Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika SDP-a uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Prije nego što krenem moram iskoristiti ovu priliku samo da se osvrnem i na iznošenje kolege Gari Cappellia koji očigledno živi u paralelnom svemiru pa je u svom iznošenju stajališta kluba pričao o mjerama za očuvanje radnih mjesta iznio apsolutno neistinite podatke. A što se tiče mog slobodnog govora danas, vjerujte mi da ja osobno apsolutno kao i moje kolege iz kluba niti najmanje nemamo problem s tim kad treba pohvaliti nešto dobro ili kada treba pohvaliti nekoga koji radi nešto dobro. Voljni smo uvijek podržati svaki dobar i produktivan prijedlog, zaključak ili projekt i doista bih voljela da mogu češće stat pred ovu govornicu i pričati o pozitivnim i uspješnim stvarima koje se događaju u našoj Hrvatskoj, osobito u našoj Slavoniji, Baranji i Srijemu općenito na Istoku Hrvatske, ali ne mogu. Ne mogu jer smo svakodnevno svjedoci događaja koji su posljedica inertnog ponašanja vladajućih i koji su posljedica loše politike na što klub SDP-a svakodnevno upozorava. To je nebriga koja rezultira zatvaranjem tvornica u Hrvatskoj, masovnim zatvaranjem tvornica u Hrvatskoj. Jedan od takvih primjera je Tvornica Borovo nekad gigant od kojeg je napredovao cijeli vukovarski kraj i iz impozantne povijesti Borova dovoljno je navesti podatak o proizvodnji više od 20 milijuna pari obuća godišnje, tisuće tona auto guma i gumeno-tehničke robe, više od 22.000 zaposlenih u tvornicama i na današnjoj lokaciji i više od 600 maloprodajnih objekata. Borovo je tada izraslo u ekonomski najmoćnije poduzeće u proizvodnji i prodaji obuće i gume u ovom dijelu Europe. Danas Borovo ima 500-njak zaposlenih, zatvorili su prodavaonice u Glini, Čazmi, Dardi, Zadru, Križu, Vrgorcu, Belom Manastiru, Orahovici, Iloku, Županji podugačak je to popis, pa zatvorena je čak i poslovnica u Borovu Naselju, u Vukovaru gdje je sjedište tvrtke dok u svim navedenim gradovima tvrtka ima vlastiti poslovni prostor. Poznato je već da država koja je 99,9% vlasnik zalaže dionice uspješnih tvrtki i svako malo Borovu daje jamstva za nove kredite kako bi ta tvrtka otplatila stare dugove. Samo prošle godine Borovo se uz jamstvo države zadužilo za novih 79 milijuna kuna, a uprava te tvrtke može se „pohvaliti“ kako njihovi radnici nemaju minimalac. Znate zašto? Zato što njihovi radnici rade za plaću koja je otprilike od 8 do 20 kuna veća od minimalca, znači ta plaća iznosi otprilike oko 3.408 do 3.420 kuna uz to tvrtka se naravno zadužila za ovih navedenih 79 milijuna kuna, ali zato nekad velikog giganta danas vode premijerovi izabranici, a plaća za tako uspješan rad predsjednice Uprave Borova iznosi 17.900 kuna. Dakle, ova predsjednica uprave za ovakve rezultate poslovanja nagrađena je plaćom ministra. Ono što želim u ovom trenu naglasiti je loše poslovanje i nezainteresiranost Vlade za rezultate za napredak, za uspjeh, za radna mjesta i za stvaranje pozitivne ekonomske klime u Hrvatskoj. Osim toga Vlada niti kroz projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ nije motivirana rješavati probleme istoka Hrvatske jer briga za istok Hrvatske trebala bi se očitovati prije svega kao briga za očuvanje svakog radnog mjesta. Valja napomenuti i kako bi vjerojatno i Borovo završilo kao i šećerane i kao mnoge druge tvrtke koje su naposljetku zatvorene da se ne nalazi u Vukovaru i očigledno još nije zatvorena samo zbog značaja kojeg taj grad ima. No i dalje ostaje neprihvatljivo daljnje održavanje lažne brige bez plana i bez odgovornosti i vodstva i vlasnika države. Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Uvaženi zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Znate li možda koji grad je početkom 20. st. bio grad sa najviše Hrvata na kugli zemaljskoj? Vjerujem da velik dio vas ne bi znao pitanje na ovaj odgovor no to nije Zagreb, nije to ni Split, nije ni Dubrovnik, nije ni Varaždin, nije ni Osijek. To je grad Subotica. Subotica je imala početkom 20. st. preko 56 000 bunjevačkih Hrvata. Isto tako je i Petrovaradin 100 g. prije toga imao 98% Hrvata u svom stanovništvu, više od glavnog grada Zagreba. Nažalost, danas Hrvata u Vojvodini ima samo u tragovima. Naime, zahvaljujući velikosrpskoj propagandi Slobodana Miloševića, zahvaljujući huškačkoj politici ratnog zločinca Vojislava Šešelja, došlo je do humanog preseljenja Hrvata Vojvodine. 40 000 Hrvata po procjenama je napustilo područje Vojvodine od '91. do '95. godine. Prijetilo im se, dobivali su otkaze, bačene su im bombe u dvorišta, 26 ih je ubijeno. Još jedanput napominjem, na području gdje rata nije bilo. Hrvati u Vojvodini i danas prolaze kroz kalvariju. Nekada je još '81. g. u Vojvodini živjelo 109 000 Hrvata po popisu stanovništva. Po zadnjem popisu od 2011. g. svega 57 000. Ove godine je novi popis stanovništva na području Republike Srbije i ovaj će broj očigledno i dalje padati. No što je RH odnosno državna politika napravila po ovom pitanju? Jel ikad u zadnjih 20 g. itko postavio pitanje i otvorio pitanje vojvođanskih Hrvata pred međunarodnim institucijama? Jel ikad itko postavio pitanje povratka tih istih ljudi na svoja vjekovna ognjišta? Nikada nitko. Za razliku od diplomacije Republike Srbije koja i dandanas govori da je Oluja etničko čišćenje, koja i dandanas govori da se radi o pogrebu srpskog naroda, koja i dandanas traži povratak iseljenih Srba, nitko od službenih državnih vlati RH nije zatražio povratak Hrvata u Vojvodini. Velik dio njih je završio na području Hrvatske, nažalost, dobar dio i na području zapadnoeuropskih zemalja. I znate kada će se vratiti sa ognjišta? Nikada. I danas trebamo spomenuti sela kao što su Gibarac, Kukujevci, Nikinci, Golubinci, Hrtkovci, Ljuba, Morović, Slankamen, Petrovaradin, mjesta, naselja, gradovi na području istočnoga Srijema gdje danas Hrvata gotovo da i nema. A do 90-ih godina su činili 30, 50 a negdje čak i preko 95% stanovništva. Nažalost, kalvarija hrvatske nacionalne manjine se nastavlja u Vojvodini i dandanas. Upravo danas je skupština Subotice donijela odluku o pokretanju procedure za uvođenje bunjevačkog jezika kao službenog na području grada Subotice. Jednog izmišljenog jezika kako bi se razmrvilo već ovako razmrvljen hrvatski nacionalni korpus. Hrvatska je uputila prosvjednu notu no ne smijemo na tome stati. Ne smijemo dozvoliti da nakon što su vlasti Srbije 90-ih godina dozvolili Hrvatima da se pišu kao Bunjevci i time procijepkali i rascijepkali hrvatski nacionalni korpus, ne smijemo dozvoliti da se stvara još jedan umjetan jezik kojeg ne priznaju niti hrvatski niti srpski jezikoslovci. I jedni i drugi smatraju da se radi o standardnom hrvatskom jeziku sa određenim dijalektom. I stoga, kao punopravna članica EU-a, moramo oštrije osuditi ovakve pojave, moramo stati u zaštitu hrvatske nacionalne manjine u Vojvodini. Hrvati danas nemaju svoje zastupnike u općinama i gradovima Vojvodine, zagarantirane, nemaju svoje donačelnike, nemaju svoje pročelnike, nemaju svoje državne tajnike kao što imaju predstavnici srpske nacionalne manjine u RH. I ako smo suverena država, moramo se postaviti suvereno prema zaštiti svoje nacionalne manjine u Republici Srbiji jer ako se ovakvo nastavi ovaj trend, već na slijedećem popisu stanovništva Hrvata će biti svega nekoliko tisuća. Hvala vam lijepa.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
... [[Govornik naknadno uključen.]] dakle svoje današnje izlaganje započet ću pitanje je li kampanja za lokalne izbore već krenula? O da, itekako. Ovih dana putem medija, došli smo do podataka o isplaćenim potporama u poljoprivredi pa je tako Belje plus rekorder po isplaćenim potporama u 2020. Prema podacima Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ta je Forta Novina tvrtka lani iz programa ruralnog razvoja te nacionalnog proračuna povukla ukupno 108,4 milijuna kuna. Drugiplasirani Novi agar iz sastava Žita Marka Pipunića dobio je 38,2 milijuna kuna, Vupik plus, jedna tvrtka Forta Nove, 32,6 milijuna kuna. U top 10 su i Forte Novini PIK Vinkovci, medna industrija Vajda iz grupe Pivac, Kutjevo Envera Moralića, Moslavina energija, PP Orahovica, PPK Valpovo. Svake godine lome se koplja oko toga je li sustav koji najvećim tvrtkama i dalje daje naviše pravedan. Naročito kad su u pitanju izravna plaćanja. Gotovo trećinu tih plaćanja koja su lani iznosila gotovo polovicu od oko 7 milijardi kuna ukupno isplaćenih potpora dobiva 6,5% najvećih gospodarstava. Europska je komisija model ograničenja izravnih plaćanja po gospodarstvu u zajedničku poljoprivrednu politiku EU planirala uvesti još 2013. godine no to se još uvijek nije dogodilo. Imajući u vidu da 20 poljoprivrednih gospodarstava u Hrvatskoj prima u prosjeku 500 puta veće potpore od prosječnog OPG-a pitamo se je li to uravnotežena i pravedna raspodjela potpora u koju se kunu predstavnici našeg Ministarstva poljoprivrede. Ministrica poljoprivrede je ovih dana uručila i ugovore za projekte u kojima ukupna vrijednost ulaganja iznosi 77,5 milijuna kuna od čega su odobrene potpore u iznosu od 41,2 milijuna kuna. Najveću vrijednost ima projekt dogradnja i opremanje pogona prerade mesa tvrtke Ravlić d.o.o. vrijednost potpore 26,9 milijuna kuna. Slijede izgradnja fotonaponske elektrane i pratećih sadržaja Vego centar d.o.o. potpore 7,4 milijuna kuna, fotonaponska elektrana tvrtke Žito potpore 2,2 milijuna kuna, opremanje prerade i izravne prodaje rakije obrta Đanić 1,3 milijuna kuna. Vlasnik obrta Đanić je ujedno i potpredsjednik skupštine Osječko-baranjske županije koji je očito nagrađen za svoju političku odanost s 1,3 milijuna kuna. A kako prolaze naša obiteljska poljoprivredna gospodarstva ukoliko naravno nisu u vlasništvu gospodina Đanića, a žele se prijaviti na natječaje iz fonda za ruralni razvoj? Često ih se odbija jer su premali ili su preveliki ili su premladi, neki su prestari, neki su zeleni. Ali ako su plavi poput ranije navedenih e onda zasigurno već debelo sudjeluju u kampanji za slijedeće lokalne izbore. Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Danas bih par riječi kazala ponovo o dvostrukim mjerilima ili o dvije Hrvatske koje postoje danas. Svaki dan smo svjedoci da postoje, od samog početka ove pandemije i lockdowna kad smo svi morali biti u kućama, a neki su se zabavljali u ilegalnim klubovima. I to ne bilo koji neki već predstavnici svih institucija ove države od predsjednika, ministara, sudaca. Nas ili obične ljude da ih tako nazovem se kažnjavalo ako smo išli sami na njivu, a oni su mogli bez straha jesti ostatke hrane da se ne bace, družiti se i plandovati bez ikakvih kazni. Posljednji primjer dvije Hrvatske je jučerašnja sahrana gradonačelnika Zagreba. Događaj koji je u direktnoj suprotnosti sa svim napucima nacionalnog stožera. Jedna Hrvatska može bez ikakvog pardona raditi što se drugoj brani ili što se drugu kažnjava. Kako to zaista izgleda u stvarnosti iznijet ću priču jednog ugostitelja koja se evo od nedavno dijeli po mrežama, a ugostitelji koji su počeli od nedavno i raditi na otvorenim terasama. Evo što kaže. Danas su nas treći dan od konačnog početka kakvog takvog rada posjetile dvije gospođe koje su se predstavile kao djelatnice Državnog inspektorata RH, turistička inspekcija. Kad su vidjele da sam vidno uznemiren pitale su zbog čega jer one samo rade svoj posao. Na to sam im odgovorio da je moj posao i moje pravo obavijestiti ih kako su nepoželjne. Iako su u to vrijeme radila dva konobara one su se fokusirale samo na moju suprugu koja je uredno prijavljena. Traže me da im dostavim ugovor o radu, prijavu na mirovinsko, obračunsku listu itd., itd. Htjele su da im to donesem u ured na što sam odgovorio da nema šanse jer nemam vremena hodati po uredima. Na kraju su ipak predložile da im sve dokumente pošaljem na mail. Nisam uopće siguran kakve veze ima turistička s tim dokumentima. Ovih dana očekujemo poreznu, a zatim i inspekciju Ministarstva zdravlja oko kontrole epidemioloških mjera. S poreznom se borimo cijelo vrijeme kad smo bili zatvoreni. Prvo su nam poslali kaznu od 10.000 kuna zbog toga jer nam zbog nepostojanja internetske veze koju nismo na vrijeme primijetili jer smo bili na vikendu na moru pa nam računi nisu fiskalizirani u roku 48 sati nego 4 sata kasnije. Jedina mogućnost izbjegavanja kazne je potvrda operatera o nepostojanju Internet veze koju on jednostavno neće dati. Sad smo u žalbenom postupku. Krajem 2. mjeseca porezna nam je poslala rješenje o ovrsi računa zbog neplaćenog PDV za 9. i 10. mjesec koji je došao na naplatu u 11. i 12. mjesecu kad nas je netko svojom samovoljom zatvorio i onemogućio nam pravo na rad i stjecanje zarade kojom bismo te stavke podmirili. Išli smo na sklapanje upravnog ugovora pri čemu su nas dokumenti koštali blizu 1.000 kuna. Svo ovo vrijeme u uredu se nakupilo papira, od zapisnika, žalbi, raznih potvrda svih ostalih gluposti. Imam dojam da se cijelo naše poslovanje svelo samo na papirologiju i konverzaciju s državom. Svega mi je dosta kao vjerojatno i većini. Slijedeći moj potez ne iz ega nego iz očaja kad dođu u kontrolu epidemioloških mjera koje poštujemo najbolje što znamo u ovoj zbrci, otvaramo tende na zatvorenom dijelu terase, smrzavamo sebe i goste jer grijalice na minusu jednostavno nisu dovoljne, prvo ću pozvati sve novinare koje mogu dobiti u tom trenutku pa makar samo one lokalne, a zatim ću od dotične gospođe prije bilo kakvog postupanja tražiti pred novinarima da mi dostave potvrdu iz koje je jasno vidljivo da je bilo postupanja prema organizatorima ovog sprovoda. Prije toga nemam namjere bilo kakve suradnje s njima. Ovo je potez očajnika, ali bilo je dosta dvostrukih mjerila i zakona. Sretno svima. Hvala.
S ovim smo iscrpili iznošenje stajališta. Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Gari Cappelli.
Predsjedniče, kolegice i kolege, pa dosta se ovih dana govorili da li su, da li se nastavljaju mjere, da li su prekinute mjere pošto su evo i objekti vidjeli ste i sami neki počeli raditi u ugostiteljstvu, turizmu, pa malo bih podsjetio dakle da mjere za očuvanje radnih mjesta su produljene i na ožujak dakle ove godine pod istim uvjetima kao što su bile za siječanj i veljaču. Dakle, procjena troška je negdje oko 350 milijuna. Mjere dakle uključuju da podsjetim, sufinanciranja plaća radnika do 4.000 kuna po radniku tijekom obustave rada uz oslobođenje plaćanja doprinosa. Krug korisnika obuhvaća sve sektore koje rad onemogućen dakle odlukom stožera kao i sve poslovno povezane djelatnosti koje imaju pad prihoda od minimalno 40%. Poslodavcima dakle će se uspoređivati prihodi u ožujku 2021. sa prihodima iz ožujka 2019.-te. Isto tako je važno reći da svi poslodavci, dakle s područja u kojima je proglašena katastrofa uzrokovana potresom mogu koristiti ovu mjeru bez obzira na djelatnost i pad prometa što je jako važno naglasiti. Mogućnost korištenja mjere skraćenog radnog vremena produljene su dakle za cijelu 2021. godinu. Mogućnost kraćenja radnog vremena do 90% uz korištenje potpore dakle do 3.600 kuna po radniku i oslobađanje plaćanja doprinosa na taj iznos. Skraćenje ne može biti veće od 70% godišnjeg fonda sati. Kompenzacijske mjere u obliku naknade fiksnih troškova za sve čije je poslovanje onemogućeno odlukom stožera prema podacima Ministarstva financija i Porezne uprave procjene dakle troška za siječanj i veljaču su negdje bile i 100 i 200 milijuna mjesečno. U veljači je donešena posebna mjera novčane pomoći poslodavcima koji zapošljavaju osobe s invaliditetom i to je važno naglasiti u potresom pogođenim područjima. Dakle, nastavljaju se svi ovi, sve ove potpore, pomoći koje su dakle do sada dodijeljene i negdje utrošene u ovom dijelu segmentu dakle oko 9,5 milijardi, ako tome dodamo dakle obveze koje idu na plaću i to sve skupa dođemo negdje na 13 milijardi. Ja ću sad malo usporediti dvije svjetske krize onu gospodarsku i ovu pandemijsku. U oba vremena postoje mjere za očuvanje, su postojale dakle radnih mjesta no koristi se na potpuno drugačije načine. Naime u mandatu SDP-a 2014.-te, 2011.-2015. u vrijeme svjetske gospodarske krize postojao je alat tj. mjere za očuvanje radnih mjesta međutim ono što je žalosna činjenica jest da u cijelom mandatu SDP-a konzumirano je svega 4.601 radnik. Upravo je ta loša strategija upravljanja krizom odnosno nečinjene i neznanje što god bilo dovelo do toga da smo u veljači 2014. imali poplavu nezaposlenosti, skoro 400.000 nezaposlenih, točnije 384.376. S druge strane u vrijeme mandata ove Vlade mjere za očuvanje radnih mjesta konzumirana je skoro 700.000 puta unatoč svjetskoj krizi pandemiji Covida, mi danas na burzi imamo oko 160.000 nezaposlenih. Dakle, zbog pravovremenih i adekvatnih mjera za suzbijanje posljedica Covida te strateški vođenim kriznim procesima ova Vlada pokazala je kako se to radi. Kako stati iza hrvatskog radnika, poslodavca i kako usporedo očuvati i zdravlje građana i radna mjesta, ali što je najbitnije i likvidnost, općenito gospodarstvo. U protekle četiri godine Vlada RH odlukom koju donosi koncem svake godine povećala je minimalnu plaću za 904 kune neto, stvorene su pretpostavke za rast prosječne plaće za oko 1.100 kuna. Slijedom covid epidemije Vlada RH donijela je pravovremene konkretne mjere pomoći poduzetnicima i radnicima. Samo dan nakon razornog potresa u Zagrebu krenuli smo sa implementacijom mjere za očuvanje radnih mjesta. U Primorsko-goranskoj županiji primjera radi do sad smo isplatili 660 milijuna kuna za 50.000 radnika 10.000 poslodavaca. U Gorskom kotaru što je najbitnije naglasiti financijski smo poduprli skoro 7.000 radnika, 1.400 poslodavaca iza to isplatili 25, 5 milijuna kuna. Dakle, Vlada je smjelo stala iza svakog hrvatskog radnika i poslodavaca i na taj način smo sačuvali tisuće i tisuće radnih mjesta. Hvala lijepo.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika Mosta, uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani. Hrvatska je osigurala značajna sredstva iz fondova EU u financijskoj perspektivi 2021.-2027.g. kojoj su pridodana i bespovratna sredstva iz Mehanizama za oporavak i otpornost čime za sada imamo na raspolaganju 24 milijarde eura odnosno negdje oko 170 milijardi kuna. Nažalost, prema nacrtu Nacionalnog plana oporavka i otpornost naši poduzetnici se nemaju čemu nažalost veselit. Veliki problem je iz razloga što za dva mjeseca istječe rok za predaju dokumentacije i ono šta nije jasno kako će biti ulaganja alocirana. Dakle, ono šta bi bilo prijeko potrebno za oporavak našeg hrvatskog gospodarstva jest da barem prema istraživanjima 50% tih sredstava znači negdje oko 12 milijardi eura bude alocirana u privatni sektor odnosno u kompanije i poduzeća. Koje će biti posljedice prema brojnim ekonomskim školama i misliocima odnosno poduzetnicima s druge strane ukoliko ta sredstva budu alocirana isključivo u državni aparat? Pod broj 1 produljit će nam se kriza financijska koja bi mogla biti dulja od one u 2008.g. i s druge strane izgubit ćemo jako puno na konkurentnosti, pogotovo ako se usporedimo sa jednom Danskom, Italijom pa čak i sa jednom Slovenijom koji su jako puno novaca koji su dobili iz EU utrošili upravo u projekte koji uključuju nabavku novih strojeva, digitalizaciju, brojne subvencije koje ne uključuju samo financiranje kamata nego uključuje čak i do 70% subvencija investicija što ih automatski čini puno konkurentnim u odnosu na ostatak same EU. Dakle, riječ je o IT industriji, riječ je o procesima same digitalizacije, primjerice subvencije samih strojeva, mašina itd. i to su vrlo visoko plaćeni poslovi koje zbog nekog razloga Vlada odbija financirat odnosno ulagat sa ovim sredstvima koje bismo dobili iz EU. Nažalost, službeni je podatak koji je izračunat da smo negdje po produktivnosti rada 26% ispod prosjeka same EU što znači da nismo produktivni u proizvodnji roba i usluga i jedini način, naglašavam jedini način da bismo to podigli jest ulaganje u korporacije odnosno u kompanije privatni sektor i pomoć našim poduzetnicima, posebno nakon što nismo uspjeli primjerice ukinut parafiskalni namet kao što je članarina HGK-u. Ono što je veliko pitanje odnosno konstatacija zapravo jest da ne postoji odredba EU koja zapravo govori da bespovratna sredstva ne smiju ići u privatni sektor i ne postoji odredba EU koja govori koliko bi novaca trebalo biti preusmjereno u privatni sektor. Dakle, ono što bi tu trebalo naglasit jest da naši poduzetnici itekako trebaju ovaj novac kako bi im se pomoglo i kako bi bili što više konkurentniji u odnosu na EU. I samoj naciji poruka, dakle znam da su svi zabrinuti jer nema g. Mire Bulja, dakle Miro Bulj je dobro on je dobio kaznu ne može govoriti, ali se vraća odmah po isteku kazne ovaj tjedan i sljedeći tjedan nastupa sa svima nama ovdje u HS-u. Hvala lijepa.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Drage umirovljenice i umirovljenici. Dakle, moje radno i političko iskustvo vrijedi samo meni i da ne bi vrijedilo samo meni spreman sam vam ga besplatno dati, a radi se o mom iskustvu vezano uz teze o političkom djelovanju umirovljenika. Moram reći koje su najčešće teze, najčešća mišljenja među umirovljenicima i reći svoje mišljenje. Prvo je mišljenje, umirovljenici moraju biti politički faktor, a koliko ih ima kad bi svi skupa složno glasali mogli bi imati jednu trećinu zastupnika u HS-u. To matematički može biti ispravno, međutim treba znati da ima 15 kategorija umirovljenika i 3 potkategorije, da ima stari umirovljenici do '99.pa novi pa i najnoviji dvostupni umirovljenici, da ima 13 ili 14 političkih stranaka, da ima na stotine udruge umirovljenika Dakle svako selo ima svoju veće selo ima svoju udrugu, pa vi meni recite koji je to čarobnjak koji će to staviti sve zajedno, tko će artikulirati zajednički interes i tko će podvući zajednički nazivnik? Lijepo je to željeli, ali gotovo pa nemoguća misija. Sljedeća teza je umirovljenici uvijek moraju biti uz vlast. Ljudi moji, tu privilegiju u HS-u, govorim o ovoj vlasti imaju samo nacionalne manjine i SDSS, dakle oni imaju zagarantirane mandate. Umirovljenici se za svoje mandate u HS-u u zakonodavnom tijelu moraju boriti na općim izborima i moraju dobiti ili samostalno ili u koaliciji svoje mandate da bi politički djelovali ovdje u HS-u. Ima i jedna pacifistička teza koja kaže, umirovljenici se ne bi trebali baviti politikom, oni su svoje odradili i svi bi ih trebali poštivati. Ovo sa poštivanjem se apsolutno slažem, da, svi bi ih trebali poštivati, njihove sijede i njihove godine, ali mi nismo Njemačka koja je svojim umirovljenicima sa najnižim mirovinama najviše podigla mirovine da mogu biti potrošači, da mogu platiti stan, struju, vodu i hranu jer poštuju svoje umirovljenike da im je država kao socijalna država dužna osigurati dovoljno novaca za minimum egzistencije i da oni moraju do kraja života ostati potrošači i zatvarati krug proizvodnje. Nije tu čak ni previše ljubavi nego racionalnosti jedne države da ne stvara siromaštvo i vrlo pametno i vrlo mudro to Njemačka radi. Unatoč tome u Njemačkoj su aktivne sive pantere u regionalnim parlamentima. Prema tome, bez obzira što imaju takav pristup prema umirovljenicima isto, isto se bave politikom. Ima teza koja govori da umirovljenici trebaju biti aktivni u udrugama, a država i jedinice lokalne samouprave trebaju financijski pomagati aktivnosti udruga, zabava, ples, kultura, putovanja, zdravstveni pregledi, razne edukacije. Da, slažem se s time da to trebaju raditi jedinice lokalne samouprave ali nažalost u zadnje vrijeme sve se pretvorilo u božićnice, uskrsnice i jednokratne novčane pomoći prije izbora. Dakle, to je postalo u funkciji plaćam te, plaćam tvoj glas, dajem ti novac da glasaš, da glasaš za mene. Nažalost je to tako isprostituirano iako su početne bile dobre namjere i za božićnicom i za Uskrsom jer, jer mislim da su to civilizacijski dosezi i da umirovljenici moraju dostojno i te naše kršćanske blagdane provesti da se ne, da nemaju osjećaj siromaštava. I još jedna teza, umirovljenicima se moraju Ustavom zagarantirati njihova prava. Ustavom i Ustavnim zakonom se definiraju prava nacionalnih manjina, umirovljenici su nacionalna većina ima ih više nego što statistika kaže, ima ih više od milion i 300 tisuća umirovljenika u RH. Hvala lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,57 SATI]] Evo, kolege nastavljamo dalje s radom, sad ćemo ići o iznošenju stajališta. Prvo iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika IDS-a, uvaženi zastupnik Tulio Demetlika. On je danas posebno uređen, pa koristim priliku i ja čestitat Dan rudara i Labinske republike, vidimo jednu krasnu uniformu i generala rudarstva ako se ne varam. Evo izvolite Tulio.
Zahvaljujem predsjedavajući, neće to past. „Drugega morca milijord devesto i dvajstega prvega leta vinež kvrova placa Labinska republika“. 2. ožujka 2021.g. 100-ta obljetnica Labinske republike. Poštovani predsjedavajući i kolege i kolegice saborski zastupnici, danas ponosno nosim ovu svečanu rudarsku odoru kao jedan od zadnje generacije, zadnje smjene labinskih rudara. Ministarstvo rudarstva Republike Poljske dodijelilo nam je ovu rudarsku odoru sa najvišim činom generala u rudarskoj hijerarhiji u čast svim rudarima i s ciljem očuvanja obnove i valorizacije rudarske industrijske baštine. Odajemo počast rudarima, herojima rada i morala koji su kopanjem tog crnog zlata karbona ostavili neizbrisivi trag u izgradnji Labini, ali i svih sistema koji su u protekla 3 stoljeća vladali Istrom i crpili njeno rudno bogatstvo. Nastavljam sa prigodnom poezijom poznatog labinskog pjesnika Daniela Načinovića na labinjonskoj cakavici, govoru zaštićenom kao nematerijalno kulturno dobro. „Dingele-dangele, klingele klon! Semo i tamo, kova- karbon. Cuj, vagoneti va Raše zvonijo! I gledajo vodo, i gledajo cesto. I „beci so vrajži“ med sobon brojijo. Bi reć da so zadnji; so fermi na šveljarah ka' i tići na žice… (Ne znon ko će svojni rivat do Bršice.) Jedon pak i drugi, treti i cetrti, oblaki va ćape si puni karbona, kako da za ruki skupa se držijo… Glej, jedon za drugen po nebe letijo! Smeji se sunce. Lepi je don. Dingele-dangele. Kova. Karbon.“ U utorak smo u Labinu u gradu iz kojeg dolazim proslavili veliki jubilej 100.g. Labinske republike i dan rudara. Labinska republika bila je samoupravna republika uspostavljena za vrijeme pobune rudara na Labinštini i trajala je od 2. ožujka do 8. travnja 1921.g. Rudari su zauzeli rudnike i pod parolom „Kova je nasa“ – rudnik je naš, proglasili tzv. „Labinsku republiku“. Organizirali su i tzv. „Crvenu stražu“ kao zaštitu od fašista. Iako je trajala samo 37 dana, Labinska republika ostavila je neizbrisivi trag u povijesti jer se ovaj ustanak istarskih rudara smatra prvim svjetskim antifašističkim ustankom. Istarski rudari, kovari, svojom su sindikalnom borbom tražili poboljšanje radničkih prava, položaja i poboljšanje radnih i životnih uvjeta. To ima snažnu simboliku jer je cilj njihove pobune bio stati na kraj izrabljivanju i robovlasničkom i neljudskom odnosi i upravo zato je Labinska republika povijesni primjer radničke solidarnosti. U rudniku su svi bili jednaki, crni od ugljena, o nacionalnosti nitko nije ni razmišljao i jedino su tako, pod okriljem mraka u utrobi zemlje mogli jedan drugom čuvati leđa. Pravi kamarati. I danas je Labin svjetski primjer suživota, Labinska republika je vrijednost. Vrijednost koja je duboko usađena u svakom čovjeku koji njeguje multikulturalnost, multietičnost i antifašizam. Labinska republika je svaka osoba koja poštuje svoju prošlost i na njoj ponosno gradi svoju budućnost. Labinska republika i dan danas živi i živjet će u Istri. Geni naših rudara koji se prenose s generacije na generaciju uče nas da moramo ustrajati u borbi za svoje vrijednosti i da se nikad ne smijemo povlačiti pred primitivcima i nasilnicima. Zato je naša regija sinonim za prosperitet i suživot. I na kraju, još jednom upućujem iskrene čestitke povodom Dana Labinske republike i Dana rudara svim rudarima te svima koji su na bilo koji način bili dio rudarske labinske zbilje. Hvala svima i 100 puta, rudarski, sretno. [[Pljesak.]]
Hvala, čestitke još jedanput. Sljedeće iznošenje stajališta je uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo, početkom ovog tjedna bivši predsjednik Francuske Republike Nicolas Sarkozy osuđen je i to zbog zlouporabe položaja i nepoštenog utjecaja na pravosuđe. Zašto jedna Francuska smatra neophodnim da njeno pravosuđe bude neovisno? Odgovor je vrlo jednostavan. Funkcionalno pravosuđe i vladavina prava u jednoj državi su garancija jednakosti svih građana pred zakonom. Suprotnost jednakosti je društvena privilegiranost i nefunkcionalno pravosuđe u našoj krvlju izborenoj Hrvatskoj. U našoj domovini postoje odabrani na koje se zakoni ne primjenjuju, a rezultat tog stanja jest činjenica da je 1946. živio gotovo isti broj građana u Hrvatskoj kao i danas. Demografi tvrde 3 milijuna i 800 tisuća, dok je npr. Njemačka, Istočna i Zapadna, 1950. ukupno imala 68 milijuna stanovnika, a danas ih broji 83 milijuna. Sad će se neki pitati kakve veze ima pravosuđe s brojem stanovnika u jednoj državi. Pravosuđe u jednoj državi ima veze sa svim segmentima društva jer ono uređuje odnose u društvu. U državi vladavine prava sposobni napreduju, a lijeni nazaduju. U državu u kojoj pravo ne vlada, podobni i pogodni napreduju, a vrijedni i pošteni nazaduju. Prije mjesec dana saznali smo da je bivši gradonačelnik Željko Kerum okupio cijeli splitsku pravosudnu vrhušku u svojoj konobi, znači u vrijeme lockdowna kad su takva druženja zabranjena, a Kerum je inače klijent, odnosno predmet tog pravosuđa, dakle u vrijeme kada bilo kakvo druženje nije dopušteno, to pravosuđe hrvatskim građanima pokazuje zube i kaže, što nam možete, za nas zakoni ne vrijede. Vrhovni sud je priopćio da to za njih uopće nije problematično, a Ministarstvo pravosuđa je kazalo, ako Vrhovni sud ništa ne poduzme, da će Ministarstvo nešto poduzeti, od toga je prošlo mjesec dana, a Ministarstvo pravosuđa je poduzelo ništa. A što se moralo dogoditi? Svi ti sudionici te nedopuštene fešte su morali biti otpušteni i izbačeni iz pravosudnog sustava. Identičan način postupanja ti pseudoveliki analitičari, društveni igrači duboke države primjenjuju i u slučaju JANAF. Ta strategija se zove zaborav. Od afere JANAF je prošlo 6 mjeseci, a ta je afera višeslojno skandal. Od toga da je načelnik Stožera Hrvatske vojske odlazio na opskurna mjesta za vrijeme lockdowna do toga da su ministri u toj Vladi koja je hrvatskim građanima zabranjivala da idu u obližnji kafić, odlazili na mjesta na kojima se ne izdaje račun, ali se broje novci i jede i pije besplatno, odnosno na njihov račun. Je li od tada netko politički snosio odgovornost? Nije. Spominje li itko tu aferu? Ne spominje, jer to je stanje hrvatskog društva. Pravosuđe služi moćnicima, a ne građanima, a mediji koje političari korumpiraju novcima poreznih obveznika štite te iste političare i pravosuđe. Dame i gospodo, nepravda u hrvatskoj državi poprima groteskne i bolesne razmjere, a posljedice snose građani. Postoje tzv. agencije za naplatu potraživanja, a ovdje apostrofiram jednu od njih, a to je B2 Kapital kojem banke prenose svoja potraživanja prema svojim klijentima, u pravilu prema građanima koji se nađu u financijskim problemima. Te agencije preuzimaju te dugove za simbolični iznos od 15 do 20% i onda mafijaško nasilničkim metodama naplaćuju višestruke iznose od tih građana. U Njemačkoj su prije 25 godina bile naznake ovakvih događanja kakva danas vidimo u Hrvatskoj, međutim, njemački je Bundestag odmah promijenio zakon o obveznim odnosima te zaštitio svoje građane od lihvarskih i inih protuzakonitih agencija. Ta zakonska regulativa danas vrijedi u cijeloj EU, dakle i u Hrvatskoj. Raspolažem osobno sa slučajem u kojem sud u Šibeniku uopće ne traži legitimaciju te agencije. Uopće ne utvrđuje činjenice te potpuno protuustavno, protuzakonito i protivno europskim standardima donosi presudu u korist lihvarske agencije, a na štetu obitelji s četvero djece, oca koji je bio hrvatski branitelj. I sud sve to provodi protivno Ustavu te protivno hrvatskim i europskih zakonima. Ministarstvo pravosuđa sam upoznala sa svim tim bezakonjem i kršenjem elementarnih ljudskih prava hrvatskih građana. Nažalost, njihova reakcija je nezainteresiranost i bježanje od odgovornosti ali ne zadugo. Svi ti hrvatski moćnici moraju znati jedno, vrijeme bezakonja, drskosti i manipulacija odlaze u prošlost, Hrvati će se izboriti za svoja prava na jednakost i na pravnu državu i neće više biti građani drugog reda u EU-u. Samo uređena država može osigurati takvu društvenu i socijalnu pravdu. I zato, vladavina prava nema alternativu.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom. Danas prema planu prva točka: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uzgoju domaćih životinja, prvo čitanje, P.Z. br. 71 Predlagatelj je Vlada na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave i o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje prijedloga zakona, s nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede Tugomir Majdak. Izvolite državni tajniče.
Hvala. Poštovani g. predsjedniče HS-a, poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Zakon o uzgoju domaćih životinja stupio je na snagu 1. siječnja 2019.g. i objavljen je u Narodnim novinama 115/18. Zakonom se uređuje uzgoj domaćih životinja, priznavanje uzgojnih udruženja i organizacija, odobrenje uzgojnih programa, nadležnost za provedbu uzgojnog programa, specifične tehničke aktivnosti vezane sa upravljanjem uzgojnim programom, proširenje geografskog područja provedbe uzgojnog programa, upravljanje genetskim resursima domaćih životinja, stjecanje statusa izvornosti domaćih životinja, priznavanje nove pasmine domaćih životinja, očuvanje izvornih pasmina domaćih životinja, uzgoj i reprodukcija domaćih životinja, zoo tehnički certifikati, provedba umjetnog osjemenjivanja i osposobljavanje uzgajivača za provedbu umjetnog osjemenjivanja, vođenje potrebnih evidencija i registra o proizvodnji i prometu zametnih proizvoda, uzgoj … pčele, katastar pčelinjih paša, način držanja pčela i korištenje pčelne paše, uzgoj peradi, prikupljanje podataka o uzgojnoj vrijednosti konja, nadležno tijelo nadzor i kontrola te druga pitanja vezana za uzgoj domaćih životinja. Zakonom je propisano da se u RH uzgaja siva pčela koja je naša izvorna pasmina, međutim nije propisana mogućnost da se uvjeti uzgoja sive pčele na oplodnim stanicama dodatno urede pravilnikom. Kada se govori o uvjetima za oplodne stanice govori se o stručnim i tehničkim uvjetima usklađenim s biološkim i ekološkim potrebama za osiguravanja procesa uzgoja i parenja pčelinjih matica te bi se navedeno definiralo provedenim aktom. Odredbom zakona potpisuje da registar uzgajivača matica vodi Ministarstvo poljoprivrede, dok je u prethodnom razdoblju prije stupanja na snagu ovog zakona bilo propisano da priznato uzgojno udruženje vodi upisnik uzgajivača matica. Budući da je zakonom propisano da uvjete upisa u registar određuje priznato uzgojno udruženje koje iste provjerava na terenu, da utvrđuje prava i obveze uzgajivača koji sudjeluju u njihovim uzgojnim programima u skladu s time ovim zakonskim izmjenama predlaže se da i registar uzgajivača matica vodi priznato uzgojno udruženje. Odredbe zakona koja propisuje pravila vođenja katastra pčelinje paše brišu se radi otežane primjene u praksi. Operativno vođenje poslova vezanih za provedbu pašnog reda nije propisano u važećem zakonu te se ovim zakonskim izmjenama osigurava pravna osoba za vođenje poslova vezanih za provedbu pašnog reda. Poslove pašnog reda Hrvatski pčelarski savez za potrebe Ministarstva poljoprivrede provodi operativno na terenu od 2008.g., a u čemu sudjeluje 125 pčelara u svojstvu pašnih povjerenika na čitavom prostoru RH. Pašni povjerenici za tu aktivnost imenuju se od Hrvatskog pčelarskog saveza, a na prijedlog lokalne udruge ili udruga pčelara na čijem terenu i obavljaju poslove održavanja pašnog reda. Predloženim izmjenama Zakona o uzgoju domaćih životinja pitanje provedbe pašnog reda regulira se na način da se ono operativno i provodi u posljednjih 12 godina. Nadzor nad provedbom navedenih poslova ima Ministarstvo poljoprivrede i Državni inspektorat. Glavni ciljevi izmjene i dopune Zakona jest osigurati pravnu osnovu za definiranje uvjeta i uzgoja zaštite izvorne pčele, omogućiti priznatom uzgojnom udruženju vođenje registra uzgajivača matica te regulirati operativnu provedbu poslova pašnog reda. Hvala.
Idemo s replikama, prva je na redu poštovana kolegica Petir. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. Gospodine državni tajniče. Kao što ste sami rekli riječ je ovdje o tehničkim izmjenama zakona, ali koje imaju za cilj ustvari dodatno zaštititi našu autohtonu pasminu pčela, a to je siva pčela koja je poznata po svojim izvrsnim karakteristikama i po proizvodnji meda. Naravno da znamo da su pčele najvažniji oprašivači i da bez njih ne bi bilo ni hranidbenog lanca niti proizvodnje hrane. U tom smislu i logično je da Ministarstvo poljoprivrede kroz nacionalni program potiče razvoj pčelarstva gdje je za tri godine osigurano preko 42 milijuna kuna. Isto tako ovih danas u objavljeni podaci da je protekle godine isplaćeno 7 milijardi kuna poljoprivrednicima za potpore. Ono što mene zanima, imate li vi pokazatelje koliko te potpore i za pčelarski program, ali i u drugim segmentima daju rezultate i bilježe li se neki pozitivni pomaci?
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju cijenjena zastupnice Petir. Evo Nacionalni program u pčelarstvu koji osigurava za razdoblje 2020.-2022.g. ukupno oko 45 milijuna kuna, ali i potporom prema hrvatskim pčelarima u vidu sufinanciranja staklenke, nacionalne staklenke to su mjere koje Ministarstvo poljoprivrede osim nekih interventnih mjera koje se provode u slučaju evo pomora pčela u Međimurju, sve to doprinosi u mnogome kako bi se i pčelarski fond umnožio. A bilježimo podatke odnosno brojke u prilog povećanju pčelarskih zajednica u posljednje tri godine.
Sada je na redu poštovana kolegica Mrak TAritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Dakle, ova izmjena i dopuna zakona su vezane uz temu pčelarstva, no postoji još jedna tema pčelarstva koja je izuzetno važna, a na koju se ove izmjene zakona ne odnose, čak štoviše nisam ni vidjela da je bilo što predviđeno, to je tzv. urbano pčelarstvo. To je pčelarstvo koje se odvija u gradovima, to su košnice koje se postavljaju neki parlamenti imaju zaista postavljene košnice, na parlamentu čak se štoviše proizvodi i med pa onda kad dođu nekakvi gosti onda je to med koji je tu proizveden je u blizini određene zelene površine i ostalo. Dakle, nijedan grad kod nas ne može u ovom trenutku definirat svojom odlukom urbanom pčelarstvo jer to nije definirano zakonom. I svaki put kad netko dođe sa idejom da neki grad to odredi, odbit će ga se jer nije u zakonu, temeljen zakona u to definirano. Da li ste o tome razmišljali, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] da li ćete razmišljati i što ćete učiniti? Hvala lijepo.
Izvolite, odgovor.
Hvala. Evo, hvala cijenjena zastupnice Mrak-Taritaš, evo poznata nam je praksa dakle u urbanim sredinama vezano za urbano pčelarstvo, dakle, iz našeg prijedloga zakona, znači izmjena i dopuna zakona, svako uzgojno udruženje dužno je voditi za sve vrste domaćih životinja upisnik uzgajivača za onu vrstu i pasminu koju provodi uzgojni program. Dakle, svi se mogu obratiti Ministarstvu poljoprivrede vezano za uzgojni program pa tako i svi oni koji su u urbanim sredinama. Temelj za odobravanje uzgojnog programa je da on u djelu bude drugačije od onoga koji je već priznat i da na taj način priznamo to uzgojno udruženje.
Sada je na redu poštovana kolegica Vukovac, izvolite.
Hvala lijepa, predsjedniče. Dakle, poštovani državni tajniče, zbog zabrinjavajućeg trenda uvoza meda iz trećih zemalja, što ima direktan utjecaj na naše proizvođače meda, dakle na hrvatske pčelare, možete li nam navesti koje sve mjere Ministarstvo poljoprivrede poduzima da bi se ta kontrola meda vršila adekvatno odnosno da bi naši građani znali kakav med imaju ponuđen na tržištu? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala na pitanju, cijenjena zastupnice Vukovac. Dakle, još 2019. g. Ministarstvo poljoprivrede je izmijenilo Pravilnik o medu, vezano za označavanje meda odnosno navođenje zemalja iz kojih med potječe. Uredba na razini EU-a propisala je da se može označavati da je med porijeklom iz EU-a odnosno mješavina meda iz EU, dok je Ministarstvo poljoprivrede osim toga navelo kako se i zemlje podrijetla navode. U sklopu strategije „Od polja do stola“ Ministarstvo poljoprivrede je također predložila na razini AGRIFISH vijeće odnosno Vijeće ministara poljoprivrede i ribarstva da se ova praksa uvede i na razini EU, što je također pozitivno od strane europskih ministara podržano, i ta će se praksa uvesti na razini EU [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] a …
Molim vas samo da pazite na minutu. Sada je na redu poštovani kolega Matula, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi državni tajniče, ovdje u izvještaju na kraju koliko je ljudi bilo uključeno u raspravu, javlja se jedna stvar o kojoj sam već govorio i ja ću o tome i dalje govoriti. Naime, samo se javila izvjesna gđa. Sayonara Mršić u tom roku, mene zanima osim Hrvatskog pčelarskog saveza, Udruge uzgajivača selekcioniranih matica pčela Hrvatske, Državni inspektorat koji su bili kao zainteresirane strane uključene u postupak izrade ovog zakona, sad naknadno se ipak javljaju pčelari i pčelari ... [[Govornik se ne razumije.]] iz Varaždina i tako. Mene zanima, jel postoji postupak koji unaprijed šalje izvještaj prije nego šta na e-savjetovanju se pojave ti prijedlozi zakona? može li ta stvar učiniti tako da im se nekoliko dana prije to javlja?
Izvolite, odgovor.
Hvala, cijenjeni zastupniče Matula. Dakle, Ministarstvo poljoprivrede u sklopu svoje znači međuresorske ali i široke suradnje po pitanju dionika vezao za sve zakonske i podzakonske prijedloge, osniva i održava povjerenstva za određene zakonske prijedloge i za izmjenu istih. Dakle, u izmjene i dopuna Zakona o uzgoju životinja je također bilo uključena i Hrvatska poljoprivredna komora koja zastupa poljoprivrednike pa time i pčelarske udruge, uzgojne organizacije vezano za prijedlog izmjene i ovog zakona i prije e-savjetovanja provodimo javnu raspravu na toj razini.
I zadnja replika, poštovana kolegica Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, dolazim iz Međimurja, već ste spomenuli ovaj pomor pčela, znači stradalo je više od 1100 košnica, inicijalne nekakve računice su bile da je šteta preko 3 milijuna kuna, vidjela sam da se planira iz državnog proračuna negdje oko milijun kuna. Mislite li da je to dovoljno? To je prva stvar. Drugo, rečeno je da nije uzrok bolest nego ljudski faktor odnosno korištenje nedopuštenih sredstava u puno većim količinama, dakle insekticida nego je dozvoljeno. Što se poduzelo po pitanju? Gdje je tu Državni inspektorat? Da li se detektiralo tko su odgovorni i da li su se poduzele preventivne mjere da se više to ne događa jer koliko znam nek su atari morali čak i izorati svoje parcele s obzirom na ove prevelike količine insekticida? Hvala lijepa.
Izvolite, odgovor.
Hvala, cijenjena zastupnice Marić. Dakle, nakon obavljeno detaljnih analiza, a i izvida nadležne službe, utvrđeno je da je pomor u Međimurju nije uslijedilo zbog bolesti već kako ste rekli, vjerojatno se radi u prisustvu nedopuštenog sredstva. Napravljen je program pomoći međimurskim pčelarima u iznosu od milijuna kuna što bi po košnici predstavljalo potporu od 860 kuna vezano za ovaj segment. Kao što sam i rekao, nadležna tijela vezano za nadzor, u tome prije svega mislim na Državni inspektorat, redovito provode izvide pa i po ovom slučaju i šalju izvješća resornom ministarstvu, hvala.
Hvala vam, državni tajniče. Nema više replika, pa možete na svoje mjesto a ja pozivam izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ? Da. Obratit će nam se predsjednica Odbora za poljoprivredu, poštovana zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Hvala lijepa, g. predsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnikom, zastupnice i zastupnici. Odbor je raspravio na svojoj 7. sjednici održanoj 9. prosinca 2020. g. ovom prijedlogu zakona. Cjelovito izvješće možete pronaći na stranicama HS-a, ja ću samo vas izvijestiti o najvažnijim naglascima. Zbog predloženog ukidanja katastra, postavljen je upit o praćenju situacije sa medonosnim biljem i mogućim problemima pri istovremenom napasanju stoke i puštanja pčela, uz izdavanje rješenja poljoprivrednih inspektora u postupku inspekcijskog nadzora, upozoreno je kako na isto nije dozvoljena žalba. Zatražen je i stav Državnog inspektorata o toj temi. Zbog trenda uvoza meda, postavljen je upit o kontroli kvalitete meda, zatražena je informacija o potporama koje se isplaćuju pčelarima i o hrvatskoj staklenci meda. Upitano je o odgovornosti za pomor pčela u Međimurju i zatražena je informacija o iskustvima drugih država članica unije u vođenju pašnog reda. Predlagateljica je odgovorila kako ne očekuje probleme u provedbi jer registar sadrži iste podatke kao i katastar. Predstavnici Državnog inspektorata bili su članovi povjerenstva za izradu ovog prijedloga zakona. Novi nacionalni pčelarski program vrijedan je više od 42 milijuna kuna. Ministarstvo je zbog osiguranja kvalitete meda pristupilo izmjeni pravilnika, a na europskoj razini zalaže se za preciznije označavanje meda. Nacionalnu staklenku za med koristi 960 pčelara, dodatnim mehanizmima tijekom 2021. g. ovaj broj će se povećati. Vjerojatno je uzrok pomora pčela u Međimurju je nedopušteno sredstvo i programom pomoći vrijednim 1 milijun kuna nadoknadit će se izgubljena dobit. U mjeri 5.2.1. planira se financiranje obnove pčelinjeg fonda, a prakse drugih država članica pokazuju da uzgojna udruženja obavljaju poslove koje će obavljati Hrvatski pčelarski savez. Nakon provedene rasprave, odbor je većinom glasova odlučio predložiti HS-u sljedeće zaključke: prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uzgoju domaćih životinja; primjedbe i prijedlozi iznijeti u raspravi upućuju se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uzgoju domaćih životinja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. To je sve od odbora pa otvaram raspravu. Prva na redu je ponovo poštovana kolegica Petir u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS-a, državni tajniče sa suradnikom, zastupnice i zastupnici. U predloženim izmjenama i dopunama Zakona o uzgoju domaćih životinja, centralno mjesto zauzimaju uzgojna udružena i organizacije, kao i delegiranje administrativnih funkcija na uzgojna udruženja koja će provoditi selekcioniranje i čuvati genetiku, razvijati programe za izvorne pasmine. Postavljaju se i osnove za nacionalni pravni okvir za pčelarstvo kojim će se između ostalog, osigurati i zaštita pčela kao nedjeljivog dijela biološke raznolikosti, ali i osigurati očuvanje jedine hrvatske izvorne pasmine pčela na području RH, sive pčele. Mogli bismo reći da se na neki način ispravlja nepravda jer je vođenje registra priznatih uzgajivača domaćih životinja iz svih područja stočarske proizvodnje već u primjeni vođenjem registara kojima su obuhvaćeni goveda, ovce, svinje, koze, kopitari i perad pa će se ovim izmjenama na isti način kako je to zakonom uređeno, regulirati i pitanje uzgoja matica pčela. U Hrvatskoj postoji duga tradicija pčelarstva, pčele su važne za opstanak biljnih vrsta i proizvodnju hrane, a proizvodnji meda prethode aktivnosti koje organizirano obavljaju pčelari kako bi se uspostavio red, ne samo u korištenju pčelinjih paša, već i sa ciljem zaštite ljude, stoke i imovine. U Hrvatskoj ima 128 pašnih povjerenika i oni provode poslove organizacije kretanja pčelinjaka na svom području prikupljajući podatke za ustroj i vođenje evidencije pčelara i pčelinjih zajednica, što je RH i obaveza koja proizlazi iz našeg članstva u EU. Ovim izmjenama zakona jasnije će se propisati ovlast prikupljanja podataka za poslove koje pašni povjerenici od 2008. g. u praksi već obavljaju, a što je do sada bilo regulirano podzakonskim aktom. U RH od 1998. g. na snazi su uvjeti za smještaj pčelinjaka, način preseljenja pčela i uvjeti koji se odnose na zaštitu, držanje i iskorištavanje pčela, pa tako i uvjeti za smještaj pčelinjih zajednica na privatnim posjedima koji moraju udovoljavati uvjetima koji neće ugrožavati pčele drugih pčelara, sigurnost ljudi i životinja niti utjecati na ograničenje javnih i privatnih površina. Važno je spomenuti kako ovaj zakon regulira uzgojno valjanih životinja i prometovanje reprodukcijskim materijalom od strane priznatih uzgojnih udruženja, stoga se ovim zakonom jasno reguliraju obaveze i odgovornost uzgojnih udruženja utemeljenih, između ostalog i na aktivnostima koje se već provode. Drugim riječima, delegiraju se ovlasti uzgojnim udruženjima koja su svojim dugogodišnjim radom dokazale sposobnost za selekcioniranje, čuvanje genetike, provođenje i razvoj uzgojnih programa i koja raspolažu dovoljnim organizacijskim, stručnim i materijalnim resursima za obavljanje tog posla. I u drugim državama članicama EU, primjerice Sloveniji, Austriji, Italiji, Njemačkoj, Danskoj, Švedskoj, Norveškoj, Finskoj, ove poslove obavljaju priznata uzgojna udruženja, pčelarski savezi, pa se Hrvatskom pčelarskom savezu izmjenama ovog zakona ne dodjeljuju veće ovlasti nego li je to praksa u drugim državama članicama EU. Znamo da je pčelarima siva pčela posebno draga zbog mirnoće u usporedbi sa drugim vrstama te zbog svojih posebnih prirodnih osobina. U pčelarskom svijetu to je cijenjena vrsta jer posjeduje genetsku pojačanu otpornost na neke pčelinje bolesti, ali i na nametnike, brzo razvija zajednicu, ima visoke prinose meda te je jedna od najtraženijih vrsta medonosne pčele u svijetu. Zbog svojih dobrih bioloških i proizvodnih osobina, smatramo je najpogodnijom pasminom pčela, za suvremeni način pčelarenja. Kod sive pčele bilježi se visok prinos meda, rezultati određenih istraživanja upućuju kako se prosječna vrijednost unesenog nektara nakon 3 godine selekcijskog rada najčešće udvostručuje. Ipak, med koji se nalazi na našem tržištu, nije uvijek proizvod sive pčele već je ponekad i rezultat prijevara o čemu svjedoče i provedene analize i nadzori koji pokazuju baš isto ono što je pokazala i analiza istraživanja Europske komisije da je 1/3 meda na tržištu krivotvorena, a kvaliteta ne odgovara deklaracijama. Deklaracije na medu koji kupujemo u trgovinama su nedostatne i iz njih nije moguće iščitati radi li se o medu koji je proizveden u RH, u EU, u nekoj drugoj državi članici ili pak u trećoj državi. No još je poraznija činjenica da su u neke mješavine meda dodani razni supstituti meda o kojima prosječni potrošač nema saznanja, a kupuje ih u uvjerenju da kupuje pravi med. Ovakva postupanja manipulacije i prijevare treba zaustaviti i omogućiti potrošačima dostupnost svih informacija o podrijetlu i kvaliteti proizvoda. Otpor koji se pruža izmjeni Direktive o medu na europskoj razini ne znači da RH ne može pružiti potporu hrvatskim pčelarima i pojačati aktivnosti vezane uz kontrolu podrijetla, kvalitete i zdravstvene ispravnosti meda i ciljanim programima raditi na zaštiti pčela, te jačati ulogu hrvatskih pčelara. Zato je važno intenzivirati kontrole podrijetla kvalitete i zdravstvene ispravnosti meda koji se stavlja na naše tržište. Smatramo da je potrebno uspostaviti referentni laboratorij za kontrolu kvalitete meda u RH koji bi omogućio hrvatskim pčelarima pri stavljanju meda na unutrašnje tržište unije, ali i izvoza u treće države smanjenje troškova i osiguranje brže dostupnosti rezultata analiza meda. U tijeku je i realizacija projekta „Hrvatska staklenka meda“ kojom se nastoji poticati dobrovoljno označavanje meda proizvedenog u RH. „Nacionalna staklenka za med“ okuplja 960 pčelara, a kako taj projekt zahtjeva i određena financijska sredstva koja pčelari sami moraju izdvojiti, potičemo Ministarstvo poljoprivrede da pristupi izradi dodatnih mehanizama kako bi se povećao broj pčelara uključenih u projekt „Hrvatske staklenke meda“. Sa ukupno 18,2 milijuna košnica i 612.000 pčelara samodostatnost EU u proizvodnji meda iznosi oko 60%. Od navedenog po broju košnica hrvatski pčelari zauzimaju 12. mjesto u uniji, a po broju pčelara nalazimo se na 19. mjestu. Sve ovo govori o potrebi jačanja i podupiranja pčelarske proizvodnje u RH. Znamo da nam je priroda dala mogućnost i priliku, na nama je da to pametno iskoristimo planirajući istovremeno proizvodnju, zaštitu okoliša, socijalnu i društvenu dimenziju i brigu o pčelama. Uloga pčela i njihov doprinos očuvanju ekološke ravnoteže i biološke raznolikosti još uvijek bi mogli reći da nije dovoljno prepoznata, pa čak i da je podcijenjena i potrebno je raditi na njenom osnaživanju. Opasnost od smanjenja broja pčela predstavlja opasnost za nastavak poljoprivredne proizvodnje koju poznajemo i održavanja biljnih vrsta koja, koja nas okružuju, a onda posredno to utječe i na dostupnost hrane. Zato je osobama koje su svoj život posvetile brizi o pčelama i proizvodnji meda potrebno olakšati poslovanje kako bi nastavili raditi odgovoran i koristan posao, ali i privukli nove pčelare. Nestanu li pčele sa planeta zemlje čovjeku kao vrsti ostaje još oko 4.g. života, izjavio je to svojedobno veliki znanstvenik Albert Einstein. Bez pčela nema oprašivanja, ne bi bilo plodova, ne bi bilo hrane, pa ni ljudi. Na zemlji se samo oko 10% biljaka cvjetnica oprašuje vjetrom, dok 90% oprašuju insekti. Glavninu tih insekata čine upravo pčele. Zato se trebamo bolje brinuti o njima, a to i činimo ovim zakonom i iz tog razloga će Klub zastupnika HDZ-a podržati njegovo donošenje. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama. Sada ćemo imati i drugu raspravu, na redu je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, poštovani kolega Hrvoje Zekanović.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Prije točno 3.g. jedan naš kolega HDZ-ovac je odlučio popiti čaj u HS u kantini, nije još bilo korone, pa je kantina radila je li i onda je bio dosta šokiran kad je vidio da ovaj mali med, koji sam ja isto uzeo u kantini HS, jednog velikog hrvatskog proizvođača da na njemu piše deklaracija da je med mješavina meda iz EU, a da je dijelom i med van EU, čitaj Kina. A ovaj se med prodaje pod hrvatski proizvod. Dakle, med iz EU i med van EU, ponovit ću čitaj Kina, koji se prodaje kao hrvatski proizvod. Ali ovo je početak priče. To je taj med. Ja ću vam ga dati poštovani državni tajniče, ja svaki dan nešto darujem ovdje, prošli put ste dobili šećer, sad ćete dobiti, sad ćete dobiti i med, pa možete evo kombinirati malo. Dakle, ovaj med ovdje koji sam ja danas uzeo za razliku od meda koji je kolega konkretno Ćelić, evo nije danas u HS, nema više deklaraciju. Ja ne znam kako se on može na tržište staviti. Znači na ovome medu, na ovome proizvodu koji ja držim u ruci, znači više nema deklaracije. Evo ja sam ga dobro pogledao i povećao sam s mobitelom, pokušao sam vidjeti ima li negdje skriveno njegov sastav, proizvođač, bilo što, nema. Dakle, mi danas evo 2021.g. mjesec ožujak imamo proizvode na hrvatskom tržištu, konkretno evo u HS, u središtu hrvatske države u Zagrebu imamo proizvod koji nema deklaraciju, a radi se o medu. Jel ovaj možda med sada samo med van EU? A ja ću izraziti sumnju da se radi o medu koji nije hrvatski med, uopće nije hrvatski med nego je ko zna čiji, tko zna tko ga je proizveo, ko zna je li uopće med, pitanje je je li uopće med. Malo pogledajte na internetu vidjet ćete kako se ovi, kako mogu biti kako med može biti patvoren, odnosno zapravo lažni med, duboka sumnja. Evo, poštovani državni tajniče, ... [[Govornik se ne čuje.]] [[Upadica predsjednik: Još mu recite medu moj i šećeru.]] to mu možete vi reći, a znate zašto to mislim zašto mu vi to možete reći, a ja ne. Dakle, poštovani predsjedniče HS-a, duhoviti predsjedniče HS-a [[Upadica predsjednik: A šalio sam se malo, nemojte se ljutiti.]] pa ne, pa ja sam rekao, ja vam rekao, odgovorio, sve ste razumjeli i hrvatska javnost je razumjela. Dakle [[Upadica predsjednik: Ja nisam razumio, ne znam što ste htjeli…]] Ma ne znam ni ja što ste vi htjeli reći. Dakle, kad govorimo o ovom zakonu, evo, dobio sam i nekoliko primjedbi ljudi koji se bave pčelarskom, pčelarstvom u Hrvatskoj i oni upozoravaju na neke odredbe ovog prijedloga zakona. Ovdje je problem priznato uzgojno udruženje. Dakle prvo što se spominje u jednini i onda se vjerojatno pretpostavlja da će to priznato uzgojno udruženje biti samo jedno i vjerojatno je to Hrvatski pčelarski savez, je li tako? ... [[Upadica se ne čuje.]] A taj Hrvatski pčelarski savez, prema onome što je potpisala nedavno Marija Vučković prije svega 2 mjeseca, taj HPS je napravio jednu, ja ću to nazvati pogreškom, vezan uz subvencije, pa čak i vraćao 2 milijuna i 42 tisuće kuna u hrvatski proračun, a onda pčelari se s razlogom pitaju kako to priznato udruženje može biti isključivo ta udruga, koja je bila pod istragom Županijskog državnog odvjetništva. Evo, ja isto postavljam u ime svih pčelara koje ovo zanima, kako. S druge strane, hoće li samo to udruženje dobiti licencu ili će neka druga udruženje također, dobiti licencu za proizvodnju, distribuciju matica ili će biti samo ovo jedno koje, ja moram reći da je kompromitirano, možda je ovo skroz čisto, ali evo ga, ministrica Vučković je potpisala dokument i kaže, pokrenut je postupak povrata određenih sredstava pri čemu je HPS izvršio povrat duga agenciji, bla, bla, bla od 2 milijuna i 42 tisuće kuna i još nešto sitno. Dakle, ovo je nešto što je veliki problem. S druge strane, mi Hrvatski suverenisti koliko god smo za to da država kontrolira sustav, toliko ipak želimo jednu slobodu, odnosno da svaki čovjek, svaki poljoprivredni proizvođač, u ovom slučaju pčelar može ipak sam u jednom trenutku odlučiti kome i što i na koji način će prodati i na koji način će uzgojiti. Jer gledajte, mi smo sada što se tiče pčela, odnosno na putu smo da uvedemo jednu rigoroznu kontrolu, a s druge strane, kontrolirat ćemo svaku maticu, svaku pčelu, svaku košnicu, tko proizvodi i na koji način, a s druge strane ćemo dopustiti da se uvozi med koji nije med i plasirat ćemo ga na hrvatsko tržište. Plasirat ćemo ga bez deklaracije, a ono što hrvatski pčelar proizvode e to ćemo voditi strogu evidenciju da slučajno neka matica nije izašla na način koji nije evidentiran u HPS-u koji je kompromitiran. Ja sam za to da hrvatski pčelari imaju slobodu proizvodnje i da, ako su već registrirali se kroz, npr. OPG ili na neki drugi način, da tu završi priča. Ako je država omogućila hrvatskom poljoprivredniku da otvori OPG ili da radi kroz obrt ili na neki drugi način, pa pustimo ljude nek rade. Znači pustimo hrvatske proizvođače da proizvode, nemojmo im davati dodatne kontrole jer te dodatne kontrole isključivo, isključivo, naglašavam, pomažu kome? Tim velikim proizvođačima, a zapravo nisu proizvođači nego isključivo distributeri čudnovatih smjesa koje dolaze izvani i to ne čak iz EU nego tko zna odakle u svijetu. Dakle, mislim da sam bio dovoljno jasan, poštovani državni tajniče, ja se nadam da ćete, evo, upozoriti nadležne institucije o problemu tog konkretnog meda kojeg sam vam darovao i da ćete imati na umu da je i vaš posao da zaštitite hrvatsku proizvodnju od uvoza, pogotovo od nelegalnog uvoza i hrvatski proizvođači od proizvoda koji nemaju deklaraciju.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika HSLS-a i reformista, poštovani kolega Darko Klasić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani državni tajniče i suradnici. Hrvatska raspolaže prirodnim resursima koja je osnova razvoja pčelarstva što ukazuje na ogromni potencijal na daljnji razvoj ovdje privredne djelatnosti. EU nije samodostatna i zadovoljava samo 64% potrebe za medom EU tržišta te se tako kvalitetom, osmišljenom i potporom države na području pčelarstva možemo ostvariti značajni iskorak i od ove prirodne grane stvoriti naš značajni potencijal, nažalost do sada to još nismo uspjeli realizirati, ali nadam se da smo na dobrom putu da to napravimo. Zbog loših klimatskih uvjeta i nažalost zbog izuzetno niskih prinosa u 2020. g. hrvatski pčelari po lošem pamte proteklu godinu i nije bila dobra, ali je istina da je sreća u nesreći da je ova godina bila povećana prodaja domaćeg meda jer su hrvatski građani zbog epidemioloških razloga tražili razlog da ojačaju svoj imunitet pa je veliki dio hrvatskih pčelara ipak uspio plasirati svoje zapravo proizvode u tim nepovoljnim ekonomskim uvjetima. Ovdje i nedostatak meda na tržištu iskorišten za uvoz nekvalitetnog meda, kao što smo čuli iz Ukrajine, Poljske i Mađarske koji je zapravo namijenjen za upotrebu u kulinarstvu i industriji po niskim cijenama, ali zato je neodgovarajuće i niske kvalitete, što nažalost i neki uvoznici koriste koristeći primjese hrvatskog meda da bi se taj proizvod deklarirao kao što je hrvatski. Jasno nam je da je zbog tržišnih sloboda nema zabrane da na naše police dođe uvozni med, kao što nema niti zabrane našeg izvoza, a sve je veća potražnja za kvalitetnim medom iz Hrvatske u zemljama EU. Sukladno tome i mi moramo prihvatiti robne marke iz uvoza, ali moramo znati cijeniti kvalitetu onoga što je proizvedeno na našim poljima i pčelinjacima. Zato bi možda bilo dobro da se uvede pravilnik kako bi se na etiketama većim slovima pisala zemlja porijekla kao i sastav te staklenke meda, a Ministarstvo poljoprivrede uz pomoć raznih udruga i posrednici HGK trebaju uložiti dodatne napore u edukaciji potrošača da kupuju domaći mede. Ono što sam se naročito iznenadio i što bi pozdravio je inicijativa Hrvatske agencije za poljoprivredu i hranu koja je uvela aplikaciju pomoću koje možete lako i nedvojbeno utvrditi porijeklo meda koji se nalazi na policama u trgovini i ima oznaku Med hrvatskih pčelinjaka. Jednostavnim upisivanjem serijskog broja naljepnice kojom je označena staklenka u aplikaciji možete provjeriti podatke o podrijetlu tj. osnovni podaci o proizvođaču i nazivu OPG-a i adresi i to vam funkcionira, kao i podatke o vrsti meda, datumu vrcanja i mjesta paše na kojima je proizvedena. Ovo je po meni najbolji putokaz za naše kupce, ali i zaštita domaćih proizvođača meda što u svakom slučaju pozdravljam. Izmjene i dopuna Zakona o uzgoju domaćih životinja osigura se pravna osnovna za definiranje uzgoja i zaštite izvorne sive pčele putem koje će se vršiti zaštita i očuvanje genetike na području RH. Kao što smo čuli danas siva pčela je zapravo jako bitna u našem pčelarstvu i u europskim okvirima je ona jako cijenjena. Ovim izmjenama i dopunama zakona udruzi uzgajivača selekcioniranih matica Hrvatske omogućit će se vođenje registra uzgajivača odnosno uzgojnog programa kojim će se štititi uzgoj i genetika svih pčela … oprašivanje više 80% cvjetnica i više od 70% usjeva u Hrvatskoj. Hrvatskim pčelarima je siva pčela omiljena zbog mirnoće u usporedbi sa drugim vrstama te je iznimnih proizvodnih osobina. Siva pčela omogućuje iskorištavanje ranih proljetnih medonosnih paša i visoke prinose meda i zbog toga je danas jedna od najtraženijih medonosne pčele diljem svijeta, a ne samo kod nas. Zadnjih nekoliko desetljeća pod pomnom je selekcijom kako bi se manje rojila i učinila još pogodnijom za rad i smještaj u urbanim sredinama gdje je mnogim pravilnicima to zabranjeno, evo konkretno i u Gradu Zagrebu. Udruživanje uzgajivača matice pokriva cijelu Hrvatsku te kako bi se dobile najkvalitetnije matice koje će zasnivati nove otporne pčelinje zajednice poželjno je da svaki uzgajivač ima najmanje 100 košnica zbog toga jer u jednu ruku to može biti garancija da pčele nisu u srodstvu i time zapravo štitimo genetski materijal. No kolikogod je pčelarima stalo da sivu pčelu zbog zaštite genetskog materijala zadržimo unutar naših granica u kojoj je prisutna bojazan je da ćemo ulaskom u schengen morati prigrliti neke druge pasmine pčela. Za sad smo privilegirani jer nema križanaca sive pčele na našem području, a s kojima se susreću naši susjedi Slovenci. U rubnim dijelovima s Italijom, konkretno u Dolini Soči i oni više nemaju čistu sivu tu pčelu, došlo je do miješanja sa nekakvim vrstama iz Italije. Stoga nam je jako važno da ne dobijemo križance sivih pčela zbog čega bi se otežala selekcija i prirodni uzgoj matica. Križanci su nepredvidljivi, a to bi značilo da bismo morali prijeći na umjetnu oplodnju matica umjesto kontroliranog sparivanja. Ovim zakonom definiraju se uvjeti uzgoja i zaštite izvorne sive pčele putem koje će se vršiti i očuvanje genetike sive pčele na području RH kao što je i osigurana pravna osnova za provedbu operativnog dijela poslova pašnog meda. Klub HSLS-a i Reformista podržat će ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala.
