Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, dobro jutro. Sve vas najljepše pozdravljam. Danas kako smo najavili, imamo prvo iznošenje stajališta pa ćemo raspraviti prvu točku, to je Zakon o uvođenju eura kao službene valute u RH i nakon toga u 13 sati bismo glasovali o svim dosad raspravljenim točkama za koje su se stekli uvjeti i nakon toga bi nastavili opet sa Zakonom o euru. Samo da vas izvijestim da sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predlažem dopunu dnevnog reda 10. sjednice s 1 novom točkom, to je Prijedlog za iskazivanje povjerenje Ivanu Paladini za obavljanje dužnosti ministra prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Prijedlog te dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4 Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da je ta točka uvrštena u dnevni red 10. sjednice. Sada prelazimo na iznošenje stajališta, prvi je na redu poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Moram započeti da se kratko osvrnem na situaciju u Ukrajini. I dalje je situacija katastrofalna, i dalje Rusi napadaju, možda malo kasnije o tome još, ali evo, za sada samo neka započmem sa onim nama svima poznatim, slava Ukrajini. Jučer je bio 3., pardon, 8. mart, odnosno 8. ožujka, Međunarodni dan žena i ovim putem, s obzirom da evo je to bilo jučer, ja čestitam svim pripadnicama ljepšeg spola taj dan. Jučer su tzv. progresivci obilježili taj dan nekakvim noćnim maršem pa su onako zaprijetili, danas marš, sutra štrajk. A bilo je jako zanimljivo, čak ću reći i smiješno, komično slušati sve te njihove zahtjeve odnosno razloge zašto su oni jučer marširali. Jer to nema veze, ja ću reći s mozgom niti veze sa Danom žena i ženama. Oni, njihovi zahtjevi su bili, odnosno marširali su protiv imperijalizma, protiv militarizma, protiv rata i ratnog huškanja, sve je to okej, da se razumijemo, je li, protiv kapitala, za radnička prava, ajde, okej, protiv nasilja u obitelji, protiv seksualnog nasilja nad ženama i onda interesantno, čak su i jedan od zahtjeva je bio protiv nacija, ne znam što znači protiv nacija, ali i ono ključno kada zapravo izgube sve argumente i kada ne znaju artikulirati zbog čega marširaju, onako po noći sakriveni u zagrebačkoj sumaglici, onda kažu pa da, mi smo za reproduktivna prava žena. I na koncu padnu sve maske i jedini razlog zašto su se oni okupili, okupili su se zbog toga da bi rekli još jednom, mi smo za ubijanje nerođene djece. Oni to nazivaju reproduktivna prava žena, ali u prijevodu, znanost kaže, to je oduzimanje života nerođenoj djeci. I kakve to veze ima sa Danom žena, evo to mene zanima? Dakle tamo je došao i Peđa Grbin, bio je gradonačelnik Tomašević, sve ona lijepa progresivna ekipa iz Možemo!, SDP-a i ostalih privjesaka. Ne znam je li tu bilo koga iz Mosta, vjerojatno se kolegica Selak pridružila jer i ona ima sličan stav po tom pitanju. Dakle, to je, tako se u Hrvatskoj obilježava Međunarodni dan žena na jedan iznimno progresivan način i onda kad ih se pita zapravo što je njima problem jer i abortus, ja ću reći nažalost u Hrvatskoj u potpunosti omogućen, pa da, njima je problem što je ministar spomenuo da se planira uvesti još dodatno savjetovanje sa ženama koje bi, koje žele napraviti abortus i to je golemi problem. Ovdje je, s obzirom da nemam klub pa neću moći govoriti, znači na vrijeme o točki koja dolazi sljedeći, reći ću dvije riječi i o euru koja je sljedeća točka dnevnog reda. Danas će s ove govornice mnogi onako sa suzama u očima govoriti o kuni, a radi se o strankama tzv. desnice, a ti isti su napravili apsolutno sve da referendum na kojem sam ja radio ne uspije. Obilazili su Hrvatsku za nama, govorili ljudima, volonterima, nemojte se uključiti, radit ćemo svoj referendum o Covidu, to je bitnije, a da ih sve skupa skupite na jedno mjesto i da ih pitate neka svi zajedno kažu za što su ljudi skupljali potpise o njihovom referendumu, nitko nema pojma. Dakle, svi ti dušebrižnici koji će danas suzu pustiti za ovom govornicom i plakati zbog kune, oni su napravili apsolutno sve da inicijativa u kojoj sam ja sudjelovao i koju sam ja inicirao ne uspije. I to je jedina istina i to morate znati. I žrtvovali su kunu da bi se radio bezvezni, glupi referendum o Covid potvrdama.
Idemo dalje, 6. rasprava Klub zastupnika Domovinskog pokreta i poštovani kolega Mlinarić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Danas ću vam se obratiti kao čovjek koji je prošao pakao rata, opkoljenost grada, pakao zarobljeništva i logora, tešku patnju i stradanja koje rat donosi. Dva tjedna traje agresija Putinovog režima na Ukrajinu. Gledamo smrt, suze i patnju ukrajinskog naroda koji se bori za svoj goli opstanak. I sami smo osjetili brutalnu agresiju Srbije na svojoj koži prije 30 godina i zato iskreno suosjećam sa ukrajinskim narodom. Od svih europskih i svjetskih političara koji su se zaklinjali da će pomoći Ukrajini niti jedan nije uzeo pušku u ruku i otišao se boriti protiv okupatora. I budimo iskreni od njih to nitko nije niti očekivao. Ipak bilo mi je neugodno primijetiti kako je završilo obećanje koje je premijer Plenković prije kojih mjesec dana dao u Kijevu, da će on žestoko odgovoriti ako Rusija napadne Ukrajinu. Kada je rat krenuo u Ukrajini pomislio sam da je uzeo pušku i otišao u Mariupolj, ali osvanuo je ipak u Dubaiju. Trebalo je naime posjetiti svjetsku izložbu. Toliko o njegovom žestokom odgovoru. U ovom svijetu ne bi bilo rata kada bi političari, tajkuni, oligarsi i njihova djeca morali uzeti pušku u ruku i otići na prvu crtu bojišnice. Rat je za obične ljude smrtnike. Citirat ću francuskog autora i filozofa Paula Valerija koji kaže: „Rat je masakr ljudi koji se međusobno ne poznaju. Radi profita ljudi koji se međusobno poznaju ali se ne masakriraju.“ Navest ću i kratku pjesmu palestinskog pjesnika Mahmouda Darwisha „rat će završiti, vođe će se rukovati, ali ostat će ona iznemogla majka koja čezne za sinom svojim i ona žena koja svog voljenog muža čeka i ona djeca koja traže svog oca junaka. Ne znam tko je prodao Domovinu, ali vidjeh tko je platio cijenu“. Ukrajinski narod proživljava najteže dane svoje izuzetno teške i brutalne povijesti. Holodomor ili Gladomor, ubojstvo namjerno izazvano glađu, umjetno stvorenom krizom nestašice hrane od 1932. do '33. prema UN-ovoj zajedničkoj izjavi pogubio je između 7 i 10 milijuna ljudi od čega najvećom većinom upravo Ukrajinaca. 20-tak država taj događaj priznala je činom genocida ukrajinskom narodu među kojima su Argentina, Australija, Kanada, Kolumbija, Mađarska, Estonija, Latvija, Litva, Meksiko, Paragvaj, Peru, Poljska, Portugal, Vatikan i Sjedinjene Američke Države a EU proglasila ga je zločinom protiv čovječnosti. Kako bismo s praznih riječi prešli na neko konkretno djelo kao neizbrisiv znak iskrene i duboke suosjećajnosti prema ukrajinskom narodu u ime Domovinskog pokreta pozivam Hrvatski sabor da donese Deklaraciju koju će i Republika Hrvatska gladomor službeno priznati kao genocid. Iako se bojim jer mi imamo i klub zastupnika kao što je na primjer SDSS-a koji ne priznaje niti agresiju Rusije na Ukrajinu, ali na žalost ne priznaje ni agresiju Srbije na Hrvatsku '91. godine. Hvala lijepo.
Idemo na drugu raspravu¬, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, kriza u Ukrajini je uvelike uzdrmala cjelokupni svijet i cjelokupna kako hrvatska tako i svjetska javnost prati događanja u Ukrajini. Međutim, Hrvatska i dalje ima svojih problema i svojih briga koji nisu isčeznuli preko noći. Naime, rak rana moderne Hrvatske države je korupcija. Ta korupcija se u zadnjih 30 godina toliko ukorijenila u hrvatskog društvo, a najviše dolazi do izražaja upravo u političkom vrhu. Naime, kod nas je ono što je koruptivno nažalost postalo normalno. Postalo je normalno da dobijate posao u državnoj, javnoj službi, općinskim, gradskim službama preko veze. Postalo je normalno da preko veze sređujete pregled kod liječnika u bolnici. Postalo je normalno da kada vas prometni policajac zbog prometnog prekršaja zaustavi da se pozivate na babe, stričeve, gradonačelnika, zamjenika kako bi izbjegli plaćanje kazne. Postalo je normalno da vam članska iskaznica otvara sva vrata u ovoj državi. Postalo je normalno da zahvaljujući toj članskoj iskaznici dobijate određena poticajna sredstva za vaše obrte iz državnog proračuna mimo svih natječaja. Postalo je normalno da dobijate čak i europska sredstva koja vam ne pripadaju jer imate vezu. Nažalost, zbog toga svega smo tu gdje jesmo. Pretposljednji po razvijenosti u EU, gotovo na samom začelju. To nažalost potvrđuju i zadnji podaci Transparency Internationala koji su izašli krajem siječnja gdje po indeksu percepcije korupcije se Hrvatska nalazi na slavnom 63 mjestu sa svega 47 od mogućih 100 bodova, a ono što je najgore u zadnjih 7 godina bilježimo konstantan pad. Zadnje 3 godine stagniramo. U društvu smo Malezije, Kube i Crne Gore. Ispred nas je Gruzija, Butan, Katar, Ruanda, a da ne pričam o skandinavskim zemljama EU kao što je Danska, kao što je Švedska itd. I onda se postavlja pitanje koliko je upravo politički vrh doprinio tome gdje jesmo prvenstveno sadašnja, ali i bivša vlada. Naime, treba imati na umu da je zadnjih 6 godina vladavine Andreja Plenkovića više ministara napustilo vladu zbog sumnje na korupciju ili zbog korupcije nego u 6 godine vladavine Ive Sanadera koji je inače sinom, sinonim za političku korupciju u Hrvatskoj. Pa se sjetimo već davno zaboravljenih ministara koji su otišli zbog brojnih afera i sumnji na korupciju. Milan Kujundžić, Goran Marić, svima poznati Lovro Kuščević, Martina Dalić, Tomislav Tolušić, Gabrijela Žalac, taj slijed se nastavlja i u aktualnoj vladi ministar Darko Horvat, a na izlaznim vratima su ministar Aladrović i potpredsjednik vlade Milošević. Što oni svi imaju zajedno? Sve je njih izabrao jedan čovjek Andrej Plenković. To je njegova ekipa s kojom on igra utakmice. To je njegov izbor i on treba snositi za to političku odgovornost. No, što radi Andrej Plenković? Premijer preispituje rad DORH-a kao neovisnog tijela, preispituje to zašto se uhićuju određeni ministri i time smanjuje i ovako povjerenje građana u institucije posebice u one koje trebaju i moraju biti neovisne. Hrvatska vlada mora ići u hitnu rekonstrukciju ukoliko želi zadržati legitimitet hrvatskih birača. Andrej Plenković se mora uhvatiti u koštac sa borbom protiv korupcije jer ćemo u suprotnom i dalje biti na samom začelju EU. I po korupciji i po razvijenosti. Hvala vam lijepa.
9. rasprava Klub zastupnika Socijaldemokrata, poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Jučer je bio 8. ožujka Međunarodni dan žena i dozvolite mi da s ove govornice još jedanput svim našim kolegicama zastupnicama, ali i državnim službenicama, zaposlenicama, novinarkama svima onima koje rade u ovoj, u ovom saboru čestitam njihov dan kao naravno i svim građankama i građanima. Kaže svi, ako stanu žene stati će svijet. I mislim da to najbolje opisuje koliku ulogu žene imaju u modernom društvu. I baš zato kolegice i kolege jučer zajedno sa još nekima od vas ovdje marširao sam ulicama Zagreba jer dok postoji i mala nejednakost, dok postoji i mala nejednakost u plaći dotada je ta borba i više nego potrebna i to poručujem sa ove govornice i nekim kolegama koji to očito ne mogu shvatiti. A sada se vratimo na druge aktualne teme. Kako su neki govornici prije mene i rekli za ovom govornicom rat u Ukrajini i dalje bijesni. Nažalost ljudi ginu, nova situacija se kroji u svijetu i novi geopolitički položaji. Što znači i novi pristupi prema prehrani, proizvodnji hrane, energetici i puno drugih tema o kojima sam već govorio s ove govornice. No, mi još uvijek vučemo repove nekih drugih problema. Ne moram vas podsjećati o 2 razorna potresa koja su pogodila Hrvatsku. Mislim da vas ne moram podsjećati ni na činjenicu da obnova još uvijek nije krenula. Dakle, od obnove nema ni O nakon više od 2 godine nakon potresa u Zagrebu i skoro 2 godine potresa na Baniji. Ne moram vas vjerujem podsjećati da jako puno ljudi još uvijek nije u svojim domovima, živi u kontejnerima u vrlo lošim uvjetima, a govorimo dakle o periodu od 2 godine i više. E u ovakvoj situaciji naš ministar koji bi trebao predvoditi obnovu je optužen za korupciju, uhićen, udaljen, na malo imamo sede vacante odnosno praznu stolicu i to ne malo nego već dugo, nema ministra koji bi trebao voditi taj veliki pothvat. I na kraju evo danas dok mi raspravljamo ovdje, na odborima raspravlja se o tom novom ministru. Htio bih u ime Socijaldemokrata s ove govornice poručiti samo nekoliko stvari o tom novom ministru kojeg ćemo morati, o kojem ćemo glasati danas poslijepodne. Naime, po kuloarskim pričama i to nije prvi ministar koji je takav u ovoj vladi na kraju ispada da je premijer ministra birao eto neće nitko drugi pa ću uzeti ovoga ili možda kao dio nekog većeg paketa. Ne želim o ničemu špekulirati naravno jer ovo, ovo su samo kuloarske priče, ali ne mogu se oteti dojmu da u njima istine ima. Također u svjetlu krize i Ruske agresije na Ukrajinu to je ministar koji ima vrlo, vrlo snažne ruske veze. Dakle, tijekom svog poslovnog života vrlo je usko surađivao sa ruskim kapitalom, možda surađuje i danas, to ne znam niti mogu tvrditi, ali u svjetlu ovoga što se dešava u svijetu, zaista, zaista ne ostavlja dobar okus u ustima. Također to je ministar koji je iza sebe ostavio impozantan, impozantnu listu dovršenih projekata. To naravno kažem ironično jer ispada da niti jedan projekat kojega se taj ministar dohvatio na kraju nije završen. Podsjetit ću vas samo na Srđ, podsjetit ću vas na Kupare koji su ovdje već spomenuti itd. U istom trenutku također to je ministar koji ima upitan odnos prema radnicima, radništvu, zaposlenicima, evo vam primjer Hidroelektre, gdje je radnike doslovno prevario. Mislim da je to kolegica Benčić spomenula prije mene. Naveo ih je da potpišu jedan ugovor, a nakon godinu dana svima lijepo podijelio otkaz. To je čovjek, drage kolegice i kolege, dragi građani i građanke Hrvatske to je čovjek koji treba voditi obnovu, to je čovjek koji će sjediti u vladi, to je čovjek koji ne budi baš veliko povjerenje barem u meni. I u ovakvoj teškoj situaciji kakvu imamo geopolitičkoj mislim da je jako bitno imati funkcionalnu vladu. Imati vladu u kojoj svaki ministar na svakom sastanku može očekivati DORH da mu pokuca na vrata i odvede ga je sve samo ne funkcionalna vlada, a bojim se da izborom ovog ministra, a očito će ga većina izabrati nećemo pridonijeti stabilnosti te vlade.
Idemo na 13. raspravu, poštovana kolegice Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Govorit ću o problemima do kojih može doći u provedbi zapljene imovine ruskih oligarha kao dio paketa sankcija protiv agresije Putina na Ukrajinu. Izražavam nedvosmislenu osudu napada Rusije na suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine i podržavam sve napore međunarodne zajednice u stvaranju pritiska da se Putina zaustavi u daljnjim razaranjima tuđe imovine. Međutim, svi mi ovdje imamo prvenstvenu dužnost i odgovornost prema državi Hrvatskoj i prema svim njezinim građanima. Naš je zadatak brinuti o našim interesima i pronalaziti rješenja za naše nacionalne probleme i na njih u ovom govoru želim skrenuti pozornost. Ni na koji način ne dovodim u pitanje legitimitet ovih sankcija, to je civilizacijski i humani odgovor na ovu krizu. Međutim, sporno mi je to što će ih u Hrvatskoj provoditi i što će za njih odgovarati netko tko možda nema reputaciju osobe i dužnosnika u koji možemo imati povjerenje. Za koji sat, dva dobit ćemo još jednog novog ministra koji će po mnogo čemu, a između ostalog i po povezanosti sa ruskim oligarhima i drugim politički i ekonomski utjecajnim rusima biti sporan čak i prije nego što uopće stupi na dužnost. I koliko mu možemo vjerovati da ničiji privatni interesi neće biti iznad javnih pa tako niti interesi ruskih oligarha s kojima je on interesno povezan i umrežen. Stoga postavljam pitanje, možemo li tom ministru uopće vjerovati, a možemo li uopće vjerovati i bilo kojem drugom ministru i čitavoj ovoj vladi? Možemo li vjerovati da će u zapljeni imovine ruskih oligarha postupati bez koruptivnih radnji i kako možemo vjerovati da će tome biti tako kad je sve što je ova vlada radila obilježila korupcija. Da posebno naglasim, nije me strah samo toga da radna skupina neće baš detektirati svu imovinu koja bi se sukladno preuzetim međunarodnim obavezama trebala zaplijeniti. Strah me da će se namjerno pojedina imovina zaplijeniti na krivi način. Naime, iako Zakon o međunarodnim mjerama ograničavanja kaže da se za provedbu tog zakona ne može tražiti naknada štete ipak postoji izuzetak, a to je kad se pojedina radnja provela ili namjerno krivo ili krajnjom nepažnjom i upravo tu vidim problem i nešto što nas kasnije može skupo koštati. Jer ne bi voljela da moja djeca, da djeca kojega od vas, da djeca naših građana danas sutra otplaćuju i isplaćuju nekim tamo mutnim oligarsima naknade štete zbog pljenidbe koju ministri u koje već sad ne možemo imati povjerenja nisu proveli na ispravan način. Sa pravosuđem se do sada nismo baš nešto proslavili, a doista imamo najgora moguća iskustava sa korupcijom u ovoj vladi. Do sada je u medijima o pravnim aspektima zaplijene imovine bilo jako malo informacija jer računa se valjda na antiratni sentiment javnosti, računa se i na strah od nuklearnih napada pa očekivano oko ove teme nema puno preispitivanja. U dobroj namjeri upozoravam da ovo ipak nije neka pravna tema koja je uobičajena i o kojoj čak i za one koji dolaze iz pravnih krugova postoje velika saznanja i neka opsežna praksa. Stoga pozivam na oprez kako ne bi bilo pogodovanja u mutnom, kako neke buduće generacije ne bi otplaćivale namjerne pravne greške Stjepana Čuraja i drugih moralnih vertikala pozivam vladu, a to bi od nje trebao tražiti i Hrvatski sabor da javno objavi ne samo pravni okvir sadašnji i budući koji će se usvajati na EU nego i svaki pojedinačni pravni temelj za zapljenu bilo koje imovine u svakom pojedinom slučaju. Ujedno i pozivam da svi podaci o tome koja je imovina zaplijenjena i kome je ona pripadala uz objavu akta na temelju koje su provedene radnje također budu javno dostupni. Pozivam ju i da vodi računa o kvaliteti obrazloženja i valjanosti pravnog temelja u svakom pojedinom slučaju te da prati relevantnu i sudsku praksu u ovim pitanjima. Pozivam da uspostavi suradnju s odjelom za praćenje propisa i sudske prakse suda EU i Europskog suda koji je ustrojen na Vrhovnom sudu RH kao i sa drugim međunarodnim tijelima koja bi razmjenjivala informacije i ujednačavala međunarodna postupanja te da o svemu tome na primjeren način obavještava i Hrvatski sabor i čitavu javnost. Transparentnost je i inače bitna, a u ovom slučaju oni podaci koji su dostupni u zbirci podataka možda traže i drugačiju uspostavu ravnoteže između tajnosti podataka [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i prava javnosti da kontrolira svoju vlast. Hvala.
Sada ćemo napraviti stanku do 10 sati i 45 minuta kada nastavljamo kako smo najavili Zakonom o uvođenju EUR-a. STANKA U 10,39 SATI. Hvala vam lijepa [[Upadica Škoro: Nema na čemu.]] Idemo dalje, sada je na redu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovana kolegica Benčić. Izvolite.
Dobar dan svima. Zahvaljujem se. Danas ću govoriti malo o ruskim vezama našeg too bee ministra g. Ivana Paladina, pri čemu želim odmah naglasiti da nije problem u tome što je budući ministar duboko uvezan kroz sve projekte koje je radio sa jednim od ruskih milijunaša koji operiraju u Hrvatskoj, već u načinu na koji je to radio, a koji možemo okarakterizirati kao jedan tipično rusko-hrvatski način preuzimanja i uništavanja tvrtki i resursa koji su nekada bili u vlasništvu građana i građanki RH. Da bi malo bolje razumjeli o čemu se radi, ja sam popisala u čemu je sve g. Paladina sudjelovao jer se radi zapravo o vrlo kompliciranoj mreži tvrtki i nekoliko projekata, velikih projekata o kojima se naveliko pisalo u Hrvatskoj od KUpara, Srđa, obnove palače na Gružu u Dubrovniku itd. različitih nekretninskih naravno investicija koje su sve propale. Dakle, naš budući ministar kojeg se predstavlja kao uspješnog poduzetnika nema nijedan, ali niti jedan uspješan projekt iza sebe. Međutim, pri tome on je sudjelovao zajedno sa g. Sergejom Gljadelkinom u uništavanju jedne od velikih hrvatskih građevinskih tvrtki Hidroelektre niskogradnja. I kako je ta operacija rađena? 2014.g. za Sergeja Gljadelkina pregovore vodi naš jel budući ministar u preuzimanju Hidroelektre, uvjeti koje g. Paladina postavlja radnicima da bi Gljadelkin preuzeo Hidroelektru je da se odreknu svih potraživanja koja imaju s naslova neisplaćenih plaća i nezakonito umanjenih plaća. Gospodin Paladina ih uvjerava da će g. Gljadelkin razviti tvrtku i mnogi od njih potpisuju taj sporazum u zamjenu za to da će ostati raditi. U naredne tri godine više od tisuću njih dobiva otkaze. 2014.g. nakon preuzimanja od strane Gljadelkina Hidroelektre niskogradnja g. Paladina postaje predsjednik Nadzornog odbora Hidroelektre, a ostaje na tom mjestu sve i do 2017.g. Iste te 2014. Gljadelkin preuzima IGH, a Ivan Paladina postaje prvo član uprave, a onda i predsjednik Uprave IGH. 2015.g. Gljadelkin osniva tvrtku Kupari Laxury Hotels i za direktora postavlja g. Paladina, a onda 2016. mu daje i udio u toj tvrtki. Ta tvrtka osniva novu tvrtku Avenue mehanizacija d.o.o. 2016.g. i ta tvrtka je ključna za Hidroelektru i za uništavanje Hidroelektre jer je preko te tvrtke izvučena oprema, strojevi i vozila Hidroelektre niskogradnja kao najvrjednija oprema koju je Hidroelektra imala kako se zapravo radnici u stečajnom postupku ne bi imali na čemu naplatiti. Da napomenem, cijelo to vrijeme vodi se predstečajni postupak za Hidroelektru niskogradnja, odobrava se predstečajna nagodba u vrijednosti od 180 milijuna kuna, mnogi vjerovnici ostaju bez svojih potraživanja. I šta onda g. Sergej Gljadelkin i g. Ivan Paladino rade? Međusobnim ugovorima između ove dvije tvrtke prvo unajmljuju jedni drugima strojeve, onda prodaju, sve to ostaje naravno u rukama istog tog ruskog milijunaša jer je on suvlasnik i jedne i druge firme, a nakon predstečajne nagodbe otvaraju što? Stečaj, stečaj tvrtke. Do dan danas radnici nisu dobili otpremnine, do dan danas nisu naplatili svoja nenaplaćena potraživanja niti će vjerojatno ikada. Protiv tvrtke i cijele uprave podnesena je kaznena prijava koja se tavori na DORH-u od 2019.g. Gospodin Paladina nakon toga ostaje, ostaje suvlasnik u jednoj od glavnih tih tvrtki, a to u Kupari Laxury Hotels koju isto u međuvremenu u velikim udjelima rasprodaju različitim investitorima i vjerojatno za to kupe dio novaca. Nijedan taj projekt nije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] realiziran, Hidroelektra je nije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] uništena, a g. Paladina postaje vaš novi ministar. Good luck!