Idemo sada na Klub zastupnika Domovinskog pokreta poštovana kolegica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajnici, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, analizom sadašnjeg normativnog okvira predlagatelj je ocijenio da je potrebno daljnje unapređenje nacionalnog zakonodavstva u području pčelarstva gdje je trenutno propisano da se u RH uzgaja siva pčela, međutim nije propisana mogućnost da se uvjeti uzgoja sive pčele koja je naša izvorna pasmina dodatno urede pravilnikom. Iskreno, pravilnicima često našim poljoprivrednicima dodatno kompliciramo život odnosno namećemo im kriterije koje njihove kolege s razine drugih zemalja članica EU nemaju. Odredbe zakona propisuju da Registar uzgajivača matica vodi Ministarstvo poljoprivrede dok je u prethodnom razdoblju, dakle prije stupanja na snagu ovog zakona bilo propisano da priznato uzgojno udruženje vodi upisnik odnosno Registar uzgajivača matica. Budući da je zakonom propisano da uvjete upisa u registar određuje priznato uzgojno udruženje koje iste provjerava na terenu. U skladu s tim ovim zakonskim izmjenama intencija predlagatelja je da i registar uzgajivača matica vodi priznato uzgojno udruženje. Zanimljivo je kako je Ministarstvo poljoprivrede ovaj važan zadatak odlučilo povjeriti Hrvatskom pčelarskom savezu iako se Hrvatski pčelarski savez ne tako davno našao u središtu afere u kojoj su potpore koje pčelari dobivaju za lijekove za pčele, a prema njihovim tvrdnjama u razdoblju od 2011.-2014.g. za prodane lijekove pčelarima plaćanje PDV-a izvršeno je iz poticaja koje su oni dobili od Agencije za plaćanje u poljoprivredi. Kako prema odredbi čl. 4. Pravilnika o uvjetima i načinu provedbe mjera pomoći za sektor pčelarstva nije dopušteno plaćanje PDV-a iz potpora, pčelari sumnjaju da je time Hrvatski pčelarski savez počinio kazneno djelo subvencijske prevare iz Kaznenog zakona te kazneno djelo zlouporabe položaja o ovlasti. Inspekcijskim nalazom tada je utvrđeno da je povrijeđena odredba čl. 8. st. 2. Pravilnika o uvjetima i načinu provedbe posebnih mjera pomoći za sektor pčelarstva u 2014. g. kojim je propisano da jedinični iznos potpore podrazumijeva novčanu vrijednost lijeka, dakle bez PDV-a potrebnog za jedno tretiranje protiv bolesti jedne pčelinje zajednice. Kontrolom dokumentacije od strane poljoprivredne inspekcije Ministarstva poljoprivrede i slijedom tumačenja Porezne Uprave Ministarstva financija utvrđena je nepravilnost smanjenja porezne osnovice koja je za posljedicu imala ostvarivanje potpora na iznos s uključenim PDV-om kako stoji u tada obznanjenom obrazloženju same agencije. No to nije kraj sumnjama u transparentan rad Hrvatskog pčelarskog saveza. Hrvatski pčelarski savez iako to ne regulira nijedan propis od pčelara, od pčelara naplaćivao je prikupljanje podataka za evidenciju pčelara i pčelinjaka i to naplaćivao različito za članove saveza i za one koji to nisu. Tako je za članove naknada bila 2 kn po košnici dok je za one koji nisu članovi, ta naknada iznosila 3,5 kn. Tako se praktički pčelare prisiljavalo da se učlane u Hrvatski pčelarski savez a pri tome im se govorilo da će kao članovi dobiti besplatne lijekove za pčele i to onoliko koliko im treba. Na takav način odnosno od tih naknada za evidenciju, Hrvatski pčelarski savez bi godišnje uprihodovao oko milijun kuna a uz to je imao i prihod od svoje redovne članarine koja nije sporna, koja iznosi oko milijun i pol kuna. Vjerujem kako je pčelarima u početku lijepo zvučalo da će za cijenu članarine u Hrvatskom pčelarskom savezu i za nižu naknadu za evidenciju dobiti koliko god im treba lijekova za pčele ali da tada još nisu znali da se na taj način kako oni sumnjaju, izbjegavalo plaćanje PDV-a na lijekove. Vjerujem da se opravdano mnogi pitaju čime li je Hrvatski pčelarski savez zadobio povjerenje Ministarstva poljoprivrede pa im ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona proširuju ovlasti. Nadalje, kad se Hrvatski pčelarski savez ovlasti da određuje ili ministar odredi način uvjete korištenje i dodjele na korištenje pčelinje paše, uzimajući u obzir broj i smještaj košnica kako je to predloženo, dolazi do kršenja pravila o tržišnom natjecanju iz glave 7. poglavlja 1. Ugovora o funkcioniranju EU-a. A zašto to tvrdim? Pčelinja paša, dakle medonosno bilje predstavlja izvor meda, dakle to bilje je suština proizvodnje i izvor nabave za proizvođače meda pa također nam ostaje nejasno kada se ovlasti udruga građana odnosno savez da određuje ili eventualno sam ministar odredi kako će proizvođač koristiti medonosnu pašu odnosno tko će smjeti koristiti tu pašu i s kojim brojem košnica, to vrlo vjerojatno onda predstavlja ograničavanje i nadzor proizvodnje i time se zapravo vrši podjela tržišta i izvora nabave. Stoga davanje ovlasti jednoj udruzi građana ili propisivanje prava na medonosnu pašu od strane ministra, nužno ima ako ne i za cilj, onda barem za posljedicu, sprječavanje, ograničavanje ili narušavanje tržišnog natjecanja što je regulirano čl. 101. stavak točka b. i c. vezano za čl. 106. Ugovora o funkcioniranju EU-a. Nadalje, odredbe zakona koje propisuju pravila vođenja katastra pčelinje paše brišu kako navode iz Ministarstva poljoprivrede radi otežane primjene u praksi. Operativno vođenje poslova vezanih za provedbu pašnog reda nije propisano u važećem zakonu te se ovim zakonskim izmjenama osigurava pravna osnova za vođenje poslova vezanih za provedbu pašnog reda. Najiskrenije se nadam da neće dolaziti do istovremenog napasivanja stoka u vrijeme kada su na ispašu pčele jer to u praksi znači ozbiljne potencijalne probleme. Napominjem kako Hrvatsku prati negativan trend i smanjenje broja pčelara i pčelinjih zajednica ponajviše zbog nestabilnih uvjeta tržišta i nepogodnih uvjeta klimatskih promjena. Cijene po kojima se med može ponuditi na tržištu su demotivirajuće za naše pčelare a osim toga, ruralna područja stalno prati trend iseljavanja. Zbog zabrinjavajućeg trenda uvoza meda iz trećih zemalja što ima direktan utjecaj na hrvatske pčelare, ne možemo ne postaviti uvjet o mjerama koje Ministarstvo poljoprivrede poduzima vezano uz kontrolu kvalitete meda. Nova znanstvena istraživanja pokazuju važnost očuvanja biološke raznolikosti europskih pčela. Prema istraživanju iz 2017. g. znanstvenike je šokirala činjenica da se broj letećih insekata u Njemačkoj nužnih za biljne vrste smanjio za 3/4 tj. za čak 82% u ljetnom razdoblju u posljednjih 25 godina. Zbog toga EU kroz mjere obnove pčelinjeg fonda, istraživanja te edukacije pčelara nastoji osvijestiti potrebu za očuvanje lokalnih populacija pčela. U skladu s time nastojanjima prošle je godine pokrenuta i građanska inicijativa ... [[Govornik se ne razumije.]] upućena komisiji kako bi promocija biološke raznolikosti postala općim ciljem zajedničke poljoprivredne politike a posebice je usmjerena na zabranu pesticida, bolju zaštitu prirode i poboljšanje poljoprivrednog obrazovanja i osposobljavanja. Zajednička poljoprivredna politika ima važne koristi u postizanju zajedničkih ciljeva u borbi za očuvanje pčela, EU i dalje ne zadovoljava količinsku proizvodnju meda, dakle Europa proizvodi tek oko 60% svojih potreba za medom za potrebe stanovništva zbog čega je tržište EU-a pod pritiskom uvoza. EU pruža svom pčelarskom sektoru podršku uglavnom putem nacionalnih programa pčelarstva i programa ruralnog razvoja. Iskreno se nadamo kako će plasman ovih mjera i našim hrvatskim proizvođačima pomoći da se lakše nose s nelojalnom konkurencijom, ali i klimatskim promjenama kojih prate iz godine u godinu. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a i poštovana kolegica Anja Šimpraga, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, uvažene kolege i kolegice. Ovim izmjenama kako je i rečeno, osigurat će se pravna osnova za definiranje uslova uzgoja i zaštite izvorne sive pčele. Omogućava se priznatom uzgojnom udruženju vođenje registra uzgajivača matica te reguliranje operativne provedbe poslova pašnog reda. Također reguliraju se zotehnički certifikati, provedba umjetnog osjemenjivanja i osposobljavanja uzgajivača za provedbu umjetnog osjemenjivanja, vođenje potrebnih evidencija i registra u proizvodnji i prometu zametnih proizvoda. Nacionalni pčelarski program za razdoblje od 2020. do 2022. godine kroz 3 godine predvidio je ukupna sredstva u iznosu od 44,5 miliona kuna, a cilj je provedbom mjera stvoriti uslove za bolji položaj pčelarstva u RH. Ovaj program jedinstven je za sve članice EU i sadrži 8 važnih mjera za naše pčelare. Tu je i tehnička pomoć pčelarima i organizacijama pčelara što je najvažnija mjera po korištenju sredstava u provedbi pčelarskog programa. Ova mjera pčelarima omogućava potpore u nabavi pčelarske opreme, a pčelarskim udrugama i savezima pomoć u organizaciji i edukaciji pčelara. Suzbijanje štetnika bolesti pčela usmjerena je na potporu nabave odobrenih veterinarsko medicinskih proizvoda za suzbijanje nametnika na pčelama tijekom ljetnog tretiranja pčelinjih zajednica. Sve mjere namijenjene su pčelarima, a budući da je zanimanje za njih jako veliko svake godine utroše se sva sredstava, a povrat nije u punom iznosu nego se proporcionalno umanjuje. Treba pozdraviti sve napore koji se čine, ali isto tako i čuti što bi još trebalo promijeniti ili doraditi kako bi i mali i veliki pčelari bili zadovoljeni. Način raspodjele novčanih potpora zasigurno je jedan od takvih primjera jer dosad kroz ove programe potičemo samo kapitalna ulaganja. Drugim riječima pčelar kada kupi košnicu, vrcaljku, trimer ili nešto drugo na kraju godine priloži račun Agenciji za plaćanje koja mu vrati dio uloženog novca. Pčelari bi htjeli da im se potpore isplaćuju kao u poljoprivredi i stočarstvu po broju stabala i po broju grla. To bi smatraju bilo pravičnije i svi bi mogli dobiti i mali i veliki pčelari. No, dosada mali pčelari i hobisti nisu imali tako velike šanse u apliciranju za povrat kapitalnih ulaganja jer bi sve odnijeli veliki proizvođači. Ono na što se želim osvrnuti jeste na dalmatinske pčelare kojima je godina loša bila posljednje dvije. Vrijeme im nikako nije išlo na ruku pa je i unos meda u košnice znatno bio smanjen. Ponadali su se da će te gubitke nadoknaditi u Lici kamo su već godinama selili svoje košnice, no dočekali su ih tamo u 2020.-toj novi problemi. Naime, zakupci tamošnjih pašnjaka jednostavno ih ne žele, sve je ograđeno i oni nisu mogli seliti svoje košnice. Seljenjem tako s prepolovljenim pa čak i do 80% manjim prinosom više nije stvar izbora nego je prijeka potreba. Pčelarska sezona otprilike traje od 1.5. do 1.9. i ako ta 4 mjeseca niste sakupili ništa onda nažalost sezona je za vas završena. Svaki dan je bitan, svaka paša je bitna i morate biti stalno na terenu. Jednostavno oni iz Dalmacije moraju se povlačiti prema Lici od Korenice do Gračaca gdje ima najviše vrijeska. Više nemaju kao što sam rekla gdje ostaviti pčele, sve je ograđeno žicom i električnim pastirima. Pčelari kažu kako su žice pastira smještene uz same ceste što i sami možemo vidjeti pri prolasku. Suvremena poljoprivredna proizvodnja postavljena je na 4 temelja. Primjena umjetnih gnojiva, navodnjavanje, uporaba pesticida te korištenje kukaca u oprašivanju čine skup nužnih mjera u razvoju industrijsko komercijalnog poljoprivrednog gospodarstva. Pčelarstvo daje vrijedan doprinos u proizvodnji poljoprivrednih kultura uz pomoć oprašivanja. Procjenjuje se da ekonomska vrijednost oprašivanja pčelama nekoliko desetaka puta veća od vrijednosti pčelinjih proizvoda. Ovdje je bitno istaknuti da se čovječanstvo hrani sa 100-tinjak različitih usjeva, a da te pčele oprašuju više od 70% njih. Stoga bi nestanak pčela na određenom području uzrokovao ubrzani nestanak više od 20.000 biljnih vrsta što bi negativno utjecalo na cjelokupnu ekološku ravnotežu. Zato je nerazborito promatrati pčele samo kao ekonomski iskoristive životinje već ih moramo smatrati vrlo važnim čimbenikom prirodnih biocenoza. Klub zastupnika SDSS-a podržat će ove izmjene i dopune zakona u ovom prvom čitanju. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Pa prelazimo na Klub zastupnika SDP-a i poštovanu kolegicu Martinu Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici, ovaj prijedlog zakona smatramo da treba nadopuniti sa još i istaknuti još neke nedostatke te želimo spomenuti prije svega da predlažemo da se pravni, da se pravno uredi postupanje vezano uz poljoprivredna gospodarstva, farme i zbrinjavanje životinja u slučaju prirodnih katastrofa i elementarnih nepogoda. Svjedoci smo da se odluke o smještaju životinja i njihove ishrane donose ad hoc, a nerijetko su prepuštene samim proizvođačima i volonterima. Kako bi se dale jasne smjernice postupanja državnih i javnih službi u navedenim situacijama inzistiramo da se dopuni zakon odredbama koje bi se odnosile na zbrinjavanje životinja i čuvanje njihove bioraznolikosti te genske varijabilnosti uključujući izvorne i zaštićene pasmine. Ovim putem želimo i pitati o stanju farmi na području Sisačko-moslavačke županije odnosno području pogođenom prirodnom katastrofom. Koliko je broj farmi na području spomenute županije sada? Ako se u skorije vrijeme ne pokrenu mjere za obnovu poljoprivrede na tom području broj farmi obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava mogao bi drastično pasti, a samim tim i izvor prihoda za brojne poljoprivrednike na tom području što će rezultirati napuštanjem poljoprivredne proizvodnje kao i ruralnih područja. Po pitanju samih izmjena i dopuna smatramo da postojeći Zakon o uzgoju domaćih životinja definira jasno prioritete vezane uz Europski zeleni plan i dugoročne strategije donesene na razini EU. Dat ćemo jedan od primjera. Naime, u prijedlogu izmjena zakona nije jasno definirana razlika između bioraznolikosti i genske varijabilnosti. Tako je za banku gena navedeno da je to prikupljena, dokumentirana i pohranjena zbirka ili skup zbirki genskog i biološkog materijala. Dakle, genskog i biološkog. Iz tog razloga potrebna je dopuna odredbi kojima će se urediti pitanje očuvanja biološke raznolikosti jer bi se moglo naći u sličnoj situaciji kao i sa Zakonom o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja u kojima, u kojem se ne daje dovoljan značaj o ovoj temi. Čini nam se da nema odredbi kojima se propisuje da ministrica nadležna za poljoprivredu donosi barem smjernice o tehnologiji i načinu uzgoja domaćih životinja. Uzgajivači domaćih životinja su kao i brojni drugi poljoprivrednici u drugim sektorima prepušteni sami sebi. U većini država članica EU Ministarstvo poljoprivrede i prateće službe izdaju vodiće, smjernice i upute kojima pomažu poljoprivrednicima, te pojašnjavaju izmjene pravnog okvira. U RH to je nekad radila savjetodavna služba umjesto koje je sada ustrojena Uprava za stručne poslove i analize pri Ministarstvu poljoprivrede. Dakle, nema ni naznake naziva savjetodavne službe, a analize nam izrađuje svjetska banka po već poznatoj cijeni. Dodatno, nekad je postojala i Hrvatska poljoprivredna agencija koja je pružala potporu poljoprivrednicima u sektoru stočarstva, a danas je ona djelom u Ministarstvu poljoprivrede, a dijelom Hrvatske agencije za poljoprivredu i hranu. Sve je centralizirano, a pomoć poljoprivrednicima svedena na administrativni posao, smatramo da je to jako žalosno. Po pitanju održivog uzgoja domaćih životinja, ali i poljoprivredne proizvodnje zahtijevamo da se na nacionalnoj razini prilikom izrade strateškog plana uz ekološki uzgoj analiziraju i drugi oblici proizvodnje kao što je to integrirani uzgoj, permakultura, biološko-dinamički uzgoj i drugi. Navedeni načini uzgoja mogu se definirati u okviru programa u području klime i okoliša koji se financiraju preko izravnih plaćanja, ali i mjera ruralnog razvoja. Po pitanju uzgojnih programa nije jasno zašto se ne donosi i okvirni Nacionalni temeljni program već samo programi priznatih uzgojnih organizacija. Zar Ministarstvo poljoprivrede ne bi trebalo primijeniti i krovni program na osnovu kojeg bi se onda izrađivali pojedini programi? U samom zakonu po pitanju vođenja matičnih knjiga, rodovnika i drugih uzgojnih knjiga ministarstvo sve prepušta priznatim uzgojnim organizacijama pozivajući se na uredbu EU br. 2016/2012. Podržavamo pristup da se dio poslova povjeri samim poljoprivrednicima, međutim smatramo da bi takve odredbe trebale biti jasno određene u krovnom Nacionalnom programu, pa ne bi bilo potrebe da se to definira u svakom programu priznate uzgojne organizacije. Iz samog obrazloženja izmjena i dopuna zakona nije jasno zašto vođenje Registra matica pčela prenosi se s ministarstva na priznato uzgojeno udruženje i što znači da će operativni dio poslova vođenja pašnog reda obavljati Hrvatski pčelarski savez? Da li je to Hrvatski pčelarski savez priznato uzgojno udruženje ili nešto drugo? No dalje, izmjenom zakona predloženo je da se poslovi vođenja Registra matica pčela, kao i vođenja pašnog reda propisuju pravilnikom. Zašto se za vođenje registra donosi pravilnik samo za pčele dok su kod drugih uzgojnih organizacija te odredbe sastavni dio uzgojnih programa? Mogli bi vam dati još niz primjedbi, ali iz svega navedenog razvidna je potreba za izradom dopune Zakona o uzgoju domaćih životinja kojima bi se jasno definirali prioriteti iz Europskog zelenog plana, te uredila pojedina pitanja koja to do sada nisu. Hvala.
Hvala i vama. Idemo na 7. raspravu, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovani kolega Vilim Matula, izvolite.
Hvala vam predsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Prvo bih htio objasniti jedan nesporazum očito se nisam državni tajniče jasno izrazio već sam ovu primjedbu imao kada se govorilo o pitanju, o Zakonu o veterinarstvu. Naime, moje pitanje bi bilo sljedeće. Vi ste mi objasnili kako je rasprava, se naravno provodi sa gospodarskom komorom odnosno u ovom slučaju tu je bio Hrvatski pčelarski savez, Udruga uzgajivača selekcioniranih matica pčela Hrvatske i državni inspektorat da su sudjelovali u pripremi ovog prijedloga. Prije nego, ako sam dobro razumio [[Upadica iz klupe: poljoprivredna komora]] poljoprivredna komora, mislim prije gospodarska, ali to nije bilo navedeno u ovom dokumentu zato sam mislio da nije. Provjerite, vidjet ćete da nije. Ja sam i tada za veterinarstvo gdje se uspostavilo da ima 144 veterinarske stanice, postavio pitanje što ću i u ovom slučaju postavit, nisam mogao pronaći sada vjerodostojan podatak o tome koliko zapravo udruga, vjerodostojnih udruga, nekih značajnih udruga ima. Mislim da je iz '18. podatak da je bilo 8.000 pčelara, tu je sigurno, su i možda i hobistički pčelari u to ušli sa par košnica i to razumijem. Naime, što mene državni tajniče ovdje zanima? Ako se tako mali broj ljudi, sad već imamo ono nekakvih 7 i pol mjeseci iskustva, javlja na ova e-savjetovanja na javnu raspravu. Onda se meni čini da je to možda u pitanju, ne znam ili nekakav, nekakav propust da se uključi stvarno ljude u tu raspravu ili se možda radi o fingiranju, svjesnom fingiranju javne rasprave odnosno o simulaciji demokracije. Al ja ne vidim koji bi bio razlog za takvo nešto jer ta stvar samo može ako mi guramo stvar pod tepih ona izbija van. Evo u ovom slučaju izbilo je van sa pitanjem zašto bi Hrvatski pčelarski savez bila jedina ta udruga glavna i najznačajnije važna koja će zaštititi sivu pčelu, naravno da, da smo svi za to da se ta pčela zaštiti i svjesni smo svih ovih groznih podataka što nam prijeti sve ako pčele se unište, o čemu su kolegice i kolege vrlo dobro i pripremljeno govorile. Ništa drugo, vjerojatno su i kolegice i kolege dobile, i vi ste, pretpostavljam dobili, naknadno od pčelarstva online, ja ne mogu to procijeniti, stvarno, ja nisam imao vremena sada stvarno se raspitivati, iako sam pitao razno razne ljude koji imaju veze sa pčelarima i osobno poznajem više hobističke pčelare, ali nisam mogao procijeniti osobno, iskreno to ovdje kažem, koliko je to značajno udruženje. Moj prijedlog je, i sad ću to ponoviti je da onog trenutka kada ste odlučili i kada ste napravili takav prijedlog zakona, nacrt zakona, ne znam da li on odmah mora ići na Vladu, mislim, ovisi to o procjeni, ali ne vidim zbog čega se ne bi zainteresirana udruženja voćara, stočara, u ovom slučaju pčelara dovoljno na vrijeme obavijestila da se nađe način, neke preko e-maila, a neke možda i poštom, tako je, ako nemaju tu mogućnost komuniciranja e-mailom i da ih se obavijesti da će od tog do tog datuma biti vremenski prozor otvoren za e-Savjetovanje, za javnu raspravu, ja ne vidim koji bi razlog bio da se to ne napravi. To ne vidim da bi to nešto koštalo osim ovog slanja pošte, da, ali inače mailove sakupiti i poslati, onda se izbija argument ovoga tu da se zapravo probalo zaobići, da je to bilo potrebno, da ljudi nisu vidjeli, previdjeli, ja mislim da se to svako može na taj način postići jer stvarno pitanje provedbe pašnog reda i taj čl. 3, ... [[Govornik se ne razumije.]] pčela, edukacija pčelarstva, određivanje minimalne međusobne udaljenosti od košnica ili od određenih objekata, o sve, da to sve radi isključivo pčelarski, Hrvatski pčelarski savez ili neka druga udruga, ako će, ove, za sada je HPS i normalno da to s vremenom prijeti opasnost da se možda takva jedna udruga potpuno maltene privatizira i dobiva takav jedan monopol umjesto da jedni druge stvarno educiramo, ne da samo jedna pozicija, mislim da je tu u osnovi, neću ja dalje oko toga pilati, postoji ideološka predrasuda one vrste koja razmišlja da bi reda bilo, mora se znati tko je glavni, tko je taj prvi, tko je centralni, tko je, ne. Zeleno-lijevi blok sigurno će podržavati i uvijek će govoriti o dobrim iskustvima dijeljenja praksi gdje se jedni drugima ne namećemo po pitanju hijerarhije, tko je jači, tko je važniji, a da ovi ostali moraju pokazivati podložnost, da su podvrgnuti ovim nadvrgnutima, ne, nego da li mi možemo stvarno u ovom trenutku kada je toliko priroda i okoliš ugrožen, možemo li jedni drugima pokazivati kakve prakse imamo i dijeliti međusobno te prakse, a ne sve dati samo, na, u ovom slučaju Hrvatski pčelarski savez, a kolegice i kolege su već izgovorile o tome koliko sumnji ima u njihov rad i što se sve u prošlosti oko toga događalo. Zahvaljujem.
Idemo sada na zadnju, zasad prijavljenu raspravu klubova zastupnika. To je poštovani kolega Silvano Hrelja, Klub zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovani državni tajnici, kolegice i kolege. Velik broj umirovljenika nakon, odnosno radnika kad odu u mirovinu iz hobija se bave i pčelarstvom, ali nije to razlog, to je samo njima pohvala jer je to jedna krasna djelatnost, korisna za zdravlje, za ljude, za prirodu, za očuvanje biljnih vrsta, a ono što je danas predmet rasprave je ovaj zakon o uzgoju domaćih životinja, odnosno na pozicijama pčelarstva, odnosno zaštite sive pčele je nešto sasvim drugo. Dakle, odmah na početku reći da Klub HSS-a i HSU-a neće podržati ovaj zakon ni u prvom čitanju zato što se radi o pretjeranom normiranju, zato što se radi o nečem što je potpuno bespotrebno i nešto što je potpuno neživotno. Naime, uredba EU se primjenjuje direktno i jedino što je potrebno učiniti na ovom području je osigurati nadzor, dakle nema intervencija u sadržaj teksta uredbe, dakle samo treba odrediti tijelo za nadzor. Kod ovog prijedloga zakona osobito zabrinjava činjenica da se u prijedlogu zakona spominje obavljanje poslova od strane Hrvatskog pčelarskog saveza jer je navodno ta udruga pod istragom Županijskog državnog odvjetništva Zagreb za kazneno djelo subvencijske prevare. Zamislite situaciju da nakon stupanja na snagu izmjene i dopune zakona dođe do kaznenog postupka, ili još gore, do osuđujuće presude. Stoga predlažemo u potpunosti ukinuti članke 22, 23 i 24 Zakona o uzgoju domaćih životinja jer su nepotrebni, a predložene izmjene i dopune obrazlažem u daljnjem tekstu. Dakle, čl. 22 govori o uzgoju sive pčele, u prijedlogu zakona predlaže se da umjesto ministarstva registar vodi priznato uzgojno udruženje u jednini a udruženje mogu osnovati tri punoljetne osobe. Što to znači? To znači osiguravanje monopola jednom udruženju. Zahtjev da se mogu prodavati samo matice uzgajivača koji su upisani u registar uzgajivača matica je neprovediv i protivan pravu EU-a. To bi značilo da svaki proizvođač matica iz EU-a i/ili van EU-a mora biti upisan u registar uzgajivača matica. Čemu uvođenje još jedne administrativne obveze u obliku registra uzgajivača matica kada su sve djelatnosti i sve domaće životinje već obuhvaćene nekim oblikom evidencije ili trgovačkim društvom ili OPG-om ili obrtom ili jedinstvenim Registrom domaćih životinja? Dakle, već ih imamo negdje u nekom registru. Dal danas je to problem s svim ovim pretraživanjima na internetu pronaći registraciju nekog za nešto? Nije. Citira se čl. 1. stav 1. uredbe i stavak 49. uredbe koje glasi: „Podrazumijeva se da države članice niti njihova nadležna tijela ne bi treba koristiti ovu uredbu kako bi zabranili, ograničili ili ometali korištenje uzgojno valjanih životinja, čistih pasmina i njihovih zametnih proizvoda za proizvodnju životinja koje nisu namijenjene za upis i registraciju kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik.“ Zakon propisuje upravo, ovaj prijedlog zakona, propisuje upravo suprotno toj odredbi. Odredbe zakona onemogućuju pristup trgovini odnosno korištenju pčelinjih matica bilo kome ko nije u registru uzgajivača matica, bio on iz RH ili države članice EU-a ili treće zemlje. Ovakvim zakonskim rješenjem zabranjuje se, ograničava ili ometa korištenje kako uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnutih proizvoda koji su upisane kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili upisnik, tako i onih koji nisu namijenjene za upis ili registraciju kao uzgojno valjanih životinja u matičnu knjigu ili upisnik. Ovo ograničenje se još pojačava kada se predlažu u prijedlogu zakona da je registar uzgajivača matica umjesto ministarstva, vodi priznato uzgojno udruženje. Dakle, sporno pitanje je zašto se registar uzgajivača matica vodi priznato uzgojno udruženje? Vlada RH predlaže da praktički da će samo jedno priznato uzgojno udruženje dobiti ovlast da vodi registar uzgajivača matica. Dakle, dobiva ovlast da vodi registar uzgajivača koji mu predstavljaju konkurenciju na tržištu. Čak da se i u prijedlogu zakona unese neodređeni broj uzgojnih udruženja, opet dolazimo do apsurda da tri čovjeka koliko je potrebno da se osnuje udruge, vodi registar samih sebe. Dakle, ovakvo zakonsko rješenje dovodi do diskriminacije, ograničavanja poduzetničke slobode i nejednakosti. Dakle, u prijedlogu zakona traži se da iza stavka 3. doda stavak 4. koji glasi: „Uvjete za oplodne stanice propisuje ministar pravilnikom.“ Hrvatski sabor ne može ovlastiti ministra da propisuje uvjete. Kada se nekim propisom odlučuje o nečijim pravima o obvezama, u našem slučaju uvjeti za oplodne stanice, tada se radi o materijalnom pravu koji se mora donijeti u formi zakona a ne u provedbenom propisu na koji ima ministar pravo donijeti. Ovo je samo još jedna odredba koja komplicira poslovanje upravo suprotno namjeri uredbe EU-a gdje se u uvodu uredbe pasus 7. navodi: „stoga radi osiguranja jednostavnosti i dosljednosti prava Unije, primjereno je pojednostavniti pravila Unije utvrđena u tim direktivama.“ Prema tome, sami sebi kompliciramo život. Nejasno je i čemu služi definicija pčelar. Pčelar je fizička ili pravna osoba koja se bavi uzgojem i/ili držanjem pčela. Kada uredba u čl. 2. stavak 1. točka 7. definira tijelo koje se bavi uzgojem, ako ta definicija nije dovoljno dobra, zašto u prijedlogu zakona se ne daje definicija govedara, svinjara, ovčara, kozara, kokošara nego samo pčelara? Treća sporna točka je pčelinja paša i mi stvarno, Ministarstvo poljoprivrede ili oni koji su izrađivali prijedlog ovog zakona izgleda da ne znaju u kakvoj zemlji žive i neke bojazni da bi to došlo pčelinja paša bila suprotstavljena sa stočarstvom su gotovo pa neutemeljene, može doći do spora u nekoj mikro, na nekoj mikro lokaciji, ali ljudi moji, ako idete vi Hrvatskom, vi ćete vidjeti ogromne, ogromne kvadratne kilometre zapuštene zemlje gdje buja raslinje, gdje imate pčelinju ispašu u neograničenim količinama i raditi registar u ovakvim uvjetima, raditi registar pčelinje paše koje je već definirano nekim oblikom prava ili vlasničkim odnosima ili Zakonom o obveznim odnosima, to definirati ovim zakonom je pretjerano normiranje odnosno posao koji užasno komplicira život onima koji se pčelarstvom bave a na neki način stavlja se na sporedni kolosijek sva korisnost pčelarstva sama po sebi, i za prirodu i za ljude. Prema tome, želim reći zaključno, da iz iznesenog je razvidno, da su članci 22. do 24. Zakona kakvi su sada na snazi i kakvi se predlažu potpuno nepotrebni. Sve što se navodno treba regulirati već je riješeno Zakonom o vlasništvu i drugim stvarnim pravima i Zakonom o obveznim odnosima, ne samo da su nepotrebni nego su i štetni za razvoj pčelarske proizvodnje jer se određena udruga jedno uzgojno udruženje ili Hrvatski pčelarski savez stavlja u povlašteni položaj. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo sada na pojedinačnu raspravu, prva je na redu poštovana kolegica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HSA-a. Državni tajniče sa suradnikom. Zastupnice i zastupnici. Predložene izmjene i dopune Zakona o domaćim životinjama regulirat će uvjete i uzgoj sive pčele što je važno za očuvanje genetike sive pčele na području RH. U svjetskom gospodarstvu siva pčela je najznačajniji korisni kukac jer se smatra izravnim i neizravnim proizvođačem visokovrijednih i lako probavljivih namirnica animalnog podrijetla. Osim proizvodnje meda i ostalih pčelinjih proizvoda, siva pčela je jedan od najvažnijih oprašivača medonosnog uzgajanog i samoniklog bilja, zaslužna je za oprašivanje više od 80% cvjetnica i više od 70% usjeva te neizostavna u proizvodnji hrane. Sve karakteristike sive pčele ukazuju na to kako je uzgoj ove pčele iznimno zahvalan, a genetska otpornost i neagresivna narav omogućuju uzgoj ove vrste pčele i u naseljenim područjima pa i u gradovima. Zato se sa razlogom može tvrditi kako je upravo siva pčela jedna od najvažnijih i najpriznatijih pčelinjih vrsta u RH. Ipak dostupnost meda koji su proizveli hrvatski pčelari pitanje je koje je sve više prisutno u javnom prostoru, ponajprije zbog toga što potrošači nisu sigurni da li u staklenkama meda koje se prodaju na tržištu doista jest pravi hrvatski med za koji je zaslužna siva pčela ili je riječ o patvorini. Dodatni problem predstavlja izmjena Direktive o medu na europskoj razini oko koje nikako da se postigne suglasje, a moje mišljenje kada bi se propisalo obaveznog označavanja zemlje podrijetla meda pripomoglo bi se da se prijevarama sa medom stane na kraj. Mi danas ukoliko med ne kupujemo od poznatog proizvođača za kojeg znamo gdje je točno pozicionirao svoje košnice, ne možemo biti sigurni što smo kupili. Prepoznavanju patvorina meda i stvaranje osnove za jasnije deklariranje i označavanje meda koji su proizveli hrvatski pčelari pripomoglo bi i postojanje hrvatskog peludnog atlasa jer bi se prema analizi peluda znalo da li je taj med proizveden u Hrvatskoj ili u nekoj drugoj državi članici ili u trećoj zemlji. I ja bih predložila predstavnicima Ministarstva poljoprivrede da potaknu što žurniju izradu peludnog atlasa u RH. Zbog važne gospodarske i ekološke uloge pčela potrebno je voditi veću brigu o pčelama i podupirati pčelare koji o tim pčelama brinu. Ja sam izuzetno ponosna što sam uspjela kao hrvatska zastupnica u Europskom parlamentu posredstvom svojih amandmana izboriti potpore po pčelinjoj zajednici koje će se uvesti sa stupanjem nove zajedničke poljoprivredne politike na snagu, to očekujemo da će biti kroz nekih godinu dana. Također je prihvaćen moj prijedlog da se sa europske razine subvencioniraju zdravi obroci mlijeka, voća i povrća za hrvatske osnovnoškolce što je u realizaciji. No ono što je manje poznato jest da smo pokušali kroz našu aktivnost uvjeriti Europsku komisiju i da se podupre i konzumiranje i edukacija o ljekovitosti i zdravoj prehrani kada je med i maslinovo ulje u pitanju i tu smo dobili potporu da se za sada ide sa edukacijama. I Hrvatska ustvari i prije te odluke Europske komisije kojom je podržan taj moj prijedlog je već počela promovirati med iz Hrvatske na način da se med koji oznaku Med hrvatskih pčelinjaka u okviru školskog mednog dana, a sa ciljem edukacije djece o prehrambenih navikama, poželjnom povećanom udjelu meda u njihovoj prehrani, važnosti konzumacije proizvoda od lokalnih proizvođača i ulozi pčelarstva u poljoprivrednoj proizvodnji već na neki način realizira. Oznaka Med hrvatskih pčelinjaka potrošačima ulijeva povjerenje, oni smatraju da je taj med sigurniji, kvalitetniji, pouzdaniji od ostalog meda dostupnog na tržištu i istraživanja su pokazali ustvari da našim građanima osim okusa i teksture važna je zemlja podrijetla i proizvođač meda i zato se radije odlučuju za kupovinu meda koji je proizveden u Hrvatskoj. Prosječna potrošnja meda u RH je dva kilograma po stanovniku, imamo 8.500 pčelara 440.000 pčelinjih zajednica koji godišnje proizvedu 8.000 meda i tu imamo prostor za povećanje te konzumacije i za kupovinu hrvatskog meda. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo s replikama, prvi je na redu kolega Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Uvažena kolegice. Pred nama su izmjene zakona i moje pitanje vama da li su one dostatne da zaštitimo našu autohtonu domaću sivu pčelu s obzirom da ulaskom u EU će vjerojatno doći do križanja zajednica, pa je pitanje da li su te križane zajednice bolje od naših? I moje drugo pitanje je kako zaštiti nelojalnu konkurenciju s obzirom da uvozimo med sumnjive kvalitete, a da imamo domaće proizvode koji su vrhunske kvalitete? I mislim da bi morali učiniti sve da zaštitimo domaći proizvod i cijenom, a pogotovo da spriječimo uvoz sumnjivog meda iz sumnjivih zemalja porijekla. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Kolega Šimičeviću, pa ja smatram da su ove izmjene zakona itekako poželjne jer nama je cilj zaštititi našu autohtonu pasminu, to je siva pčela koja ima doista izvrsne osobine jer se primjećuje već u nekim drugim državama članicama da dolazi do križanja i da to ne donosi dobro niti populaciji, a onda ni kasnije svim onim aktivnostima za koje su pčele zaslužne od oprašivanja do proizvodnje meda. Ovim zakonom ne propisuje se ništa što bi bilo van okvira onog što nalaže europska uredba ili što je već praksa u drugim državama članicama, a dapače čak se i nekako ozakonjuju one prakse koje su uvriježene među hrvatskim pčelarima koje oni već godinama provode na terenu. Kad je riječ o suzbijanju nelojalne konkurencije mi smo prošli tjedan raspravili Zakon o nepoštenim trgovačkim praksama koji bi nam trebao biti glavni instrument i alat u suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi i prijevara, pa kad je i riječ o medu.
Sada je na redu kolega Sačić, izvolite.
Poštovana kolegice, evo već ste mi odgovorili na dio pitanja, rekli ste kolki broj, kolki broj pčelara u Hrvatskoj imamo. Međutim, da li možemo uopće pretpostavit kolko ima, jel to nije konačni broj, pored njih koji, koji nisu registrirani, njih je također koji rade iz hobija do 10 košnica. Njih je također znatan broj i oni također funkcioniraju. Možda dal, dal uopće imamo kakvu evidenciju po našim udrugama pčelara na županijskoj razini, dal vam je to šta poznato jer oni nisu u sustavu, a doprinose, dapače proizvode kvalitetan med.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa kolega Sačiću na vašem pitanju. Prema mojim informacijama u okviru krovnog udruženja Hrvatskog pčelarskog saveza djeluje 150 udruga i tu je negdje evidentirano oko 7.000 pčelara. Prema evidencijama do kojih sam ja došla, a posredstvom i Ministarstva poljoprivrede i komunikacije na terenu, u Hrvatskoj je zabilježeno oko 8.500 pčelara sveukupno, što znači da u principu ako to usporedimo sada u odnosnu na prije 2.g. čak i bilježimo rast broja pčelara i bilježimo broj pčelinjih zajednica, što je pozitivno i što pokazuje da ove potpore kroz Nacionalni pčelinji program daju rezultate, a isto tako ja vjerujem da i ova potpora koju sam izborila na europskoj razini kad krene će bit značajna jer ona upravo podupire tu oprašivačku ulogu pčela i bit će po pčelinjoj zajednici dodijeljena.
Hvala vam. Kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, mislim da ne trebamo posebno naglašavati ulogu pčela, pogotovo kod poljoprivrednika koji se bave voćarstvom, oni to vide i osjete kad se u blizini pojavi neki novi pčelinjak, kad neko dođe sa svojim pčelama i napravi stvarno veliku korist u tom voćnjaku. Ono što mene smeta u ovom zakonu je to što se briše Katastar pčelinje paše“ i kaže da je to zbog toga što je nešto otežano. Ako je danas u ovo doba otežano vođenje katastra onda je to stvarno smiješno, to je smiješna konstatacija. A taj podatak je izrazito važan, prvo je važno zbog toga što ćemo odmah imati evidenciju o tome tko što sije, tko što sadi jer znamo koje su medonosne bitke, recimo uljena repica, tamo se masovno dolazi na to područje sa pčelinjacima. Imamo podatke u Ministarstvu poljoprivrede, imamo podatke u Agenciji za plaćanje poljoprivredi, prema tome podatke imamo, a to je samo još jedan sloj u katastru i ne znam zbog čega se to briše, a s druge strane zazivate da se napravi atlas ovoga Peludni atlas u Hrvatskoj.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo kolega Paviću. Dakle, katastar se zamjenjuje u stvari registrom koji se već vodi. Katastar je bio jedna obveza koja se nije provodila na način kako je to bilo zamišljeno premda su tu evidenciju vodili pčelari i pašnjak povjerenici već na terenu, obzirom da za druga uzgojna udruženja odnosno pasmine je propisano vođenje registra de facto registar koji se regulira ovim zakonom, a koji se već vodi će zamijeniti katastar, dakle tu neće biti nikakvih disonantnih tonova niti razlika u podacima koji će se voditi i koji će biti egzaktno prikazani. Kad je riječ o Peludnom atlasu, da, ne samo da zazivam nego čvrsto pozivam da se prione tom poslu jer mi se čini da bi to bitno pripomoglo identifikacije hrvatskog meda i razlikovanju tog meda od patvorina koje se nalaze na tržištu.
Sada je na redu kolegica Nađ, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Petir, imate li informaciju koliko je potres na Baniji ugrozio banijske pčelare i kako će im se pomoći da održe ili da povećaju proizvodnju pčela odnosno meda? Hvala lijepa.
Mogu odgovorit? Aha. Zahvaljujem vam kolegice Nađ na vašem upitu. Pa među stradalima, smrtno stradalima na Banovini bili su i pčelari, ja i ovim putem izražavam sućut njihovim obiteljima i prijateljima i sasvim sigurno da je taj potres ostavio danak na više od 4.000 poljoprivrednih gospodarstava. Ona su evidentirana putem službi Ministarstva poljoprivrede, te im je pružen kroz taj direktan kontakt i, i jedan poziv ukoliko im je potrebna pomoć da se obrate Ministarstvu poljoprivrede. Prema mojim informacijama onaj program mjera ruralnog razvoja koji upravo jest namijenjen za oporavak poljoprivrednih gospodarstava, ako se sjećate o tom smo govorili ako je imao komplicirane procedure je posredstvom Ministarstva poljoprivrede iskomuniciran sa Europskom komisijom gdje su odobrene i pojednostavljene procedure i raspisan je natječaj kroz koji će se direktno pomoći stradalim poljoprivrednim gospodarstvima na Banovini [[Upadica: Vrijeme]] pa ih pozivam sve da se jave na taj natječaj.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, i prošli tjedan smo govorili o važnosti utvrđivanja insekticida, pesticida i teških metala u medu i propolisu. Većina ratara i voćara je svjesna toga da je izrazito važno voditi računa o tome kada se i kako primjenjuju insekticidi i pesticidi, međutim još uvijek ima nekih koji ili zbog nemara ili zbog neznanja proizvodu manje ili veće incidente kao što je bio ovaj katastrofalan pomor pčela u Međimurju. Da li mislite da država dovoljno radi na edukaciji ratara, poljoprivrednika i da li su institucije adekvatno odgovorile na ovaj veliki incident? Naime, bilo je dosta nezadovoljstva naših pčelara da su se prekasno uzeli uzorci, da se zna tko je krivac, a ništa se nije poduzelo, zna se točno koja je parcela bila, koji ratar i da su zapravo institucije tu zakazale. Dakle, može li država učiniti više na edukaciji odnosno na inspekcijama i preventivi i kažnjavanju krivaca? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice Marić. Pa ja bih rekla ovako, mislim da je potreban dijalog između sektora jer se počesto, a po meni neopravdano suprotstavlja ratare pa i stočare pčelarima i to sigurno ne može doprinijeti onoj sinergiji koju želimo postići, a to je da ti sektori zajednički djeluju kako bi poljoprivreda bila prosperitetnija jer jedni o drugima ovisimo. Kad je riječ o situaciji u Međimurju, ja imam drugačiju informaciju od vas jer sam direktno kontaktirala predsjednike pčelarskih zajednica koje tamo poznajem, obzirom da sam kao zastupnica u EU parlamentu organizirala Europski tjedan pčela i promovirala hrvatske pčelare pa onda imam i te kontakte sa terena, pitala sam ih da li smatraju da nakon tih pregovora koje su imali s Ministarstvom poljoprivrede i oko obeštećenja i cijele te situacije koja je doista strašna zbog pomora pčela u Međimurju, da li žele da mi kao Odbor za poljoprivredu još nešto poduzmemo, oni su se izjasnili da su zadovoljni sa postignutim dogovorom sa Ministarstvom.
Vrijeme. Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava, zastupnik Domagoj Hajduković. Kolega Bauk, upozoren sam da nemate masku. Izvolite, povreda Poslovnika, zastupnik Bauk.
G. potpredsjedniče, ispravno ste primijetili da sam povrijedio čl. 293.b Poslovnika HS-a jer sam skinuo masku, a to sam napravio u znak prosvjeda zbog flagrantnog i bezobraznog kršenja epidemioloških mjera jučer na Mirogoju sponzoriranog od strane nacionalnog i lokalnih stožera i zbog toga vas tražim da mi izreknete opomenu kako bi barem netko bio sankcioniran zbog toga jučer. Hvala.
Dobro. Ja vam neću izreći opomenu zbog onoga jučer, ali izričem vam opomenu zbog ovog danas jer ste kršili Poslovnik. Naime, ovo nije bila povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Čuli smo puno toga o pčelarstvu do sada, čuli smo o nekim problemima, čuli smo o tome, o razlozima donošenja ovih izmjena zakona, ali nismo čuli ono što je, po meni, najbitnije. Nismo čuli odgovore na neka pitanja koja sigurno okupiraju, ne samo naše pčelare nego i nas koji promišljamo malo o poljoprivredi. Nismo čuli, čuli smo dakle koliko ima pčelara, čuli smo koliko, koja je količina meda koju proizvedemo po stanovniku, itd., ali mene zanima nešto drugo. Koliko meda mi izvezemo kao sirovinu? To je pitanje svih pitanje, kolegice i kolege. I gdje ga izvezemo. Evo, reći ću vam ja. Izvozimo u Njemačku, izvozimo u Francusku, izvozimo uglavnom na zapadno tržište gdje se naš med, vrhunski proizvod miješa sa inferiornim proizvodima i onda nam se vraća u staklenkama francuskog meda, njemačkog meda, itd., itd. Na brendiranju, kolegice i kolege, ne samo meda, naše poljoprivrede općenito, smo potpuno, potpuno zakazali. Imamo nekih malih primjera dobre prakse, recimo Krapinsko-zagorska županija je puno radila na tome da brendira zagorski medicinskih koji postoji kao brand, možete ga naći na policama naših trgovina, postojao je neki slabašni i ne baš toliko uspjeli pokušaj da se to isto napravi sa slavonskim medom, a ja ću vam reći i usporedit ću vam medarstvo i proizvodnju drva. Mi drvo izvozimo isključivo kao trupce, našeg proizvodna nema, kolegice i kolege. Ovo standardiziranje, brendiranje, dolazi sa debelim zakašnjenjem. Zato što mi naš med izvozimo kao sirovinu, ne izvozimo ga kao proizvod i onda nam ga netko prodaje po značajno, značajno većoj cijeni. Osijek, grad iz kojeg dolazim je kolijevka hrvatskog pčelarstva, ne znam koliko o tome znate, ali organizirano pčelarstvo u Hrvatskoj potječe upravo iz mog grada i zbog toga, a i zbog činjenice da sam dugo surađivao sa medarima, mogu vam reći koji su to njihovi problemi i što i mi pomažemo ili ne pomažemo ovim zakonom. Spominjalo se prije nešto o registru pčelinje paše, o katastru pčelinje paše, itd. Pa kolegice i kolege, mi nismo u stanju voditi katastar i gruntovnicu, gdje se radi o imovinskim odnosima, dakle gdje bi netko trebao biti vrlo motiviran da to u knjigama sve bude u redu, a mi se tu zavaravamo da ćemo katastar ili registar pčelinje paše uspješno moći voditi. Pa po meni je to smiješno. Mi ne možemo popisati koliko je vlasništvo države, koje nekretnine država ima u svom vlasništvu, da ne govorimo o zemlji. Mi ne možemo državnu zemlju staviti u funkciju. Koliko poljoprivrednih površina imate koje je sad zaraslo u šikaru, u šumu, a zanosimo se da ćemo, evo mi ćemo tu napraviti, znate šta, registar pčelinje paše pa će to sve biti divno, krasno, sjajno pa ćemo ne daj Bože popisati tko što uzgaja na kojoj zemlji, pa šta bi pomogli poljoprivredi. Po meni je to, netko je spomenuo prije, kolega Hrelja, ja mislim, bespotrebno, prenormirano, prezakašnjelo, nešto što će zapravo samo iskomplicirati život, a ne mu pomoći. Prije svega, proizvođačima. I koji je onda krajnji cilj, koji je onda krajnji rezultat svega onoga što mi radimo? A već sam o tome pričao kada su u pitanju europski propisi. Prenormiranje, kompliciranje, mi kao da radimo sustavno na tome da naše proizvođače obeshrabrimo da proizvode, da ih uništimo, baš tim prenormiranjem, plaćanjem koje kakvih taksi, članarina, poreza na zrak jer nisu ne mogu bit kompetitivni sa svojom kolegicom i kolegama iz drugih zemalja Unije poslujući u ovakvim uvjetima. Mogu bit kvalitetom i to jesu, ali nažalost mislim da ovim zakonom nećemo postići cilj, a cilj bi trebao biti unaprijediti naše pčelarstvo. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Matko Kuzmanić.
Cijenjeni kolega, evo dolazite iz Slavonije koja je budimo pošteni ekonomski najpogođenije područje naše Republike i možda dio naše domovine koji živi u najvećoj oskudici, odakle je i najviše stanovništva iselilo. Recite mi, poznajete li iti jedan projekat hrvatske Vlade, a spomenuli ste brendiranje ili jedinice lokalne samouprave koji se pokazao uspješnim i koji je pomogao našim malim proizvođačima, nebitno o čemu što proizvode i čime se bave da taj proizvod ne izvoze kao poluproizvod nego da ga kao gotovi proizvod ponude EU i da na neki način u pravom svjetlu pokažemo svu onu kvalitetu i raskoš koju imamo u našoj državi? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Kuzmanić, da poznam puno projekata takvih, ali ne poznam nijedan koji je dao rezultata. Dati ću vam jedan plastičan primjer, recimo naš veliki izvozni proizvod je bio šećer, moram se vratiti na to. U našoj robnoj razmjeni recimo sa Republikom Bugarskom koja nije beznačajna, čak 8% je otpadalo na šećer u 2019.g. veliki, veliki iznos. A znate što je naše Ministarstvo poljoprivrede napravilo? Donijelo je mjere koje su kasnile prvo dvije godine, a onda dvije godine nisu dale rezultate i onda se čudimo ko pura, znate već čemu kada nam šećerene propadnu, kada nemamo dovoljno proizvođača, e onda je problem. Ministrica nije u Saboru, ja vjerujem da ona smišlja sve te proaktivne mjere koje će Vlada donositi da bi pomogla našem proizvođaču, a rezultati su vam tu jasni, sami ste rekli, demografska i gospodarska devastacija Istoka Hrvatske.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak TAritaš.
Hvala lijepo. Ja sam repliku digla u trenutku kada ste uvaženi kolega spomenuli katastar i gruntovnicu. Zaista sad kad malo vidimo sve zakone koji nam dolaze, dolazi taj jedan trend digitalizacije, jedan trend da sve nekako vodimo i sad katastar će biti ovaj, onaj, čak štoviše kad nam dođe kao druga točka dnevnog reda Zakon o poljoprivredi za koji sam ja sigurna da ćete vi isto aktivno sudjelovati, tamo imate jednu odredbu 17 različitih stvari, sad je samo pitanje tko će to voditi. Dakle, s jedne strane netko može voditi i složiti, ali tko će punit? Dal će to punit netko tko ima 75 ili 76 godina ili 80, ima mobitel snalazi se s mobitelom, ali ovo će reć ma ne pada mi na kraj pameti. Dakle, vi možete složiti platformu, možete naručiti od nekoga najbolji mogući program, ali to netko u taj program mora stavljat podatke. Kako će ih stavljati, što će bit o tome bojim se da niko ne vodi računa i to se vidi i na ovom primjeru tu. Hvala lijepa.
Odgovor.
Hvala kolegice Mrak TAritaš. Pa kao i kod mnogih zakona stvari su, ne znam je li to namjerno ostavljene nedorečene u jako puno zakona, onda nešto rješavamo podzakonskim aktima, onda još u pravilu još više iskompliciramo i što na kraju dobijemo? Od toga da bi trebali olakšati proizvođačima i poljoprivrednim kada se govori o mednim sortama odnosno o kulturama koje su medne i samim pčelarima, na kraju smo napravili nešto apsolutno suprotno. I u pravu ste, mislim moja obitelj je imala isto svojih da ne kažem okršaja sa katastrom i gruntovnicom ovom kojom smo mi motivirani promijenit odnosno dovest u red papire i kroz legalizaciji itd., a zamislite ovdje gdje ćemo imati neki katastar ili registar ili kako će se zvati gdje će ljudi biti aktivno zapravo obeshrabreni da tu išta unose. Dakle, provedba uvijek nula.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče baš mi je drago da se i kolegica Taritaš referirala na taj podatak o katastru, brisanje katastarskih podataka odnosno da se više neće ti podaci voditi zato što je zapravo smiješno jer puno je lakše ući preko interaktivne karte i doći do podataka u … isto nego upisivati podatke u nekakav registar onda to tamo pretraživati po nekakvim ključnim pojmovima što je zapravo ljudima koji se bave računalima malo ili gotovo ništa puno teže nego što bi to bilo na interaktivnoj karti. No, ali htio sam vas pitati nešto drugo. Spomenuli ste brendiranje, spomenuli ste slavonski med, znamo da postoji istarski med, zagorski med, postoji otočki med, velebitski med, dalmatinski med, svašta nešto se dešava, međutim tu nema dovoljnih količina. Kada govorimo o otočkom medu ili dalmatinskom medu nema velikih količina, došlo je i do miješanja. Nekad se dolje kada se govorilo o medu iz Dalmacije prvenstveno se govorilo o medu od lavande, danas se lavanda uzgaja i u Slavoniji. Prema tome, toga više nema nekakvog pravila gdje se što uzgaja [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] biljke. Trebali bismo imati nekakav pristup sustavni da bismo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da bismo mogli brendirati naš med i zavisno od regija i na kraju na nivou Hrvatske.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega. Pa trebale bi imati sustavna rješenja, strateška rješenja sa vizijom ona koja vide dalje od dvije godine ili od četiri godine, ali ih nemamo posebno u poljoprivredi nemamo, ali nemamo ni u drugim segmentima da se ne zavaravamo. Brendiranje što se tiče poljoprivrednog proizvoda ako ćete imati gotov proizvod je jako bitno i proizvođačima iz vaše županije iz koje dolazite, a s tim sam projektom detaljno upoznat, dakle brendiranjem zagorskoga meda ste napravili zapravo jako, jako puno za svoje proizvođače. U Slavoniji to nažalost nije bio slučaj jer imate nekoliko velikih proizvođača koji već imaju brend dakle nisu zainteresirani za ovo, a oni koji su mali nisu ni čuli za ovo pazite, neki pčelari nisu čuli za uopće koncept slavonskog meda. Dakle, totalno promašena priča, nažalost, nažalost. A zašto? Zato, mislim sad da sam zločest, rekao bih zato što je tamo HDZ na vlasti pa mu je tako svejedno, bogu je svejedno što će bit sa našim pčelarima.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Hajduković, slažem se s vama da je ovo sve zajedno pretjerano normiranje, pogotovo ovaj dio koji ste spomenuli o katastru pčelinje paše. Naime, pčelari znaju čije je vlasništvo nad određenim zemljištem i pitaju ga za dozvolu za postaviti pčele na određeno područje, dakle to nije nikakav, nema nikakvog spora da oni to rade legalno i u suglasju sa vlasnikom zemljišta i znaju kakva je situacija sa ispašom stoke na tom području. Dakle, oni su vrlo, vrlo pažljivi ljudi jer neko mora bit pažljiv čim se sa pčelama bavi. A drugo, nema straha za manjkom pčelinje paše ili viškom stoke na ispaši, to jednostavnoj u Hrvatskoj su dvije suprotstavljene stvari koje ne postoje, dakle. a ko ne vjeruje, neka pogleda satelitske snimke pred 30 g. i današnje, pa će vidjet koja je razlika u pošumljavanju Hrvatske.
Vrijeme. Odgovor.
Hvala lijepo, kolega. Slažem se sa kolegama koji su rekli prije mene da bi jedna interaktivna karta ili peludni atlas na kojeg se isto namjerava raditi, budu puno korisniji nego neke ovakve travestije poput tog katastra koji će zapravo ovisiti o korisnicima krajnjima a ne koliko će zapravo proizvođačima pomoći. To što ste rekli ste apsolutno u pravu, pčelari su vrlo, vrlo pažljivi ljudi, moraju biti zbog prirode posla. A mi umjesto da im pomažemo, mi im samo još normiramo, još normiramo i još im stavljamo terete. Kažem vam, ja se ne mogu otet dojmu, ne samo o pčelarstvu, da mi namjerno sve prenormiramo i kompliciramo da ljude aktivno obeshrabrimo da se bave ovakvim proizvodnim djelatnostima. A med vam je i proizvodnja meda vam je možda proizvodnja koja je najkraća recimo i najjeftinija da bi imali puni proizvod, gotov proizvod, brendirani proizvod koji prodajete onda tri skuplje nego sirovinu a mi se dovodimo u poziciju da baš to radimo, da uvozimo sirovinu umjesto da izvozimo proizvod.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom. Ja ću ovu svoju petminutnu raspravu probati odraditi na način da ukažem na nekoliko stvari. Prva stvar, da postoji jedna nova moda sad koju imamo kad dobijemo zakon, onda zakonom imamo definirano samo neke stvari a sve drugo će definirati podzakonski akti. Pa onda malo kad vidite zakon, onda vidite da se trebaju donositi uredbe, da se trebaju donositi pravilnici i da se tamo odlučuje o meritumu. To do sad nije bila situacija. Do sad je zakonom jednako tako bio uvijek definiran i meritum a pravilnici i uredbe koje su bile donesene su samo razrađivali meritum. Ajmo se pitati zašto je to tako. Možda zato što se ne želi da se o tome raspravlja u Hrvatskom saboru. Možda želi da se to nekako prođe ispod rada, to jednostavno nije dobro, to se uvijek obije o glavu onom koji je predlagatelj i to će njemu u provedbi dovesti do problema. Ali bih o ovoj temi htjela razgovarati i još definirati dvije stvari. Jedna stvar su klimatske promjene, klimatske promjene su činjenica. Mislim da je uvodno bio neko je govorio o tome da što pčele uopće znače u smislu održivosti ne samo prirodnog, dakle samo i prirode nego i u smislu što pčele znače u ljudskom životu i to o tome treba vodit računa. Dakle, klimatske promjene se ne dešavaju nekom drugom. Klimatske promjene se dešavaju nama, sad i odmah. O tome treba voditi računa. Dakle, jako puno znanstvenika, ljudi različitih iskustava, različitih znanja govore o tome, upozoravaju i kažu prilagodite se. Za ovaj pomor pčela koji je bio u Međimurju, u startu je bila tema da se je nešto promijenilo, pa da je bilo različiti klimatski uvjeti, pa da su se neke stvari promijenile jer na kraju se vidjelo da je kao i uvijek kriv čovjek. Ko je kriv za klimu koja je? Uvijek je na kraju kriv čovjek i čovjek je taj koji određuje i koji utječe na niz stvari ali bih još ovaj preostali dio se referirala na jednu temu koju sam i pitala državnog tajnika a to vam je urbano pčelarstvo. Dakle, nekako mi se čini odnosno ne da mi se čini nego sam sigurna da bi ministarstvo u svom radu trebalo ne samo mijenjati zakone zato što su direktive EU-a takve, ne samo zato što je neko došao pa je skakao po glavi i rekao daj mi u zakonu promijeni to i to jer mi ovo ne može se provoditi nego zato da se malo prate i što su trendovi. Dakle, ni na jednom urbanom području ne može biti urbano pčelarstvo jer morate imati temeljem Zakona o komunalnoj djelatnosti odluku o komunalnom redu o držanju životinja, i pčela je životinja i sad dolazimo do teme urbanog pčelarstva. Sve dok u ovom zakonu ne bude bilo rečeno da postoji urbano pčelarstvo, da i na području gdje su gradovi mogu biti košnice i ljudi se mogu baviti pčelarstvom, vi to ne možete napraviti u nekom drugom zakonu. Zašto o tome tako govorim? Mi smo htjeli u gradu Zagrebu da se uvede pojam urbanog pčelarstva. Iz razloga što pčele imate. Zelene površine imate, imate dakle tu mogućnost, neki drugi gradovi koji to imaju znatno manje su pokazali i imate na parlamentima košnice gdje se radi, iz tih košnica se radi med i onda kad tamo pijete čaj, ne bi bio kao što je g. Zekanović poklanjao onaj mali med tajniku nego imate med na kojem piše da je taj med proizveden baš tu i baš na taj način. Meni se čini da je to dobro, meni se čini jedna priča jer pčele u gradovima imate i ovako i onako. Zašto to ne napraviti i omogućiti da gradovi u svojim odlukama o komunalnom redu kažu da na njihovim područjima, dakle na urbanom području, ne izvan urbanog područja može biti i uzgoj pčela? No, to vam je odgovor koji je kad dobijete nekakav formalni odgovor onda formalni odgovor znati sljedeće, nitko nije tražio. Ček malo, da li je uloga ministarstva da prati što se dešava? Da li idu izmjene zakona kad vidite da imate problema s tim zakonom? Da li je uloga svih nas da vidimo što se dešava? Dakle, ljudi moji, zakon mora imati formalni dio kao što ima, ali mora imati i nekakav suštinski dio, mora imati nekakav meritum, ne to prebacivati u uredbe i u pravilnike, ali da vidimo zašto to je. I ajde ako vidimo da neke druge sredine su to napravile, pa zašto ne napravimo mi nego trebali bi imati pilot-projekt pa da nam netko naredi, onda bi bilo sve u redu. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Silvano Hrelja.
Poštovana kolegice Anka, da u pravu ste. Ako se ovaj, predviđa da će uvjete za pčelinje oplodne stanice, da ih treba regulirati, onda to treba biti regulirano u zakonu jer se radi o materijalnom pravu, a pravilnik je provedbeni propis. I da, nagledao sam se ja u ovim klupama po jednom zakonu i predviđeno je donošenje 3, 4 pravilnika, što je potpuno nekorektno prema zastupnicima HS-a jer ne znaju kamo će taj zakon na kraju skrenuti, ali nijednom nisam doživio svih ovih godina da istovremeno imamo na stolu i zakon i prijedlog provedbenog propisa. Mislim da mi to zaslužujemo i da to zaslužuju naši građani, pogotovo oni koji se bave određenom djelatnosti da istovremeno imaju i zakon i provedbeni propis. Hvala lijepa.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi kolega Hrelja. Dakle uvijek imamo, trebamo raditi nekakve iskorake. Meni se čini da moramo biti bolji, a ne lošiji, ali mi smo sad s našim zakonodavstvom odlučili biti loši. Dakle zašto mijenjamo i radimo zakone? Zato jer imamo direktive EU ili smo ih krivo napisali razumjeli ili krive preveli pa je to sve okej, ali premalo ulazimo u meritum. Dakle, meritum, suština, ono što je meso, zašto pišemo zakone i zašto ga radimo, ostavljamo za nešto drugo. Nikad ne može pravilnik biti taj koji će onda definirati meritum. On razrađuje, dakle on vam razrađuje tehnički, ali ono što je suština, mora biti u zakonu, da ne kažem da postoje uredbe koje jednako tako razrađuju tehnički, ali ako nemate u zakonu to definirano, onda je pravilnik preuzeo ulogu zakona. Onda je resorni ministar preuzeo uloga Sabora, to nam se jednostavno ne može i ne smije dešavati. Ne može ministar preuzeti ulogu Sabora. Hvala.
Sljedeća replika Marija Selak Raspudić.
Uvažena zastupnice Mrak-Taritaš. Nastavno na ovo što ste govorili, složit ću se, znate kako kažu, recimo kad smo govorili o spolnom uznemiravanju? Onda kaže ministar Malenica će donijeti zakon, a ja pitam, oprostite, kako će on to donijeti zakon? Zar je on zakonodavno tijelo. E pa to se očito kod nas podrazumijeva. Mi više nemamo podzakonske, nego nadzakonske akte, imali smo sličnu situaciju i sa Zakonom o obnovi kada smo vidli program mjera, ambicije su se praktički prepolovile, ali njega i dalje nitko nije niti čitao niti kritizirao. Imamo i širi trend ... [[Govornik se ne razumije.]] saborskih rasprava u kojem bi trebali razgovarati, a to je činjenica da prvo raspravljamo o zakonima ili članovima programskog vijeća, a kasnije u izvješćima koja bi trebala prethoditi tim zakonima. Htjela bih vas pitati nešto o urbanom pčelarstvu. Argument da nitko nije tražio je slažem se, nedovoljan. Nisu nas ni napali digitalni nomadi pa mijenjamo zakonodavstvo zbog njih. Ipak me zanima, imate li neke indicije postoji li interes za ... [[Govornik nije uključen.]] u ... [[Govornik nije uključen.]]
Odgovor.
Hvala vam lijepo na ovom pitanju. Dakle ovaj prvi dio, naravno, to je apsolutno tema rasprave, sve je naopako. Prvo bi trebalo biti izvješće pa zakon i na temelju izvješća radite izmjenu zakona, ali ću ipak koristiti vrijeme vezano uz urbano pčelarstvo. Da, u gradu Zagrebu su pčelari molili i tražili da mogu legalno postavljati košnice i da, mi smo, ja sam i zastupnica u Gradskoj skupštini, mi smo išli sa prijedlogom izmjene Odluke o komunalnom redu da u gradu Zagrebu na području, urbanom području grada Zagreba mogu biti i postavljati se pčele, odnosno košnice, ne pčele nego košnice, ispričavam se, i rasprava je bila u Gradskoj skupštini jedno cijelo popodne i jedno cijelo veće jer smo međusobno uvjeravali da da ili ne. Čak smo dobili i dovoljan broj ruku koji bi čak i prihvatili to i onda je došao zadnji argument, ne možemo jer nije određeno u zakonu. Dakle u zakonu treba biti mogućnost da bi onda na lokalnoj razini, odnosno grad Zagreb i jedno i drugo to ugradilo. Da, postoje veliki zahtjevi.
Sljedeća replika zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala. Kolegice Mrak-Taritaš, jednu ste stvar dobro apostrofirali na početku vaše rasprave, bez pčela nema poljoprivrede, nema ljudi, bez pčela nema života. I namjera zaštite sive pčele je po meni za pohvalu, dakle trebamo dati laudu tom naporu, međutim, kao što ste sami ukazali i još neki kolegice i kolege ovdje, mi donosimo zakon, dakle danas raspravljamo o zakonu za koji već unaprijed znamo da neće biti provediv ili će biti teško provediv. Zašto to radimo i sebi kao zakonodavcu, ali i na kraju, ovim proizvođačima i građanima kojima bi trebali pomoći? Nemojte me krivo shvatiti, ja nisam per se protiv ovog zakona i svega što u njemu piše, ali jako puno stvari je loše, nedorečeno i neprovedivo.
Odgovor.
Hvala vam lijepo. Dakle mi se sve češće susrećemo sa sljedećom činjenicom. Imamo zakon, u zakonu sve lijepo piše i onda dolazimo u stvarnost i vidimo da u stvarnosti stvari funkcioniraju drugačije. Ja sam apsolutno sigurna ako mijenjamo zakon koji je vezan uz uzgoj pčela, možda bi bilo pametno da se sjelo s pčelarima pa da se vidjelo dakle imamo neke probleme, da vidimo kako oni to zamišljaju. Čini mi se da bi to bila elementarna situacija, a ne promijenit ćemo zakon, pčelari će ići svojim putem, zakon će ići svojim putem i konačno nećemo imati onaj rezultat koji trebamo imati. Postoji još nešto što mene moram priznati već danima izbezumljuje, onaj Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji nije vidio nitko, a u kojem 37% sredstava koje dobivamo iz EU mora biti namijenjeno za temu klimatskih promjena. Pa bilo bi dobro da se to vidjelo i da se tu ugradilo možda i ovakve stvari.
Vrijeme. Sljedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice nekoliko rečenica o urbanom pčelarstvu koje ste spomenuli. Zapravo ono nije zabranjeno teoretski kod nas, ali postoji onaj pravilnik o minimalnoj udaljenosti košnica međusobno ili od nekakvih objekata turističkih objekata, prometnica, aerodroma itd., tako da zapravo postojeći pravilnik bi trebalo promijeniti odnosno doraditi, dakle to je na tragu onog što ste rekli da zapravo svi mi odnosno država mora krenuti na zakonske izmjene. Za urbano pčelarstvo postoji interes ne samo u Zagrebu nego i u drugim i većim i manjim gradovima i apsolutno bi ga trebalo podržati. I Zagreb se diči i urbanim vrtovima, ima tu prostora i na krovovima zgrada i ustanova i ograđenim prostorima itd., tako da u svakom slučaju treba poticati da se urbano pčelarstvo razvija, ali je opet tu na potezu zakonodavac odnosno prvo predlagatelj. I samo još tu je evo kolegica Petir vi ste isto spomenuli pomor pčela u Međimurju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] znači bili su nezadovoljni s cjelokupnom provedbom, ali bolje tih milijun kuna nego ništa. Evo toliko. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. Naime, kolegica Mrak Taritaš barata poluinformacijama. Kolegice Nacionalni plan oporavka nismo vidjeli mi kao odgovorni ljudi, ali su vidjeli novinari baš kao i Nacionalnu razvojnu strategiju. Sjećate se prije su novine pisale o tome nego što smo mi kao odgovorni koji bi to trebali donijeti vidjeli.
Ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika i dobivate opomenu. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković vrijedila je ova opomena. A da se vratim na temu urbanog pčelarstva, dakle svi oni koji žele na svojoj zgradi imati i može biti zgrada koja je u zelenoj površini kaže hoću postaviti košnice, proizvodit ćemo med i sve ostalo, to mogu samo ilegalno u ovom trenutku. Dakle, zakonodavac mora to definirati kroz zakone da bi vi to mogli onda prenijeti na lokalnu razinu. Zato sam i govorila o primjeru, ja znam o primjeru Grada Zagreba, dakle mi smo imali sve argumenta i čak imali smo u jednom trenutku možda i dovoljan broj ruku da to izglasamo, vi znate da je uvijek ključan taj broj ruku, kod nas su uvijek u Skupštini Grada Zagreba ako se HDZ nešto malo posvadio sa g. Bandićem onda je bila prilika da možda malo te ruke budu i za nas, ali to je jedna druga priča. I zadnji argument je bio ne možemo, sve dok Ministarstvo poljoprivrede to ne definira ma ne možemo mi. Ja još uvijek ne razumijem zašto se to ne napravi.
Posljednja replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice ja ću se još malo vratiti na katastar, zato što me to stvarno smeta. Znam što je pčelarstvo, jedno vrijeme sam se i bavio pčelarstvom to je prekrasan hobi, interesantan, može se i ukoliko ste malo agilniji možete nešto i zaraditi od toga, ali ono što je izuzetno važno u tom dijelu to je praćenje kretanja pčela. Radi se o tome da se nekontrolirano šire bolesti. Vi kada imate katastar kad znate gdje je koja pčelinja paša, kad znate gdje je smješten koji pčelinjak, kada je to sve skupa uneseno u katastar znači u grafičkom obliku vi možete to puno lakše pratiti i puno lakše reagirati ukoliko se nešto izvanredno desi. Zato bi apelirao da se ukoliko se nešto ne radi zbog toga što se nije moglo raditi ili se loše radilo, da se ne ukida nego da se ljude prisili da se to napravi.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Pavić. Dakle, ja ću se uvijek zalagati za razvoj za digitalizaciju, za dostupnost podataka, za podatke koji mogu biti dostupni svima, da imate podatke točno ko gdje, gdje je državno zemljište, gdje nije, tko što uzgaja, tko što planira uzgajati jer vi jednako tako možete određeni broj godina uzgajat onda više ne, ja tu uopće nemam nikakvih problema čak štoviše, ali ono što dođete do stvarnosti dakle možete napraviti aplikaciju koja je najsavršenija i vi ćete u tu aplikaciju apsolutno moći unijeti ili će neko drugi to napraviti, ali pitanje je koliko je ljudi i koliko je onih koji jesu spremni za to sve zajedno. Ja se uvijek vraćam na katastar, mi još uvijek imamo 3.600 katastarskih općina, govorim o onima na zemlji, znate koliko imamo sređeno? Negdje oko 10%. Pa ljudi moji, pa nama trebaju godine da se uopće pomaknemo i odlučimo nešto. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ljubomir Kolarek.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog zakona izmjene i dopune Zakona o uzgoju domaćih životinja u najvećem dijelu vidjeli smo odnosi se na pčelarstvo. Dolazim iz Međimurske županije gdje imamo dvije udruge pčelara i jedna „Agacija“ sa 200 članova, druga „Nektar“ sa 40, prosječno negdje preko 10.000 košnica i godišnje proizvodnje negdje oko 150 tona meda, što za našu županiju koja nije velka, nije ni malo. Imali smo 2020.g. jedan velki pomor pčela, 1221 košnica je stradala od 37 proizvođača pčela i još dodatnih 100 košnica koje nije bilo službeno, koje nisu bile službeno evidentirane. I naši pčelari burno su reagirali sa pravom jer se pčelarstvom bave dugi niz godina, bave se s ljubavlju i znadu što je pčelarstvo i što pčelarstvo znači ne samo u ovom gospodarskom dijelu, ekološkom dijelu nego već i u zdravstvenom dijelu jer proizvod meda pčela nije samo med već pelud, vosak, propolis, matična mliječ, sve to upotrebljavamo u hrani ili je to dodatak hrani i što je jako bitno. Ja sam došao do jednog podatka zapravo prvo bi rekao koji su problemi pčelara. Došao sam do podatka da smo 2018.g. uveli 1560 tona meda, najviše iz Španjolske, a i iz zemalja van EU, a naš izvoz je bil, bio 300 tona. Znači to je jedan problem u čemu se susreću naši pčelari je ta cijena i jeftini uvoz, a skupi, skupa prodaja i onda oni nisu bi rekli na tržištu u ravnopravnom položaju. Druga stvar, danas se niko nije dotaknuo jednog vrlog važnog pitanja, a to je kontrola napuštenih pčelinjaka koji su direktni izvor zaraze i bolesti za ostale pčelare. Tu konkretno ne postoji mehanizam kako ih riješiti jer su oni u privatnom vlasništvu i nalaze se na privatnim parcelama. I treći problem di ja vidim, a to je danas je bilo rečeno i o tome je tzv. tekući med ili patvoreni med koji naši kupci traže na tržištu, a to je u stvari dosta jedna velka prevara. I ono što, što je vrlo važno naglasit je problem za male proizvođače gdje vrlo teško dobivaju markice za proizvodnju propolisa i tzv. medice. No ono što je meni važno i bitno istaknuti da se nadam i vjerujem da će probleme koje sam naveo riješiti i zakon i pod zakonski akti. Dobro je kolega Matula rekao da mu je čudno što u onoj javnoj raspravi ili savjetovanju se uključuje tako mali broj medara. To je i meni čudno jer sigurno oni imaju probleme koje jednostavno im je na neki način teško reći. Uzgojna udruženja po meni nisu sporna jer cilj im genetsko unapređenje domaćih životinja, provođenje odobrenog uzgojnog programa, kvalitetno selekcioniranje, čuvanje genetike i naravno razvijanje programa izvornih pasmina i slično. Ali vratio bi se na početak. Znači opet bi se vratio na početak i ono što se desilo prošle godine. Ljudski faktor je najbitniji, da li je stvarno moguće da neko nesavjesno upotrebljava [[Upadica: Vrijeme]] ili pesticide i herbicide i na taj način uništi 1200 ili 1300 [[Upadica: Vrijeme]] košnica. I zahvaljujem ministarstvu za ovi milijun kuna koji je pomoglo našim pčelarima [[Upadica: Vrijeme]] To im puno znači. Pozdravljam zakon, ali probleme pčelara ne bih stavljao ispod tepiha. Hvala.
Replika uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani kolega saborski zastupniče, evo u prethodnim diskusijama dosta se govorilo o tzv. urbanom pčelarstvu. Ja bih doista htio čuti vaše mišljenje o realnim mogućnostima toga s obzirom da evo znam slučajeve gdje smo imali problema ovaj gdje su i u ruralnim sredinama pojedini susjedi tražili izmještanje pčelarskih zajednica dalje od naseljenih mjesta, doista mi nije jasno kako to neko misli na balkonima ili na krovovima kuća na 5. katu negdje držati pčele? Mislim da to nisu ne znam oleandri ili, ili ovaj neko drugo cvijeće koje treba jedanput zaliti dnevno, ovaj doista bih htio vaše stručno mišljenje o tome. Hvala.
Evo hvala lijepa. Pa ja ne bi samo rekao da je to ruralno pčelarstvo nego općenito govoriti o ruralnom stočarstvu. Tu je doista dosta veliki problem i tu JLS mora biti dosta pažljiva jer ljudi su postali dosta osjetljivi, dosta im smeta blizina. Osobno kad sam radio kao veterinarski inspektor mnogo intervencija smo imali kada se neko počeo, ja ću reći rekreativno, baviti pčelarstvom i ako je ovoga košnice stavio u blizini susjednog dvorišta bile su reakcije i morali smo reagirati, mislim da prostorni planovi JLS-ova, pogotovo gradova, moraju biti pametni i mudri da ne dolazi do ovakvih slučajeva. Dosta je to teško, nije baš jednostavno ni u pčelarstvu, ni u svinjogojstvu, niti u govedarstvu.
Slijedeća replika Marija Selak Raspudić.
Urbane sredine treba oplemenjivati a o pčelama ljude educirati, možda kolega iz HDZ-a misli da bismo mogli dokinuti i urbane vrtove i sve ostale zelene površine jer što će to nama u gradu, pogotovo ako nekakva mrkvica ili repa izviri na mjestu gdje je neprimjereno. No htjela bih vas pitati nešto s čim ste zaključili vaše izlaganje. U Srbiji je naglašeno iz službenih udruga pčelara da je najveći problem i pomor pčela, uzrokovalo njihovo trovanje. Dakle, ljudi različitim pesticidima koje koriste. Imate li ikakva saznanja koliko je na razini Hrvatske taj problem velik i jesu li ljudi uopće dovoljno educirani da oni što neposredno a što posredno uništavaju pčele nekritičkom primjenom pesticida i što se može učiniti po tom pitanju?
Mislim da je odgovor vrlo jednostavan. Takve ljude treba locirati i kažnjavat. Znači, korištenje herbicida i pesticida koliko je meni poznato, propisano je zakonom da sve ono što kupiš, što jedna poljoprivredni proizvođač kupi, on svoju praznu ambalažu mora vodit evidenciju za to i vraćat i adekvatno zbrinjavat. Onaj koji to ne radi, njega treba adekvatno i strogo kaznit, pogotovo kad se događaju ovakve stvari jer nisu samo bile ugrožene životinje nego i ljudi.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega, govorili ste o uvozu meda, svi znamo da je naš med najbolji, najkvalitetniji, da se ne može uspoređivat sa onim što se uvozi. Kako ćemo mi zaštiti domaći proizvod odnosno kako ćemo spriječiti te trgovačke lobije da budu gospodari situacije kad znamo da na drugoj strani imamo puno kvalitetniji i bolji med i mislim da bi trebali sve učiniti da ojačamo proizvodnju domaćeg meda a ne na jednostavniji i lakši način uvoziti nekvalitetni med? Hvala.
Hvala na pitanju. Pa mislim da označavanjem uvoznog meda, to je broj jedan. Drugo, ja osobno smatram da se naš domaći med koji je jako kvalitetan, možda preslabo i reklamira. Znači, mi moramo raditi i naši pčelari moraju raditi i na svojoj promociji, smatram da su možda oni i previše samozatajni. Reći ću jedan primjer kada smo prije 10-ak ili 12 g. pisali dokumente gdje se hrvatski med iz jednog malog međimurskog mjesta izvozio u Švicarsku, Švicarska nije zemlja EU-a, i kada smo dobili i povratne informacije, rekli su nam da bi oni iz naše jedne kile meda napravili 10 kg svojeg meda. Znači da je naš med itekako kvalitetan.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Ankica Zmajić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolege i kolegice. Zakon o uzgoju domaćih životinja Hrvatski sabor donio je 2018. g. a primjenjuje se od 1. siječnja 2019. godine. Osnovni cilj ovog zakona je osiguranje učinkovite provedbe uzgojnih programa, unaprjeđenje uzgoja i proizvodnje domaćih životinja u RH. Ovaj zakon uređuje uzgoj goveda, svinja, ovaca, koza, kopitara, peradi i sive pčele. Činjenica je da bez uzgoja domaćih životinja nema kvalitetne i zdrave domaće hrane, da uzgoj domaćih životinja u ekonomskom i socijalnom pogledu ima stratešku važnost za poljoprivredu RH i doprinosi očuvanju prirode i kulturne baštine. U ruralnim područjima uzgoj domaćih životinja je izvorni prohod poljoprivrednoj zajednici ili domaćinstvu. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o uzgoju domaćih životinja o kojima danas raspravljamo, želimo još više unaprijediti područje pčelarstva kroz uzgoj sive pčele koja je naša izvorna odnosno lokalna pasmina. Svrha ovih izmjena i dopuna je osigurati pravnu osnovu za definiranje uvjeta uzgoj i zaštite izvorne sive pčele donošenjem pravilnika, omogućiti priznatom uzgojnom udruženju, uvođenje registra uzgajivača matica, budući već određuju uvjete upisa u registar te regulirati operativnu provedbu poslova pašnog reda odnosno način gospodarenja pčelinjim pašama koje do sada nije bilo propisano u ovom važećem zakonu. Naglasila bi da na području općine gdje živim sve više mladih i malih OPG-a bave se pčelarstvom i smatram da će im i ove izmjene i dopune, pridonijeti njihovom radu i proizvodnji meda i drugih pčelinjih proizvoda. I još bih napomenula da je slavonski med zaštićen, autohtoni hrvatski prehrambeni proizvod. Hvala.
Imamo jednu repliku, zastupnica Marija Selak Raspudić.
Mnogo smo govorili o medu, možda smo malo manje govorili o ulozi pčela u eko sustavu ali i njihovoj praktičnoj svrsi na razini oplemenjivanja i oprašivanja. Bez pčela nema jabuka, nema jagoda, nema višnje, nema šljiva odnosno značajno su manji prinosi. Možete li se malo detaljnije osvrnuti na posrednu korist koju imamo od pčela izuzev ove neposredne koja dolazi u vidu meda o kojoj smo ovdje često raspravljali?
Znači neposredna korist je zaštita zdravlja, očuvanje zdravlja. Vezano za ovu vrstu znači gdje se proizvodi med znači za lipu, suncokret, uljanu repicu, kesten itd. kojeg ima dosta na području znači Slavonije. Evo znači kroz tu biljnu vrstu je došlo i do ove proizvodnje meda.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Evo ja bi rekao jedna dobra tema u HS. Pčelari su zasigurno ljudi o kojima treba govoriti, a ovo je dobra prilika. No ono što uvijek zabrinjava da nekako skrenemo malo sa same rasprave i sa samog habitusa te rasprave, pa se onda ode u nekakvo iznošenje podataka koji apsolutno niti stoje i želi se samo baciti blato na nekoga, pa tako je bio podatak da je HDZ kriv za pomor pčela. Mislim to je stvarno jedna od konstatacija koja je danas sigurno obilježila ovu jutarnju raspravu. Hrvatska u prosjeku proizvede negdje oko 7.000 tona, tona meda, od tih 7.000 tona meda polovicu skoro proizvede, proizvedu slavonski proizvođači. Ovdje je bilo riječ i o brendu „slavonski med“ i mene čudi da moj kolega Domagoj Hajduković koji dolazi iz istog kraja kao i ja umjesto da iskoristimo ovu pozornicu i da educiramo ljude da, da se priključe projektu koji je hvale vrijedan, svih 5 slavonskih županija se udružilo u jednu. Za sada su ti podaci vrlo porazni, ali ostat će porazni ako o tome ne budemo govorili, ako ljude ne budemo educirali da imaju prigodu i priliku se udružiti pod jednim brendom, a to je slavonski „slavonski med“. Osječko-baranjska županija ima negdje oko 845 pčelara i ono što brine, a o tome treba razgovarati i ove izmjene i dopune ovog zakona idu u korist ovoga o čemu želim govoriti. Osječko-baranjska županija je 2017.g. proizvela 1300 tona, 1300 tona meda da bi 2019. imali svega 430 tona. Dva su vrlo bitna faktora koja su utjecala, a mnogi su saborski zastupnici o njima govorili, a to su klimatske promjene, apsolutno koje su poremetile cijelu priču kada je u pitanju pčelarstvo na području ne samo ovih 5 slavonskih županija nego na prostoru RH i jednim dijelom prošle godine je to zasigurno napravila i smanjila malo količinu meda i korona odnosno Covid-19 koji se pojavio na ovim prostorima gdje pčelari u jednom trenutku kad je bio apsolutni lockdown nisu mogli odraditi dio pripremne sezone koja ih je očekivala u tom, u tom periodu. Ono što je bitno, a kolko evo pratimo u zadnjih i iza ove točke dolazi točka zakona o odnosno o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Neki dan smo razgovarali o nepoštenim trgovačkim praksama. To je bit. Moramo sve usmjeriti ka tome da zaštitimo domaću proizvodnju. Domaću proizvodnju nećemo zaštititi ako ne osiguramo instrumente zaštite te nepoštene trgovačke prakse odnosno zaštite domaćeg tržišta. Podatak da je u Ukrajini kila meda 2 EUR-a vam jasno govori do kakvih problema to može dovesti, do kakvih problema to dovodi kada je u pitanju tržište općenito meda na prostoru RH. 2017.g. je dobra priča krenula sa zaštitom i brendiranjem hrvatskog meda u staklenkama koje su nosile natpis „hrvatski med“ mislim da na tome trebamo raditi, siva pčela je nešto što je evo, svi pčelari koji rade ovdje u Hrvatskoj su ti koji smatraju da je siva pčela ta koja donosi najbolji med, koja je najmedonosnija i za koju naravno treba i tu autohtonu vrstu zaštititi na ovaj način. Prema tome, problemi koji se javljaju u ovom dijelu su zasigurno veliki. G. Hajduković je nešto govorio o tome da je Osijek jedan od prvih centara koji je krenuo u osnivanje, prvo pčelarsko društvo osnovano 1879.g. u Osijeku i veliki broj pčelara je upravo na tim iskustvima gradilo cijelu svoju priču. Dapače, ono što zasigurno trebamo i moramo ostvariti da spriječimo te nepoštene trgovačke prakse koje po svim segmentima hrvatsku poljoprivredu odnosno hrvatskog proizvođača bitno dovode u problem. Nadam se da ćemo izmjenama i dopunama ovog zakona barem dijelom riješiti taj dio problema. Hvala lijepo.
Imate nekoliko replika, ali prvo povredu Poslovnika, zastupnica Marija Selak Raspudić.
Čl. 238. neistina je da je HDZ kriv za pomor pčela. Pčele su uvelike uzor i za ljudske socijalne zajednice. U tom smislu notorna je činjenica da je HDZ neočekivano opetovano kriv za pomor svojih matica, dok vrijedne tihe pčele nastavljaju preživljavati.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, izričem vam opomenu. Imamo repliku, uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega, evo znamo da je naša pčela kvalitetna, da je naš med kvalitetan, a ovdje moje pitanje vama da li mi dovoljno ulažemo u poticaj da zaštitimo, da zaštitimo naš pčelinji proizvod i ovdje, doista se ovdje provlači teza da se ne ulaže dovoljno u zaštitu što smatram čistom demagogijom. Vi dolazite iz Slavonije, a možete reći jel imate neke podatke koliko se uložilo odnosno koliko je ova vlada dala poticaj za održavanje pčelinjih zajednica odnosno proizvodnju meda u Slavoniji? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo, uvaženi kolega Šimičević. Da, ovdje se uvijek postavlja to pitanje tko je u biti nanio više štete u Hrvatskoj? Mislim da to nikada ne bi trebao biti meritum onoga o čemu raspravljamo no evo, postoji taj nekakav animozitet koji se nikako ovdje u hrvatskom parlamentu ne može svesti na jednu realnu osnovu pa da razgovaramo argumentima, da razgovaramo o činjenicama, brojkama, a one su jedine te koje bi trebale svim onima koji nas gledaju, značiti nešto i orijentirati ih u prostoru u kojem se Hrvatska uopće nalazi. Naravno da Ministarstvo poljoprivrede kroz svoje mjere protječe i sektor pčelarstva, nešto sam govorio o projektu jel tako, hrvatska staklenka kojoj je negdje oko 7 milijuna eura bilo ostvarenje, male sredine kao regionalne sredine, također puno ulažu u pčelare, prema tome, na tome moramo raditi, to nam je prioritet i za to se svi trebamo zalagati.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepa, g. potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću, govorili ste između ostalog koliko je nepoštene trgovačke prakse, nelojalna konkurencija pogubno utječu na sve sektore u poljoprivredi pa tako i na područje koje se odnosi na med i na pčelarstvo, o tome smo razgovarali i prošli tjedan koliko je bitno donijeti adekvatnu zakonsku regulativu koja je odraz određenih političkih opredjeljenja da se takvim praksama stane na kraj. Slažem se s vama, često se ovdje odvijaju rasprave koje više ili manje ... [[Govornik se ne razumije.]] pa tako se razgovaralo i o sektoru šećera gdje se također upiralo prstom u jednu opciju da je dogovorna za zatvaranje šećerana, bez da se realno sagledalo koliko su politike koje su 2012. odlučivale o kvotama, ustvari uvjetovale daljnji tijek ove nesretne šećerne priče.
Odgovor.
Hvala lijepo. Krenut ću od ovog zadnjeg, o tome sam govorio nešto i prošli puta, to je taj problem. Imamo čovjeka koji je vodio Ministarstvo poljoprivrede u tim godinama o kojima ste govorili it oče koštati hrvatsku državu 68 milijuna kn jer nije poštivao zakon ali nikom ništa, to su neki drugi. No kad HDZ je naravno kriv za sve u ovoj državi. Tako je i pa i onaj ko radi naravno da može u nekom trenutku pogriješiti ali zato donosimo ovakve zakone da ne griješimo. Zakon o nepoštenim trgovačkim praksama je zasigurno nešto što će biti temelj da se ovakve stvari u budućnosti ne događaju. Ministrica Vučković ulaže silan napor kada je u pitanju poljoprivreda, evo i za nekoliko sati ćemo raspravljati o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi koji opet želi ići na ruku malim proizvođačima. Prema tome, ja mislim da se trebamo maniti te priče „mi, vi, oni“, jedna je Hrvatska i jedni su hrvatski proizvođači koje moramo jednako poštovati i zaštititi na tržištu.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani saborski zastupniče, činjenica da volimo isticati kvalitetu našeg meda i to je doista dobro no, isto tako je činjenica da posljednjih 10-ak i više godina događaju se praktički drastične promjene u kvaliteti staništa odnosno jednostavno ta ispasišta pčelinja se na neki način devastiraju, poglavito na poljoprivrednim površinama jer se krče sve zelene površine, travnjaci, odnosno gustiši, tršćaci itd., sve se privodi monokulturama tako da imamo slučajeva da pojedine površine koje su zasijane suncokretom, pčelari jednostavno više i ne dovode svoje košnice, svoje jel, jel jednostavno suncokret ne medi, to su činjenice i doista ne znam kako, na koji zaštititi tu bioraznolikost a time i kvalitetu meda i količinu u konačnici meda naših ... [[Govornik se ne razumije.]]
Odgovor.
Hvala lijepo. Naravno da ovo nije zasebni otok, puno je parametara koji utječu na to koliko ćemo proizvesti meda, kako će pčelari uopće ući na ispašu sa svojim pčelama, prema tome, ovo je jedna šira platforma koja bi treba otvoriti ustvari ove stvari o kojima ste govorili. Pčelari sami za sebe ne mogu opstati sa svim pčelama, moraju imati riješene uvjete i preduvjete. Naravno da Ministarstvo poljoprivrede o tome vodi računa i treba voditi računa ali su tu isto tako bitne i regionalne a rekao bi i lokalne samouprave. Djelom ovo što se govorilo o katastru, zasigurno je točno i tu nema govora, knjige se moraju urediti i srediti, no ja sam siguran da i čelnici lokalnih samouprava sa svojim proizvođačima, sa svojim pčelarima mogu napraviti puno da bi proizvodnja bila veća a kvaliteta meda što bolja.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala lijepo. Evo govorili ste o nepoštenim trgovačkim praksama, o brendiranju meda, mene sada samo zanima ustvari vaše mišljenje, imaju li naši potrošači evo kad pričamo i Slavoniji, o slavonskom medu, razvijenu svijest po potrošnji odnosno kupnji proizvedenog meda od strane naših OPG-ovaca odnosno osoba koje se bave proizvodnjom meda ili možda da preformuliram pitanje, kupuju li u dovoljnim količinama taj med ili su skloniji kupovati sumnjive kvalitete u nekim trgovačkim lancima i što nam je za napraviti, za promovirati, za brendirati dalje proizvode koji se prave od meda na našim lokalnim OPG-ovcima koji rade naši pčelari?
Odgovor.
Hvala lijepo. Kada bi naši pčelari usvojili tehnike koje koriste ovdje pojedini saborski zastupnici kako doći do malih ekrana, kako doći do portala, zasigurno bi bilo puno, puno uspješniji. Edukacija, reklama je nešto bez čega nema ovoga o čemu ste govorili i to su podaci koji ne idu na ruku pčelarima, mi dođemo do cilja da napravimo jedan proizvod, jedan brend kao što je ovaj slavonski med no onda nakon toga, stanemo, ne ulaže se dovoljno u reklamu i promociju toga proizvoda i zasigurno tu gubimo trku, prema tome puno se više mora ulagati u, u marketing odnosno bez njega nema niti povećane proizvodnje, a nakon toga ni povećane prodaje. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Željko Sačić.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući i državni tajniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Ovaj sa radošću vam mogu reći da sam se dugo vremena, možda jedno 7-8.g. u svojoj mladosti bavio pčelarstvom, došo sam čak do 17 košnica i iznimna je to stvar i iznimno ovaj proučio sam mnogo toga, bio sam uspješan, prodavao sam med i to u periodu prije rata. Rat je to sve prekinuo. Prema tome, mogu za sebe reći da sam dosta o pčelicama i pčelarstvu naučio, osobito o medu. Umjetnost je baviti se pčelarstvom, zahtjeva veliki trud, ljubav, te pčelice također to i vraćaju, to je život za sebe, on oplemenjuje. Međutim, u to treba jako puno ulagati, treba puno znanja, strašno puno znanja i učenja, imamo o tome dobrih, dobrih udžbenika, dobrih profesora i iskustva. Problem je u posljednje vrijeme, zapravo to je tad bio '82., '3., '4., '5., jedna velika pošast se pojavila ta pčelinja nametnik Varroa koja je u velikoj mjeri desetkovala sve te naše pčelinje zajednice i ti lijekovi koji su se tada upotrebljavali su bili jako skupi u razini 100 maraka za cca. 10-tak koštica u jednom tretiranju. Ovi su bili još iz inozemstva, nekako smo im ne znam kako dolazili do njih, ne baš čini mi se u Jugoslaviji normalnim putem, ali problem je u tome što su ti lijekovi imali i određene, bile su jasne preporuke da mogu ostaviti te neželjene rezidualne nekakve ostatke, imali su ovaj taj jedan loš učinak jel su oni ili isparavali ili se dimilo. E sad, kao savjesni pčelar, a svima su nam to govorili mladim ljudima da moramo sve učiniti da med doista bude upotrebljiv, što za malu djecu, što za stare kao lijek, kao savjesni pčelar uvijek smo vodili računa, osobito ako se preventivno tretiralo protiv strašnih bolesti američke gnjiloće, tu ima antibiotika, uvijek je rečeno kada tretirate antibiotici ne smiju biti u tom medu, morate znat kad se tretira, kada se prihranjuje društvo, zajednica ne smije prijeći određen period jer te šećerne pogače, šećer u, u, u tom ovaj mlijeku, u toj tekućini mora bit pojeden do proljeća, ne smije se miješati sa prvom pašom sa livadnim, sa ovaj bagremom, kasnije ovaj sa, sa svim tim ovaj pašama koje dolaze kestena gdje ima i onda imate pravi med i iskusni ljudi znaju to prepoznati. Ono što ostaje problem, nemojte ić u nikakvo urbano pčelarenje. Urbano pčelarenje je problem, pa on je, zamislite med u urbanom pčelaranju u Zagrebu puno teških metala, puno zla svakojakog, pa cilj jeste da mi odemo negdje na, na slavonska polja, ovdje što dalje Sljeme, Podsljeme, Zagorje naše gdje nema zagađenja. Kakvo urbano, pa kome ćete preporučit urbani med, proizveden urbani med? To i lijepo zvuči, al nema od toga koristi, dapače bježat od toga što dalje. Drugo, u sukobu smo mi ratari i vinogradari, istodobno sam i vinogradar, sa pčelarima jer mi trebamo špricati vinograde, a pčelice dolaze na cvat vinove loze. Naši su periodi po 14 dana i to su insekticidi gdje da bi zaštitili vinovu lozu ti moraš upotrebit strašan insekticid od svakojakih cvrčaka, američkih, ovaj da ne kažem ostalih tih … [[Govornik se ne razumije]] da kakve sve dolaze, a pčelice su oko. Tu treba, mi znamo, vinogradari smo educirani, nas educiraju ili platimo to i svake godine znamo kako s pesticidima savjesno, a naravno postupati, međutim treba tu nešto i pčelarima reć, pa nemojte doć na pašu u to doba kada se ovaj ili u blizinu vinogradarskih ovaj površina jer to je samo po sebi katastrofa, pa to ti srce puca kad ti prođeš sa pomizerom, a vidiš da ti pčele lete, znaš da nekome fale, pa se onda nekako lokalno snalazimo. U principu dobro je, može biti novac, ali treba puno edukacije. Ovih 150 udruga maksimalno proširit, uključit sve i te pčelare educirat, a građani također neka bježe što dalje od tekućeg meda. Pravi med je onaj koji kristalizira, a nažalost to hrvatska javnost [[Upadica: Vrijeme]] i ne zna.
Imamo replike dvije, prva je uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo. Evo uvaženi kolega Sačiću dobro je čuti i iskustvo osobe koja se bavila pčelarenjem jer ste još jednom podcrtali ono što je izuzetno važno, a to je prevažna uloga pčela u proizvodnom hranidbenom lancu, u oprašivanju, u povezanosti sa poljoprivredom i potrebi međusobnog balansa i uvažavanja, no važno ste apostrofirali problem koji se događa sa lijekovima. Zato bih htjela naglasiti da smo mi taj problem podigli na europsku razinu i tražili od Europske komisije da financira u stvari pronalaženje novog lijeka sa svojim sredstvima koji bi bio u funkciji očuvanja divljih pčela jer kao što ste spomenuli lijekove koji su prisutni ne možemo uvijek i dovesti u vezu sa dobrobiti. Tako da sam zadovoljna što je Europska komisija prihvatila taj prijedlog i nadam se da ćemo uskoro imati i priliku da se takav jedan lijek razvije kako bi bio na korist našim pčelarima.
Odgovor.
Da hvala vam lijepo, baš se i veselim tome jer jedno vrijeme smo došli pred zid, nije se znalo, velika je trebala znanstveni, veliki napor znanstvenika da se ovaj istaknu samo …/nerazumljivo/… jer su ovo bile velike nuspojave. Drago mi je da su taj korak napravili i to je perspektiva, a sad za ostalo je na savjesti i moramo znati, nitko, radi ekonomske koristi nažalost neki pčelar prekorači granicu i ide tretirati s antibioticima ili ide prirodni med miješat koji je pčelica preradila da bi prezimila on ga ne, ili ga ne odvoji ili na ga na bilo koji drugi način ovaj pomiješa sa onom prvom pašom ili čak sa i to nije dobro. Ali to je do, to moramo educirati ljude.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Sačić ja mislim da skoro svi pčelari u Hrvatskoj su postali pčelari iz ljubavi, mi nemamo industrije meda i stvaranja meda. Mislim da su svi ljudi počeli sa par košnica, zaljubili se u to i onda su to nadogradili neki na više, neki na manje i ovo je tema o kojoj upravo trebate govoriti vi koji ste se bavili pčelarstvom. Ja se evo u ovoj temi nisam puno javljao jer nemam iskustava iz toga. No, međutim kad govorimo o urbanom pčelarstvu ne znači samo pčelarstvo u Zagrebu. Moj susjed u Kutini u mojoj ulici gdje su i poljoprivredne površine ima nekoliko košnica koje pomažu svima nama poljoprivrednicima u oplodnji kultura koje mi uzgajamo i tu vodimo računa jedni o drugima da čuvamo te pčelice jer one nama pomažu i tu savjest treba izgraditi kod ljudi, ali mislim da je i znanost po pitanju pčelarstva malo stala u Hrvatskoj, zaostala i da ne prati dovoljno trendove koji se dešavaju u Hrvatskoj po pitanju pčelarstva.
Odgovor.
Da, hvala vam lijepo. Doista ovaj u Hrvatskoj kako smo imali prilike čuti, 7.000 tona kad to pomnožite minimalno znači vi ne možete sad na ruralnom području naći med jeftiniji, ispravan, dobar, kvalitetan 50 kuna. Znači cca 60 kuna vam je ona flašica jel kila meda, pa pomnožite to, to je, mi proizvedemo znači ti ljudi se na neki način što profesionalno, što iz hobija, tu je 420, preko 400 miliona kuna se uprihodi, Bogu hvala. A što se, i to je dobro, a što se tiče ovih pokušaja gledajte treba biti oprezan, tu vi ne možete na svom dvorištu čak evo ovdje u prigradskom dijelu Podsljemena, Markuševca držat ovaj te košnice, to kad krene 10 košnica to je, to su rojevi, to ljudi se boje susjedi. I te pčele poznaju gospodara, ali susjeda ne poznaju, a i mene ako sam nervozan hoće piknuti. Prema tome, zna se kak treba pčelici prilazit.
Dobro, hvala, znači mogli bi pčele donit da piknu ovdje kad smo nervozni. Završna rasprava u ime predlagatelja, uvaženi državni tajnik Tugomir Majdak.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene saborske zastupnice, cijenjeni saborski zastupnici evo hvala na iscrpnoj raspravi vezano za izmjene i dopune Zakona o uzgoju domaćih životinja. Još jednom ću ponoviti osnovne postavke toga zakona, ali ogovorit ću odnosno izmjena i dopuna zakona, ali odgovorit ću i na dio pitanja odnosno nedoumica i komentara koji su se danas postavili. Dakle, prije svega analizom sadašnjeg normativnog okvira ocijenjena je potreba daljnjeg unapređenja ovog dijela zakonodavstva na području pčelarstva gdje je propisano da se u RH uzgaja siva pčela. Međutim, nije propisana mogućnost da se uvjeti uzgoja sive pčele koja je naša izvorna pasmina dodatno urede pravilnikom. Odredba zakon propisuje da registar uzgajivača matica vodi Ministarstvo poljoprivrede dok je u prethodnom razdoblju prije stupanja na snagu ovog zakona bilo propisano da priznato uzgojno udruženje vodi upisnik uzgajivača matica. Budući da je zakonom propisano da uvjete upisa u registar određuje priznato uzgojno udruženje u ovom slučaju u jednini, ali to omogućuje svim udruženjima koja se jave temeljem propisane procedure Ministarstva poljoprivrede i da za to budu odobreni, dakle koje iste provjerava na terenu u skladu s tim ovim zakonskim izmjenama predlaže da se registar uzgajivača matica vodi priznato uzgojno udruženje. Također osnovni cilj izmjena i dopuna zakona jest osigurati pravnu osnovu za definiranje uvjeta uzgoja i zaštitu izvorne sive pčele. Omogućiti priznatom uzgojnom udruženju kažem u jednini piše u zakonu, ali je to u praksi moguće definirati i u množini ukoliko se javi više uzgojnih udruženja za registraciju. Vođenje registra uzgajivača matica te regulirati operativnu provedbu poslova pašnog reda. Što se tiče poklona koji sam danas dobio, hvala gospodinu Zekanoviću na istom. Vezano za nadležnost Državnog inspektorata temeljem Zakona o informiranju potrošača, Državni inspektorat odnosno sanitarna inspekcija je zadužena za nadzor dakle svih proizvoda prehrambenog podrijetla, a mi smo evo već informirali nadležne institucije vezano za ovo što je gospodin Zekanović danas komentirao na Hrvatskom saboru. Također, vezano za zaštitu naših poljoprivredno prehrambenih proizvoda u ovom slučaju meda, evo službeni podatak je da je kao što su i neki cijenjeni zastupnici istaknuli, slavonski med zaštićen. Slavonski med je zaštićen na razini sedam vrsta medova, dakle a u postupku su zagorski bagremov med, dakle u postupku registracije, istarski med i dalmatinski med. Želimo svima njima i registraciju odnosno da nađu put do kako hrvatskog tržišta tako i zajedničkog EU i ostalih tržišta. Dakle i ovo je bila jedna promocija svih ovih medova sa naglaskom na slavonski med gdje se većina dakle gdje je većina pčelara bila uključena u proces zaštite i gdje su oni dakle dobrovoljno iskazali želju za zaštitu ovog meda, a idu i u smjeru osnivanja proizvođačke organizacije što će biti još dodatni motiv kako bi se dodatno kvalitetnije pozicionirali na tržištu. Što se tiče samih međimurskih pčelara i pomora pčela, ovaj iznos od milijun kuna, naravno da podcjenjujemo potrebnim u ovom trenutku, ali da još nije dostatan i mi ćemo kroz program ruralnog razvoja odnosno mjeru 5.2.1. omogućiti svim onim koji su, koje je zadesilo znači određeno razdoblje elementarne, odnosno prirodne nepogode, pa i katastrofe, prijavu na ovu mjeru odnosno na taj način naknadu za oštećene objekte ili pogone. A kad smo već kod katastrofe, to je isto bilo jedno pitanje postavljeno, dakle u ovom trenutku na području Banovine, Ministarstvo poljoprivrede je izravno kontaktiralo preko 4,5 tisuće poljoprivrednih gospodarstava, obišlo je većinu njih, također, šteta procijenjena je na razini oko 2 tisuće gospodarskih objekata. Što se tiče mehanizacije 318 jedinica mehanizacije poljoprivredne i poljoprivredne opreme je nastradalo, a preko 100 hektara, uključujući isti broj i poljoprivrednih gospodarstava, na poljoprivrednim površinama također, je pogodila ova katastrofa. Kako Ministarstvo poljoprivrede dodatno radi potporu prema ovim poljoprivrednim gospodarstvima, prije svega stočarskim gospodarstvima, kako bi zaustavilo trend stagnacije dakle, proizvodnje na ovom području i možemo reći da to uspješno radimo. Prije svega, osigurali smo u ovom trenutku 1100 tona hrane, stočne hrane koja je isporučena poljoprivrednim gospodarstvima na području Banovine, onim stradalim jedinicama lokalne samouprave u sklopu 2 skladišta u Glini i Petrinji. Ta skladištu su, evo, i pod nadzorom veterinarske inspekcije. Vezano za to, sva ta roba, odnosno stočna hrana je zdravstveno ispravna koja se donira, odnosno dostavlja poljoprivrednim gospodarstvima. S druge strane, osigurali smo otkup stoke na ovim područjima, ukoliko ima viškova robe, u prvim danima je bilo određenih izmještanja stoke na zahtjev vlasnika, sad se ta stoka vraća na područje Banovina, Pokuplja, Pounja i dijela Posavine i Ministarstvo poljoprivrede neposredno sudjeluje u ovom vraćanju stoke, a sa pojedinim jedinicama regionalne samouprave radimo na obnovi stočnog fonda, ističem primjer Vukovarsko-srijemske županije vezano za obnovu stočnog fonda u svinjogojstvu. Evo, to su sve mjere kako bi tamo zadržali s jedne strane stanje po pitanju stočnog fonda, a s druge strane i potaknuli razvoj i umnažanje ovih grla. Vraćam se na ovaj dio oštećenih pčelinjih zajednica. Preko 7 tisuća pčelinjih zajednica je stradalo u ovom potresu. Evo, za sada, hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Koliko su osobe u tijelima udruga uzgajivača selekcioniranih matica pčela Hrvatske i njihova bliža obitelj dobili sredstava od agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju u zadnjih 5 godina iz Nacionalnog pčelarskog programa za obnavljanje pčelinjeg fonda? Hvala.
Odgovor.
Ovako iz glave, temeljem znači ovih podataka kojim raspolažem ne mogu reći, ne mogu vam odgovoriti na pitanje, ali možemo vam dostaviti odgovor na ovo pitanje putem naših dakle financijskih institucija odnosno provedbenih tijela.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, spomenuli ste dakle distribuciju hrane na području Banovine, dakle i sama sam tamo provela dosta vremena i naišla sam na niz negodovanja gdje mi OPG-ovci govore da oni dođu na ... [[Govornik se ne razumije.]] rasporedu onaj dan kada su pozvani da dođu po hranu, dođu, hrane za njih nema. To je ozbiljan problem, a s druge strane je, dvije čak obitelji su mi se požalile da niti ne znaju gdje im je stoka izmještena. Zvali su Ministarstvo poljoprivrede i svoj odgovor na pitanja nisu dobili, pa evo, molim vas da se ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Odgovor.
Hvala na pitanju. Dakle što se tiče hrane, ponovit ću podatak od 1100 tona hrane koja je već dostavljena na preko 3400 adresa poljoprivrednih gospodarstava u ovom obimu, odnosno ovom brojkom kojom službeno raspolažemo. Sva hrana je evidentirana odnosno od strane donatora koji ju doniraju, evidentira se tko je donirao hranu, uključujući i državne i javne institucije i ukoliko se prema temeljem kriterija, a to su prije svega, upisnik poljoprivrednika odnosno Jedinstveni registar domaćih životinja pojedino poljoprivredno gospodarstvo nije evidentirano. Kontrolom izvida na terenu službe Ministarstva poljoprivrede potvrđuju da to gospodarstvo ima stoke i onda mu se dostavlja stoka. Dakle, odnosno stočna hrana. Dakle, sustav funkcionira vezano za izmještanje stoke, imamo 2 farme na kojoj se izmješta stoka i ukoliko se ne radi o privatnom izmještanju i svi podaci su o tim lokacijama dostupni putem Ministarstva poljoprivrede.
Hvala. Evo, s ovim smo u potpunosti iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sad ćemo napraviti pauzu za provjetravanje 15 minuta do, nastavljamo s radom u 12 i 40. STANKA U 12,26 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,43 SATI]] Evo kolegice i kolege nastavljamo dalje s radom, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Slijedeća točka je: Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, prvo čitanje, P.Z.E. broj 95 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Tugomir Majdak [[Upadica: Stanku, stanku traži.]] Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče tražim stanku u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta u trajanju od 10 minuta kako bismo još jednom konstatirali nedostatke samog Zakona o poljoprivredi odnosno neustavnost određenih članaka. Dakle, danas je pred nama odluka Ustavnog suda od 20. listopada kojom se usklađuju odnosno proglašena su dva članka neustavnim, međutim postoji još veliki broj odredbi odnosno članaka samog Zakona o poljoprivredi koji su i dalje neustavni. Dakle, konkretno nisu u skladu sa Člankom 19. stavkom 2. Ustava RH koji jamči sudsku kontrolu zakonitosti pojedinačnih akata upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti što se odredbama Zakona o poljoprivredi ne omogućava. Hvala.
Hvala. Imamo dalje još zahtjeva za stanku? Izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a u trajanju od 10 minuta jer danas razgovaramo o prevažnoj temi doniranja hrane. Naime, kao što nam je svima dobro poznato Hrvatska je pogođena čak dvama katastrofama što je dovelo do bitnog osiromašenja njezinih građana. U takvoj situaciji upravo se sustav doniranja hrane, ali i njegovo reguliranje unutar ovog zakona pokazuje jednim od ključnih mehanizama koji bi mogao spriječiti dodatno osiromašenje naših građana. Međutim, kada pogledamo ono što se ovim zakonom mijenja, poglavito Članak 28. koji se referira na Članak 81. postojećeg zakona onda vidimo da se ovdje ne ide dalje u onome što je u ranijoj odluci Vlade iz 2019. najavljeno, a to je plan i provedba tog plana doniranja hrane, osnivanje banki hrane gdje studija otpada hrane koliko ga uopće u Hrvatskoj ima, koliko izbježivog otpada onog otpada koji smo mogli spriječiti, na koji način povezati distributere s krajnjim korisnicima. Mi ovaj plan koji je Vlada ranije dovela nismo realizirali u praksi, a sada uvodimo nove zakonske odredbe koje idu prema tome da ćemo možda tek trebati raditi plan da bi sustav doniranja hrane u Hrvatskoj zaživio. Podsjetit ću da se u EU godišnje baca 400.000 tona hrane, a u Hrvatskoj, u Hrvatskoj 400.000 tona hrane, a u EU čak 88 milijuna tona. Ako želimo spasiti osiromašene građane Hrvatske moramo se hitno pozabaviti bankama hrane i kvalitetnijim sustavom doniranja hrane.
Slijedeći zahtjev za stanku uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Molim vas stanku u ime Kluba Centra i GLAS-a u trajanju od 10 minuta. Dakle, mi pred sobom imamo Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Riječ je o iznimno važnom zakonu i iznimno važnim temama koje su ovdje definirane. Stoga je i ova stanka u kontekstu toga, bilo bi dobro da resorna ministrica bude tu s nama, bilo bi dobro da resorna ministrica objasni odnosno daje uvodni dio i da nju možemo pitati neke stvari koje namjeravamo pitati. Dakle, ono što je, osnovna tema je ovog između ostalog između ostalih i tema ovog zakona je donošenje programa potpore projektima koji donose sprječavanju i smanjenju nastanka otpada od hrane. Mi imamo već na snazi jedan odnosno već je donesen jedan plan koji je za period od 2019. do 2022. pa bi bilo zgodno znati šta je od tog plana realizirano, da li je barem napravljen vodič koji je, kojim će biti obrađena određena problematika. Šta je taj vodič definirao, što sad već imamo? Dakle, mi cijelo vrijeme donosimo nekakve zakone izmjene i dopune, a da nemamo prilike razgovarati i čuti što je do sada realizirano. Da li je realiziran vodič, što je, što imamo problem uopće na našim prostorima, što je ono što je gospođa Selak Raspudić rekla kolegica, što je sa bankom? Ta banka je, banka hrane je predviđena već u 2019. da se bio je pilot projekt, dakle mi smo sad u 2021. Zaključno, riječ je o izuzetno važnom zakonu. Riječ je o zakonu koji treba gledati i u kontekstu slijedećeg plana oporavka i otpornosti pa bi bilo dobro uspostaviti vezu između ovog zakona i tog plana koji je, ko Jeti svi o njemu pričaju ali ga nitko nije vidio i bilo bi dobro da je resorna ministrica s nama. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći prijedlog za obrazlaganje stanke je uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih vas molila stanku od 10 minuta za Klub zastupnika HDZ-a kako bi još jednom podcrtali da je ovdje riječ o tehničkim izmjenama zakona koje su itekako nužne jer je Zakon o poljoprivredi temeljni zakon i ovim izmjenama je cilj unaprijediti sustav funkcioniranja i Ministarstva poljoprivrede ali i zajedničke organizacije tržišta. Također referirati se na sprječavanje nastajanja otpada od hrane koje je već bilo primjerice ovdje spomenuto premda je dobro poznato da postoji plan sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane u RH, da je on izrađen nastavno na obavezu propisanu Zakonom o poljoprivredi, da je do sada donirano 200 tona hrane i da su izrađeni pripadajući vodiči kako bi se smanjilo nastajanje otpada od hrane jer je to i dio naših obaveza koje imamo sukladno strategiji „od polja do stola“, sukladno zelenom planu, sukladno kružnoj ekonomiji koju propagira EU-a. Danas u Hrvatskoj po stanovniku nastaje 75 kg otpada od hrane godišnje i sa svim ovim mjerama koje predviđamo Zakonom o poljoprivredi, želimo i taj problem svesti na najmanji mogući minimum. Također treba podcrtati da prema izvješću Državnog zavoda za statistiku se bilježe pozitivni pomaci u poljoprivredi za 2020. g. u odnosu na prethodnu 2019. g. pa je vrijednost proizvodnje djelatnosti veća za 1,27 milijardi kn odnosno za 7% što je značajan pomak. Također smo rasli u biljnoj proizvodnji, rasli smo u stočarstvu, povećan je izvoz, smanjen je uvoz i deficit i svi ti pozitivni pomaci u teškim okolnostima u kojima se nalazimo, pokazuju da imamo razloga za optimizam i da je to jedan poticaj za snažne reforme u poljoprivredi.
Vrijeme. S obzirom da smo došli sad do stanke, predlažem da odmah nastavimo ako ste suglasni jer smo bili na stanci. Može, hvala. Državni tajniče, izvolite. Povreda Poslovnika, izvolite.
Čl. 238., kolegica Petir omalovažila je saborske zastupnike naznačavajući da je riječ tek o tehničkim izmjenama što valjda znači da rasprava suvišna i previđa podsjetiti da je Ekonomski fakultet u Rijeci još 2019. ponudio ministarstvu studiju izvedivosti banke hrane a nije se nikad krenulo u njezinu realizaciju što je naznačeno u planu koji spominje, jednako kao što se nije napravila studija izbježivog otpada, što je također bila preporuka nadležnih institucija a bez toga je rasprava nemoguća.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, nego vaša replika pa zato dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam, g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je čl. 238. jer kolegica Selak Raspudić tumači nešto što ja uopće nisam rekla. Ona u maniri vidovitog Milana želi ovdje svoje teze promovirati kao nešto što je plod našeg promišljanja, naša promišljanja se razlikuju, mi smatramo da plan koji postoji treba provoditi, on se provodi, donirano je 200 tona hrane, to treba ići i snažnije putem vodiča koji su napravljeni za domaćinstva i za ugostiteljski sektor i za industriju, treba smanjiti bacanje hrane u primarnoj proizvodnji što je ozbiljan problem a to ćemo djelom i riješiti zakonskom regulativom koju smo prošli tjedan raspravljali kao i kroz ovaj Zakon o poljoprivredi.
Vrijeme. i vama je bila ovo replika, pa i vi dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Možete mi odmah dati opomenu, ali ja predlažem da napravimo stanku do 1, da u 1 imate slobodni govor a da onda iza toga možemo imati Zakon o poljoprivredi, da državni tajnik ima tih 20 minuta kao što treba, da ide replike i da to radimo u kontinuitetu. Mislim da bi to bilo operativnije i bolje, možete mi dati opomenu ali nisam imala drugog modela kako da to predložim. Hvala lijepo.
Dobro, neću vam dati opomenu, vi ste u pravu, ja sam samo pitao hoćemo li napraviti pauzu, nitko nije reagirao. Znači nemam razloga da vam dam opomenu, mi ćemo napraviti pauzu do 1 sat samo imamo još jednu povredu Poslovnika, zastupnica Marija Selak Raspudić.
Čl. 238., premda je kolegica Petir vjerovatno više uvrijedila više vidovitog Milana uspoređujući ga sa mnom, nego obrnuto, ne znamo niti koliko je korištenje fondova za potrebe nabave i podjele donirane hrane FEAD-a pojačano u Hrvatskoj, što se također najavljivalo ovim planom, ne znamo ništa o bankama hrane, ja navodimo samo činjenice koje su nam nužne, koje su nam trebale biti dostavljene da bismo išli u ove kako vi volite reći, tehničke izmjene Zakona o poljoprivredi. Doniranje hrane … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Vaša druga opomena jer ovo je bila replika, toga ste svjesni. Jesam ja dobro zbrojio? Ovo je treća? A onda vam shodno … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Po ovoj točci dnevnog reda, ja mislim, je li druga ili treća? Druga je po ovoj točci dnevnog reda, druga opomena. E sad ćemo napraviti pauzu od 5 min pa ćemo onda ići sa iznošenjem stajališta i onda nastavit kako je predloženo po ovoj točci dnevnog reda. STANKA U 12,55 SATI Sad nastavljamo sa započetom točkom dnevnog reda. Molim uvaženog državnog tajnika Tugomira Majdaka da se uvodno obrati. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane gospođe saborske zastupnice, poštovana gospodo saborski zastupnici. Zakon o poljoprivredi prije svega uređuje ciljeve i mjere poljoprivredne politike, pravila vezana uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda, mjere informiranje promocije, pravila o jakim alkoholnim pićima, odredbe o hrani uključujući i nacionalni Codex Alimentarius, zahtjeve kvalitete za hranu i hranu za životinje, sprečavanje nastajanja otpada od hrane te odredbe o mineralnim izvorskim i stolnim vodama. Nadalje, zakon uređuje sustav i kvalitete poljoprivrednih prehrambenih proizvoda, uključujući i ekološku proizvodnju, savjetovanje i obrazovanje poljoprivrednika, baze podataka o poljoprivredi te administrativnu kontrolu, kontrolu na terenu te upravni inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona. Predloženim izmjenama i dopunama trenutnog akta u primjeni osigurat će se provedba odluke Ustavnog suda RH o usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s novom pravnom stečevinom EU. Također predlažemo unapređenje određenih postojećih normativnih rješenja koja su se pokazala neodgovarajućim kao i nomotehničku doradu teksta. Izmjenama i dopunama trenutno važećeg Zakona o poljoprivredi osigurava se pravni okvir za donošenje Strategije poljoprivrede kao akta strateškog planiranja od nacionalnog značaja koje obuhvaća područje poljoprivrede i ruralnog razvoja, za donošenje Strategije biogospodarstva te ostalih akata strateškog planiranja za provedbu poljoprivredne politike. Ustavni sud RH u svojoj je odluci od 20. listopada 2020.g. ukida čl. 15. st. 4. te čl. 67. st. 2. trenutno važećeg Zakona o poljoprivredi s danom 1. ožujka 2021.g. Uvažavajući citiranu odluku i pravna shvaćanja Ustavnog suda RH izmjenama i dopunama trenutno važećeg Zakona o poljoprivredi korisnicima mjera poljoprivredne politike omogućuje se podnošenje žalbe na odluke Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju u upravnom postupku kao i podnošenje tužbe nadležnom upravnom sudu protiv rješenja kojim je odlučeno o žalbi. Time se osigurava jasna, predvidiva i učinkovita sudska zaštita prava korisnika u provedbi mjere poljoprivredne politike. U dijelu mjera organizacije unutarnjeg tržišta uvodi se pravni okvir za donošenje posebnog programa potpora na nacionalnoj razini u cilju promocije hrvatske poljoprivrede i prehrambenih proizvoda u sektorima proizvodnje i prerade mlijeka, mesa, voća i povrća, meda, jaja, uljarica, maslina, brašna, šećera te u sektoru ribarstva ekokulture. Nadalje, propisuje se mogućnost ukidanja ovlaštenja pravnim osobama za obavljanje poslova razvrstavanja i označivanja goveđih, svinjskih i ovčjih trupova u slučaju neispunjavanja uvjeta i obveza za obavljanje navedenih poslova. Isto tako normativno se preciznije uređuju zahtjevi stavljanja na tržište proizvoda u sektoru voća i povrća. Ujedno je modificiran tekst odredbe o pravilima za proizvođačke organizacije na način da se normira mogućnost donošenja rješenja o izmjeni i dopuni popisa proizvoda za koje proizvođačka organizacija priznata. Dosadašnjim pravnim rješenjem nije bila predviđena mogućnost da proizvođačke organizacije priznate u sektoru voća i povrća odnosno izmjene i dopune popis proizvoda za koje su priznate, a za što se u praksi pokazala potreba. U području pravila o alkoholnim pićima provedeno je usklađivanje i osigurana provedba nove uredbe Unije iz 2019.g. Slijedom navedenog propisan je postupak priznavanja novih oznaka u svim njegovim koricama. U postupak registracije oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića uvodi se prethodni nacionalni postupak. Kako bi se nove oznake mogle koristiti na području EU detaljno se propisuje postupak registracije oznaka na razini EU u koje Ministarstvo poljoprivrede dostavlja Europskoj komisiji dokumentaciju za dobivanje oznake zemljopisnog podrijetla jakog alkoholnog pića i sudjeluje u komunikacije Europske komisije s podnositeljem zahtjeva. Normativno se uređuje i postupak izmjene specifikacije proizvoda za registrirane oznake zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića. Propisuje se obveza upisa u registar korisnika zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića koji se uvodi pri Ministarstvu poljoprivrede, postupak upisa i brisanja te vođenje navedenog registra. U svrhu terminološkog usklađivanja s odredbama direktive Europskog parlamenta i Vijeća o iskorištavanju i stavljanju na tržište prirodnih mineralnih voda u dijelu u kojem se propisuje stavljanje prirodnih izvorskih voda na tržište naziv prirodna izvorska voda korišten u trenutno važećem zakonu mijenja se u izvorska voda. U području sprečavanja nastajanja otpada od hrane nužno je transponirati mjerodavne odredbe direktive EU o otpadu. Slijedom toga definira se pojam otpada od hrane, ciljevi i obveze mjere plana za sprečavanja i smanjenja otpada od hrane kao i praćenje i procjena provedbi tih mjera. Uspostavlja se pravna osoba za donošenje programa potpore projektima koji doprinose sprečavanju i smanjenju nastajanja otpada od hrane u svrhu provedbe plana za sprečavanje i smanjene nastajanja otpada od hrane u svrhu provedbe plana za sprečavanje i smanjenje otpada od hrane, a s ciljem poticanja istraživačkog rada i inovativnih rješenja koja doprinose sprečavanju i smanjenju nastajanja otpada od hrane. U cilju unapređenja sustava doniranja hrane uspostavlja se pravna osnova za donošenje programa potpore posrednicima u lancu doniranje hrane i/ili banci hrane. Rok za prijenos Direktive o otpadu u nacionalni pravni sustav je protekao te je RH zaprimila pismo službene obavijesti o povredi zbog neobavještavanja Europske komisije o prijenosu citirane direktive u nacionalno zakonodavstvo. U području uređenja sustava kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode jasnije se definira podnositelj zahtjeva za zaštitu naziva u nacionalnom postupku, zaštite naziva poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda kao zaštićena oznaka izvornosti, zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla ili zajamčeno tradicionalni specijalitet. Također se uspostavlja pravna osnova za donošenje rješenja o ukidanju prijelazne nacionalne zaštite i propisuje postupak izmjene specifikacije proizvoda za koju je priznata oznaka iz nacionalnog sustava kvalitete. U cilju osiguravanja kontinuiteta rada kontrolnog tijela propisuje se mogućnost donošenja privremenog rješenja o ovlašćivanju delegiranog tijela u slučaju ponovnog ovlašćivanja, ako je postupak obnavljanja akreditacije deligiranog tijela u tijeku. U cilju administrativnog rasterećenja kontrolnog tijela propisuje se obveza izdavanja uvjerenja o sukladnosti pojedine faze proizvodnje sa specifikacijom proizvoda na zahtjev sudionika u lancu proizvodnje, prerade i stavljanja na tržište proizvoda označenih zaštićenim nazivom. Radi terminološkog usklađenja s odredbama relevantne uredbe EU iz 2007.g. pojam kontrolno tijelo zamjenjuje se pojmom deligirano tijelo. U području ekološke proizvodnje manjim izmjenama i nomotehničkom doradom postojećeg teksta osigurava se veća jasnoća i pravni okvir kojim će se osigurati provedba nove uredbe EU o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda, ova uredba je iz 2018.g. Promjene se posebno ne odnose na izuzeća na pravila koja se primjenjuju u ekološkoj proizvodnji. U području definiranja informacijskog sustava poljoprivrede, elektroničkih baza, izrada podataka normativno se redefinira elektronička poljoprivredna iskaznica i osigurava pravni okvir za njezinu širu primjenu što će omogućiti digitalizaciju poslovnih procesa i punopravno elektronsko podnošenje za potpore za sve korisnike mjera ruralnog razvoja kao i elektroničko korištenje drugih usluga za poljoprivrednike. To će u konačnici rezultirati administrativnim rasterećenjem poljoprivrednika i sustava u cjelini. Normativnim intervencijama uređuje se poljoprivredno izvještajni i upravljači sustav na način da se detaljno definira postupak razmjene podataka iz svih baza podataka, registara, upisnika, evidencija u nadležnosti Ministarstva poljoprivrede i Agencije za plaćanje i poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Na taj način se stvaraju pretpostavke za učinkovitu implementaciju informacijskog sustava poljoprivrede. Proširuje se mogućnost ustupanja podataka iz baze podataka Ministarstva poljoprivrede trećim tijelima u vidu privatnih subjekata i osigurava se javnost podataka iz upisnika poljoprivrednika u cilju veće transparentnosti i kontrole javnog novca i praćenje stanja poljoprivrede. Normativno se uređuje upisnik voćnjaka i upisnik maslinika koji se trenutno vode kao neslužbene evidencije Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Izmjenama i dopunama trenutno važećeg Zakona o poljoprivredi propisuje se mogućnost podnošenja pravnog lijeka protiv rješenja poljoprivredne inspekcije i odgovarajući se usklađuju odredbe vezane za djelokrug rada i područja nadzora nadležnih inspekcija u području poljoprivrede, stočarstva, jakih alkoholnih pića, kvalitete hrane i donirane hrane s odredbama Zakona o državnom inspektoratu. Zaključno, predloženim zakonom osigurat će se odgovarajuće usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU kao i sadržajno unapređenje teksta postojećeg zakona u cjelini i uvođenje novih normativnih rješenja i nomotehničkom doradom i ispravcima pojedinih nesukladnih zakonskih odredbi. Time se poboljšava i pojednostavljuje trenutni okvir za provedbu ciljeva i mjera poljoprivredne politike, a ujedno se unapređuje i konzistentnost trenutnog pravnog okvira kojim se u najširem smislu uređuje područje poljoprivrede i poljoprivredne politike. Prijedlogom zakona u konačnici se omogućava jasnije i …/nerazumljivo/… postupanje nadležnih tijela i transparentan način postupanja te bolji i učinkovitiji sustav. Hvala na pozornosti.
Eh imamo 15-tak, 16-tak replika, prva je uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, kad govorimo o planu sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane u RH od 2019. do 2021. kojoj je cilj prepoloviti tu količinu do 2030. kakva je situacija sad u RH od 2019. do 2012. ako imate podatak u tonama kako stojimo. I drugo da bi uopće postali što više svjesni kao društvo da treba smanjiti otpad od hrane treba provesti edukaciju od najmlađe dobi. Mislim da se tu još uvijek premalo radi, tek se tu i tamo malo nešto vidi po medijima nekakav skeč ili video. Da li se radi na edukaciji znači od vrtića od najmlađe dobi, isto tako da li se organiziravaju kakve radionice i za odrasle, a poveznicu još idem onda i prema doniranju hrane tu također mislim da nije dovoljno napravljeno, neki dionici niti nemaju poima koje su zapravo prednosti doniranja hrane i koje su im porezne olakšice, pa vas i tu molim komentar oko edukacije i informiranja ljudi. Hvala.
Hvala, evo od 2016. godine od kada se prate količine donirane hrane. Količine donirane hrane u porastu su te su primjer za 2019. godinu bile za oko trećinu veće u odnosu 2018. godinu, a 2019. donirano je 1.517.140,99 kg hrane, a uskoro će biti objavljeni podaci za 2020. godinu. Što se tiče samih, same realizacije programa koje, plana sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane koji je donesen na razini 2019. – 2020. godine odlukom Vlade u skladu sa smjernicama za doniranje hrane u odnosu na rokove trajanja znači Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu zajedno s Ministarstvom poljoprivrede je objavila vodič za doniranje hrane namijenjen donatorima i posrednicima u doniranju hrane. Također izrađena studija o izvedivosti banke hrane u RH
Slijedeća replika zastupnica Marija Selak Raspudić.