Treći na redu u ime Kluba zastupnika MOST-a govorit će poštovani kolega Miletić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Jandrokoviću, poštovani gospodine Bukarica, poštovane kolege i kolegice, nalazimo se uistinu u velikoj krizi. Dakle, imamo Ukrajinu koja krvari, ukrajinski narod koji puno trpi i naše srce uvijek mora biti s onima koji trpe, s onima koji su napadnuti i ne želimo gledati, želimo da prestanu sve te slike koje smo ovdje gledali u Domovinskom ratu kada smo bili napadnuti od srbočetničkih snaga JNA. Danas ću ja govoriti o referendumu. Zašto referendumu? Pa zato gdje tamo gdje jedan diktator donosi odluke to na kraju završi znate gdje, završi po jamama. Po jamama završi, a tako nam je bilo ovdje, imamo mi iskustva s Josipom Brozom Titom. Dakle, mi želimo referendum. Zašto? Radi demokracije. Mi želimo referendum i nećemo dopustiti da pojedinci se ponašaju kao zločesti profesori koji uzmu mokru spužvu i onda bi na ploči prebrisali 410.000 hrvatskih građana koji su rekli želimo referendum. Mi ovdje imamo političke elite koje pripadaju vidimo i ljevici i vladajućima koji kažu mi smo ti koji znamo što je za vas dobro, mi smo ti koji će vama objasniti kako biste vi trebali razmišljati. Pa nije naš narod retardiran, pa nema naš narod IQ zlatne ribice da napravi jedan krug po onoj svojoj i onda više, više ne zna ni gdje je plivala na 15 cm vode. Dakle, nemojte to raditi hrvatskom narodu. Cijene divljaju, ali ne samo radi užasa u Ukrajini, cijene divljaju radi lockdowna, radi loše vođene politike. To treba javno reći. Kada sam upozoravao na to i mi ovdje u Klubu MOST-a kada sam citirao prof.dr. Ioannidisa sa Stanforda vrlo jasno je čovjek rekao tko ide u lockdown ne propadamo, a onda su nas tu pojedinci koji su u stvari politički botovi prozivali da parazitiramo na ovome ili na onome, a danas gle čuda, danas se slažu sa svim tim ljudima koji govore ono što smo mi ovdje pričali 2 godine. Mi želimo referendum, dajte nam referendum, neka hrvatski narod kaže što god želi, pa bilo to nešto što se nama nikome ne sviđa, a to je njegovo pravo, to je demokracija. Ne želimo da ovisimo o bilo kakvim interesnim skupinama ili o pojedincima koji odrađuju neke stvari jer im je pogled fokusiran na neke pijedestale i stolice tamo u dalekom Bruxellesu, to je legitimno, isto, da se razumijemo, ali hrvatski narod nam mora bit prvi. Hrvatski narod, želje hrvatskog naroda, građana RH, pa to je demokracija, ljudi. Šišaš ove tamo meštre i igrače sjena. Mi želimo da se hrvatski narod pita, sad ću vam reći, evo, gledajte što. Svjetska zdravstvena organizacija 1. prosinca 2021. na skupštini SZO-a, dakle nastavlja svoje procese sjena. 24. veljače 2022. u Ženevi, 194 države članice usuglasile su se da je potrebno donijeti međunarodni sporazum o pandemijama kojima bi svijet mogao biti izložen u budućnosti. Naravno, Hrvatska je dio tog procesa, a onda dakle, EU vijeće 3. ožujka, to je svježe, evo, ima ovdje kolega koji prate baš jako i EU parlament pa apeliram na sve vas isto, dakle donijelo Odluku o odobrenju otvaranja pregovora za navedeni međunarodni sporazum o prevenciji i pripravnosti odgovoru na pandemije. Sadržaj tog sporazuma potpuno je nejasan cijeloj javnosti. Ono što nas zabrinjava, mene osobno kao zastupnika u HS-u, a onda i sve nas u Klubu Mosta, dakle korištenje tog sporazuma u službi svih situacija, citiram, više sile koje bi u budućnosti se mogle dogoditi, kao što je slučaj pandemija Covida-19 i onda kažu da su posljedice tog sporazuma mogućnost donošenja odluka na razini jedne svjetske organizacije. Koja je to svjetska organizacija, čovječe? Neka Vlada, nadvlada, što? Dakle, navedeno predstavlja opasnost od centralizacije na razini jedne svjetske vlade, od opasnost od gubitka suvereniteta RH koji je neotuđiv, nedjeljiv i neprenosiv. Nitko se neće postaviti iznad građana RH. E pa baš zato, referendum, da ovdje, mi gospoda, dižemo svoje rukice dvotrećinskom većinom, a onda dođite na svoje trgove, dođite na ulice vaših gradova, šetajte među građanima, nemojte ih se plašiti. Popijte kavu, izađite možda van subotom navečer, odite u restoran, ali nek narod vidi za što ste glasovali, ovdje, zajedno sa mnom u HS-u. Nitko nije iznad HS-a, a nas ovdje stavlja hrvatski narod.
Kao sedmi govorit će poštovani kolega Hajdaš Dončić u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Svijet se mijenja rapidno, promijenio se osobito u zadnjih dvadesetak dana tako na način da vjerojatno nitko nije mogao ni to očekivati. No što mi radimo kao Hrvatska, imamo nefunkcionalnu i snažim koruptivnim otiskom prožetu Vladu di svi možemo opravdano postaviti pitanje da li ta Vlada ima kapaciteta za upravljanje i u mirnodopskim pod navodnicima vremenima a kamoli u ovim izazovnim vremenima. Nisam primijetio i to je ono što tražim da ministar gospodarstva kao čelnik Ravnateljstva za robne rezerve koji obavlja poslove određenim zakonom, a sada ću citirati Zakon o strateškim robnim rezervama. Dakle, to su upravni, stručni i gospodarski poslovi u vezi sa stvaranjem, financiranjem, uporabom, korištenjem i obnavljanjem, naglašavam obnavljanjem strateških robnih rezerva, osiguravanjem skladišnog prostora za njihov smještaj i čuvanje, priprema prijedloga bilance još jedna riječ ključna riječ „bilance“ i godišnjeg programa strateških robnih rezervi i zaliha kao i druge akte određene zakonom. Nisam primijetio da je ministar gospodarstva izašao, jasno rekao koliko su hrvatske naftne rezerve. Još bolje gdje su skladišta? Što je s plinom uz cijenu koja je otprilike na jučerašnji dan bila oko 200 eura po megavat satu. Dakle, prema trenutnoj referentnoj burzi u Austriji i gdje kao što vidite bi naše, dakle punjenje našeg skladišta koštalo oko 900 milijuna eura. Pitanje je da li uopće hrvatski opskrbljivači plinom imaju dovoljno financijske snage za takvu transakciju, dakle za onaj refiling, za ponovno punjenje. Naravno nisam baš optimista da bi u narednom kratkom periodu mogao doći uopće do znatnog pada cijene plina u Europi i ono što vidim da će se u ljetno punjenje skladišta morati uključiti država bilo kroz nekakva državna jamstva ili kroz sličan financijski mehanizam. Nadalje možemo postaviti pitanje što je sa evo pšenicom, kukuruzom, općenito sa bilancom hrane a u godinu dana su vam cijene porasle oko sto dolara za tonu. Dakle, jučerašnja cijena je 350, kukuruz 390, … [[Govornik se ne razumije.]] pšenica, Pariška burza. Da li mi imamo uopće dovoljno količina bar za tri do šest mjeseci, jer kao što sam i počeo dakle budućnost nam je nepredvidiva. Ministar ili premijer gospodin Plenković trebali bi zapravo istupiti ovdje u Saboru prije svega, umiriti građane jer smo svjedoci da kroz medije stižu različite informacije, različiti podaci koji definitivno uznemiruju građane. Samo si pogledajte prije dan dva redove pred benzinskim pumpama kakvi su bili. Tog se ne sjećam da je bilo devedesetih godina i objasniti koja je, čak i tad nije bilo, i objasniti kakva je zapravo hrvatska strateška bilanca. Ono što je jedino možda dobro u ovoj cijeloj priči da se nadam i vjerujem da su europske perspektive jasne, nisu baš slične ko Hrvatska jer u Europskom energetskom miksu prirodni plin je trećina, ruski plin je nešto manji od polovice, što znači da je … [[Govornik se ne razumije]] 16-17% ukupne potrošnje energije u EU dolazi sad nažalost iz Rusije, a po svim relevantnim podacima tek je 2023. kad bi nešto više plina kažem s juga moglo poteći. Isto tako dobra je vijest za hrvatsku nefunkcionalnu vladu da se priprema europski paket mjera čiji je cilj prigušiti troškovni udar kao što je u vrijeme lockdown 2020. bio pripremljen projekt… [[Govornik se ne razumije]] tako i sada vrlo brzo vjerojatno možemo očekivati i europski paket ili set energetskih mjera. No danas na prvoj točki dnevnog reda pričamo i o Zakonu o euru, da li je to, al to je sve povezano, da li je to mit, realnost, prilika, prijetnja? Koja su otvorena pitanja, korekcija cijena uz ovaj inflatorni udar koji dolazi, dakle korekcija cijena vam je svugdje dakle u zemljama koje su uvodile euro bile od 0,2 do 0,3% godišnje. Nisam primijetio odlučnost niti vlade, niti HNB-a da jasno to iskomunicira i da zapravo zaštiti građane i poduzeća, dakle sve nas s jednim konzistentnim zakonom. Drugo, kakva će biti politička ekonomija monetarne unije, što ako se dogodi daljnja fiskalna centralizacija, dakle to su sva pitanja na koja bi vlada i resorni ministar trebao dati odgovor. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani kolega Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege, htio bih se u današnjem slobodnom govoru u ime HDZ-a osvrnuti to šta vlada radi. Čuli smo dosta šta oporba misli da radi, a ajmo vidjeti šta vlada konkretno radi za građane. Imamo zadnjih 2 tjedna rat u Ukrajini, apsolutno se promijenila svjetska geopolitička scena. Bilo je, hrvatski narod je tu pokazao apsolutnu solidarnost s ukrajinskim narodom upravo jer smo mi jedina članica EU i NATO-a koja je osjetila agresiju prije samo nepunih 30 godina. Ali upravo radi svih tih efekata vlada je i prije ove krize znala reagirati posebice kod rasta cijena i goriva i energenata i isto tako hrane i onih najosnovnijih proizvoda. Vidjeli smo da i bez ove, ovog rata i bez ove krize imali smo rast cijena energenata prvenstveno radi poremećenih lanaca vrijednosti i isto tako rastućeg azijskog tržišta i smanjenja dobave plina i nafte europskim zemljama. Vlada je prije urgirala i dovela, donijela uredbu kojom je ograničila cijene i benzina i dizelskih goriva prebacujući trošak na distributere. Isto tako povećanje cijena na svjetskom tržištu od nekoliko stotina posto, znamo da je cijena nafte 120 narasla i preko 135 dolara po barelu dovela je do toga da je vlada prije samo nekoliko tjedana dovela, donijela paket od prije samo nekoliko tjedana dovela, donijela paket od 4,8 milijarde kuna. Njime se želi ograničit cijena plina na 20%, struje na 10%, njime je predviđen dodatak za naše umirovljenike, za njih 721.000, one koji su najsiromašniji. Ideja je ograničit poskupljenje, a onima koji su socijalno ugroženi da država da uz što su rasle i zajamčena minimalna naknada i evo bivša ministrica Murganić je tu, zna kolko se borila da rastu osobne invalidnine koje su sada 1.750 kuna. Vlada je na sjednici u ponedjeljak, dakle prije samo nekoliko dana donijela Uredbu o trošarinama gdje je dio troška koji su do sada bili na distributerima ograničenja cijena nafte prebacila na proračun, dakle uz ovih 4,8 milijarde kuna dodatnih 150 milijuna kuna je preuzela na sebe, ali je isto tako ograničila maržu i fiksirala ukupnu maržu trgovcima da nema mešetarenja sa cijenama naftnih derivata. Time slijedećih 90 dana je uspjela osigurati stabilniji, stabilniju cijenu i slijedećih mjesec dana fiksirane su maloprodajne cijene i benzina i dizela i plavog dizela za naše poljoprivrednike. Tako da maloprodajna cijena litre benzina je 12,19 kuna, da nije bilo tih vladinih mjera bila bi 13,28, da nije bilo mjera bilo bi, litra dizela bi koštala 13,71 kunu, a ovako 12,53 kune. Ono što je bitno je da je fiksirana i maksimalna ukupna marža koju mogu trgovci naftom koristiti. A šta radi oporba? Naravno, uloga oporbe je da bude korektiv, al vidimo da evo dižu i odbačene su im kaznene prijave protiv kolega, protiv g. Katičića, što dovoljno govori da nema apsolutno utjecaja na pravosuđe. Danas ćemo raspravljati o Zakonu o euru, vlada je angažirana na međunarodnim odnosima dok recimo oporba u Zagrebu cijene plina su podivljale jel možemo odnosno to gradonačelnik Tomašević nije na vrijeme kupio plin. Prema tome jasno je što radi premijer Plenković, radi za građane što se vidi i u anketama koje ga podupiru i po zadnjoj anketi isto tako HDZ je prvi izbor građana Grada Zagreba. Vidljivo je isto tako da ćemo i danas izglasati novog ministra, čas smo previše za Ukrajinu, čas imamo nazivno budućeg ministra koji je proruski … [[Govornik se ne razumije]] ne zna gdje puca, a HDZ radi. Hvala.
Idemo sada na 11. raspravu, Klub zastupnika HSS-a i RF-a, poštovana kolegica Peović, izvolite.
Dobar dan. Rekla bih nešto danas o licemjerju. Imali smo prilike vidjeti, pa evo iz ovog prošlog govora kako vladajući optužuju oporbu, traže unutarnje neprijatelje, hvale se velikim uspjesima, premijer uistinu plantira na krizi, na ratu, na nesreći drugih ljudi i traži danas od nas u saboru da potpišemo jedan zaključak u kojem doslovno trebamo i kao opozicija pljeskati premijeru Plenkoviću, to je tzv. poslanica posebno pozdravljamo aktivnost vlade ako niste primijetili tu rečenicu koja se nalazi u tom zaključku. Ajmo svi posebno pozdravljati aktivnost vlade, od danas, pa sve dokle to Plenkoviću bude odgovaralo. Traži unutarnje neprijatelje, to su svi oni koji su se drznuli i nešto kritično prema njemu reći u ovoj velikoj geopolitičkoj krizi. Istovremeno danas dobivamo najvjerojatnije ministra Ivana Paladina koji nema problema s tim da radi sa ruskim oligarsima, nema problema da je povezan sa ruskim kapitalom, nema problema s tim da uništava domaće tvrtke zajedno s tim ruskim tajkunima i tu se nećemo postavljati pitanja, tu nećemo postavljati koji su naši odnosi sa ruskim kapitalom, tu ne smijemo ništa pitati jel evo na odboru kada sam maloprije premijeru Plenkoviću postavila pitanje, pa samo navedite s kojim je to ruskim firmama budući ministar povezan da imamo tu informacije, nije htio odgovoriti. Riječ je o unutarnjim neprijateljima i oni koji, onima koji imaju skrivene namjere. Već je bilo ovdje spomenuto, riječ je dakle o Ivanu Paladinu koji je bio vlasnik firme nekoliko njih koje su sudjelovale u uništavanju hrvatske firme, znači Hidroelektre niskogradnje i to na način na koji tj. još paradoksalnije u ovom trenutku se uništavaju gotovo sve hrvatske firme i što u ovom trenutku možemo spriječiti novim Zakonom o stečaju koji je upravo sad u raspravi, ali to HDZ ne želi spriječiti. Znači firma je uništena kako su već i spominjali moji prethodnici na način da su radnici koji godinama nisu primali svoje plaće pljeskali i pozdravljali novog investitora iz Rusije koji je došao zajedno s našim budućim ministrom Paladinom i odrekli se svojih potraživanja da bi onda preko nekih drugih firmi taj isti, taj isti Rus znači izvukao iz te firme strojeve, opreme, znači vrijednost i onda proglasio stečaj. Da se to spriječi nije dovoljno samo ne glasati za budućeg ministra nego je potrebno i mijenjati Stečajni zakon jer je ista praksa, nije ovo ništa novo, isto je princip bio sa Diokijem, Dinom, Kamenskim, evo sad s Orljavom s kojom će sad ovaj ministar imati problema jer oni to zovu problemima, državnom firmom u 100%-tnom vlasništvu gdje i radnice su doslovno na cesti gladne i umorne, jer nisu naplatile svoje plaće, nisu naplatile svoja potraživanja, nemaju otpremnine. Taj isti ministar, koji je sa radnicima u Hrvatskoj se ponašao tako da ih se lopatama baca iz firmi van, tako da im se ne plaćaju njihove plaće, sad dolazi, evo ga, na tu poziciju gdje će morati razgovarati s radnicama Orljave, to će mu vjerojatno biti dosta naporno i teško. Ali s ruskim kapitalom ćemo imati dobre odnose i to onda neće biti problematično, ali ja odbijam, kolegice i kolege i pozivam vas, da i vi odbijete pljeskati Vladi Andreja Plenkovića, potpisivati njegove poslanice, posebno pozdravljamo aktivnost Vlade tzv., i da ne koristi ovu situaciju, tragediju i rat za vlastiti probitak i vlastitu korist.
Hvala vam. Idemo na 8. raspravu Klub zastupnika IDS-a i poštovani kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege. Zadnjih 10-tak dana glavna tema cijelog svijeta je rat u Ukrajini, neizvjesnost, strah, panika i sve ono što nažalost rat nosi. Ne znamo što će se dalje događati i koliko će sve to skupa još trajati, međutim ono što se jedino možemo nadati da će taj užas što prije završiti. Rat u Ukrajini kao što smo mogli očekivati utjecati će na ekonomiju i to se već događa. Skok cijene energenata se upravo odvija i cijene rastu iz dana u dan. Mi ponovno kod nas imamo energetsku tržišnu krizu kao onu koju smo imali krajem '70.-tih godina. Cijene sirove nafte na svjetskom tržištu divljaju najviše u posljednjih 10.g., cijene prirodnog plina u Europi tri put su više u odnosu na dan prije agresije Rusije na Ukrajinu. Crna predviđanja divljanja cijena nažalost već su crna stvarnost i ono što definitivno zabrinjava je da će zajedno sa trajanjem rata rasti i cijene. Treba jasno reći da nakon više od 50.g. imamo energetsku krizu koja će utjecati i na energetiku, a i logično preljevat će se na druge grane što će naši građani itekako osjetiti i već osjećaju na svojoj koži. Stoga trebamo hitnu reakciju jer ovako dalje naprosto ne može. Smanjenje trošarina i marži jesu nekakvo rješenje, ali to je sve tzv. hitna vatrogasna mjera, nužno zlo radi stabilizacije poslovanja i normalnog života u zemlji, ali to je kao da gasimo požar bocom vode. Trenutno tako možemo opisati i mjere naše vlade naspram onog što se događa. Ponavljam ono što sam rekao i prije mjesec dana, ozbiljna zemlja ne može standard građana održavati na nekom nivou zamrzavanjem cijena. To je privremena mjera koja trenutačno ima učinke, ali od toga dugoročno nema ništa ili gotovo ništa. I umjesto da vidimo neke konkretne mjere, neke konkretne planove, da čujemo neku viziju vlade kako će se u ovoj zaista izazovnoj situaciji pomoći građanima, kako nekako i čim prije poboljšati standard koji je svakim danom sve lošiji. Mi stalno slušamo o tome kako se mjere pomoći pripremaju, pa kako su mjere pomoći na stolu, pa kako se radi na tome da se što je moguće više olakša našim sugrađanima, znači sve se nešto sprema, ali konkretno ništa i to je problem. Ne radi se ništa konkretno što bi dugoročno moglo imat utjecat na bolji život svih naših građana. S mjerama se kasni i to je nešto od čega ova vlada ne može pobjeći. Mi više od mjesec dana slušamo samo riječi, a dijela nema nigdje. I ja apsolutno ne mogu vjerovat da u vladi nisu svjesni da se ljudi boje i to svakim danom sve više, boje se kako će plaćat režije, boje se koliko će im budžeta ostati nakon što plate te iste režije koje su iz mjeseca u mjesec sve veće, kako će kupit hranu, odjeću, prehranit obitelj i to ne želim pričat kako bi sijali strah nego kako bi se hitno reagiralo. Građani doslovno krpaju kraj s krajem i to je nažalost hrvatska realnost. Moramo bit svjesni da će puno toga ovisiti i o trajanju rata u Ukrajini, ali mi nemamo pravo čekati, nama treba odmah novi zaokret koji će ostaviti konkretan trag. Vlada treba odmah napraviti plan kako omogućiti rast zaposlenosti, kako omogućiti rast plaća, kao i kako učiniti našu zemlju atraktivnom za strane investicije jer potencijale imamo, ali očito nemamo plan kako taj potencijal iskoristiti. Sve ostalo su kratkoročna rješenja kojih smo svjedoci već godinama koji trenutno nešto riješe, ali glavni problemi i dalje stoje. Stoga ovim putem pozivam ministra Marića da učini sve što je u njegovoj moći da se krene s novim krugom porezne reforme koja nije bila planirana ove godine, ali je nužna i hitna jer to je ono što Hrvatskoj danas treba.
12. rasprava, Klub zastupnika SDSS-a i poštovani kolega Pupovac, izvolite.
Poštovani kolegice i kolege. Svijet je zaokupljen ruskom invazijom na Ukrajinu i sveopćom političkom, ekonomskom, medijskom, kulturnom, pa i vojnom mobilizacijom onoga što nazivamo Zapadom, a nikada opasnost po svjetski mir i opasnost od upotrijebe nuklearnog oružja nije bila veća nego danas, niti u doba najžešćeg, tzv. Hladnoga rata. Urušavanje međunarodnog poretka od ratnog raspada Jugoslavije i pretvaranje toga urušavanja u stanje sukoba i kaosa, na drugim mjestima u svijetu, čini ga, današnji svijet u mnogočemu teško upravljivim. Posebno danas kad mu je pojačana koordinirana i usuglašena upravljivost potrebna, kako zbog svjetskog poretka mira, tako i posebno zbog opstanka zemaljska biosfere. Hiljadu znanstvenika, prirodnih i društvenih nauka iz 195 zemalja podnijelo je ovogodišnji Izvještaj o stanju naše biosfere. Krajem februara ove godine predstavljen je na Međuvladinom panelu za klimatske promjene UN-a, generalni sekretar Antonio Guterres izjavio nakon upoznavanja sa sadržajem ovog Izvještaja da nas i našu biosferu prepuštamo smrti, ukoliko zakasnimo s akcijama zaustavljanja globalnog zagrijavanja. Evo nekoliko najstrašnijih poruka toga Izvještaja. 3,5 milijardi ljudi već živi u uvjetima visokog stupnja ranjivosti od klimatskih promjena, zagrijavanja zraka i tla, suše, zagrijavanja mora, poplave, topljenja ledenoga pokrova, a polovica svjetskog stanovništva pati od teške nestašice svjetske vode, svježe vode. Pola milijuna ljudi svake godine je izloženo ozbiljnim posljedicama od poplava, a milijarda onih koji žive uz obalu bit će tome izloženi do 2050. Čak ukoliko bismo porast zagrijavanja i zadržali ispod 1,6 stupnjeva Celzijusovih, do kraja ovog stoljeća, do 2100., a već smo na 1,1 Celzijus. Oko 8% poljoprivrednog zemljišta bilo bi neiskoristivo. Održavanje opstanka prirode na globalnom nivou ističe se u ovom Izvještaju, ovisi o konverzaciji od 30 do 50% zemljišta, svježe vode i oceana. Danas je to zaštićeno svega 15% zemlje, 21% svježe vode i 8% oceana. Da bi se ovaj proces zaustavio, potrebne su adaptacije koje treba snažnije budžetirati, bilo za ovlaživanje tla, zaštitu od poplava, ozelenjivanje gradova ili pak ozelenjivanje područja usjeva i gdje životinje nastanjuju se. Dakle da bi ovaj tok samouništenja presušio, a suše se smanjile, potrebno je da se cilj postiže otklanjanjem nejednakosti, siromaštva, diskriminacije, eksploatacije i ratova jer upravo tamo gdje su oni prisutni i klimatske promjene su najprisutnije. Ako želimo zaustaviti ovaj proces samouništenja, potrebno je obnoviti i ojačati zajedničke međunarodne mehanizme borbe protiv klimatskih promjena i međunarodne forume za usuglašavanje, suodlučivanje i zajedničko djelovanje. Dakle upravo suprotno od onoga s čim se danas suočavamo. Potrebno je da imamo suodgovornost ravnopravnih, a ne dominaciju moćnih i onih koji proizvode kaos. Ovo što govorim nije pacifističko moraliziranje, to je realistično zagovaranje opstanka. Mi u Hrvatskoj moramo osigurati alternativne izvore energije i tako postići dvostruki cilj. Kao prvu mjeru, suzbiti loše utjecaje i nedostatke visokih cijena energenata i njihovo ubrzavanje klimatskim promjenama. Jedan od načina jeste da okrenemo u brzo, snažno i široko korištenje solarnih panela za domaćinstva, ustanove, javnu raspravu i javnu rasvjetu i sve druge zgrade koje .../nerazumljivo/... ne zahtijevaju veliku .../nerazumljivo/... energiju velike snage. Slično je i sa poljoprivredom i proizvodnjom hrane. I na kraju, [[Upadica: Hvala vam.]] sve govori da bismo kao mala zemlja [[Upadica: Hvala.]] /nerazumljivo/... zagovarati politiku [[Upadica: Kolega Pupovac, hvala vam lijepa.]] razuma i odgovornosti.
idemo na 4. raspravu, u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku, govorit će poštovani kolega Škoro. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče HS-a, mi u Klubu Za pravednu Hrvatsku smatramo da nismo ovdje da provodimo istragu, nego da preuzimamo odgovornost i kritički promišljamo i da budemo pravičan zakonodavac i ukazujemo na probleme koje onda izvršna i sudbena vlast trebaju riješiti pa ću vam to pokazati na dva konkretna primjera, ovo ovdje je Ivan Andrijanić. To je dečko iz Vinkovaca, ovo su njegovi medicinski nalazi, ovako je izgledao nakon što su ga obradili na jednoj proslavi koja se dogodila 21. studenog 2021. g. I onda se nije nakon toga dogodilo ništa. Čovjek je tražio nekoliko dana, čovjek je tražio medicinsku pomoć zajedno sa svojim rođakom, prebilo ga je sedmoro ljudi u Starim Jankovcima, ja sam kod njega otišao 29. studenog, a 30. studenog, dakle 9 dana nakon događaja je MUP postupio. On se prijavio u bolnicu u 2 h u noći, bolnica je javila MUP-u u 2 i 35. 9 dana i moj posjet njemu, tiskovna konferencija je trebala, da policija od sedmoro, osmoro ljudi koji su ga mlatili privede njih trojicu, da ih drži u pritvoru nekih mjesec dana, navodno i onda ih je sve pustila vam i to je status quo, ništa. To je primjer 1 u kojemu sam osobno sudjelovao, papire imam pa ako netko bude zainteresiran da ih pogleda, slobodno. Primjer 2, nemam slike jer sam mislio da će biti ovdje je g. Krunoslav Katičić iz HDZ-a. Njega sam 11.10.2021. g. prijavio DORH-u jer je bio državni tajnik u Ministarstvu upravljanja državnom imovinom i šutio sam o tome, čekao sam da se dogodi ono što se treba dogoditi, a to je da postupi tijelo državne uprave na način kako treba postupiti. Ovo je kaznena prijava na nekih 5, 6 stranica, u kojoj evidentno, konkretno dokazujem da je g. Katičić bio državni tajnik u vrijeme kada smo njemu i g. Goranu Mariću i gđi. Nini Obuljen Koržinek u posjetu bili g. Paolo Sfeći, g. Nikša Bratoš kao predsjednik Hrvatske glazbene unije, ja i neki odvjetnici i upozorili smo ga da katalog Jugotona nije ušao u pretvorbenu masu i da postoji rješenje CERP-a od 28.10.2016. g., to rješenje CERP-a kaže da je katalog Croatia Records ustvari vlasništvo države. To je rješenje koje je izdala državna agencija. Upozorili smo ga da država Hrvatska zbog toga gubi 10-ak milijuna kuna godišnje, slučajno se bavim tim poslom pa znam da postoji stari i novi katalog, stari katalog u prihodovanju od kolektivnih prava nosi gotovo 2/3 novaca, pa ako uprihoduje netko 15 milijuna kuna, 10 milijuna kuna je novac koji se godišnje gubi u državnom proračunu, direktnom odlukom g. Katičića koji nije htio postupiti. Nismo tražili … da nikoga uhićuje, nismo tražili da napravi bilo što protuzakonito, tražili smo samo da stavi zabranu do sudskih rješenja. I što mi imamo? Mi imamo nakon svega da je nakon našeg upozorenja, nakon rješenja CERP-a, nakon prve presude pravomoćne, nakon druge pravomoćne presude, nakon što je Ustavni sud odbio žalbu ništa. Ako neko treba biti ovršen dođu specijalci. Ovdje se ne događa ništa nego sam ja dobio u roku od nekoliko tjedana rješenje da DORH odbija moju kaznenu prijavu. Primjer 1 Ivan Andrijanić 98 dana čeka jer ga je neko pokušao ubit, tako je to okvalificirano. A u roku od 77 dana DORH zna da unatoč sudskim rješenjima, unatoč rješenju CERP-a, unatoč mišljenju Ustavnoga suda DORH zna da je g. Katičić nedužan bez obzira što je 80 milijuna kuna završilo u privatnim džepovima.
Posljednja točka: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Roberta Jankovića da podnese izvješće.
Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 23. sjednici održanoj 1. ožujka 2022. godine pisani zahtjev zastupnika Darka Horvata podnesen 25. veljače 2022. godine, a kojim je izvijesti predsjednika Hrvatskog sabora da mu je danom 19. veljače 2022. godine prestala nespojiva dužnost ministra prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine te sukladno Članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio je zahtjev za ponovnim obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je također razmotrilo i zahtjev Darka Horvata podnesen predsjedniku Hrvatskog sabora 25. veljače 2022. godine za stavljanje zastupničkog mandata u mirovanje sukladno Članku 14. stavku 1. zakona s danom utvrđivanja aktiviranja zastupničkog mandata. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Darka Horvata izabranog na listi HDZ-a u 3. izbornoj jedinici započelo 22. srpnja 2020. godine zbog nespojivosti dužnosti ministra prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine iz Članka 9. zakona te da je njegov zamjenik Ljubomir Kolarek s istim danom započeo s obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Kako je Darko Horvat sukladno Članku 13. stavku 1. zakona podnio pisani zahtjev za prestanak mirovanja zastupničke dužnosti predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Darka Horvata prestaje 8 dana od dana podnošenja pisanog zahtjeva. Povjerenstvo je također utvrdilo da je Darko Horvat podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora za stavljanje zastupničkog mandata u mirovanje te da su sukladno Članku 14. zakona ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Darka Horvata i nastavak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Ljubomira Kolareka. Slijedom navedenog, povjerenstvo na temelju Članaka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora većinom glasova, 6 glasova za i 1 jedan protiv predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika. Dana 5. ožujka 2022. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Darka Horvata zbog prestanka obnašanja nespojive dužnosti i dana 5. ožujka 2022. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata Darka Horvata na osobni zahtjev. Drugo, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 23. sjednici održanoj 1. ožujka 2022. zahtjev punomoćnika privatnog tužitelja Elvisa Duspare iz Zagreba upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za nastavak kaznenog postupka protiv Marina Miletića zastupnika u Hrvatskom saboru koji se vodi pred Općinskim sudom u Zagrebu Poslovni broj K-472/19 zbog kaznenog djela klevete iz Članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Marin Miletić zastupnik je 10. saziva Hrvatskog sabora te na temelju Članka 76. Ustava RH i Članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv zastupnika ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na osnovi odredbe Članka 116. Poslovnika jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje slijedeće odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za nastavak vođenja kaznenog postupka protiv zastupnika Marina Miletića po zahtjevu punomoćnika privatnog tužitelja Elvisa Duspare iz Zagreba koji se vodi pred Općinskim kaznenim sudom u Zagrebu Poslovni broj K-472/19 zbog kaznenog djela klevete iz Članka 149. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje. Povjerenstvo je zauzelo načelan stav da će u slučajevima privatnih tužitelja predlagati Hrvatskom saboru uskraćivanje odobrenja. Međutim, po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela treba davati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka, a isto tako i sudu koji vodi kazneni postupak kako bi mu se omogućilo da na temelju Ustava i zakona samostalno i neovisno obavlja sudbenu vlast. Naime, stav je povjerenstva da je institut imunitetnog prava utvrđen u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti, a ne u cilju zaštite zastupnika kao pojedinca, a vođenje kaznenog postupka kao i sve radnje koje bi se u svezi s time morale poduzeti mogle bi onemogućiti zastupnika u obnašanju njegove redovne zastupničke dužnosti i time utjecati na rad Hrvatskog sabora. Kazneni postupak može se nastaviti nakon isteka zastupničkom mandata s obzirom na to da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. I treće, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 23. sjednici održanoj 1. ožujka 2022. godine zahtjev punomoćnika supsidijarnog tužitelja Društva prijatelja grada Dubrovnika upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Mate Frankovića zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela zlouporabe položaja i ovlasti iz Članka 291. stavka 2. Kaznenog zakona. Mate Franković zastupnik je 10. saziva Hrvatskog sabora te na temelju Članka 76. Ustava RH i Članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv zastupnika ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Povjerenstvo je utvrdilo da je Državno odvjetništvo RH, Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala rješenjem Poslovni broj KP-Us-2/2022 od 5. siječnja 2022. godine na temelju odredbe Članka 206. stavka 1. točka 4. Zakona o kaznenom postupku odbacilo kaznenu prijavu Društva prijatelja grada Dubrovnika protiv Mate Frankovića. Povjerenstvo na osnovi odredbe Članka 116. Poslovnika jednoglasno predlaže HS-u donošenje sljedeće odluke „Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Mate Frankovića po zahtjevu supsidijarnog tužitelja Društva prijatelja Grada Dubrovnika zbog kaznenog djela zlouporabe položaje ovlasti iz čl. 291. st. 2. Kaznenog zakona.“ Obrazloženje, dosadašnja praksa odnosno načelan stav povjerenstva je da po zahtjevu DORH-a kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela, a koje je dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela treba davati odobrenje za pokretanje kaznenog postupka, a isto tako i sudu koji vodi kazneni postupak kako bi mu se omogućilo da na temelju Ustava i zakona samostalno i neovisno obavlja sudbenu vlast. Međutim u slučajevima privatnih tužitelja, a tu se uglavnom radi o kaznenim djelima klevete i uvrede kao i u slučajevima kada je oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika ili je državni odvjetnik ustanovio da nema osnove za pokretanje i vođenje kaznenog postupka povjerenstvo je zauzeo stav da će HS predlagati uskraćivanje odobrenja. Naime, stav je povjerenstva da je institut imunitetnog prava utvrđen u cilju zaštite digniteta zastupničke dužnosti, a ne u cilju zaštite zastupnika kao pojedinca vođenje kaznenog postupka kao i sve radnje koje bi se u svezi s tim morale poduzeti mogle bi onemogućiti zastupnika u obnašanju njegove redovne zastupničke dužnosti te tima utjecati na rad sabora. Kazneni postupak može se pokrenuti i voditi nakon isteka zastupničkog mandata s obzirom na to da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti.
Imamo rasprave, prava je u ime Kluba zastupnika Mosta, poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Nema ga, gubi pravo. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Odmah da kažem neću ispunit cijelo vrijeme, ali želim o dvije različite teme u dva odvojena govora govoriti i zato sam se prijavio završno. Pojedinačno pa da mi replicirate. … [[Govornik se ne razumije.]] Prvo ću govoriti nešto o pitanju imuniteta općenito jer je to postala tema koja je interesantna u zadnje vrijeme, a poslije ću govoriti nešto o slučaju g. Horvata. Pitanje imuniteta pojedinih dužnosnika je vrlo ozbiljno pitanje i potrebno je stalno preispitivati i odredbe i praksu, ali najvažnije da se bez obzira na rasprave propisi provode. Ako je nekome Ustavom ili zakonima dana ovlast da o nečemu odlučuje, onda je odgovornost onoga koji odlučuje da to radi u skladu s onim što misli da je ispravno pa i kad je imunitet u pitanju. Napominjem da imunitet nikog ne štiti od kaznenog progona i da će i onaj koji ima imunitet odgovarati kad mu imunitet prestaje, bilo skidanjem imuniteta, bilo prestankom dužnosti. Do sad su jedino Josip Broz Tito i Kralj Aleksandar Karađorđević bili na svojim dužnostima doživotno. U mandatu 2008.-2011. drugi dan nakon što sam položio prisegu odlučivalo se o imunitetu Branimira Glavaša. HDZ je prihvatio zahtjev DORH-a za skidanjem imuniteta za nastavkom postupka, ali je odbio zahtjev DROH-a za skidanje imuniteta za pritvor. Dakle, niti optužba za ratni zločin nije bila dovoljna da se podrži skidanje imuniteta na zahtjev DORH-a. Također, to isto treba zbog zapisnika reći, u tom mandatu napravljen je još jedan presedan, po prvi put je skinut imunitet zastupniku zbog tužbe privatnog tužitelja. Tužen je bio Željko Jovanović, a privatni tužitelj HDZ. Osim ta dva slučaja sabor se držao uspostavljene prakse da se po zahtjevima privatnih tužitelja ne skida imunitet, a da se na zahtjev DORH-a skida imunitet. Tu praksu doveli smo u pitanje u travnju 2017. zbog jednog konkretnog slučaja i definirali novi stav, prilikom odlučivanja vodite ćemo se kriterijima je li nužno da se postupak protiv zastupnika vodi dok mu traje mandat ili se to može napraviti i nakon mandata te hoće li zastupnik imati pravedniji proces dok je zastupnik ili kada se povuče iz politike. I nakon tog stava u slučajevima kada je DORH tražio skidanje imuniteta glasali smo za njihove zahtjeve, izuzetak je bio jedan slučaj kada je MIP izravno odlučio o jednom zahtjevu DORH-a za pritvor, a sabor naknadno potvrdio jel se radilo o zahtjevu koji je došao u ustavnoj stanci i tada smo istaknuli da je DORH tražio skidanje imuniteta za pritvor, a da na kraju sudu uopće nije podnio zahtjev za pritvor. Osim u HS-u o imunitetu odlučujem i kao član DSV-a, radi se o postupcima koje DORH pokreće protiv sudaca. U samo jednom slučaju glasao sam protiv skidanja imuniteta za pritvor jer sam smatrao da je zahtjev toliko loše obrazložen da uopće nije bio podoban da dođe pred sud. Ostao sam u manjini iako nisam bio sam, ali je na kraju sud odbio taj zahtjev. Za razliku od zastupnika koje srećem u saboru i s kojima ponekad sam u politici saveznik, a ponekad suparnik ovdje se radi o osobi koju nikad nisam vidio i u tom i u svim drugim slučajevima vodio sam se kriterijem mislim li da je nešto ispravno ili ne, pri tom sam svjestan mogućih i negativnih interpretacija tog stava, ali zato je važno imati isti kriterij prema svima. Što se tiče slučaja članova Vlade, DORH je postupao u skladu sa važećim zakonima i ako se zakoni promijene DORH će postupati u skladu s njima, ali granice ovlasti i ravnotežu moći raznih grana vlasti postavlja HS. I sada su one postavljene, ali postavljene su tako da praktički imunitet ne postoji. Ako se svaki zahtjev DORH-a odobrava onda imuniteta de faco nema, ima samo spoznaja da vam možda policija neće pokucati u šest ujutro nego da će se to desiti neki drugi dan u neki drugi sat. Ako se pak svaki zahtjev DORH-a preispituje i razmatra onda se postavlja pitanje u tu instituciju. Ali svaka, a posebno represivna institucija mora biti spremna na propitivanje svoga rada. Odvjetništvo je to svakako na sudu, ali u slučajevima poput aktualnih potrebno je preispitivati i prije. I onda kad ocjene da nema elemenata za pokretanje postupka i onda kad ocjene da ima. I zato ostajemo kod stava da i dalje nema automatizma. Imunitet ne štiti od kaznenog progona. On će se provesti kad-tad osim ako niste doživotni predsjednik ili kralj, a u demokratskoj zemlji toga nema. Što se tiče popisa dužnosnika koji imaju imunitet nemamo ništa protiv da i članovi vlade budu u istom statusu kao i zastupnici uključujući i to da o njihovom imunitetu odlučuje sabor koji im iskazuje povjerenje, a ne vlada. Na taj način ne bi se ni u teoriji moglo dogoditi ono na što upozorava Predsjednik Republike, a to je da diskrecijskom odlukom tijela koje nema takav demokratski legitimitet država u jedno jutro praktički ostane bez vodstva. Iako su mnogi zbog nerazumijevanja to protumačili kao jednu vrstu napada na DORH stvar je potpuno suprotna. Radi se o zaštiti DORH-a da sam ocjenjuje političke posljedice, da ne treba politički kalkulirati i da svoj posao može obavljati još samostalnije i neovisnije nego dosada. Ako ocijeni da protiv nekog treba pokrenuti postupak DORH to može pokrenuti bez političkih kalkulacija, a političke kalkulacije u tom slučaju ostaju na saboru i zastupnicima. Što se tiče konkretnog prijedloga MIP-a za skidanje imuniteta odnosno za odobrenje, za ne davanje odobrenja zahtjeva za gospodina Frankovića i Miletića mi ćemo temeljem dosadašnje prakse podržati taj prijedlog.
Zahvaljujem gospone Bauče. Sad slijede pojedinačne rasprave, a ne znam jel trebamo brisat govornicu, ne treba, dobro [[Upadica: Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče.]] onda u pojedinačnoj raspravi poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Što se tiče zahtjeva gospodina Horvata za aktiviranjem i mirovanjem mandata MIP je postupio u potpunosti u skladu sa zakonom. Međutim, tu ima jedna druga dimenzija oko koje bi bilo dobro nešto reći. Prvo, ja ne želim ni u kom slučaju se izjašnjavati o postupku protiv gospodina Horvata, o razlozima njegove ostavke ni o razlozima zašto je stavio mandat u mirovanje ponovo. I ono što želim reći je da se nadam da činjenica da u ovom slučaju prema dosadašnjim tumačenjima institucija ima pravo na 6 + 6 nije na njega utjecala. Ali ako se ne varam prema važećim zakonima kada bi se bilo tko od nas ovdje prisutnih zastupnika koji obnaša dužnost dulje od godine dana odlučio na mirovanje mandata ne bi imao pravo na 6 + 6. Ako, ako sam u krivu nek me neko u replici demantira jer zato sam i uzeo pojedinačnu raspravu. Prema tome, u ovom slučaju se, a to ponovit ću nije niti moralna prodika, niti kritiziranje zastupnika Horvata. On je napravio onako kako su mu rekle Stručne službe na što ima pravo. Trebalo bi preispitati odredbu zakona o dužnosnicima i Zakona o zastupnicima i pravima zastupnika da se u ovom slučaju kad vas čeka mandat u saboru, kada imate pravo doći na dužnost koju su vas građani birali da se odredba tumači in favorem tome da vas de facto potiče da možete staviti mandat u mirovanje i da nemate nikakve posljedice što se tiče plaće, kao da ste i u saboru. To bi bilo, to treba ovdje, ovdje istaknuti. Pročitat ću vam Članak 15a. Zakona o pravima državnih dužnosnika. Pravo iz Članka 15. ovoga zakona, a to je upravo ova naknada, pravo na, iz Članak 15. ovoga zakona ne može ostvariti državni dužnosnik razriješen dužnosti zbog ranijeg postojanja činjenica koje su mu bile poznate ili su mu morale biti poznate u vrijeme njegova imenovanja na dužnost, a nije ih predočio predlagatelju no za koje je mogao pretpostaviti da bi bile objektivna zapreka njegovu imenovanju za dužnost. Ne znam može li se i ova odredba u ovome slučaju primijeniti, ali da treba problematizirati činjenicu da netko tko ima mandat ima pravo na plaću u Hrvatskom saboru, ostvaruje isto pravo temeljem naknade 6 + 6. Ne želeći doći u poziciju da moraliziram jer bi onda i netko meni mogao moralizirati pa je onda bolje da se toga suzdržim. Želim istaknuti da tu odredbu treba onda uskladiti sa duhom vremena, prilagoditi je tako da se ne potiče i ne tumači tako da netko ima pravo 6 mjeseci otići na odmor nakon godine dana u saboru, pustiti nekog drugog 6 mjeseci ili godinu dana jer ima godinu dana plaću i taj onda za godinu dana ponovno ima pravo na 6 + 6. To bi bio jedan prepetuum mobile naknada za koju sam siguran da nije bila intencija zakonodavca, a posebno ne kolega iz MOST-a kada su 2017. predlagale izmjenu ovoga zakona. Zahvaljujem. Odustajem od završnog.