Da smo na vrijeme pomogli osnivanje banaka hrane možda bi pitanje koje ću vam sada postaviti i koje je aktualno bilo izlišno. Naime, to je pitanje o zahtjevu transparentne solidarnosti. Svjesni smo da je područje Banovine bilo osobito pogođeno potresom kao područje koje je i od posebne državne skrbi, u tom smislu moje je pitanje imate li podataka koliko je hrane i za ljude, ali i stočne hrane donirano tijekom ovog vremena nakon potresa, kako se ona skladišti i gdje se distribuiraju viškovi ono što ima kratak rok trajanja, a što premašuje potrebe domicilnog stanovništva? Naime, bojim se da ne poštuje sustav transparentne solidarnosti koje kontrolira trenutne donacije na Banovini i da bismo mogli svjedočiti uskoro i ekološkoj ali i moralnoj katastrofi.
Hvala na pitanju. Unutar stožera civilne zaštite sastavnica Crvenog križa je zadužena za dodjelu hrane. Što se tiče hrane za stočnu ishranu odnosno stočnu hranidbu 1.100 tona je osigurano do sada i podijeljeno poljoprivrednim gospodarstvima stočarskog tipa odnosno još uvijek hrana pristiže u dva skladišta u Glini i Petrinji. Skladišta su također u skladu sa svim zdravstveno ispravnim kriterijima i to potvrđuju nalazi inspekcije koji su nedavno obavili nadzor nad ovim skladištem.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Državni tajniče s obzirom da je Ministarstvo poljoprivrede propustilo rok za prijenos direktive u području sprječavanja nastajanja otpada od hrane, taj rok je bio 5. srpnja 2020. o čemu smo dobili i opomenu Europske komisije, molim od vas informaciju o tome kako teče zapravo sad s obzirom na te okolnosti provedba plana za sprječavanje i smanjenje nastajanja otpada hrane.
Hvala. Evo prije vašeg pitanja odgovorio sam u sklopu prethodnih pitanja, također smo još, vrijedno je za dodati da smo cjelokupni projekt prijavili vezano za doniranje hrane prijavili za nacionalni program oporavka i otpornost u iznosu, ukupnom iznosu od 40 miliona kuna i da ćemo kroz ovaj projekt financirati i završetak izrade odnosno funkcioniranje banke hrane.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani i uvaženi državni tajniče, evo u današnjem prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o poljoprivredi pozdravljam upravo u čl. 11. uvođenje novog programa za promociju hrvatskih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda kojim će se osigurati dodatna promocija hrvatskih proizvoda, a jutros smo čuli koliko je, koliko ima zaštićenih hrvatskih proizvoda i ovo je svakako za svaku pohvalu. Možete li mi kazati detaljnije imate li neki plan kako će se provesti i na koji način će se provoditi ovaj program i koliko će sredstva bit utrošena u ovom programu? Zahvaljujem.
Hvala. Vezano za vaše pitanje za promociju hrvatskih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, da prijedlog izmjena i dopuna Zakona o poljoprivredi definira i čl. 11. koji uvodi čl. 46.a. kojim se omogućava izrada programa na promociji poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz RH. Nakon dakle izglasavanja izmjena i dopuna ovog zakona pristupit ćemo izradi ovih programa i definirati financijski okvir, al svakako će oni doprinjeti daljnjoj promociji hrvatskih prehrambenih proizvoda.
Hvala vam lijepo. Idemo na slijedeću repliku, uvažena zastupnica Martina Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, poštovani državni tajniče. Izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi propisano je da je krajnji primatelj hrane socijalno ugrožena osoba, osoba pogođena elementarnim nepogodama ili prirodnim katastrofama koja se donatoru hrane odnosno posredniku u lancu doniranja hrane učini vjerojatnim da je u potrebi, te neprofitna pravna osoba koja pruža uslugu smještaja ili prehrane štićenicima svog objekta izuzev pučkih kuhinja. Moje pitanje je iz kojih razloga su izuzete pučke kuhinje, te kakvo je danas stanje u pogledu skladištenja i raspodjele donirane hrane, o tome ste malo govorili, te koje su aktivnosti ministarstva za poboljšanje donacija i lakše dostupnosti hrane socijalnim samoposlugama?
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala. Što se tiče pučke kuhinje one se smatraju posrednicima u lancu doniranja hrane koji prikupljaju hranu od donatora koja je namijenjena krajnjem primatelju hrane. Što se tiče pitanja vezano uz donaciju odnosno dostavu hrane na Banovini rekao sam da sastavna civilnog stožera, Crveni križ redovito i stručno odnosno prema svim zdravstvenim kriterijima vrši dostavu hrane prema najpotrebitijima odnosno stradalnicima i trenutno zalihe su nešto manje odnosno dostavljena hrane ne zalihe, u ovom trenutku nešto manja od onoga što je u dijelu stočne hrane izdano, dakle bliži se iznosu od 1000 tona, a u pogledu stočne hrane to je 1100 tona u ovom trenutku. I što se tiče dakle same provedbe našeg plana za sprječavanje nastajanja otpada od hrane već sam izvijestio kroz prethodne odgovore u kojoj smo fazi.
Vrijeme. Hvala vam lijepo. Nastavljamo s replikama, uvažena zastupnica Nikolina Baradić, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Evo ovim zakonom se predviđa i donošenje strategije poljoprivrede. Mišljenja sam da je doista nužno donošenje nove strategije pošto je zadnja donesena 2002.g. Stoga je moje pitanje, imate li informacije o planovima ministarstva za donošenje ove strategije?
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala na pitanju. Znači izrađen je nacrt strategije poljoprivrede, također postupak strateške studije o učinku strategije na okoliš i ekološku mrežu i oni će biti upućeni dakle i strategija poljoprivrede i strateška studija u e-savjetovanje nakon prethodne procedure u Ministarstvu poljoprivrede. Cilj je kroz ovu strategiju dostići razinu poljoprivredne proizvodnje u 10.g. samo jedan od tih ciljeva ističem, na 30 milijardi kuna. Vezano za dosadašnji znači trend proizvodnje odnosno finalni output poljoprivredne proizvodnje u odnosu na 2019.g. prema drugoj procijeni Državnog zavoda za statistiku u 2020.g. ovaj output će narasti na 19,2 milijardi znači povećanje za 7%.
Hvala vam lijepo. Slijedeća replika uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovani državni tajniče, prošle godine ste velevažno isticali da u budućnosti ima prostora za proizvodnju šećerne repe, te da je cilj zadržati, pa i povećati površine pod šećernom repom. Koja ironija. Također da će se u suradnji sa Hrvatskom industrijom šećera i poljoprivrednicima definirati kako se uspješno oduprijeti izazovima koje ova proizvodnja ima na razini EU i svijeta. Pa evo ovim putem vas pitam, što je poduzeto da se sanira šteta koja je učinjena proizvođačima šećerne repe, koji su ciljevi razvoja tog sektora, koji je plan pomoći radnicima koji su nakon više desetljeća rada ostali bez posla? Koji je sektor slijedeći na redu za nepromišljene odluke i slične probleme i dokle tako namjeravate voditi hrvatsku poljoprivrednu politiku?
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala na pitanju. Ne ulazeći na sporne odluke iz 2014.g. vezano za kvote šećera dakle Ministarstvo poljoprivrede je 2019.g. donijelo novi Nacionalni program odnosno program potpore proizvođačima šećerne repe na razini po hektaru dakle na razini do 2.500 kuna proizvođačima šećerne repe, s druge strane proizvodno vezana plaćanja su na razini 3.300 kuna po hektaru, s treće strane kroz komunikaciju sa proizvođačima sa industrijom planiramo i mjere agrookolišta za proizvođače šećerne repe kako bi povećali sadašnju razinu proizvodnje odnosno kampanja koja je u tijeku za sjetvu šećerne repe idućih godina sa 10.500 kuna na održivi oblik vezano za pogone koje imamo u funkciji.
Hvala vam lijepo. Slijedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo gđo. potpredsjednice i g. državni tajniče. Godina je bila izuzetno teška, obilježena je i COVID krizom i nakon što smo vidjeli podatke Državnog zavoda za statistiku možemo reći da se ipak bilježe pozitivni pomaci. Mene zanima, smatrate li da je to slučajnost ili možemo takve trendove očekivati i dalje u poljoprivredi? S druge strane, znamo da imamo za slijedeće sedmogodišnje razdoblje na raspolaganju 5 milijardi eura koje trebamo iskoristiti i utrošiti na pametan način za dobrobit hrvatskog sela a i razvoja naše poljoprivrede. Obaveza je Hrvatske osim strategija koja je koliko čujem, u fazi donošenja, izraditi strateški plan za to sedmogodišnje razdoblje u okviru zajedničke poljoprivredne politike. Zanima me u kojoj je fazi izrada tog plana i u kojoj je fazi ustvari programiranje jer znamo da je tu bilo najviše problema a posljedice će biti dugoročne ako tu pogriješimo?
Hvala, izvolite odgovor.
Hvala. Ovaj zadnji pozitivan trend porasta poljoprivredne proizvodnje prema drugoj procjeni Državnog zavoda za statistiku u iznosu od 7% ohrabruje, ohrabruje i s druge strane i povećanje broja stoke vezano za isto razdoblje koje je na razini govedarstva 0,3%, na razini svinjogojstva 1,5%, na razini ovaca i koza 5 do 5,5%, dakle svi trendovi su pozitivni. S druge strane i naše mjere koje je ministarstvo programiralo u posljednje 4 g. su doprinijelo ovom pozitivnom trendu, s treće strane što se tiče strateškog plana, u sklopu dakle nove zajedničke poljoprivredne politike koji će jamčiti kvalitetno korištenje sredstava EU-a, izradilo smo znači prvu verziju, čekamo direktive EU-a uključujući i provedbenu direktivu, čekamo završetak trijaloga vezano za zajedničku poljoprivrednu politiku kako bi nastavili sa poslom.
Hvala. Hvala vam. Slijedeća replika, uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem, uvažena potpredsjednice. Uvaženi državni tajniče, prema informacijama kojima raspolažemo, nitko od Hrvatske ne sudjeluje u Europskom udruženju banke hrane. Možete li nam nešto reći o tome, da li ... [[Govornik se ne razumije.]] donatore hrane da surađuju sa spomenutim udruženjem? A kada već spominjemo strategiju, podsjetite me, strategija se donosi za period 20 [[Upadica Majdak: 10 godina.]] 2020.-2030., pa me zanima da li ćemo mi donijeti strategiju recimo 2022. razdoblje od 2020. do 2030.? Hvala.
Izvolite, odgovor na repliku.
Redovito Ministarstvo poljoprivrede preko svojih predstavnika sudjeluje na svim EU raspravama ali i konferencijama po pitanju zajedničke poljoprivredne politike pa i po pitanju dakle ovog problema sprječavanja nastajanja otpada od hrane. Evo i osobno sam sudjelovao nekoliko puta ali i na AGRIFISH vijeću isto sam imao stajalištu po istom. Definitivno mi sudjelujemo na svim razinama EU kada se raspravlja o svoj problematici vezano za zajedničku poljoprivrednu politiku. Vezano za samu strategiju, strategija se donosi za razdoblje od 10 g., 2020.-2030. g. sa svim svojim ciljevima, indikatorima odnosno pokazateljima praćenja i za ovo razdoblje su postavljeni jasni pokazatelji koji će se onda u doglednom razdoblju monitorirat odnosno pratiti i neće biti razloga za reviziju iste.
Hvala lijepo. Slijedeća replika, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo, poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, dakle mi imamo plan sprječavanja i smanjenja nastanka otpada od hrane RH koja je od 2019. do 2022. Veliki dio ovih izmjena zakona se odnosi što i kako bi trebao imati novi plan ali ono što mene zanima, zanima da i mislim da je to trebalo biti u obrazloženju razloga zašto idemo u izmjene i dopune ovog zakona, što je do sad napravljeno? Što se do sad učinilo? Jer imamo i vodič koji kaže da problematika koja treba biti obrađena je preraspodjela viškova hrane kroz nacionalni sustav doniranja hrane. Koji je to nacionalni sustav, dali ga imamo, kako funkcionira, što je sa bankom hrane, kad je realno da se to napravi a to treba jednako tako i gledati u kontekstu plana otpornosti i oporavka koji moramo dostaviti komisiji koja ga onda mora analizirati i otprilike 37% tog plana se treba odnositi na neke zelene politike. Ako je riječ o zelenim politikama, to su prioritet [[Upadica Glasovac: Hvala.]] dakle što je do sad učinjeno? Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala. U okviru provedbe ove mjere temeljem plana sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane za 2019. do 2020. g., u okviru provedbe izrađen je i implementiran IT sustav za doniranje hrane pod nazivom E-doniranja kojim se olakšava i ubrzava preraspodjela u viškove hrane i omogućuje bolja komunikacija između donatora i posrednika. Proces doniranja hrane nadalje olakšali smo kroz nova pravila o doniranju hrane uspostavljanjem pravilnika o doniranju hrane i hrane za životinje, Narodne novine 119 iz 2019. godine. Također, u skladu sa smjernicama za doniranje hranom u odnosu na rokove trajanja, znači definirali smo olakšice za doniranu hranu do zadnjeg dana isteka trajanja hrane te je omogućeno da doniranje hrane nakon isteka „najbolje upotrijebiti do“ da se također donira. Izradili smo studiju izvedivosti banke hrane i vezano za izradu novog plana, dakle za razdoblje od 2023. do 2026. da će izrada započeti 2022. g. a rekao sam za nacionalni plan oporavka i otpornosti.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Marin Mandarić, izvolite.
Zahvaljujem, uvažena potpredsjednice. Poštovani državni tajniče, s obzirom da već duži niz godina je prisutan trend dobrih brojki u poljoprivrednoj proizvodnji, bilo da govorimo o tonama, kilogramima, litrama, kunama, eurima, kako god pogledamo, imali jesmo kao država pad tamo iz 2015., 2016., nakon toga je evidentan rast unatoč vidljivim značajnim prostorima za napredak po meni i u područjima poljoprivredne politike ali i poljoprivredne proizvodnje pa evo molim vaš komentar, kako su vaša očekivanja za ovu godinu i za iduće godine i kako mislite da će ove izmjene zakona doprinijeti daljnjem povećanju naše poljoprivredne proizvodnje?
Odgovor na repliku.
Hvala. Pa evo, hvala na znači ovom komentaru koji oslikava stanje u posljednjih nekoliko godina. Što se tiče prognoza, nezahvalno ih je donositi jer je poljoprivreda tvornica na otvorenom i više klimatskih prilika i nepogoda utječe na sam rezultat našeg konačnog proizvoda ali prema najavama vezano za proljetnu sjetvu, znači povećat će se određene površine pod ratarskim kulturama vezano za stočni fond to sam već i naglasio koji je trend bio u 2020. nastavno 2019. godine. Mi ćemo nastaviti svojim mjerama potpore uključujući izravna plaćanja sa svim strukturama ovih izravnih plaćanja, ali i sa ruralnim razvojem, programom ruralnog razvoja u prijelaznom razdoblju od 2 godine, nastavit ćemo sa mjerama potpore, investicijskim mjerama odnosno …/nerazumljivo/… vezano za grla odnosno površinu.
Hvala lijepo. Slijedeća replika uvažena zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala potpredsjednice. Poštovani državni tajniče govorili ste o oznakama kvalitete. One su korisne i za proizvođače, ali i za kupce. Za proizvođače po pojmu konkurentnosti, a kupac zna dakle točno imaju garanciju o razvijanju kvalitete, zna što kupuje. Općenito mislim da je i oznaka kvalitete pozitivno utječe na ruralni razvoj, a imamo i mjeru 3 programa ruralnog razvoja koja to financijski podupire. Mene zanima za koliko je proizvoda na razini EU Hrvatska osigurala oznake kvalitete. Čuli smo na nacionalnoj i zanima me imate li informaciju o iskorištenosti mjere 3 iz programa ruralnog razvoja kao što sam rekla koja stvarno financijski pa i do 100% financiranja potiče sudjelovanje proizvođača u tim sustavima kvalitete.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala na pitanju, evo nedavno su čitav niz proizvoda, hrvatskih prehrambenih proizvoda zaštićeno oznakama što zemljopisnog podrijetla, što oznakama izvornosti. Trenutno smo na razini, na ljestvici europskih zemalja među 10 zemalja koje su zaštitile svoje proizvode ovim oznakama, dakle a označavanje smo krenuli 2015. godine. Dakle, 30 proizvoda nosi ovu oznaku, a još 15-tak proizvoda je u postupku zaštite na nacionalnoj razini i spremno za zaštitu na EU razini. Što se tiče naše nacionalne znači oznake ovim zakonom odnosno propisom definiramo naše nacionalno označavanje po pitanju dokazane kvalitete, to je naziv koji će nositi određeni proizvodi po standardima koji će se definirati podzakonskim aktima vezano za hrvatske poljoprivredne proizvode.
Hvala vam lijepo. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine državni tajniče kroz vaše izlaganje čuli smo sve to što je i dosadašnje zakonodavstvo doprinijelo u napretku poljoprivredne proizvodnje i možemo konstatirati da je za 7% poljoprivredna proizvodnja povećana u RH te smo tako sve mjere i aktivnosti koje su provedene kroz dosadašnje zakonske važenje postigli i vanjskotrgovinske uspjehe u izvozu poljoprivrednih proizvoda tako da smo smanjili bilancu za 7,2% vanjskotrgovinske razmjene, a to u ukupnom iznosu deficita je smanjeno za 27,6%. Mislim da su to jasni pokazatelji napretka i djelovanja Ministarstva poljoprivrede prema poljoprivrednicima kao i sve mjere koje su i svi novci koji su uloženi kroz te mjere kako bi poljoprivreda stasala i kako bi krenula svojim pravim putom kako bi bilo više izvoza nego što je uvoza.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala na komentaru. Dakle, da ako gledamo ukupno, ukupnu trgovinsku razmjenu RH ona se kreće u pokrivenosti uvoza izvoza na razini 60%, dok u poljoprivredi za prvih 11 mjeseci prošle godine ona se popela na 70%. Prošle godine odnosno 2019. je bila isto na razini 63%. Dakle, u ovom također segmentu vanjskotrgovinske razmjene bilježimo određeni napredak i ti trendovi nadamo se da ćemo se, našim mjerama da ćemo te trendove zadržati.
Hvala. Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem. Uvaženi državni tajniče zbog opasnosti od potpune komodifikacije vode zanima me ova promjena terminologije koja se događa usklađivanje sa Direktivom iz 2009.-te, možete li objasniti zapravo onda razliku između prirodne mineralne vode, između izvorske vode koja više nije prirodna izvorska voda i stolne vode.
Izvolite.
Dakle, u dijelu znači izmjena i dopuna zakona i u dijelu kojim se propisuje stavljanje prirodnih izvorskih voda na tržište samo naziv prirodna izvorska voda zamjenjujemo nazivom izvorska voda. U drugim segmentima se ne mijenja znači normizacija odnosno standardni postupci stavljanja prirodnih izvorskih voda na tržište.
Hvala. I posljednja replika na vaše uvodno izlaganje, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem potpredsjednice. Poštovani državni tajniče prateći situaciju na deklaracijama proizvoda u našim trgovinama gdje zapravo se vide da određeni proizvodi nose oznaku domaći proizvod, a na samoj deklaraciji je vidljivo da zapravo ta sirovina koja je unutar tog proizvoda nije domaća sirovina nego dolazi sa područja drugih zemalja, moje pitanje jesmo li mogli upravo ovim zakonom danas, dakle Zakonom o poljoprivredi utjecati na takve situacije pa da nam onda domaći proizvod bude napravljen od domaće sirovine. Ja ću uzeti za primjer čvarke recimo na kojima na kutijici stoji jasno piše dakle domaći čvarci, međutim u kutijici je meso odnosno sirovina iz Njemačke, a sama ambalaža je iz recimo Srbije. Dakle, to nema veze sa domaćim proizvodom. Jesmo li mogli ovim zakonom utjecati i na takve okolnosti?
Izvolite odgovor na repliku.
Vezano za registraciju određenog proizvoda što na nacionalnoj, što na EU razini udruge proizvođača odnosno pojedinci koji prijavljuju takav proizvod za označavanje se moraju pridržavati strogih pravila. Znači i u slučaju i dalmatinskog pršuta i slavonskog meda oni su se pridržavali svih kriterija koji su propisani. Za označavanje vezano za stavljanje na tržište takvih proizvoda nadležna je državna inspekcija odnosno sanitarna inspekcija u dijelu provedbe tih propisa. Moram još jednom naglasiti kao i prošli tjedan kad je ovdje bio Zakon o službenim kontrolama i novi zakon, Zakon o veterinarstvu da je u razdoblju početka Covid krize bilo učestalih dakle nepravilnosti, prijava nepravilnosti prema Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja koja je zadužena isto tako i za provedbu Zakona o suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi.
Hvala vam lijepo, ovime smo iscrpili sve replike možete na vaše mjesto uvaženi državni tajniče. A mi ćemo nastaviti s raspravama u ime klubova no prije toga želim pitati, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Uvažena zastupnica Marijana Petir, predsjednica Odbora za poljoprivredu, izvolite.
Hvala lijepo, gđo. potpredsjednice Hrvatskog sabora, g. državni tajniče sa suradnicom, zastupnice i zastupnici. Na 10. sjednici odbora održanoj 18. siječnja 2021. g. raspravili smo o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, cjeloviti izvještaj imate na stranicama Hrvatskog sabora, a ja ću se osvrnuti na najvažnije informacije sa naše sjednice. Tada je upitano o načinima i izvorima financiranja promocije poljoprivredno-prehrambenih proizvoda, istaknuto je kako je aktom trebalo obuhvatiti tradicionalne prakse u proizvodnji jakih alkoholnih pića, upitano je o rokovima donošenja Strategije poljoprivrede i usklađenosti akta sa odlukom sa Ustavnog suda. Zatražene su informacije o kontroli i prodaji proizvoda na daljinu, sankcioniranju prodaje nedeklariranih proizvoda u ugostiteljskim objektima, iskustvima i ukupno doniranoj hrani, izuzeću pučkih kuhinja od krajnjih primatelja hrane, izradi plana sprječavanja nastanka otpada od hrane i prometu voća i povrća iz pograničnih područja. Rečeno je kako se u odnosu na europsku regulativu kasni u donošenju zakona i upitano je o izuzećima od obaveze upisa u Upisnik ekoloških subjekata. Spomenuta je važnost edukacije u primjeni elektroničke poljoprivredne iskaznice i zatraženo tumačenje predložene definicije samoopskrbnog poljoprivrednog gospodarstva, tržišnih standarda, sustava kvalitete i njihovog utjecaja na konkurentnost proizvođača i smanjenje uvoza. Postavljeni su i upiti o brisanju sustava nacionalnog odbora za Codex Alimentarius, dostupnost podataka iz elektroničkih baza i upisnika poljoprivrednika, propisima koji se odnose na nacionalni postupak zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla te je ukazano i na potrebu nomotehničke dorade čl. 45. Predlagateljica je odgovorila kako je više od 200 tona hrane prošlo kroz sustav doniranja, plan za sprječavanje otpada od hrane je u izradi, pučke kuhinje ne smatraju se posrednicima u lancu opskrbe hranom, promocija proizvoda financirat će se iz državnog proračuna. Zakon je također usklađen sa odlukom Upravnog suda i europskom regulativom o ekološkoj proizvodnji čija primjena je odgođena. Planirana je provedba edukacije o elektroničkoj poljoprivrednoj iskaznici a nakon procjene utjecaja na okoliš strategije poljoprivrede, uslijedit će njeno usvajanje. Velikom broju poljoprivrednih gospodarstava poljoprivreda je glavna djelatnost što je razlogom ovako predložene definicije samoopskrbnog poljoprivrednog gospodarstva. Zakonom iz područja biljnog zdravstva reguliran je i promet voća i povrća iz pograničnih područja a oznakom „dokazana kvaliteta“ osiguran je nacionalni sustav kvalitet i sljedivost proizvoda. Uz navedeno, ovaj prijedlog donosi mogućnost dodatnih nacionalnih oznaka kvalitete pa time i zaštite istih. Nakon provedene rasprave, odbor je većinom glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru slijedeće zaključke. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi, primjedbe i prijedlozi iznijeti u raspravi upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Hvala lijepo.
Hvala vama, uvažena predsjednice Odbora za poljoprivredu. Slijedeća rasprava je, krećemo sa raspravama u ime klubova. Slijedeća je ona u ime Kluba zastupnika HDZ-a u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Marijana Petir, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom, zastupnice i zastupnici. Zakon o poljoprivredi temeljni je zakon koji će stvoriti osnovu za donošenje sektorskih strateških dokumenata i same strategije razvoja hrvatske poljoprivrede ali i dokumenata koji će jasnije propisati aktivnosti vezane uz doniranje hrane, sprječavanje nastanka otpada od hrane, sustava kvalitete poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, informiranje, promociju, savjetovanje, obrazovanje, prikupljanje podataka i izvješćivanje. Ove izmjene su nužne kako bi sustav bolje funkcionirao a danas nakon iskustva COVID krize, vjerujem da nikom ne trebamo posebno objašnjavati koliko je poljoprivreda važna i da se sa dužnom pažnjom trebamo odnosit prema poljoprivrednicima koji za nas proizvode hranu jer je pitanje proizvodnje hrane i pitanje nacionalne sigurnosti. U sektoru poljoprivrede je bilo i ostalo puno izazova jer je riječ o tvornici pod vedrim nebom no ohrabruje informacija iz Državnog zavoda za statistiku koji je procijenio da poljoprivredna djelatnost u 2020. g. je ostvarila vrijednost proizvodnje od 19,2 milijardi kuna. Promatrano u odnosu na 2019. g., vrijednost proizvodnje poljoprivrednih djelatnosti veća je za 7%. Bilja proizvodnja je u odnosu na prethodnu godinu rasla za 8,7% a stočarstvo za 4,3% pri čemu se procjenjuje da je uzgoj životinja u 2020. g. u odnosu na prethodnu, povećan za 6,3%. Također vrijednost izvoza povećana je za 5,1%, vrijednost uvoza smanjena je za 7,2% i vrijednost deficita za 27,6%. Možda će neki reći da su ti pomaci mali no ipak su pomaci i oni osim što trebaju svima posvijestiti koliko potencijala ima hrvatska poljoprivreda, trebaju nas ohrabriti na snažnije i reformske zahvate kako bi postigli napredak. U tom kontekstu, pravo je pitanje koji smjer ukupne poljoprivredne proizvodnje u ovim uvjetima možemo i trebamo odabrati i što s tim želimo postići te na koje druge sektore osim poljoprivrede želimo utjecati? Naravno da smo svi svjesni da moramo mijenjati dosadašnje trendove u kojima sirovinu koju proizvodimo i izvozimo pa u tom slučaju dobit od stvaranja njene dodane vrijednosti prepuštamo drugima a uvozimo jeftinije, vrlo često prehrambene proizvode po dampinškim i predatorskim cijenama koje naše poljoprivrednike stavljaju u nepovoljan konkurentski položaj. Zato nam je potrebno strateško planiranje praćeno provedbom zakona i transparentnom kontrolom te provedbe koje će biti ključ daljnjeg razvoja hrvatske poljoprivrede. Kako se ovim zakonom reguliraju sustavi kvalitete poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda, pozitivnim ocjenjujemo uspostavu dobrovoljnog nacionalnog sustava kvalitete poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda „Dokazana kvaliteta„ koji će pružiti potrošačima informaciju da kupuju domaći proizvod, dodane vrijednosti, provjerene kvalitete, odnosno da je Republika Hrvatska zemlja podrijetla glavnog sastojka, te ujedno i zemlja gdje je taj proizvod proizveden ili prerađen. Sustav sljedivosti kroz cijeli postupak lanca proizvodnje hrane naglasak stavlja na višu kvalitetu proizvoda, koju je prije stavljanja na tržište provjerilo ovlašteno kontrolno tijelo. Smatramo važnim spomenuti kako se troškovi ovog certificiranja sufinanciraju kroz mjeru 3. Programa ruralnog razvoja kao aktivnost informiranja i promoviranja koju provode skupine proizvođača. Uz navedeno početkom veljače objavljen je i poziv za sufinanciranje promocije poljoprivrednih proizvoda na europskoj razini, ukupno vrijedan 183 milijuna eura. Dodatno treba spomenuti i izmjenu koja se predlaže ovim Zakonom, a kojom se po prvi put stvara osnova za izradu programa promocije poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda koji će se financirati iz državnog proračuna. Osim informiranja potrošača o dodanoj vrijednosti proizvoda ovaj sustav štiti i proizvođače od nepoštenih trgovačkih praksi koje predstavljaju ogroman problem u Hrvatskoj ali i u europskoj poljoprivredi. Najnovije studije europske Agencije za sigurnost hrane pokazuju da su kod europskih kupaca pri odluci o kupnji najvažnija cijena i podrijetlo proizvoda. Hrvatski potrošač, više od prosječnog stanovnika europske unije prednost daje sigurnosti hrane, a oznaka poput „Dokazane kvalitete“ treba zadovoljiti taj kriterij. U Europskoj uniji kao cjelini, podrijetlo proizvoda utječe 53% na odluku o kupnji, zatim cijena za 51%, dok u Hrvatskoj cijena čini čak 63%, a podrijetlo hrane 58%. Plan sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada Republike Hrvatske za razdoblje 2019.-2022. izrađen je nastavno na obavezu propisanu Zakonom o poljoprivredi, te u nastojanju da se na jednom mjestu objedine sve mjere i aktivnosti koje će doprinijeti sprječavanju nastajanja otpada od hrane u svim fazama prehrambenog lanca, od primarne proizvodnje preko prerade, trgovine, ugostiteljstva, intitucionalnih kuhinja do kućanstava. Gubici hrane i otpada od hrane dosegnuli su vrijednost od 20% ukupno proizvedene europske hrane, a na globalnoj razini gubici dosežu do trećine ukupno proizvedene hrane, dok u Hrvatskoj bacamo 75 kilograma po stanovniku godišnje. Prema UN-ovoj organizaciji za hranu i poljoprivredu na svaki kilogram proizvedene hrane u atmosferu se ispušta 4,5 kg CO2. Europska unija predviđa smanjenje otpada hrane za 50% do 2030. godine i naravno da i mi moramo ostvariti taj cilj. Zakon o poljoprivredi i plan sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane razradio je mjere i aktivnosti za unapređenje sustava doniranja hrane, društvenu odgovornost prehrambenog sektora, smanjenje količine otpada od hrane, edukaciju, mjerenja, istraživanja, istraživački rad i inovacije. Svako smanjenje bacanja hrane znači i manji pritisak na poljoprivredno zemljište, manji utrošak vode, pesticida, gnojiva a svi viškovi mogu biti dodana vrijednost za poljoprivredne proizvođače i oporabitelje. Ovaj postupak međusobne suradnje s ciljem postizanja zero waste učinka u kojem svi sudionici lanca trebaju biti dobitnici. Zbog nestabilnosti tržišta svake godine hrvatski poljoprivrednici su prisiljeni odbaciti tone svojih proizvoda jer ih nisu mogli prodati domaćim trgovcima. Potrebno je podržati one metode smanjenja rasipanja hrane koji su se do sad pokazali učinkovitima, poput lokalne prodaje hrane i kratkih lanaca opskrbi hranom, ali i nastaviti kroz promotivne, edukativne kampanje djecu od najmanjih nogu učiti konzumiranju zdrave, svježe, lokalne proizvedene domaće hrane. Smatramo kako je potrebno dodatno potaknuti nadležne inspekcije da provode strože nadzore i kontrole, osobito kad je u pitanju uvezena hrana koju trgovački lanci plasiraju na svoje police i u tom smislu očekujemo značajan doprinos Zakona o suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi i Zakona o službenim kontrolama koje smo proteklog tjedna raspravili i u Hrvatskom saboru. I treba podsjetiti da su Ministarstvo poljoprivrede i Svjetska banka 2018. godine započeli zajednički projekt Strategija razvoja poljoprivrede i ribarstva Republike Hrvatske 2020. kojom će se definirati ciljevi hrvatske poljoprivredne politike za razdoblje 2020.-2030. godina, uključujući aktivnosti koje će doprinijeti ostvarenju tih ciljeva i uvažavajući pri tom potrebe hrvatskih poljoprivrednika, ali i europski kontekst kojeg određuje Zajednička poljoprivredna politika kao i europski Zeleni plan, Strategija od polja od stola, te Strategija bioraznolikosti. Uz navedeno ovaj dokument poslužit će i za izradu strateškog plana za Zajedničku poljoprivrednu politiku za sljedeće višegodišnje razdoblje od 2021.-2027. godine. Očekujemo da se nakon što je usvojena Nacionalna razvojna strategija te po usvajanju ovog Zakona kao temeljenog zakona poljoprivredi usvoji i Strategija poljoprivrede. Planirana ulaganja u hrvatsku poljoprivredu u novom proračunskom razdoblju su 5 milijardi eura i ta sredstva predstavljaju priliku za hrvatsko selo i poljoprivredu, moramo ih iskoristiti kako bi osigurali radna mjesta i normalne uvjete za život stanovnicima sela i tako ih potaknuli da ostanu živjeti na selu, da i dalje proizvode hranu za nas i da i dalje čuvaju hrvatski prostor. Hvala vam lijepo.
Hvala vama uvažena zastupnice Petir. Nastavljamo s raspravama u ime Klubova. Sljedeći prijavljeni Klub za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika Mosta, u ime kojega će govoriti uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, uvažena predsjedavajuća. Hrvatska je pogođena s dvije katastrofe u posljednje vrijeme. Jedna je pandemija Covida, a druga je katastrofa koju su uzrokovali nedavni potresi poglavito na Banovini i u Karlovačkoj županiji. Ta je katastrofa potencirala problem koji odavno postoji u Hrvatskoj, a to je ozbiljan problem toga da je čak četvrtina Hrvata u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti kako pokazuju podaci za 2019. godinu. Siromaštvo nije tek politički program, siromaštvo je nešto što ubija. Thomas Pogge je sa Sveučilišta Yale je objasnio koliki su razmjeri siromaštva kao katastrofe. Naime, trećina ljudi umire prerano zbog siromaštva u tom smislu između 50 i 70 milijuna ljudi je umrlo u Drugom svjetskom ratu, a 200 milijuna je umrlo od različitih posljedica koje su sponzorirale različite strukture. Od siromaštva je umrlo čak 450 milijuna ljudi. Pa razmislite koliko je to u odnosu na one katastrofe koje obično poznajemo pod ratne katastrofe. Ovo ističem zato da bih istaknula koliko je važno razgovarati o kvalitetnom sustavu doniranja hrane i koliko je bitno da što prije ustanovimo transparentan lanac distribucije viškova hrane. S time kasnimo, a ovaj zakonodavni okvir izmjenom Članka 81. koji detaljnije razrađuje kakav nam plan treba da bismo mogli uopće krenuti u novu razradu distribucije viškova hrane ostavlja jednu opasnu nejasnoću u pogledu toga hoćemo li sada nakon što nismo ostvarili ciljeve prethodnog plana koji je bio donesen za razdoblje od 2019. do 2022. godine ponovo umjesto da provodimo ono što smo naveli u djelo da napravimo, da potaknemo banke hrane, da imenujemo regionalne koordinatore i da napravimo jedinstveni IT sustav koji bi povezao sve one koji su u lancu distribucije donirane hrane ili krovno udruženje koje bi okupljalo sve zainteresirane ponovo kreći u to da pišemo još jedan plan. U Hrvatskoj godišnje nastaje 400.000 tona otpada u hrani. Cilj na koji se poziva i ovaj zakonodavni okvir je upravo UN-ova agenda za 2030.-tu godinu koja se bavi iskorjenjivanjem gladi. I zato je bitno poboljšati sustav doniranja hrane. Ovdje se navodi nešto što je važno za hrvatske građane, a s čime oni nisu dovoljno upoznati jer nije proveden edukativni program koji je naveden u ovom planu, a to je da od 88 milijuna tona hrane koje se na razini EU baca čak 10% nastaje zbog rokova uporabe koji se premašuju, a koji ne utječu nužno na kvalitetu te hrane. Oni su tu više zbog nekakvih marketinških razloga da bi proizvod učinili konkurentnijim. I mi na razini Hrvatske se trebamo ozbiljno posvetiti edukaciji toga da ako je neću prošao rok trajanja ne znači nužno da taj proizvod moramo baciti, ali i na razini EU da se promjene pravilnici koji će omogući redistribuciju hrane kojoj je prošao rok trajanja, a koja je još uvijek dovoljno dobra da bi se konzumirala. U tom smislu ono što bi bilo najvažnije je konačno se posvetiti poticaju osnivanja banke hrane. Drugo pitanje na koje trebamo dobiti odgovor ako idemo u ove izmjene i dopune zakona je koliko je korištenje fondova za potrebe nabave i podjele donirane hrane poraslo od kada smo po prvi puta donijeli plan 2019. godine. Jesmo li uspjeli nešto više nego ranije s tim planom ostvariti da povučemo konkretna sredstva da rješavamo problem doniranja hrane? Koliko je smanjen otpad od hrane? Vidjeli smo da je 5.3.2020. godine najavljeno da se treba krenuti u organiziranje banke hrane odnosno raspisati barem nekakav natječaj koji bi regulirao njezino poslovanje jer ona je obično u vlasništvu neprofitnih organizacija, a ne samih vlada, međutim nije učinjeno ništa. Nema ni platforma za dijeljenje pozitivnih poslovnih iskustava koje se tiču toga koje koristi poslodavci mogu imati od doniranja hrane. Nema ni sustava dodjele priznanja onima koji su se odlučili na doniranje hrane. I prije svega nema studije izbježivog otpada. Izbježivi je otpad onaj otpad koji se nije morao dogoditi, onaj višak hrane koji je bačen, a koji je mogao biti iskorišten. I to se stalno događa. Jer koji je osnovni problem u Hrvatskoj kada govorimo o doniranju hrane? To su različite prepreke, a jedna od prepreka je prvo nepoznavanje konkretnih neprofitnih organizacija kojima se može sigurno donirati hrana, zato su važne banke hrane. Drugo je regionalna neujednačenost. Mi imamo diskriminaciju ovisno o tome gdje tko živi i tko tome tako može uopće pristupiti uopće doniranoj hrani. U Zagrebu taj sustav relativno funkcionira, no u nekim udaljenijim područjima funkcionira jako loše iz dva razloga. Jedan je zato što su kratki rokovi trajanja pa se donirana hrana distribuira onima koji prvi dođu po nju, a drugi je problem transporta koji je prevelik problem za one koji zaprimaju doniranu hranu koji nemaju dodatna sredstva da bi ju distribuirali po udaljenim krajevima i mjestima gdje ljudi žive unutar tih krajeva. Dakle, paradoksalno doniranu hranu lakše dobivaju oni na mjestima na kojima ima manje potrebe za doniranom hranom. U svim ostalim krajevima, siromašnijim krajevima Hrvatske, puno je teže doći do donirane hrane a njima je ta hrana najpotrebnija. I nažalost, važno je reći da je problem donirane hrane, najčešće problem neoptimiziranog poslovanja, što znači da se poslodavci prvenstveno vode vlastitim profitom i da im je jeftinije skladištiti kvalitetno hranu nego je donirati zbog čega se otvoreno pitanje koliko će se uopće hrane donirati ako se ona može iskoristiti za povećanje nečijeg poslovanja? Zaključno ću nešto reći o samom prijedlogu zakona. Naime, postoji nekoliko nejasnoća unutar predloženih odredbi koje bi trebalo izmijeniti. Prva se odnosi na čl. 3. u kojem se definira krajnji primatelj hrane tako da je on osoba koja će donatoru hrane odnosno posrednik u lancu doniranja hrane učiniti vjerojatnim da je u potrebi. Ovo je jedna fluidna nejasna interpretacija tko je po kojem kriteriju se nekome učinio vjerojatnim i potencijalno omogućuje malverzacije u lancu doniranja hrane, stoga ju je potrebno u zakonu transparentno definirati. Nadalje, izrazit ću samo apsurd što se tiče čl. 5. da se poljoprivredna proizvodnja provodi u skladu sa strategijom poljoprivrede jer mi strategiju nemamo a poljoprivrednu politiku očito provodimo. Što se tiče čl. 22. još ću također na sličnom tragu podcrtati da je potrebno jasno definirati koje zemljopisno područje ima obilježja koja se znatno razlikuju od obilježja susjednih područja da bi se moglo definirati da je to područje za posebnu kvalitetu proizvoda, dakle zaštititi. Što znači znatno razlikovanje? Ne možemo imati arbitrarne definicije u zakonodavnom okviru koje će ovisiti o nečijoj procjeni. Moramo imati jasne kriterije koje neko može ili ne može zadovoljiti da bi se zakon mogao provoditi. I čl. 28. koji mijenja čl. 81. ostavlja nejasnoću hoćemo li ponovno donositi nove planove ili ćemo se konačno fokusirati na ono što bi trebali a to je provođenje ovih postojećih planova u djelo. Hrvatska ima ozbiljan problem sa siromaštvom. Taj je problem ovom krizom potenciran. Da bi smo ga počeli rješavati, trebamo i osvještavati problem bacanja hrane ali i raditi na sustavu kvalitetnog doniranja hrane. Tu kaskamo. Potrebno je što prije osigurati banke hrane.
Hvala vam lijepo. Slijedeći prijavljeni klub za sudjelovanje u raspravi je Klub Centra i GLAS-a. U ime tog kluba govorit će uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite kolegice.
Hvala lijepo, poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Dakle pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi. Ima nekoliko tema koje ovim zakonom se razrađuju i definiraju ali dopustite mi uvodno ču o jednoj malo nekoliko riječi nešto malo šire o nečemu što je izuzetno vezano uz poljoprivredu i o čemu trebamo voditi računa i o čemu će se trebati voditi računa i o slijedećoj strategiji razvoja poljoprivrede. Dakle, klimatske promjene su činjenica, da, klimatske promjene nisu činjenica na političkom na karti svijeta je mislio g. Trump ali je otišao, ja se nadam u povijest. Svi oni koji analiziraju, govore o tome kad su radili recimo na modelu usjeva za kukuruz, da će se u budućnosti izgubiti prihod i zbog klimatskih promjena između 6 i 16 milijuna eura. Zašto se tako govori? Govori se tako jer naravno da o tome se relativno dakle govorimo o nekakvim istraživanjima koja jesu ali ono što su činjenice, činjenice su slijedeće. Da se je klima promijenila, da će se biljni i životinjski svijet kao i čovjek prilagoditi promjeni klime, da ćemo morati tim promjenama koje su zbog klime nastale, morati prilagoditi i uopće načinu i proizvodnju poljoprivrede jer nešto što je vrijedilo pred 50 g. ili 100 g. sigurno neće vrijediti za slijedećih 50 godina. Da postoji manjak vode, da su velike vrućine i prošla godina nam je pokazala i ukazala na jednu činjenicu a to je tema samodostatnosti u hrani. Ako želimo zaista i razmišljati kroz strategiju poljoprivrede o samodostatnosti u hrani, onda bi zapravo trebali razmišljati i vidjeti u kontekstu klimatskih promjena, u kontekstu svega toga što se predviđa jer sve negdje piše znate, ali ako to ne pročitate i ako se malo ne interesirate, onda ne znate i o tome treba voditi računa. Naravno, glavnina ove izmjene i dopune se odnosi na otpad od hrane. To je činjenica. Malo pogledajte svi doma otpad koji proizvodimo, koliko to proizvedemo pa pokazatelji kažu da, govorim isključivo o Hrvatskoj, da je 97 kg po stanovniku godišnje napravi se otpada od hrane. A kad se govori o nekakvim postotcima, onda je dio od toga u domaćinstvima, to je otprilike 53% otpada, u procesima prerade hrane 19% i to je otprilike 72% ukupno bačene hrane. Gubitci ili bacanje hrane je u primarnoj proizvodnji u poljoprivredi i ribarstvu ali je i u ugostiteljstvu i u trgovačkom sektoru, odnosno veleprodaji i maloprodaji. Protekla godina nam sigurno neće referentna pogotovo kad govorimo o ugostiteljstvu ali imamo neke referentne godine i ono što trebamo zaista napraviti i učiniti a to je mi imamo taj plan sprječavanja i smanjenja nastanka otpada od hrane RH ali imamo i neke stvari kroz koje su definirane problematike. S tim problematikama se trebamo zaista suočiti. Otpad koji nastaje od hrane ima nekoliko posljedica, posljedica je gospodarski, dakle osjeti se na novcima, posljedica je ekološki, jer taj otpad trebate zbrinjavati i imate zaista niz problema, ali ono što je kod nas još dodatno u Hrvatskoj nas ima, ovi će, popis stanovništva pokazati koliko nas stvarno ima, baratamo brojkom od prilike oko 4 milijuna i baratamo temom održivog razvoja i baratamo temom i kad je riječ o otpad koji nastaje od hrane, vidimo da je razlika velika između Hrvatske i drugih, između Zagreba i drugih dijelova Republike Hrvatske. I tim se trebamo ozbiljno pozabaviti. Ozbiljno se trebamo pozabaviti kako preraspodijeliti viškove hrane kroz nacionalni sustav doniranja hrane i bez banke bojim se da se to neće moći napraviti i to će biti jedan od prioriteta i to će biti tema na kojem ćemo i ministricu kad dođe tu, ili vas pitati gdje ste, što ste. Nisam slučajno spomenula plan oporavka, odnosno otpornosti kojim Republika Hrvatska ima priliku, riječ je o 6 milijardi eura koje su na raspolaganju, riječ je na još dodatnih 3 milijarde eura koje su na raspolaganju kroz kredite i riječ je o tome da 13% toga se može iskoristiti do kraja 2021. godine. Dakle, plan oporavka je jedna priča, ali plan otpornosti, da budemo spremni na ovakve stvari, dakle cijela Europa treba biti spremna i mi moramo biti spremni na to i tu je sektor poljoprivrede izuzetno važan. Dakle, tu treba zaista prepoznati koja je tu uloga i odgovornost subjekata u poslovanju s hranom. Preraspodjela viškova, voditi računa da zaista imamo veliki dio zemlje koja gladuje, pitanje je što će biti dalje. Dakle, definirati opća načela, definirati opće stvari, definirati način na koji se to treba napraviti jer, sad ću pozdraviti još i ministricu koju smo tu nešto prozivali da nam dođe, ali evo, ministrica zaista dosta onako odgovorno radi svoj posao i ja to ne, svaki put koristim da to kažem i očito imala neke druge obaveze, ali bit će do kraja s nama pa će i čuti teme koje smo otvarali i koje ćemo još otvarati. Treća stvar koju želim naglasiti je cijeli ovaj informacijski sustav poljoprivrede, elektroničke baze, izvori podataka. Odredbom članka 40. je kompletna glava promijenjena i tu imamo razlike između onoga što je napisano i stvarnosti. Ja moram priznati da jedan od prvih sustava koje smo imali uspostavljeni, koji sam ja u sustavu prostornog planiranja koristila, jer je bio sustav koji je bio uspostavljen od prije, od nekih drugih je bio ARCOD sustav. I on je bio, njega smo stvarno, ja sam njega koristila i u procesu prostornog planiranja, koristila sam ga i u procesu kad sam podatke koje sam mogla vidjeti, odnosno karte iz katastra su mi bile nedostatne, gruntovnica još i manje, ovo mi je bilo puno jednostavnije. Mi smo imali sad nedavno jednu situaciju, ja ju želim i s ove govornice naglasiti, bilo je riječi o Zakonu o obnovi. Dakle, donesen je Zakon o obnovi nakon potresa Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske, onda je on proširen na Sisačko-moslavačku i Karlovačku županiju. U tom Zakonu je rečeno da će glavnina toga biti riješeno u programu mjera koje će donijeti Vlada. Vlada je u listopadu donijela prvi Program mjera i mi se s jedne strane kunemo u digitalizaciju, kunemo se u e građane, kunemo se u e dozvolu građevinsku, koja je uspostavljenja, a model koji je bio tad je da građani moraju skupljati brdo papira i onda se je domislilo u prvom koraku to na način da su pojedine firme krenule raditi posao pa napla ivati skupljanje tih papira, a onda je i Ministarstvo, umjesto da promijeni program mjera je odjedanput izmislilo neke urede koji će raditi, umjesto da smanji što da čovjek daje zahtjev i da onda iz zahtjeva se ono što država, odnosno aparat može skupiti, skupi sam. Zašto to govorim? To govorim i na temu informacijskog sustava, ja sam zaista duboko uvjerena da su informacijski sustavi i da na tome ćemo graditi budućnost i na tome ćete skupljati sve podatke. Ne mislim da je tu problem stvoriti platformu, ne mislim, apsolutno to vidimo da imamo brdo IP stručnjaka koji su to već radili ili radit će, ali uvijek nastaje problem podataka. Da ne ispadne onaj nesrazmjer, da s jedne strane imamo informacijske sustave, da imamo platforme, a s druge strane da nemamo podatke s kojima ćemo ih puniti. Malo pogledajte svi mi koji se tu zanimamo oko ovog Zakona i želimo o tome raspravljati, to je odredba bivšeg članka 117., a to je novi članak 45. i pogledajte što sve će se evidentirati. Ja mislim da je dobro da se evidentira i mislim da je dobro da imamo i upisnik i voćnjaka i registar državnih potpora i upisnik maslinika i upisnik proizvođača drvenih kultura kratkih ophodnji, to kad je došlo, to mi je onako bilo upitnik iznad glave, ali sam se naučila što to je, jer to je dobro iz nekoliko razloga. Jedan razlog je način na koji ćete upravljati prostorom, drugi način da vidite što vam se u prostoru dešava, treći podatak koji iz tog, je vezan uz ono što sam krenula raspravu o klimatskim promjenama, jer ako negdje imate drvenaste kulture kratkih ophodnji, on vam u smislu klimatskih promjena donosi nešto drugo, ali i sve to na papiru je odlučno, ja bih zaista nešto od toga vrlo rado vidjela i u stvarnosti. Hvala lijepa.
Hvala vama uvažena zastupnice Mrak-Taritaš. Dobar dan uvažena ministrice, dobro došli. Sljedeći Klub zastupnika prijavljen za raspravu je Klub zastupnika hrvatskih suverenista u ime kojega bi trebao govoriti uvaženi zastupnik Zekanović, nema ga, gubi pravo na raspravu. Idemo dalje, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, u ime Kluba Domovinskog pokreta uvažena zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana ministrice, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, Zakon o poljoprivredi trebao bi osigurati pravni okvir za provedbu ciljeva i mjera poljoprivredne politike uz osiguravanje provedbe uredbi EU. Navedeno podrazumijeva i nacionalne strateške i programske dokumente s utvrđenim nacionalnim ciljevima, prioritetima, mjerama i mehanizmima djelovanja u trenutnom programskom razdoblju. Zakon također uređuje primjenu mjera i pravila vezanih uz zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda kao sastavnog dijela zajedničke poljoprivredne politike koje obuhvaćaju mjere uređenja ili organizacije unutarnjeg tržišta, mjere trgovine s trećim zemljama, pravila tržišnog natjecanja i pravila o komunikaciji i izvješćivanju Europske komisije, te sustav izvanrednih mjera. Nekoliko puta smo sa ovog mjesta čuli kako nas Europa upozorava da smo prenormirani. U Izvješću OECD-a često čitamo o administrativnim opterećenjima koja trpe naši poduzetnici. I naši poljoprivrednici su prije svega poduzetnici. Zašto uz svaki drugi članak Zakona o poljoprivredi stoji kako će ministar sadržaj iz samog članka pobliže urediti pravilnikom. Uzmimo za primjer poglavlje mjere izravnih potpora iz samog Zakona o poljoprivredi. Ove mjere definirane su kroz ukupno 15 članaka. Unutar tih 15 članaka dodatno je predviđeno donošenje još 8 pravilnika ili jednog pravilnika s barem 8 regulativa kojima se može lako manipulirati sadržajem članaka samog zakona. Pa krenimo redom. Na primjer, članak 21. stavak 6. kaže: „Provedbu mjera izravne potpore i smjera ruralnog razvoja te oblik i sadržaj jedinstvenog zahtjeva za potporu ministar uređuje pravilnikom.“ Stavak 27. odnosno članak 27. stavak 2. kaže: „Način održavanja poljoprivrednih površina u stanju pogodnom za pašu ili uzgoj ministar propisuje pravilnikom.“ Članak 28. stavak 4. kaže: „Dodjelu i povrat prava u nacionalnu rezervu ministar propisuje pravilnikom.“ Članak 29. „Godišnje uvećanje nacionalne gornje granice osnovnih plaćanja ministar propisuje pravilnikom“. Članak 32. stavak 6. „Mjere u slučaju smanjenja omjera površina trajnih travnjaka uključujući faktore prenamjene ministar propisuje pravilnikom.“ Članak 33. stavak 5. „Pravila vezano uz uvjet obrazovanja ili osposobljavanja ministar propisuje pravilnikom.“ Članak 34. stavak 3. itd. itd. Gdje je pravna sigurnost naših poljoprivrednika kad se ministrima ostavlja tolika mogućnost manipulacije svakom drugom odredbom Zakona o poljoprivredi. Jesu li iz OECD-a, odnosno Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj na ovo mislili kada su Hrvatsku jasno kritizirali da smo administrativno preopterećena država. A ono ključno što se danas u ovom visokom tijelu mora čuti jeste zbog čega se u svim slučajevima adresatima ovog zakona ne daje pravo na žalbu, odnosno pravo na pristup sudu. Na primjer, zbog čega i dalje u zakonu stoji recimo u članku 44. stavak 11. „Ministarstvo će pravnoj osobi ovlaštenoj za provedbu postupka razvrstavanja i označavanja trupova, odnosno klasifikatoru rješenjem ukinuti za obavljanje poslova pravo.“ itd. itd. Pa onda u članku 12. odnosno članku 44. stavku 12. kaže: „Protiv rješenja iz stavka 11. ovog članka ne može se izjaviti žalba, ali se može pokrenuti upravni spor. Također primjerice kod kontrolnih sustava u ekološkoj proizvodnji članak 104. kaže: „Protiv rješenja o zahtjevu iz stavka 3. ovog članka nije dopuštena žalba već se može pokrenuti upravni spor.“ Niz je članaka koji i dalje osporavaju korisnicima pravo na pristup sudu putem podnošenja žalbe. U obrazloženju odluke Ustavnog suda koju je Ustavni sud naložio Ministarstvu poljoprivrede implementirati u Zakon o poljoprivredi navedeno je da sporne zakonske odredbe kojima se priječilo pravo na žalbu i pristup sudu poljoprivredniku predstavljaju povrede članka 19. stavka 2. Ustava koji jamči sudsku kontrolu zakonitosti pojedinačnih akata, upravnih vlasti i tijela koja imaju javne ovlasti. To je točno, no smatram korisnim dodatno pojasniti ovu ocjenu. U Republici Hrvatskoj državna vlast je podijeljena između zakonodavne i izvršne vlasti koje su podložne demokratskoj kontroli građana, a time i političkom utjecaju te sudske grane vlasti koja je za razliku od ove dvije neovisna od utjecaja svakodnevne politike, barem bi to trebala biti. Sukladno članku 115. Ustava propisuje se da je sudbena vlast samostalna i neovisna, te da sudovi sude na temelju Ustava, zakona, međunarodnih ugovora i drugih važećih izvora prava. Sudovi stoga osiguravaju poštovanje prava u tumačenju i primjeni zakonskih akata. Da bi sudovi ostvarili svoju ustavnu zadaću osiguranja primjene i poštovanje prava u Republici Hrvatskoj građanima mora biti omogućen pristup sudskoj zaštiti u situacijama kada su ugroženi njihovi pravno uređeni interesi, a posebno kada o njihovim interesima odlučuju tijela s javnim ovlastima. Bez pristupa građana sudskoj zaštiti sudska ovlast ostaje krnja i nedorečena u svojoj ustavnoj ulozi jamca poštivanja pozitivnih pravnih propisa od strane zakonodavne i izvršne vlasti. Istovremeno u ustavnim demokracijama koje počivaju na ideji vladavine prava pristup sudovima kao tijelima državne vlasti koji su neovisni od subjektivnih partikularnih interesa karakterističnih za utjecaj svakodnevne politike predstavlja temeljni oblik zaštite građana od samovoljnog ili arbitriranog postupanja tijela izvršne vlasti. Sukladno navedenom ključni razlog zbog kojeg osporene odredbe predstavljaju povredu ustavnog jamstva iz članka 19. Ustava je taj što je zakonodavac dopustio da o interesima građana odlučuje tijelo izvršne vlasti van neovisnog sudskog nadzora. Napominjem, žalba odgađa izvršenje rješenja. Povodom žalbe rješenje se može usvojiti i u korist žalitelja ili vratiti na ponovni postupak. A podnošenje tužbe Upravnom sudu ne odgađa izvršenje rješenja, da ne govorimo o dugotrajnosti vođenja upravnih sporova u RH. Presudom Ustavnog suda decidirano je navedeno da strankama moramo omogućiti pravo na žalbu. Drugim riječima, u konkretnom području potpora ruralnim područjima i poljoprivrednom sektoru, zakonodavac je građanima dužan osigurati pristup sudskoj zaštiti putem kojega će biti ostvarena učinkovita pravna zaštita njihovih interesa u odnosu na tijela izvršne vlasti koja o njima odlučuju. Dakle, unutar prijedloga izmjena i dopuna Zakona o poljoprivredi, zakonodavac je bio dužan uskladiti sve odredbe Zakona sukladno Ustavu Republike Hrvatske i članku 19., stavku 2. ali to učinio nije. Takvim postupanjem Ministarstvo ponovno pokazuje svoje pravo lice i svoj odnos prema selu i poljoprivredniku. Radije će kršiti odredbe Ustava nego li izjednačiti svoje poljoprivrednike i ostale dionike u sustavu u njihovim pravima s poljoprivrednicima Europske unije. Obzirom na način na koji naš sustav tretira proizvođače hrane i naše male OPG-ovce pravo je čudo da na selu uopće imamo preživjelih. Hvala vam.
Hvala vama uvažena zastupnice. Nastavljamo dalje sa raspravama u ime Klubova. Uvažena zastupnica Dragana Jeckov govorit će sljedeća u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite kolegice.
Zakon o poljoprivredi koji je stupio na snagu prvim danom 2019. godine u toku 2020. dva puta smo mijenjali i dopunjavali i evo ponovno je na dnevnom redu. Ovaj predmetni Zakon, zapravo pokriva veoma bitno područje, odnosno sektor za koji država iz javnih sredstava izdvaja oko 1,3% BDP-a, što je, uzgred budi rečeno, duplo više nego što je u državama Europske unije. Međutim, ipak treba imati u vidu koliko se ljudi u Hrvatskoj posredno ili neposredno bavi poljoprivredom i živi od te aktivnosti, odnosno od aktivnosti vezanih za poljoprivredni sektor, pa je spomenuto izdvajanje i nije u prevelikom iznosom. Ovim putem želim skrenuti pažnju na jedan od problema, a to je činjenica da je distribucija izravnih pla anja u poljoprivredi usmjerena na velike proizvođače, odnosno čak 37% izravnih plaćanja umjereno je u na 2% najvećih proizvođača, te 7 županija prima recimo 60% potpora. Ključni strukturni izazovi, kao što je nedostatak ulaganja u kapital, tehnologija, istraživanje i razvoj koji otežavaju transformaciju poljoprivrede još uvijek nisu otklonjeni. Razni faktori i dalje utječu na ograničavanje tržišta poljoprivrednog zemljišta u Republici Hrvatskoj, uključujući i raspolaganje poljoprivrednim zemljištem u državnom vlasništvu. Premda je većina zemljišta u privatnom vlasništvu, treba reći da je oko 30% u vlasništvu države i ona se uglavnom dodjeljuje na dugotrajni zakup. Ovo pitanje, dakle ipak je više vezano za primjenu Zakona o poljoprivrednom zemljištu, a upravo toj raspodjeli poljoprivrednog zemljišta više puta sam govorila za ovom govornicom i isticala problema u provođenju Programa pojedinih jedina lokalne samouprave koje se tiču, koje se odnose na raspodjelu državnog poljoprivrednog zemljišta, te sam više puta istakla problem koji se odnosi na program raspolaganja u općini Trpinja. Pri tome je važno istaći da u ovom slučaju imamo jedan karakterističan primjer u kojem dakle, nije problem u Ministarstvu, Ministarstvo je odradilo svaki dio svojeg posla, međutim imamo na sceni primjer kako jedinice lokalne samouprave podliježu pritiscima velikih proizvođača. To je ono što je problem u tom Zakonu, no nešto o tom Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, nadam se da ćemo imati prilike uskoro razgovarati i nadam se boljitku u odnosu na Zakon koji je trenutno na snazi. Dakle, analizom postojećeg normativnog okvira utvrđena je potreba daljnjeg usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s pravnim aktima Europske unije i to u više pravaca. U pojedinim sa malim zakašnjenjem, a pojedinim dakle, odnose se na opomenu europskih tijela. U tom kontekstu potrebno je izmjenama i dopunama Zakona osigurati pretpostavke za primjenu Uredbu od definiranju, opisivanju, prezentiranju i označavanju jakih alkoholnih pića i drugih prehrambenih proizvoda, uskladiti nacionalni pravni sustav na odgovarajući način, na način da se dakle, prenose odredbe kojima se uređuje sprječavanje nastajanje otpada od hrane, pa usklađivanje koje se odnosi na ekološku proizvodnju, o tome smo već sve imali nešto prilike čuti, međutim, ovim dopunama osigurava se i provođenje odluke Ustavnog suda s krajem 10. mjeseca prošle godine, čime se korisnicima mjera poljoprivredne politike omogućava, dakle osigurava im se žalba na odluke [[upadica Sabina Glasova: Ispričavam se zastupnice, samo trenutak. Poštovani kolege molim vas, ako imate nešto razgovarati, da to odradite izvan sabornice. Hvala lijepo.]] dakle, kao što rekoh, odnosi se na žalbu na odluku Agenciji za plaćanje upravnom postupku, kao i podnošenje tužbe, eventualne tužbe, dakle nadležnom Upravnom sudu protiv rješenja kome je odlučeno o žalbi. U kontekstu važnosti poljoprivrede i njezinog razvitka, važno je dakle imati zacrtane ciljeve i načine ostvarenja istih, ciljeve i načine potrebno je predvidjeti u dokumentu strateške važnosti i upravo ove izmjene i dopune stvaraju i pravni temelj za donošenje Nacionalne strategije poljoprivrede, odnosno strateškog planiranja koje je od nacionalnog značaja a koje obuhvata područje poljoprivrede i ruralnog razvoja, strategije biogospodarstva te ostalih akata, strateškog planiranja za provedbu poljoprivredne politike. Kako smo čuli izrada Strategije za područje poljoprivrede je u poodmakloj fazi i zbog ovisnosti o poljoprivredi potrebno je navedeni dokument što detaljnije i kvalitetnije napraviti i svakako povesti računa o prioritetima važnim za sektor poljoprivrede a neka od tih važnih sektora i potreba svakako je unapređenje poslovnog okruženja za proizvođače i mala i srednja poduzeća u agrobiznisu, jače i bolje povezivanje malih proizvođača i malih srednjih poduzeća koji se bave agrobiznisom na izlasku, dakle u izlasku na domaće i strano tržište, poticanje rasta i zapošljavanja u slabije razvijenim ruralnim krajevima, povećanje proizvodnosti, poljoprivredno-prehrambenom sektoru te poticanje mladih da ulaze u poljoprivredni prehrambeni sektor. Kako i sama dolazim iz ruralnog područja Vukovarsko-srijemske županije u kojem je poljoprivreda definitivno najzastupljenija djelatnost i skoro da nema osobe koja nije direktno ili indirektno povezana i nema doticaja sa poljoprivredom svjesni smo važnosti ovog zakona, odnosno njegove važnosti za poljoprivrednike. Svjesni smo koliko je važno za ovaj zakon da se uskladi sa europskom regulativom i da se postavi pravni temelj kao što sam rekla za donošenje strategije za koju se nadamo da će omogućiti završetak transformacije poljoprivrede u prosperitetnu granu. Zbog toga će Klub zastupnika SDSS-a podržati ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona i u iščekivanju smo onog koji smatram jednako važnog ako ne i važniji, a to je Zakon o raspolaganju poljoprivrednim zemljištem za koji tvrdim da mora biti takav da svakako utiče na rast i razvoj OPG-ovaca i poljoprivredne, domaće poljoprivredne proizvodnje, očuvanja kao što rekoh i razvoja OPG-ovaca kao garancije obrade naše zemlje, te domaće poljoprivredne proizvodnje. To mora biti osnovna intencija i tog nadolazećeg zakona i sigurna sam da jedino tako možemo govoriti o razvoju i uključivanju mladih u proces poljoprivredne proizvodnje. Sve drugo bilo bi neprihvatljivo za Klub zastupnika SDSS-a. Hvala.
Hvala vama uvažena zastupnice. Nastavljamo. Samo malo, imamo nekakav leteći objekt. Nastavljamo dalje sa raspravom u ime klubova. Sljedeći na redu je Klub zastupnika SDP-a. U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat i uvaženi zastupnik Mišel Jakšić. Izvolite. Aha, prvo će Mišel Jakšić.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovana ministrice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dobar dan, lijep pozdrav svima. Danas pred nama su nove xy-te izmjene Zakona o poljoprivredi i ono što smo imali prilike čuti o nekim dosadašnjim raspravama je da eto sad usklađujemo neke stvari sa europskim direktivama jer je sve bajno, a sve ono ostalo što postoji u hrvatskoj poljoprivredi unazad 30 godina je doista u odličnoj situaciji i samo čekamo ove male tehničke promjene da bi svi zajedno do kraja shvatili koliko imamo odličnu situaciju u hrvatskom poljoprivrednom sektoru. No kad se malo pogleda bolje što danas raspravljamo i što će uskoro biti na usvajanju u Saboru radi se o nekoliko tehničkih stvari sa kojima inače već sad podosta kasnimo. No o tome će više kolegica Grman Kizivat, a svakome tko želi jasno i racionalno pogledati brojke, usporedbe, smjer kretanja hrvatske poljoprivrede može reći da imamo 30 godina apsolutno promašenih poljoprivrednih politika. Stalan pad svojih proizvođača, stalan pad naše proizvodnje i ono što je česta mantra koja se provlači iz godine u godinu, od ministra do ministra, od Vlade do Vlade, svako malo se pojavi rasprava o subvencijskim prijevarama. Mogli smo čitati i ovih dana da je pitanje da li ćemo više moći dijeliti subvencije jedino i isključivo velikima kako je to kod nas 30 godina već naviknuto. Stalno imamo rasprave o uvoznim lobijima, o tome da imamo prekrasnu zemlju, da imamo ogromne resurse, da imamo i ljude koji vole i znaju raditi poljoprivredu jer je to pokazala naša povijest. Ali jednostavno ne ide pa ne ide. I kad podvučemo crtu ispada da smo samo dostatni samo u piletini, u nekim vrstama agruma a da ona snažna prehrambena industrija koju još hvala Bogu u Republici Hrvatskoj imamo čak i kad bi htjela kupiti sve od hrvatskih proizvođača poljoprivrednih jednostavno ne bi mogla sakupiti dovoljno sirovine. Možda nam je i ovo sa koronom i potresom bio dobar pokazatelj i dobar znak kako bi se trebali ipak okrenuti. Jer sjetimo se kad je krenuo prvi lockdown koliko je rasprava bilo o tome da li smo samodostatni sa svojom vlastitom poljoprivrednom i prehrambenom proizvodnjom i što ćemo raditi u vremenima koja će dolaziti sa nekom novom strategijom kako da se nikada ne dovedemo u situaciju da ovisimo o hrani iz uvoza. Ono zatvaranje granica prošlo proljeće nam je bilo najbolji pokazatelj da bi do toga jednom moglo i doći. Sjedinjene Američke Države, Rusija, mase zemalja u EU se okrenula na brzinu nekim novim strategijama i traženju modela kako da u svakom trenutku imaju osiguranu samodostatnost iz vlastite proizvodnje. Mi si moramo priznati da jednostavno ni tada, a ni do sada nismo napravili po tom pitanju skoro pa ništa. I umjesto da danas raspravljamo o tome kakvo nas čeka novo proračunsko razdoblje u EU, EU koja se sada još više okreće u ovom novom periodu upravo poticanju svoje poljoprivredne proizvodnje i svoje prehrambene proizvodnje mi smo danas eto u raspravi o određenim tehničkim stvarima u kojima smo si sami priznali da smo ponešto zakasnili. Imamo odličnu zemlju, imamo sjajnu kvalitetu tla, imamo doista puno prirodnih resursa koje bismo mogli iskoristiti i za jačanje hrvatske poljoprivredne proizvodnje na način da konačno imamo jasnu i racionalnu politiku subvencija, a ne da svake godine sve više i više idu subvencija, a naša proizvodnja je manja. Imamo mogućnost imati vlastitu poljoprivrednu proizvodnju koja će namirivati potrebe hrvatskog građanstva, hrvatske prehrambene industrije. Imamo sjajnu mogućnost razvijati ekološku poljoprivredu i brendirati naše proizvode koji su doista kvalitetni i vrijedni, ali u 30 godina nismo jednostavno napravili dovoljno, nismo se pomakli sa mrtve točke jer stanje u hrvatskoj poljoprivredi u našem ratarstvu u našem povrtlarstvu, u našem stočarstvu govori jednostavno da sve dosadašnje politike nisu dale rezultata, jer da su dale rezultata ne bismo i dalje imali takav nivo uvoza i ne bismo iz godine u godinu imali manju samodostatnost u vlastitoj proizvodnji po svim kategorijama proizvoda koje možemo navesti. O samim stvarima u kojima kasnimo, a danas o njima raspravljamo kroz zakonski prijedlog će sad više reći kolegica Grman-Kizivat. Hvala vam lijepo.