Repliku imamo poštovanog zastupnika Roberta Jankovića.
Pa replika je u suštini da pohvalim misli kolege Bauka jel sve te dvojbe da li automatizmom odlučivati na Mandatno-imunitetnom povjerenstvu unatoč prethodnoj praksi ili odlučivati da tako kažem arbitrarnošću odnosno da mi ulazimo u meritum zahtjeva DORH-a kao što smo mogli recimo kod slučaja Stjepana Kovača kojeg smo pritvorili u kolovozu temeljem odluke MIP-a, a drugi dan ga MIP pustio pa smo u Mandatno-imunitetnom povjerenstvu iznimno heterogeni evo ja sam popisao i članove SDP-a, HDZ-a, Socijaldemokrata, Domovinskog pokreta, nezavisnog Zekanovića probamo napraviti konsenzus jer smo stvari osjetljive, a u pitanju je dakle stvar naših kolega, u pitanju je, u pitanju su teške životne stvari o kojima mi moramo dati prijedlog, a tijekom ljetnog perioda i odlučivati, dakle pokušavamo donijeti, to govorim prije svega zbog hrvatske javnosti, pokušavamo donijeti odluke kojih se možemo držati i principijelno i odlučili smo se da nastavimo sa automatizmom zato što bi možebitno ulaženje MIP-a u meritum predmeta moglo uzrokovati još veće probleme.
Odgovor.
Ja moram reći da u potpunosti razumijem dileme i sam sam ih ovdje iznosio jel doista postoji opasnost ako ćete preispitivati svaki zahtjev DORH-a onda preispitujete ustvari i povjerenje u tu instituciju. A ako ćete automatizmom funkcionirati onda pretvarate sabor u poštanski sandučić, onda se smisao imuniteta kao takvoga gubi. Kažu oni koji bolje znaju teoriju od mene da parlamentarci imaju imunitet da se spriječi iživljavanje posebno oporbe iživljavanje vlasti nad onima koji im mogu biti politički protivnici, ali ako ide po automatizmu onda nema više ni toga. Prema tome, osjetljivo je pitanje s jedne strane može se gledat kao dodatna povlastica, a s druge strane se može gledat kao zaštita relativno normalnog funkcioniranja države. Ova teoretska šansa koja teoretski postoji da se premijer i pet ministara nađu isti dan pod udarom bez da o tome jedno drugo tijelo odlučuje jest jedna vrsta opasnosti. A je li ona veća od ove da arbitrarno odlučuju, ne znam.
Vrijeme. Sljedeća replika poštovana zastupnica Maja Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bauk. Ja neću o pravu, to nije moje područje i ne bi rado uopće tumačila ovo što ste vi rekli, ali evo imam jednu potrebu vam reći da je 20,00 sati kad pogledamo onu stranu tamo nema nikoga ni od vaših kolega ni ništa. Meni je to žalosno i nekako sam imala to potrebu da vam to kažem da smo mi ostali da bi vas saslušali i sama bi bila otišla, ali mi nije dala Nada kaže to naš Arsen priča pa nećemo otići.
Odgovor.
Ok, ja vam obećavam kolegice da ću izrezat ovaj moj govor za YouTubea i poslat svima koji nisu nazočni iz mog kluba da ga saslušaju za kaznu. Zahvaljujem.
Slijedi replika poštovane zastupnice Nikoline Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bauk. Jedan mali podsjetnik, Biljana Gaća članica SDP-a je 2016.g. ušla u sabor kao zamjena za ministra branitelja Predraga Freda Matića te je bila jedina od svih zastupnica i zastupnika iz 8. saziva sabora koja je zbog dva dana rada u saboru ostvarila pravo na povlasticu 6+6 koja je omogućila da prvih šest mjeseci prima punu plaću, a iduću šest mjeseci pola saborske plaće. Zastupnica Biljana Gaća sama je tada izjavila da će iskoristiti to zakonsko pravo te da mora od nečega živjeti. Tako da se definitivno slažem s vama da se propisi trebaju urediti kao što ste i naglasili u svojoj raspravi. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem. Ja mislim da je prvotni plan kolegice Gaće da puno dulje ostane u saboru, ali ste se onda vi dogovorili s Mostom pa je ona morala izać jer smo se mi iz Vlade vratili, da smo mi ostali u Vladi ona bi ostala četiri godine, dakle nije ona kriva, krivi su Most i HDZ. Jel tako? Što se tiče sadašnjeg uređenja to ne bi bilo moguće, morala bi biti u saboru tri mjeseca, ali onda ne bi ušla u sabor jer obaveze koje bi u tom slučaju imala po Zakonu o sukobu interesa daleko su veće od onoga što bi ostvarila u HS-u. Dakle, ona je postupala temeljem onoga što je tad bilo na snazi, to se uočilo da ima neke nelogičnosti. I moram još jednu rečenicu reći u njenu obranu, čini mi se da je ona zbog ulaska u sabor morala se odreći nečega na što je imala pravo kao u programu Ministarstva rada ili nečeg slično, nisam točno zapamtio. A znate koji kolega uopće nije htio ući u sabor zbog toga? Zadnji na listi SDP-a i HNS-a u 4. izbornoj jedinici Stjepan Čuraj, ovaj koji je trebao bit ministar, on te godine nije ušao u sabor.
Vrijeme.
Hvala.
Važno je da je HDZ uvijek kriv, a SDP u pravu, da i Most. Zaključujem raspravu glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo s radom sutra ujutro od 9,30 Prijedlogom odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u sklopu aktivnosti ojačane budnosti NATO-a u Mađarskoj. Laku vam noć. SJEDNICA PREKINUTA U 20:11 SATI
Izvješće predsjednika Vlade RH o stanju u Ukrajini. Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke i Liberalnih demokrata, Hrvatske stranke umirovljenika i nezavisnih zastupnika, Kluba zastupnika Hrvatske socijalno liberalne stranke i Narodne stranke reformista, Kluba zastupnika Nacionalnih manjina, Kluba zastupnika SDSS-a i zastupnika Hrvoja Zekanovića dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se izvješće predsjednika Vlade RH o stanju u Ukrajini. 2. Podržavaju se mjere Vlade RH iznesene u izvješću predsjednika Vlade RH o stanju u Ukrajini, a koje se odnose na humanitarni, zdravstveni, financijski, bankarski, energetski, prometni i obrambeni i ostale sektore. 3. Poziva se Vlada RH da razmotri i prijedloge zastupnika iznesene u raspravi. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je ukupno 129 zastupnika i zastupnica, 128 za i jedan suzdržani, pa je na taj način donesen zaključak kako je bilo predloženo od strane klubova zastupnika. Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2019/881 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. Zakon o provedbi kibernetičke sigurnosne certifikacije, prvo čitanje, P.Z.E. br. 236. Predlagatelj je vlada. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2019/881 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. Zakon o provedbi kibernetičke sigurnosne certifikacije i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 126 zastupnica i zastupnika, 119 je bilo za, 7 suzdržanih, pa je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Zahvaljujem gospodine, zahvaljujem g. predsjedniče. Dakle, kolega Pavliček je predložio da o svim odlukama stožera glasa HS. Mi smo predložili amandman da se to ipak ne radi iz razloga koji su u obrazloženju govorili i zastupnici vladajuće većine, ali smo predložili jedan kompromisni mehanizam, a to je da odluke stožera stupe na snagu odmah, da mogu trajati 60 dana i da u roku tih 60 dana nadležno radno tijelo HS ih može potvrditi i dati im mogućnost da traju duže. Na taj način bi se zadovoljila i operativnost da imamo tijelo koje u pandemiji može donositi odluke odmah i koje stupaju na snagu odmah, one koje su zakonite naravno, ne one za koje smatramo da su neustavne te smo kritizirali, ali da se i osigura kontrola parlamentarna tih odluka jer se dosta toga radi o ljudskim pravima koja se ograničavaju, bilo proporcionalno, bilo po mišljenju nekih, neproporcionalno. Dakle naš prijedlog je bio nešto što smatramo kako treba to izgledati u ovoj situaciji i u tom smislu se mi pridružujemo kritikama onih koji smatraju da je Stožer političko tijelo, da donosi političke odluke i da nema kontrole, ali ta kontrola ne može biti takva da mu u potpunosti zaveže ruke, da ne može raditi ništa jer inače nećemo imati tijelo koje upravlja krizom. Smatram da je takvim radikalnim prijedlogom da de facto o svemu odlučuje Sabor idete na ruku onima koji kažu, koji sa pravom kažu da to nije dobro i ustvari idete na ruku HDZ-u. Mi smo htjeli sa jednim blažim prijedlogom dat vam priliku da to korigirate, međutim, vi ste to, kolega Pavliček, odbili, i mi ne tražimo glasovanje o ovom amandmanu, povlačimo ga da ipak HDZ ne bi likovao da se mi i vi na taj način ... [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Dobro. Sve u redu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite kojeg Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 119 zastupnica i zastupnika, 11 je bilo za, 31 suzdržan, 77 protiv tako da amandman nije dobio potreban … Pardon, tako da zakon nije dobio potreban broj glasova. Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2020. g., podnositelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH u 2020. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 125 zastupnica i zastupnika, 113 za, 11 suzdržanih i 1 protiv pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Tražimo stanku u ime kluba Hrvatskih suverenista od deset minuta kako bi još jedanput istaknuli da Hrvatska nije spremna za ulazak u Eurozonu. Naime, svi ekonomski pokazatelji nas svrstavaju na samo začelje EU, pretposljednji smo po BDP-u po glavi stanovnika u EU, pretposljednji smo po osobnoj potrošnji po glavi stanovnika u EU, javni dug nam je na 82% BDP-a, trenutno smo na nekih 66% prosječne razvijenosti EU. Ulaziti u Eurozonu i mijenjati nacionalnu valutu u doba bojim se najveće gospodarske krize u kojoj se nalazi EU je uistinu suludo. I doći će neminovno do pada standarda hrvatskih građana u prvih nekoliko godina, doći će do povećanja cijena roba i usluga, a mirovine i plaće to neće pratiti. Nemojte srljati kao guske u maglu ulaskom u Eurozonu, ne bi nam bilo prvi put da to činimo u svojoj povijesti, provedite strukturne reforme, uvedite reda u financije. Kada stanemo na svoje noge neka narod o tome odluči na referendumu. Mnogi će koji budu potvrdili ovaj zakon nakon nekoliko vremena plakati za hrvatskom kunom i napravit ćete ogromnu grešku.
Stanka je odobrena. Kolega Zurovec, izvolite.
Hvala predsjedniče. Evo u ime kluba Fokusa i nezavisnih zastupnika apeliram na sve zastupnike i na sve da jednostavno razmisle još jednom koliko nam uvođenje eura zapravo koristi. Naime, sada se nalazimo u doba kad je tržište jako nestabilno, skaču cijene energenata, skaču cijene sirovina, željezo je samo u tjedan dana skočilo, da ne pričamo o čeliku i ostalim sirovinama i svemu što se god uvozi ili izvozi. Nama treba stabilna valuta, euro je druga najstabilnija i druga najraširenija valuta na svijetu. Mi tako i tako već imamo svoje štednje, cijene nekretnina, cijene auta pa mislim da i dobar dio zastupnika ima svoje štednje u eurima tako da je ovo jedan prirodan slijed. Baš mi je nedavno rekla jedna prijateljica jedna kolegica kako njezina tvrtka pri svakoj transakciji sa inozemstvom, pogotovo unutar Eurozone gube otprilike 27.000 kuna, pričamo o maloj firmi, a kamoli tek o svim većima. Ako mi ostanemo u ovakvom sustavu znate ko će najviše profitirati? Banke će najviše profitirati, na svakoj pretvorbi tečaja. Na ovaj način ako već tržište divlja, ako već svjetsko tržište non-stop je nestabilno onda barem da imamo stabilnu valutu i da idemo prema naprijed. A jedan veliki plus koji ja vidim, konačno će Hrvati vidjeti koliko loše ekonomske politike zadnjih desetak godina su donijele do toga da će i mirovine i plaće usporedive u eurima biti daleko, daleko manje u odnosu na jednu Austriju, u odnosu na jednu Njemačku, u odnosu na jednu Švedsku pa možemo na koncu evo vidjeti koliko smo zapravo na začelju EU, a nažalost mislim da ćemo i to začelje još debelo, debelo još dugo, dugo evo na njemu se zadržati. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče sabora, poštovani ministre. Tražim stanku u ime kluba HSS-a i RF-a kako bi proveli dodatne konzultacije između kluba, no ono što ja mogu reći u svoje osobno ime jest da HSS u svakom slučaju podržava uvođenje eura kao jedne od zadnjih stanica na putu Hrvatske u konačno uključivanje u euroatlantske integracije. To je ono što smo svi skupa htjeli i željeli pri samom ulasku u EU, to je ono što smo željeli još 1990.g. kad smo se odredili da želimo bit Europa, to je ono što će bez obzira na sve stvari koje ja djelomično i podržavam koje je govorio g. Pavliček nismo spremni zbog ovih ili onih razloga, ali mislim da ćemo mi imati koristi od toga jer kad ulazite u nešto čemu niste dorasli dakle kupujete nešto „skuplje za jeftiniju cijenu“ i mislim da će Hrvatska od toga u svakom slučaju kao država imati koristi. Da, neki neće imati koristi kao što su oni koji su profitirali iz svih ovih godina na razlikama u tečaju. Svi smo mi vjerujem svjesni da je kuna precijenjena i pozdravljam taj ulazak što prije. Ono čega sam se ja osobno bojao i čega smo se bojali mi u HSS-u je upravo da kod konverzije u euro ne bi došlo do divljanja tečaja, odnosno da tečaj ne bi sa 7 i pol kuna za jedan euro skočio na nekakvih 10, 12. Dakle, to su bili strahovi, a nadam se da do toga neće doći u ovom među prijelaznom razdoblju. Tako da eto ukoliko će tečaj i dalje biti ovakav kod same konverzije u svakom slučaju to moram pozdraviti. Mislim da od toga Hrvatska i svi hrvatski građani mogu imati samo koristi.
I kolega Škoro isto tako traži stanku. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre. Tražim stanku u ime kluba Za pravednu Hrvatsku u trajanju od deset minuta kako bi se dodatno konzultirali i upozorili još jedanput i vas kao financijskog stručnjaka i našeg ministra i cjelokupni hrvatski narod da Klub za pravednu Hrvatsku je svjestan obveza koje Republika Hrvatska preuzela potpisivanjem Ugovora o pridruživanju EU. Svjesni smo i obveze da trebamo uvesti euro. Ali isto tako moramo još jedanput podsjetiti da je pitanje trenutka ključno u puno toga. I vi i ja gospodine ministre jako dobro znamo da ti uvjeti nominalne konvergencije, dakle taj Mastriški ugovor koji propisuje sve one uvjete koje moramo ispuniti da bi ušli u euro zonu su nešto što je puno rigoroznije i mi to de facto ne ispunjavamo u ovome trenutku koji je težak takav kakav već je posebice kada je u pitanju stabilnost cijena i kada je u pitanju stabilnost tečaja. I vi i ja dobro znamo da je Republika Hrvatska kroz svoju Narodnu banku zadnjih 25 godina vodila jednu politiku zdravo za gotovo kada je u pitanju hrvatski tečaj koji je čvrsto vezala uz njemačku marku i uz euro. To je dakle nešto što je pogodovalo uvoznicima i bankama, a definitivno nije pogodovalo ulagačima u materijalnu proizvodnju. I mi ulazimo u euro zonu, a naše gospodarstvo gospodine ministre nije spremno za to. Ulazimo u euro zonu u trenutku kada je na djelu globalna inflacija, a i sami znate da će inflacija biti značajna i kada bi samo ulazili u euro zonu bez trenutačne situacije u gospodarstvu. Evo pa vas molimo da razmotrite još jedanput trenutak u kojem to činite. Hvala.
Sukladno članku 293b. ćemo nastaviti sa radom. Prije nego što dam riječ potpredsjedniku i ministru danas je točno 10 godina od kada smo u Hrvatskom saboru potvrdili Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske EU. Dakle, ratificiran je taj ugovor 9.3.2012. jednoglasno sa 136 glasova za, pa čestitam zastupnicima i zahvaljujem iz sedmog saziva Hrvatskog sabora s obzirom na vrijeme u kojem živimo iznimno važno postignuće Republike Hrvatske i treba ga se danas prisjetiti. Sada bih molio potpredsjednika Vlade i ministra financija poštovanog Zdravka Marića da uzme riječ. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo danas mi je zadovoljstvo ponovo biti ovdje u Hrvatskom saboru i predstaviti Prijedlog zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH. Ako možemo kolegici pomoći, samo predsjednik Sabora i moja malenkost nismo digli replike, bit će vam lakše ovo sve skupa pobrojati. Koliko sam ja popratio. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] U svakom slučaju u par rečenica jedan kratki nazovimo tako povijesni pregled. Svi dobro znamo i neki od zastupnika u obrazlaganju stanke su se referirali naravno i na naš formalni ulazak u EU, potpisivanje Sporazuma o pridruživanju. Predsjednik Sabora je upravo i apostrofirao i obljetnicu same ratifikacije i svi ti koraci koji su prethodili. 2018. godine Vlada RH je usvojila Strategiju uvođenja eura, to smo puno puta u tom dokumentu govorili. To je jedan više analitički dokument koji nastoji pobrojiti sve one pozitivne i negativne strane procesa uvođenja eura i to smo cijelo ovo vrijeme i nastavit ćemo i dalje naravno aktualizirali u javnom prostoru. Jer zaista je o ovako važnoj temi potrebno gledati krajnje objektivno, nepristrano i zaista gledajući ukupne nacionalne interese Republike Hrvatske. Mislim da se iz tog samog dokumenta vrlo jasno iščitavalo i iščitava da u odnosu na određene negativne strane kada pitamo građane, kada vidimo što se događalo u drugim zemljama članicama EU koje su uvodile euro poglavito ovih 7 na koje u pravilu se referiramo Slovenija, Slovačka, Baltičke zemlje, Malta i Cipar kao nazovimo nove zemlje članice euro zone i iskazivanje straha ili bojazni građana o tome da će kroz zaokruživanje cijena doći do određenoga doprinosa samim inflatornim kretanjima. Na žalost trenutno smo i proteklih mjeseci, a po svemu sudeći i u mjesecima koji slijede izloženi puno višim i većim inflatornim pritiscima koji nemaju nikakve veze sa procesom uvođenja eura u Republici Hrvatskoj nego su isključivo egzogeno dani kao takvi. Mi smo prije nekog vremena donijeli još jedan dokument nakon što je Republika Hrvatska ušla u devizni tečajni mehanizam dva RN2. Podsjetit ću vas još jedanput u jeku pandemije mi smo još i ubrzali ja bih rekao ispunjavanje svih onih kriterija koji su bili potrebni da bi ušli u tu kolokvijalno rečeno čekaonicu prije samog ulaska u euro. I mislim da tu možemo svi skupa biti s te strane i zadovoljni. Nastavno na obrazloženje stanke tada je utvrđen paritet od 7,53450 i sada imamo obvezu kao i inače sve ostale kriterije držati stabilnost između ostaloga i tečaja. On ne smije fluktuirati više od 15% gore ili dolje. U velikoj većini slučajeva taj paritet se i pokazao da je ostao kao takav. Međutim, mi taj trenutak ne možemo znati, nećemo znati prije formalne odluke Vijeća EU. Dakle, pod pretpostavkom da 1.1.2023.g. uvodimo euro, što je naš cilj i osnovni ovoga element u našem redoslijedu, dakle po ispunjavanju svih kriterija, al tu moramo ogradu zadržati, te odluke se donose u periodu od svibnja do srpnja, u srpnju bi trebali znati konačnu odluku kao takvu. Inače samim ulaskom u Devizni tečajni mehanizam 2 ušli smo u blisku suradnju sa Europskom središnjom bankom odnosno bankovnom unijom. Poslije vjerujem da ćemo kroz replike se dotaknuti i aktualnih stvari, pa ću samo kratko reći da to nije bio slučaj, ova cijela problematika Sberbanke Hrvatska bi bila kud i kamo teža i pitanje je kako i da li bismo ju mogli razriješiti na ovaj način koji jesmo, a mislim da ćemo se svi složit na korist i štediša, a ja bi rekao čak i više građana odnosno štediša u drugim bankama i ukupnog financijskog sustava. Nacionalni plan zamjene kune eurom kao još jedan dokument na razini vlade definirao 6 koordinacijskih odbora i jedan koji je pod ingerencijom odnosno pod upravljanjem Ministarstva gospodarstva i održivog razvitka koji se odnosi na zaštitu potrošača. Zaštita potrošača je ja bih rekao zajednički nazivnik svega ovoga što ću danas između ostaloga prezentirati u samom zakonu. Ured predsjednika vlade što se tiče informiranosti potrošača odnosno građana i cijela ta komunikacijska strategija HNB na temu zamjene gotovog novca, a Ministarstvo financija u 3 dijela, jedan koji se tiče zakonodavnih prilagodbi, prilagodbi opće države odnosno prilagodbi financijskog sustava. Na tom tragu je započet rad na Zakonu o euru. Zakon o euru je usvojen na vladi 16. rujna '21., nakon toga je krenulo javno savjetovanje, odrađeno je u punom onom zakonom propisanom obujmu, dakle prijedlog je 17. siječnja '22. javno predstavljen, počelo je javno savjetovanje, do 15. veljače je trajalo, ukupno zaprimljeno 128 komentara, svaki kako i zakon i akti nalažu je pomno razrađen i objašnjen zašto nešto može ili ne može biti uključeno u sam zakon. I dozvolite mi sad naravno u ostatku vremena da se fokusiram isključivo na sam prijedlog zakona, 97 članaka, vjerujem da ste ga pomno pročitali i ova današnja naša rasprava je samo jedna u nizu, naravno ovo je prvo čitanje, bit ćemo i, i u drugom čitanju, ali ja bih rekao ipak i u nizu svega onoga što se i u javnom prostoru treba i to i je na neki način i zadaća i odgovornost i ovog visokog doma da kroz našu raspravu dodatno doprinesemo u približavanju i razjašnjavanju svih eventualnih nedoumica i eventualnih pitanja koji naši građani imaju po pitanju zamjene kuna eurom jel to smo puno puta rekli, pa ću ponoviti i sada. Za svakog hrvatskog građana se ovaj proces odnosi, dakle nema tog koji će biti isključen i na koga se ovaj proces neće odnositi. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim? 10 je dijelova, opće odredbe, pravila za preračunavanje novčanih iskaza vrijednosti, opskrba zamjena gotovog novca kune za gotov novac eura, dvojni opticaj, hvala kolegicama što su me upozorile jer sam koristio donedavno dualni, ispričavam se, dvojni opticaj, dvojno iskazivanje, primjena načela neprekidnosti pravnih instrumenata, proračuni i financijski planovi i sve ono što ćemo ove godine predstavljati također, tijela ovlaštena za nadzor ovog zakona, prekršajne odredbe, te prijelazne i završne odredbe. Kroz osnovne odredbe ovog zakona utvrđeno je 5 načela, osnovnih načela na kojima se temelje sve odredbe prijedloga zakona. Prvo i osnovno je načelo zašite potrošača, drugo je načelo zabrane neopravdanog povećanja cijena, iako tu ću odmah staviti jednu određenu ogradu, vjerujem da ćemo i to kroz replike elaborirati jedni drugima, ali na način da ipak budemo što bi rekao, ja bi rekao što je moguće konkretniji, koliko god ovaj termin bio vrlo teško zadefiniran. Treće, načelo neprekidnosti pravnih instrumenata, potom načelo učinkovitosti i ekonomičnosti, te načelo transparentnosti i informiranosti. Što se tiče ovih načela i pravila dakle prijedlog zakona sadrži opća pravila o primjeni eura u RH sukladno kojima su iznosi navedeni u kunama u pravnim instrumentima, podzakonskim propisima, registrima i upisnicima od datuma uvođenja eura smatraju iznosima u eurima uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanje. Uz to u prijedlogu zakona sadržana su opća pravila za preračunavanje i zaokruživanje cijena i drugih novčanih iskaza vrijednosti. Novčani iskazi vrijednosti preračunavaju se uz primjenu fiksnog tečaja konverzije, upravo sam nešto govorio o tome i sukladno pravilima za preračunavanje i zaokruživanjem po uredbi. Da pojednostavim ovaj dio, dakle govorimo o ja bih rekao ono jednostavnim postulatima matematike. Dakle, bez obzira što je tečaj konverzije će biti ovoga iskazan 6 znamenaka, jedna je s lijeve strane decimalnog zareza, 7 zarez i onda ovih 5 decimalnih koji imamo s desne strane decimalnog zareza, dakle kad bude preračunavanje sve cijene će se zaokruživati na dvije decimale, kao što danas imamo kune i lipe tako ćemo imati sutra eure i euro cente. Pravila zaokruživanja ja vjerujem da su svima više nego jasna i to smo davnih dana savladali još ja bih rekao i u ranijim fazama obrazovanja, pa i u osnovnoj školi. Poseban dio prijedloga zakona posvećen je pitanjima opskrbe i zamjene, opskrba gotovim novcem eura, dakle za potrebe tih predopskrba kako financijskih i kreditnih institucija, FINA-e, pošte, a potom naravno i trgovačkih poduzeća odnosno tvrtki i svih onih koji bi trebali naravno biti spremni za taj trenutak kada se 1.1. dogodi proces same konverzije. Inače, banke će moći započeti posrednu predopskrbu neposredno nakon što sama primi gotov novac eura iz predopskrbe od HNB-a poštujući pri tome obvezu prethodno sklopljenog ugovora o posrednoj predopskrbi. Za mikro poslovne subjekte tj. za poslovne subjekte koji imaju manje od 10 radnika i čiji godišnji prihodi ili aktiva u prethodnoj poslovnoj godini ne prelazi 15 milijuna će moći na jedan jednostavniji način temeljem potpisane izjave opskrbiti se gotovim novcem u iznosu do 10.000 eura. Dakle, od 1. prosinca ove godine i potrošači i poslovni subjekti moći će se opskrbiti početnim paketima kovanica. Od datuma uvođenja eura zamjena gotovog novca za gotov novac eura, dakle gotovo novac eura da pojednostavimo sve ono što je na računima će se automatizmom preračunati. Ovdje govorimo samo o gotovom novcu eura, dakle to tzv. ovoga, ta tzv. konverzija odnosno zamjena, 12 mjeseci u poslovnicama kreditnih institucija, dakle banaka, u FINA-i, u pošti, bez naknade za građane, odnosno poslovne subjekte. U samom Zakonu je specificirano i na neki način precizirano i dana jedna, između ostaloga, mjera koja bi na neki način stimulirala i poslovne subjekte da taj isti gotov novac u nekom trenutku i polože na račun. Za građane takvih okolnosti nema, međutim, ograda je po jednoj transakciji do 100 novčanica, odnosno 100 kovanica. Ali, opet ću ponoviti, to ne znači da je jedna i finalna. Dakle, konkretno, primjere možemo prebacivati na konkretne iznose kuna, ali u isto vrijeme, kad jednu transakciju obavite, za nekoliko minuta možete i iduću transakciju, ali po jednoj transakciji do tih 100 novčanica kune, odnosno 100 kovanica eura. Datum uvođenja eura je datum kada započinje i razdoblje dvojnog opticaja. Dva tjedna od 1.1., dakle do 14., odnosno 15., dakle 14. u ponoć, dvojni opticaj je na snazi, što znači da u ta prva 2 tjedna još uvijek se može plaćati i u kunama, resto povrat je zapravo u eurima, osim, osim u nekim situacijama u Hrvatskoj, možda ćemo na prvi pogled se možda fokusirati na naše otoke ili neka druga područja, ne bitno samo isključiva geografska raznolikost, nego, između ostalog, bitno da je, ostavimo si jedan prostor da ukoliko neki tehnički element predopskrbe nije isporučen za pojedinu kompaniju ili prodajno mjesto na vrijeme, da još uvijek ima i taj, tu mogućnost izuzeća. Od tog dana, nakon 2 tjedna dvojnog ovoga, opticaja samo i isključivo eura. Ključna mjera za zaštitu potrošača u postupku uvođenja eura je dvojno iskazivanje cijena robe, usluga i drugih novčanih iskaza vrijednosti. Ova obveza materijalizira primjenu načela zabrane neopravdanog povećanja cijena i još jedanput napominjem, vrlo jasno, da nije jednostavno definirati taj pojam neopravdanog povećanja cijena jer i sami znamo da nije samo konverzija ta koja utječe na cijenu proizvoda ili usluge kao što niti porezni politika ne utječe samo i isključivo. No u svakom slučaju, to je nešto na što svi skupa trebamo staviti veliki naglasak i zato i je jedna od naših ključnih mjera i u ovom Zakonu obveza dualnog odnosno dvojnog, opet sam pogriješio, dvojno iskazivanja cijena koja će biti obligatorna obveza prema ovom Zakonu de facto od 5. rujna, od prvog ponedjeljka u mjesecu rujnu i trajati će do kraja 2023. g. Dakle, možemo reći, 4. mjeseca prije formalnog uvođenja i još 12 mjeseci nakon. I tu smo dali vrlo jasne i precizne ovdje upute u samom prijedlogu Zakona i ja ću vam reći, dakle u samoj pripremi Zakona i kada smo ga do .../nerazumljivo/... kada smo ga usvajali na Vladi i puštali u javno savjetovanje, naša očekivanja su bila da će najveći dio komentara ići upravo na ovom tragu, međutim, evo, parafrazirat ću bez napominjanja i dovođenja gospodina u neugodnu, da nazovemo tako situaciju, jer na jednom od mojih sastanaka sa predstavnicima maloprodajnih lanaca u RH, s njihove strane je pohvaljen sam Zakon jer u biti sadržano sve ono što bi trebalo biti tko su obveznici i gdje su eventualna izuzeća od dvojnog iskazivanja, obveze dvojnog iskazivanja cijena. Pa dozvolite, evo, samo nekoliko riječi i na tu temu. Dakle što se tiče dvojnog iskazivanja cijena, dakle poslovni subjekti dvojno iskazuju cijenu robe i usluge na jasan, čitljiv i vidljiv i lako uočljiv način u poslovnim prostorijama na prodajnom mjestu ili na robi odnosno na cjenicima, ako se radi o uslugama, na internetskoj stranici, u obavijestima koji se potrošači daju, prije ili tijekom sklapanja ugovora, izvan poslovnih prostorija i ugovora na daljinu, u ponudi na trajnom mediju tijekom provođenja oglašavanja u bilo kojem obliku, kojem se nudi prodaja robe ili usluge ili putem drugih oblika iskazivanja cijena. 3 su kategorije situacija i okolnosti kada smo potpisati i predvidjeli određena izuzeća, odnosno iznimke. Prvoj kategoriji poslovnih subjekata su oslobođeni obvezi dvojnog iskazivanja su poslovni subjekti koji prodaju robe ili usluge na specifičan način na specifičnim lokacijama, gdje bi, obzirom na način, primjerice, poput automata, ograničen prostor poput štandova i metode prodaja, recimo, OPG-ovi, kiosci, pokretna prodaja, proizvodni projekti, prigodna prodaja u prostorijama objekata s drugom namjenom, dvojno iskazivanje cijena rezultiralo većim troškovima za poslovne subjekte u odnosu na korist koju bi potrošač imao u slučaju da bi se cijene dvojno iskazivale. Evo, najeklatantniji primjer, kiosk, i sami dobro znamo, obzirom na paletu i cijeli skup proizvoda, broj proizvoda koji tamo imaju, i dan danas nije na svakom proizvodu, kao takvom iskazana ni cijena u kunama, čisto iz jednog, ja bih rekao, fizičkog ograničenog prostora. Dakle to je prva kategorija. U drugoj kategoriji iznimaka od obveze dvojnog iskazivanja su određeni oblici iskazivanja cijena kod kojih bi dvojno iskazivanje putem navedenih oblika uzrokovalo nesrazmjer ili nerazmjere troškove poslovnim subjektima. Posebice uzimajući u obzir da bi tehnička prilagodba informatičkih sustava iskazivala ne samo iznimne financijske troškove, već dugo vremensko razdoblje radi čega bi postojala realna mogućnost da poslovni subjekti ne bi bili u mogućnosti pravovremeno osigurati dvojno iskazivanje cijena. Evo, možda je vrlo aktualan primjeri, na to smo proteklih dana jako fokusirani, to su vam totemi benzinskih postaja, totemi su oni veliki stupovi, dakle da sada ne propišemo obvezu da se još jedan takav postavi, znamo i sami da to, između ostalog i košta, potom su tu fiksni paneli, tv-sučelja u svrhu prodaje usluga, zasloni blagajni i samoposlužni uređaji za prodaju roba i usluga, uređaj za samoočitavanje cijena u trgovini i drugi. Imate isto tako i ovoga, jedno od pitanja je bilo i one vage u maloprodajnim lancima. Sad ću sumirati i treću kategoriju pa ćemo onda pojasniti koja zapravo neutralizira sve ove, nazovimo tako, iznimke. Treća kategorija iznimaka od obaveze dvojnog iskazivanja odnosi se na one situacije gdje je cijena u kunama već istaknuta na samoj robi te bi ponovno tiskanje i puštanje u promet takvih artikala s dvojno iskazanim cijenama predstavljao nepotreban prekomjeran trošak. Govorimo o recimo, o povratnoj naknadi na ambalaži, dakle, već je otisnuta, nema sad potrebe povlačiti taj proizvod i tiskati još jedanput. Cijene prethodno otisnute, recimo, na knjigama, znamo i sami na zadnjoj stranici knjige piše koliko ona košta u kunama, drugim periodičkim publikacijama, cijenama zrakoplovnih karata i sl. Također, poslovni subjekti, dakle, moramo napomenuti, imaju obvezu dvojnog iskazivati ukupan iznos na računu koji ispostavljaju potrošačima ali i drugih oblika i načina iskazivanja cijena od kojih nisu izuzeti. Da sumiram sva ova izuzeća bez obzira što vi recimo dođete u neki dućan i izvažete banane na onoj blagajni i tamo su iskazana samo u kunama, vi kada dođete na blagajnu dakle ukupni iznos će biti iskazan u kunama i u eurima. Dakle, bez obzira na ovaj isto tako i kod ovih benzinskih pumpi dođete natočiti gorivo, bez obzira što nije pisalo i kune i euro, na računu ukupni iznos će sadržavati taj dio. I to je ono što zapravo možemo pojednostaviti sva ova izuzeća na način da na onom zadnjem računu će to biti kao ukupni iznos iskazano. I to je ono što će biti kako sam i rekao u obvezi od 5. rujna ove godine. Također što se tiče institucija u financijskom sektoru poglavito banaka određene su bitne informacije koje moraju biti dvojno iskazane i kod kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac i drugih vjerovnika. Jedno od značajnijih načela je načelo neprekidnosti pravnih instrumenata. Dakle, u tom svjetlu ću spomenuti da preračunavanje novčanih sredstava i preračunavanje oko ugovora o kreditu i ugovora o leasingu pravila za prilagodbu kamatnih stopa razrađena je obveza obavještavanja klijenata, kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platni promet, institucija za elektronički novac, klijenata pružatelja financijskih usluga, te Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Najvažnije potrošač zbog preračunavanja ne smije biti doveden u nepovoljniji položaj u odnosu da tog preračunavanja nije bilo. Opet na neki način da sumiram sve skupa. Također i kod preračunavanja plaća, mirovina, socijalnih davanja, drugih naknada građanima i kućanstvima. Što se tiče nadzora popisano je naravno u samom prijedlogu zakona čitav niz državnih tijela koji će se baviti, ali paralelno sa time naravno sigurni smo da će poglavito kod praćenja neopravdanog povećanja cijena uključiti se i udruge civilnog društva. Stupanje na snagu ovog zakona bi trebalo biti osam dana od objave u Narodnim novinama i naravno osim onih odredbi koje stupaju na snagu danom objave Uredbe Vijeća EU kojom će se utvrditi fiksni tečaj konverzije. Dakle, očekivani pozitivni učinci uvođenja eura uistinu su izraženi, daleko nadmašuju jednokratne troškove samog postupka uvođenja eura. Euro kao što ste uvodno kod obrazloženja stanki rekli i uklanja transakcijske troškove unutar euro područja, dokida među valutne promjene itd. Obzirom da mi je isteklo vrijeme tu ću stati, zahvaliti se svima na pažnji ali naravno radujem se vašim replikama i pitanjima. Hvala lijepo.
27 replika. Krećemo sa prvom. Poštovani kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, podržavam sve što ste rekli u uvodnom govoru i ovaj zakon u prvom čitanju. Mislim da ćemo kroz dva čitanja što je isto dobro svi zastupnici imati priliku reći sve što mislim o tome što ste tu predložili kad govorim o uvođenju eura. Mislim da je ovo jedan od nekoliko važnih strateških ciljeva koji će ostvariti ova Vlada i ostavština za neku budućnost da se zna što smo radili, zbog čega je to trebalo biti dobro za naše građane. Međutim, nedavno smo imali i drugačije, sasvim drugačija promišljanja o tome. Imali smo jedan referendum koji je također pokazao da građani itekako razumiju koji su benefiti ovog uvođenja eura u odnosu na kunu i da razumiju što nam to donosi. Međutim, danas smo opet čuli da nismo spremni, da možda ulazimo preko reda, da će to ostaviti određene drugačije učinke na naše građane pa ja na kraju pitam da li mi zaista nešto radimo ili ulazimo preko reda u euro zonu ili smo ispunili sve zadaće i ciljeve koji su nam zadani da bismo mogli uvesti taj euro.
Hvala. Prije odgovora ministre imamo povredu Poslovnika. Kolega Pavliček, izvolite.
Povreda Poslovnika članak 238. kolega Borić govori neistine da građani su razumjeli da prilikom prikupljanja potpisa da je euro bitan za RH. Naime, 334000 potpisa je sukladno prosječan broj stanovnika i birača je više nego dovoljno za raspisivanje referenduma. Veći problem je u tome što popisi birača u Hrvatskoj ni dan danas nisu sređeni.
Kolega Pavliček dobivate opomenu. Idemo sa odgovorom, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Dakle, to je ja bih rekao dosta važna tema i vratit ću se na onaj baš uvodni, uvodni dio. Dakle, da nismo mi spremni, da nismo ispunili kriterije ne bismo u ovom trenutku niti bili u deviznom tečajnom mehanizmu dva. Podsjetit ću, aplikaciju smo podnijeli u srpnju 2019. u lijepim okolnostima, lijepim vremenima. Nije bilo covida, nije bilo potresa, nije bilo političkih previranja. Dapače, i tada smo imali rok od 12 mjeseci ispuniti 19 konkretno mjera u 6 različitih područja. Taman kad smo bili u onoj završnoj fazi dogodila se pandemija, počela između ostalog. Mnogi su i u Hrvatskoj, a i vani očekivali da ćemo povući ručnu kočnicu. Neću se referirati na neke druge zemlje EU koje također imaju aspiracije prema uvođenju eura. Mi smo još što bi rekli kolokvijalno stisnuli papučicu gasa i brže ispunili i ušli u taj dosta važan element, tu tzv. čekaonicu i sada je također na nama da ispunimo konvergencijske kriterije, Mastriške kriterije i kriterije nakon ulaska u devizni tečajni mehanizam dva. I to ćemo učiniti. Hvala.
Hvala vam. Kolegice Antolić Vupora, izvolite.
Poštovani gospodine ministre, svi su imali dovoljno vremena, svi osim hrvatskih građana. Oni će imati samo 4 mjeseca do uvođenja eura da bi se upoznali sa dvojnim iskazivanjem cijena, da bi mogli kontrolirati kakao i što ih moguće može prevariti na tome. Znamo da nam prijeti udruživanje velikih igrača koji će biti na štetu građana. Međutim, u svemu tome udruge za zaštitu potrošača koje bi trebale biti najjača institucija u zaštiti prevara te su na žalost posredstvom države onesposobljene. Dakle, nisu dovoljno institucionalno podržane i udruge za zaštitu potrošača koji bi trebali imati ključnu ulogu kod zaštite građana one nemaju profesionalaca, one su na razini volontera.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, uz dužno poštovanje naravno prema vašoj opasci moram reći da se s njom ne mogu složiti. Dakle, s jedne strane od svih zemalja nečlanica euro zone, po svim parametrima Hrvatska je najeuroiziranije gospodarstvo i društvo. S druge strane, pa čak i kad bi usporedili sa nekim od zemalja koje već jesu u euru prije njihovog formalnog uvođenja eura. S druge strane cijelo ovo vrijeme zapravo radimo jednu afirmativnu kampanju da približimo građanima što je moguće više sve ove efekte. Ta četiri mjeseca prije formalnog uvođenja eura bilo koje godine da se uvodi euro, bilo 1.1.'23. bilo 1.1.2030. ili 2050. bi bila uvijek četiri mjeseca prije samog uvođenja eura. Dakle, to je onaj element koji bi bio na taj način redoslijedom jednak u bilo kojoj godini kada se taj proces kao takav uvodi. Što se tiče naravno naših obveza u smislu praćenja i cijena još jedanput ću reći, uz vladine i državna tijela naravno da očekujemo doprinos i udruga [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] civilnog društva. Hvala.
Kolega Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani predsjedniče sabora. Pa evo u ovoj raspravi jel vrijeme za uvođenje eura jesmo spremni, nismo, pa dovoljno govori i činjenica da smo i prije ulaska u europski tečajni mehanizam 2 dobili kredit SWOP od Europske centralne banke usred krize 2 milijarde eura kao znak povjerenja i tad su nam digli i kreditni rejting upravo na osnovu puta za euro. A koliko znači bankovna unija dovoljno govori čestitke vama potpredsjedniče na spašavanju i sanaciji Sberbanke. Upravo jel postoji jer smo u bankovnoj uniji jel postoji jedinstveni sanacijski mehanizam, mi smo sanirali, odnosno vi ste sanirali Sberbanku, spriječili ste 3,8 milijarde kuna proračunskog izdvajanja. Neke države to nisu. Pa ako možete isto tako da podsjetite koje države nisu i upravo koje su sve vrijednosti jednog takvog mehanizma? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Bili su to vrlo intenzivni dani, vrlo nabijeni velikim adrenalinom, ali dobro je sve završilo i možemo biti svi skupa zadovoljni i sretni. Ponovit ću još jedanput i na korist štediša Sberbanke, same banke, ali također i svih ostalih štediša odnosno građana i našeg financijskog sustava. Odluka koju smo mi donijeli upravo zato kao dio jedinstvenog sanacijskog mehanizma nije bila u svim ostalim zemljama članicama, recimo poput Austrije, a isto tako još možemo spomenuti i Mađarsku odnosno Češku Republiku. No kakogod bilo kada zbrojimo i stavljamo u bilancu pluseve i minuse od eura, ja uvijek krećem od minusa zato što mislim da trebamo biti maksimalno objektivni i na taj način gledati, ali kada stavljamo ta bilancu ona uvijek preteže u korist ovih pozitivnih, tim više što naravno ne gledamo iz prizme nekih kriznih okolnosti. Vi ste maloprije sad spomenuli i SWOP koji Europska središnja [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] nama banka dala na raspolaganje bez obzira što nismo u euru. Pardon, hvala.
Povreda poslovnika kolega Brumnić. Izvolite.
Zahvaljujem. Nisam htio kad sam prvi put digo tu povredu poslovnika pa nastavljat jer je kolega Marić počeo govorit, a ne tiče se njega, povreda poslovnika ide na rad predsjednika HS-a na čl 33. da ste dužni osigurat svim zastupnicima da mogu ispunjavat svoje obveze i dužnosti. Danas ujutro sam vam podnio i prigovor gdje je stvarno nemoguće da u isto vrijeme se održavaju [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] tri odbora i da budem na sva tri u isto vrijeme.
Hvala lijepa. To ste mogli i drugom prilikom, a ne sad kad imate repliku.
Taman sam pred svoju repliku jer nisam htio.
Izvolite repliku. Dobivate i opomenu naravno.
Što se tiče replike žao mi je što kolega Marić danas ujutro nije bio na odboru, možda bi malo izmijenio ovu svoju, bio sam na odboru [[Upadica Marić: da, da … kolega.]] možda bi malo izmijenio svoju raspravu, ja ustvari imam dva pitanja. Jedno pitanje da svim hrvatskim građanima kažete neke kolege se bune na gubitak monetarne suverenosti RH koliko puta proteklih 30 godina smo iskoristili tu monetarnu suverenost ako izuzmemo obranu tečaja. A drugo pitanje ono koje sam postavio na odboru ja sam stvarno mislio da sam krivo pročito u zakonu, kad pročitate zakon prilagodba kamatnih stopa pravilo za ugovor u kojem je ugovorena fiksna kamatna stopa pa i tako neke druge, a odnosi se na ovaj kontinuitet pravnih instrumenata ispada da oni građani koji su bili odgovorniji, koji su ugovarali fiksne kamatne stope u kunama ne bi li znali točno koliko će ih koštat kredite će sada platiti višu cijenu nego oni koji [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] to nisu radili i mislim da je zadatak države da to regulira.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Je kolega državni tajnik Župan je bio jutros na odboru sa kolegicama i prenio mi između ostaloga i vašu intervenciju odnosno pitanje i sličan odgovor kao odnosno isti kao što vam i on ponudio. Dakle, s jedne strane govorimo o ugovornim odnosima dviju strana s druge strane sve ovo vrijeme smo činili na makro razini preduvjete da općenito i ukupne kamatne stope idu prema dolje, što se i ostvarilo, a u ovom razdoblju koje nam slijedi odnosno koje se već praktički i događa došlo je i dolazi do jedne dodatne konvergencije između kredita u kunama i u eurima. I na kraju u konačnici smo i omogućili građanima da u bilo kojem trenutku mogu otići u iste te banke i zatražiti refinanciranje tih istih svojih kreditnih aranžmana odnosno ja ću ih isto tako i ovom priliko pozvati naravno, a to je da od nekog vremena do prije nekog vremena bilo dosta, ja bi rekao teško i otežano, stvorili su brojne okolnosti i brojni preduvjeti da zapravo mogu puno aktivnije upravljati svojim dugovima prema bankama.