Hvala vama uvaženi zastupniče, kao što ste rekli, nastavit će uvažena zastupnica Grman-Kizivat. Izvolite, vaših 5 minuta.
Zahvaljujem potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažena ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Obrazloženje Zakona kao jedan od važnijih razloga navodi se potreba izmjena i dopuna zbog usklađivanja sa Zakonom o državnom inspektoratu. Podsjećamo da je Zakon o državnom inspektoratu objavljen u Narodnim novinama 20. prosinca 2018., a s radom je Državni inspektorat počeo 1. 4. 2019. Navedeno govori kako skoro dvije godine Zakon o poljoprivredi nije se uskladio sa Zakonom o državnom inspektoratu. Što je slučaj sa nizom drugih zakona iz područja poljoprivrede. Prilikom donošenja Zakona o državnom inspektoratu trebalo je pripremiti u paketu izmjene svih drugih zakona iz područja poljoprivrede, jer se na ovakav način prije svega stvara pravna nesigurnost, a sam sustava uspostavlja godinama, bez plana i jasne vizije. Spomenuta Strategija se donosi za period 20.-30. Danas je 2021. godina, dok Strategiju donesemo bit će 2022. Još jedno u nizu kašnjenja Ministarstva poljoprivrede. Dodatno, kad se radi o ovom Ministarstvu želimo informirati da su djelatnici koji su navrat-nanos preuzeti iz Savjetodavne službe i Hrvatske poljoprivredne agencije nakon odluke Vlade o ukidanju tih institucija, nove ugovore o radu zaključivali sa kašnjenjem od preko godinu dana. Što reći o doniranju hrane? Ministarstvo poljoprivrede propustilo je rok za prinos Direktive u području sprječavanje nastajanja otpada od hrane koji je bio 5. srpnja 2020. o čemu je zaprimljena i pisana opomena Europske Komisije. Plan za sprječavanje i smanjenje nastajanja otpada od hrane Republike Hrvatske za razdoblje od 4 godine usvojila je Vlada 2019. godine, ali nemamo informaciju o tome kako teče provedba i koje aktivnosti su realizirane, odnosno imali li kašnjenja. Nadalje, u području donirane hrane u prijedlogu izmjena i dopuna Zakona, navodi se kako će Ministarstvo poljoprivrede pripremiti Program potpore projektima koji doprinose sprječavanju i smanjenju nastajanja otpada od hrane kao i Program potpore posrednicima u lancu doniranja hrane. Izvori i iznosi planiranih sredstava se ne navode, ali u obrazloženju Zakona stoji da za njegovo provođenje nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu. Stoga molimo da se prezentira barem okvirni datum izrade Programa kao i financijski iznos koji je planiran za realizaciju ovih programa. Po pitanju sustava vezanog za oznake izvornosti zašti ene oznake zemljopisnog porijekla ili zajamčeno tradicionalnog specijaliteta izmjenama Zakona vrši se usklađenje sa Uredbom EU 2017/625 koja je objavljena 15. ožujka 2017. Pretpostavljam da se usklađivanje nije moglo provesti donošenjem Zakona o poljoprivredi, u 18. godini, te tražimo obrazloženje po ovom pitanju. Pitamo se je li Ministarstvo poljoprivrede pripremilo smjernice vezane za uvođenje povremene prijelazne nacionalne zaštite ovih oznaka, za alkoholna pića kako bi se proizvođači na vrijeme pripremili za provedbu novih odredbi. Vezano uz zahtjev strateškog planiranja u izmjenama i dopunama Zakona u Strategiju poljoprivrede navodi se da će Ministarstvo pripremiti Strategiju bio gospodarstva. Čini nam se da Strategija poljoprivrede priprema se kao strategija razvoja poljoprivrede i ribarstva pa nije jasno da li je to još dodatni strateški dokument. Dodatno molimo informaciju da li je Ministarstvo poljoprivrede planiralo i strateški dokument u području šumarstva ili će on biti sastavni dio još jedne strategije. Naime na razini Europske unije u pripremi je Strategija za šume kao sastavni dio europskog Zelenog plana pa nas zanima u kojem pravcu Ministarstvo djeluje na ovom području. I dodatno u ime javnosti tražimo informaciju kojim resursima i financijskim sredstvima će se pripremati navedeni strateški dokument. Izmjenama i dopunama Zakona predložen je temelj za donošenje posebnog programa potpora na nacionalnih razina u cilju promocije hrvatskih poljoprivrednika i poljoprivrednih proizvoda. Kako u obrazloženju Zakona stoji, ni za njegovo provođenje nije potrebna informacija o financijskim sredstvima, tražimo informaciju kako stojimo sa financijama. Kada smo već kod promocije poljoprivrednih proizvoda, molim informaciju što Ministarstvo misli poduzeti po pitanju brendiranja oznakom „Planinski proizvod“ i „Otočni proizvod“. Zašto se ovim izmjenama i dopunama ne definiraju područja lokalnog tržišta? Svjedoci smo da razvoj lokalnog tržišta i vračanje ravnoteže u lancu opskrbe hranom jedan je od prioriteta europskog Zelenog plana, pa bi to trebalo jasnije definirati. Saznajemo da Zakon mijenja se i zbog toga što je dosadašnjim Zakonom propušteno učiniti normiranje u pravnoj upravi vezanoj za ukidanje ovlaštenja pravnim osobama za označavanje i razvrstavanje goveđih i svinjskih i ovčjih trupova. Tražimo od Ministarstva da uskladi postupak ovlaštenja jer se za jedine poslove provodi natječaj i potpisuju ugovori, a za pojedine poslove provodi se upravi postupak. Zahtijevamo da za sve baze podataka o provjerenim poslovima javno se objavljuju na mrežnim stranicama Ministarstva zbog transparentnosti. Nadalje, propusti se priznaju i kod članka 31., 35., 36. dok se člankom 65. vrši odgovarajuća nomotehnička dorada i usklađivanje norme, jer je trenutno važeća odredba povezivala obveze i kriterije koje su međusobno nepovezane i neusklađene. To su samo neke. Pozdravljamo iskreno i pošteno priznavanje grešaka, ali ovako ozbiljnom važnom Zakonu ima ih ipak malo previše. Hvala.
Hvala vama uvažena zastupnice. Nastavljamo dalje. sljedeći je na redu uvaženi zastupnik Željko Lenart koji će govoriti u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite uvaženi zastupniče.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Zakon o poljoprivredi to je trebao biti najvažniji zakon u ovoj državi s obzirom da je poljoprivreda primarna proizvodnja, s obzirom da svako radno mjesto u poljoprivredi otvara skoro dva radna mjesta u privredi. No na žalost nije tako. Glavna tema ovog zakona je usklađivanje sa zakonodavstvom EU i vjerujem da nitko pa ni ja nismo proučili sve ove direktive koje su navedene u ovom prijedlogu zakona jer mislim da za to treba toliko vremena da si ga nitko ne može odvojiti i da u biti rasprave koje se ovdje provode svih nas su na neki način i površne jer ne znamo što se piše u tim direktivama o kojima se ovdje raspravlja. No evo zakon uređuje neke ciljeve i mjere poljoprivredne politike pa su one tu nabrojane, mnogi ste o njima govorili. Kaže da zakon osigurava pravni okvir za provedbu ciljeva i mjera poljoprivredne politike. E sad što je poljoprivredna politika u RH? Da li je poljoprivredna politika u RH da 33000 ha najkvalitetnijeg poljoprivrednog zemljišta iz grupe Agrokor završi u stranim rukama? Znači u grupi Forte nova. Za mene to nije dobar cilj. Da li je propast svinjogojske proizvodnje cilj? Nije, a dešava se. Vidimo i nedavno su udruge svinjogojaca ukazivale na nisku uvoznu cijenu svinjskog mesa iz EU kojoj oni ne mogu konkurirati sa svojom proizvodnjom. Da li je propast mljekarske proizvodnje cilj ovog zakona? Ne bi trebao biti, ali na žalost i propast mljekarske proizvodnje se dešava. Svi oni koji opstaju u toj proizvodnji, koji se bore zadnjim atomima snage da opstanu znaju kakav je to posao, a to vam je posao da kada vam se dijete ženi ne možete ni na svadbu otići kao normalni ljudi jer morate nahraniti u vrijeme kada se hrani i morate musti u vrijeme kada se muze. Ne može to nitko drugi napraviti bez vas. A krave ne mogu čekati drugi dan da ugasite šalter, pa drugi dan ih upalite. No, nitko im to ne priznaje i ne poštuje ih što još ti rijetki i najuporniji proizvode mlijeko. Da li je cilj poljoprivredne politike i neprovođenje Zakona o poljoprivrednom državnom zemljištu? Nije. Evo skoro prije tri godine smo ukazivali ovdje za ovom govornicom, pisali amandmane, govorili da nije provediv Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Ministrica tada nije ni bila ministrica pa ne može niti bit kriva za to. Rezultati nakon toliko vremena pokazuju da smo bili u pravu. Ali što nam to vrijedi što smo bili u pravu kada se nije riješio problem državnog poljoprivrednog zemljišta, kada seljaci nisu dobili državno poljoprivredno zemljište. Zašto? Da li je razlog za to da će uskoro isteći moratorij za kupnju zemljišta stranaca? Možda je, možda nije ali više da je nego nije. Druga stvar koja se dogodila iz tog zakona je da je cijena poljoprivrednog zemljišta porasla nekoliko puta, da je cijena zemljišta koje naši poljoprivrednici moraju imati da bi proizvodili porasla sada nekoliko puta, a što će se desiti kada istekne taj moratorij, kada dođu ljudi koji u svojim matičnim zemljama plaćaju po 100 tisuća eura hektar zemljišta. Za njih 10 ili 15000 eura za hektar nije ništa. Da li je cilj nepoštena trgovačka praksa u Hrvatskoj koje ima na svakom koraku koja uništava najviše one manje pa onda prema većim. Da li je cilj da šest i pol posto najvećih dobiva jednu trećinu potpora? Ne bi trebao bit, ali zato ovi manji polako napuštaju, odlaze u Irsku, Njemačku za normalnim životom gdje ono što im se kaže je istina i vrijedi. Ljudi se tamo drže riječi, a kod nas im se samo obećava. Kako je Poljska radila sa poljoprivrednim fondovima? Svojevremeno prije desetak godina Poljaci su se nudili da nam pomognu, da nas upute kako da iskorištavamo fondove. Tada su to za nas bili predpristupni fondovi. Evo naš ministar tada nije htio primiti Poljake da mu pomognu, nisu ga tražili za uzvrat ništa iako smo ukazivali na to i pokušavali spojiti nije. Znači, za stanje poljoprivrede nikako ne može bit kriv jedan ministar, ne može bit kriva jedna vlada. Krive su sve vlade i svi ministri, ali s obzirom da sam ja poljoprivredni proizvođač mogu slobodno reći da su krivi i poljoprivredni proizvođači ili seljaci. Jedan jedini veliki prosvjed smo imali u Zagrebu, jedan jedini i od tada više nismo imali velikih prosvjeda. Pogledajte kako seljaci u Europi istjeruju pravdu i kako se bore za svoja prava? Ne boje se oni niti njihove policije, niti kazni, niti represije kojom Vlada ide na njih. Znači Poljska je prvo fondove dala malima, što nisu mali iskoristili, dali su srednjima a onda ono što je ostalo, da li su velikima. Kako to ide u Hrvatskoj? Prvo su dobili oni sa stranačkim iskaznicama, pa onda su dobili donatori predizborne kampanje, za neke se od njih i zakoni posebno rade, pa su dobili veliki a ono što je ostalo, mrvice dobili su mali. E sada mi se kunemo na OPG, na ostanak malih ljudi da žive u selima, a kako to izgleda, evo mogla se i ministrica uvjeriti na svoje oči na Baniji gdje ljudi preživljavaju od komadića zemlje, od male stoke, čak nisu niti upisani u upisnik OPG-a, ne uzimaju potpore i kad oni umru, tamo više nitko neće živjeti. Oni koji su manji, ispod 10 ha i oni će teško opstati a onda će progutati i sve one druge koji tamo pokušavaju egzistirati. Nažalost, preko 3500 ljudi je već iz Sisačko-moslavačke županije nakon potresa. Zašto se odnosimo tako prema poljoprivredi? Zašto ne koristimo ono što nam europske direktive ostavljaju kao mogućnost? Pa to su skrivene potpore i nacionalne mjere. Pa zbog čega svinjetina iz Holandije dolazi u Hrvatsku ili iz Njemačke s tako niskom cijenom? Pa zato što te najbogatije članice EU-a i najstarije imaju mjere skrivenih potpora. I oni omogućuju da njihovi proizvođači proizvode ispod cijene i plasiraju na tržišta kao što su naša. I uništavaju našu poljoprivredu. Kako plasiraju? Preko svojih centara. Pa čiji su centri došli u Hrvatsku? Nisu došli iz Bugarske i Rumunjske. Došli su iz zapadne Europe da bi prodavali njihovu sirovinu i da bi uništili poljoprivredu ali nećemo mi krivit njih što su se oni borili za svoje nego moramo krivit sebe. Sebe moramo kriviti što smo to dozvolili. Tržnice su nam umrle, umrla je, poljoprivrednici su presuđeni na samo snalaženje i sad govorimo povećanju poljoprivredne proizvodnje, o povećanju izvoza. Pa normalno da imamo povećanje poljoprivredne proizvodnje kad je urod kukuruza iz soje u prošloj godini bio između 10 i 20% veći. A skoro sav kukuruz i svu soju izvezemo u Italiju i u zapadne zemlje a oni ih oplode i još zarade na tome umjesto da smo razvili stočarstvo koje bi potrošilo primarnu proizvodnju, da smo napravili prerađivačku industriju, zaposlili ljude i preradili naš proizvod i prodali ga kao finalni. Evo, nažalost [[Upadica Glasovac: Hvala.]] ciljevi su nam loši i poljoprivreda nam nezaustavljivo propada. Hvala.
Hvala, uvaženi zastupniče Lenart. Sad ću nakratko prekinuti sjednicu kako bismo provjetrili prostoriju, nismo to već učinili nekih 3 sata. Nastavljamo u 15 i 45. STANKA U 15,34 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,47 SATI]] Nastavljamo raspravu. Prijavila se uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospođo ministrice sa suradnicom, zastupnice i zastupnici. Da su izmjene i dopune ovog Zakona o poljoprivredi predložene u nekom drugom vremenu, a ne u vremenu pandemije bolesti covid 19 nakon katastrofalnih potresa koji su pogodili Republiku Hrvatsku pitanje je bi li tada o njima promišljali na način na koji ih danas gledamo i o njima raspravljamo. Svakako treba reći da ohrabruju podaci Državnog zavoda za statistiku o rastu vrijednosti poljoprivredne proizvodnje, a oni su i pokazatelji naših budućih mogućnosti koje imamo u poljoprivrednoj proizvodnji. U tom smislu potrebno je krenuti od temelja, a to su resursi kojima raspolažemo i koje je potrebno staviti u funkciju uz čiji bok idu i proizvođači koji ove resurse koriste i kojima je potrebno osigurati svaku pomoć u nastavku bavljenja poljoprivredom i proširenjem poljoprivrednih aktivnosti. Ta pomoć ogleda se kroz niz zakona o kojima smo raspravljali, koje donosimo i koje mijenjamo kako bi stvorili preduvjete za učinkovitije funkcioniranje sustava poljoprivrede, ali i kroz potpore koje su poljoprivrednici dobili u tijeku prošle godine u iznosu od 7 milijardi kuna kako bi im se pomoglo u njihovom prevažnom poslu, a to je proizvodnja hrane i očuvanje ruralnog prostora. Ono što svakako zagovaram jest da se taj sustav potpora uredi na jedan pravedan i transparentan način na uravnotežen način koji će doprinositi prije svega razvoju malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava u RH. Vrijednom smatram mjeru pet programa ruralnog razvoja i novi natječaj u iznosu od 120 milijuna kuna koji će ići po ubrzanoj i pojednostavljenoj proceduri, a koji je namijenjen poljoprivrednicima na potresom pogođenom području za sanaciju njihovog poljoprivrednog zemljišta, izgradnju i rekonstrukciju objekata, nabavku strojeva, mehanizacije, opreme za poljoprivrednu proizvodnju, nabavku domaćih životinja i sadnica višegodišnjeg bilja, ali i za dodatno poticanje uporabe drveta u obnovi poljoprivrednih objekata. Prijave na natječaje također će biti ubrzane i pojednostavljene. Svaki poljoprivrednik imat će savjetnika i pomoć sa dokumentacijom, a navedene mjere pomoći neće pridonijeti samo obnovi narušenih poljoprivrednih potencijala već su one dio šire revitalizacije poljoprivrede Banovine. Uz ovu pomoć smatram važnim također mijenjati trendove, poticati preradu sirovine i stvarati dodanu vrijednost, a da bi se taj rezultat postigao potrebna su nam daljnja ulaganja u istraživanja i inovacije u poljoprivredi, ali i jačanje podrške poljoprivrednicima u kreiranju onih alata pomoću kojih će oni stvarati dodanu vrijednost svojih proizvoda kako bi smanjili u stvari pretpostavke da se ti proizvodi u sirovini izvoze iz naše zemlje, a da se uvoze prehrambeni proizvodi jer to sasvim sigurno nije dobro. U prilog tome govori i veliki konkurentski pritisak na tržištu vezan uz voće, povrće, mlijeko i meso za koje su nam osim ulaganja u preradbene i skladišne kapacitete koji su planirani Nacrtom strategije razvoja poljoprivrede potrebne i snažnije aktivnosti vezane uz zaštitu domaće proizvodnje i jasniju standardizaciju kvalitete proizvoda dostupnih na hrvatskom tržištu. Potrebno je raditi i na informiranju i jačanju svijesti poljoprivrednika o važnosti korištenja oznake zemljopisnog podrijetla i izvornosti, ali i značaju dobrovoljnih oznaka kvalitete jer njima možemo zaštititi našu domaću proizvodnju od nelojalne cjenovne konkurencije proizvoda koji su dostupni na policama trgovačkih lanaca po predatorskim i dampinškim cijenama. U prilog ovom govori i najnovija studija Europske agencije za sigurnost hrane čiji rezultati pokazuju da su hrvatskim potrošačima sigurnost hrane i podaci o njenom podrijetlu važni pri donošenju odluke o kupnji. Mislim da je važno istaknuti da povećanje vrijednosti hrvatske poljoprivredne proizvodnje, smanjenje vrijednosti uvoza poljoprivrednih proizvoda, jačanje položaja poljoprivrednika onog na tržištu i onog vezanog uz donošenje odluke i kreiranje politika razvoja, njihovoj gospodarskoj i socijalnoj i kulturnoj integraciji u život ruralnog područja u kojem žive su elementi o kojima ovisi konkurentnost ukupne poljoprivredne proizvodnje Republike Hrvatske i svakog pa i najmanjeg hrvatskog poljoprivrednog proizvođača. I ovim izmjenama se stvara podloga za učinkovito planiranje budućih aktivnosti u hrvatskoj poljoprivrednoj proizvodnji.
Hvala lijepo. Imate dvije replike. Prva uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Kolegice Petir članak 22. koji ide prema izmjenama članka 71. postojećeg zakona kaže da definirano zemljopisno područje ima obilježja koja se znatno razlikuju od susjednih područja da bi se moglo zemljopisno podrijetlo zaštititi. Znamo da je zemljopisno podrijetlo marketinški važno, ali da je majka svih svađa sa susjedima oko i hrane, a u ovom slučaju se radi o jakim alkoholnim pićima. Mislite li da bi bilo možda pametnije da u zakonu konkretnije i preciznije definiramo što bi bile znatne razlike, da tako nešto ne ostavljamo ili na arbitrarno interpretiranje onih koji pokušavaju zaštititi zemljopisno podrijetlo zbog mogućih budućih tužbi ili na neke pravilnike jer znatno može biti i stvar interpretacije.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala vam lijepo kolegice na vašem prijedlogu. Mi smo na odboru baš raspravljali tu temu koja se dotiče zemljopisnog porijekla proizvoda i u stvari ono što smo bili primijetili da nam se čini da je procedura poprilično komplicirana i voljeli bi da bude jednostavnija. No, riječ je o direktivi koja je prenesena u naše zakonodavstvo tako da tu nemamo neki veliki manevarski prostor. No, činjenica je da koliko god mi voljeli naše susjede i dobro surađivali sa njima i bili jedni drugima podrška, da oni ponekad i traže ona prava koja nemaju jer svima je potpuno jasno da varaždinsko zelje koje se proizvodi u Varaždinu jest naš autohtoni proizvod i da Varaždin nije u nekoj drugoj državi nego u Hrvatskoj. Pa smo svejedno u tom smislu imali velike borbe. Te procedure jesu dosta dugotrajne. Po nekom mom iskustvu ako je sve u redu traju čak i do godinu do dvije na europskoj razini da bi se neki proizvod proglasio zaštićenim. No evo, veseli činjenica da smo se i uhodali i da smo možda te odnose nekako malo bolje posložili u posljednje vrijeme.
Hvala. Molim vas samo da pripazite malo na vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovana saborska zastupnice, poštovana ministrice. Ovi pozitivni statistički pokazatelji doista ohrabruju. Povećanje poljoprivredne proizvodnje za 7% u 2020. u odnosu na 2019., povećana isplata EU potpora negdje oko 20%, povećan izvoz poljoprivrednih proizvoda 5,1%, uvoz smanjen 7,2%. Doista kažem ovi pokazatelji ohrabruju i na neki način potvrđuju da smo na ispravnom putu što se tiče poljoprivredne proizvodnje, odnosno politike poljoprivredne. Kad pogledamo strukturu vrijednosti poljoprivredne proizvodnje onda vidimo da biljna proizvodnja praktički zastupljena je sa 58,5%, stočarstvo sa 34,9% i ostalo 6,6 negdje posto. Moje pitanje je kako na neki način povećati udio stočarstva, odnosno finalne proizvodnje u poljoprivredi i na taj način povećati broj radnih mjesta i na neki način osigurati mogućnost zapošljavanja, odnosno u ruralnim prostorima bolju budućnost.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Šašlin na ovim podacima koje ste iznijeli, jer oni sasvim sigurno jesu dobar pokazatelj jednih novih trendova i ja se nadam da će se tako i dalje nastaviti zbog toga što nam je važno da osnažimo našu poljoprivrednu proizvodnju jer samodostatnost u proizvodnji hrane je preduvjet očuvanja nacionalnog suvereniteta. Kad je riječ o stočarstvu ono je vrlo zahtjevno i potpuno je jasno da se manji broj poljoprivrednih proizvođača odlučuje za tu granu ne samo zbog zahtjevnosti proizvodnje, vremena i poljoprivrednih imputa koje je potrebno uložiti već i zbog toga što upravo možda stočari najviše osjećaju probleme koji se događaju zbog nereda na tržištu. To je i razlog zašto smo i posegnuli za novim instrumentima izmjenom Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom kako bi upravo tim sektorom mesa i mlijeka koji su najosjetljiviji pokušali zaštititi na najbolji mogući način od nepoštenih trgovačkih praksi.
Hvala vam lijepo. Nastavljamo dalje. Sljedeća se za pojedinačnu raspravu prijavila uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Kolegice i kolege, EU je paradoksalna tvorevina. U njoj je s jedne strane prisutna fetišizacija autentičnosti, potraga za nacionalnim pa i regionalnim identitetom unutar europskih država. To vidimo po važnosti porijekla i korijena, pa tako svjedočimo itekako isplativim borbama za zaštitu autohtonih proizvoda čime se bavi i ovaj zakon čiji je pršut, čije je zelje, čija je gibanica, a ovdje čija su jaka alkoholna pića. S druge strane nameće se težnja za unificiranošću, monolitnošću i identičnošću. Rajčice i ostalo voće i povrće mora biti identično veličinom i oblikom. U oba slučaja najčešće je na žalost u pozadini profit. Naime, građanima Hrvatske i EU podrijetlo prehrambenih proizvoda jedan je od najvažnijih kriterija pri kupnji. Pri istraživanju europskog potrošačkog udruženja BEUC domaće preferira 70% kupaca. To često iskorištavaju trgovci tako da maskiraju određene proizvode recimo u našem slučaju kockicama ili negdje drugdje drugim prikladnim ukrasima. Ovo ističem zato da bih upozorila na to da ćemo mi ovdje zaštićivati zemljopisno podrijetlo doista kompliciranom procedurom kada se radi o jakim alkoholnim pićima, no otvoreno je pitanje hoće li to i za naše krajnje korisnike, potrošače samo poskupiti taj proizvod. Je li u pozadini ovoga nešto što će nam pomoći da zaštitimo domaće ili jedan marketinški trik koji vodi generalno poskupljenju i ide na to da udari i na naš domaći džep. Što se tiče ovih izmjena i dopuna zakona neke je stvari doista potrebno jasnije definirati. U članku 3. ne možemo govoriti da krajnji primatelj hrane može biti osoba koja se donatoru hrane učini vjerojatnim da je upotrebi. Zakoni nisu vremenska prognoza, nego jasno definirani protokoli koji moraju biti nedvosmisleno primjenjivi u praksi. Slično je i sa primjenama direktive kao što je članak 22. ono što sam pitala kolegicu Petir gdje se govori o područjima koja se znatno razlikuju od drugih područja. Mora postojati jasna skala što je više, što je manje, te ne bismo ostavili prostor za moguće tužbe onih susjeda koji smatraju da nismo imali pravo proglasiti nešto autohtonim što možda pripada nama ili prema njihovoj definiciji njima. Rok trajanja je velik problem. Deset posto hrane od onih 88 milijuna tona koje se bace na razini EU baca se zbog prelaska roka trajanja koji je tu više postavljen iz marketinških razloga, a manje iz realnih razloga kvarljivosti hrane. U planu koji je najavljen 2019. godine, prvom planu koji se trebao baviti sustavom doniranja hrane najavljeno je da će se naše građane educirati o tome da ne treba hranu nužno bacati s istekom roka trajanja. Međutim, ne vidim da se išta učinilo po tome pitanju. Štoviše smatram da je taj problem toliko velik da treba i na načelnoj razini i EU ali i hrvatskog zakonodavstva jasnije definirati način postupanja sa rokovima trajanja da bismo smanjili bacanje hrane koje sada imamo na terenu tih 400 000 tona konkretno na razini Hrvatske. Spomenut ću još jednom regionalnu neujednačenost, činjenicu da zbog skupog transporta i činjenice da je propisno zbrinjavanje hrane nakon isteka roka trajanja često jeftinije od doniranja i da posrednici nisu uvijek voljni preuzeti hranu kojoj rok trajanja istječe u roku dva, čak i tri dana. Oni siromašniji krajevi gdje su građani potrebiti građani nedostupniji su češće i oni koji ostaju bez donirane hrane. Pod hitno trebamo se pozabaviti konkretnim mjerama koje će ići prema stvaranju preduvjeta da napravimo te banke hrane koje toliko dugo najavljujemo i koje su jedna od najvažnijih problema u distribuciji donirane hrane. Zato što nemamo banke hrane imamo nepovjerenje građana prema sustavu doniranja hrane. Spomenut ću jedan pozitivan primjer iz strane prakse. U Engleskoj postoji first food west supermarket koji je otvoren, u kojem plaćaš koliko želiš, možeš u novcima ali i u vremenu i u vještinama. Ide u korak sa suvremenim trendovima ekonomije dijeljenja da se hrana ne baci. A zaključila bih s jednom važnom izrekom ruskog filozofa Nikolaja Berdjajeva. On je rekao ako sam ja gladan, to je materijalni problem, ali ako je netko drugi gladan to je duhovni problem. E mi bismo se trebali ovdje pozabaviti time da riješimo upravo taj duhovni problem.
Hvala vam lijepo. Idemo na replike. Prva je uvaženi zastupnik Ante Kujundžić. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Poštovana kolegice Raspudić, istraživanja su pokazala kako su zapravo razlozi za nastajanje viškova hrane različiti. Glavni nekako apostrof i zaključak koji se nameće jest da viškovi hrane nastaju kao posljedica jednog oblika neoptimiziranog načina poslovanja. Ukoliko zanemarimo sve ovo ostalo što ne može ni stati u ovu jednu minutu, pitao bih vas jednu ključnu stvar. Što je po vama ključno što bi zapravo država kao takva trebala napraviti kako bi se pospješio i učinio kvalitetnijim jedan oblik doniranja viškova svima onima koji nemaju.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Da bi potaknulo uopće građane da više doniraju prvo nam je potrebna studija izbježivog otpada, da vidimo koji je to višak koji smo mogli sačuvati. Zatim se država treba fokusirati na to da stvori preduvjete za neprofitne organizacije koje bi bile banke hrane. Dakle, da na neki način bude posrednik, inicijator koji bi povezao zainteresirane stranke u tom lancu doniranja i omogućio im bolje djelovanje. Stvar koja je također potrebna je nekakva jasnija IT komunikacija putem koje bi se te stranke mogle međusobno povezati. To su koraci koji su već definirani i planom i studijom izvedivosti banki hrana i planom doniranja hrane. Međutim, mi ponovno idemo u izmjene zakona što nije samo po sebi loše, ali nam fali provedba tog plana u praksi. Dakle, da konačno zažive te banke hrane.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora i uvažena kolegice Selak Raspudić, htio bih radi hrvatske javnosti još jednom vas pitati što mi možemo napraviti kao sustav da bude kvalitetniji i da se stvarno siromašnim građanima RH pomaže konkretno i na konkretan način i kroz ove priče o kojima slušamo danas evo cijeli dan. Što mislite evo recite javno o hrvatskoj javnosti što možemo napraviti konkretno kroz priču banke hrane, kroz priču konkretne pomoći siromašnima jer znamo koji su sve problemi oko hrane i bacanja hrane. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Pa za početak možda bi se mogli i pozabaviti problemom koji je aktualan da ne postane akutan, a to je ogromnom količinom donirane hrane na području Banovine. Da bismo uopće znali koliko viška donirane hrane imamo morali bismo stvoriti nekakav sustav transparentne solidarnosti gdje bi javnost bila upoznata ne samo sa onom doniranom hranom koja je prošla kroz državni sektor i o kojoj postoji neka službena statistika, nego i raznim viškovima koji su dolazili od različitih drugih organizacija ili direktno od pojedinaca. Ako to ne napravimo i sama sam u posjeti Banovini svjedočila različitim skladištima na kojima su bile hrpetine nabacane hrane, mnoge kojima ističe brzo rok trajanja. Mi ćemo uskoro ako se ne pozabavimo tim konkretnim problemom imati otpade donirane hrane. Hranu bi trebalo redistribuirati ako se trenutno ne može iskoristiti na Banovini. O tome nitko ne razgovara, to nitko nije ni postavio kao pitanje. Što ćemo sad one rupe u tlu zakapati sa hranom koju ćemo bacati i koja je došla iz džepova naših građana.
Hvala vam. Sljedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovana kolegice, prema nekim podacima kojima ja raspolažem u 2019. godini je bio značajan porast doniranja hrane za nekih 13 milijuna kuna. To je 30% više nego prethodne godine. I prema podacima taj trend raste, no sasvim sigurno je da cijeli sustav treba unaprijediti čemu će pomoći i ovaj zakon. Ono što nekako ja uviđam obilaskom terena, a kad govorimo o siromaštvu i potrebama građana koji su doslovce gladni najveću potporu tu im pruža Hrvatski Caritas kroz svoje podružnice, crkve i različiti crkveni redovi. Mislite li da bi bilo uputno i dobro da se i lokalna samouprava uključi u taj postupak i da pomogne i kod otvaranja i snabdijevanja pučkih kuhinja, jer siromašni ljudi ne bi trebali biti samo briga crkve i vjernika nego cjelokupne zajednice. Svi se trebamo potruditi da suzbijemo siromaštvo.
Odgovor na repliku.
Slažem se sa vama kolegice Petir. Apsolutno općenito trebamo decentralizirati Hrvatsku i ojačati ulogu lokalne samouprave i pogotovo u ovom problemu siromaštva koji je izrazito velik u Hrvatskoj a ponajviše u pojedinim županijama i Sisačko-moslavačkoj i brodsko-posavskoj pa na dalje. Ono što je također veliki problem tiče se toga da recimo ti sustavi koje ste spomenuli poput Caritasa koji su doista oni prvi koji idu do krajnjih korisnika i daju im hranu nisu oni koji daju doniranu hranu, nego sami iz vlastitih sredstava kupuju hranu koju onda daju daju krajnjim korisnicima. Dakle, to su jedni od najjačih sustava koje uopće imamo, a oni nisu uključeni u lanac donirane hrane nego troše materijalna sredstva da bi, da bi priskrbili hranu. Znači da bismo doista trebali ojačati i ovaj drugi sustav koji bi, kroz koji bi prolazila donirana hrana ako želimo imati dvostruku korist. Rješavati problem siromaštva i rješavati problem bacanja hrane.
Hvala vam lijepo. I posljednja replika na vaše izlaganje, uvažena zastupnica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice dakle vi ste spomenuli gospodarstvo dijeljenja. To je nešto kod nas što je apsolutno o povojima i nekako je ostalo uopće i ispod radara uopće taj način. Pokazalo se je govorim o iskustvima nekih drugih zemalja EU da je to dobro. Dakle, mi s jedne strane imamo zaista ljude koji žive u siromaštvu. S druge strane imamo višak koji je višak i koji će se jednog dana pretvoriti u otpad. I kad se pretvori u otpad će biti dodatan problem zbrinjavanja otpada, CO2 i da sad više ne nabrajam. Tu treba napraviti nekakav balans između jednog i drugog. A gospodarstvo dijeljenja uopće tema dijeljenja je nešto drugo, a za to bojim se da nam je, da bez da imamo jednu, jedan sustav koji je postavljen od toga ne može biti ništa to se samo može pretvoriti u svojoj antipod. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Slažem se jer ima i naličje tog sustava. On je puno fleksibilniji što je pozitivno. No, puno je manje reguliran. Tako da se i različita prava koja se inače mogu ostvarivati kroz tradicionalne institucije u suvremenim na tehnologiji baziranim sustavima ne mogu ostvariti odnosno se često izbjegavaju. No, ovo je jako dobro možda reklamirati u neke edukativne svrhe i proširiti među našim građanima jer ono što je u ovom primjeru koji sam istaknula Ujedinjenog Kraljevstva interesantno je da u tom supermarketu vi možete svojim vještinama i znanjima kompenzirati hranu koju, koja je donirana i koju ćete uzeti. Dakle, polazišna ideja da svatko od nas ima nešto što može dati drugome, a to ne mora nužno biti ova klasična ili robno robna ili novčana kupovina kojom se inače obavlja razmjena. Zašto ne platiti vještinama i uzeti višak nečije hrane. A tebi okopam vrt, a ti meni daš ručak. To je oduvijek bilo.
Hvala, nemate više replika, možete na mjesto, hvala vam. Slijedeća pojedinačna rasprava je ona uvažene zastupnice Anke Mrak Taritaš. Samo da se dezinficira govornica, evo izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice sa suradnicom, dakle ja ću otprilike nastaviti tamo gdje je kolegica Selak Raspudić stala ili ono gdje smo otvorili jednu temu, a to je tema otpad od hrane. Dakle, neću reći nikakvu novinu kad kažem da mi dakle stanovnik RH na razini godine dana ima 97 kg otpada od hrane. I neću reći nikakvu novinu kad kažem da to nastaje u kućanstvima ali uz kućanstva to naravno nastaje i tamo gdje se hrana primarno proizvodi dakle u poljoprivredi odnosno u ribarstvu, ali i u ugostiteljstvu, trgovačkom sektoru, veleprodaji i maloprodaji. I sad s jedne strane imamo tu činjenicu, s druge strane imamo ljude koji su u potrebi. Između toga došlo je vrijeme da napravimo jednu ravnotežu. Pri tom moram reći da zaista imamo i postoji program odnosno plan sprječavanja i smanjivanja nastajanja otpada od hrane RH i tu dolazimo do onaj dio gdje imamo nešto papirnato, ali nešto bi trebali imati i u stvarnosti. Temeljem tog plana je bilo, izrađen je vodič i sad pitanje je što u stvarnosti imamo, što u stvarnosti možemo imati, koji odnos je između jednog i drugog. Dolazimo do slijedeće teme, a to je mi imamo zakone koje mijenjamo i dopunjavamo. Zakone mijenjamo i dopunjavamo jedan osnov je kad imamo direktivu koju smo krivo preveli ili prepisali pa imamo pilot. Drugi osnov nam je izmjena i dopuna koja nastaje zbog nekakvih potreba koje jesu ali bi bilo dobro da napravimo iskorak dalje. A to znači da u obrazloženju zakona koji dolazi odnosno kakvo je postojeće stanje imamo nešto podataka. Pa da kroz to postojeće stanje kad je riječ, ja ću se ovdje zaista bazirati samo na dvije teme, jedna tema je smanjivanje otpada od hrane, a druga tema je ona digitalizacija. Dakle, bilo bi dobro da znamo što je do sad napravljeno. Znamo da postoji iz 2019.-te jedan pilot projekt. Šta je taj pilot projekt napravio? Koliko tu imamo jedinica lokalne samouprave koje su uključene? Što se dešava? Čini mi se da je došlo vrijeme da kad ide, kad dobijemo jedan zakon da imamo i to u zakonu. Ono što se pokazalo da je novi hit u ovom sazivu sabora, a to je da kad idete s izmjenom i dopunom zakona što manje se rješava zakonom, a što više pravilnicima odnosno podzakonskim aktima i to je krivo. I dolazim do one teme koja je meni posebno interesantna, a to je odredba ovog Članak 45. zapravo to je izmjena Članka 117. to je taj informacijski sustav. 2013. godine je u ovom saboru donesen Zakon o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, to se zove Zakon o NIPP-u, on je donesen temeljem INSPIRE direktive koji kažu da prostorni podaci moraju biti svima dostupni. Upravljačko tijelo je Državna geodetska uprava i tad sam ja o tome raspravljala i govorila na slijedeći način. Dakle, imate jedan ogromni ormar koji ima puno ladica, vi svaku od tih ladica otvarate i u svakoj od tih ladici su određeni podaci koji vam u konačnici služe znate za što, između ostalog za strategiju razvoja RH. Sve strategije bez obzira koliko su sektorske trebaju crpiti iz tih podataka. Ja sam negdje 2017. išla vidjeti kako upravljamo tim prostornim pokazateljima i podacima i vidjelo se da upravljamo skoro nikako, nego traljavo. I mi i ovaj zakon govori o određenim podacima koji jesu. I svi podaci koji ovdje jesu, koji su iz sustava iz Ministarstva poljoprivrede su zapravo prostorni podaci. Kako da to pojasnim? Dakle, podatak da netko negdje uzgaja ljubičice je podatak koji će onda jednog dana u budućnosti koristiti s nekoliko aspekta. Koristit će s aspekta zaštite okoliša da znamo da je to prostor na kojem se već dešava uzgoj ljubičica koje proizvode to, to i to. Sa teme izrade prostornih planova da je tu već proizvodnja i da se na to ne širi građevinsko područje. Treća tema koja je jednako tako važna u kontekstu svega što imamo potresa i svega ostalog, da u uzgoju ljubičica će pomoći da je tlo takvo, takvo i takvo. Dakle, izuzetno je važno da imamo i da upravljamo tim podacima. I ono što je moje iskustvo je slijedeće. Imamo odlične IT stručnjake. Ti IT stručnjaci odlično naprave platforme, ali je tema tko će ih puniti, kako će ih puniti. I tu dolazimo do ključnog problema. Sve dok mi ne riješimo katastar ove zemlje, a treba nam ja sam u jednom času izračunala 119 godina [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] pitanje je na čemu baziramo podatke.
Hvala vam lijepo. Prva replika na vaše izlaganje uvažena zastupnica Selak Raspudić, izvolite.
Uvažena kolegice Mrak Taritaš, evo često se međusobno žalimo zbog načina na koji idemo uopće u raspravu o bilo kojem zakonu i zbog ovoga što ste vi govorili, a s time ću se složiti, da nemamo pripremljene izvještaje o provedbi planova koji postoje i koji su dobri da bismo mogli vidjeti što ćemo dalje mijenjati. Oni ostaju mrtvo slovo na papiru. Recimo ovaj plan koji bi trebao biti maltene sutra izvršen jer je rok bio 2022., možemo biti benevolentni bila je kriza pa malo oduljiti, nudio je i platforme za donatore da se međusobno povežu, nudio je i različite nagrade i priznanja onima koji su dobri donatori, naglašavao je važnost praćenja količine sredstava koje smo uspjeli za tu svrhu povući iz EU. No mi ništa ne znamo o tome što smo od toga uspjeli ostvariti. Kako da onda imamo suvislu raspravu o izmjenama i dopunama ovog prevažnog zakona?
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Teško, dakle jer kad čitate ovaj zakon, a sva sreća svi imamo Google koji nam rješava sve od toga da nam dijagnosticira bolesti pa da nam pomogne i u raspravi o pojedinim zakonima, u ovom zakonu stoji da se treba napraviti plan sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane RH, da je rok od 18 mjeseci i vi dođete u neku situaciju i mislite ok. Onda idete malo guglati pa vidite da to postoji, pa onda idete malo dalje pa vidite da je temeljem toga nešto napravljeno. O tome je moglo biti 5 rečenica u obrazloženju postojećeg stanja. Moglo se je reći postojeće stanje je takvo, imamo plan, imamo vodič, imamo pilot projekt banke hrane. Pokazalo se da u slijedeći plan moramo doradit da treba još nekakvih podataka i sve bi bilo jasno. Tako bi se u principu trebali raditi i čitati propisi. Da netko je pročitao ovo bi pitao državnog tajnika, kad namjeravate napravit plan, a onda bi on rekao al plan je gotovo. Dakle, mi imamo u ovom uvodnom dijelu strašno puno podataka [[Upadica: Hvala.]] ali one možda koje bi trebali imati nažalost nedostaju.
Hvala vam lijepa. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Hajduković, izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Kolegice Taritaš jednu ste jako dobru stvar rekli i želim to prisnažiti ovdje. A to je činjenica da u ovom sazivu su definitivno popularni zakoni koje je potrebno onda dalje podnormirati. Zapravo većinu ostavljamo pod tim aktima koji će se donositi kasnije, a što manje rješavamo zakone. Zašto je to tako? Pa da sam zločest rekao bih da vladajući ovdje imaju neku skrivenu namjeru, da se boje provesti javnu raspravu o nekim rješenjima, da se očito možda nekom želi pogodovati ili neke iz nekih procesa isključiti. To bih rekao da sam zloćest, ali nisam zloćest pa to neću reći. Nego ću reći da sam protivnik prenormiranja, ali sam protivnik i podnormiranja. I iskustvo nas je naučilo da je nekad bolje imati malo iscrpniji, ali bolji zakon nego previše podzakonskih akata.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Dakle, ja ne mislim da nitko od nas ima čarobni štapić i da će tim čarobnim štapićem riješiti sve probleme. Jednako tako mislim da tokom vremena da iza svake vlade, iza njenog četverogodišnjeg mandata ili četverogodišnjeg mandata ovog sabora treba se vidjeti što je to u tom sazivu sabora odnosno mi smo posljedica onog što nam Vlada da i ima bolje. Ja bih jako voljela da iza ovog našeg saziva da kažemo uspjeli smo postići to da ima nešto manje pravilnika, ne da sve ono što ne znamo riješiti prebacimo na pravilnik jer onda je ulogu sabora, ulogu predstavničkog tijela preuzima ministar, ministar koji donosi pravilnik. Da ne kažem da imate brdo pravilnika sad već koji se moraju donijeti uz suglasnosti 3-4 ministra ovisno o temi o kojoj je. Voljela bih da iza ovog saziva sabora imamo da su nam obrazloženja zakona bolja i konkretnija i da rezultat ovih zakona bude manje pravilnika odnosno podzakonskih akata ali bojim se da nismo krenuli dobrim putem.
Hvala vam lijepo, nemate više replika. Nastavljamo dalje s pojedinačnim rasprava. Uvaženi zastupnik Stipan Šašlin je slijedeći prijavljeni govornik za pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, poštovana ministrice kolegice i kolege, ovim zakonom kao i mnogim dosadašnjim usklađuje se nacionalno zakonodavstvo sa zakonodavstvom i pravnim aktima EU. Zakon osigurava pravni okvir za provedbu ciljeva i mjera poljoprivredne politike u RH. Zakonom se također zadržava podjela mjera poljoprivredne politike u tri osnovne kategorije. I to kroz prvo tržišno ciljevne politike koje obuhvaćaju izravne plaćanja i zajedničke organizacije tržišta. Zatim kroz mjere ruralnog razvoja koje također osiguravaju nastavak izravnih plaćanja. I kao treće osigurava se nastavak pružanja potpora iznimno osjetljivim sektorima u poljoprivredi. Zakon uređuje pojedine segmente u sustavu doniranja hrane te se daje zakonska osnova za donošenje plana za sprečavanje i smanjenje nastanka otpatka od hrane. Isto tako uređuju se i pitanja i postupanja u području nadležnih inspekcija. Usklađivanjem sa Uredbom EU 2019/787 definira se označavanje jakih alkoholnih pića oznake zemljopisnog podrijetla, uporaba etilnog alkohola i destilata u alkoholnim pićima. Uređuje se sustav kvalitete i zaštite naziva za poljoprivredne i prehrambene proizvode. U segmentu ekološke proizvodnje dodatno se uređuju pitanja normativnih rješenja ovog zakona kao i Zakona o poljoprivrednom zemljištu o kojemu ćemo vjerojatno odnosno nešto kasnije raspravljati u ovome domu. U segmentu ekološke proizvodnje, naročito je potrebito zaštititi postojeće poljoprivredno zemljište namijenjeno za ekološku proizvodnju te definirati način povećanja ekoloških površina. Drugo, kroz programe raspolaganja poljoprivrednim zemljištem zaštititi odnosno točno i precizno definirati površine predviđene za ekološku proizvodnju. Kada govorimo o ekološkoj proizvodnji onda ovdje želim istaknuti jedan pozitivan primjer ekološke proizvodnje na području Općine Bilje odnosno u Baranji. U toj općini od ukupno 4.200 hektara poljoprivrednog zemljišta negdje oko 1.300 hektara se nalazi pod ekološkom proizvodnjom. Na tim površinama uglavnom se uzgaja začinska paprika koja je postala svojevrstan brend ne samo na području Općine Bilje nego i cijele Baranje i šire u Slavoniji. Osim što se povećao značajno broj odnosno količina površina pod ekološkom proizvodnjom, povećao se i broj registriranih ekoloških proizvođača sa nekih 15 koliko je bilo registrirano 2016.u 2020.negdje preko 30 registriranih proizvođača. Imajući u vidu činjenicu da je Općina Bilje dio Parka prirode „Kopački rit“ i kao takvo vrlo osjetljivo ekološko područje razumljivo je i nastojanje Općine Bilje da kroz svoj program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem jasno definira i odredi površine koje su namijenjene za ekološku proizvodnju i na taj način doprinese ukupnoj zaštiti ekološke mreže Parka prirode „Kopački rit“. Vjerujem kako će ove izmjene Zakona o poljoprivredi kao i buduće izmjene o kojima ćemo raspravljati u ovome domu u sektoru poljoprivrede osigurati kvalitete uvjete za razvoj ruralnih područja u RH.
Hvala vam lijepo. Prva replika na vaše izlaganje uvaženi zastupnik Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Uvaženi zastupniče Šašlin. Ovaj tijek rasprave u biti je ocrtalo ono što je dio izmjene i dopuna ovog zakona, a to je problem bačene hrane koja zasigurno predstavlja veliki, veliki problem kada se pogledaju količine u Hrvatskoj i općenito u Europi su ogromne. Kako vi u biti vidite, evo dolazite iz dijela koji je poljoprivredno potentan, naravno Baranja kao jedna od potentnijih regija kada je u pitanju poljoprivreda rješenje tog problema?
Hvala vam lijepo na ovome pitanju. Iskreno ću vam reći svoje mišljenje. Kada govorimo o viškovima odnosno otpadu da kažem od hrane prije svega moramo govoriti odnosno naći način kako da spriječimo nastajanje viškova tih. Kada oni jednom već nastanu onda je doista problem njihovog zbrinjavanja odnosno rješavanja tog problema. A da bi riješili nastanak problema odnosno viška hrane moramo početi sa edukacijom stanovništva od vrtića pa preko škola, obitelji itd. u najranijoj dobi da jednostavno naučimo ljude da koriste, da naručuju, da troše onoliko koliko im je potrebno i koliko će hrane utrošiti. Pogledajmo to malo neke susjedne zemlje na zapadu pa ćemo vidjeti, ali to jednostavno u svijesti tih ljudi jer ih je situacija prisilila na to. Kod nas je uvijek hrane bilo puno pa se odnosilo prema onako, a ove priče da će neko raditi za ostatke hrane, to je davno prošlo vrijeme kada se za kilogram masti radilo jedan dan. To, bojim se da se na to nikada više nećemo vratiti.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Petir. Ovo vam je treća samo napominjem.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Kolega Šašlin, vi dolazite iz regije koja je davno, davno prepoznala važnost stvaranja dodane vrijednosti poljoprivrednih proizvoda, dakle ne samo proizvoditi sirovinu već i preraditi taj proizvod i staviti ga na tržište pa i kroz neke druge oblike povezujući sa seoskim turizmom, kroz različite manifestacije koje su poznate na području Baranje pa do nekih drugih međunarodnih promocija kojima evo sam i ja osobno pomogla u Europskom parlamnetu i moram reći da su svi bili oduševljeni sa baranjskim kulenom, ali i sa vinima koja dolaze sa tog područja. Mene zanima koliko ustvari je tu pripomagla i lokalna samouprava jer vi ste i čelnik lokalne samouprave, u osmišljavanju svih tih promotivnih projekata i koliko podupirete svoje poljoprivrednike da proizvode i da proizvodu daju dodanu vrijednost odnosno da ga prerade?
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala na ovom pitanju. Doista ovo što sam napomenuo u Općini Bilje, a to je jedan jako pozitivan primjer gdje se i kroz ove manifestacije kroz Ribarske dane, Dane paprike u Lugu itd., potiče proizvodnja lokalnih proizvoda začinske paprike, prerade ribe, ribljih proizvoda itd., kulina, ali nije to slučaj samo u Općini Bilje. Doista puno jedinica lokalne samouprave na području Baranje podupire svoje proizvođače. Upravo evo jedan projekat je za proizvodnju kulina u Belom Manastiru realiziran, imamo registriran baranjski kulin u Jagodnjaku, Općini Jagodnjak, a naravno da nam je to utoliko lakše što nas i regionalna samouprava odnosno županija apsolutno potiče u tome, a ove krupnije projekte naravno i resorno ministarstvo.
Hvala vam lijepo. I posljednja replika na vaše izlaganje uvažena zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite. Ostanite molim vas imate jednu repliku.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Dakle, vi ste kolega Šašlin ujedno i načelnik općine pa me interesira pošto ste danas dosta optimistično iznosili podatke o povećanju proizvodnje da li se na području vaše općine pojavio neki novi OPG koji se bavi stočarstvom, dakle konkretno proizvodnjom mesa i mlijeka kao najvažnijih artikala kada govorimo o poljoprivredni odnosno prehrani stanovništva, a isto tako ovaj zakon zapravo ne traži hitno stavljanje u funkciju svih površina odnosno svog poljoprivrednog zemljišta koje je pogodno za proizvodnju, pa me interesira na čemu vi doista bazirate svoj optimizam. Hvala.
Izvolite odgovor na repliku.
Evo, hvala na ovom pitanju. Doista svjedočimo velikim promjenama u poljoprivredi. Nekada dok sam ja bio mlad u selu je bila svaka kuća je imala jednu, dvije krave. Danas nažalost u cijeloj općini imamo samo 6 obitelji koji se bave kravama, ali to su obitelji odnosno gospodarstva koja imaju po nekoliko stotina krava. Tako da su jednostavno te promjene neminovne, ljudi se moraju prilagoditi novim uvjetima tržišta i prilagodit svoju proizvodnju. Imamo, ne samo da imamo sada proizvodnju odnosno mlijeka nego imamo jedan pozitivan primjer i izgradnje mini mljekare odnosno mini sirane u malom selu Podolje koje evo znači otvaranje novih dodatnih radnih mjesta i osiguranje ljudi tamo na svom prostoru životnom.
Hvala vam lijepo. Evo ovim smo iscrpili sve ovaj replike na vaše izlaganje. Vas je možda zbunilo što sam rekla kolegici Petir da je ovo njena treća replika zadnja po ovoj raspravi. Nastavljamo dalje s pojedinačnim raspravama. Slijedeći na redu je uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvažena ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege, pa evo već smo puno toga danas čuli i kao što vidimo danas je pred nama Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi koji se odnosi na temeljni Zakon o poljoprivredi kojim će se poboljšati trenutno stanje za provedbu ciljeva i mjera poljoprivredne politike. A ujedno se unapređuje konzistentnost trenutnoga pravnoga okvira kojim se u najširem smislu uređuje područje poljoprivrede i poljoprivredne politike. Predloženi zakon vezan je uz ostvarivanje načela opće sigurnosti hrane i očuvanja prirodnih poljoprivrednih resursa uz unapređenje i povećanje konkurentnosti te jačanje društvene, socijalne, gospodarske i ekološke uloge poljoprivrede. A sve u okviru dodatnoga administrativnog rasterećenja poljoprivrednika. Prijedlogom zakona u konačni se omogućava jasniji, ujednačajnije postupanje nadležnih tijela i transparentan način postupanja te bolji i učinkovitiji sustav. Kako je već rečeno u našim raspravama ovim zakonom, zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa europskim zakonodavstvom te niza, provedbu niza uredbi kojima se omogućava unapređenje, poboljšanje, pružanje potpora iznimno osjetljivim sektorima. Ovim aktom osigurava se i provođenje odluke Ustavnog suda RH iz listopada 2020. godine kojom se ukidaju Članci 15. stavak 4. te Članak 67. stavak 2. dosadašnjeg važećeg zakona. Također ovim izmjenama i dopunama stvara se i pravni temelj za donošenje strategije poljoprivrede i drugih strateških dokumenata u sektoru poljoprivrede koji su od izuzetne važnosti. Želim se osvrnuti na prošlu godinu koja je bila gospodarski izuzetno teška, neusporediva kako u svijetu tako i u RH. Pandemija Covida-19 utjecala je na brojna negativna kretanja te je iz korijena promijenila poslovanja i razmišljanja na globalnoj razini te su otvorila brojna pitanja. Međutim, hrvatska poljoprivreda uspjela je odgovoriti novim izazovima pa se na kraju 2020.-te godine bilježe pozitivni trendovi. Možemo zaključiti da su višegodišnja ogromna ulaganja u poljoprivredu počela davati konkretne rezultate. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku koje smo čuli nekoliko puta, al neki još uvijek u to ne vjeruju i ponavljaju kao papige da poljoprivreda je stagnirala. Naime, podaci jasno govore o tome kako je u 2020. godini ostvaren rast u odnosu na prethodnu 2019. godinu i te vrijednosti su u poljoprivrednoj djelatnosti povećane za 7%. Bruto dodatna vrijednost povećana je za 12,4%, neto dodatna vrijednost povećana je za 16,9%. Faktorski dohodak povećan je za 14,1%, mješoviti dohodak poslovni višak povećan je za 15,1%. Poduzetnički dohodak povećan je za 15,8% u 2020. godini. Tu je važno napomenuti da je Ministarstvo poljoprivrede u protekle godine isplatilo gotovo 7 milijardi poljoprivrednicima što je 20% više nego u 2019. godini. I to je najveći iznos sa najvećim udjelom EU sredstava do sada koji je isplaćen. Naime, u 2020.-toj godini i u posljednjim danima hrvatskog predsjedanja primijenjena Uredba 1305/2013 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj kojim je omogućena mjera 21 izvanredna privremena potpora poljoprivrednicima i …/nerazumljivo/… koji su posebno pogođeni krizom uzrokovanom bolešću Covida te kojom se hrvatskim poljoprivrednicima stavilo na raspolaganje dodatnih 360 milijuna kuna. Zahvaljujući dijelom i Covid mjerama pomoći sektoru vinarstva kroz mjere destilacije vina u kriznim slučajevima i potpora za krizno skladištenje vina ovogodišnje vinska omotnica ima najveće iskorištenje do sada od čak 94%. U hrvatsko vinarstvo i vinogradarstvo uloženo je u 2020.-toj godini oko 76 miliona kuna. Također izmjenama i dopunama uredbe o europskim fondovima za pomorstvo i ribarstvo, a u cijelu ublažavanja posljedica Covida-19 predviđene su mjere u iznosu od 180 milijuna kuna u okviru tri prioriteta unije odnosno za sektor gospodarskog ribolova na moru, kočarski i plovičarski ribolov, aqua kulture i preradu proizvoda ribarstva i aqua kulture. U 2020.g. isplaćeno je u okviru izravnog plaćanja poljoprivrednicima 3 milijarde i 42 milijuna kuna [[Upadica Glasovac: Hvala.]] odnosno 121 milijun 339 kuna više nego u 2019.g.
Hvala vam lijepo. Molim vas pripazite na vrijeme. Ostanite molim vas imate dvije replike, možda i kroz replike uspijete reći nešto što još niste stigli. Uvažena zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice. Dakle, poštovani kolega Đakić danas ste dva puta u dva navrata govorili o isplatama potpora odnosno povećanju isplata potpora, pa ja ne znam da li ste slušali moj slobodni govor, podsjetit ću vas ako govorimo o 2020.g. prema podacima agencije zapravo najveći dio kolača je otišao tvrtkama u sustavu Forte Nova grupe, Žitu, Vupiku, Vajdi, Kutjevu, Envera Moralića, PIK-u Vinkovci i sličnim firmama, dakle svake godine se lome koplja oko toga je li uopće takav sustav pravedan. A ja ću vam sada i reći da se zapravo u Hrvatskoj nalazi oko 70.000 OPG-ova koji uopće nisu u sustavu isplata potpora, pa me zanima jel vi osobno smatrate da je došlo do povećanja i ako je došlo prema vama je li takav sustav pravedan? Hvala.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolegice Vukovac. Puno put smo lomili koplja od toga što je pravedno što nije pravedno, ja osobno smatram da oni koji najviše proizvode, koji najviše izvoze, koji najviše doprinose poljoprivrednoj proizvodnji da trebaju biti sigurno i dodatno stimulirani, ne zanemarujući OPG-ovce koji puno puta ne znaju ni ispuniti obrasce kako bi dobili potpore koje trebaju. I tu im je Savjetodavna služba kao i ministarstvo i službenici agencija uvijek u potpori, usmjeravati ih prema onima koji mogu pomoći sigurno je najbolja stvar. Ne kritizirati ono što je dobro, dobro pokazuje se kroz ove rezultate koji su vidljivi, neosporivi, koji govore o povećanju poljoprivredne proizvodnje, povećanju izvoza, smanjenju uvoza i to je ono što nas zapravo oduševljava u ovim godinama kada je stvarno došlo do porasta poljoprivredne proizvodnje.
Hvala vam lijepo. Imate još jednu repliku, uvaženi zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Poštovani kolega, baš mi je drago da se i vi bavite poljoprivredom temama od značaja za RH, pa vas molim, a tu je ako može i gospođa ministrica da vam priskoči u pomoć, kako ćete vi riješiti desetljetni, više desetljetni problem na našem selu odakle mi potječemo manje-više. Mi smo u djetinjstvu sjećamo se da smo živjeli i školovali se od prehrane viška kravice, svinje, purice, kokoši ne znam čega sve ne i to si ti prehranio i otpeljal nekam na sajam, dobio novac i živio. Dajte vi meni recite kad će to u Hrvatsku opet doći i što je problem da ne dolazi? Nije točno da se ne isplati, mora se isplatiti, ljudi hrane vrijedni znaju, ostaju na selu ali nemaju kome prodat, a gladni smo.
Hvala vam. Izvolite, odgovor na repliku.
Kolega SAčić drago mi je da se i vi bavite poljoprivredom u onom dijelu vinarstva kao i ja vjerojatno. Nisam dovoljno upućen u tome gdje je vaša poljoprivredna proizvodnja no evo čuo sam da i vi imate dio poljoprivredne proizvodnje. I danas kao i uvijek pune su tržnice poljoprivrednih proizvoda naših baka i tetka, prošetajte Dolcem ako niste dugo, pogledajte, pogledajte na Trešnjevci, pogledajte na svim placevima u svim mjestima. Hoćete doć u Viroviticu, pun je plac naših poljoprivrednih proizvoda sa dobrim cijenama.
Hvala vam lijepo. Ovim smo iscrpili replike na vašu raspravu, možete otići na mjesto. Hvala vam. Nastavljamo dalje. Sljedeći se za pojedinačnu raspravu za sudjelovanje u raspravi prijavo uvaženi zastupnik Josip Šarić. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, poštovana ministrice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja ću probati na svoj način malo prokomentirati danas temu koja se kroz donošenje ovoga zakona cijelo vrijeme provlači, a to je pitanje odnosno stanje u našoj poljoprivredi kakvo je. Ovaj dio sabornice sigurno misli da je katastrofalno, mi sa ovoga dijela sabornice mislimo da je to ipak puno bolje. Naime, ovi podaci koje je ovdje navodio i kolega Đakić povećanje za 20% ulaganja u poljoprivredu prošloj godini govore iznimno velike pomake. Dakle, ja se ne bi složio sa svima onim koji su ovdje govorili da je stanje u poljoprivredi katastrofalno, da je loše, da ništa ne funkcionira dobro, da je poljoprivredno zemljište neobrađeno, činjenično stanje upravo govori suprotno. Ja ću sada navesti na primjeru Vukovarsko-srijemske županije, nemate niti hektra neobrađenog poljoprivrednog zemljišta, nemate niti hektra nerazminiranog poljoprivrednog zemljišta, dakle mislim da nije dobro zbog opće javnosti, zbog opće klime u poljoprivredi i među poljoprivrednicima govoriti tonom koji ne stoji. Trebalo bi po meni govoriti činjenično onako kako jeste pa ono što je dobro reći kako je dobro, a ono što nije dobro reći da nije dobro i zašto nije dobro. Ovdje se spomenulo i pitanje stočarske proizvodnje i kako je povećati, pa evo prateći ovo što Ministarstvo poljoprivrede radi na čelu s našom ministricom, kroz ove programe izgradnje reprodukcijskih centara, kroz politiku podjele poljoprivrednog zemljišta na način da su uvjetovana brojem uvjetnih grla, stoke na taj način sigurno ćemo poboljšati stanje u stočarskoj proizvodnji. A evo sad i dva konkretna primjera, da bi o ovome razgovarali što je to konkretno, Ministarstvo poljoprivrede Virovitičko-podravska županija, Vukovarsko-srijemska županija, općina, općina Čađavica, iz Virovitičko-podravske županije grad Otok grade na području ove dvije županije, dakle zajedno s ministarstvom dvije nove klaonice, dakle vrlo vrijedna dva važna projekta koja će pomoć ponajprije onima koje često ovdje danas spominjemo, a i mi ih zagovaramo, to su manji OPG-ovi kako povećati stočarsku proizvodnju i kako na neki način povećati mesnu industriju. Izgradnjom ove dvije klaonice za koju, koje su ušli u projekt Vlade RH, vlade, „Projekta Slavonija, Baranja i Srijema“ ove dvije klaonice će biti sigurno dva pokretača razvoja stočarske proizvodnje i razvoja mesne industrije, nama posebno važno, ponavljam, dakle za OPG-ove i manje proizvođače. Ono što je dobro reći da u ovom trenutku i kapaciteti tih klaonica u odnosu na opće stanje kapaciteta klaonica itekako će pomoći i u ovom smislu konkurentnosti manjih OPG-ova, manjih proizvođača, ponajprije onih koji se bave dakle proizvodnjom kulena u Slavoniji, što će im biti evo jedan, ja bi rekao, poticaj u njihovom razvoju. Ta proizvodnja mesa na ovaj način, a znamo da je naše meso ipak najkvalitetnije, bilo bi GMO free, antistres free, antibiotik free, dakle dobili bi uistinu dva konkretna projekta u dvije županije, konkretne, konkretne povećanje proizvodnje, konkretno povećanje stočarske proizvodnje. Pa evo, dakle kroz ova dva primjera možemo vidjeti što to konkretno i Ministarstvo poljoprivrede i Vlada RH i mi kao JLS-ovi, dakle županije, općine i gradovi konkretno radimo i kako i na koji način možemo pomoći našim seljacima, pa evo, i OPG-ovima. Dakle ovime završavam i ovo je potvrda upravo ovog vrlo često kritiziranog našeg projekta „Slavonija, Baranja i Srijem“ ovdje u sabornici kako ne daje rezultate. Evo dva konkretna projekta koji će vrijediti negdje oko 40 milijuna kuna i konkretna pomoć ljudima koji se bave poljoprivredom.
Hvala vam lijepo. Imate par replika, prva je na redu ona uvaženog zastupnika Željka Lenarta, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Šarić, malo mi ovo nije bilo jasno kad ste rekli vi s ove strane govornice mislite da nije dobro, a mi s ove druge mislimo da je bolje nego što je. U odnosu na vas ja sam proizvođač i govorim iz srca i govorim iskreno sa namjerom da se poljoprivredna proizvodnja u Hrvatskoj poboljša i da bude bolji život na selu, mene ne zanimaju po tom pitanju političke opcije da li su ljeve, desne, nego mi je cilj poboljšanje poljoprivredne proizvodnje. Ja ne mislim da sam veliki proizvođač, ali sam veći od svih vas zajedno ovdje koji se bavite poljoprivredom i u odnosu na vas ja sam proizveo 250 tona hrane u prošloj godini, smatram da to nije baš beznačajno, da je to značajno. Tako da nemojmo dijeliti kad je poljoprivreda u pitanju jer svi smo mi potekli skoro sa sela i kako je rekao Stjepan Radić „svi smo mi seljaci u duši osim onih koji nemaju dušu“.
Dobro, evo nešto još … [[Govornik se ne razumije]] , izvolite.
Uvaženi kolega i ja sam dijete iz, dijete poljoprivredne obitelji, moj brat i danas ima OPG, bavi se poljoprivredom kao i vi, iznimno cijenim njegov rad i rad svih ljudi u mom gradu koji se bave poljoprivredom. Težak je to posao, vrlo često nezahvalan, vrlo često neisplativ i zato ga treba razumjet. Nije moja namjera bila dijeliti ovdje na, ja sam rekao da vi više kritizirate u odnosu na nas koji, ja bi rekao da realnije to sagledavamo. Mislim da se možemo svi složiti u činjenici da to stanje u poljoprivredi može i treba biti bolje, a upravo to Ministarstvo poljoprivrede i radi.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gđo. potpredsjednice, cijenjena ministrice. Kolega Šariću, dobro ste spomenuli ono što ja u svom izlaganju nisam rekao o klaonicama koje se grade u vašoj županiji, ali i u našoj. Da se nema kapaciteta sigurno se ne bi ni gradile, niko ne gradi ništa na pamet, ali evo kao što vidite sve vam mogu oprostiti, al uspjeh teško. Nije samo klaonice da se grade, u Virovitičko-podravskoj županiji grade se i mljekara i sirana koja će također zadovoljiti potrebe kapaciteta naših proizvođača mlijeka. Jednako tako i Tehnološko informacijski centar koji će bit na pomoći i poljoprivrednicima, a jednako tako i obrtnicima.