Kolega Ante Bačić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre. Prvo čestitke vama, ministarstvu, normalno i Vladi na svim aktivnostima koje su prethodile samom ovom zakonu. Imam jedno pitanje, a to je na koji način će se odrediti fiksni tečaj zamjene kune za euro s obzirom na današnju situaciju u Europi. Moguće je poremećaj na samom bankarskom i financijskom tržištu, je li moguće da bude većih pomaka u samom tečaju i da na kraju Hrvati i Hrvatska i da nam se dodijeli na kraju nepovoljniji tečaj? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. To je nešto što je i u obrazloženju stanke uvaženi zastupnik Beljak aktualizirao. Dakle, mislim tu je situacija vrlo ja bi rekao jednostavna, tih 7,53450 je paritet koji je utvrđen u trenutku našeg ulaska u devizni tečajni mehanizam 2. Jedan od kriterija ispunjavanja je da između ostaloga uz fiskalne, inflaciju, kamatne stope da taj tečaj ne može i ne smije kliziti više od 15% gore ili dolje. Dakle, one razine koje ste vi spomenuli ako ne daj Bože, a neće doći do njih, naravno da ne šaljemo neke krive poruke hipotetski gledano, to bi samo značilo eliminaciju nas iz eventualnog uvođenja eura u nekom trenutku. Dakle koji će ukupni konačni tečaj bit, znat ćemo tek u srpnju, tek u srpnju, svi skupa kada bude odluka vijeća, odnosno odluka Vlade, ali u isto vrijeme, moram se napomenuti da u velikoj većini slučajeva zemalja koje su ulazile u euro, taj se tečaj nije mijenjao.
Kolega Lalovac, izvolite. Kolegice Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani ministre. Ovdje ste u analizi učinaka rekli o jednokratnom manjem, ne piše koji iznos, pa zato vas to pitam, koliki je to mali jednokratni iznos troška koji ćemo, Narodna banka morati uplatiti ECB-u, je li? Je li ona mora uplatiti i temeljni kapital dio, mora dio prebaciti jedan dio međunarodnih pričuva i mora ovdje se također, navodi da se mora uplatiti ovaj zaštitne mjere, onaj zaštitni sloj, je li? Pa ovdje piše mali dio, pa evo, ja vas pitam konkretno, koji je to iznos kojim Narodna banka odnosno mora konvertirati prema Europskoj središnjoj banci? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle što se tiče prijenosa pričuva, 380 milijuna eura je nekakav izračun s naše strane, međutim, ta cijela tematika međunarodnih pričuva sigurno će se u razdoblju koje je ispred nas dodatno i aktualizirati jer vi sami dobro znamo kolike su međunarodne odnosno devizne pričuve RH i sigurno jedna od jačih, ja bih rekao, osiguranja i osigurača, ne samo financijske nego općenito makroekonomske stabilnosti RH, međutim, u isto vrijeme, to su okolnosti kada se, između ostaloga i u tu temu može otvoriti odnosno raspraviti na jedan pravi, adekvatan način iz ukupne ovoga, razine, dakle preko 20, konkretno 25 milijardi. Što se tiče ostalih troškova, naravno da u ovom trenutku neke od tih troškova nije moguće egzaktno niti predvidjeti, ali ono što je najvažnije za građane znati, da svi ti troškovi koji budu eventualni će biti prije svega, naravno, nauštrb kreditnih institucija, banaka u odnosu države, dakle ne na potrošačima.
Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Evo, hvala, lijepo ste to sve elaborirali i činjenica je da smo mi Hrvati krvarili za kunu, ali stvaranjem neovisne države Hrvatske mi smo postavili ciljeve, EU, NATO savez, Eurozona i ispunjavanjem tih uvjeta, mi smo zapravo zaokružili priču. Vas molim, ministre, špekulira se u javnosti da će Hrvati i Hrvatska osiromašiti uvođenjem eura pa vas molim da to ovdje demantirate zbog onih ljudi koji vas slušaju i zbog svih onih ljudi koji vam jako, jako vjeruju. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo, to je isto jedan od ovih tema i teza koje smo spominjali, a to je da, naravno, trebamo gledati i jednu i drugu stranu samog procesa i prethodne dvije replike koje se tiču direktno financijskog troška u smislu obveze uplate u pričuve, 700 kada se dodaju još i onaj dio ostali, sanacijski, da, dakle kao i trošak banaka, dakle to su brojke, koje između ostaloga treba uzeti u obzir. S druge strane i prethodna replika je spominjala gubitak suvereniteta, neću parafrazirati riječi guvernera HNB-a prije nekog vremena, ali postavlja se pitanje, kao što je i u samoj replici rečeno, što mi trenutno od tog suvereniteta u smislu imamo, koji je to instrumentarij koji možemo staviti u funkciju monetarne politike, kad smo i ovako i onako duboko integrirani u eurozonske tijekove, poglavito kroz bankarski sustav i naravno, onda gledate i one sve, između ostaloga, pozitivne stvari, a ja bih rekao da za pozitivne stvari, treba između ostaloga pitati i poslovnu zajednicu.
Hvala vam. Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, kada ste potpisali promemoriju zajedno sa guvernerom Vujčićem u procesu pristupanja Eurozoni, rekli ste, prodat ćete udjele u trgovačkim društvima koje država ima, nije napravljeno ništa. Rekli ste smanjit ćete parafiskalne, obvezali ste se, smanjit ćete parafiskalne namete, simbolika. Sada kažete da ćete zaštititi potrošače, a ako ćete ih štititi kao do sada, onda će to opet biti bolje da ih ne štitite. Danas je u Mađarskoj litra benzina 9,17 kuna, a u Hrvatskoj 12 kuna i 19 lipa, a 33% više. Od tih 12 kuna i 19 lipa, 60% ide državi. Eto kako vi štitite potrošače, a sada mi odgovorite, ako možete, naravno, koliko će koštati uvođenje eura, ukupno, znači i tiskanje kovanica i sve ove prilagodbe koje moraju banke napraviti [[Upadica: Hvala vam.]] trgovačka društva, itd.?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa što se tiče cijena pogonskog goriva, mislim da smo govorili jasno ovih proteklih dana. Ne poznam dovoljno dobro situaciju u Mađarskoj da bih mogao govoriti kolika je tamo bazna cijena nafte ili same prerađene nafte, ali što se tiče Hrvatske, vi ste vidjeli da je Vlada na sjednici u ponedjeljak, ušla između ostaloga i u segment koji do sada smo smatrali da još nije trenutak, sada je došao trenutak da smanjimo, između ostaloga i trošarine i da koliko-toliko ograničimo rast cijena koji je neminovan, noćas i sinoć odnosno jučer, su cijene nafte se približile povijesnim maksimumima, ali u isto vrijeme, ali u isto vrijeme jako važna stvar, da osiguramo sigurnu opskrbu naših benzinskih pumpi odnosno poslovnog sektora gospodarstva i građana kao takvih. Što se tiče ovih troškova vezani su za maloprije repliku uvaženog zastupnika Lalovca, dakle ne govorimo samo o HNB-u i prijenosu pričuve, nego govorimo o trošku prilagodbe ukupnog sustava i države i financijskih institucija, trenutna procjena je negdje oko 2 milijarde kuna.
Kolegice Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS-a, uvaženi ministre. Jedan od strateških ciljeva RH je, naravno, uvođenje eura. Tome je prethodilo niz kriterija koje je trebalo ispuniti, hvala Bogu ispunili smo ih. '21. i '22. g. su godina u kojoj intenzivno traju završne pripreme. Uvođenjem eura sigurno će neki htjeti iskoristiti i za povećanje cijene, ali mogli smo vidjeti u ovom zakonskom prijedlogu i u vašem izvješću niz mehanizama za zaštitu potrošača, što naravno, pozdravljam. Ali ono što me zanima je u pravilima za preračunavanje novčanih sredstava. Na koji konkretan način će se štititi potrošače da ne dođu u nepovoljniji položaj? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa to dvojno iskazivanje cijena je jedan od mehanizama. Jedan od drugih mehanizama koji je bio u rezervi, koji je bio u rezervi, ali smo ga morali aktivirati ranije je nešto što ćemo raspravljati sljedeći tjedan sa Zakonom o porezu na dodanu vrijednost. Obzirom na ova inflatorna kretanja mi smo aktualizirali i aktivirali taj prijedlog zakona malo prije nego što smo mislili. S treće strane to su naravno i cijeli ovaj način i nadzora provedbe ovih mjera. Dakle, što se tiče nadzornih aktivnosti preračunavanje cijena to je vrlo jasno i nedvosmisleno. Tko se tu ogriješi postaje vrlo jasne prekršajne odredbe. Ovaj dio neopravdanog povećanja cijena to je ono što svi skupa trebamo doprinijeti da ne dolazi do njega. Dakle, i državne institucije i civilno društvo i svi mi skupa. Što se tiče maloprodaje hrane koja vas možda zanima tu je situacija koliko toliko što se tiče Hrvatske dobra jer imamo jednu od najkonkurentnijih tržišta maloprodaje hrane i to je jedan od recimo zaloga da ipak [[Upadica: Hvala vam.]] smanjimo i spriječimo to neopravdano povećanje.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani ministre vi ste jedan po svemu sudeći od kvalitetnijih ministara u vladi, međutim što se tiče EUR-a tajming vam je i više nego loš. Naime, ulaziti u Eurozonu u doba najveće gospodarske krize otkako je EU uistinu nije mudro. Cijene energenata rastu na dnevnoj razini, cijene hrane i usluga rastu na tjednoj razini i to će ulazak u Eurozonu naprosto još samo ubrzati. Imat ćete prosječnu mirovinu od 300 EUR-a, a vekna kruha će vam koštati euro i pol. Znači da će jedan umirovljenik 10% svoje mirovine izdvojiti samo za kruh. Unatoč ovim vašim mehanizmima zaštite neopravdanog rasta cijene kao što je u Članku 43. što se tiče razdoblja dvojnog iskazivanja znate što vam se sada događa, već sada ugostitelji govore da će već sada povećati cijene svojih usluga prije samog dvojnog iskazivanja cijena i vi ne možete [[Upadica: Hvala vam.]] to spriječiti.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijep uvaženi zastupniče na i komentaru i na replici. Da, vrlo je slojevita i složeno situacija krenut ću od ovoga zadnjeg dijela. Pa mislim da upravo i ta između ostaloga najava o značajnijem povećanju mislim da se je na neki način jednostavno povukla i nestala iz medijskog prostora čim je bila objavljena kao takva jer su se vidjela reakcija samih građana između ostaloga na tako nešto. Građani naši su jako pametni i oni će najbolje znati i procijeniti. Na nama je naravno da stvorimo uvjete i da ih zaštitimo koliko je moguće više u tim okolnostima. Što se tiče samog tajminga i mogu se složiti naravno u onom dijelu vašem kada kažete da smo ponovo u jednoj zaista značajnoj krizi i krizi pogotovo u tome što ne znamo u ovom trenutku kako će se stvari razvijati dalje. Reperkusije se već vide i trenutno, ali mislim da između ostaloga biti dio Eurozone se pokazalo kod drugih zemalja, a pokazuje već i na primjeru Hrvatske da je zapravo između ostalog da vas i bolje štiti kada neka kriza dođe odnosno tijekom same krize imate jači [[Upadica: Hvala vam.]] instrumentarij reagiranja.
Kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre ulazak u Eurozonu je dobrobit za Hrvatsku, a vlada, ministarstvo su učinili izvrstan posao. Uvođenje EUR-a, ulazak u Eurozonu generira strah kod potrošača od nepravednog podizanja cijena. Tu se spominje etički kodeks. Strah je opravdan. Poznata nam je želja za takvim pokušajima manipulacije dakle, dizanja cijena. Molim vas da li bi bilo dobro odrediti vrijeme u kome se ne bi trebalo podizati cijene prije konverzije, a za one koji bi prekršili takvu preporuku uvesti nekakve sankcije? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na komentaru i replici, evo kao što sam i u uvodnom dijelu rekao svjedoci smo, nažalost svjedoci i živući svjedoci činjenice da upravo ta bojazan građana, opravdana bojazan građana o zaokruživanju cijena i efekta na inflaciju koja je usput budi rečeno u ovih 7 zemalja članica, oni su ulazili u malo drugačijim okolnostima bila u prosjeku 0,2 do 0,4 postotna boda. Mi smo trenutno proteklih mjeseci i danas i u mjesecima koji slijede izloženi inflatornim pritiscima koji nemaju veze sa uvođenjem EUR-a puno, puno značajnijim. I u današnje vrijeme između ostalog jedan od ključnih izazova s kojima se mi kao vlada suočavamo, a vidite i prema mjerama i odlukama koje donosimo sve su manje-više usmjerene na ublažavanje ovih porasta cijena koje se događaju cijelom spektru našeg gospodarstva što izravnog povećanja kada recimo govorimo o cijenama plina, struje, pogonskih goriva što neizravnim [[Upadica: Hvala vam.]] tako da u ovom trenutku dovoditi nekakvu takvu mjeru ne bi bilo čak ni moguće ja bih rekao.
Kolegice Martinčević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani ministre evo baš ću se nadovezati s pitanjem na ovaj vaš odgovor. Da li postoji mogućnost vezano na ratni inflatorni udar uz postojeću Covid inflaciju koju već imamo da se ugrozi ulazak Hrvatske u Eurozonu obzirom da je jedan od kriterija, od ključnih kriterija visina inflacije koju moramo ispoštovati?
Izvolite odgovor.
E hvala vam lijepo, to je ovoga očekivao sam da ne kažem i repliku tu ranije, ali evo dajte da probamo pojasniti. Dakle, od tih Mastriških kriterija konkretno na inflaciju Hrvatska je prošlu godinu završila sa harmoniziranim indeksom potrošačkih cijena od 5,5%. To je točno na razini prosjeka EU. Dakle, mi ne odskačemo od prosjeka EU. Imate zemalja poput Baltičkih zemalja koje imaju stopu inflacije i preko 12 poput recimo Litve ili Estonije od 11%. Međutim, međutim, kriterij se tehnički testira u odnosu na 3 najbolje zemlje odnosno zemlje sa najnižim stopama inflacije. Prošle godine, ovih zadnjih 12 mjeseci to su Grčka, Portugal i Malta. Gledano cijeli taj grafikon ili tablicu ili grafički, statistički prikaz svih podataka zapravo jasno pokazuju da oni dosta odskaču da ne kažem uz dužno poštovanje prema njima i njihovim građanima statistički su ono odstupanja oni tzv. outlieri. Europska komisija to u potpunosti zna kao i mi. Dakle, hoću reći da uzevši u obzir sve te elemente i predviđena kretanja inflacije Hrvatska će i taj kriterij ispuniti.
Kolega Stier, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ministre, bio sam dio tog saziva sabora kada smo na današnji dan prije točno 10 godina ratificirali pristupni ugovor sa EU i tada smo donijeli političku odluku da ćemo ući u Eurozonu i mislim da nismo pogriješili. Sve što se kasnije dogodilo, pa i sadašnje političko previranje kao što ste vi spomenuli zapravo nije razlog da se odustane ili da kažemo evo sad ćemo malo pričekati da vidimo što će se dogoditi nego dodatni razlog da mi prihvatimo i ovaj Zakon o euru. Naime, to je politička odluka koja ima svoju ekonomsku logiku koju ste vi spomenuli, ali plastično rečeno mi smo ulaskom u EU, pa ako hoćete i u NATO ušli i postali dio zapada, izašli smo iz onog trusnog područja Balkana u geopolitičkom smislu. Ulaskom u euro, pa i ulaskom u šengen mi se pomičemo sa periferije prema europskoj jezgri i to nam daje dodatnu sigurnost.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, zaista se ne mogu više složiti s vama od ovoga što ste rekli i dijelim ovoga upravo ovaj argument dakle tajming i sve te predradnje ja bih povezivao i s aktualnim momentom, al bi isto tako i povezivao sa procesom ulaska u EU. Naš je proces bio jako dugotrajan i nadamo se da ovaj proces ulaska u euro neće biti, dapače prema svemu sudeći će biti jedan od kraćih poput Slovenije i ostalih zemalja, međutim i tada je vrijedilo ono što ću sada reći, dakle što smo bolje pripremljeni, a sve ovo vrijeme upravo radimo na tome da se što je moguće bolje pripremimo kako bismo materijalizirali koristi u većem obujmu, a neutralizirali i umanjili štete i nedostatke ovoga što je moguće više. I opet ću ponovit što sam puno puta rekao, da ova vlada nije krenula prvo i osnovno s konsolidacijom javnih financija naš dijalog sa europskim institucijama ne bi ni započeo, dakle mogli bi mi kucat na vrata, al niko ne bi otvorio ili odgovorio s one druge strane vrata. Hvala.
Kolega Dretar, izvolite.
Hvala vam najljepša. Poštovani g. ministre, dva kratka pitanja. Što će se dogoditi sa novčanicama hrvatske kune nakon što ih zamijenimo u euro? I jedno malo bitnije, postoji li opasnost da dio tih zamijenjenih novčanica odjednom iskrsne na recimo dijelovima BiH gdje znamo da se kuna službeno nalazi u opticaju, pa da na taj način dva puta bude pretvorena ili u euro ili u protuvrijednost u robama odnosno uslugama? Hvala lijepa.
Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Pardon, hvala lijepo uvaženi zastupniče. To je jedna od stvari koja je u ovome razdoblju koje je ispred nas spada u sferu tehničko operativnih zadaća izuzetno važno, tehničko operativno izuzetno zahtjevan ovoga proces, HNB je izašla s podatkom milijardu i 100 milijuna komada kovanica recimo koje treba povuć iz opticaja, pa su dali slikovito da je to jedan recimo maksimirski ili poljudski travnjak koji kada stavite jednu do druge kovanice ide na visinu od 60 do 70 cm. Slična je tema isto i sa novčanicama, dakle povlačenje će biti jako ovoga zahtjevan posao, mi ćemo svi biti najviše fokusirani na ovaj proces predopskrbe i zamjene. Naravno da će tu sva tijela države između ostaloga naravno surađivati i da se to sve napravi sukladno pravilima da ne kažem samo struke i prije svega ovo što ste aludirali u drugom dijelu sukladno nacionalnim interesima, dakle da se sve zaštiti onako kako treba i da ne daj Bože ne dođe do nikakvih proboja. Hvala.
Kolega Klasić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, uvaženi ministre. Prateći krizu na istoku Europe i negativne posljedice koja ona nosi primjetan je utjecaj ove krize i na nestabilno okruženje na valutu zemalja koje nisu ušle u eurozonu, a graniče sa ovim kriznim žarištem, dok kod onih koji su u eurozoni taj utjecaj je ipak djelomično kompenziran kao što ste i … [[Govornik se ne razumije]] napomenuli baltičke zemlje. Kako mi još nismo dio eurozone interesira me koje ste mehanizme predvidjeli u slučaju ugroze stabilnosti naše valute dok ne uđemo u eurozonu u ovom slijedećem razdoblju? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, evo iako nije to, uvaženi zastupniče iako to nije u ingerenciji vlade nego nezavisne monetarne vlasti koja je odgovorna HS evo dat ću si za pravo pokušati protumačiti ono što bi vam guverner odgovorio, a to je da jedna od osnovnih zadaća i glavni cilj HNB-a je održavanje stabilnosti cijena. To je u zakonu koji je HS izglasao, a način kako to čine ili pokušavaju činiti sve ovo vrijeme je korištenjem nominalne, dakle praktički stabilnosti nominalnog tečaja kao sidra i uporišta za ovo o čemu govorimo. I kada pogledamo otkad je kuna uvedena 30-tak godina gotovo dakle njenog opticaja u RH možemo reći da je tečaj bio jako blizak odnosno jako je malo bilo fluktuacija gore ili dolje, u pravilu smo imali unutar godine u nekim normalnim okolnostima aprecijacijske pritiske zbog priljeva deviza od turista i od stranog kapitala itd.. Instrumentarij postoji, maloprije sam ga rekao 25 milijardi eura međunarodnih pričuva i učinit će se sve naravno da se i dalje čuva tečaj. Hvala.
Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala. Dobra vijest za nefunkcionalnu vladu korupcijskim otiskom prožetu je zapravo uvođenje eura, što apsolutno podržavam, a moje pitanje je vrlo jasno. Dakle, HNB-u će ostati na upravljanju dio tzv. ne monetarne reći ću aktive, dakle koja će ostati kad se odbije depoziti banaka javnih poduzeća itd. i to govorimo možda o nekakvih 6-6,5 milijardi eura, to je tzv. kovčežić sa blagom, hrvatski kovčežić sa blagom, nazovimo ga tako. Znači različiti, bit će različitih morskih ideja o tome kako upravljat, a moje pitanje da li ste vi spremni u saboru predložiti Zakon o fiskalnom fondu znači gdje bi zapravo novac od emisijske dobiti ulazio u taj fond i služio dakle Hrvatskoj u nemirnim vremenima umjesto recimo povećavanja poreza, anticiklički da djeluje kao anticiklički instrument, da li ste vi spremni da sada donesete odluku kao mudra država i da stvorimo takav fond iz emisijske dobiti banaka koje će ostati, HNB-a govorim.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, kao i kod prethodne replike od uvaženog zastupnika Lalovca i oko tih podataka, točne podatke će naravno o tome koliko će se uplaćivati dati HNB da ne bi bilo nekih nesporazuma, ali ja sam već u odgovoru već apostrofirao da na toj temi radimo i promišljamo. U ovom trenutku ne bih ulazio u same specifične i konkretne ja bih rekao korake jer s jedne strane naravno postoji i zakonodavstvo i odredbe europskog, eurozone, Europske središnje banke, ali isto tako i postoji određeni manevarski prostor koji treba uzeti u obzir i na neki način napraviti ja bih rekao balans između onoga što treba ispuniti sukladno aktima, s druge strane nešto što je potrebno da bi se osigurala daljnja makro financijska stabilnost RH, ali isto tako na koji način i najefikasnije utilizirati sva ta sredstva o kojima govorite i vi … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Škoro, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre, dražesno je i simpatično slušati kad govorite da Hrvatska nije koristila monetarne alate da zaštiti kunu. To je zbog toga što netko nije bio sposoban da to radi i to moramo reći ljudima. Simpatično je isto tako kad se govori da ćemo mi pokriti novci hrvatskih građana nisu ni vaši, ni moji, niti su HDZ-ovi iako to tako misli tamo. Znači ono što je bitno naglasiti je da mi živimo u zemlji u kojoj ljudi žive u kontejnerima. Mi živimo u zemlji koja je bila pogođena sa dva potresa, dužni smo i bogu i vragu. Mi živimo u zemlji u kojoj skačemo dva metra u zrak kad se vi jeftino zadužite i onda smo sretni. Kao netko nama daje novce jer smo mi jako dobri i talentirani. Daju nam zbog toga što imaju interes i mi te novce moramo vratiti. Banke kažu tako će potrošiti na ovu konverziju 2,2 milijarde kuna. Zar zaista vi ili bilo tko ovdje misli da to neće platiti građani Republike Hrvatske?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče na replici i na komentaru. Ovaj zadnji dio odmah ću krenuti na njega, to je građanima najvažnije. I sami smo bili svjedoci uvijek i okolnosti i banke i poslovni sektor i slično kada dolazi do određenog povećanja troškova. Aj se trošak uvijek na neki način prelijeva na sljedeću kariku i na kraju to u pravilu završava i kod potrošača. A upravo u tome i je cijela naša poanta i cijeli proces uvođenja eura i sve okolnosti koje smo doveli. Dakle, onog časa kada smo krenuli sa stabilizacijom javnih financija otvorili razgovore i pregovore citirat ću jasno ili parafrazirati jedno od zadnjih izvješća rejting agencija sam proces uvođenja eura su dvije stepenice viši kreditni rejting. Što znači viši kreditni rejting? To znači nižu kamatu koja se događa sve ovo vrijeme. Naravno kada izdvajamo jedan segment i gledamo ga nazovimo tako specifično možemo donijeti zaključak ili netko može zaključiti da će se to reflektirati negativno na potrošače. Ali čitav niz je tih silnica, odnosno elemenata u tom ukupnom izračunu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] gdje bi potrošači trebali biti zaštićeni.
Kolega Daus. Pardon, kolega Hajduković.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, ja ću se složiti sa onima koji su rekli da nismo koristili svoje poluge monetarne politike. Zašto i kako o tome bi se dalo pričati, ali to sad nije tema. Pričamo post festum. Jedino što smo radili grčevito čuvali tečaj kune. No, ono što mene zapravo zanima i ono što mene muči je li ovo pravo vrijeme uvođenja eura baš zbog globalne krize, baš zbog inflacije koja je globalna. Vidimo da i vrijednost eura pada. Naravno da te posljedice osjetimo i mi. Posredno se bojim da bi ovo moglo zapravo pospješiti poskupljenja koja i inače možemo očekivati prilikom uvođenja eura. Dakle, ne moramo gledati daleko primjere zemalja koje su i relativno nedavno uvele euro. I još jedno za kraj pitanje koje je nedirektno vezano za ovo, ali nadam se da nam barem vi možete dati odgovor. Pitao sam premijera nije mi dao odgovor. Kome točno je uplaćen novac za Sberbanku budući da postoje blokade u isplatama, odnosno platnom prometu sa Ruskom Federacijom.
Izvolite odgovor.
Malo je vremena da odgovorim na sve. Ali ako nešto ne stignem, čujemo se i poslije. Uvaženom zastupniku i Škori i vama samo kratko još vezano za ovaj dio oko banaka i troškova. Dakle, bankama će se između ostaloga i oslobađati devizne rezerve koje su danas njihova obveza, a u isto vrijeme i trošak. Dakle, jedan dio tog troška će biti neutraliziran, pa ja bih rekao čak i u većem dijelu. Dakle, neće imati opravdanja povisivati i povećavati određene nekakve cijene svojih usluga i slično. Što se tiče timinga, evo možda jedan krajnje ovako u ovom kratkom vremenu odgovora na repliku pojednostavljen prikaz. Jedna od stvari koja mene danas trenutno još uvijek ovako da tako kažem drži budnim po noći kako se to na engleskom voli reći je naše izdanje obveznice koja nam dospijeva sada u petom mjesecu. Tržišta su na žalost u ne baš najboljem stanju zbog globalne pandemije, krize da smo mi u euro zoni. Ja bih bio skroz bezbrižan zato što Europska središnja banka otkupljuje obveznice, može ući u taj prostor bez imalo problema. Evo to je samo između ostalog jedna paralela kada govorimo o tome kada je kriza zapravo se to članstvo [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] ili dio euro zone još i više pokazuje kao dobar.
Niste odgovorili na drugo pitanje, pa morate naći negdje načina jer je zanimljivo.
Pojasnit ću ili u nekoj od replika.
Kolega Škoro ima povredu Poslovnika.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora čitate mi misli. Dakle, zajednički nazivnik je ovdje 238. povreda Poslovnika. Dakle, zajednički nazivnik je u stvari i pitanje monetarnih poluga, monetarne politike. To je ono. Pustimo sad, banke su fusnota, ali definitivno znači to i vi i ja znamo i lakonski prelazimo preko toga. E nismo to koristili. Zašto to nismo koristili? A na ovaj način gubimo svaku mogućnost da to …
Kolega Škoro znadete što vam ide?
Opomena? Dobro, hvala.
Hajdemo sada dalje sa replikama. Kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani ministre IDS-ov put je od prvog dana jasan, nedvosmislen, on je europski. Uostalom Istra je u skupštini europskih regija još od 1994. pa mi je logičan slijed nakon ulaska u EU i euro. Nadam se sutra Schengen, a iskreno se nadam i micanje žilet žice na granici sa Slovenijom ako smo svi jedna velika obitelj. No, da se vratim na temu. Ono što me brine je spremnost hrvatskog gospodarstva, odnosno njegova nespremnost, nedovoljna vlastita proizvodnja zapravo i stvaranje dodatne vrijednosti u vlastitom dvorištu. To je tema, a drugi problem je što Hrvatska svakako nije energetski neovisna zemlja. I moje pitanje je što spremate kako bi prijelazom na novu valutu udarac na džep građana bio što blaži pogotovo kad gledamo iz današnje perspektive stanja u Europi. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašem komentaru. Dakle, što spremamo i kakav je naš dijalog sa poslovnom zajednicom ja mislim više nego jasan. Sve ove mjere koje obzirom na krizne okolnosti su takve da morate posegnuti za puno jačim državnim intervencionizmom nego o možda nekim normalnijim, mirnodobnijim okolnostima u pravom smislu riječi ovaj puta moram reći. S druge pak strane sve ovo skupa što smo radili je i usmjereno upravo tome, da se životni standard građana diže podsjetit ću od poreznih izmjena i smanjivanja poreza do nekih drugih podizanja minimalnih plaća itd. itd. Međutim, ono što je najvažnije zapravo da budemo koliko je moguće naravno jasni da krizne okolnosti od nas svih skupa zapravo zahtijevaju promptne reakcije, promišljene ali promptne reakcije dakle brzo, ali ne brzopleto. Tako isto i po pitanju samog procesa uvođenja eura i Schengena koji ste spomenuli, ali i svega onoga što je također usko vezano uz te procese.
Kolegice Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani ministre. Najveći strah naših građana je o neopravdanom podizanju cijena. Naime, treba tu istaknuti da upravo temeljno načelo uvođenja eura je načelo zaštite potrošača i zabrane neopravdanog povećanja cijena do te mjere da je rečeno da je potrošač i fizička osoba i nadalje toliko detaljno razrađeno čak i kada se odnosi na zaokruživanje što će biti kada je zadnja znamenka pet ili više od pet i slično. Međutim, ono što bi ja htjela istaknuti za one pravne osobe koje bi možda pribjegle tako nečemu da postoje i kaznene odredbe koje kažu ako poslovni subjekt nije istakao fiksni tečaj konverzije, a time ni koristio ili cijenu usluge nije istakao jasno i čitljivo ima kaznu od 2.650 do 13.270 eura plus odgovorna osoba od 660 do 1.990 eura.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, taj dio što se tiče samog preračunavanja i iskazivanja ja mislim da je on stvarno više nego jasan i tu zaista mislim da ne bi trebali uopće niti trošiti nekakve pretjerane riječi. Zakon je tu zapravo vrlo jasno i predvidio te prekršajne odredbe da tu maksimalno ako ne može definirat u potpunosti što znači neopravdano povećanje cijena, dakle nepravilno preračunavanje više nego jasno. I tu je zapravo i intencija zakona da ga sankcionira. A evo iskoristit ću kratko priliku i na prethodnu repliku nadodati, upravo i ta poslovna zajednica i pravni subjekti o kojima govorite uvaženi zastupnik Daus, malo kasnije ću i vama odgovorit još jedanput, morate pričekat, šalim se. Poslovni sektor po mnogim anketama, neću nikome stavljati nikakve riječi u usta, ali zapravo znate i sami da je vrlo afirmativan i govori u priliku poruke koje daju udruženja bilo HUP-a, HGK i sličnih je što prije treba ući u euro. Naravno, poslovni subjekti koji su zdravi, restrukturirani, adekvatno postavljeni oni će od toga samo imati korist [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] međutim znamo i sami da ima …
Kolegice Ban Vlahek, izvolite.
Uvaženi ministre. Kako se datum uvođenja nove valute bliži vidimo i ovdje i takva mogućnost zaokuplja sve veću pažnju javnosti, pa i nas ovdje saborskih zastupnika koje kao i kod drugih sličnih stvari podijeljena. Jedni smo za uvođenje eura jer smatramo kako će to stabilizirati Hrvatsku i pomoći njezin daljnji razvoj. U isto vrijeme drugi se toj najavi snažno protive jer strahuju od povećanja cijena svakodnevnih potrepština i dodatnog pada standarda građana. Ima li razloga za strah obzirom da su brojne cijene u Hrvatskoj već sada skuplje nego u državama EU gdje je euro već službena valuta plaćanja i možemo li očekivati kako će s uvođenjem eura neke cijene u Hrvatskoj i pasti jer će se poravnati s cijenama na europskom tržištu? Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Pa ja bih rekao krenut ću naravno od sebe odnosno od Vlade nas naša je obveza i zadaća slušati građane i sve ono što oni kažu između ostalog uzeti u obzir, pa kakvegod termine koristili bojazni, strahovi i sl. to je sigurno nešto što u najamnu ruku treba uzeti za ozbiljno i to se i pokazalo. I u brojnim zemljama drugima tako i u Hrvatskoj taj segment zaokruživanja cijena i efekta na inflaciju je nešto što građani napominju kao jedan od ključnih nedostataka, zato i cijeli ovaj instrumentarij je između ostalog u ovom zakonu predviđen. Drugi je vezano za ove replike koje su se odnosile na gubitak te monetarne suverenosti odnosno suvereniteta to je ono što sam također rekao da je pitanje da li ga mi u ovom trenutku kao takvog imamo, koji je instrumentarij HNB-a odnosno monetarne vlasti, a i usko vezano uz to i moj odgovor na prethodne replike HNB odgovorna je HS-u i taj dio zapravo oni najbolje mogu pojasniti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] što mogu ili ne mogu napraviti.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. Iduće godine kada će plaće bit ljudima 600 eura, a tank benzina 100 eura mislim da će biti ljudima svejedno da li se dualno ili dvojno prikazuju cijene, ali neću čak ić u tu teoriju dakle boljku eura za hrvatsku ekonomiju. Moram reći da je malo cinično kada govorite o tome da smo mi već izgubili suverenost monetarnu i da uopće ne možemo upotrebljavati te afirmativne politike deprecijacije tečaja kako bismo vodili afirmativne politike izvoza i zapošljavanja, ali čak iz ove vaše mainstream liberalnog pogleda je nevjerojatno da odgovarate da smo mi već ispunili te kriterije. Pa nema veze što mi sad ulazimo u Eurozonu u trenutku velikog rata i velike inflacije jer iz vaše perspektive bi trebalo postaviti pitanje ne bi li bilo bolje kao Danska odgoditi ulazak u Eurozonu s obzirom da je nama inflacija kudikamo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] niža nego nekim drugim zemljama i mogli bismo [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] stvarno voditi neku afirmativnu monetarnu politiku.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Zaista je ovo teško u 60 sekundi odgovoriti i prokomentirati, ali sve skupa uzevši u obzir dakle moram samo kratko reći dakle što se tiče monetarnog suvereniteta dakle ja tumačim i znate i sami da zapravo niti smijem u konačnici komentirati monetarnu politiku kao našu nezavisnu dakle hoću reći dakle imate uvijek prilike dva puta godišnje vidjeti guvernera i njegov tim ovdje i postaviti sva ta pitanja odnosno tražiti određena obrazloženja. Tako da i ta rečenica koju sam izrekao nije nešto što nije originalno došlo iz HNB-a. Dakle, govorimo o situaciji i o činjenici da smo kao društvo i gospodarstvo duboko euroizirani i duboko već sada integrirani u monetarne tijekove europskog sustava središnjih banaka, što je u konačnici možda najeklatantniji primjer kada pogledate vlasničku strukturu hrvatskih banaka koje mahom praktički iz Eurozone.
Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Kada nabrajamo i nabrajali ste prednosti uvođenja eura onda je to otklanjanje i valutne klauzule koja je jako značajna s obzirom na to da je naša HNB u ovih dosta perioda zapravo čuvala taj tečaj hrvatske kune prema euru i to je ono što je doprinosilo stabilnosti upravo obveza bilo pravno, bilo građana, bilo ovaj pravnih osoba prema bankama kada znamo da je preko 522 milijarde kuna odnosno preko 140,6% BDP-a zapravo sada dug inače prema bankama što države, što ostalih sektora, a da je od toga preko 90% zapravo u deviznim [[Upadica: Hvala vam.]] u deviznoj obvezi odnosno u EUR-u.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvažena zastupnice i predsjednice našeg matičnog odbora, skroz se mogu naravno složiti s vama i ta tema koja je ja bih rekao aktualna u Hrvatskoj dulji niz godina pa i desetljeća i ona je mogu osobno svoje mišljenje reći dakle kada je bila aktualna '90.-ih godina tada bi još praktički i mogla imati nekakvu svoju ozbiljniju ovoga, ozbiljnije rješenje ako bi se odlučilo na nekakvu značajniju korekciju tečaja. Međutim u međuvremenu upravo ovo što govorite upravni dug cijelog našeg sustava i države i poduzeća i građana koji je mahom ili izravno ili neizravno dakle indeksiran u EUR-o i onda se tu, matematika nažalost je vrlo jednostavna i onda možemo si uzimati neke postotke što bi značila eventualna deprecijacija na razinu javnog duga, duga od korporacija odnosno duga svakog ponaosob od nas koji imamo kredite recimo u EUR-ima.
Kolega Beljak, izvolite.
Grozdana hoćete ugasiti? Nije, može.
Poštovani ministre eto ja ću iskoristiti priliku pa ću vas podsjetiti na pitanje kolege Hajdukovića. Dakle, tko je kome platio novac za Sberbanku, malo ću proširiti u kojoj valuti, da li u kuni, dal u kunama, dal u EUR-ima ili u rubljima i tko je sada vlasnik Agrokora? Hvala lijepo.
Što se tiče ovoga, hvala lijepo uvaženi zastupniče, dakle Sberbanka cijeli taj proces i dijalog naš je bio isključivo prema Europskom sanacijskom mehanizmu odnosno odboru i ta relacija koja se vodi na razini HNB vlada odnosno u nekom trenutku kada se pojavio kupac kao takav. Tih 71 milion kuna je isplaćen prema HNB-u i sredstva idu odnosno usmjeravaju se prema Jedinstvenom sanacijskom odboru koji ta sredstva naravno uplaćuje vlasniku bivšem odnosno sada onome koji više to kao takav nije. Dakle, vrlo jasno sve je vrlo transparentno, bilo kune, bilo EUR-e to ja bih rekao i manje važno iznos je vrlo jasno komuniciran. Ne znam što sam sad ovoga krivo rekao, da. A što se tiče vlasništva Agrokora ili Fortenove treba pitati u kompaniju, ja zaista ne raspolažem tim podacima.
Kolegice Opačak Bilić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre pa evo čuli smo i vidimo da je većina zastupnika, jednako tako i građana onaj dio koji su za uvođenje EUR-a doista su zabrinuti tajmingom koji je u ovom trenutku doista ključan. Neminovno je da zapravo uvođenje EUR-a donosi i otvara mogućnosti još većeg i poskupljenja i inflacije i moguć negativni trend u potrošnji, u gospodarstvu, a znamo da je gospodarstvo dodatno ajmo reći oštećeno i prethodnim i trenutnim procesima dakle Covid, rat i doista ovo su situacije u kojima je jedan objektivni pristup jako važan. Ja vas pitam jeste li vi spremni objektivno pogledati na vrijeme i na tajming uvođenja EUR-a ili se evo doista držite onog što ste si zadali i ne razmišljate o odgodi ili ste evo danas ovdje samo da bi se zadovoljila forma jer svaki znači najmanji krivi korak može imati velike negativne učinke. Dakle, ostajete li pri zadanim vremenskim terminima jer koliko god priprema bila dobra ipak u ovim okolnostima može imati [[Upadica: Izvolite.]] jako velike negativne učinke.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, ja volim dolaziti u Hrvatski sabor tako da nisam samo pro forme danas došao, moram se malo i našaliti. Držimo se našeg vremenskog okvira, ali uzimamo u obzir naravno i sve okolnosti i pomno promišljamo sve te izazove i sve te rizike s kojima se suočavamo i dalje stojimo iza ovoga našega smjera i odluke terminske. Povezat ću prethodnu repliku vas i mene obzirom da dolazimo iz istoga grada, dakle kada opet govorimo o koristima i nedostacima imali smo situaciju Sberbanke, dakle ova uplata prema vlasniku kad se steknu uvjeti. Naša komunikacija sa Jedinstvenim sanacijskim mehanizmom, kamo sreće, kamo sreće da takav jedan sustav postoji recimo za poduzeća onda ovo što radimo u proteklih nekoliko dana i na vezi smo cijelo vrijeme s jednom jako zdravom i dobrom kompanijom, sami dobro znamo što u Slavonskom Brodu znači 872 radna mjesta, plus 150 itd. dobavljača bi riješili isto kao što smo riješili Sberbanku. Trebat će nam malo više vremena odnosno treba nam malo više vremena, ali ja sam 100% siguran da ćemo naći neko rješenje.
Kolega Begonja, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre podržavam naravno uvođenje EUR-a kao službene valute i u tom kontekstu i današnji ovaj nacrt odnosno prijedlog zakona, ali bi vas molio da još jednom za naše građane pojasnite nam koliko će i da li će uopće uvođenje EUR-a doprinijeti povećanju inflatornih kretanja i ako hoće kakve su procjene u tom smislu. I drugo ako vam ostane vremena da se osvrnete još jednom i na benefite uvođenja EUR-a za građane odnosno za naše poduzetnike. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče dakle govorit ću opet o podacima koji su rađeni temeljem analize 7 zemalja koje ulaze u Eurozonu, okolnosti nije bile ovih koje smo trenutno Covida, geopolitike i slično, ali 0,2 do 0,4 postotna boda u prvoj godini i jedino jer taj trošak zaokruživanja odnosno negativna strana zaokruživanja je jednokratna u jednoj godini u pravilu praktički u prvoj. Međutim, opet ponavljam trenutno smo suočeni sa kud i kamo višim inflatornim pritiscima i danas je zaista teško općenito svi ovi naši napori na obuzdavanju inflacije jer više ovdje u dobrom dijelu, dobrom dijelu poglavito energenata, ne govorimo samo o postotnim promjenama, ne govorimo čak koliko puta je nešto poraslo, dakle značajan udar gdje mi koristimo kompletni instrumentarij kao što vidite maloprije sam spominjao i kad sam komentirao HNB upravo i ta monetarna politika kojoj je glavni cilj održavanje stabilnosti cijena danas od naših odgovora praktički svi su u sferi [[Upadica: Hvala vam.]] fiskalne politike.
I na kraju kolegica Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, dakle poznato je da stabilne i otporne države mnogo bolje funkcioniraju i uspješnije u uvjetima zajedničke valute dok države koje su opterećene vlastitim gospodarskim problemima tu imaju problema. Tako da dosta je jasno da nismo baš zadovoljili sve te kriterije da, da nam je ovaj opći dug države nije ispod 60% i ta inflacija o kojoj se sada već jako puno govorilo nije 5,03 košto bi trebala bit nego 5,5. No rekli ste da je vaš zadatak slušati građane. Građani doista se boje što će se zapravo dogoditi. Znači ja vas ponovno molim da kažete koje su negativne posljedice uvođenja eura s tako nepovoljnim pokazateljima i naročito s obzirom na ovaj geopolitički moment koji ne znamo kako će završit nažalost. I drugo pitanje, što je sa crnim listama onih koji povećavaju cijene bez tržišne potrebe koje imaju dobar efekt u Sloveniji? Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, stići ćemo ovo raspraviti i malo poslije. Ovaj prvi dio sam već nekoliko puta spominjao. Ajmo na ove crne liste, dakle nastup i pristup Ministarstva gospodarstva i održivog razvitka za koji smatram da je izuzetno dobar kroz cijelu komunikaciju koju vode zaista sa jako, jako puno aktera i sudionika jer zapravo kada gledate i taj poslovni sektor, što su i meni maloprodaji lanci nedavno rekli i obećali, naravno nije samo do njih i oni imaju neke svoje dobavljače, al ne žele ni oni reputacijski biti okarakterizirani ti koji su bili ono što volimo reći lovci u mutnom. I vidite i sami mi ćemo slijedeći tjedan raspravljati o snižavanju stope PDV-a na pojedine artikle, neki od njih su već sada krenuli u neke afirmativne marketinške i prodajne kampanje da već sada snižavaju cijene i prije samog formalnog. Zašto sam spomenuo ovaj afirmativi dio? Zato što gledamo naravno i trebamo, ako identificiramo naravno neke negativne reperkusije ovoga trebamo to označiti, al trebamo gledati i taj afirmativni pristup. Oni koji ispune sve ovo što se od njih očekuje na pravi način i njih treba između ostaloga prozvati u javnosti, prozvati u pozitivnom smislu, eto.
Hvala vam Hvala potpredsjedniku vlade i ministru financija, došli smo do kraja. Sada ću samo prije nego što pređemo dalje na raspravu, informacija, na ekranu vidim da još uvijek traje Odbor za graditeljstvo i prostorno uređenje i Odbor za gospodarstvo, dakle još se vodi rasprava oko novog ministra, tako da nisam siguran da ćemo uspjeti u 13 sati glasovati, pa vas molim da pratite ovaj do kada će trajati odbor i glasovat ćemo onda 30 minuta odnosno pola sata nakon što završi sjednica odbora. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Dobro, moguće da će biti u jedan, a možda će biti i malo kasnije, uglavnom molim vas samo to da pratite. Sada nastavljamo dalje sa radom, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prva je na redu poštovana kolegica Martinčević koja će govoriti u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista, a nakon nje u ime istog kluba govorit će kolega Klasić. Izvolite kolegice.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Prvo i najvažnije što moramo naglasiti u cijeloj ovoj raspravi je da ulazak Hrvatske u eurozonu ne predstavlja čarobni štapić i nije rješenje svih naših problema, pa čak objektivan niti jednog strukturnog. Svi smo svjesni činjenice da primjerice strukturni problemi ne znam zdravstva sasvim sigurno nećemo riješiti prelaskom na euro. Stoga stvarne temelje za naš razvoj možemo tražiti samo u snažnim reformama za koje treba imati hrabrosti i sposobnosti, to sam samo htjela uvodno u ovu raspravu naglasiti. S druge strane nitko ozbiljan, a nakon lako provjerljivih iskustava svih zemalja koje su ulazile u Europsku monetarnu uniju ne može tvrditi da je jednokratni inflatorni udar između 0,2 i 0,3% bilo kakav razlog koji bi nas trebao spriječiti u procesu ulaska. Naime, i covid inflacija kojom svjedočimo i ova ratna inflacija nam jasno govore o upravo grotesknom argumentu od jednokratnog inflatornog udara u odnosu na inflatorne opasnosti kojima kao što sam rekla upravo sada svjedočimo. Ponovit ću nekoliko opće poznatih činjenica zbog kojih snažno podržavamo odluku o ulasku u eurozonu. Prva je da je valutni rizik kojem smo danas izloženi vezan uz činjenicu da je 140% vrijednosti BDP-a od duga svih sektora države, poduzeća, stanovništva vezan na euro. Nadalje, jasno je da bi nas svaka ozbiljna deprecijacija dovela u stanje recesije. S jedne strane ulaskom u eurozonu eliminiramo taj rizik, a s druge objektivno ne gubimo ništa jer tu tzv. neovisnu monetarnu politiku o kojoj se često govori kao što znamo nemamo još od 1993.g. i zato ne možemo koristiti tečaj kao instrument. Danas tvrditi da bi bilo bolje da smo tečaj prije 30-tak godina koristili aktivno, da smo za to imali snage i sposobnosti je isto tako moguće kao i tvrditi da je puno pametnija konzervativna politika vezanja tečaja najprije uz njemačku marku, a zatim i uz euro. U svakom slučaju i jedna i druga rasprava te vrste danas je potpuno bespredmetna i u suštini predstavlja čisto politikanstvo. Što se suvereniteta tiče, ulaskom našeg guvernera u Upravno vijeće Europske centralne banke sa aktivnim glasom dobivamo nekoliko puta veću težinu od našeg financijskog udjela i time se naš suverenitet u smislu mogućnosti utjecaja na odluke koje su za nas važne povećava, a ne smanjuje. Koristi kao što su godišnja ušteda na transakcijskim troškovima od milijardu i 200 milijuna kuna nisu najvažnije, ali nisu ni male, kao što je važna i bitno lakša odluka svakog stranog investitora da ulaže u zemlju u kojoj se monetarno osjeća potpuno sigurno i komorno. Još je značajnija korist kroz smanjenje kamatnih stopa i kapacitet za upravljanje u budućim gospodarskim krizama. Mi imamo sasvim konkretno iskustvo covid krize u kojoj nam je od izuzetne pomoći bio presedan pristupa Europskoj centralnoj banci u trenutku rizika i smanjenja deviznih rezervi, a to nam je dozvoljeno samo zato jer smo već bili u visokom stupnju procesa ulaska u eurozonu. Europski mehanizmi stabilnosti trenutačno drži oko 60% ukupnog grčkog duga i nije slučajno da je Grčka baš navodim kao jedan ekstreman primjer učinila sve znalo što se tamo događalo učinila sve da ostane u euro zoni i ne pada joj na pamet da izlazi iz nje jer je svjesna da bi bez europskog mehanizma stabilnosti teško izdržala cijenu duga. Da zaključim. Ulazak u euro je izuzetno dobar instrument koji nam uz sposobnost za reforme može doprinijeti i zdravom i dugoročnom razvoju. Zato svi oni koji u ovom trenutku pod demagoškom maglom zaštite našeg suvereniteta, zaštitom valute u suštini borba za kunu prikrivaju stvarnu želju da ne budemo potpuno integrirana europska država. Oni ne žele da našu budućnost prepoznajemo kao dio Europe, nego kao jedna mala rubno balkanska državica i što je najnevjerojatnije to čine upravo u trenutku kada je potpuno jasno koliko nas već i naše članstvo u NATO savezu, ali i u Europskoj uniji pozicionira bitno drugačije od mnogih zemalja koje se danas grčevito bore za ulazak u EU i europsku zonu. Hvala.