Izvolite odgovor na repliku.
Da evo slažem se kolega Đakić da evo potvrđujemo i na ovim primjerima mini klaonica da ima uistinu dobrih projekata i ovaj ponavljam u općini Čađavica iz vaše županije jedan od dobrih projekata. Ja kolega Lenart još moram samo jedan kratki komentar reći, ja sam bio pomoćnik ministru u periodu od 2006. do 2008.g. i imam neko iskustvo, dopuštam si za pravo da mogu sagledat malo stanje u poljoprivredi onda i danas i da ipak ima itekako puno pomaka [[Upadica: Hvala, slijedeći…]] [[Upadica iz klupe: I odgovornosti]] i odgovornosti uvijek, uvijek odgovornosti.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjednice HS. Kolege govorili ste o sinergiji između državne, regionalne i lokalne vlasti i dobrom pozicioniranju i projekata koji su nužni upravo za područja iz kojih vi dolazite. Ja vas tu apsolutno razumijem i podržavam u tome, ono što je meni malo žao što to nije tako i u mojoj županiji, da je bilo bi puno bolje i za naše poljoprivrednike. Ali govorili ste i o klaonicama, mogu iznijet jedan primjer gdje je jedna mala općina napravila jednu malu klaonicu u jednoj industrijskoj zoni i upravo sa tom klaonicom su poljoprivrednici u tom prostoru dobili jednu dodatnu sigurnost jer kad se napravi jedan odnos između onoga ko proizvodi i onoga ko to kasnije i plasira dalje na tržište ti poljoprivrednici se odlučuju još više ulagat, još više širit svoju [[Upadica: Hvala]] i povećavat broj grla u odnosu na ona, na one prostore gdje toga nema.
Hvala vam. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala kolega, pa evo hvale vrijedan i ovaj primjer o kojem vi govorite u vašoj županiji privatne inicijative odnosno projekta koji je, koji je realiziran. Ponovit ću ovo je primjer izgradnje ove dvije klaonice upravo na tom tržištu stočarske proizvodnje i proizvodnje mesa vrlo zanimljiv jer je sinergija je ministarstva, županije, gradova, općina i proizvođača. To sam zaboravio reći za koje smo ih mi poslali da budu s nama partneri u ovom projektu kako u općini Čađavica tako i u gradu Otoku i da budu oni oni koji će na neki način kreirati i voditi politiku unutar te klaonice i na neki način štititi svoje interese. Ponavljam ponovo, interese onih manjih koje vrlo često spominjemo ovdje.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gđo. potpredsjednice, cijenjena ministrice. Kolega Šariću, dobro ste spomenuli ono što ja u svom izlaganju nisam rekao o klaonicama koje se grade u vašoj županiji, ali i u našoj. Da se nema kapaciteta sigurno se ne bi ni gradile, niko ne gradi ništa na pamet, ali evo kao što vidite sve vam mogu oprostiti, al uspjeh teško. Nije samo klaonice da se grade, u Virovitičko-podravskoj županiji grade se i mljekara i sirana koja će također zadovoljiti potrebe kapaciteta naših proizvođača mlijeka. Jednako tako i Tehnološko informacijski centar koji će bit na pomoći i poljoprivrednicima, a jednako tako i obrtnicima.
Izvolite odgovor na repliku.
Da evo slažem se kolega Đakić da evo potvrđujemo i na ovim primjerima mini klaonica da ima uistinu dobrih projekata i ovaj ponavljam u općini Čađavica iz vaše županije jedan od dobrih projekata. Ja kolega Lenart još moram samo jedan kratki komentar reći, ja sam bio pomoćnik ministru u periodu od 2006. do 2008.g. i imam neko iskustvo, dopuštam si za pravo da mogu sagledat malo stanje u poljoprivredi onda i danas i da ipak ima itekako puno pomaka [[Upadica: Hvala, slijedeći…]] [[Upadica iz klupe: I odgovornosti]] i odgovornosti uvijek, uvijek odgovornosti.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjednice HS. Kolege govorili ste o sinergiji između državne, regionalne i lokalne vlasti i dobrom pozicioniranju i projekata koji su nužni upravo za područja iz kojih vi dolazite. Ja vas tu apsolutno razumijem i podržavam u tome, ono što je meni malo žao što to nije tako i u mojoj županiji, da je bilo bi puno bolje i za naše poljoprivrednike. Ali govorili ste i o klaonicama, mogu iznijet jedan primjer gdje je jedna mala općina napravila jednu malu klaonicu u jednoj industrijskoj zoni i upravo sa tom klaonicom su poljoprivrednici u tom prostoru dobili jednu dodatnu sigurnost jer kad se napravi jedan odnos između onoga ko proizvodi i onoga ko to kasnije i plasira dalje na tržište ti poljoprivrednici se odlučuju još više ulagat, još više širit svoju [[Upadica: Hvala]] i povećavat broj grla u odnosu na ona, na one prostore gdje toga nema.
Hvala vam. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala kolega, pa evo hvale vrijedan i ovaj primjer o kojem vi govorite u vašoj županiji privatne inicijative odnosno projekta koji je, koji je realiziran. Ponovit ću ovo je primjer izgradnje ove dvije klaonice upravo na tom tržištu stočarske proizvodnje i proizvodnje mesa vrlo zanimljiv jer je sinergija je ministarstva, županije, gradova, općina i proizvođača. To sam zaboravio reći za koje smo ih mi poslali da budu s nama partneri u ovom projektu kako u općini Čađavica tako i u gradu Otoku i da budu oni oni koji će na neki način kreirati i voditi politiku unutar te klaonice i na neki način štititi svoje interese. Ponavljam ponovo, interese onih manjih koje vrlo često spominjemo ovdje.
Hvala vam. Slijedeća replika uvažena zastupnica Anamarija Blažević, izvolite.
Hvala potpredsjednice. Pa evo i moje pitanje je ustvari išlo u tom smjeru. Moram čestiti na tom projektu izgradnje klaonice i priznat kako nisam znala za tu činjenicu do sada i u prilog toga da je to za pohvalu želim vam reći da je i u mom kraju koji je malo zapadniji od vas upravo problem nedostatka klaonica prepoznat i stočari se na to žale. Dakle, ima potencijala, žele proizvoditi hranu, ali evo imamo problem nedostatka klaonica tako da upravo sinergija koju je spominjao kolega Totgergeli i što vi radite je potrebno. Ja stvarno od srca se nadam, smatram pa čak sam i sigurna da će ta činjenica taj vaš projekt postojanja klaonice sigurno potaknuti još nekoga na bavljenje stočarstvom ali i proizvodnjom mesa i nadam se da se i vi s tom konstatacijom i slažete i da ste upravo zato išli u izgradnju klaonice.
Hvala vam. Izvolite, odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolegice, pa dakle evo pa kao što i vi znadete za svoje probleme tako za probleme znaju u svim našim slavonskim, ne samo slavonskim, svim našim županijama u Hrvatskoj. Nego sigurno će ovo biti ja bih rekao jedan od načina i modela kako i u drugim sredinama realizirati ovakve projekte, a naravno ja vjerujem evo u ime i ministrice i u ime naših županija i nas koji smo partneri na ovom projektu da ćemo pomoći svima koji žele raditi na ovako nečemu. Tim više što ovdje razgovaramo i o sredstvima iz EU fondova. Dakle i o novcima koje imamo priliku sada iskoristiti. Pa evo budimo pametni, budimo mudri, budimo operativni, pokažimo da znamo to raditi, iskoristimo ovu sinergiju i lijeve i desne strane sabornice i gradimo dobre projekte.
Hvala vam lijepo, to je to od replika, možete na mjesto, a mi nastavljamo dalje. Slijedeća prijava za sudjelovanje u pojedinačnoj raspravi o ovom prijedlogu zakona je ona uvažene zastupnice Ankice Zmajić. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, poštovana ministrice sa suradnicom, kolege i kolegice zastupnici, poljoprivreda je najstarija djelatnost i vrlo važna gospodarska djelatnost u RH. Zakon o poljoprivredi je temeljni zakon koji propisuje prvenstveno ciljeve i mjere poljoprivredne politike. Ovim predloženim izmjenama i dopunama Zakona o poljoprivredi uskladit će se zakon o pravnim aktima EU, provedba odluke Ustavnog suda RH, osigurava se pravni okvir za donošenje strategije poljoprivrede kao akta strateškog planiranja područja poljoprivrede i ruralnog razvoja. Zatim vezano za organizaciju unutarnjeg tržišta uvodi se pravni okvir za donošenje posebnog programa potpora na nacionalnoj razini u cilju promocije naših hrvatskih poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Definirat će se program otpada od hrane, ciljevi i obvezne mjere plana za sprječavanje smanjivanja otpada od hrane kao i unapređivanje sustava doniranja hrane. Vrlo važna novina je javna objava podataka iz upisnika poljoprivrednika u cilju učinkovitije kontrole mjera poljoprivredne politike u svrhu veće transparentnosti i kontrole praćenje mjera poljoprivredne politike. Također, praćenje stanja poljoprivrede i planiranja poljoprivredne politike, izrada lokalnih i regionalnih strategija i provedba projekata od javnog interesa kao i turističko promotivne svrhe, a to nama u lokalnim zajednicama i donosi razvoj u budućnosti naših sela. Također se dorađuje elektronička poljoprivredna iskaznica kroz veću digitalizaciju posebnih procesa i podnošenja zahtjeva za potpore za sve korisnike mjera ruralnog razvoja. Prošle godine započela je primjena i upotreba elektroničke poljoprivredne iskaznice koja primjena se dobro pokazala kroz smanjenje administracije, uštedi na vremenu i uštede novca, a zamijenila je postojeće kartice kao što su zelena poljoprivredna kartica, kartica za plavi dizel i kartica za korištenje sredstava za zaštitu bilja. Prva i najvažnija zadaća poljoprivredni je prehraniti hrvatsko stanovništvo odnosno osigurati dostatnu primarnu proizvodnju prehrambenih proizvoda. A upravo određivanjem i omogućavanjem novih mjera možemo poboljšati poljoprivredu. U programu Vlade RH naglašeno je jačanje hrvatskog sela i poljoprivrede i kroz ove izmjene i dopune Zakona o poljoprivredi i predviđenim mjerama teži se poboljšanju poljoprivredne politike. Bez obzira na neke nedostatke poljoprivrede u današnje vrijeme sve je više, sve više napreduje. Evo i pokazatelji za 2020.-tu godinu govore da je poljoprivreda RH otvorila rast u odnosu na 2019. godinu gdje je vrijednost poljoprivredne djelatnosti povećana za 7%. Evo kako smo već danas ovdje čuli, povećala se pomoć i potpora poljoprivrednicima u 2020. godini gdje je Ministarstvo poljoprivrede isplatilo oko 7 milijardi kuna poljoprivrednicama što je za 20% više u odnosu na prethodnu 2019. godinu, a od toga je 5,5 milijuna kuna iz sredstava iz europskih fondova. Replika, nema replike.
Aha, ne ima, ima, pardon, ja sam mislila da ćete iskoristiti vrijeme do kraja kako to obično biva, ali vi ste bili ekonomični. Prva replika na vaše izlaganje odnosno prva i jedina je ona uvažene zastupnice Anite Pocrnić Radošević. Izvolite.
Hvala potpredsjednice. Poštovana kolegice Zmajić istakli ste da je Ministarstvo poljoprivrede u 2020. godini isplatilo 7 milijardi kuna poljoprivrednicima. Recite mi u kojoj mjeri je ovakva potpora pomogla poljoprivrednicima u vašoj općini budući vi dolazite iz općine Vrpolje gdje ste i načelnica, to je mala općina sa oko 3.500 stanovnika kao što je i većina općina u Ličko-senjskoj županiji, u stvari ne većina nego nažalost sve, pa me zanima da li su te potpore bile dostatne malim općinama ili jednostavno ima prostora za dodatno poticanje poljoprivrednih djelatnosti?
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Anita, znači potpore na području općine Vrpolje su provođene kroz mjere ruralnog razvoja, a to su mjere 4 i 6 i te mjere su i konzumirane na području općine Vrpolje i dosta OPG-ova se javilo i ostvarilo znači bespovratna sredstva u iznosu od 20.000 EUR-a, 50.000 EUR-a za nabavku poljoprivredne mehanizacije ili i do milijun EUR-a za rekonstrukciju i izgradnju poljoprivrednih objekata.
Hvala vam lijepo, možete na mjesto. Idemo dalje. Uvažena zastupnica Romana Nikolić, slijedeća je prijavljena za sudjelovanje u pojedinačnoj raspravi, izvolite uvažena kolegice.
Hvala potpredsjednice sabora. Danas raspravljamo o izmjeni i dopuni Zakona o poljoprivredi, a u obrazloženju zakona kao jedan od važnijih razloga navodi se potreba izmjena i dopuna zbog usklađivanja sa Zakonom o državnom inspektoratu. Podsjećamo da je Zakon o državnom inspektoratu objavljen u Narodnim novinama 20. prosinca 2018., a s radom je Državni inspektorat počeo 1.4.2019.. Navedeno govori kako se skoro 2.g. Zakon o poljoprivredi nije uskladio sa Zakonom o državnom inspektoratom, što je slučaj i sa nizom drugih zakona iz područja poljoprivrede, npr. Zakon o hrani koji nije ni u proceduri e-savjetovanja. Prilikom donošenja Zakona o državnom inspektoratu trebalo je pripremiti u paketu izmjene svih drugih zakona iz područja poljoprivrede jer se na ovakav način prije svega stvara pravna nesigurnost, a sam sustav uspostavlja godinama bez plana i jasne vizije. Dodatno kad se radi o ovom ministarstvu želimo informirati da su djelatnicima koji su navrat nanos preuzeti iz savjetodavne službe i Hrvatske poljoprivredne agencije nakon odluke vlade o ukidanju tih institucija nove Ugovore o radu zaključivali s kašnjenjem od preko godinu dana. Nadalje, Europski zeleni plan donesen je u prosincu 2019. sa glavnim ciljem da Europa postane prvi klimatski neutralan kontinent do 2050., a središnji dio Zelenog plana je Strategija od polja do stola, očuvanje biološke raznolikosti, održiva poljoprivreda i ruralna područja i brojne druge politike. Zašto se donio Europski zeleni plan? Pa donio se da ga upravo mala i srednja poljoprivredna gospodarstva mogu maksimalno iskoristiti, ali unatoč tome što je usvojen prije godinu i 3 mjeseca mi o njemu ništa ne pričamo, niti se po njemu po tom pitanju išta radi. Ono što ostavlja dojam da ga lideri naše poljoprivredne politike uopće ne razumiju. I danas umjesto da raspravljamo o novom zakonu u kojeg su ugrađene smjernice EU Zelenoga plana i Strategija od polja do stola, mi donosimo izmjene i dopune Zakona u kojima ispravljamo greške uzrokovane kašnjenjima, nemarom, neodgovornošću ili neznanjem. Poznata nam je ukupna vrijednost plana oporavka i otpornosti za RH koja iznosi 6,3 milijardi EUR-a bespovratnih sredstava i 3,6 milijardi EUR-a zajmova za razdoblje 2021.-2023. Kako plan nije dan na uvid javnosti tražimo u ime poljoprivrednika i poduzetnika informaciju od nadležnog ministarstva koliko je od tih sredstava namijenjeno za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj odnosno privatno ulaganje u ove sektore. Zahtijevamo da Ministarstvo poljoprivrede što je prije moguće pripremi plan izrade strateških dokumenata i modela izravnih plaćanja u RH kako bi poljoprivrednici i poduzetnici u ovom sektoru znali kad se očekuje završetak izrade nacrta tih dokumenata uključujući i primjere izračunate okvirni datum, datum početka javne rasprave u kojoj bi oni, a i javnosti mogli sudjelovati. Apeliram još jednom na strategije naše poljoprivredne politike da se trgnu i počnu donositi odluke koje će biti na korist naših poljoprivrednika i u konačnici cijele Hrvatske. Ne učine li to uskoro propast će i ovo malo poljoprivrednika što je još i ostalo.
Bravo i vi ste završili prijevremeno, hvala vam lijepo, imate dvije replike, prva je ona uvažene zastupnice Martine Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Kolegice Nikolić, kad već spominjete da se Ministarstvo poljoprivrede već dugi niz godina usklađuje sa Zakonom o državnom inspektoratu zanima me vaše mišljenje kako komentirate činjenicu da i donošenje Strategije poljoprivrede će bit donesena 2022. otprilike za razdoblje 2020. do 2030.? Hvala vam.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala zastupnice Grman Kizivat. Pa s obzirom da Ministarstvo ne radi svoj posao kako bi trebao, da kasni oko svega, mene, ono što mene zanima je kad se donese ta strategija koliko će ona koštati, a kasnit će već 2.g.
Hvala. I još jedna replika, uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo uvažena gđo. potpredsjednice. Kolegice Nikolić, dotakli ste jedno jako zanimljivo pitanje moram vam reći u odgovor na koji bi i ja želio čuti, a to je Nacionalni plan za oporavak hoće li se i što će se odnositi na poljoprivredu, neki postoci su već zadani. Ali ono što je zapravo najtužnije kolegice je da su navodno neki novinari već vidjeli taj nacionalni plan i opet nam se dešava ista stvar kao i sa Nacionalnom razvojnom strategijom. Novinari vide prije neke dokumente nego mi koji bi o tome trebali odlučivati i kvalificirano raspravljati. Da ne govorim o tome koliko nema mudrosti u nekom dugoročnom planiranju nego je sve ad hoc, kao što smo vidjeli recimo sa šećeranama, kašnjenje mjera za proizvodnju šećerne repe itd., a s druge strane evo imamo misteriju kako utrošiti novac koji nam je na raspolaganju, vlada ne daje nikakve signale kako će se on raspoređivati, a kamoli ne samo nama koji o tome na kraju kao trebamo odlučiti nego i onima koji bi trebali biti korisnici.
Hvala vam. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala zastupniče Hajduković. Slavonija, Baranja i Srijem su gospodarski, demografski i socijalno devastirano područje. Prije 6. mjeseci smo ukazivali i pozivali vladu da reagira na vrijeme i da ne dopusti da dođe do potpunog gašenja tvornica i time i do gubitka radnih mjesta. Šta su oni na to napravili? Optužili su nas da obmanjujemo javnost i eto danas nemamo niti tvornicu u Virovitici, a ni tvornice u Osijeku, a i županjska je na izdisaju. Ostat će nam pusta slavonska sela, puste ulice, a ljudi će masovno odlaziti iz Slavonije trbuhom za kruhom. I oni na svaku našu prozivku optužuju vladu SDP-a umjesto da se prime posla i da riješe taj problem i dadu sve što je moguće u svojoj moći da spase svako radno mjesto u Slavoniji.
Hvala vam, nema više replika. Nastavljamo dalje, slijedeća prijava za sudjelovanje u pojedinačnoj raspravi, uvaženi zastupnik Željko Lenart. Izvolite kolega. Samo da se malo dezinficira, evo možete sad.
Hvala poštovana potpredsjednice. Evo danas smo u ovoj raspravi već svašta rekli, svakih tema se dotaknuli, no nažalost nećemo ništa promijeniti za skoru budućnost za poljoprivredne proizvođače, a njima je vrlo bitna skora budućnost radi njihovog opstanka. Neki dan je bilo godinu dana od pandemije Covida-19 i nažalost nismo ništa naučili iz toga po pitanju hrane, da se trznemo i da shvatimo da samodostatnost u proizvodnji hrane je vrlo bitna pogotovo u ovakvim slučajevima pandemije. Sreća naša što su lanci opskrbe iz Zapadne Europe radili, konvoji su dovozili, centri su se opskrbili pa nismo bili gladni. Da je bilo drugačije vjerujem da bismo imali veliki problem i da bi se zapitali što smo radili 30 godina unazad. Smatram da trebamo više razvijati znanost o poljoprivredi jer smo malo posustali, posustali smo u sjemenarstvu, posustali smo i u educiranosti naših proizvođača. Oni pohađaju predavanja koja su obvezni pohađati često puta preko volje i često puta slušaju samo nešto sa slajdova od čega vrlo malo nauče. Mislim da su u ovom trenutku, a to svjedočim na terenu kolege koji se bave proizvodnjom, koji su i veći proizvođači od mene da uče jedni od drugih da bez bitnih predznanja ulaze u proizvodnje, a poljoprivredna proizvodnja je vrlo osjetljiva po pitanju tla kao matičnog supstrata za proizvodnju, očuvanja njegove plodnosti i njegove strukture i onda nam se dešavaju dugoročne pogreške i dugoročni problemi koji se vrlo teško ispravljaju. Jedan od velikih problema je mehanizacija koja se svakoga dana kupuje sve veća i sve teža, pa danas ako imate traktor ispod 200 KS to vam je mali traktor. No, međutim traktori izbijaju tlo pogotovo recimo u prošloj godini kakvu smo žetvu imali tj. berbu kukuruza i u oranju koje je bilo ove zime evo i ovog proljeća nakon toga. Kroz fondove, kroz mnoge mogućnosti da se ostvari nekakva potpora za kupovanje mehanizacije kupuje se često ono što poljoprivrednicima ne treba, pa onda ako nisi kupio novi traktor nisi in, jer kad dođeš pred trgovinu nemaš novi traktor. Kad obiđete Njemačku, Francusku i Italiju možete svakako vidjeti da ljudi koriste jako starije mehanizacije ali koja je funkcionalna i nije potrebno kupovati novi traktor ako s njim ne radite 1000 sati godišnje, to je minimum. Prekapacitirali smo se sa previše KS po hektaru kojih treba održavati i koje treba normalno financirati. Mislim da bi sastavni dio ovog zakona trebao biti i zakon koji bi regulirao i zelenu energiju u poljoprivredi, obnovljive izvore energije koji proizlaze iz funkcioniranja poljoprivrednih gospodarstava. Nažalost unatoč potporama koje ne možemo reći da su male, svake godine je sve teže proizvodit. Evo i ove godine je poskupio sjemenski materijal. I ono što se dešava na tržištu je nedostatak sjemenskog kukuruza. A imali smo nedavno zakon o sjemenu gdje želimo ukinuti farmersko sjeme. Mislim da trebamo od toga odustati barem za neko vrijeme da vidimo što će se dešavati s sjemenarstvom i s opskrbom sjemenskog materijala koje je nužno za proizvodnju jer znamo da je kukuruz hibrid i da se od njega ne može uzimati farmersko sjeme, ali zato se od svoje pšenice može. Mnogi ste ove godine pričali da je prošle godine bilo povećanje od 7% poljoprivredne proizvodnje. Prošle godine smo imali natprosječnu godinu u proizvodnji što se tiče pšenice, kukuruza i soje i nemojte se zavaravati da smo podigli poljoprivrednu proizvodnju nego smo imali dobru godinu pa smo zato podigli proizvodnju. Tragedija je što ćemo skoro sve to izvest van iz Hrvatske. Hvala.
Hvala vama uvaženi zastupniče. Nastavljamo dalje prema redoslijedu prijavljenih. Slijedeći na redu je uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković. Prije toga mala dezinfekcija. Hvala vam, izvolite uvaženi kolega.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Ministrice, kolegice i kolege, pa Hrvatska ima ministricu poljoprivrede, evo ja je sad vidim nakon dosta dugo vremena da tu sjedi i sluša što joj govore ljudi koji su izabrani od građana koje bi ona trebala zastupati. Ali se brinem znate kolegice i kolege zato što dok slušajući nas tu ne može razmišljati o novim mjerama Ministarstva poljoprivrede kako prevenirati te sve sjajne poteze HDZ-ove politike i njihove posljedice, a isto tako dok sjedi tu i sluša nas što govorimo ne može u EU zastupati interese hrvatskih proizvođača, hrvatskih potrošača i hrvatskih građana. Žalosno je koliko smo reaktivni, ali o tome sam već govorio ranije, možda ministricu to ne zanima, ali ponovit ću i zbog hrvatske javnosti i zbog nje, ministrice ako ne znate kako zastupati hrvatske interese u EU imate koga pitati i u ovom Domu i izvan njega, ali nemojte, nemojte nas praviti budalama, govoriti da neke stvari ne možemo promijeniti, a možemo. Isto tako kolegice i kolege, ne razlikujemo što je to uredba, a što je to direktiva Europske komisije. Najčešće naši službenici pa onda naši dužnosnici koji bi se trebali baviti ovom temom, uopće ne razlikuju koja je razlika, uopće ne znaju što bi s tim napravili, pa se najčešće desi to da jedno i drugo samo prepisujemo u naš zakon što nije dobro. Direktiva je nešto što ostavlja puno manevarskog prostora za prilagodbu našim uvjetima i našim proizvođačima, dakle ako govorimo konkretno o poljoprivredi. Direktiva ima intenciju odnosno namjeru, a kako ćemo do cilja odnosno do namjere stići to je na nama. Uredba je nešto drugo. Ali kažem vam bojim se da griješimo kod direktiva da ih prepisujemo umjesto da razmišljamo i promišljamo kako ih implementirati na najbolji način za naše prilike i da time oštećujemo i naše proizvođače i naše potrošače, a na kraju onda i naše građane i interes RH. Moram također nešto reći i primijetiti jer ja se ne mogu oteti dojmu da mi živimo u nekim paralelnim Hrvatskama kolegice i kolege, slušao sam s ove govornice o dizanju poljoprivredne proizvodnje, o rastu izvoza, o tome da … cvatu ruže u Slavoniji pogotovo što se tiče poljoprivredne proizvodnje. Pa kolegice i kolege nekad vam moram reći da je statistika točan zbroj netočnih podataka. A reći ću vam koji su točni podaci, to je da je 200.000 ljudi iz Hrvatske iselilo do 2019.g. u zadnjih pet godina, dakle recimo od 2014.-2019.možda malo kraće. To je egzaktni podatak kako dobro štitimo interese naših građana, kako dobro radimo propise, kako dobro provodimo projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“, kako dobro planiramo, programiramo i razvijamo. 200.000 ljudi. Volio bih da imamo statističke podatke koliko točno poljoprivrednih proizvođača, ali taj postotak mogu vam reći iz vlastitog iskustva nije zanemariv. Ljudi koji su u naponu snage, koji bi trebali dati najviše i mogli dati najviše su odlučili svoju sreću potražiti negdje dalje. A zašto je tome tako? Pa to su plodovi, mjerljivi plodovi programa tj. projekta „Slavonija, Baranja i Srijem“, jedino to. Ovi fiktivni rastovi izvoza to je sve bezveze kolegice i kolege, tu odmah mogu i jasno i glasno s ove govornice reći. Ako će me neko uvjeravati da se recimo naše šećerane nije moglo spasiti, a taj vam isto prodaje maglu. U robnoj razmjeni sa Republikom Bugarskom kako sam rekao i ranije danas, a nije zanemariva robna razmjena u konkretnom iznosu čak 8% 2019.g. je otpadala na šećer. Ogroman izvozan proizvod i to ne sirovina kolegice i kolege nego proizvod sa dodanom vrijednošću, sa proizvodnim kapacitetima u Hrvatskoj i zaposlenim ljudima tu. A zakašnjela reakcija, reaktivna reakcija i nedostatna reakcija je rezultirala tome da danas imamo 200 radnih mjesta na Istoku Hrvatske manje.
Hvala vam lijepo. Vaša rasprava izazvala je niz replika, pa hajmo redom. Prva je na redu uvažena zastupnica Romana Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjednice Sabora. Pa evo g. Hajdukoviću spomenuli ste šećerane, a ne mogu da ne reagiram i upitam s obzirom da se hvale kako dobro razvijaju, planiraju našu Slavoniju. Mene zanima što vi mislite što će biti sa proizvođačima šećerne repe za koje je ministarstvo s ciljem da bi se osigurala proizvodnja kraljice ratarske kulture uvele i trogodišnji program potpore?
Izvolite, odgovor na repliku.
Neće biti ništa kolegice, oni koji su proizvodili će proizvodi i dalje, ali to su sve nedostatne količine. Te mjere nisu donešene sa namjerom da oni nastave proizvoditi nego sa namjerom da se poveća površina pod šećernom repom. Jesmo li uspjeli? Nismo jer površina konstantno pada, pada, pada i nakon provedbe tih mjera. A podsjetit ću vas samo dakle 2017. smo znali da će biti ukinute kvote, do 2019. nismo učinili ništa, a onda smo 2021. bili iznenađeni kada mjere koje nismo donijeli na vrijeme i nismo dovoljno promislili nisu dale rezultata. E onda smo se čudili ko pura znate već čemu, onda je to bilo nešto neviđeno. Pa valjda neke mjere i donosimo s tim ciljem da budu mjerljive, da ih mijenjamo i prilagođavamo ako ne daju rezultate.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Šašlin. Izvolite.
Poštovani kolega Hajduković. Iz vaše rasprave doista zaključujem odnosno vidimo da stalo govorite o nedovoljnoj dorečenosti zakona, ne preciznosti, da je potrebno dodatno normirati nešto, da se puno toga ostavlja za rješavanje u pravilnicima itd., očito smatrate da bi bilo potrebito svaku situaciju sve predvidjeti zakonom. Ja ću vas podsjetit da je to radio pokojni car Franjo Josip u Austro-Ugarskoj, na kraju se izgubio u toj hrpi zakona i znamo kako je ta država prošla, pa evo da povučemo neku pouku. Hvala.
Izvolite, odgovor na repliku.
Kolega Šašlih, dozvolite mi da vam kažem kao profesor povijesti Josip II, a ne Franjo Josip, ali dobro. Dobro, ja to sad nisam spomenuo u ovoj raspravi, iako rekao sam i ranije, ja nisam pobornik pre normiranja, nemoguće je previdjeti se situacije, ali nisam pobornik bome ni pod normiranja. Nažalost, bojim se da u ovom sazivu gledamo trend da se sve više prepušta pod normi odnosno da sve više podnormiramo da se sve više prepušta nekim pravilnicima nego zakonu. To je derogiranje Parlamenta kolega jer neke stvari mi moramo dogovoriti tu za ovom govornicom i u političkoj areni. One provedbene stvari trebaju se regulirati podzakonskim aktima, ali ako sve reguliramo podzakonskim aktima onda smo ovlasti Parlamenta dali Vladi onda nema smisla da mi tu ovdje raspravljamo niti da postojimo.
Hvala lijepo. Sljedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Kolega Hajduković, spominjali ste kako zapravo slijepo slijedimo direktive i razliku prema uredbi, često puta ne idemo u nekakve prilagodbe prema našim uvjetima i sada mene muči što prema toj novoj direktivi prirodna izvorska voda postaje izvorska voda. Znamo da su proizvođači prirodne izvorske vode zapravo brendirali svoje proizvode, to ima nekakvu određenu kvalitetu, da li mislite da će sad ovo nazivlje prema ovoj direktivi možda ipak dovesti u zabludu potrošače, ne samo u našoj zemlji nego i izvan nje? I još komentar, pravilnik o ovim prirodnim mineralnim i prirodnim izvorskim vodama će se sad opet trebati mijenjati pa će biti nekakva prilagodba pet godina pa će opet biti nekakva direktiva koju ćemo možda mijenjati za godinu dvije. Hvala.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Marić, vukući paralelu s ovim zadnjim što ste rekli, mi smo često mijenjali zakonske akte ovdje odnosno zakone, a onda ne bi prilagođavali druge propise koje smo trebali prilagodit. Primjerice kada smo mijenjali Obiteljski zakon nismo promijenili čitav niz drugih zakona koje su promjene iz Obiteljskog zakona to zahtijevale. E sada zamislite kaosa kada to radimo podzakonskim aktima, kada 4, 5 ministarstava odnosno ministar mora dati suglasnost itd., itd., koliko će to trajati, koji će biti učinci, koliko će nas to koštati, koliko će to u provedbi štekati dakle ja bi o tome mogao pričati do sutra, možda ne iz ovog konkretnog primjera, ali svakako iz primjera recimo obrazovanja odakle dolazim. Druga stvar koja mi je možda i bitnija za ovu temu u čijem su vlasništvu ili koncesije ti izvori, to se nekako pogubilo i o tome više rijetko tko priča, a sa dolaskom Forta Nove, sa propasti Agrokora puno se tu stvari izdešavalo, neki su ugovori ponovo potpisi, tko su vlasnici, tko su koncesionari na kraju nije javan podatak.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa kolega Hajduković kad već govorite da se usklađujemo s direktivama EU, ja se moram nadovezati da i taj posao copy-paste koje radi Ministarstvo poljoprivrede čak nije u stanju napraviti na vrijeme. Dalje, kada već spominjete koliko je ljudi otišlo iz Slavonije moram se također nadovezat da će taj broj biti puno veći. Znamo da su se zatvorile dvije šećerane, projekt na kojem smo i ja i vi radili upozoravali na vrijeme, to će biti veći broj ljudi koji će naravno otići iz naše Hrvatske. A jedino što možemo čuti od vladajućih je da je glavni razlog za propast šećerana i proizvodnje šećerne repe kriva isključivo Vlada RH na čelu sa SDP-om, a moram konstatirati da je već treći ministar u Vladi HDZ-a. Hvala.
Izvolite, odgovor na repliku.
Pa kolegice u 30 godina koliko je na vlasti u HDZ, koliko je SDP sa partnerima, dakle o tim omjerima raspravljati je malo deplasirano, tako da možda i ne bih radio. Međutim, ono što je sad tu bitnije kada govorimo o šećeranama, nažalost ovo je sad već gotova stvar, te šećerane koje su se zatvorile neće se ponovo otvarati. Nažalost, to pokazuje i europska praksa, niti jedna šećerana koja se zatvorila više se nikada otvorila nije. Ali što će biti s onom koja je ostala i ne samo njom nego ostalom prerađivačkom industrijom koja nam je ostala doduše u tragovima? Kako ćemo se prilagođavati europskom zelenom planu odnosno kako će se oni prilagođavati europskom zelenom planu? Emisijska jedinica je strašno porasla u cijeni upravo zbog tog plana, a što Vlada radi da pomogne proizvođačima ne u novcu, ne dakle ne dajući im novac nego da prebrode ovaj period i da im da dovoljno vremena i logistike da se prilagode novim uvjetima? Ništa.
Hvala. Idemo dalje. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Hajduković, govorili ste o tome kako su šećerane zatvorene, ja bih vas samo želio podsjetiti da Virovitička šećerana je imala dva puta svoj kolaps u vrijeme SDP-ovih vlasti, dva puta je završila u stečaju i ponovo se oporavila do 2013.g. ili '14. kada g. Jakovina ukida kvotu za 10.000 tona šećerne repe Virovitičkoj šećerani, to je početak kraja. Cijena šećera na svjetskom tržištu također je drugi uzrok koji je zadesio naše šećerane i mi vjerujemo konzervirana Šećerana u Virovitici neće stati, onda i dalje pakuje šećer koji je proizveden u Županji i dalje vozi šećer tekući koji ide cijelom Europom kao i Hrvatskom.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Đakić. Ovako problemi u šećernoj industriji nisu novi, nisu se desili preko noći, no mi smo propustili reagirati i to propustili smo reagirati u kritičnom periodu prije ukidanja kvota, to je prva stvar. Činjenica, mi smo reaktivno napravili tek dvije godine kasnije, druga činjenica je imala je kolaps, išla je u stečaj, ali se nije zatvorila za vrijeme SDP-ove vlade nego je vid čuda za vrijeme HDZ-ove vlade, dakle ako ćemo već pričati o činjenicama. Upozoravali smo i prošle godine, dakle nismo to od jučer mi izmislili temu na ovaj problem kolegica Nikolić je to nekoliko puta za ovom govornicom rekla, od vas nisam čuo ništa o tom pitanju, pa ni od vaših kolegica i kolega koje su izabrane i u 4. i u 5. izbornoj jedinici, apsolutno ništa. Tako da ako govorimo o ovome i problemima onda imajte i to molim vas na umu.
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje, uvaženi zastupnik Siniša Jenkač. Izvolite.
Poštovani zastupniče Hajduković, pa spomenuli ste sjajne poteze HDZ-ove politike i ja bih vas podsjetio kao što je g. Đakić rekao na sjajne poteze SDP-ove politike na ministra Jakovinu, na raspodjelu zemljišta koja još dan danas i temeljem koje još dan danas imamo probleme u poljoprivrednoj proizvodnji. Također bi vas podsjetio, a statistika kao što ste rekli zbroj netočnih podataka, ali govori o nečemu, pa vrijednost poljoprivredne proizvodnje 2010.g. bila je na razini 21 milijardu koja je za vrijeme SDP-ove vlade pala na 15 milijardi koje se konačno sad ponovno vraća kao što vidimo na 19 milijardi. Hvala.
Izvolite odgovor na repliku.
Hvala kolega Jenkač na ovoj replici. Pa prije svega ako ćemo, ja sam povjesničar po struci, pa se ja u povijest volim vraćati, ali mislim da bi trebali više biti okrenuti budućnosti, možda ću vas posjetiti na sve one kosture koje je ostavila Vlada Jadranke Kosor i Ive Sanadera koji su počeli ispadati + još globalna gospodarska kriza + još sve ostalo što je tu Vladu SDP i dočekalo, dakle stavljati to u isti kontekst jednostavno ne drži vodu. Što se tiče raspodjele zemljišta, promijenili ste zakon, a koji je rezultat, još veći kaos. Sada gradonačelnici i načelnici dijele zemlju, ne dijele zemlju, na kraju zemlju koriste oni koji je prvi zaoru, ja ne vidim da tu postoji reda i gdje god se u Slavoniji maknete i gdje god zagrebete svi vam se žale upravo na to. Zemlje ima, ljudi su je čak voljni uzeti i iskrčiti na vlastiti trošak, ali je ne mogu legalno koristiti. Zašto? Pa sigurno zbog sjajnih zakona koje je HDZ donio.
Hvala vam. Odgovorili ste na sve replike, možete na mjesto. Nastavljamo dalje, slijedeći za raspravu pojedinačnu javio se uvaženi zastupnik Goran Ivanović, izvolite kolega.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice, uvažena ministrice sa suradnicom. Krenut ću od ovog zadnjeg što je bilo ovdje izrečeno i mislim da te patetike ako se pod hitno ne riješimo nećemo donijeti dobro ni sebi ni seljacima za koje se ovoliko zauzima ovdje. Da se razumijemo oko jednog, Slavonija, Baranja i Srijem bi odavno bili prazni da u njih nisu doselili ljudi iz Dalmacije, Like, Hercegovine, Dalmatinske zagore i odlučili tu živjeti i stvoriti si bolje uvjete i preduvjete za život. Prema tome, nemojmo na taj patetični način pristupati problemu koji je ogroman, koji je velik, koji je životni za one ljude koji nas slušaju ovog trenutka i očekuju od nas određena rješenja. Ja sam novi saborski zastupnik, prvi puta sam u HS i član sam Odbora za poljoprivredu. 18 sjednica je do sada održao Odbor za poljoprivredu. Gđa. Anamarija Petir koja je predsjednica odbora i ministrica koja je bila na svakom odboru je suvislo slušala ono što smo mi, koje su ljudi izabrali da sjede u ovom časnom domu zastupamo njihove interese i da probamo probleme koji nisu nastali prije 2.g., prije 5.g., u vrijeme Jakovine, Jadranke Kosor, Ive Sanadera ili bilo koga drugog, to su kompleksni problemi koje imamo. Podaci, samo 12,8% ljudi koji se bave poljoprivredom je mlađe od 40.g., 40% je starije od 65.g., a samo 7,1% tih istih su visoko obrazovani kadar. To su problemi strukturni, to nije problem koji se može riješiti ovdje u pola sata ili sat vremena izjavama, populističkim nastupima, to neće pomoći našim poljoprivrednicima. Nama treba jedna prava priča o poljoprivredi koju bi ja rekao, evo tu sam nekih 7 mjeseci i smatram da u ovih zadnjih 7 mjeseci vodimo jednu dobru, dobru priču i dobru raspravu kada je u pitanju poboljšanje uvjeta za naše poljoprivrednike. To je vrlo bitno. Ovdje se danas nije govorilo o udruživanju, udruživanje je jedna od bitnih stvari. Zadruge, poljoprivrednici se moraju, moraju skupiti na jedno mjesto, ne može svako djelovati individualno za sebe. Ja ću reći jedan dobar primjer iz moje Slavonije, a to je zadruga u Beketincima koju vodi jedan krasan čovjek koji je okrupnio sve ljude koji žele na taj način vidjeti i surađivati u poljoprivredi i ja bi rekao da provodi jednu dobru praksu. Drugo što mislim da je bitno, a dešava se, to smo čuli evo iz rasprave i g. Šarića, i g. Đakića, ministrica je u ponedjeljak bila u Osijeku, potrebni su nam kapaciteti. Bez izgradnje kapaciteta koji će našim poljoprivrednicima garantirati da ona cijena koja je u vrijeme žetve će bit sasvim drugačija nakon 5 ili 6 mjeseci bit će roba puno skuplja će imati gdje uskladištiti tu robu i čekati taj povoljniji trenutak. To imate ovog trenutka sa cijenom kukuruza. Cijena kukuruza je na početku žetve bila negdje oko, oko 95 kuna, a sad se penje već na nekih 130-140 kuna. E to su stvarni uvjeti i preduvjeti koje moramo riješit. Izgradnja Regionalnog distributivnog centra u Osijeku odnosno u Osječko-baranjskoj županiji je vrlo bitan temelj za neku poljoprivredu o kojoj želimo govoriti za 5 ili 10.g.. Govoriti o tome da Hrvatska može proizvesti sama hrane za sebe i da još hrani pola Europe su floskule koje ne doprinose ništa. Znate li kolko Ukrajina ima hektara samo pod žitom? 5 milijuna hektara, 5 milijuna hektara samo pod žitom, a da ne pričamo o drugim kulturama. Prema tome, idemo kad se razgovara o poljoprivredi razgovarati na način da razgovaramo o brojkama, činjenicama i onim što nam sugeriraju naši ljudi koji su nas poslali u ovaj časni dom da zastupamo njihove interese. Prema tome, mislim da ministrica Vučković i cijeli njezin tim radi dobro na, na ovome. U nekoliko zadnjih tjedana smo imali ovdje točke koje su usko vezane za poljoprivredu, a naravno nepoštene trgovačke prakse su sigurno jedno od onih što uništava hrvatsku poljoprivredu i hrvatskog proizvođača. Prema tome, imamo viziju, imamo ideje i na kraju krajeva i naći ćemo načine kako hrvatsku proizvodnju odnosno poljoprivrednu proizvodnju dovesti do onoga što je bila do početka '90.-tih godina, a to je 30 milijardi EUR-a. Evo, to je cilj i to je zadatak koji imamo.
Hvala vam, tri replike. Prva uvažena zastupnica Anamarija Blažević, izvolite.
Hvala potpredsjednice. Poštovani kolega meni je jako drago da ste se vi vratili na ovu današnju temu i raspravu gdje govorimo o poljoprivredi koja je važna tema i još mi je draže što ste spomenuli udruživanje. Dakle, nužnost udruživanja u proizvođačke organizacije u zadruge kao što ste vi dali primjer provodi se radi dogovora o nekakvoj zajedničkoj planskoj proizvodnji, o ujednačenoj kvaliteti, cijenama što bi ustvari snizilo troškove proizvodnje, povećalo količine proizvedenog i sigurno bi naši udruženi poljoprivrednici imali i bolje prihode. Danas su proizvođačke organizacije aktualne u državama članicama EU dok u Hrvatskoj tek u novije vrijeme dobivaju ustvari na važnosti. Mene zanima, smatrate li vi da će se u skorije vrijeme hrvatski poljoprivrednici početi više udruživati, koristiti te primjere dobre prakse i prvenstveno kako bi ustvari bili jači [[Upadica: Hvala.]] i na neki način se othrvali konkurenciji poljoprivrednika iz EU.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Naravno bez udruživanja ćemo zaostajati, bez udruživanja ćemo bespotrebno trošiti i velike novce. O tome je govorio nešto gospodin Lenart i slažem se tom njegovom raspravom da ne može svako obiteljsko gospodarstvo imati od 250 konja, jedan mali od 110 i tek ona jedan za vožnju po selu od 80 ili 90 konja. To nije dobro, a da ne pričamo o svim onim strojevima koji su potrebi uopće da bi takav jedan traktor bio u funkciji, da bi bio ekonomski isplativ. Prema tome, moramo o udruživanju više govoriti, moramo stvoriti okvire da se ljudi bez straha udružuju, da u tome vide svoju priliku i da naravno vide veću dobit nego što je ona možda sada, a zasigurno će biti veća ako svaki poljoprivrednik ne inzistira na svom strojnom parku nego može koristiti ono što već postoji samo treba drugačije raspodijeliti i naravno udružit se.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Šarić.
Hvala potpredsjednice. Poštovani kolega Ivanović, slažem se sa vašom tvrdnjom da je stanje i problem poljoprivrede vrlo kompleksno. I ne bi ga po meni uopće trebalo politizirati i razgovarati na način što je to napravio HDZ ili SDP već hladno i trezveno razgovarati o tome koja rješenja mi nudimo. Ovdje se često spominjalo danas da sela napuštaju mladi ljudi i da su to poljoprivrednici. Vjerujte moje iskustvo govori da upravo oni poljoprivrednici mladi ljudi ne odseljavaju, odseljavali su oni drugi koji su imali razloga, nisu imali radnih mjesta i opravdano su odlazili. Stanje u poljoprivredi je solidno, mehanizacija je iznimno dobra i nailazimo na ovaj problem udruživanja o kojem danas razgovaramo i to je nešto što je vrlo kompleksno pitanje, izazov i za ministarstvo kako naučiti, kako motivirati, kako educirati poljoprivrednike da se udružuju, vrlo složeno i ozbiljno pitanje.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika, izvolite.
Hvala lijepo. Evo dijelom sam već nešto o tome i rekao. Slažem se sa svim onima koji su u današnjoj raspravi napomenuli da su problemi iznimno teški i nisu nastali prije par godina. Budimo iskreni '90.-tih godina su donesene strateške pogreške. I to je činjenica. Uništavanje velikih prerađivačkih i prehrambenih kombinata na području pogotovo Slavonije, Baranje i Srijema je došlo do tektonskog poremećaja. Em su kombinati bili ti koji su hranu koju odnosno ono što su ožnjeli na svojim poljima pretvarali u finalni proizvod, a s druge strane ovo o čemu je Josip govorio, mladi ljudi su radili u tim kombinatima. To je vrlo bilo bitno i to se dogodilo da su ti kombinati praktički nestali. Drugi veliki problem o kojem ništa nismo rekli to je povrat zemlje grofovskim obiteljima. Jedan od velikih problema koji su napravili problem u hrvatskoj poljoprivredi.
Hvala vam lijepa. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Kolega, pa evo moram priznati da ste dosta realno iznijeli svoju raspravu i drago mi je da ste spomenuli zadruge. Isto tako ako realno gledamo moramo priznati da Hrvatska nije niti približno organizirana i uspješna u sektoru poljoprivredne u odnosu na ostale zemlje EU osobito s obzirom na plodnost zemlje i na, s obzirom na obradive površine koje posjedujemo. Ono što mi je zanimljivo što ste spomenuli cijene kukuruza u vašem slučaju, ali i kako ćemo uopće motivirati i dati želju za rad tom poljoprivredniku kad recimo imamo primjer krumpira koji se kila može naći za 2 kune. U slučaju ako uzimamo u obzir tonu krumpira, znači ako su na veće količine to ide i ispod 2.000 kuna što je apsolutno nerealno. Znamo koliko treba i truda i vremena i okopavanja i svega uložiti u to. Znači kako vi smatrate da se može uopće vratiti ta želja za proizvodnjom? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo. Tako je, sprječavanjem nepoštenih trgovačkih praksi. To je ono što hrvatsku poljoprivredu, općenito hrvatsko gospodarstvo stavlja na koljena. I tu nema govora, dokle god se s time ne budemo obračunali na način da hrvatski proizvod mora imati konkurentnu cijenu da ne možemo ići, mi sad više ne idu ni sa dampinškim cijenama, nego idu sa predatorskim cijenama. Prema tome, to je nešto što moramo izboriti i tu pobjedu moramo izvojevati na bilo koji način. I reći ću nešto za kraj. Puno se ovdje vodilo rasprave o šećeru, o šećeranama. Da se mene pita cijena šećera ne bi bila ispod 11, 12 kuna po kilogramu. Zašto? Šećer je jedno ozbiljno zdravstveno zlo kao što smo povećali cijenu na cigarete, na alkohol, tako i šećer. Šećer je nešto što stvara velike probleme koje ćemo tek osjetiti za 5, 10 ili 20 godina.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Bože Petrova, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, kolega Ivanović a kad vas slušam iz stranke koja je vladala Hrvatskom i trenutno vlada Hrvatskom, a vladala je Hrvatskom zadnjih, od zadnjih 30.g. preko 20.g. HDZ je upravljao Ministarstvom poljoprivrede, HDZ. Kad vi danas pričate, pa to izgleda ono nije sad da, da vas ja kritiziram, meni to ispadne kao da ste vi spavali neki zimski san ili ste ne znam kliknuli neku tipku u glavi i vi imate amneziju. Vi npr. spominjete, mislim ja ne mogu ne reagirat kad sam u sabornici na nebuloze, vi kažete nešto se je dogodilo u zadnjih 30.g., propala su nam poduzeća. Kome su propala? Meni ili su vama koji ste vodili to ministarstvo 20.g. od 30.? Kome su propala? Dižite vi replike. Druga stvar, ovdje upozoravate kolege kolega Ivanović da ne budu populisti jer ako previše patetično pričaju o iseljavanju mladih iz Slavonije onda su populisti. Znate što? Uvrijedili ste vašeg premijera, ajme! Pa on vam je govorio prošle godine mi se moramo brinuti za Slavoniju. Slavonija iseljava. Jeste li možda njega proglasili populistom ili je on van ove kategorije? Ja bi vas molio kada izađete ovdje da pripazite. Ako već nemate što pametno za reć onda šutite. Al ne možete glumiti da se nešto nije dogodilo, pa Slavonija vam vrišti da se nešto dogodilo. Pa vi imate situaciju danas u Slavoniji, to nije populizam, da imate 10 km ceste u 8 navečer ne gori niti jedno svjetlo u kući, je li to populizam, je li to patetika? Nije to patetika, to vam je istina, to vam je činjenica i to je napravio HDZ jer je 20.g. od 30.g. vodio to ministarstvo. Dakle, želite odgovornost, odgovornost može, al onda je ponesite do kraja. Natječe se na svakim izborima zato uzmite to. A sad samo da vam kratko se vratim na famozne šećerane koje spominjete, koje se ovdje spominju itd.. Kaže se bile su i prije u problemu, kaže se ova će radit. Znate koji je uvjet za šećerane? Preko 10 do 11.000 hektara zemljišta zasađenog šećernom repom. Znate na kojoj ste razini sada? Na 11. Znate kolko ste bili 2017.? Na 20.000. Za 50% u zadnje 3.g. je palo zasađeno zemljište šećernom repom, zato su vam se ugasile šećerane. I kad mi govorite mi ćemo to održat, čime, kada uništavate proizvodnju, ne donosite zakone koji štite proizvodnju. I nije to stvar samo sa šećernom repom, pa vama je u zadnjih 2-3.g. pala za 10 do 15% proizvodnja mlijeka itd. itd.. O čemu ćemo pričat? O nekim vašim projektima koje ste vi rekli da ćete 2019. započet tipa sustav doniranja hrane. Kojeg doniranja hrane? Vi ste napisali tada 2019., danas je 2021., mrtvo slovo na papiru. 2022. ćete donijeti Strategiju poljoprivrede koja teče, nu čuda od 2020., što ćete retrogradno pisati strategiju? Oćemo pričat o vašem vođenju Ministarstva poljoprivrede kad imamo 500.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta? Ja se ne ljutim na vas, ja ne prigovaram, ja vas želim upozorit. Sve ovo što se dogodilo neka se dogodilo ako će od sutra biti bolje, al nemojte me praviti budalom, nemojte nam ovdje prodavati priču. Ja ne mogu podržati zakon u kojem imate situaciju da se ne može provesti niti ono što napišete prije 3.g.. Nemojte nas praviti budalama.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Šašlina, izvolite. Pardon, poštovanog zastupnika Ivanovića prije.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi g. Petrov, prvo i prvo ja nisam član vašeg kluba da bi vi meni odredili što ću ja ovdje govoriti za govornicom HS i da bi mi docirali što ja smijem, a što ne smijem. Drugo, za razliku od vas ja sam jučer ujutro u 5 sati krenuo iz te iste Slavonije i vratit ću se u nju ako Bog da u petak popodne i tako već 54.g.. Obišo sam svako selo u Slavoniji, Baranji i Srijemu, razgovaro sa ljudima i dio onoga što su mi oni govorili želim zajedno sa ovim krasnim ljudima koji sjede ovdje skupa sa mnom implementirati u nešto što će donijeti dobro. Prema tome, da ima previše populizma, demagogije, to je apsolutno točno, 3-4 fraze koje se vrte ovdje non-stop ne donose nikome dobro, a konkretnih rješenja nema. Ja sam za konkretna rješenja, pa ako treba i priznati pogrešku, pa prvi sam tu da ju priznam ako će ona učiniti da sutra bude bolje, ja sam prvi, ruke su mi čiste i nemam uopće s tim nikakvih problema.
Hvala. Poštovani zastupnik Petrov.
Da, al ja još uvijek nisam čuo ispriku i ta isprika je bitna jer isprika je početak nove priče, nove stanice. Al i sad kad kažete ja sam spreman na to ja je nisam čuo. Ali čak da se i ne ispričate jer nije potrebno, potrebno je da nešto napravite, želite konkretno rješenje, dajte konačno 500.000 hektara na raspolaganje poljoprivrednicima, donesite Zakon o komasacijama, donesite Zakon o nepoštenim trgovačkim praksama onakav kakav odgovara u javnosti, donesite, konačno počnite navodnjavati poljoprivredne površine, sve to čeka. Koga čeka? Ja znam odakle je ministrica. Oćemo govoriti o navodnjavanju oko Konavoskog polja? Oćemo govoriti o neraspodijeljenom državnom zemljištu u Opuzenu, u Pločama? Ali nije stvar to samo Opuzena, Ploča ili nekoga drugoga, to je svugdje u Hrvatskoj. Eto vam konkretnih rješenja, ali nemojte pričati, vi ste počeli pričati 30 milijardi, ono kad ne znate šta ćete, bacite jedno vagon milijardi eura koje nas čekaju.
Hvala lijepa. Imamo repliku sljedeću poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovani g. Petrov, meni se čudi doista, vi se bavite politikom, a imate tako kratko pamćenje. Da vas podsjetim što se to dogodilo u proteklih 30 godina u RH. Prvo se dogodio Domovinski rat, nestalo je 15 tisuća, preko 15 tisuća ljudi, razrušene su sela, gradovi, koje je trebalo sve skupa obnoviti. Dogodili su se i promjene u gospodarstvu, ogromne promjene, prešlo se sa jednog sustava na drugi. Recite mi samo, u okruženju našem, koje države su imale težih 30 godina od RH? I u kojim državama od bivše, da kažem, kako ovi zovu, regiona, se sada trenutno bolje živi nego u RH? Budite realni malo, nekada barem.
[[Upadica: Ja sam vrlo realan.]] Poštovani zastupnik Petrov, dozvolite [[Upadica: Ja sam vrlo…]] prvo da vam ja dam riječ. Izvolite.
Ja sam vrlo realan, sve to što ste vi rekli stoji i to se dogodilo prije, dobro ste rekli, 30 godina. Ja kada sam vam davao podatke za šećernu repu, ja sam govorio od 2017. do 2020. Od 2017. u zadnje 3 godine proizvodnja šećerne repe vam je pala za 46%. Čujete li vi mene? Zadnje 3 godine proizvodnja mlijeka vam je pala za 12% [[Upadica: Pa i u cijeloj Europi.]] to nije bilo prije 30 godina. To je bilo zadnje 3 godine. Nemojmo se igrati.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Šarića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Petrov. Pa ja sam isto mladi zastupnik, ali ja vas cijenim kao jednog ozbiljnog političara, svojevremeno i predsjednika Sabora. Ja nisam skoro čuo ovako demagošku raspravu kao ovu danas u sabornici. Dakle, s takvim tonom vi nama gledate u nas iz HDZ-a, šaljete nam nekakve poruke, kao profesor ili možda čovjek iz svoje struke, vi nama govorite da preuzmemo odgovornost. Dragi moj kolega, ja sam preuzeo odgovornost '90. g. kad sam uzeo pušku u ruke, kao i moji kolege ovdje, 7 mandata imam povjerenje mojih građana i dobit ću ga sad i 8. puta. Pazite, 7 mandata. Osvojite vi u svom gradu 7 mandata, alal vam vera.
Poštovani zastupnik Petrov.
Pa ja ne znam treba li uopće na ovo odgovarati. Vi meni govorite da vi dobro radite jer ste uspjeli što? Sad ću ja biti bezobrazan. Obmanuti dovoljan broj ljudi u svom kraju? Neću to reći [[Upadica: Obmanite i vi 7 puta.]] Nemojte, nemojte se ubacivati, molim vas, ja govorim o nečem drugom. Ja govorim o poljoprivredi. Mene pitate za moguća rješenja. Ja sam vam dao moguća rješenja, vi meni odgovorite, tko upravlja Ministarstvom poljoprivrede? Tko je trebao dati poljoprivredna zemljišta u zakup, a nije dao? Tko je trebao donijeti Zakon o komasaciji, a nije ga donio? Tko je trebao donijeti dobar Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi, itd., itd. i kad se ja vama obraćam, ja vam se obraćam jer vi trenutno upravljate državom, vi ste većina koja diže ruku za tu, taj dio, tamo vlasti, koji upravlja našom državom. Pa hoću gledati možda u SDP? Što? Da spustim glavu?
Hvala, hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Siniše Jenkača, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Evo, rasprava žustra pa evo osvrnut ću se možda i ja malo na raspravu s obzirom da kolega Petrov nije baš nešto govorio o zakonu nego više se obraćao svojem prethodnom govorniku pa ja bi ga samo podsjetio, kad govorimo o donošenju Zakona o nepoštenoj trgovačkoj praksi, vaš kolega ministar bio je 10 mjeseci ministar pa je imao prilike donijeti taj zakon, držao u ladici kao i prethodni ministar Jakovina, itd., evo konačno 2017. donijet je Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi, a prije nekoliko dana isti zakon je i izmijenjen i usklađen sa odredbama EU, čisto već kad si dociramo sa ove govornice, pa onda dozvolite. Također bi vas podsjetio i na ugovore, a i g. Hajduković je govorio o tome, znate, kad vi na 25 godina date koncesiju nekome u zemljište, onda mu to zemljište ne možete oduzeti. To isto činjenica i istina. Znači netko je za 25 godina rezervirao zemljište. A normalno, kad vi to provede uz natječaj, itd., ako smo legalisti, a moramo biti, e onda ne možete sad nekome oduzeti zemljište jer onda bi se vraćali u neka druga vremena nakon II. svj. rata, a naravno, borimo se za demokraciju i želimo biti demokratični. Tek toliko već kad dociramo jedni drugima. Evo, ja bi se ipak vratio na ovaj zakon, tj. na izmjene i dopune Zakona o poljoprivredi. Govori se o usklađivanju sa stečevima europskih unija, Europske unije i ono što nitko nije spomenuo, ja bi svakako rekao da je vrlo važno jedna odrednica, to je podnošenje žalbe na odluke Agencije za plaćanje u poljoprivredi, upravo postupku kao i podnošenje tužbe nadležnom upravnom sudu protiv rješenja, znači ovim zakonom i izmjenom zakona omogućava se da se svi oni koji su u postupku natječaja na neki način mogu i žaliti na odluke Agencije i mogu i kroz sudski postupak tražiti svoju zadovoljštinu i pravorijek. Agencija za plaćanje u poljoprivredi vrlo je važna agencija jer ona raspisuje mnoge natječaje, važna je i za lokalnu samoupravu, pogotovo mjere 7.2.1., 7.2.2., koje se tiču i cestogradnje i svakom slučaju, vodoopskrbe, kanalizacija, također, evo, gradnja vrtića i raznih potreba u ruralnom razvoju. Također važno je i za naše male poljoprivrednike za OPG-ove. Evo trenutno je koliko se meni čini raspisana mjera 6.3 i koliko ja imam informacije jako puno OPG-ova javilo se na tu mjeru pa evo koristim priliku skrenuti pažnju ministrici da možda razmisle o povećanju alokacije upravo na mjeri 6.3. jer imamo informaciju da je daleko veća zainteresiranost nego što imamo raspoloživih sredstava. Ako imamo novaca ne bi bilo loše da razmislimo o tome. Također pravni temelj donošenju programa potpore projektima koji doprinose smanjenju nastajanja otpada od hrane. Otad od hrane problem je kojega svi znamo i on kreće od svakog pojedinca, od svake obitelji, od svakog kućanstva. Također kreće i od gospodarstva, znači sva ona hrana koja u prodavaonicama, u trgovinama znači kojoj hrani izlazi rok trajanja ona stvara i jedan značajan problem i evo ovime se otvara mogućnost da se stvaraju novi programi i da se donose i nalaze nova rješenja. Također ovim izmjenama zakona omogućava se podnošenje pravnog lijeka protiv rješenja poljoprivredne inspekcije tj. Državnog inspektorata. Znamo da poljoprivredna tj. inspekcija i sve ono što se tiče poljoprivrede i nadzora od veterine itd. prelazi u ruke Državnog inspektorata i na ovaj način omogućava se i model žaljenja, model znači osporavanja i to je dobro da se to definira u ovom zakonu. Kada govorimo o poljoprivredi ja bi skrenuo pažnju i spomenuo suficit razmjene poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda gdje mi trenutno imamo suficit razmjene sa Bosnom, sa Italijom, sa Kosovom, Japanom, Crnom Gorom i to su zemlje iz okruženja osim Japana, ali na tome treba raditi i normalno to je težak postupak i na tome još predstoji još puno posla što se tiče ministarstva.
Hvala lijepo, imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Petrova.
Gospodine Jenkač, znate li vi zašto je donesen Zakon o nepoštenoj trgovačkoj praksi 2017.? Zato što ste vi strušili svoju vladu jer niste mogli vedriti i oblačiti po državnim tvrtkama. I premijer nije bio na dugme, zato je kasnilo pola godine. A da vas upoznam čuo sam vas jednu stvar koju ste rekli prije, ovdje prije 10-15 minuta, znate li vi tko je odobrio projekte tvrtke Jakovine kao ministra od 680 milijuna kuna? Vaš ministar Tomislav Tolušić čim je sjeo u ministarsku fotelju ministra poljoprivrede, a sadašnja ministrica poljoprivrede tada mu je bila državna tajnica. Zato kažem nemojte biti amnestični. Morate znati što ste radili i kako ste haračili po tim ministarstvima. Nemojte, ja vam ne dociram, ali neću dopustiti da nas držite budalama. Nešto znamo u ovoj državi nakon ovoliko godina. Hvala.
Poštovani zastupnik Jenkač.
A vi docirate evo, definitivno docirate, to može svatko potvrditi. Pa evo uvaženi gospodine Petrov imali ste prilike mijenjati zakone, imali ste prilike sudjelovati u vlasti, ali niste to željeli jer ste se bavili politikanstvom, bavili ste se pa ja ću reći cirkusom i upotrijebit ću vašu rečenicu, vaš govor i tko vam je na tome kriv. Znači mogli ste sudjelovati i dan danas u vlasti, mogli ste ispravljati ono što nije bilo po vama neispravno, ali vi ste sami izabrali neki drugi put i sad ja znam da je vama teško i da vam je žao, ali vi ste sami odgovorni za to.
Poštovani Petrov je dignuo povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Poštovani predsjedavajući povrijeđen je Članak 238. i riskirat ću i opomenu koju ćete mi dati da bih upozorio poštovanog kolegu zastupnika kako ja ipak nisam imao taj izbor o kojem on priča. Da sam imao pravo izbor bi bio da napravim kriminalno djelo i onda sam mogao biti s vama. Samo onaj tko napravi kriminalno djelo može biti s vama. Ja nisam htio to napraviti, zato smo odstupili. A s vašim metodama se ne slažem. Hvala.
Dobro, naravno dobivate opomenu, zapravo prvo što to nije bilo u svezi s povredom Poslovnika, a drugo što ste vrijeđali zapravo zastupnike. Imamo slijedeću repliku, poštovane zastupnice Opeček Bilić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Uvaženi kolega rekli ste kako ste vi donijeli Zakone o nepoštenoj trgovačkoj praksi 2017. godine, on je toliko dobar da evo upravo sada je u tijeku promjena 25 od ukupno 35 njegovih članaka. A Ministarstvo poljoprivrede između ostalog nije napravilo ni procjenu učinka na koju se obvezalo Člankom 34. važećeg zakona. Vaš komentar na to?
Poštovani zastupnik Jenkač.
Pa jasno, normalno ako čitate prve rečenice Zakona o nepoštenoj trgovačkoj praksi koliko mene pamćenje sjeća radi se o usklađivanju sa onime što se promijenilo i odredbama koje su donijete u međuvremenu od 2017. Nepoštena trgovačka praksa novina je ne samo u Hrvatskoj nego u čitavoj Europi i taj zakon se dorađuje i taj zakon sigurno će se dorađivati. I ako se sjećate znači u tom zakonu puno toga se promijenilo i puno toga se poboljšalo. Tako da ne vidim gdje je tu problem o čemu bi se morali mi mučiti i sramiti što se normalno ako Europska komisija donese neke izmjene normalno mi smo dio Europe pa moramo se prilagođavati svemu onome što državna komisija donese. A evo iskoristit ću priliku da odgovorim gospodinu Petrovu, vi ste nas sve nazvali lopovi, a evo malo razmišljajte o načinu i govoru koji koristite u saboru.
Hvala. Imamo jednu repliku, imamo još jednu repliku poštovanog zastupnika Šarića.
Kolega Jenkač ja se slažem s vašom konstatacijom da stanje u poljoprivredi je solidno, da može biti bolje i da će to sigurno biti bolje. Isto tako, ova tema koju smo stalno ovdje komentirali, pitanje gospodarenja poljoprivrednim zemljištem. Već smo danas čuli jednu fenomenalnu stvar. Ja sam bio pomoćnik ministra koji je potpisivao to, da smo mogli mi HDZ-ovcima dijeliti zemlju ili bilo kom drugom. Dakle ljudi, netko ozbiljan u Saboru takve stvari govoriti, stvarno, stvarno nema smisla. A g. Petrovu moram malo podsjetit ga. U vrijeme kad je bio u koaliciji sa HDZ-om kao predsjednik HS-a, kad je g. Orešković bio premijer, ministar poljoprivrede je bio čovjek iz vaše kvote, profesor Romić, dakle, profesor Romić je mogao sve probleme riješiti prije Tolušića, a još prije današnje ministrice Marije Vučković i danas tih problema ne bi bilo. Imali ste priliku. Niste riješili.
Poštovani zastupnik Jenkač.
Pa jasno, znači godinama se govori o koncesijama na zemljišta i svaki natječaj za koncesiju podložan je provjeri i svaki natječaj se provjerava. Dapače, tražilo se u ovom Saboru da se odmakne od ministarstva raspisivanje natječaja, da se spusti na jedinice lokalne samouprave, pa onda koliko se sjećam, niti to nije bilo dobro, znači da li postoji savršeni sustav? Pa postoje koncesije, postoje natječaji, i kao što sam rekao, svaki natječaj podložan je kontroli, žalbi, izmjeni, itd. Postoje, hvala Bogu propisi ove države kojih se trebamo držati i mislim da je tu sve jasno, a gospoda iz Mosta, imali su priliku, mogli su i danas sjediti tu iza mene, ali nisu to željeli.
Sad idemo na, poštovani zastupnik je digao [[Upadica: Hvala predsjedavajući.]] povredu Poslovnika.
Je, povreda Poslovnika, čl. 238. Pa evo, cijelo vrijeme čekam hoćete li zašutjeti, međutim, nikako, uporno se vraćate, vraćate na godinu dana vladavine Mosta. Moja Imotska krajina, nikad nitko nije bio na vlasti izuzev HDZ-a. 14 tisuća ljudi manje u odnosu na popis stanovništva 2001. g., kompletna devastacija svih pogona koji su hranili Imotsku krajinu, raseljeno i opustošeno.
Zastupniče Kujundžić, dobivate opomenu jer [[Upadica: Hvala.]] naravno, to nije bila povreda Poslovnika. Ja vas molim, sve zastupnike, nemojmo to zlorabiti. Ovo je sad stvarno zadnjih tjedana, tjedana, prevršilo svaku mjeru. Te zlouporabe instituta povrede Poslovnika su učinile to besmislenim. Ja ću predložiti na Predsjedništvu Sabora da se to ukine, taj institut nema smisla više. Vi ga svi rabite isključivo kao repliku, to jednostavno nema smisla. Svjesno se rabi povreda Poslovnika da bi se zapravo na neki način kompromitirao Poslovnik, to nije u redu. Ajmo, ajmo vi prihvatiti neke pravila igre koje smo sami odredili, je l'? Izvolite poštovani zastupnik Petrov, tražite stanku? [[Upadica: Ne, poštovani predsjedniče.]] Ne, onda ne možete dobiti riječ [[Upadica: Išao sam se samo javiti za riječ, nešto vam reći.]] Ne možete dobiti riječ [[Upadica: Išao sam vam predložiti da predložite povećanje broja replika…]] Ne, ne možete dobiti riječ, kolega Petrov, molim vas sjednite [[Upadica:… a ne još ukidanje novog instituta.]] dobivate opomenu kolega Petrov.
Hvala lijepa. Dakle poštovani, završno želim ukazati na još nekoliko upitnih situacija vezano uz Zakon o poljoprivredi. Dakle vezano na prijenos Uredbe 787/2019 koja se odnosi na jaka alkoholna pića, molim vas, imate u vidu preambule uredbe koja glasi, u definicijama i tehničkim zahtjevima za jaka alkoholna pića te kategorizacije jakih alkoholnih pića, trebalo bi i dalje uzimati u obzir tradicionalne prakse. Trebaju se utvrditi i posebna pravila za određena jaka alkoholna pića koja nisu uvrštena na popis kategorije. Podsjećam kako smo svjedoci nedavnih medijskih objava dnevnih novina i elektronskih portala vezanih uz objavljene rezultate inspekcijskih nadzora vršenih od strane djelatnika Državnog inspektorata u periodu između 20. siječnja i 16. ožujka 2020. g., a predmet nadzora bilo je označavanje vina i jakih alkoholnih pića stavljenih na tržište. Prilikom obavljanja navedenih nadzora kod 5 kontroliranih subjekata utvrđena je zlouporaba korištenja hrvatskih tradicionalnih izraza, kvalitetno vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom i vrhunsko vino s kontroliranim zemljopisnim podrijetlom i to na vinima koja nisu hrvatskog podrijetla, nego su podrijetlom iz Italije, Sjeverne Republike Makedonije i Čilea. Unatoč tome što su postupci protiv spomenutih prekršitelja zasigurno već odavno pravomoćni, javnost ipak nije saznala o kojim se pravnim i fizičkim osobama radilo. Smatram isto tako, kako sustav uvoza odnosno unosa prehrambenih proizvoda hitno treba učiniti daleko transparentnijim nego li je to danas. Nužno je nadgledanje striktnog poštivanja uvoznih propisa jasnim i javnim deklariranjem vrste, kvalitete i podrijetla, prvenstveno prehrambenih proizvoda od carine, odnosno granice do potrošača te transparentnim i javnosti brzo dostupnim službenim statističkim podacima o uvozu. Dakle, govorim o uvozu iz trećih zemalja. Nadalje, u skladu s ambicijama EU da promovira lokalnu proizvodnju hrane, država treba administrativno dakle bez većih troškova za državni proračun podržati tehnološko i tržišno jačanje regionalnih prerađivača u punom ili djelomičnom vlasništvu samih proizvođača. Time bi se značajno poboljšao i pregovarački status malih proizvođača. Više je nego očito da hrvatska poljoprivreda ima veliki potencijal i da predstavlja resurs koji nije ni izbliza stavljen u funkciju, već mu je dapače manipulacijama i sustavnim zapostavljanjem umanjena vrijednost i učinkovitost u usporedbi sa zemljama koje nam sliče. Odluka da li će tako ostati ovisi o nama ili ćemo se probuditi i uzeti uzde u svoje ruke i početi odgovorno upravljati proizvodnim procesima ili nam preostaje perspektiva zemlje uvoznica hrane, često sumnjivog porijekla, ali i kvalitete, zakorovljenog krajobraza, praznih sela i nezadovoljnih ljudi. I za kraj jednoj pitanje našoj uvaženoj ministrici gospođi Vučković. Poštovana ministrice u nedjelju je Hrvatska plakala, plakala je gledajući emisiju „Plodovi zemlje“ i u njoj mladog čovjeka iz okolice Daruvara kako na klaonicu otprema svoje muzne krave. Krava je mala tvornica, dvije godine truda i brige i zalaganja potrebno je da od teleta dobijete kravu. Zašto nam se to događa? Zašto stočar primjerice u Austriji, može preživjeti sa desetak krava na svom gospodarstvu, a naš hrvatski poljoprivrednik to ne može? Hvala vam.
Sljedeća završna biti će ona Kluba zastupnika SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Martina Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Završno da upozorimo i naglasimo ključne stvari vezane za izmjene i dopune ovog zakona. Jedan od najvažnijih razloga navodi se potreba izmjene i dopune zbog usklađivanja sa Zakonom o Državnom inspektoratu. Još jednom podsjećam da je taj zakon donesen 20. prosinca 2018.g., dakle ministarstvo već dvije godine se usklađuje i još nije se uskladilo kako je trebalo. Ovim putem još jednom apeliramo na razum i pojednostavljenje procedura vezano za inspekcijski nadzor jer je to jedan od neophodnih alata upravljanjem Ministarstvom poljoprivrede. Cijeli postupak sada je kompliciraniji, sporiji, neučinkovitiji u svim područjima kao i u području sigurnosti hrane, a koliko vidim nije ni do kraja pravno usklađen. Europski zeleni plan donesen je u prosincu 2019.g. sa glavnim ciljem da Europa postane prvi klimatski neutralni kontinent do 2050.g. Središnji dio zelenog plana je Strategija od polja do stola, očuvanje biološke raznolikosti, održiva poljoprivreda i ruralna područja te brojne druge politike. On je pisan da upravo ova mala i srednja poljoprivredna gospodarstva mogu maksimalno iskoristiti, ali evo već godinu i tri mjeseca kako je usvojen kod nas se o njemu niti govori niti se išta po tom pitanju radi, što je još gore, stječe se dojam da ga lideri naše poljoprivredne politike uopće čak ni ne razumiju. I danas umjesto da raspravljamo o novom zakonu u koji su ugrađene smjernice EU zelenog plana i Strategija od polja do stola, mi donosimo izmjene i dopune zakona kojima ispravljamo greške uzrokovane kašnjenjem, nemarom, neodgovornošću ili možda i neznanjem. Što se tiče doniranja hrane, Ministarstvo poljoprivrede ponovo je propustilo rok za prijenos Direktive u području sprečavanja nastajanja otpada od hrane koji je bio 5. srpnja 2020. o čemu je zaprimljena i pisana opomena Europske komisije, naravno opet kašnjenje. Strategija će se donijeti 2022.g. za razdoblje 2020.-2030. Što reći? Ali vjerujem da će biti i više nego previše plaćena. Vezano uz akt strateškog planiranja u Strategiju poljoprivrede navodi se da će ministarstvo pripremiti strategiju biogospodarstva koja nije navedena u Nacionalnoj razvojnoj strategiji. U kojoj fazi se nalazi priprema te strategije, tko će pripremiti i s kojim financijskim sredstvima i kada se planira objava prvog nacrta? Predložene temelj za donošenje posebnog programa potpora na nacionalnoj razini u cilju promocije hrvatskih poljoprivrednika. Kako u obrazloženju izmjena zakona stoji da za njegovo provođenje nisu potrebna dodatna financijska sredstva za provedbu tog programa i kome će ona biti usmjerena, tražimo informaciju. Svjedoci smo da je Ministarstvo poljoprivrede sudjelovalo u otvaranju Trgovine hrvatskim proizvodima pa ne znamo da li je program usmjeren i u tom pravcu. Uz put želimo naglasiti da pojedine članice EU u ovom području imaju uređeno sve posebnim zakonom, a kod nas se to planira urediti programom. Još jedna uskladba značajno kasni, a to je dostava podataka u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda jer je HPP prestala sa radom 1. siječnja 2019.g., a Ministarstvo poljoprivrede preuzima te poslove odnosno Agencija za plaćanje, dakle usklada pune dvije godine nakon prestanka rada HPP-a. I ja bih vam mogla tako puno toga još nabrajat, ali nažalost nemam dovoljno vremena. Zaključno ističemo, da set zakona iz područja poljoprivrede koji se nalazi na dnevnom redu HS-a jasno govore o kaosu koji se provodi poslovi u Ministarstvu poljoprivrede, kasni se s usklađivanjem pravnog okvira, donošenjem programa i strateških dokumenata što za posljedicu ima nesnalaženje poljoprivrede i poduzetnika, ali i državnih službenika koji u nastaloj situaciji kao i povećanju troškova zbog ovakvog nekonzistentnog načina rada gdje se sustavi uspostavljaju godina bez vizije što se time želi postići osim jeftinog političkog uhljebljivanja podobnih. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovana Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče HS-a. Zastupnice i zastupnici, ministrice sa suradnicom. Pa ja bih prije svega željela zahvaliti svima koji su danas sudjelovali u raspravama i o ovom zakonu i o prethodnom zakonu jer raspravljamo cijeli dan. Mogu reći da je većina rasprava bila i konstruktivna i u dobroj namjeri da na neki način se doprinese poboljšanju stanja u poljoprivredi što pokazuje da nam je svima to pitanje izuzetno važno i da želimo uvijek iznova i sami preispitivati odluke koje donosimo kako bi postigli bolja rješenja. Trebamo imati na umu kada raspravljamo o poljoprivredi da smo ulaskom u EU ustvari prihvatili i zajedničku poljoprivrednu politiku, ali isto tako i zajedničko tržište. Naravno da to s jedne strane nosi mnogobrojne prednosti, ali s druge strane to za nas predstavlja i mnogobrojne izazove. Prednost je naravno ta da su kroz zajedničku poljoprivrednu politiku osigurana vrlo izdašna financijska sredstava za buduće proračunsko razdoblje, čak 5 milijardi EUR-a i za poljoprivredu i za ruralni razvoj, ali naravno tu su i izazovi kojih smo svi duboko svjesni da zajedničko tržište osim što nam omogućava da naše proizvode ponudimo svim drugim Europljanima koje je veliko 500 milijuna potrošača odnosno stanovnika to isto podrazumijeva da će i na naše tržište doći proizvodi koji će možda biti višak u nekoj drugoj državi članici, koji možda neće biti one kvalitete na koju smo navikli, a kojih će možda i biti po predatorskim i po dampinškim cijenama. Zato evo posljednjih mjeseci intenzivno promišljamo, raspravljamo, mijenjamo zakonodavstvo, donosimo nove zakone kako bi ustvari doskočili svim tim izazovima i kako bi ih na vrijeme rješavali i prevenirali, ali i povlačimo neke određene instrumente koji su izuzetno važni da naši poljoprivrednici dobe onu adekvatnu podršku koju zaslužuju za odgovoran i važan posao koji rade za nas, a to je proizvodnja hrane i čuvanje ruralnog hrvatskog prostora. Nedavno je objavljen najnoviji Eurobarometar koji govori o tome da 51% građana Hrvatske smatra vrlo važnim poljoprivredu i ruralna područja za našu budućnosti. Njih 49% smatra da je glavna odgovornost poljoprivrednika u našem društvu osiguranje sigurne zdrave hrane visoke kvalitete, a njih 35% smatra da je glavna odgovornost poljoprivrednika poticanje i poboljšanje života na selu. Njih čak 88% smatra i slaže se da je zajednička poljoprivredna politika ustvari namijenjena svim europskim građanima, ne samo poljoprivrednicima, a 70% njih je čulo za potpore koje se dodjeljuju u poljoprivredi ali ne zna dovoljno pojedinosti i tu ja vidim prostor da više i naše građane i poljoprivrednike informiramo o tome koje mogućnosti imamo. Pa je naš prijedlog da se obzirom da će se izmjenama ovog zakona stvoriti uvjeti za donošenje strategije poljoprivrede koja je izrađena i koja u stvari sad ulazi u svoju zadnju fazu, izrađivat će se i strateški plan koji nam je važan za reformu zajedničke poljoprivredne politike za buduće sedmogodišnje razdoblje da tu doista uključimo sektor pa i zainteresirane zastupnike kojih vidimo da ima puno kako bi svako svojim doprinosom mogao kroz određene prijedloge pripomoći da doista dobijemo dobar strateški plan koji će nam pomoći u osmišljavanju najboljih mogućih projekata kako bi novac koji nam je osiguran iskoristili na najbolji mogući način. Koliko god bili podijeljeni u stavovima ipak moramo uvažavati podatke koji su vrlo jasni. Oni pokazuju pomak i o tom pomaku svjedoči i Državni zavod za statistiku koji sasvim sigurno nije ispostava Ministarstva poljoprivrede i nema razloga bilo kome podilaziti. A taj pomak govori da je vrijednost poljoprivredne djelatnosti veća za 7% u odnosu na prethodnu godinu, da nam raste biljna proizvodnja, da nam raste stočarstvo, da nam raste izvoz, da se smanjuje uvoz i da se smanjuje deficit. To su sve dobri pokazatelji koje mi pozdravljamo i još jednom pozivamo sve one koji su dobrohotni na suradnju kako bi zajednički podržali i sektor poljoprivrede i poljoprivredne [[Upadica: Hvala.]] proizvođače i ruralni prostor. Hvala lijepo.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana ministrica Marija Vučković. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe zastupnice, gospodo zastupnici, zahvaljujem svima na raspravi iako ja vrlo uvažavam saborske zastupnike kao što je ovdje rečeno više puta dolazim i na sjednice odbora, koliko god to moguće, slušam primjedbe, o njima razmišljam, moram reći da je, da sam nekad ipak prilično razočarana neznanjem koje čujem na pojedinim raspravama, a sad ćemo krenuti redom pošto je ovo zakon koji pokriva većinu najvažnijih područja u poljoprivredi osim poljoprivrednog zemljišta teme su bile vrlo široke, pa bih ja prvo krenula sa raspravom o vrijednosti poljoprivredne proizvodnje i izjavama da sve pada, da uvoz raste, da je hrvatsko selo propalo i slično. Prvo vrijednost proizvodnje poljoprivredne prema statističkim podacima koji postoje u Hrvatskoj nikad nije bila 30 ili 40 ili ne znam koliko milijardi kuna ili EUR-a. Ekonomski računi u poljoprivredi se detaljno prate od 2005. godine, tada je vrijednost poljoprivredne proizvodnje bila oko 18 milijardi i 600 od čega su potpore bile oko 2 milijarde kuna. Podaci za razdoblje prije mogu se ako su točni naći u strategiji poljoprivrede iz 2002. godine koju je usvojio Hrvatski sabor te iste godine, a koji kažu da je u 1999. godini poljoprivredna proizvodnja bila nešto viša od 12 milijardi kuna što je otprilike 12% manje od poljoprivredne proizvodnje iz '91. godine, pa onda ako to preračunamo to je negdje oko 13 i 800. Ako netko ima druge statističke podatke mi bi ih voljeli čuti zato što su ovo oni koji su službeno jedini dostupni. Dakle, 18 i 600 2005. od kad se radi statistika detaljno i ekonomski računi da bi negdje do 2009. iznosila otprilike 21 milijardu i 243, pri čemu je udio subvencija bio oko 2 milijarde i 600, 2010. slično, 2011. 20.907, otprilike se zadržao u 2012. na isti način, 2013. pad 18.299 tada se mijenja način obračuna subvencija pa je iznos subvencija niži, izravna plaćanja se knjiže na drugi način i strukturne potpore da bi u 2014. doživio slobodni pad. Unatoč vrlo niskoj vrijednosti subvencija poljoprivredna proizvodnja iznosila je 15 milijardi 583 i to je najgore po statistici što je Hrvatsku pogodilo od kad se ekonomski računi rade na ovaj siti način. Poljoprivredna proizvodnja raste u zadnjoj godini, taj rast je najveći od 2008.g. on je 7%. Kao što je ovdje danas rečeno dio i to dobar dio tog rasta je doista uzrokovan klimatskim pogodnostima odnosno klimatskim uvjetima koji su pogodovali proizvodnji žitarica, a dio tog rasta je uzrokovan i promjenama cijenama na gore, međutim to nije isključivi razlog. Rasla je i stočarska proizvodnja za 4%, rasla je proizvodnja u svinjogojstvu za 10%, u govedarstvu za 5,1%, u proizvodnji u sektoru ovčarstva i kozarstva 4,3%, a nešto čine i strukturne potpore znači neizravna plaćanja nego program ruralnog razvoja koji donosi različite vrijedne investicijske projekte u koje se ne ulaže samo javni novac, bilo iz eu fondova, bilo iz udjela državnog proračuna nego u te projekte ulažu i hrvatski poljoprivrednici i prehrambena industrija i zato su oni dobri i zato oni donose preobrazbu hrvatskog sela. Što se tiče uvoza i izvoza, valjalo bi ovdje malo eto bez nekakve demagogije govoriti o tom nenormalnom rastu uvoza o kojem se vrlo često govori, pa bih ukazala na podatke, ne znam jesu li iz 2012. ili 2013., ali recimo kada smo se morali otvarati odnosno kad smo se pridružili Europskoj slobodnoj zajednici naroda tada je izvoz poljoprivrednih proizvoda iznosio oko milijardu eura, a uvoz oko 2.100, 2.200 nisam sad sigurna kako u kojoj godini. U 2019.g. izvoz je bio milijardu viši, a uvoz je bio viši za milijardu i 200, iako možemo biti nezadovoljni razlikom to potpuno usporava podatke da se mi nimalo ne snalazimo, to je uvreda hrvatskim proizvođačima čiji se izvoz uduplao od te godine. A ako ćemo govoriti o 2020., unatoč posebnim okolnostima izvoz je rastao 5%, uvoz se smanjuje 7%, deficit je pao oko 27% i pokrivenost uvoza izvozom je sa 63% naraslo na 72%. Rano je govoriti o trendu, bit ćemo oprezni, ali valja vjerovati u uspjeh naših proizvođača koji su sve bolje opremljeni i koji su sve konkurentniji na inozemnom tržištu. Uvažena zastupnica Mrak Taritaš je s pravom ukazala na primjenu INSPIRE direktive pa ću reći da Ministarstvo poljoprivrede u svom dijelu do kraja godine namjerava primijeniti ovu direktivu. Što se tiče doniranja hrane, također je evo možda i našom krivicom jer od rada se ne stižemo reklamirati, ovdje nepoznato da mi imamo e-sustav doniranja hrane, da taj pilot provodi Udruga civilnog društva kako je netko ovdje to danas predložio od saborskih zastupnika, da smo mi imali rast tržišne vrijednosti donirane hrane u 2019.g. za 30%, za 2020.nemao konačne podatke, godina je specifična no neke procjene govore da je taj rast 13%. Što se tiče plana doniranja, u ovaj zakon unosimo izmjene zato što želimo u njega uvrstiti program doniranja, program davanja potpora posrednicima koji je danas 114, prošle godine ih je bilo negdje 85, godinu isto također značajno manje i koji dijele naš sustav. Nedostaje im logistike, nedostaje im transportnih sredstava i mi s tim programom vrijednim 38 milijuna kuna po našem planu kojega ćemo pokrenuti krajem godine namjeravamo njima, nama, svima pomoć kako bi se smanjio preveliki otpad od hrane. Programi potpore se ne mogu uvrstiti u zakon, razumijem ove zahtjeve, no potpore, potpore se mijenjaju, dio je strukturne naravi, dio je vezan za sedmogodišnja razdoblja, a dio su brze reakcije na poremećaj tržišta koji su različiti od godine do godine. Zato se zakon … postavljaju temelji, a programi se moraju usklađivati sa pravnom stečevinom, a katkad su posebna reakcija na posebne poteškoće u nekoj godini i to ćemo raditi i dalje. Kašnjenje zakona, pa mislim ovo Ministarstvo poljoprivrede je prošle godine izradilo u suradnji s drugim tijelima i sa cijelom javnošću niz vrlo važnih propisa, o dijelu njih se sada raspravlja u HS-u. Oni su bili vrlo zahtjevni poput Zakona o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima, Zakon o poljoprivredi također se mora sa istim tim zakonom usklađivati. Ovdje se spominje Strategija poljoprivrede, Zakon o zabrani nepoštenih trgovački praksi, Strategiju poljoprivrede smo izradili na vrijeme, nacrt je već godinu dana dostupan na našim stranicama na stranici www.strategija2020.hr mi smo kada smo izradili nacrt sukladno zakonu, sukladno propisima krenuli u procjenu utjecaja na okoliš. Koliko je meni poznato povjerenstvo je pozitivno ocijenilo na svojoj posljednjoj sjednici te će u narednih, a vjerojatno nekoliko dana, i strategija i Strateška procjena utjecaja na okoliš ić u elektronsko savjetovanje. Kako će se financirati strategija odnosno vjerojatno programi, projekti, aktivnosti predviđene u strategiji u 6 grupa aktivnosti? Pa financirat će se putem višegodišnjeg financijskog okvira, putem Nacionalnog programa za oporavak i putem sredstava iz državnog proračuna. Svjedoci ste unatoč teškoj situaciji u ovoj godini da smo mi uspjeli povećati i sredstva iz državnog proračuna za poljoprivredu za 121 milijun kuna u 2020.g. to je hrvatskim poljoprivrednicima trebalo, oni su to vratili na najbolji mogući način rastom i povećanom izvoznom konkurentnošću. Netko je pitao što namjeravamo s planinskim proizvodima i otočnim proizvodima? Ministarstvo poljoprivredne podržava sve i neobvezujuće oznake kvalitete no razvija sada svoj nacionalni sustav, nacionalnu oznaku kvalitete za koju je pravilnik bio podnesen krajem 2019. godine na notifikaciju EU, u proljeće, Europskoj komisiji, u proljeće 2020. je odobrena notifikacija, sad će se odobravati specifikacije kako grupe proizvođača budu podnosili. Prvi su je podnijeli proizvođači jabuka i mi ćemo imati oznaku hrvatska dokazana kvaliteta. Netko nas je pitao jesu li ciljevi poljoprivrednike, poljoprivredne politike primjerice propast svinjogojske proizvodnje ili propast mljekarske proizvodnje, naravno da nisu. Svinjogojstvo je kao što sam rekla u 2020. godini raslo 10% unatoč velikim turbulencijama s kojima se susrelo, a te turbulencije te poremećaji koji su bili veliki i koji su mogli značajno ugroziti sektor svinjogojstva su dijelom sprječavani, manjim dijelom, najvećim dijelom angažmanom proizvođača, a manjim dijelom i našim intervencijama. Mi smo zadnja 3 mjeseca imali 3 intervencije u sektoru svinjogojstva. Nekima je trebalo 5 godina. Mljekarska proizvodnja se suočava sa teškim problemima, no eto višegodišnji rast koji traje od ulaska, pad koji traje od ulaska Hrvatske u EU je zaustavljen u posljednjih 8 mjeseci. Imamo kontinuirani rast proizvodnje mlijeka, on je skroman. To isto također nije razlog za, to nije razlog za vjerovati, za biti siguran da je trend, ali mi ćemo zajedno s našim proizvođačima s kojima se i sutra sastajemo učiniti sve da to postane trend. Moratorij, netko je spominjao rast cijene zemljišta. To je očekivani proces. Unatoč mnogim prozivkama da ova Vlada neće uspjeti dobiti dodatno razdoblje za moratorij na prodaju zemljišta strancima mi smo to nakon iscrpne analitičke podloge i pregovora s komisijom navrijeme ishodili u lipnju 2020. godine. Zakon o zabrani nepoštenih praksi u lancu opskrbe hranom je donesen, je usvojen od strane Hrvatskog sabora krajem 2017. godine, u potpunosti stupio na snagu u travnju 2018. godine, donio mnoge pozitivne pomake što je i odgovarajuće procjenjivano, a sada ga mijenjamo kao i sve zakone. Dijelom ih usklađujemo sa pravnom stečevinom, bilo nekad s uredbama, nekad s direktivama, u ovom slučaju s direktivama, a i zato što smo mi, što nove godine i novo vrijeme, iskustvo u provođenju uvijek nam mogu ukazati što je potrebno dodatno učiniti, što je moguće popraviti. Netko je spomenuo da taj zakon je iniciran u 2016. godini za vrijeme ministra koji nije dolazio iz redova HDZ-a, je, dobar dio nacrta je bio izrađen. Taj nacrt koji nas je čekao kako je netko rekao u ladicama nije bio dobar, bio je neprovediv i nije bio usklađen s pravnom stečevinom EU. Žao mi je kad čujem da je preko 3.500 ljudi otišlo iz Siska iako mislim da je točan podatak negdje oko 2.800. Svaki čovjek je vrijedan i nadam se da će svaki od njih naći motiv i da će mu u tome pomoći javni sektor jer mu je to zadaća da se vrati u svoj dom. A što se tiče Ministarstva poljoprivrede ono je spremilo nekoliko vrlo važnih mjera obnove. Kako obnova nije dovoljna i mjera revitalizacije. Naravno mjera 5 program obnove koja sutra ili u ponedjeljak, ali mislim sutra ide u elektronsko savjetovanje i vrijedna je 120 miliona kuna. U okviru revitalizacije pripremamo niz startup novih mjera, ograničenih poziva koji će se odnositi na potresom pogođeno područje. Žao mi je što čujem da su tržnice umrle, to je rekao gospodin Lenart zastupnik, nisu umrle rade, a Ministarstvo poljoprivrede kako je to objavljeno u planu natječaja za 2021. godine vrijednom 2 milijarde i 400 milijuna kuna je upravo ukazalo da će u okviru ovog, ovogodišnje, ovogodišnjeg tipa operacije 741 kojim se financira društvena infrastruktura, tržnice kao poljoprivredna infrastruktura imati prioritet. Mnogi su ukazali s pravom da sustav potpora treba biti pravičniji nego što je danas. Vezano za program ruralnog razvoja odnosno strukturne potpore tu su učinjene mnoge promjene koje je odobrila Europska komisija i kao što sam rekla to je jedan od najvećih čimbenika rasta poljoprivredne proizvodnje i prehrambene industrije. Mi smo neki dan povećali alokaciju s posljednjeg natječaja za prehrambenu industriju s 300 milijuna kuna na 462 milijuna kuna. Jučer smo objavili povećanje za operaciju unutar mjere 6 koji su aktualni, gospodin Jenkač je pitao za to. Iako nemamo sredstava u ovoj godini za tu mjeru i za taj tip operacije za razvoj malih, mladih poljoprivrednika nepoljoprivrednih djelatnosti uspjeli smo iznaći dodatnih 100 sredstava, a ono što posebno veseli je činjenica da nam je za operaciju koja se odnosi na korištenje obnovljivih izvora energije ovaj puta prvi put trebala su nam dodatna sredstva. Do sada je uvijek alokacija bila veća od interesa. Ovog puta je interes dvostruko veći od alokacije pa smo i tu odobrili dodatnih 100 milijuna kuna, a i to nešto govori o preobrazbi hrvatskog sela. Netko je ukazao na mogućnost tužbi od susjeda zbog različitih zaštita. Pa Hrvatska zato što radi ispravno dobro prolazi u tim procesima i za sada, evo za sada ne možemo reći da smo u ijednom suđenju izgubili ijedan proces što se tiče oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnih podrijetla, zaštićenih oznaka koje se odnose na vino ili slično. I dalje ćemo poštivati susjede, poštivat europsko pravo, a isto tako štititi naše tradicijske oznake i vrijednosti. Što je sa strategijom od polja do stola? Kao što sam rekla izradili smo nacrt strategije razvoja poljoprivrede, ribarstvo je odvojeni dokument. Radimo znači višegodišnji plan razvoja akvakulture, ne strategiju ribarstva jer je ribarstvo je u potpunosti određeno zajedničkom ribarstvenom politikom. Radimo i nacionalni strateški plan. Neće se raditi nego se počeo raditi. Od 9 potrebnih SWOT analiza izrađeno je 7. Usklađujemo se sa Komisijom i pratimo napredak izrade dva puta mjesečno. Bit ćemo na vrijeme. Netočno je da je malo poljoprivrednika ostalo. Ostao ih je velik broj. Možete napraviti komparativni prikaz veličine poljoprivredne proizvodnje i broja poljoprivrednih gospodarstava po svim zemljama EU pa ćete vidjeti da to nije tako. 170 000 je velik broj. No, on sam po sebi ako ne vidimo vrijednost proizvodnje, ako ne gledamo vrijednost proizvodnje, ako ne gledamo dobnu strukturu ne znači ništa. Važna je proizvodnja, važna je demografska obnova hrvatskog sela, važan je rast, konkurentnost i produktivnosti rada i produktivnosti korištenja zemljišta. Evo u planu je izrade strateški dokument za koji je ovdje više puta pitano sam rekla, strategija gotova, strateška procjena utjecaja na okoliš gotova, nacionalni strateški plan se radi, višegodišnji plan razvoja kulture se radi. Što je s poljoprivredom i nacionalnim planom oporavka ja ne bih sad kalkulirala o iznosima i udjelima u nacionalnom planu oporavka. Poljoprivreda sudjeluje sa svojim programom kojeg je jasno razgraničila od svog dijela višegodišnjeg financijskog okvira koji iznosi blizu pet milijardi eura, a naši se prijedlozi odnose na aktivnosti koji su vezani za digitalizaciju poljoprivrede, za komasaciju poljoprivrede, za izgradnju logističkih nedostajućih kapaciteta ali ne samo za izgradnju. Moramo dokazivati i reformske karaktere i za program doniranja hrane, sprječavanja otpada i smanjivanja siromaštva na hrvatskom selu. Ovdje se opet danas spomenuo Zakon o sjemenu. Žao mi je, zaista mi je žao a mogu prihvatiti odgovornost što se zbog dva ne članka nego stavka, dva stavka koja se smatraju dvojbenim a uvijek je nešto dvojbeno zato i postoje dva čitanja ne vidi dovoljno jasno kakva sjajna rješenja su ponuđena vezano za nacionalnu listu, za opisne liste koje ukazuju na razlike u klimatskim pogodnostima za određenu proizvodnju, za nacionalnu sortnu listu koja praktično ne postoji jer je bio otežan postupak i za razvoj sustava ekvivalencije što će našem sjemenarstvu omogućiti isti položaj kao što imaju i drugi u EU pri čemu želim naglasiti da sjemenarstvo raste, da je rast sjemenarstva bio 23% u posljednjoj godini. A što se tiče onih članaka koji izazivaju dvojbe u hrvatskoj javnosti Ministarstvo poljoprivrede u suradnji sa zastupnicima, u suradnji sa svim drugim dionicima će uvijek kao i do sada se kod bilo kojeg zakona nastojati pojasniti odredbe, precizirati, učiniti ih nomotehnički još ispravnijim. To nije ništa novo. Svakako nama je cilj zaštititi naše autohtone i tradicijske sorte pri čemu sadašnje stanje nije dobro. Skoro da ih nema. Samo % povrća se proizvodi iz našeg sjemena i to je ono što ćemo promijeniti između ostalog i ovim zakonom. Evo u Saboru sam nevidljiva i na saborskim odborima kao što sam nevidljiva. Na to se ne treba posebno osvrtati. Na kraju šećer i propast šećerana. Nitko ovdje nije rekao da je za propast šećerana odnosno jedna još uvijek postoji kriva neka vlast iz 2013.
Hvala lijepa. Bit će prigode da odgovorite eventualno jer će biti dosta, imamo dosta replika. Prva je replika poštovane zastupnice Marić, pardon Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Pa s obzirom da sam isto pitanje uputila i svom kolegi Hajdukoviću, pa evo pitat ću i vas da čujemo i vašu verziju, da ne ispadne da samo kritiziramo i da mlatimo praznu slamu i skupljamo političke poene. Pa poštovana ministrice recite nam što će biti sa proizvođačima šećerne repe za koje je vaše ministarstvo uvelo trogodišnji program potpore. Eto sad vam dajem mogućnost da nastavite ovo što niste završili. Hvala.
Poštovana ministrica Vučković.
Hvala lijepa. Dakle, ovo ministarstvo trenutno izrađuje drugi program potpore, novi program potpore za iduće razdoblje. Kao i u svemu što radimo nastojat ćemo ga nadograditi dodatnim aktivnostima, ali ni to neće biti dovoljno pa smo u nacrtu izmjena Zakona o poljoprivrednom zemljištu koji je bio u elektronskom savjetovanju od 4. prosinca do 4. siječnja predvidjeli prioritet u dodjeli zemljišta za proizvođače šećernih repa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovana ministrice, rekli ste da donacije hrane rastu ali svjesni smo da su potrebe velike i da je to daleko od zadovoljenja potreba. Police socijalnih samoposluga su često prazne. Siromašnih i potrebitih je sve više, a banke hrane su dalje na čekanju. To je podatak iz 9 mjeseca prošle godine, a u 5 mjesecu je iz ministarstva najavljeno da će se organizirati Savjet za praćenje sustava doniranja hrane koji bi između ostalog i unapređivao rad banke. I sljedeće. Da li ćete te banke, banku hrane organizirati možda i na regionalnom principu s obzirom da možda neke socijalne samoposluge ali i donatori često imaju problema sa pristupanjem banki hrane koja bi bila na nekakvom nacionalnom nivou. Znači da li će to možda biti na regionalnom principu. I u konačnici da li mislite da je to sve skupa trebalo već odraditi obzirom na plan sprječavanja i smanjenja nastajanja otpada od hrane [[Upadica Reiner: Hvala.]] koji je bio od 2019. do 2022.?
Hvala. Odgovor poštovane ministrice Vučković, izvolite.
Hvala lijepo. Pa sve smo mi napravili u skladu sa planom. Sustav e-doniranja, angažiranje neprofitnih posrednih, povećanje broja posrednika u lancu opskrbe hranom koji je danas 114. Sve što smo mogli sa nacionalnim sredstvima kao što ste ispravno ukazali posrednici doista nekad nemaju mogućnosti doći do hrane, zato i ovaj program potpore koji stvaramo, koji ne planiramo za sad financirati iz državnog proračuna nego EU sredstvima vrijedan 38 milijuna kuna polazi od njih, od njihovih potreba za transportnim sredstvima, za logističkim sredstvima pa se ja nadam da ćemo i uspjeti. Što se tiče banke hrane ona će biti usklađena sa smjernicama studije izvedivosti koju smo izradili prošle godine, odnosno izradio je za to ovlašteni izvođač, a po provedenoj nabavi Ministarstvo poljoprivrede.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Sačića.
Poštovana ministrice, nadam se da ste upoznati sa jednim problemom koji mi, ima nas blizu 300-tinjak zagrebački OPG-ovci koji imamo nekretnine izvan Zagreba i od vinograda … [[Govornik se ne razumije]] možda čak i maslina itd. i sada se na lokalnoj i županijskom razini susrećemo sa jednom nepravdom, diskriminacijom kada oni raspisuju natječaje za potpore ili potporu proizvodnje, lozin cijepa armature, ne znam podrumske određene ovaj tamo što nam treba ti pomoćnih sredstava onda kažu ne vi ste u Zagrebu, kad dođemo u Zagreb onda Emil Ćuk kaže ne ti si u Varaždinu, tamo traži i tak se loptaju s nama i onda ja moram promijenit prebivalište primjerice, pa opet vraćat, pa molim vas jeste li nešto o tome i kako tome doskočiti?
Poštovana ministrica Vučković.
Programi potpore male vrijednosti koje odobravaju jedinice lokalne ili područne samouprave se daju Ministarstvu poljoprivrede na odobravanje, ne možemo utjecat na njih na način, ne možemo utjecat na njih da im biramo kriterije, samo možemo potvrditi ili osporiti da su usklađeni sa Uredbom Europske komisije br. 1408 iz 2013.g. i njezinom izmjenom br. 396 iz 2019.g., a koja uređuje potpore male vrijednosti u poljoprivrednom sektoru. Žao mi je ako se događa diskriminacija, ne mogu odgovorit šta možemo po tome napraviti, mislim da je to kriterij na koji mi ne možemo utjecati. No isto tako Ministarstvo poljoprivredne doista omogućuje niz vrlo vrijednih potpora što notoficiranih državnih potpora, što potpora male vrijednosti, što strukturnih potpora putem programa ruralnog razvoja, pa se nadam da one mogu pomoći, a svakako smo otvorene za razgovore o toj temi.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ministrice, ovu vašu raspravu bi ja sveo na 3 riječi, žao mi je. Žao mi je što selo propada, žao mi je što poljoprivreda propada, žao mi je što su prazne tržnice, pa i meni je žao. Pa meni je žao što se ovaj resor vodi bez vizije draga ministrice. Mene razočarava nedostatak znanja, vještina i volje slušati onda one koji možda neka znanja imaju. A nemojte me pravit budalom kad kažete da je strategija donesena na vrijeme, sve je riješeno kako treba. Pa ministar Tolušić je rekao, sad ću vam slagati je li 2016. ili 2017., mislim da je 2017., evo strategija gotova, isprintana je, samo što, samo što nije tu na stolu. Prošlo je od tog 5.g., minimalno 5.g.. Ako je on lago mene, ja lažem vas, al hoću vam reć kakvi su to propusti. Vidim kako prepisujete uredbe i direktive, pa ako laže koza ne laže rog. A ako ne znate pitajte, pa ne govorim vam to zato što imam nešto protiv vas nego zato što želimo pomoć da ovaj resor bude što bolji.
Hvala. Poštovana ministrica Vučković.
Pa ja sam sigurna da ja mogu puno toga od vas naučiti o poljoprivredi, o potporama i razvoju, al ne propada hrvatska poljoprivreda, ona raste i mi ćemo učiniti sve da taj, da taj rast održimo i ne raste samo u 2020., u 2018. je rasla 5,1%, u 2019. 3,9, a sad ima najbrži rast. Što se tiče strategije, ja čisto sumnjam da je netko rekao u 2016. da je ima zato što je dubinska dijagnostika koja prethodi izradi strategije naručena u listopadu 2018.g.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Totgergelija.
Hvala potpredsjedniče HS. Poštovana ministrice, nemoguće je donosit takve odluke da svi poljoprivrednici s njima budu uvijek zadovoljni. To pokazuje i ova današnja rasprava, često puta oko neke odluke jedan dio poljoprivrednika je zadovoljan, drugi nezadovoljan. Međutim, vi u ministarstvu, nije ni vaša uloga da svi budu zadovoljni, vaša uloga je u stvari da stvarate uvjete, pravila i donosite takve odluke da se sustav uredi na način da proizvodnja raste, da pada uvoz, da raste izvoz, a s obzirom da brojke upravo to i potvrđuju onda mislim da ovo što radite trebate nastavit radit na takav način na koji to i radite. I moram spomenut, drago mi je da su poljoprivredni proizvođači prepoznali da je dobro na njihove objekte ugrađivat obnovljive izvore energije za vlastite potrebe i da povlače sve više sredstava upravo za izgradnju takvih sustava. Hvala.
Poštovana ministrica Vučković.
Hvala lijepa. Dakle, podaci, argumenti, brojke, dijagnostika i konstruktivni i uporni dijalozi sa sektorima su ono na čemu mi temeljimo naš rad i što ni u jednom trenutku ne napuštamo.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovana ministrice, najmanje 5,2 milijuna kuna teška je, prema našim saznanjima, navodna subvencijska prijevara vezana za Hrvatski pčelarski savez zbog koje je doznajemo podignuta kaznena prijava protiv dvojice bivših predsjednika pčelarskog saveza, saborskog zastupnika, našeg kolega, člana vladajuće većine, Vladimira Bileka i Martina Kranjeca, te još dvojice direktora. Danas smo razgovarali o ovome, danas je bio prijedlog zakona prije ovog zakona gdje se govorilo upravo o pčelarstvu i vi ćete ovoj udruzi odnosno strukovnom udruženju dati mandat da upravlja hrvatskim pčelarstvom, je li to istina? Drugo, komentar kratki mi dajte i s obzirom da nema puno vremena na propast industrije šećera u Hrvatskoj i što ste napravili i što ćete napravit po tom pitanju?
Poštovana ministrica Vučković.
Hvala lijepa. Dakle, što se tiče Hrvatskog pčelarskog saveza on će i nakon izmjena Zakona o uzgoju domaćih životinja nastavit raditi otprilike ono što radi, znači veći dio pčelara je udružen u Hrvatski pčelarski savez, oni provode pašni red i oni će to nastavit raditi i ubuduće, a izmjene zakona su u najvećem dijelu u onom dijelu koji se odnosi na pčelarstvo posvećenoj zaštiti autohtone hrvatske sive pčele. Što se tiče potencijalne subvencijske prevare naravno da je nama poznato, mi smo prijavu i napravili 2017.g. da postoje mogućnosti da utvrđene su nepravilnosti, postojale su i mogućnosti da nisu slučajne i mi svoju prijavu nadležnim tijelima koji su ovlašteni za ovakve postupke, podnijeli a isto tako osobno kao tadašnja državna tajnica, potpisala i sve zahtjeve za povrat koju su napravljeni, nisu iznosili 5 milijuna i 200, bili su čini mi se, negdje oko 2,5 milijuna, 2 i 600.
Hvala. Zastupnik Zekanović je dignuo za stanku.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 min da bi se dodatno konzultirali o ovom prijedlogu zakona. Dakle, nije 2 milijuna i 600 nego 2 milijuna i 42 000 kn, baš sam toliko pročitao prije minut. Vi ste potpisali taj dokument, mislim da bi se znati u vašem resoru malo točnije koje su brojke, ali vi ste temeljiti, ja vas tu čak i hvalim često. Međutim, poštovana ministrice, dakle sami ste rekli da je postojala „prevara na subvencijama“, citiram vas, malverzacija i vi istoj asocijaciji dajete mandat da odlučuje o jednoj važnoj grani hrvatske poljoprivrede, konkretno o pčelarstvu. Ja stvarno ne mogu doć sebi, ja ne mogu sebi. Druga stvar, ja sam danas vašeg državnog tajnika upozorio pa ću i vas pitati, odnosno još jedanput upoznati hrvatsku javnost sa jednom činjenicom, da npr. jedan od najvećih proizvođača meda u Hrvatskoj i u Hrvatskom saboru plasira med koji nema deklaraciju. Zadnji put kad je imao deklaraciju, o deklaraciji je pisalo med je mješavina meda iz EU-a i meda iz ostalih zemalja svijeta. I to mi najnormalnije, odnosno vi, tolerirate. Dakle, ja vam prijavljujem ovo da se i u Hrvatskom saboru, a vjerojatno i u svim trgovinama mogućim, prodaje med bez deklaracije koji je mješavina patvorenih proizvoda koji nemaju veze sa medom. Dakle, bi nažalost svojim nedjelovanjem radite isključivo na uništavanju hrvatske poljoprivredne proizvodnje a najljepši dokaz za ovo što ja govorim je upravo propast hrvatske industrije šećera. I niste mi odgovorili, što namjeravate poduzeti po tom pitanju s obzirom da je 260 radnika ostalo bez posla a ostat će još mnogo više? Ispravite me, 259, vjerojatno.
Hvala lijepa. Mi ćemo naravno sukladno 239. b nastaviti, ja vam odobravam stanku ali ćemo nastaviti sa radom. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Jure Brkana.
Zahvaljujem se. Poštovana ministrice, prije svega ja vam čestitam na dobrome radu i na rezultatima koje je hrvatska poljoprivreda ostvarila u prošloj godini. Kao što ste i sami mogli čuti, danas slušamo niz neistina o propasti hrvatske poljoprivrede, o propasti hrvatskih tržnica, propasti sela, čitav dan od strane oporbe dolaze stalno neki podaci koji nemaju veze s ničim. Vi i vaše brojke i podatke koje nam dajete, govorite sve na osnovu važećih statističkih podataka. Ja bi vas molio, čisto radi javnosti, da naš narod i građani a i ovdje kolege čuju još jednom što su pravi podaci po rezultatima hrvatske poljoprivrede u prošloj godini? Isto tako, možete reći nešto i o medu a i o šećeru? Evo, toliko od mene, hvala. .
Hvala lijepo. Prije odgovora, kolega Zekanović je dignuo povredu Poslovnika. Koji je članak povrijeđen?
Naravno, poštovani potpredsjedniče, čl. 238. Dakle, poštovani kolega Brkan je ovdje iznio par neistina, a neistina glavna i osnovna je da je hrvatsko selo…
…/Upadica Reiner: Dobro, to nema veze…/…
… i hrvatska poljoprivreda propala do gotovo u potpunosti.
…/Upadica Reiner: Iznošenje neistina nije…/…
Molim?
…/Upadica Reiner: Iznošenje neistina./…
Da li ćete mi pustiti da završim povredu Poslovnika ... [[Govornik se ne razumije.]]
…/Upadica Reiner: Nije povreda Poslovnika, prema tome, molim vas nemojte zlouporabiti tu instituciju./…
Mogu li završiti pa vi zaključite, ionako moje povrede Poslovnika ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Smijem li iznijeti povredu Poslovnika?
Ne možete. Temeljem čl. 241. stavak 1. izričem vam opomenu s oduzimanje riječi. … [[Upadica Zekanović, ne razumije se.]] Izvolite sjesti. Izvolite, poštovana ministre, odgovor na repliku.
Evo sad ću nastojati bit precizna, ispričavam se maloprije zbog pogreške, to je brojka koju sam se prisjetila nakon 4 g., nisam je ponavljala. Znači proizvodnja je narasla sa 17,9 na 19,243 milijarde kuna. Prema drugoj procjeni Državnog zavoda za statistiku, riječ je o podacima koji još uvijek nisu konačni, konačni su posljednjih godina bili bolji. Bruto dodana vrijednost je narasla za nešto više od 12% što je po meni sjajan pokazatelj i konačno je ona gotovo 50% u vrijednosti ukupne poljoprivredne proizvodnje. Što to znači? Intermedijalna je, još uvijek iznad 50 ali nije 53, 54 ili 55 koliko je bila prethodnih godina, to znači da mi u tom djelu više ćemo uskoro imati onoga što smo stvorili nego input koji nam služe za vrijednost proizvodnje. Neto dodana vrijednost, faktorski dohodci, poduzetnički dohodci, sve je to raslo između 14 i 16% i to jesu dobri pokazatelji i više je razloga za njih, potrudit ćemo ih se održati.
Hvala. Hvala lijepa, time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Hvala, poštovana ministrice. Sad prelazimo na slijedeću točku a to je: - Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći Republike Hrvatske inozemstvu za 2019. godinu Možemo malo tiše, molim vas? Podnositelj je Vlada RH na temelju čl. 10.stavka 3. Zakona o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći inozemstvu i Nacionalnoj strategiji razvojne suradnje RH za razdoblje od 2017. do 2021. Raspravu su proveli Odbor za vanjsku politiku te Odbor za Hrvate izvan RH. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državnik u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, Zdenko Lucić, izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici, dozvolite mi predstaviti Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći Republike Hrvatske za 2019. godinu. Izvješće je pripremljeno sukladno Zakonu o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći inozemstvu i Nacionalnoj strategiji razvojne suradnje RH za razdoblje od 2017. do 2021. godine. Razvojna suradnja jedan je od stupova hrvatske vanjske politike, razvojnom suradnjom ... [[Govornik se ne razumije.]] sigurnost, društveni i gospodarski napredak partnerskih država ali istovremeno i nas samih. Pozicioniranje politike međunarodne razvojne suradnje u vanjskopolitički okvir djelovanja na europskoj razini, utvrđeno je Europskom strategijom sigurnosne i vanjske politike. RH je povećanjem svojeg nacionalnog dohotka 2011. g. stekla uvjete za izlazak iz skupine primateljica razvojne i humanitarne pomoći i postala isključivo država donatorica. Pristupanjem EU, pridružili smo se skupini najrazvijenijih država i u jedno najvećem i najutjecajnijem donatoru na svijetu. EU izdvaja više od polovice ukupne globalne razvojne pomoći, točnije 55,2% u 2019. godini što u ukupnom volumenu iznosi 75,2 milijarde eura. Poštovane zastupnice i zastupnici, izvješće koje je danas pred vama daje statistički narativni i tablični pregled ostvarenih programa i projekata službene razvojne pomoći koje je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova pripremilo prema podacima koje je zaprimilo od tijela državne uprave i javnih institucija. Provedbe službene razvojne pomoći RH je decentralizirana, to znači da resorna tijela provode razvojne i humanitarne projekte prateći pri tom prioritete nacionalne strategije, te su dužna o istom izvijestiti Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. O provedbi programa i projekata službene razvojne pomoći u 2019. g. izvijestilo je i podatke dostavilo 12 ministarstava, 2 središnja državna ureda, 2 ureda Vlade RH, HNB, HBOR, HZZZ te DHMZ. Također zabilježili smo službenu razvojnu pomoć i na županijskoj razini. U ukupnim iznosima službena razvojna pomoć RH u 2019. g. iznosila je 480,84 milijuna kuna. Važno je primijetiti da je RH i u 2019. održala kontinuitet rasta godišnjeg izdvajanja za službenu razvojnu pomoć, u usporedbi s ukupnim volumenom službene razvojne pomoći RH u 2018. g., o izvještajnoj ostvaren je porast od 6%. Dopustite mi da podsjetim na postignuti dogovor na razini EU-a u udjelu bruto nacionalnog dohotka (BND-a) kojih su se države članice obvezale godišnje izdvajati na ime službene razvojne pomoći. Taj udio tzv. starih država članica iznosi 0,7% BND-a, dok je razina izdvajanja za nove države članice, one koje su pristupile Uniji nakon 2003. g., 0,33% BND-a do 2030. godine. Izdvajanje RH za službenu razvojnu pomoć u 2019. g. iznosila je 0,13% BND-a. Svjesni smo važnosti kontinuiranog povećanja izdvajanja za službenu razvojnu pomoć, globalno je prepoznato da države koje su u mogućnosti, trebaju pomagati onima u potrebi. Razvojna pomoć pridonosi realizaciji 17 ciljeva održivog razvoja usvojenih u okviru Agende 2030. UN-a kao i globalnoj solidarnosti i humanosti. Istovremeno, razvojna suradnja znači uspostavu partnerstva sa državama, jačanje bilateralnih odnosa i otvaranje dugoročno bolje perspektive gospodarske suradnje. Nacionalni dionici provedbe programa i projekata službene razvojne pomoći proveli su ukupno 449 projekata. Najveći dio naše službene razvojne pomoći odnosi na doprinos općem proračunu EU-a u djelu koji se priznaje kao razvojna pomoć. Kao i obvezan doprinos europskom razvojnom fondu koji je u 2019. g. iznosio 73 milijuna i 500 000 kuna. Za bilateralne programe i projekte službene razvojne pomoći izdvojeno je 130,81 milijun kuna odnosno 27,27%. Polazeći od jedne od glavnih podjela službene razvojne pomoći prema definiciji i kategorijama odbora za razvojnu suradnju, OECD-a, najviše sredstava službene razvojne pomoći RH u 2019. usmjereno je na razvojnu suradnju. I to 455,8 milijuna ili 94,03%. Ostatak od 23,8 milijuna kn ili oko 5% odnosio se na humanitarnu pomoć. Ministarstvo vanjskih i europskih poslova kao koordinacijsko tijelo kontinuirano potiče tijela državne uprave na uključivanje i u razvojne projekte te smatramo da je iz godine u godinu napredak vidljiv. Udio bilateralne razvojne pomoći u izvještajnom razdoblju povećan je za 13% u odnosu na prethodnu godinu. Kroz izvješća su sukladno zemljopisnim i sektorskim prioritetima iz nacionale strategije izdvojene 3 programske države u tri prioritetna zemljopisna područja. To su BiH u jugoistočnoj Europi, Ukrajina u istočnom susjedstvu i Jordan u južnom susjedstvu. Od sektorskih prioriteta pomoć je dominantno bila usmjerena na prvi sektorski prioritet nacionalne strategije, osiguranje dostojanstva svake ljudske osobe i to kroz tematski cilj ulaganja u obrazovanje i zdravstvo. Kako je ranije istaknuto, najveća vidljivost za donatora stječe se provedbom izravnih bilateralnih projekata. RH je tako između ostalog obnavljala škole, knjižnice i bolnice, obučavala i poticala poduzetništvo u BiH, omogućila psiho-socijalnu rehabilitaciju djeci ugroženom ratom iz Ukrajine, izgradila specijalna igrališta za djecu sa invaliditetom u izbjegličkim kampovima u Jordanu, za sirijske izbjeglice, pružala potporu pristupnim i predpristupnim procesima u zemljama potencijalnim članicama EU-a. Najveći dio bilateralne službene razvojne pomoći bio je usmjeren u programsku državu BiH, Vlada RH snažno i dosljedno zagovara potrebu suradnje i pružanja pomoći zemljama jugoistočne Europe za koje Hrvatska ima poseban interes. Ovo je posebno važno u kontekstu procesa proširenja EU-a te očuvanja hrvatskog naroda i njegovog nasljeđa u tim zemljama. RH snažno podupire razvitak i stabilnost BiH-a kao i njezin put prema EU-u. Tim se daje doprinos jačanju standarda na svim područjima što je u interesu BiH-a i svih njenih građana, uključujući i pripadne konstitutivnog hrvatskog naroda. Ta se strateška odrednica politike hrvatske Vlade reflektira i kroz financijsku pomoć važnijim institucijama koje svojim radom jamče opstojnost i ravnopravni položaj Hrvata u BiH-u pri čemu valja naglasiti da je zaštita kulture i opstojnosti Hrvata koji žive izvan RH a pojaviše upravo u BiH-u, ujedno i naša ustavna obveza. Tijekom 2019. g. u BiH-u provedeno je 199 projekata čime BiH zauzima prvo mjesto pod dodijeljenoj bilateralnoj službenoj razvojnoj čime BiH zauzima prvo mjesto po dodijeljenoj bilateralnoj službeno razvojnoj pomoći RH s ukupno izdvojenih 89,06 milijuna kuna. Projekti su se odnosili na pružanje pomoći obrazovanju kroz izgradnju, obnovu i opremanje škola, vrtića i fakulteta, te pružanje pomoći zdravstvu kroz izgradnju, obnovu i opremanje bolnica, domova zdravlja i domova za starije i nemoćne osobe diljem BiH. Za 15 pojedinaca u nepovoljno socijalno i lošem zdravstvenom statusu osigurana je jednokratna financijska pomoć, dok su za djecu iz BiH organizirani ljetni programi u RH. Također kroz projekt je usmjereno jačanje mira, sigurnosti i razvoja demokratskih institucija, pomoglo se radu udruga ratnih veterana kao jačanju vještina specijalne policije Federacije BiH. Osim naglaska na BiH kao programsku državu RH nastavlja dosljedno zagovarati potrebu suradnje i pružanja potpore zemljama jugoistočne Europe, osobito u kontekstu procesa proširenja EU. Prijenos nacionalnih znanja i iskustava iz procesa pristupanja EU što se posebno odnosi na pružanje tehničke pomoći kroz sudjelovanje hrvatskih stručnjaka putem instrumenata Tajs i Twing predstavlja adekvatan odgovor na stvarne potrebe partnerskih država i pruža stručna znanja koja su im relevantna. Hrvatska je također bila aktivna u brojnim multilateralnim projektima i inicijativama unutar UN-a, EU i u međunarodnim organizacijama. Tijekom izvještajnog razdoblja financijski je podržana inicijativa za gospodarsku otpornost Europske investicijske banke, usmjerena na zemlje na migrantskoj ruti, te u mehanizam za izbjeglice u Turskoj. Oboje usmjereni na sprječavanje ilegalnih migracija i ublažavanja njihovih posljedica koji jasno pokazuju kako ulaganje u razvojnu suradnju doprinosi vlastitoj sigurnosti i stabilnosti. Hrvatska također redovito pomaže potrebitom stanovništvu u brojnim humanitarnim krizama. U produženim krizama tijekom 2019.g. pomogli smo Jemenu u suradnji sa UNICEF-om, Iranu u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i Mozambiku u suradnji sa Svjetskim programom za hranu. Uslijed izvanredne humanitarne krize u Republici Albaniji nakon razornog potresa uputili smo hrvatski tim za traganje i spašavanje Državnu intervencijsku postrojbu civilne zaštite helikopterima Hrvatskog ratnog zrakoplovstva, a dodatno smo uputili pomoć u robi i organizaciji prijevoza u visini od jedan milijun kuna. Humanitarno samo djelovali prema posebno ranjivim skupinama stanovništva. U tom smislu omogućeno je ljetovanje djeci iz BiH i Republike Srbije i djeci pod međunarodnom zaštitom tj. azilantima. Pružili smo humanitarnu pomoć pojedincima nepovoljnog socijalnog statusa iz Republike Kosova, BiH i Republike Srbije. Isto tako osigurali smo i pomoć u vezi stambenog zbrinjavala osobama s odobrenom međunarodnom zaštitom u RH podrijetlom iz Irana, Iraka, Sirije, Egipta i drugih zemalja. Konačno metodologija koja je primijenjena je zadana i verificirana od strane Odbora za razvojnu pomoć, organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj. Tom se metodologijom služe svi svjetski donatori jer određuje jedinstvena pravila koja su referentna u svijetu. Pravila se vremenom mijenjaju, pa je tako ove godine uključena i nova kategorija ukupni službeni doprinos za održivi razvoj, engleska kratica TOZD. TOZD je u 2019.g. iznosio 23,54 milijuna kuna. Kroz ovu kategoriju ukupno u službenu razvojnu suradnju uvršten je veliki broj projekata koji bi inače ostali izvan obuhvata službene razvojne pomoći i to pretežito ureda za Hrvate izvan RH preko 200, ali i jedinica lokalne i područne samouprave. Uvažene dame i gospodo zastupnici, zaključno prema prikupljenim i analiziranim podacima u izvješću možemo utvrditi da ojačavamo uključivanje nacionalnih provedbenih dionika, te postižemo prepoznatljivost Hrvatske kao razvojnog partnera i donatora, donatora u EU, OECD-u i UN-u. Jačanjem hrvatske službene razvoje pomoći izravno utječemo na jačanje nacionalnih kapaciteta i prisutnost hrvatskih provedbenih partnera u svijetu, čime štitimo i promičemo hrvatske vanjsko političke i gospodarske interese. Gospodine predsjedavajući i uvažene dame i gospodo zastupnici, zahvaljujem se na vašoj pažnji i stojim na raspolaganju za dodatna pitanja. Hvala vam svima.
Hvala lijepo. Molim vas ostanite ovdje jer imamo cijeli niz replika, 11, gotovo svi prisutni su se javili, pa idemo redom, prva je poštovana zastupnica Marijana Petir, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] naravno da EU jest najveći donor i humanitarne i razvojne pomoći i Hrvatska kao članica EU slijedi taj primjer vodeći se načelom da pomoć treba stići onima kojima je najpotrebnija, treba stići u prave ruke štiteći ljudsko dostojanstvo. Naš interes je posebno vezan uz jugoistočnu Europu, ne samo zbog naroda, hrvatskog naroda u BiH već i zbog hrvatske nacionalne manjine, posebice one koja živi u Srbiji. Stoga me zanima kako će Ministarstvo vanjskih poslova reagirati obzirom na najnovija događanja u Subotici gdje se pokušava de facto jednim udarom, državnim udarom na hrvatsku nacionalnu manjinu priznati bunjevački jezik kao službeni jer znamo da to apsolutno ne odgovara niti zakonima, niti sporazumima koji postoje o poštivanju prava hrvatske nacionalne manjine u Srbiji već je to pokušaj u stvari jednog atentata na prava Hrvata u Vojvodini.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Mislio sam da je ovaj tema izvješće, ali ovaj reagiralo je već ministarstvo ovaj … [[Govornik se ne razumije]] tako da to je već prvi korak.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, značajno iskustvo koje RH ima u odnosu na susjedne zemlje je iskustvo pristupanja EU za koje je bila nužna gospodarska, politička i društvena preobrazba. To je sada korisno zemljama potencijalnim kandidatkinjama u našim susjedstvu, to su zemlje s kojima često i graničimo, a zanemariva je i jezična barijera, čime se još olakšava potencijalna suradnja. Je li službena razvojna pomoć RH dovoljno usmjerena prema pripremnim aktivnostima za ulazak u EU zemalja u okruženju i iskazuju li one interes za takvu pomoć?
Poštovani državni tajnik.
Sigurno da se pokazuje interes. Razvojna pomoć u tome smislu ide odnosno u skladu je sa našim ciljevima da zemlje susjedstva što prije uđu u EU kako bi i hrvatska manjina tamo, odnosno konstitutivni narod u BiH što bolje ostvarivao svoja prava.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče zdravstvo … [[Govornica se ne razumije.]] sam dosta detaljno išla gledati kakva je situacija glede zdravstva. Ministarstvo zdravstva je izdvojilo 44,36 milijuna kuna ako sam si dobro izvadila. Najviše od toga su išla namjenska sredstva za podmirenje dospjelih obaveza prema dobavljačima lijekova i potrošnog medicinskog materijala za BiH najviše 40 milijuna kuna. Da li će se to još povećavati recimo za 2020. kakva je bila situacija ako imate podatak. I još sam gledala ove jednokratne financijske pomoći. Bilo je 15 pojedinaca za BiH i 5 za Srbiju. Za BiH je izdvojeno 77 000 kuna. Na koji način zapravo hajmo reći odabirete pojedince koji su lošeg zdravstvenog statusa? Da li se oni javljaju ili ih netko kontaktira? Vjerujem da je potrebitih više, ali evo 15-tak je u BiH i 5 u Srbiji. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Vezano za dodjelu pomoći ona je decentralizirana. Znači, Ministarstvo vanjskih poslova osim što samo u nekim slučajevima daje pomoć ostale institucije dodjeljuju pomoć, tako da kriteriji su utvrđeni od strane institucije koja je dala tu pomoć. Vezano za izdvajanje, znači vidite tendenciju svake godine da više izdvajamo za humanitarnu i razvojnu pomoć. Hrvatska će vjerujem ispuniti taj plan do 2030. godine u dijelu humanitarne razvojne pomoći u BND-u. Znači, 0,33% tako da tendencija je rasta.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Nevenka Barbarića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. U izvješću se kaže da tradicionalni način službene razvojne pomoći koji podrazumijeva transfer novca sve više se zamjenjuje sa tehničkim i drugim nefinancijskim oblicima pomoći koji potiču transfer znanja i iskustva, učenje. Cijeneći sve ono što Vlada RH čini za Hrvate Bosne i Hercegovine moje pitanje je hoćemo li u izvješću za 2021. značajnije vidjeti stavke Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva turizma kroz transfer znanja i iskustva prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini zato što je poljoprivreda i turizam naši potencijali, naše razvojne mogućnosti. Puno bi nam značio ovakav vid pomoći.
Poštovani državni tajnik.
Hvala na pitanju. Pa sigurno, znači nama je u planu izrada i nove strategije razvojne pomoći tako da sva poboljšanja što smo vidjeli u provođenju dosadašnje humanitarne razvojne pomoći ćemo uključiti u tu strategiju. Ministarstvo poljoprivrede i turizma kao tijela koja su i do sad bila uključena u ovo će imati u vidu prioritet, odnosno nama prioritete zemlje poput Bosne i Hercegovine i Hrvata koji žive u tom području.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Rada Borić.
Poštovani državni tajniče, molila bih vas ako možete objasniti kako da stavke izgradnja kapaciteta u području azila, viznog sustava, ilegalnih migracija za traženje međunarodne zaštite ljudi koji dolaze iz Sirije, Afganistana i Irana u iznosu od 18,8 milijuna se našla u ovome izvješću. Kako mislite da ova stavka o prihvatnim i detencijskim centrima da spada u razvojnu pomoć?
Poštovani državni tajnik.
Pa sukladno pravilima, odnosno standardima OECD-a to je izvješće napravljeno, tako je i to uključeno kao pomoć.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Marijane Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem. Pa ovako jedan prijedlog. Na ovom popisu projekata o dodijeljenoj pomoći recimo imamo na poziciji 107 nastavak izgradnje stambeno-poslovne zgrade sa ciljem demografskog oporavka, te razvoja općine 650 000 kuna. Dakle, ovo mi sliči ono ne znam možete li mi objasniti koji je razvojni potencijal tu. I bilo bi dobro da se u ovim izvještajima vidi i tko je korisnik te pomoći? Dakle, ovdje ne znamo kome je ta točno pomoć dodijeljena? Dakle, ovo mi je nastavak izgradnje stambeno-poslovne zgrade u Ravnom, općina Ravno, Bosna i Hercegovina.
Odgovor poštovanog državnog tajnika Zdenka Lucića.
Dobro to je pitanje znači za Središnji državni ured za Hrvate izvan RH. Ovaj projekt je uključen sukladno kao što sam i ranije odgovorio standardima OECD-a tako da s razlogom je tu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Želio bih da nakon ove rasprave Ministarstvo vanjskih poslova dobije jasnu potporu Hrvatskoga sabora ne samo o ovom izvješću iz 2019. nego i inače financiranju razvojne pomoći i u buduće. Kažem to zbog toga što ovo izvješće je za godinu prije pandemije. Bit će teže objektivno objasniti i dobiti političku potporu, pa ako hoćete i u raspravama unutar Vlade ima tu i bivših ministara koji znaju kakvi su pregovori oko proračuna. Bit će teže dobiti potporu i za razvojnu pomoć i u situaciji kada je Hrvatska zajedno sa cijelim svijetom u najvećoj ekonomskoj krizi zadnjih sto godina. Međutim, mislim da je važno i dalje financirati razvojnu pomoć upravo zbog nacionalne sigurnosti RH.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Mogu reći da se slažem da je to tako.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani državni tajniče, govorim o razvojnoj pomoći. Koliko sam ja čuo vi ste to podijelili u tri skupine. Jedna je bila Bosna i Hercegovina, druga Ukrajina i treća Jordan ako sam dobro razumio. Jel' tako bilo? Dobro otprilike. Dobro. Mene zanima jedan komentar, vaš komentar na razvojnu pomoć koju šalje Srbija Hrvatskoj. Na primjer ono što je Vučić obećao milijun eura za potresom pogođena područja. Koji je stav Ministarstva vanjskih poslova? Koji je stav vama kao predstavnika Vlade, hrvatske Vlade prema toj ponižavajućoj pomoći Vučićevoj Hrvatskoj?
Poštovani državni tajnik.
Ovaj da, teško je tu komentirati išta. Hrvatsku je zadesio potres koji je bio katastrofalan za to područje Banovine, tako da donacije su bile dobro došle i sad su dobro došle. To je to.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Pa mislim da nema ponižavajuće pomoći. A ne mislite li da je naša pomoć koju dajemo ponižavajuća? Čak bih pohvalio upravo taj Jemen i Jordan, posebno Jordan i posebno činjenicu da smo pomagali djeci koja su u izbjegličkim kampovima u Jordanu, odnosno gradili smo, financirali smo izgradnju dva dječja igrališta. Budući da sam i sam obišao jedan od tih kampova i vidio u kakvom stanju ti ljudi žive. Samo zamislite Jordan je zemlja sa nekih 4 milijuna stanovnika. Od toga, na tih 4 milijuna ima još 4 milijuna izbjeglica iz Sirije, imaju još oko milijun imigranata iz Egipta. Zamislite pritisak koji ta zemlja trpi? To smo i mi imali nešto slično tijekom Domovinskog rata, ali evo još jedanput podcrtavam zaista hvale vrijedna pomoć i mislim da je došla u prave ruke.