I vama. Ispred Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista … … [[Upadica Bukarica, ne razumije se.]] Aha, gospodin Klasić. Da, da. Oprostite. Znači drugi dio kluba Reformista i HSLS-a nastavlja gospodin Klasić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Europska unija politički je savez utemeljen na vrijednostima koje uključuju i individualnu slobodu, ljudska prava, demokraciju i vladavinu zakona. Te zajedničke vrijednosti predstavljaju sve ono što Europska unija zapravo jest i definira ju njezin način djelovanja. Spomenute europske vrijednosti temelj su za kvalitetne europske institucije. Europska ekonomska i monetarna unija jedna je od institucija EU kojoj je Republika Hrvatska pristupila 2013. godine. Potpisivanjem ugovora o EU preuzela je i obavezu prihvaćanja eura kao svoje valute, odnosno obveza pristupanja euro području. Uvođenje eura u našu zemlju dodatni je korak prema višem stupnju europske integracije i u Hrvatskoj. Prednost odluke za uvođenje eura sada u vrijeme krize u Ukrajini postale su još izraženije, te strateški opravdanije i bitne za stabilnost države. Sada je postalo jasno da na samo pristupanje euro zoni može zaštititi od nestabilnosti kapitalnih tokova i neočekivanih pritisaka na promjene tečaja. Ulazak u euro zonu Hrvatskoj i hrvatskom gospodarstvu pružit će ogroman kišobran u geostrateškoj poziciji u ovim turbulentnim i kriznim vremenima. Primjer suprotne političke odluke ne ulaska u euro zonu pojedinih država članica koji graniče sa Ukrajinom vidljive su sada i pokazuju kako se njihovo krizno okruženje odražava na njihovo gospodarsko, političko pitanje što se neposredno odražava i na njihovu nacionalnu valutu. Investitori izbjegavaju potencijalno nestabilne zone i u slučaju krize bježe kao miševi sa Titanika. Primjer takvog pretakanja krize trenutno je vidljiv najviše u Poljskoj čija je Centralna banka prošli tjedan intervenirala dva puta iako to nije ostvarilo željeni rezultat zbog prekogranične krize. Pa poljski zlot nezaustavljivo gubi vrijednost. Taj udar daleko lakše se kompenzira ako je zemlja u euro zoni, jer stabilizacija krize ravnomjerno se raspoređuje na sve članice Unije, jer većina nije direktno obuhvaćena neposrednom ugrozom. Iz istog geostrateškog razloga sve su baltičke zemlje skoro pa jednoglasno prihvatile ulazak u euro zonu kako bi umanjile mogućnost krize, te postale privlačnije za investicije kao stabilno monetarne zemlje na koje ne utječu neposredno moguća krizna okruženja. Ovo je nesumnjivo bitno i za našu državu jer se i sama Hrvatska nalazi u potencijalno nestabilnom okruženju, a euro nedvojbeno može našu zemlju učiniti privlačnijom stranim ulagačima s obzirom na to da se njima pojednostavljuje pristup našem tržištu. Mogu se raditi kalkulacije u jednoj valuti, a samim time uklanjaju se i tečajne razlike. Euro može biti čimbenik koji odlučuje hoće li poduzeće ili tvrtka osnovati sjedište u našoj državi ili u drugim zemljama koje ne plaćaju u toj valuti. Euro nam tako može dati važnu konkurentnost, prednost unutar ove regije. Uvođenje eura u Hrvatskoj smanjit će se i rizici na financijske i makro ekonomsku stabilnost kao i kamatne stope i transakcijski troškovi osobito za hrvatsko gospodarstvo. Trenutna tečajna politika koja se provodi i ne ide u prilog hrvatskim izvoznicima i ona je jedna od najvećih prepreka povećanju profitabilnosti. U tim okolnostima vrlo teško mogu ostati konkurentni na zahtjevnom globalnom tržištu. Koji su s druge strane nedostaci eura? Jedan od njih svakako je nemogućnost određivanja kamatnih stopa koje će za Hrvatsku određivati Europska središnja banka. Negativni učinak na ekonomski kapital društva imat će i na obračunavanje obaveze jer će one diskontirat se sa nižim kamatnim stopama pa će iskazane obveze biti u konačnici veće. No, vjerojatno je najnegativnija percepcija potreba da se jamči za obaveze i manje discipliniranih zemalja euro zone. To se u potpunosti ostvarilo u slučaju Grčke kada su ostale države htjele ne htjele morale se uključiti u mehanizam spašavanja i financijsku potporu toj zemlji. Međutim, ukupno gledajući pozitivne strane eura za Hrvatsku znatno nadmašuju one moguće negativne što je pokazala i analiza HNB-a s preduvjetom da se cjelokupni posao odradi kvalitetno, detaljno i sa velikom razinom ozbiljnosti i pozornosti. HSLS će zbog tog razloga podržati Zakon o uvođenju eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj jer ono se ne svodi isključivo na ispunjavanje preuzetih međunarodnih obaveza, nego su benefiti koje ćemo ostvariti veći od mogućih negativnih rizika za građane Hrvatske. A u svakom slučaju potaknut će naše poduzetnike i gospodarstvo, te nas još više integrirati na jedinstveno tržište u okviru monetarne unije. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika Hrvatskih suverenista također će dijeliti vrijeme. Prvi je gospodin Pavliček, a onda Milanović Litre. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici resornog ministarstva. Pretposljednji po BDP-u po glavi stanovnika u EU, pretposljednji po potrošnji osobnoj po glavi stanovnika u EU. Udio javnog duga u BDP na nekih 82,4% trenutno na svega 66% prosječne razvijenosti EU. Godišnja stopa inflacije je krajem 2021. godine 5%. Svi su to nažalost ekonomski pokazatelji koji krase lijepu našu. Nažalost, bojim se ono najgore tek dolazi. Naime zbog krize u Ukrajini imamo svakodnevno rast cijena energenata, rast cijena roba i usluga. Ulaskom u Eurozonu ništa, ama baš ništa se neće promijeniti nažalost doći će do još dodatnog pada standarda naših sugrađana. Naime, dokazno je da je u svim zemljama koje su ušle u Eurozonu u prvih nekoliko mjeseci i prvih godinu dvije dana došlo do znatnog rasta cijena roba i usluga, a da plaće i mirovine to u prvom mahu nisu pratile. I Hrvatska tu neće biti izuzetak i nemojmo se zavaravati. Naime, morate imati na umu da će jedna prosječna plaća iznositi tj. mirovina svega 300 EUR-a, a jedna vekna kruha euro i pol. Da će jedan umirovljenik sa 35 godina radnog staža 10% svoje mirovine morati izdvajati za kruh. Dobrodošli u hrvatsku EU u 21. stoljeću. No, guverner Vujčić je prije svega 2 mjeseca dao jednu fascinantnu izjavu. Na pitanje novinara kako će se građani zaštiti od neopravdanog rasta cijena on izjavljuje birajte one koji vam nude niže cijene odnosno kupujte tamo gdje je jeftinije. Od čovjeka koji ima neto plaću gotovo dvostruko veću od ministra Marića 38.000 kuna očekivao bih ipak kvalitetniji odgovor. Isto tako, i ovi kontrolni mehanizmi koji su u ovom zakonu postavljeni kako bi spriječili neopravdan rast cijena nažalost tome neće pripomoći kao što je član 43. i razdoblje dvojnog iskazivanja cijena. Naime, već sada u razgovorima što možete svi provjeriti sa ugostiteljima, sa trgovcima se govori da će doći do rasta cijena prije razdoblja dvojnog prikazivanja cijena kako bi se izbjeglo upravo ovakvi članci i ti kontrolni mehanizmi. Međutim, s druge strane premijer Plenković polovicom rujna izjavljuje da uvođenje EUR-a ima niz benefita, pa tako navodi da će nestati valutni rizik, nestat će mjenjački troškovi, smanjit će se kamatne stope, potaknut će se strana ulaganja, imat ćemo bolji kreditni rejting i imat ćemo vrlo vjerojatno veći priljev turista. Nažalost velik dio ovih argumenata jednostavno ne stoji. Idemo redom. Nestat će valutni rizik, hrvatska kuna je već desetljećima vezana kako uz njemačku marku tako i uz EUR-o i nekog većeg valutnog rizika niti nema. Nestat će mjenjački troškovi, tu je premijer u pravu, ali nestat će i minimalno 2.000 radnih mjesta prvenstveno žena koje su radile u mjenjačnicama i koje će završiti na burzi rada. Smanjit će se kamatne stope, smanjenje kamatnih stopa će ovisiti prvenstveno o financijskoj situaciji i gospodarskoj situaciji u RH, a ne o tome koja je valuta plaćanja. Potaknut će se strana ulaganja, evo vam jedan egzaktan primjer. Izravna strana ulaganja u Hrvatskoj 2020. godine su iznosile 1,3 milijarde dolara. Izravna strana ulaganja u Republiku Srbiju te iste godine koja nije u EU niti ima EUR-o kao valutu su iznosila 3,4 milijarde američkih dolara, a izravna strana ulaganja u susjednu Mađarsku koja je dio EU, ali nije u Eurozoni iznosi čak 4,1 milijardu dolara. Znači 300% više nego u RH. Razlog ulaganja stranih investitora ne ovisi o valuti koju koriste nego o tome koliko je pozitivna ili negativna gospodarska klima i klima za poduzetnike u određenoj državi. Također, bih istaknuo da bih se složio s premijerom da ćemo jedino imati pozitivan i bolji kreditni rejting, a on samo znači dodatno zaduživanje Hrvatske. Još jedanput napominjem ulaziti u Eurozonu u doba najveće gospodarske krize EU nije mudro, nemojte srljati kao guske u maglu što smo činili i prije u povijesti. Mnogi oni koji će danas podržati ovaj zakon će vrlo brzo plakati za hrvatskom kunom.
Samo malo, treba čistiti unutar kluba isto. Izvolite.
Mi smo, mi smo svoje očistili, mi smo svoje unutar kluba očistili hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege u trenutku najveće zabilježene krize ekonomske kao što je rekao kolega Pavliček, neizdržive inflacije uzrokovane histerijom oko Covida, poskupljenja energenata, posljedica potresa na Banovni i na kraju još uvijek nesagledivih posljedica rata u Ukrajini Vlada RH srlja u novu tragediju hrvatskog naroda zvanog Eurozona odnosno EUR-o. Svrha i cilj zajedničke valute u EU bila je ekonomski ujediniti europske narode koji su imali stoljetnu povijest sukoba i ratovanja. No, put u pakao popločen je dobrim namjerama. EU stvorila je još jedan politički mehanizam kojim briselski birokrati oduzimaju dio suvereniteta državama članica. Ekonomski nobelovac Milton Friedman poznat po svom znanstvenom radu o utjecaju novca na ekonomiju je predvidio budućnost EUR-a u članku koji je imao zlosutan naslov EUR-o ekonomija, unija, EUR-o ekonomska unija prema političkom razilaženju. Na kraju se dogodilo upravo to. EUR-o umjesto jedinstva, ekonomskog rasta i stabilnosti pretvorio se u izvor nestabilnosti i slabosti. No, kako ne bi dao primjere samo desnih ekonomista imamo i primjer Georga Stiglerca, nobelovca lijevo orijentiranog ekonomiste i glavnog savjetnika Bila Clintona koji u svojoj knjizi …/Govornik govori engleski./… također kritizirao plan zajedničke monetarne unije tj. eurozone i eura kao takvog. Nadalje, imamo Moodya politički neutralni ekonomist koji je radio na primijenjenim projektima u MMF-u i Svjetskoj banci napisao je utjecajnu knjigu o problemima eura …/Govornik govori engleski./… znači visokokvalificirani ekonomski stručnjaci, desni konzervativni i lijevi jasno ukazuju da je euro nestabilan i da sa sobom donosi niz problema. Postoji jasan razlog zašto ovako širok spektar ljudi zagovara reforme euro sustava. Euro kao zajednička valuta ne funkcionira. Niti jedan od prije spomenutih osoba nikada se nije protivila kreiranju EU niti je javno nastupila protiv EU, niti želi da euro nestane. Svi podržavaju EU ideju eura samo jasno upozoravaju da je euro u svojoj konstrukciji i trenutnom stanju problem za sve države članice. Euro nije ispunio svoju očekivanu svrhu i sada svi imaju problem. Narod ima slab ekonomski rast, a političari ne žele priznati da su pogriješili. Bez obzira na upozorenja tako širokog spektra ozbiljnih ljudi, Vlada RH se politički, a ne ekonomski odlučila na što brže uvođenje eura u Hrvatsku, bez obzira na moguće ekonomske posljedice, bez ozbiljne ekonomske analize i ono što je najvažnije bez kritičnog promišljanja argumenata znanstvenika koji se primarno bave analizom monetarne politike. Kako bi države mogle pristupiti euru postavljeni su jasni kriteriji ekonomski, ti kriteriji su se nazivali kriteriji konvergencije, inicijalno kriteriji konvergencije su se temeljili na stvarnim jasno definiranim realnim brojkama, danas se temelje na očekivanim budućim brojkama. Osnovne četiri ideje oko koje bi trebale dati ekonomsku stabilnost u zajedničkoj valuti su stabilnost cijena, zdrave javne financije, stabilnost deviznog tečaja i dugoročne kamatne stope. U svojoj teoriji ovi kriteriji su bili savršeni, jasno su definirale monetarne i financijske karakteristike koje su potrebne kako bi se moglo prijeći na zajedničku valutu. Država mora kontrolirati svoje financije i mora imati monetarne karakteristike onih država koje već imaju euro, kao što to Hrvatska nije niti je ikada bila niti će ikada biti. Ovi kriteriji su se mijenjali kroz godine, a jedini razlog zašto je Hrvatska odobrena usvajanje eura su popušteni kriteriji zbog posljedica covida pandemije na gospodarstvo. Jasno je da je uvođenje eura politički projekt vladajućih i da ih ne zanima ekonomija. Briselske namjesnike zanima samo i isključivo [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] zadovoljavanje svojeg gospodara. Uvođenje eura za njih je birokratska procedura mijenjanja papira.
Gospodine Litre hvala [[Upadica Milanović Litre: Čije će]] Milanović Litre hvala.
Posljedice očekivati cijeli hrvatski narod.
Hvala lijepa, hvala, hvala. Bit će sretan g. Clinton kad ste ga proglasili ljevičarom. Idemo sada na jednu obavijest, najprije gospođa Mrak Taritaš i obavijest je sljedeća, budući da su sjednice Odbora za gospodarstvo i Odbora za graditeljstvo završile glasovanje završile svoje glasovanje naše glasovanje će biti kao što je i najavljeno u 13.00 sati. Znači širite vijest. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicama, kolegice i kolege. A sad malo drugačije nego što je prethodni klub imao svoj stav. Dakle, meni je žao što o ovoj važnoj temi koja je važna za našu zemlju i za sve oko nas govorimo u kontekstu kad su svjetla pozornice nažalost vezana uz agresiju na Ukrajinu, a kad gledamo nekakve lokalne situacije onda je vezano uz probleme naših ministara koji ili daju ostavke ili su u zatvoru, da danas je zapravo cijelo prijepodne bio u kontekstu novog ministra koji će po svemu sudeći i nemamo nikakve dvojbe biti danas izglasan u 13.00 sati. Mi smo apsolutno sigurni da je uvođenje eura jedan od onih prijelomnih trenutaka u povijesti jedne države. Na kraju krajeva, kolikogod nam to neobično izgledalo mi i službeno ulazimo u klub onih uspješnih, ne samo u Europi nego i u svijetu, bez obzira koliko nam to neobično gledano u kontekstu zaista onog što svi pratimo vijesti koje se dešava uz Ukrajinu, a vidimo da ono što se kod nas dešava nije baš nešto sjajno. Ali onaj problem kad ulazite u takav jedan klub uspješnih je to da ste u tom klubu najslabiji ili među najslabijima i to je onaj zadatak na kojima još na kojem moramo još puno radit. Ali nema dvojbe barem za nas da je ulazak u eurozonu uspjeh svake zemlje pa tako i Hrvatske. Uvođenje eura preostali je posljednji dio konsenzusa u hrvatskoj politici koji smo uspostavili sad već prije više od 20 godina, a ticalo se naše ambicije da budemo članica EU i podršku koju su sve stranke u saboru dale toj ideji. Nakon gotovo devet godina članstva u Uniji vrijeme po svemu sudeći dosta brzo ide, sad smo ispred vratima eurozone i donosimo Zakon o uvođenju eura kao službene valute u Hrvatskoj. Posljednjih godina, a i danas je ovdje tako puno se spominju kriteriji iz Maastrichta, a to su stabilnost cijena, održivost javnih financija, stabilnost tečaja i konvergencija dugoročnih kamatnih stopa i pustimo sad na stranu ulazak ili ne ulazak u eurozonu, ali ti kriteriji i činjenica da smo ih zadovoljili ili ćemo ih zadovoljiti nadam se, su dobra stvar. Ako nam nešto u ovoj zemlji treba onda je to stabilnost glavnih dijelova naše države i njihova usklađenost s onima koji su pod bilo kojem kriteriju bolji od nas. U ovom prijedlogu, a pozivajući se na Strategiju uvođenja eura, navodi se da će koristi od uvođenja eura za Hrvatsku znatno premašiti eventualne nedostatke. U ovom trenutku nemam neke posebne razloge u to sumnjati i na, nekako, trudim se vjerovati da je tome tako. Korist od uvođenja eura su otklanjanje valutnog rizika gospodarstvu, smanjenje troškova zaduživanja, smanjenje rizika i izbijanja valutne i bankovne krize, niži troškovi transakcija, poticaj izvozu i stranim ulaganjima, sudjelovanje u raspodjeli monetarnih prihoda eurosustava i pristup mehanizmu financijske pomoći europodručja. I to su sve dobre stvari za Hrvatsku koji nam daju dozu sigurnosti koju do sad nismo imali, a u očima svih sudionika globalne ekonomije, mi postajemo dio elitnog društva u svakom pogledu. Uvođenje eura ima i svoje troškove i opasnosti. Jedna od njih, ona koje se građani najviše boje je i porast cijena. Taj strah je opravdan. Njega treba imati na umu i svim raspoloživim sredstvima pokušati suzbiti rast cijena vezan uz uvođenje eura. To je posebno važno, a i opasno u trenutku u kojem se nalazimo kad zbog ratnog stanja u Ukrajini i sankcija Rusiji prijeti globalna nestabilnost cijena ključnih sirovina i energenata. To je inače vrijeme kad veliki i mali špekulanti pokušavaju ugrabiti dio tog kolača nestabilnosti i sigurna sam da će mnogi to pokušati i pod kišobranom uvođenja eura. Ovaj Zakon, protiv toga se bori odredbama o obvezi dvojnog prikazivanja cijena u vremenu prije i poslije uvođenja eura i oslanjanje na uvid u stanje i zdravi razum svih nas koji ćemo naprosto izbjegavati one usluge, proizvode i njihove ponuđače koji su podigli cijene bez opravdanog razloga, kako to piše. Možda bi se moglo ići i korak dalje pa propisati da cijene koje su rasle u tom razdoblju moraju biti označene drugom bojom, možda čak i s postotkom rasta pa da svima nama bude lakše prepoznati što je poskupjelo i čini nam se to poskupljenje u granicama opravdanih razloga. Hvala.
Gđa. Puljak će nastaviti raspravu Centra, Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle evo, ne trebam još jednom ponavljati da podržavamo europsku orijentaciju Hrvatske, članstvo u svim europsko-atlantskim savezima, pa tako evo i ulazak u Eurozonu, no činjenica jest da je svaka promjena, bilo koja promjena, dakle, pa i ova, teška, zato se treba i planirati pomno i dobiti podršku, je li, svih uključenih strana, svih zainteresiranih strana, pogotovo građana, dakle građani moraju biti sigurni da ova promjena neće utjecati na kvalitetu njihovog života, da neće doći do porasta, drastičnog porasta cijena, da neće doći npr. i do, ne znam, povećanja kamata, njihove kredite, isto tako i s druge strane, poduzetnici moraju biti sigurni da neće doći do nekakvih neopravdanih ili nepotrebnih troškova pri ovoj zamjeni. Moramo priznati da danas živimo zaista u teška vremena, Europa na neki način na pragu recesije, utjecaj rata i sankcija na europsko, a kamoli na naše gospodarstvo, čini se da će biti i teže nego što je u početku se procjenjivalo. Vlada sama je u sred krize, ministri se, evo, mijenjaju kao na traci, što i ne bi trebao biti neki problem, inače, da se evo, ne mijenjaju radi raznih afera u kojima sudjeluju. Dakle imamo Vladu u kojoj, evo, opravdano sumnjamo da može voditi išta, a kamoli jedan ovako kompleksan proces, kao što je zamjena kuna s eurom. Imamo isto tako i državu koja je druga najsiromašnija država u EU, od kada je nastala, evo sve su Vlade do sada, nisu uspjele smanjiti državnu potrošnju, imamo razinu javnog duga koji ne odgovara i stupnju razvoja, imamo gospodarstvo i ekonomiju koje nije robusno na nikakve, a kamoli, evo, šokove koji se danas događaju. Dakle danas na ovaj dan ne možemo zapravo ništa planirati niti sljedeća 3 dana, a kamoli što će se događati do lipnja kada se donosi odluka o tome koji će biti fiksni tečaj, jesmo li ispunili evo