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala na pohvali.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Balić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče. U svom izlaganju spomenuli ste kako RH nastoji ostvariti izdvajanje za službenu razvojnu pomoć od 0,33 bruto nacionalnog dohotka do 2030. godine i kako je RH prema preliminarnim izračunima na razini izdvajanja od oko 0,13% BND-a u 2019. godini. Zanima me koliko druge nama slične zemlje izdvajaju za službenu razvojnu pomoć? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam na pitanju. Znači najveći svjetski donatori službene razvojne pomoći bili su EU i SAD. Kad gledamo izdvajanja nama usporedivih zemalja u odnosu na udio u bruto nacionalnom dohotku ističemo da su 2019. godine na primjer Slovenija postigla izdvajanje u iznosu od 0,16% BND-a, Slovačka 0,12%, Poljska 0,12, Litva 0,11, Latvija 0,10, Estonija 0,13, Češka 0,13, Bugarska 0,10, Rumunjska 0,10. Znači da vidimo da su hrvatska izdvajanja od 0,13% u skladu sa nama usporedivim zemljama koji imaju jednaku obvezu kao i mi dostizanja onih 0,33% BND-a do 2030. godine. Hvala vam.
I posljednja replika poštovanog zastupnika Cappeplia.
Hvala lijepo potpredsjedniče, državni tajniče. Kao što je vidljivo u svom ukupnom razvoju službena razvojna pomoć RH ide najviše negdje 72% prema multilaterali ako možemo reći, prema međunarodnim organizacijama, a 20 i nešto posto, dakle bilateralno. Ja pretpostavljam da će i nova nacionalna strategija vjerojatno dat neka nova saznanja i da će se možda povećati ovo što smo raspravljali malo i na odboru, ovaj pristup koji će ići malo više prema bilateralnim pomoćima, pojačati taj segment konkretnih projekata između recimo pomoći nekoj konkretnoj državi recimo, a ne ovo kao što ide većim dijelom koji je isto itekako važno ali ide većim dijelom multilateralno. Pa da li je to na neki način rješenje i nacionalni program.
Poštovani državni tajnik.
Da u pravu ste. Znači tendencija je to da bilateralno raste, odnosno da se poveća udio bilateralnih donacija i tehničke pomoći naših stručnjaka zemljama u razvoju, odnosno zemljama kojima je potrebna ta pomoć.
Hvala lijepo državni tajniče. Možete se vratiti na mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovani predsjednik Odbora za vanjsku politiku Gari Cappelli. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, državni tajniče. Odbor za vanjsku politiku Hrvatskog sabora na 6. Sjednici održanoj 25. veljače razmotrio je Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći RH inozemstvu za 2019. godinu koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada 3. prosinca 2020. Odbor je o izvješću raspravljao kao matično radno tijelo. Predstavnik Vlade RH informirao je da je provedba službene razvojne pomoći RH decentralizirana. Resorna tijela provode svoje razvojne i humanitarne projekte prateći prioritete utvrđene Nacionalnom strategijom razvojne suradnje. Kao najveće pružatelje razvojne pomoći u devetnaestoj istaknuto je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, Ministarstvo zdravstva, te Središnji državni ured za Hrvate izvan RH. Spomenuo je da je tijekom pripreme izvješća Ministarstvo vanjskih i europskih poslova usko surađivalo i sa Odborom za razvojnu pomoć organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj OECD, a čime je osigurana vidljivost i vjerodostojnost RH kao državne donatorice dakle na globalnoj razini. Tijekom rasprave naglašeno je da je politika razvojne suradnje važan instrument vanjske politike RH, te da razvojnu pomoć treba i dalje pomno planirati uz daljnje jačanje među resorne koordinacije, a kako bi sredstva bila što učinkovitije usmjeravana. Poseban naglasak stavljen je na važnost budućeg izdvajanja za bilateralnu pomoć. Smatrajući dakle provedbu službene razvojne pomoći RH inozemstvu važnom za pozicioniranje RH u međunarodnim odnosima članovi Odbora za vanjsku politiku nakon provedene rasprave su sa 11 glasova za i 1 protiv podržali Prijedlog izvješća o provedbi službene razvojne pomoći RH inozemstvu za 2019. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Poštovani državni tajniče, vi ono što ne znam da li razumijete ali ja vas moram upozoriti nemojte mi zamjeriti ništa osobno, vi ste predstavnik Vlade i ako se od vas traži komentar evo kolegica iz vladajuće koalicije je na primjer tražila komentar na jednu situaciju koja je jako aktualna, onda vi kao predstavnik Vlade morate nešto reći i čak i reći svoj stav jer ste vi tu politički. Niste vi tu nikakav menadžer. Vi ste tu političar politički i ona od vas traži politički stav kao predstavnik Ministarstva vanjskih poslova. Znači ona vas je pitala konkretno pitanje vezano uz uvođenje bunjevačkog jezika, ozbiljno pitanje bunjevačkog jezika tzv. jezika u Subotici kojim se itekako, itekako šteti Hrvatima u Srbiji, odnosno u Vojvodini. I vi ste tu onako sa osmjehom, pa nije to toliko bitno. Ma to je stravično bitno, stravično bitno. Drugo iznimno bitno pitanje a vezano je uz ovu temu govorimo o razvojnoj pomoći. Ja nisam čuo stav vas kao političara, kao državnog tajnika, predstavnika ministarstva, predstavnika Vlade niti od niti jednog predstavnika Vlade a vi ste tu, imam vas pravo pitati stav ja sam rekao o sramotnoj pomoći. Ne znam jesmo li dobili i lipe, mislim da nećemo dobiti ni lipe. Ali hajmo reći da će biti ta pomoć Aleksandra Vučića Hrvatskoj. Dakle, on se pohvalio nedavno da će Hrvatskoj poslati milijun eura. Ali ne Hrvatskoj, nego srpskim prostorima u Hrvatskoj. Tim riječima. Dakle, on još uvijek iscrtava Veliku Srbiju u svojoj glavi, ministarstvo šuti, ne govori ništa, a on će nama umjesto da nam da stotine ili desetke milijardi dolara i eura koje nam duguje zbog ratne odštete, on će nama mazati oči i onda se čak još i hrvatska javnost složi sa Vučićem i on postane mecena. On postane dobrotvor. A ja očekujem od svog ministra, hrvatskog ministra i predsjednika Vlade i vas kao državnog tajnika da kažete to je sramotno. Vučiću taj novac zadrži za sebe, neće ga on ni dati da se razumijemo, ali nama mrvice sa stola ne trebaju jer smo mi suverena, samostalna, ako hoćete i nezavisna Hrvatska država. Ali nema stava. Kad govorimo o razvojnoj pomoći ja stvarno nemam ništa protiv, dapače sve ono što se ulaže za naše Hrvate diljem Hrvatske, diljem znači iseljene Hrvatske i Bosne i Hercegovine naravno i Srbije ja to pozdravljam i volio bih da se u ovom smislu možda malo više novca izdvoji upravo za Hrvate u Vojvodini, za Hrvate u Subotici koji su pod jednim jako velikim udarom, da se tu izdvoji golema sredstva, najveća sredstva, da se zaštiti hrvatski nacionalni korpus, da se zaštiti hrvatski jezik. I da se ne na ovako stidljiv način kako ste vi rekli, nego onako suverenistički kako je danas govorio moj kolega Marijan Pavliček ovdje kaže trebamo zaštititi hrvatske nacionalne interese i razvojnoj pomoći ako treba u Subotici i drugdje u svijetu. A kad govorimo o razvojnoj pomoći ja moram ovdje to komentirati ipak jednu malu čudnovatu situaciju. Mi danas očekujemo pomoć od Europe i svijeta zbog potresa, a s druge strane mi dajemo novac kud i kamo. Malo mi to sad nekako ne mogu ja to baš razumjeti, niti građani mogu razumjeti. Ja znam da postoji nekakav vjerojatno neko objašnjenje koje bih volio čuti od vas, ali ja mislim dok mi Hrvate naše gdje god da živjeli ne pomognemo ja mislim da tek onda možemo razmišljati o ostalima. Jer ima Hrvata koji su u iznimno teškoj situaciji, hrvatski nacionalni interesi su ugroženi i u BiH i u Srbiji i na mnogim drugim mjestima. I mislim da tu trebamo uložiti golemi trud da se to, da se Hrvatima pomogne. Dakle, evo to bi bio komentar sa moje strane. Možda kasnije iskoristite priliku pa odgovorite na ova dva pitanja onako na jedan odlučan način, iako sumnjam. Ali evo ja ću ponoviti da su ta pitanja legitimna i ja bih volio čuti i od vas i vaš stav kao političara po pitanju sramotne pomoći, tobožnje pomoći Aleksandra Vučića. I rekao sam po pitanju uvođenja tzv. bunjevačkog jezika u Subotici o čemu je neki dan odlučeno u subotičkoj Skupštini.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Radić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Proučio sam Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći RH inozemstvu za 2019. godinu i mišljenja sam da ga je potrebno podržati. Naime, sukladno Zakonu o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći inozemstvu Ministarstvo vanjskih i europskih poslova kao nacionalno koordinacijsko tijelo izrađuje predmetno izvješće o provedbi službene razvojne pomoći koje usvaja Hrvatski sabor za svaku godinu. Rad na formiranju politike međunarodne razvojne suradnje i humanitarne pomoći inozemstvu, koordinacija, provedba i izvještavanje predstavljaju jedan od ciljeva provedbe vanjske politike. Usredotočenost na dostojanstvo svake ljudske osobe kroz ulaganje u obrazovanje, zdravlje, promociju ljudskih prava, zaštitu i osnaživanje žena, djece i mladih je ključ i sam cilj aktivnosti o kojima danas i raspravljamo. Iznimno bitna je činjenica što djelovanje RH u području međunarodne razvojne suradnje i humanitarne pomoći uvelike održava i politike EU koja razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći pridaje istaknuto mjesto u svom vanjskom djelovanju. Službena razvojna pomoć RH u 2019. godini iznosi 480,84 milijuna kuna. Europska unija se međunarodno obvezala na ostvarivanje kolektivnog cilja izdvajanja od 0,7 bruto nacionalnog dohotka država članica EU dok će države koje su EU pristupile nakon 2003. godine uključujući naravno i RH nastojati ostvariti izdvajanje za službenu razvojnu pomoć od 0,33% bruto nacionalnog dohotka do 2030. godine RH prema preliminarnim izračunima na razini izdvajanja od oko 0,13% u 2019. godini. Ukupno 24 resorna tijela realizirala su razvojne i humanitarne projekte u 2019. godini u ukupnom iznosu službene razvojne pomoći sudjelovala su ministarstva, središnji državni uredi, Državni hidrometeorološki zavod i uredi Vlade RH, županije, gradovi i vodeće financijske institucije. Ono što je posebno istaknuti kako su određena tri prioritetna zemljopisna područja pružanja službene razvojne pomoći, te unutar njih programske države. Bosna i Hercegovina u jugoistočnoj Europi, Ukrajina u istočnom susjedstvu EU, Jordan u južnom susjedstvu EU dok je među državama u razvoju istaknut Afganistan naravno uz ostala navedena područja RH snažno podupire razvitak Bosne i Hercegovine i jačanje standarda na svim područjima s posebnim naglaskom na pripadnike konstitutivnog hrvatskog naroda. Zaključno kao što sam rekao i u uvodu smatram i podržavam, smatram da je izvješće dobro i podržavam ga. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Rada Borić.
Gospodine predsjedavajući, gospodine državni tajniče sa suradnicom. Budući da i klub Zeleno-lijevoga bloka politiku međunarodne razvojne suradnje vidi kao iznimno važnu i to iznimno važnu komponentu vanjske politike koju bi RH po nama mogla i može na bolji način koristiti osvrnut ću se na nekoliko stvari. Na početku želim pohvaliti napore koji su zadnjih godina uloženi u vođenje statistike vezano uz razvojnu suradnju. Svjesna sam da je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova za njega je bio veliki izazov i prikupiti podatke svih državnih tijela, ali i jedinica lokalne samouprave o razvojnoj suradnji. Iz godine u godinu, dakle vidimo sve više podataka što nam govori i o tome da je svijest o razvojnoj suradnji se i povećala i u drugim državnim tijelima i jedinicama lokalne samouprave. Međutim, s druge strane prikupljeni podaci pokazuju neke zabrinjavajuće trendove. Vidimo i ovdje smo danas o tome, već ste svi govorili činjenicu da od ukupnih 480,84 milijuna kuna utrošenih na razvojnu suradnju čak 72%, tj. 348 milijuna otpada na multilateralu. To znači da smo sredstva rekla bih ubacili u međunarodnu blagajnu i da te projekte ne provodimo sami, nego ih provode međunarodne organizacije. Dakako da ne bi bilo zabune, mi smatramo da je važno pružati razvojnu suradnju i kroz multilateralu, ali bi voljeli da je taj odnos obrnut. Svega 28% sredstava trošimo na projekte koje provode institucije RH ili udruge iz RH. Na taj način i sami gubimo priliku da međunarodno jačamo identitet RH kao prijateljice međunarodne razvojne suradnje i humanitarne pomoći. Dodatno zabrinjava kada znamo da 48% od ukupnih sredstava otpada u stvari na uplatu u proračun EU-a za razvojnu suradnju, sve one silne članarine u međunarodne organizacije koje dakako svojevoljno želimo biti njihovi sudionici i dakako da se članarine moraju plaćati. Ali je to ipak ogroman iznos. Kada oduzmemo sredstva koja prikazujemo rekla bih pomalo, neka se nitko ne ljuti i švercamo pod nazivom razvojne pomoći, a radi se de facto o pomoći hrvatskoj dijaspori iznos koji Hrvatska troši za istinske bilateralne projekte razvojne suradnje je skroman i nama je nedovoljan. S tim sredstvima nemoguće je artikulirati politike razvojne suradnje, a bojimo se da ova Vlada, a na žalost ni one prethodne uz možda neke izuzetke nije shvatila da politika razvojne suradnje može doprinijeti razvoju zemalja ali i samom razvoju Hrvatske. Samo se prisjetite promašenog koncepta gospodarske diplomacije koji su imali za cilj dovući strane investitore u Hrvatsku. To se nije dogodilo jer se pristupilo politici lobiranja, umjesto da se pristupilo politici suradnje. Da imamo jaku i artikuliranu politiku razvojne suradnje s njom bi se njegovala i neka druga logika i vjerujem da bi se otvorila i tržišta za naše proizvode. Također već godinama ne uspijevamo uz sve ovo rekla bih napuhavanje što smo sve uvrstili u razvojnu suradnju prikazati sredstva kao sredstva za razvojnu suradnju da bismo dosegli taj obećani cilj. Evo i kolega ispred mene je govorio o 0,33% BND-a a za sada imamo tih skromnih 0,13. Dakle, uz sve ono što smatramo da je razvojna suradnja, a trebalo bi ipak vidjeti bez obzira na kriterije OECD-a i bez obzira na kriterije ako imamo ne znam središnji Državni ured za pomoć Hrvatima izvan Republike Hrvatske, da li sve to što financiramo spada u razvojnu suradnju ako sufinanciramo samo svoj etnički korpus. Smatram da je dobro da je jedan od geografskih prioriteta naše razvojne suradnje jugoistočna Europa, ali kada se detaljnije uđe u strukturu sredstava koja odlaze u jugoistočnu Europu ponovo vidimo da većina sredstava otpada na BiH, točnije na Hrvate koji žive u BiH, klub Zeleno-lijevog bloka u više je navrata kritizirao činjenicu da se pod razvojnom suradnjom prikazuju, tj. knjiže projekti koji jesu za dobrobit Hrvatskoga naroda ali ponajprije dakle projekti namijenjeni dijaspori. Ti su projekti legitimni, ali ne spadaju smatramo u projekte razvoja i suradnje pogotovo ne na način kako to radi RH koja selektivno cilja projekte kao da ne razumije da na taj način ne podržava jedinstven razvoj Bosne i Hercegovine. Zato u buduće voljela bih da sredstva namijenjena dijaspori ne knjižimo kao razvojnu suradnju. Pozdravljamo također da je došlo do smanjenja izdvajanja za međunarodne vojne misije i razvojnu suradnju iako tog podatka nema u ovom izvješću. Prijašnjih godina kada smo vojno bili aktivni u Afganistanu novac se izdvajao za vojne misije i bio je skoro jednak novcu koji se izdvajao za razvojnu suradnju. Za naš klub je to također neprihvatljivo. Smatramo da bi geografski prioriteti suradnje trebali biti one zemlje koje su pogođene oružanim sukobima ili se nalaze u post ratnoj obnovi društva. Projekti moraju koristiti naše iskustvo rata i to je ono što stalno ponavljamo i stalno zaboravljamo da imamo tu stratešku prednost da znamo kako bi se mogle rješavati i mirovnim rješenjima krizna žarišta. Ono što nas zabrinjava je upravo to da naša razvojna suradnja ne prepoznaje ulogu organizacije civilnog društva kao provoditelje razvojne suradnje. Napomenut ću da su upravo organizacije civilnog društva trebale provoditi one osjetljive političke projekte razvojne suradnje. Da vas samo podsjetim na jedan događaj šesnaeste kada je premijer Plenković prilikom posjeta Ukrajini ponudio Ukrajini naš model mirne reintegracije Podunavlja kao mogućeg rješenja okupacije Krima. I vrlo je pohvalno da u vanjsku politiku želimo integrirati naš model mirovne reintegracije, ali to možda nije trebao učiniti premijer i to je možda tada bilo pogrešno. Njegov prijedlog ako se sjećate doživio je i oštru kritiku Rusije i možda na neki način takvu plemenitu ideju mogli su odraditi, dakle moglo je odraditi kao alternativu je moglo odraditi i civilno društvo, pokazati svojim iskustvom kako možemo na početku podržati naravno ukrajinske organizacije civilnoga društva, a nakon toga vremena uspostavile bi se dakako i druga suradnja nakon udruga mogla se napraviti suradnja onda tijela državne uprave. I na samom kraju i premijer je mogao iskoristiti prednosti ovakvoga modela, tj. mogao je zakucati kako bismo to rekli. Koliko smo upoznati Ministarstvo vanjskih poslova je dva puta raspisivalo natječaj za udruge na temu razvojne suradnje. Ovaj drugi je poništen zbog covida što svakako nije argument i nadamo se da će biti raspisan kako je i najavljeno u ožujku ove godine. I zaključno, zbog toga što je politika međunarodne razvojne suradnje na marginama prioriteta Ministarstva vanjskih i europskih poslova, zbog toga što se premalo izdvaja za upravo međunarodnu razvojnu suradnju i humanitarnu pomoć, zbog toga što pojedini projekti nisu usmjereni na razvoj zemalja, nego samo na dio usmjeren na hrvatsku dijasporu, ali onda to ne spada ovdje kao i zbog manjka suradnje u provedbi projekata s civilnim društvom klub Zeleno-lijevog bloka neće podržati ovo izvješće.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, dakle nešto sam već rekao u replici, neću to sad ponavljati. Ali svakako pozdravljam ovaj humanitarni aspekt i inicijative posebno u Jordanu kako sam rekao zemlja opterećena problemima. I najmanja destabilizacija na Bliskom istoku se onda može kasnije odraziti i to itekako posredno i na nas novim migrantskim krizama itd. No, ono na što bi vam skrenuo pažnju i na što bih htio staviti naglasak je sljedećih nekoliko činjenica. Prije svega više od 70% naše pomoći dane u inozemstvo, odnosno 348,8 milijuna kuna otpada na međunarodne multilateralne u pravilu organizacije. Dakle, to su stvari i koje proizlaze iz, odnosno obaveze koje proizlaze iz naših članstava u tim istim organizacijama. Tako da zapravo onaj pravi dio pomoći dan inozemstvu kako ja to vidim je ovih 27,2% odnosno 130,8 milijuna kuna a to su projekti bilateralne pomoći. Dakle, to je ono gdje mi konkretno i direktno odlučujemo gdje ćemo sudjelovati. Također pozdravio bih i novi način knjiženja pomoći, gdje je jasnije vidjeti što i gdje i na koji način i zašto dajemo, a uključujući i međunarodnu suradnju u vojnim mirovnim misijama dakle to su opet obaveze koje proizlaze iz našeg članstva u multilateralnim organizacijama od UN-a na dalje. Također skrećem vašu pažnju na činjenicu da trenutno je na snazi Nacionalna strategija razvojne pomoći koja završava sa ovom godinom. Ja se nadam da ćemo imati prilike kroz resorne odbore u Saboru također raspraviti Nacrt sljedeće strategije, dakle da ne opterećujemo možda širi auditorij. Možda sad trebamo koje ih ne zanimaju, ali mi kao članica i članovi i zainteresirani zastupnici kroz matično tijelo u ovom slučaju to je Odbor za vanjsku politiku, da možemo raspraviti eventualne prioritete i za sljedeću strategiju tim više što je provedba razvojne pomoći se bazira na nacionalnoj strategiji i decentralizirane je prirode. Dakle, sva ministarstva, sve državne institucije odnosno središnji uredi koji sudjeluju u davanju razvojne pomoći to rade na temelju te strategije. I imao bih recimo i kao zastupnik nekoliko stvari reći i o razvojnoj pomoći koju dajemo putem recimo Središnjeg državnog ureda za Hrvate izvan Hrvatske itd. itd. Ali mislim da bi bilo i u interesu onih koji provode razvojnu pomoć da čuju i druge perspektive i mislim da bi svakako bilo korisno to, kažem da možemo, da imamo prilike kao zastupnici dati impute, prijedloge i sugestije. Još ću jedanput podcrtati koliko je važno dakle pomagati prioritetna područja. To je za nas svakako jugoistočna Europa ali i šire. Bliski Istok je također od posebnog interesa, tako ako barem mene se pita posebno gledano kroz perspektivu toga da svaka nestabilnost na Bliskom istoku znači dodatni pritisak ne samo na Hrvatsku nego i na EU. Također vašoj pažnji bih prinio činjenicu da 0,13% bruto nacionalnog produkta dajemo kao razvojnu pomoć. Dajemo mi i druge pomoći u inozemstvu ali koje nisu, ne spadaju dakle u ovu kategoriju. Slijedom svega navedenoga nadajući se da će ministarstvo koje je zaduženo za koordinaciju ovoga to Ministarstvo vanjskih i europskih poslova uzeti u obzir i ove sugestije koje imamo u ime kluba klub SDP-a će izvješće podržati. Hvala.
Sada imamo zadnji klub zastupnika a to je onaj Centra i Glasa u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Ja ću samo kratko par naglasaka iz ovog izvješća i nekih stvari koje su nam možda nejasne i možda u izvještaju za sljedeći put možda ih treba doraditi. Dakle, pred nama je Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći Republike Hrvatske u inozemstvu za 2019. godinu sukladno Zakonu o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći u inozemstvu Ministarstvo vanjskih i europskih poslova kao nacionalno koordinacijsko tijelo izrađuje ovo izvješće. Izvještaj možemo u principu pohvaliti, međutim evo u nekim detaljima kasnije kod ovog popisa projekata nedostaju neki detalji koje bi nam možda i razjasnile neke upite. O ukupnim iznosima čuli smo dakle službena razvojna pomoć u devetnaestoj godini iznosi 480 milijuna kuna. Europska unija se, dakle međunarodno obvezala na ostvarivanje kolektivnog cilja od 0,7% bruto nacionalnog dohotka država članica EU za one koji su pristupili nakon 2003. godine što uključuje i nas. Dakle, Republiku Hrvatsku. Nastoji se ostvariti izdvajanje 0,33. Mi smo u devetnaestoj godini bili na 0,13% BDP-a. Već je naglašeno, dakle ono što je malo razočaranje to je da je svega 28, gotovo 28% sredstava trošimo dakle na sredstva koje vode organizacije RH a većinu, veliku većinu 72% zapravo na međunarodne organizacije. Kome smo najviše dodjeljivali tu službenu razvojnu pomoć? Prema ukupnim brojkama u devetnaestoj godini najveće primateljice bilateralne službene razvojne pomoći bile su Bosna i Hercegovina, Srbija, Albanija, Sjeverna Makedonija i Kosovo. Bosna i Hercegovina je na prvom mjestu po dodijeljenoj pomoći sa ukupno na 199 projekata to je 89 milijuna kuna pomoći. Dodatno smo u devetnaestoj godini prema Bosni i Hercegovini usmjerili još iznos od 150 000 eura preko programa inicijative gospodarske otpornosti Europske investicijske banke. Nije sporno, dakle da RH snažno podupire razvitak i stabilnost Bosne i Hercegovine kao njezin put prema EU. Hrvatska svakako treba biti predvodnica, pomagati susjedne države ili pogotovo Bosnu i Hercegovinu. I uključujući dakle u interesu je dakle Bosne i Hercegovine, svih njenih građana, uključujući i pripadnike hrvatskog konstitutivnog naroda. Koji su to projekti bili na koje se u Bosni i Hercegovini su se realizirali uz ovu pomoć? Prema ovom, dakle izvještaju to su bili projekti koji su imali cilj jačanje dostojanstva svake ljudske osobe, dakle kroz izgradnju, obnovu, opremanje škola, vrtića, fakulteta, u zdravstvu isto tako obnavljanje, opremanje bolnica, domova zdravlja. U području kulture je izgradnja, rekonstrukcija, opremanje kulturnih ustanova, razvoj infrastrukture. To su bolji životni uvjeti kao preduvjet razvoja zajednice, vodovodna mreža, rekonstrukciju prometnica i slično. U projektima revitalizacije poljoprivredne proizvodnje. Isto tako, nastoji se potaknuti razvoja poljoprivrede, obnova i opremanje sportskih objekata itd. Nigdje u popisu, ovom popisu na uvodu izvještaja ne navode se neki projekti vezani uz crkvena na primjer obnova, izgradnja, dogradnja crkvi i slično. Međutim kad gledate u ovom popisu projekata i prebrojite ih negdje je tu četrdesetak projekata ukupnog iznosa oko 6 milijuna kuna ako smo dobro pobrojili. Ono što sam rekla i u replici, dakle na ovom popisu osim toga što kriteriji za dodjelu projekata nisu jasni naveo je predstavnik izvjestitelja da to ovisi o kriterijima svake pojedine institucije ili koja dodjeljuje tu pomoć. Međutim i te kriterije bi na neki način trebalo predstaviti u ovom izvještaju. Osim toga nedostaje podatak tko je korisnik ovih sredstava. Tako da imate nekih projekata, evo navela sam bila jedan primjer ne znam nastavak izgradnje stambeno-poslovne zgrade. Je li ne zna se tko je korisnik, koja poslovna zgrada. Kaže je u općini Ravno, ali tko je korisnik uopće te pomoći i na koji način je dobivena. Isto tako zanimljivo je pogledati da Ministarstvo zdravstva je dalo poticaj za zdravstvo u Bosni i Hercegovini iznosa okvirnog negdje oko 42 milijuna kuna u 2019. Dodatno na to isto za poticaj za zdravstvo Središnji državni ured 4 i pol milijuna kuna, tako da je to, ono netko će reći puno, netko malo. Ja bih rekla sitnica s obzirom na to koliki su dugovi Hrvatske same u zdravstvu. Isto tako, možemo uočiti dakle da pomažemo i sveučilište u Mostaru i to ukupno negdje sa 14 milijuna kuna u 2019. godini. Još jedna zanimljivost koju sam govorila jučer tijekom rasprave o HRT-u, a to je Središnji državni ured pomaže ili pomagao je sa skoro tri milijuna kuna program HTV-a, peti program HTV-a usmjeren na, dakle Hrvate van Hrvatske na njemačkom, španjolskom jeziku. Kažem spomenula sam to jučer tijekom rasprave o HRT-u obzirom da je čini se ima problema i sa satelitima koji su iznajmljivani za taj program, pa zapravo cijelo pitanje toga programa i opravdanosti ulaganja u taj program je zapravo upitna. Dakle, sam ovaj program i politika međunarodne razvojne suradnje bi trebala biti jedan važan dio vanjske politike Hrvatske. Svakako Hrvatska treba biti i predvodnica pomagati, podupirati razvitak i svojih susjeda. Prije svega evo kažem i u izvještaju se vidi najviše i pomažemo Bosni i Hercegovini, sa time zapravo nemamo problema. Ali imamo kažem prijedloga u ovom izvještaju dodati i više detalja, dakle da nema nekih sumnji u kriterije po kojima su se dodjeljivala ova sredstva. I zapravo nas i zanima točno tko je korisnik pojedinih projekata. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti poštovani zastupnik Gari Cappelli. Izvolite. Napominjem da vas ima dosta prijavljenih za raspravu, svi praktički ovdje i još neki koji nisu ovdje, pa može to potrajati samo da znate. Izvolite poštovani zastupniče Cappelli.
Hvala lijepo predsjedavajući. Pa vidim da je interes za raspravu o Izvješću provedbe službene razvojne pomoći sa lijeve strane veliki. Tko i kako i što ćemo u budućnosti, svaka čast onima koji su u ovom trenutku još uvijek tu, pozdravljam ih. Ali očito da ta pomoć koja je itekako važna i razmjena pogotovo buduća koja će ići kroz Nacionalni program gdje će biti više upravo te bilaterale za koju su se svi žalili da ima premalo negdje 20 i nešto posto. I voljeli bi čuti te prijedloge sa lijeve strane kako bi to trebalo biti ta budućnost bilaterale i veće pomoći i sve ono što se dakle danas nama imputiralo i za što se nije prihvaćalo, da jednostavno ovo izvješće ne valja iz ovih ili onih razloga i doviđenja. Dakle, tu je dokaz da politika ipak je politika, a ne zato da dobronamjerno pozdravi se ovo izvješće koje definitivno s obzirom koliko sudjelujemo i od kad smo ušli u EU i na način da nismo imali mogućnosti priprema kvalitetnih i dobrih, da je ovo itekako jedan dobar iskorak ako razmišljamo pogotovo što nam se događa svima nama u zadnjih godinu dana. Dakle, politika međunarodne razvojne suradnje temelji se na naporima razvijenih država s ciljem razvoja slabije razvijenih država koje promiču zajedničke vrijednosti, opće prihvaćena načela, nude rješenja za aktualna geopolitička pitanja, razvijaju partnerstva i posljedično ostvaruju nacionalne interese. Kao takve razvojne i humanitarne politike pridonose dugoročnom i trajnom suzbijanju, dakle siromaštva, sprječavanju sukoba, suzbijanju nezakonitih migracija, jačanju trgovinske i gospodarske suradnje, a sve s ciljem sprječavanja ovisnosti o pomoći. Jedna od ključnih odrednica hrvatske razvojne politike je promicanje međuovisnosti humanitarnog i razvojnog djelovanja, te izgradnje mira i sigurnosti kao preduvjeta stabilnosti, napretka u međunarodnom djelovanju i projektima tzv. trostruki neksus ili poveznica. Ovaj poželjan koncept djelovanja gdje se u okviru mirovnih misija i operacija Ujedinjenih naroda i EU prvo osiguravaju temeljni uvjeti i dostava humanitarne pomoći, da bi nakon njih naglasak bio na razvojnim projektima za poboljšanje životnih uvjeta stradalog stanovništva. Upravo je dakle ovaj koncept bio naglašavan tijekom hrvatskog predsjedavanja EU posebno u situacijama višedimenzionalnih kriza. Višedimenzionalne krize poput pandemije nakon toga bolesti covida 19 i klimatskih, dakle promjena u posljednje su vrijeme dodatno skrenule pozornost na važnost razvojnih i humanitarnih politika na međunarodnoj razini. EU je dakle godinama u samom svjetskom vrhu po iznosima koje izdvaja, dakle za razvojno humanitarne namjene čemu osim europskih institucija značajno doprinose i njezine države članice pojedinačno, pa tako i RH. Članstvom u EU Hrvatska vlastitim iskustvima iz demokratske tranzicije aktivno sudjeluje u kreiranju i provedbi zajedničkih europskih razvojnih politika čime dakle osnažujemo svoj vanjsko-politički položaj, potičemo vlastiti gospodarski razvoj i unapređujemo vlastitu sigurnost. Pa stoga se ne mogu složiti da gospodarska diplomacija tu nije odradila svoj dio i da je uopće nije bilo. Dapače, ona ima svoju itekako važnu ulogu u jačanju tih međusobnih kontakata, zastupanja tog gospodarskog dijela i stvaranja jednog tržišta koji itekako je nama bitan. I ta gospodarska diplomacija je odradila u, pogotovo onom dijelu pristupanja Hrvatske EU itekako veliki iskorak. A naravno vremenom da jača tu svoju poziciju i itekako ima važnu ulogu u toj međunarodnoj suradnji, iako i na samom odboru je bilo dosta priče recimo zašto nema bolje, kvalitetnije suradnje sa Ukrajinom. Međutim, upravo ta gospodarska diplomacija jača tu međusobnu suradnju kako sa Ukrajinom trgovinski pogotovo gdje smo rekli a i u drugom segmentu. Dakle zaključno, zajednički nazivnik svih ovih nastojanja jest povezati doprinos postojećih pružatelja razvojne suradnje i humanitarne pomoći u jedinstveni odgovor za dugoročno održiv razvoj na globalnoj razini. Hrvatska je u tom kontekstu vjerodostojan partner, u međunarodnoj razvojnoj humanitarnoj suradnji kroz bilateralne programe suradnje kao i kroz zajedničko djelovanje s drugim državama u partnerskim odnosima. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike. Ostanite čas ovdje. Prva je poštovane zastupnice Pocrnić Radošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Cappelli spomenuli ste nužnost pomoći stradalom, humanitarne razvojne pomoći stradalom stanovništvu. Republika Hrvatska je upravo jedna od rijetkih zemalja u EU koja je donator, ali je na žalost imala iskustvo i ulogu primatelja humanitarne, odnosno razvojne pomoći zbog ratnih stradanja. Znači imali smo ratno iskustvo, ali i poslijeratno iskustvo, razminiravanje, razvojačenje hrvatskih branitelja i traženje nestalih osoba. Naša iskustva su svakako dragocjena ratom pogođenim zemljama kako ne bi ponavljali naše greške, ali kako bi učili na našim pozitivnim iskustvima. Smatrate li da je bitno potencirati suradnju upravo s tim zemljama Jordan, Afganistan, Sirija koje smo već spominjali ne samo sa institucijama nego i udrugama civilnog društva, privatnog sektora, akademskom zajednicom, vjerskim ustanovama. Znači svima onima koji se bave tom problematikom. Hvala.
Poštovani zastupnik.
Poštovana zastupnice, pa upravo dobro ste primijetili. Hrvatska je jedna od sigurno na žalost u nekim segmentima i sa većim iskustvom pogotovo kad govorite o ratnom iskustvu o razminiravanju i svemu onome, dakle što je mogla i što radi na temelju pogotovo razminiravanje. Tu imamo itekako dobru suradnju sa Međunarodnom zajednicom i svojim iskustvom sudjelujemo u određenim akcijama koje su na razini Europe ali i izvan Europe. Vidljivo je da Hrvatska iz godine u godinu je davala sve veća sredstva upravo u provedbi razvojne pomoći, pa tako 2019. je iznosila 480 milijuna kuna. Međutim, ako gledamo 2017. je bilo 355 milijuna kuna, 2018. 452, ove godine 480. To su upravo zato što na ovim programima sudjelujemo i dalje ćemo svojim iskustvom to moći dokazivati.
Repliku ima poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Cappelli slažem se sa ovim što ste rekli o gospodarskoj suradnji, a čini mi se da je kolegica Rada Borić kada je aludirala na projekt gospodarske suradnje koje svojedobno kao zamjenik ministra vanjskih poslova vodio kolega ili bivši kolega Joško Klisović, da je to više bilo motivirano izborima, lokalnim izborima i borbama između SDP-a i Možemo. Međutim, nećemo vjerojatno čuti pojašnjenje jer trenutno nema niti predstavnika niti jedne, niti druge stranke u Saboru.
Poštovani zastupnik Cappelli.
Gospodine Stier, pa dobro ste rekli mislim evidentno je i jasno da su to dnevno-političke potrebe za, pogotovo gospođa Borić je vrlo jasno odmah dala do znanja da ovo ništa ne valja i da oni neće prihvatiti. Upravo ovom raspravom kojom ste se i vi javljali svi skupa itekako je važno i vidljivo da ovaj početak pomoći u ovim svim teškim krizama kroz koje prolazimo je dokaz da Hrvatska i prima, ali i shvaća što znači međunarodna pomoć. I kroz svo to vrijeme itekako sudjelujemo. I sami smo rekli koliko znači u toj borbi samoj kad radimo proračun RH kako je teško uvijek pronaći izdvajanje za tako nešto. Ali kroz diplomatske i sve kanale koje budemo radili koji put će i to iskustvo i znanje što se, rekla je zastupnica itekako možda neće vidjeti u samim financijama, ali vidjet će se u konkretnim slučajevima kad to budemo radili i pomagali. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog Davora Ive Stiera. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom. Evo kad smo imali raspravu u odboru je manje-više jednoglasno se podržalo ovo izvješće. Očito neki su sada u međuvremenu promijenili to mišljenje, međutim nisu do kraja obrazložili što bi i kako bi za 2019. sada nešto novo saznali, a da nije bilo već rečeno na toj sjednici odbora kada je jednoglasno to izvješće dobilo potporu. Izvješće mislim da je važno i kao temelj i pripreme za novu strategiju. To jesu neke kolegice i kolege spomenuli, a u tom smislu čini mi se da je važno da se nastavi sa financiranjem i multilateralnih i bilateralnih projekata pogotovo i ovih projekata za Hrvate izvan RH. Sve je to legitimno. U skladu je sa pravilima kako se bilježi razvojna pomoć. I bilo bi jednostavno ne mudro ako bi sada mi izmislili neku novu metodologiju različitu od one koju koristi Međunarodna zajednica. Isto tako bih rekao da iako je bilateralna pomoć jako važna ne bih omalovažavao onu multilateralnu. Dat ću jedan primjer. Mi financiramo i UN-ov program za hranu. Kada 2014. taj program je smanjio svoje izdatke na Bliskom istoku za otprilike 50% to je bio jedan od razloga da bi godinu dana kasnije 2015. Imali migrantsku krizu. Nije bio jedini, ali bio je jedan od ključnih razloga zašto migranti nisu ostali možda u susjednim zemljama u većem broju, nego su išli dalje prema europskom kontinentu. Dakle, ne bih omalovažavao na taj način i multilateralne projekte i naše sudjelovanje jer i na taj način se štiti nacionalna sigurnost RH. Nastavak da sa fokusom na jugoistok Europe posebice na Bosnu i Hercegovinu. Ono što možda bih dodao jest da u buduće pokušamo povećati svijest, pa i ambiciju da razvojna pomoć i razvojna suradnja bolje rečeno postane instrument i učinkovitiji instrument našeg vanjskog djelovanja kao ono što se naziva soft power. Dakle, kao povećati na taj način utjecaj RH i kod građana susjednih država, pa tako na primjer i BiH, pa i kod onih koji nisu Hrvati po nacionalnosti, da prepoznaju i u Hrvatskoj, da vide jedan simbol slobode, napretka, jednu snagu za dobro u ovom dijelu Europe. Ne da je to jednostavno, ali upravo razvojna suradnja kao soft power, kultura, sport to su oni elementi vanjskog djelovanja koji se isto tako mogu koristiti koje ozbiljne države čine da bi na taj način mogle biti utjecajnije i promovirati bolje svoje interese u inozemstvo. Jasno da za to je potrebno imati dovoljno sredstava. Jasno je da trenutno smo u jednoj velikoj globalnoj krizi. Međutim, zato sam i prije spomenuo, želio bih bez obzira što je na žalost sabornica prilično prazna osim naravno kolegica i kolega iz Hrvatske demokratske zajednice koji su još jedini ostali u sabornici. Ali mislim da jest važno da Sabor podrži ne samo ovo izvješće, nego da podrži napore koje je Ministarstvo vanjskih poslova i Vlada čini u krajnjoj liniji koja RH čini naši građani čine jer oni ih financiraju zapravo svojim porezima i razvojnu pomoć. Tako da ta razvojna pomoć doista promovira interese RH i na taj način štititi i nacionalnu sigurnost naše države.
Hvala lijepa. Imamo i na vaše izlaganje dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Stier, danas smo imali prilike evo ja i vi ugostiti jednoga veleposlanika upravo iz zemlje koja prima jednu od najvećih razvojnih pomoći od strane RH. To je veleposlanik Sapoli naše prijateljske Republike Kosovo. Iz prve ruke smo vidjeli što upravo ta pomoć čini na samom terenu i ne možemo gledati ovo kao nekakvi problem. Ovo moramo gledati kao ulog. Ovo je ipak status i međunarodnog položaja RH, odnosa prema drugim državama da ne spominjemo stabilnost i sigurnost jugoistoka Europe. Ali evo imali smo iz prve ruke priliku vidjeti što to znači kada brinemo o Hrvatima u jednoj zemlji kao što je Republika Kosovo. Da ne spominjemo da prije 30 godina je tamo bilo 9000 Hrvata, a sada ih je svega 300. I što bi bilo da nema intervencije RH i da nismo samostalni i da možemo ovo činiti. Hvala.
Hvala vam kolega na tom pitanju. Doista razvojna pomoć, programi koji se financiraju u kontekstu hrvatske razvojne pomoći s Kosovom su važni za mir, stabilnost u tom dijelu jugoistoka Europe, a to opet utječe i na našu nacionalnu sigurnost smatrajući nacionalnu sigurnost ne isključivo u smislu postojanja ili nepostojanja nekih fizičkih ugroza, nego općenito na stabilnost naše ekonomije, na stabilnost našega društva. Ako hoćete bilo kakva nestabilnost u susjedstvu kako bi se ona reflektirala. Vi dolazite iz Dalmacije, kako bi se reflektiralo na primjer na našu turističku sezonu i koje bi sve posljedice toga. To je investicija koju mi činimo da bi naravno i sebe zaštitili na taj način.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče, poštovani kolega Stier. Danas smo najviše spominjali pomoć BiH koja je najveća što je i normalno, Hrvati su tamo konstitutivni narod. Međutim, sredstva su putem različitih hrvatskih institucija dodjeljivana i zemljama gdje su Hrvati nacionalne manjine znači Austrija, Mađarska, Kosovo što je kolega spomenuo, Vojvodina, Crna Gora i još neke zemlje. Cilj je osnažiti hrvatsku manjinsku zajednicu u tim zemljama i ojačati pripadnost hrvatskom narodu kroz znači podizanje razine etničke, vjerske, kulturne i jezične svijesti kako bi se i nove generacije razvijale i odgajale u tom pravcu. Imamo li povratne informacije je li ta pomoć dovoljna hrvatskim, hrvatskom stanovništvu gdje su oni manjinsko stanovništvo ili je potrebno možda ulagati neka dodatna sredstva kako bi oni mogli bolje raditi na tim aktivnostima?
Hvala kolegice, pa vidite sigurno da uvijek ima prostora da se više učini. Ne možemo pogriješiti ukoliko, ako je moguće učinimo i korak više u afirmaciji, u zaštiti identiteta hrvatskih ljudi, hrvatskih manjina, ali isto tako i u BiH Hrvata kao konstitutivan narod. Zamislite i opet ponavljam to je važno ako hoćete i zbog naravno činjenice da su oni pripadnici hrvatskoga naroda, bez obzira da li su konstitutivan narod ili su manjina ili su klasična iseljenička skupina, ali to je i ulaganja u sigurnost i same RH. Je li možete zamisliti kakva bi bila situacija npr. u Dalmaciji ili u Dubrovniku da nema Hrvata u BiH, kakva bi bila ta situacija?
Hvala, hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Jure Brkana, izvolite. Izvolite, pojedinačna rasprava da, hvala lijepa.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici kod nas se kaže da se je pomoć u pitanju uvijek je bolje davati nego primati, pa evo i ovo Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći RH inozemstvu za 2019. godinu da mi jasno i pokazuje da je RH bila odgovorna država i da je svoj plan pomoći ispunila. Ispunila ga je sukladno Zakonu o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći, ispunila ga je i sukladno nacionalnoj strategiji razvojne pomoći, a ispunila ga je i strateškom planu Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. Vidjeli smo da se pomoć dodjeljivala po sektorskim i zemljopisnim prioritetima te da je ona usredotočena upravo na ono što je gospodin Stier maloprije rekao da dostojanstvo svake ljudske osobe i na poveznicu mira, sigurnosti i razvoja koje je bitno svim zemljama pogotovo nama ovdje u našem okruženju. Ukupan iznos od 480 miliona kuna što je činili 0,13% bruto nacionalnog dohotka je bio na zavidnoj razini i ja se nadam da će on bar i u izvješću 2020. godini biti na toj razini s obzirom na cjelokupnu gospodarsku krizu zbog epidemije Covida-19. Isto je tako to značilo da tim iznosima idemo prema onome cilju od 0,33% koje nam je, koje je međunarodna obaveza EU, a isto tako ja vjerujem da danas u 2021. godini nakon što smo imali korona krizu i katastrofalne potrese nam je svima jasno koliko vrijedi međunarodna pomoć, bilo razvojna, bilo humanitarna jer mi smo sada na drugom kraju i primamo tu pomoć. Meni je drago također da nismo i osamljeni u ovom davanju pomoći i tako smo kroz multilateralnu pomoć od ukupno 480 miliona kuna plasirali 348 miliona kuna, a 130 miliona kuna je ostalo za bilateralnu pomoć. I sada bitna je i svrha i namjena jer od 480, 456 miliona je bilo na razvojnu suradnju, a 24 miliona na humanitarnu pomoć. To je na tragu one poslovice, daj čovjeku ribu nahranio si ga jedan dan, nauči čovjeka loviti ribu i nahranio si ga za cijeli život. E sad što se tiče bilateralne pomoći pa nema mudrije i bolje stvari, a i to je sukladno prioritetno zemljopisnom području Jugoistočne Europe, to je da razvojnu suradnju temeljimo sa BiH. Znači kroz 199 projekata plasirali smo 89 miliona kuna međunarodne, 89,06 miliona kuna razvojne pomoći. Gledajte imao sam dojam da je to kao nešto puno od strane kolega sa lijeve strane, ja ne vidim da je to puno dapače svaka ta kuna nama se vraća višestruko. Hrvatski narod je konstitutivni narod BiH i treba i zaslužuje našu pomoć. Netko je spomenuo pomoć općini Ravno 650.000 kuna za zgradu poslovno-društvene namjene. Pa nema bolje stvari nego pomoći općini Ravno, zaleđu Dubrovnika i dubrovačkog primorja. Poznam taj teren čisto iz razloga što je naša makarsko vrgoračka brigada u Domovinskom ratu oslobađala i branila taj prostor i što sad svake godine taj kraj posjećujemo i nažalost polažemo vijence na mjesta pogibije hrvatskih branitelja. Pa toliko smo dobri s općinom Ravno da smo prošle godine, koliko smo mogli, grad Makarska je donirao vatrogasnu cisternu općini Ravno čisto iz razloga jer ako se ne ugasi požar u općini Ravno on prelazi u Dubrovnik. E sada na tragu svega toga BiH nadam se stremi europskim integracijama, a naše je da pomognemo joj u tome, RH, jer to će biti dobrobit svih građana BiH, a pogotovo konstitutivnog naroda Hrvata u BiH. Također, Hrvatska kontinuirano razvija sve svoje politike u području razvojne suradnje i humanitarne pomoći te u ovome multilateralnom aspektu držim da u budućem periodu bi izuzetno bi bilo pomoći područje Subsaharske Afrike. Nekoliko puta smo čuli o njihovim problemima. Znači o zemljama sa demografskim bumom u zemljama koje su bogate i prirodnim resursima, ali jednostavno nesređenim kako da kažem državnim okvirima. Pomoć bi se trebalo tu, najviše držim se posvetit u multilateralnom okviru, a ovom našem bilateralnom svakako zadržati prioritete BiH i isto tako Ukrajini pomoć koliko možemo sa svojim savjetima i znanjem. Evo toliko.
Hvala. Imamo repliku ponovo poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Brkan, spomenuli ate i u veći izlaganja ste spominjali upravo pomoć prema BiH i vidjeli smo u nekim izlaganjima od strane oporbe da je nekima čak i sporno ulaganje npr. u sveučilište u Mostaru, 14 miliona. Uzmimo samo 2 faktora, vi ste gradonačelnik Makarske, koliko primamo radne snage naše ih Hercegovine koja dolazi na sezonu i uzmimo drugi primjer, grad Makarska je de facto na nekoliko kilometara od same granice, koliko nama gradu Makarskoj i turizmu znači stabilnost i sigurnost s one strane granice i koliko bi imalo efekta ono šta smo, šta je i kolega Stier spominjao u svom izlaganju koliko bi to imalo efekta da se bilo šta dogodi ili da mi ne ulažemo ili da nemamo stabilan narod na nekoliko kilometara od takvim gradova kao što je Makarska? Što bi to učinilo turizmu i razvoju tog kraja?
Poštovani zastupnik Brkan.
Ja vam mogu u biti dati drugi primjer, evo sada zbog korona krize je, može se prelaziti granica, a znamo svi koji su uvjeti, da imamo jel negativan test i sve ostalo. Znači van sezone smo, već nam to otežava život i normalno poslovanje. Nažalost, ali tako je. E sad, nama je to nedjeljiv kako da kažem korpus. Grad Makarska i makarsko zaleđe znači Zabiokovlje je naslonjeno na 35 km udaljenu granicu na područje Hercegovine. Nama je interes da je to sigurna i stabilna regija, da je BiH sigurna i stabilna država. A isto nam je najveći interes da hrvatski narod ima puno pravo konstitutivnog naroda BiH i da normalno nikad ne zaboravi svoju neću nazvati maticu pošto je i BiH i Hrvatska domovina hrvatskog naroda, al da se ove veze ne prekinu. Pomoć je tu vrlo bitna pogotovo u školstvu, visokom obrazovanju i u zdravstvu.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Radoja Vidovića, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] izvješće o razvojnoj pomoći RH za 2019. godinu koje nam je predlagatelj detaljno obrazložio i koje je urađeno u skladu sa zakonom i sa nacionalnom strategijom razvojne pomoći. Ako promatramo razvojnu pomoć naravno korist od razvoje pomoći najviše imaju oni koji primaju dobrobit i korist. Ali pomoć od razvojne pomoći itekako imaju i države koje tu razvojnu pomoć daju kroz jačanja ugleda, utjecaja i međunarodnog položaja, a samim tim se doprinosi i gospodarskom i svekolikom drugom napretku država koje tu pomoć daju. Treba imati uvijek na umu narodnu poslovicu da se dobro, dobrim vraća. Za RH razvojna pomoć je možda čak važnija od većine drugih država. Iz nekoliko razloga. Ja ću nabrojat možda dva najvažnija. U susjedstvu RH nalaze se još uvijek nedovoljno gospodarski razvije države. Države koje su politički nestabilne i koje su još uvijek izvan euroatlanskih integracija. Za RH ova razvojna pomoć je također vrlo bitna jer izvan RH živi velik broj Hrvata osobito u susjednim državama, a naravno najveći broj u BiH. Zbog toga ulaganja u razvojnu pomoć nije trošak. Kao što su već neke kolege rekli to je itekako isplativo ulaganje u svakom pogledu. Ja se nadam da će ova razvojna pomoć koju RH daje od 0,13% BDP-a itekako brzo se povećati rast. Da će ona biti značajnije usmjerena kroz ovu direktnu pomoć. Direktnu pomoć susjednim državama koje su programski ovdje navedene. Da će ta pomoć doprinijeti gospodarskom razvoju ovih država. Da će ta pomoć doprinijeti političkoj stabilizaciji ovih država. Da će ta pomoć doprinijeti i uključivanju ovih država u euroatlanske integracije. Također da će u narednom razdoblju niz drugih institucija RH itekako biti uključeno u razvojnu pomoć. Prije svega to mislim na Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo poljoprivrede, turizma itd. Moram naglasiti potrebu uključivanja Središnjeg ureda za stambeno zbrinjavanje, Središnjeg ureda za demografiju itd. Nadam se da ćemo sve to …/nerazumljivo/… u narednoj strategiji razvojne pomoći. Da ćemo sinergijom djelovanja svih institucija doprinijeti stabilizaciji Jugoistočne Europe, uključivanja ovih država u EU i NATO pakt i svakako gospodarskom, političkom i svakom drugom jačanju Hrvata koji žive izvan RH. I na kraju još jednom samo da kažem, naravno podržat ću ovu strategiju i nadam se da ćemo u narednom razdoblju kroz ovu strategiju razvojne pomoći ostvariti još veće rezultate. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Nevenka Barbarića. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani državni tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege, u svojoj raspravi o Izvješću o provedbi službene razvojne pomoći RH inozemstvu za 2019. naglasak ću dati na dio izvješća koji obrađuje pomoć Jugoistoku Europe. Dakle, izražavam svoje zadovoljstvo što su unutarnacionalne strategije temeljem strateških ciljeva hrvatske vanjske politike i sektorski i zemljopisno prioritetno područje transfera pomoći Jugoistoka Europe s naglaskom na BiH. Sektorski prioriteti po nacionalnoj strategiji jesu bolje obrazovanje, zdravstvo, promocija ljudskih prava, zaštita i …/nerazumljivo/… žena, djece i mladih, izgradnja demokratskih institucija, podrška gospodarskom razvitku, zaštita okoliša i slično. Isto tako, uvažavajući vanjskopolitičku sigurnosnu razvojnu i gospodarsku dimenziju logičan, razumljiv je izbor Jugoistoka Europe. Spomenut ću i Zakon o deklaraciji položaju hrvatskog naroda u BiH usvojen u ovome saboru dokumentima koji su potpuno u suglasju sa zakonom o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći, ali i nacionalnoj strategiji razvojne suradnje za period '17.-'21. Svi ovi dokumenti u prvi plan predmet najvećeg interesovanja stavljaju BiH, ali i položaj, status stvarnu jednakopravnost hrvatskog naroda u BiH. U izvješću su taksativno nabrojani projekti koje je Vlada RH podržala uz kratak opis, dodijeljene iznose po pojedinim projektima i ukupni iznosi. U najkraćem podupiru se projekti iz oblasti obrazovanja kroz obnovu, izgradnju i opremanje škole, vrtića i fakulteta, zdravstvo kroz obnovu, izgradnju i opremanje bolnica, domova zdravlja, ali i domova za stare. Značajna pomoć ide za obnovu i izgradnju institucija kulture, organizaciju kulturnih događanja, tiskanje časopisa, brošura i monografija, očuvanje hrvatskog jezika, pomoć medijima na hrvatskom jeziku, pomoć studentima i slično. I u 2019. značajan iznos potpora usmjeren na vjerske objekte dio sredstava ide i kao potpora gospodarskom napretku. Razumljivo da iz samog izvješća nije moguće dokraja i cjelovito sagledati vrijednost, značaj, potrebu ovakve pomoći hrvatskom narodu kako u BiH tako i u ostalim zemljama Jugoistoka Europe. Za razumjet je i kritički osvrt na ovakav vid pomoći neovisno na ustavnu obavezu, zakone i deklaracije, stav EU. Nekima je ovakav vid pomoći nepotreban, pogrešan, drugi kažu previše ili premalo, nekima su sporne potpore vjerskim objektima, spominje se transparentnost itd. A kako to izgleda i što u stvarnosti znači kad ste s drugu stranu, kad pišete, kandidirate, realizirate projekte. U mom Ljubuškom u 2019. općenito prethodnih godina potporu su dobili objekti kulturnog centra, objekat za djecu s poteškoćama u razvoju, izgradnja sportskih terena uz osnovnu školu s 1000 djece, sabirni distributivni centar za naše poljoprivrednike, dom zdravlja, poljoprivredne zadruge. Uvijek je vrijednost potpore bila oko 10-tak posto investicije, uvijek je značila više. Jača osjećaj pripadnosti, osjećaj sigurnosti, vraća vjeru. I da, samostan Humac je u 2019., ali i prethodnih godina bivao na popisniku ovih potpora. Treba znati, treba razumjeti da su nam vjerski objekti ne samo duhovna središta, spomenuti samostan Sv. Ante na Humcu ima najstariji muzej u BiH u kojem je prikazano 14.000 godina povijesti Hercegovine, ima jedinstvenu galeriju majka s preko tisuću eksponata, obnavlja kulturni centar dom Sv.Ante. Dakle najvrednija kulturna baština koju posjeduje narod ovoga kraja Hercegovine. Stoga još jedna iskrena zahvala ovoj Vladi na svemu što čini za hrvatski narod u BiH, ali i BiH. RH kroz provedbu navedenog podržava, inicira politiku dijaloga, podržava društveni i gospodarski razvoj, održanje mira i stabilnosti, jačanje demokratskih institucija. Kroz ovakav pristup pruža se snažna potpora i ohrabljuju sve zemlje Jugoistoka Europe na putu euroatlanskih integracija, jasno na načelima u postupku tranzicije i prilagodbe koju je i sama prošla. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Zdravke Bušić. Izvolite.
Evo i ja se želim vratiti na ovu temu, ali izabrat ću naravno BiH jer to je moja vječita tema ja bih rekla. BiH je jedna od programskih zemalja što je dobro i što je očekivano od Vlade koja je od samog početka poslala jasnu poruku kako nam je BiH i ravnopravan položaj Hrvata kao jedan od 3 konstitutivna naroda u toj zemlji na vrhu samih prioriteta. Suradnja naše dvije zemlje u svim područjima života kontinuirano raste. Dodatno smo se povezali prometno, u gospodarstvu, u znanosti, kulturi i na svim drugim područjima. Želim naglasiti kako je u zadnje 4 godine učinjen značajan pomak i to vidimo i kroz ova izvješća u vidu konkurentnije, konkretnije i kontinuirane potpore kako strateškim institucijama tako i onim ostalim značajnim programima i projektima Hrvata u BiH. Ta potpora vidljiva je ne samo kroz povećanje financijskih sredstava već i kroz vidljiv angažman na području BiH gdje živi hrvatski narod posebice putem suradnje i redovnih posjeta predstavnika Vlade RH. Na taj način imajući izravan uvid, znači posjetama našim i radom na terenu te vodeći računa o aktualnim potrebama i poteškoćama s kojima se susreću Hrvati u BiH nastojimo dugoročno osigurati uvjete za ostanak i opstanak kao i održivi razvoj na svim područjima života Hrvata u BiH. Primjerice, u cilju poticanja ostanka mladih u svojoj domovini povećali smo za 100% broj stipendija studentima pripadnicima hrvatskoga naroda koji studiraju u BiH i imali smo prije 200, sad imamo 400 stipendija godišnje. Kroz projekt Korijeni povezujemo učenike osnovnih škola iz BiH s vršnjacima odnosno sunarodnjacima u Hrvatskoj, iseljeništvu i pripadnicima hrvatskih manjina. Organizirane su i različite vrste radionica i stručnih edukacija za Hrvate u BiH. Tri tipa radionica su bile, za EU fondove, za program Erasmus+ i radionice za učenike, učitelje odnosno učitelje i nastavnike. Od 2017. godine sustavno podupiremo institucije od strateških značaja za Hrvate u BiH kao što je to Sveučilišna klinička bolnica Mostar, Sveučilište u Mostaru i Hrvatsko narodno kazalište u Mostaru. Značaj ove institucije imaju za opstanak i prosperitet Hrvata u BiH je zaista svi ćemo se složiti nemjerljiv za očuvanje i njegovanje hrvatskog kulturnog identiteta, stvaranje preduvjeta za društveni i gospodarski napredak, zaustavljanje odlazaka posebice mladih ljudi iz BiH te pozicioniranje Hrvata kao predvodnika u svim pitanjima i procesima bitnim za tu zemlju, posebice ja bih rekla u području školstva, kulture i znanosti. Rezultati ove potpore vidljive i danas no njihov učinak vjerujte očekujemo tek u razdoblju koji su pred nama. Isto tako kontinuirano podupiremo programe i projekte koji su od posebnog interesa za hrvatski narod u BiH za koje povećamo iznos financijskih sredstava. Prošla godina je bila izazovna u brojnim pitanjima. Cijeli svijet se našao pred prijetnjom pandemije korona virusa stoga su brojne aktivnosti posebice direktan kontakt i posjete Hrvatima u BiH bili nam ograničeni, ali unatoč tim okolnostima potpora i suradnja nije izostala. Nastojeći pružiti potporu u ključnim trenucima za prevladavanje nastalih kriza i poteškoća u kojima se našao i hrvatski narod u BiH, Vlada RH pružila je financijsku potporu za bolnice, domove zdravlja i u BiH. Već mi vrijeme malo prolazi, a na vaše uvodno izlaganje državni tajniče postavljeno je pitanje u suradnji u području poljoprivrede i turizma. Ja bih mogla o tome dosta dugo, dosta reći jer sam baš istražila kakve sve projekte imamo. I jako puno projekata imamo sada jer sam kontaktirala Državni ured za Hrvate [[Upadica: Hvala lijepa.]] izvan RH, gdje imamo jako doista jako puno projekata baš na tom području. Hvala vam lijepa.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Balić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, pred nama je danas Izvješće o provedbi službene razvoje pomoći RH inozemstvu za 2019. godinu koje nam je vrlo iscrpno predstavio državni tajnik u svom uvodnom izlaganju, a koje Ministarstvo vanjskih i europskih poslova izrađuje za svaku godinu sukladno Zakonu o razvojnoj suradnji i humanitarnoj pomoći inozemstvu. Učinkovita i snažna razvojna suradnja predstavlja ulaganje u naš vlastiti razvoj i našu sigurnost. Jednako tako razvojna suradnja predstavlja jedan od ključnih elemenata odnosno jedan od stupova hrvatske vanjske politike. Njezin cilj je dugoročna i održiva perspektiva razvoja društva kroz višegodišnje projekte. Opsežnost predstavljenih aktivnosti čini me zadovoljnom i optimističnom posebno imajući na umu bližu budućnost u kojoj će značajna uložena sredstva imati snažan efekt. Gdje smo i kako smo usmjerili sredstva u predmetnom izvještajnom razdoblju? U ukupnim iznosima RH je za službenu razvoju pomoć u 2019. izdvojila 480,84 miliona kuna. Podatak da se radi o gotovo pola milijarde kuna izdvajanja govori dovoljno sam po sebi. Važno je naglasiti da je i u 2019. godini održan kontinuitet rasta godišnjeg izdavanja za službenu razvojnu pomoć. Točnije, u odnosu na prethodnu 2018. godinu ukupni volumen službene razvojne pomoći RH porastao je 6%. Od toga najveći dio upućene službene razvojne pomoći RH čine uplata obveznog doprinosa RH općem proračunu EU koji se računa kao razvojna pomoć, a oni u iznosu od 234 milijuna kuna kao i uplate u Europski razvojni fond koji je u 2019. iznosio 73,7 milijuna kuna. Za programe i projekte usmjerene bilateralnim putevima izdvojeno je 130,81 milijun kuna. Najviše sredstava kao što smo već imali prilike i čuti usmjereno je na razvojnu suradnju, njezin ukupan udio unutar službene razvojne pomoći iznosi 455,8 milijuna kuna ili 94,03%. Ostatak od 23,8 milijuna kuna ili oko 5% odnosio se na humanitarnu pomoć. Sukladno našim zemljopisnim i sektorskim prioritetima koji su postavljeni u Nacionalnoj strategiji razvojne suradnje za razdoblje 2017. do 2021. godine za zemlje Jugoistočne Europe izdvojeno je 99,21 milijun kuna kroz 126 projekata. Za zemlje istočnog i južnog susjedstva gdje su nama programske zemlje Ukrajina i Jordan 1,61 milijun kuna kroz 4 projekta te za ostale zemlje u razvoju 4,68 milijuna kuna kojima se pomogla realizacija 12 različitih projekata. Od sektorskih prioriteta, pomoć je dominantno bila usmjerena na prvi sektorski prioritet nacionalne strategije, a to je osiguranje dostojanstva svake ljudske osobe i to kroz temeljni cilj ulaganja u obrazovanje i zdravstvo. Ono što me osobno posebno veseli je činjenica što je najviše programa i projekata provedeno u susjednoj nam BiH. S obzirom na to da se zagovara osnažena suradnja u državama gdje RH ima poseban interes, a Hrvati čine jedan od konstitutivnih naroda raduje saznanje da se utječe na jačanje stabilnosti BiH, a posebno na bolji položaj Hrvata koji ondje čine značajan udio u stanovništvu. Projekti o kojima govorimo su oni koji utječu na kvalitetu svakodnevnog života tamošnjeg stanovništva, izgradnju i opremanje škola, vrtića, ustanova visokog obrazovanja, bolnica i domova za starije i nemoćne samo su dio aktivnosti koje se provode u cilju poboljšanja kvalitete života u cjelini. Valja spomenuti i druge države za koje se također izdvajaju značajna sredstava. U provom redu Republiku Srbiju, Crnu Goru, Republiku Sjevernu Makedoniju i Republiku Kosovo. Čitav je niz projekata koji se provode poput onih u domeni zaštite kulturne baštine, ostalih kulturnih aktivnosti, zaštite granica kroz suzbijanje nezakonitih migracija, humanitarnih pomoći i slično. Uzimajući u obzir sve aktivnosti iznad navedene, a kojih je nedvojbeno ne nedostaje, spremna sam istaknuti osobno zadovoljstvo učinjenim uz snažnu potporu za daljnje provođenje istih ili sličnih aktivnosti. Zaključno, prema prikupljenim i analiziranim podacima možemo tvrditi kako se krećemo u dobrom i pozitivnom smjeru kroz kontinuirano jačanje broja nacionalnih provoditelja razvojne strategije, jednako tako i kroz prepoznavanje Hrvatske kao vjerodostojnog razvojnog partnera i donatora kako na europskoj tako i na globalnoj razini. Hvala.
I na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prva je poštovane zastupnice Baričević. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Balić, u svom izlaganju osvrnuli ste se odnosno istaknuli ste kako je najviše programa i projekata provedeno u nama programskoj državi BiH. Osim što ste naveli izgradnju i opremanje škola, vrtića, bolnica, domova za starije i nemoćne, možete li mi kazati koje su to još aktivnosti provedene, a sve u cilju poboljšanja kvalitete života u cjelini. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Balić.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Hvala lijepo poštovana zastupnice, točno kako sam i istaknula u svom izlaganju najviše programa i projekata provedeno je u nama programskoj državi BiH budući da RH kontinuirano podupire razvitak i stabilnost BiH. Pa je u tom smislu kako sam već ranije znači spomenula kroz projekte razvojne pomoći RH u BiH djelovala na izgradnji i opremanju škola, vrtića, visokoškolskih ustanova, bolnica, domova zdravlja i domova za starije i nemoćne osobe diljem BiH. Jednako tako su i osigurani transferi jednokratne financijske pomoći posebno ranjivim skupinama stanovništva te ljetni kampovi za djecu. Dok su se u cilju jačanja gospodarskih razvoja provodile projekti digitalizacije, a na području kulture između ostalog radilo na izgradnji i opremanju kulturnih ustanova.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Balić, nekoliko ste puta spomenuli u vašem izlaganju upravo taj faktor same stabilnosti ali i prioritet upravo razvojne pomoći da ide na područje Jugoistoka Europe. Bili ste evo i u Hrvatskom saboru voditeljica i predsjednica samoga Odbora za vanjske poslove, u kontaktu ste normalno i sa samim ministarstvom, primali ste često i razne veleposlanike, kada gledamo Jugoistok Europe i upravo razvojnu pomoć koju mi pružamo Jugoistoku Europe i državama posebice u susjedstvu moramo uzeti i faktor da je to jedan i od način da držimo te zemlje na euroatlanskom putu. Bitno je da se ipak integracija i EU i NATO spominju u našem susjedstvu jer je to ipak faktor u konačnici stabilnosti. Kad ne bi bilo toga, kad mi ne bi nametali tu temu pa i kroz ovaj vid međunarodne pomoći mislim da bi puno toga izgubili.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Balić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Bačić, hvala vam, no više je to opservacija nego, nego nekakva replika. Tako da mogu samo reći da se u potpunosti slažem onim što ste rekli. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, a mi ćemo s time prekinuti današnji rad. Nastavit ćemo sutra u petak u 9 i 30. Prva točka bit će Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2019. godinu. Podnositelj će biti povjerenik za informiranje i podsjećam da će biti glasovanje u 12 sati. Želim vam ugodnu večer. SJEDNICA PREKINUTA U 20,45 SATI. Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić.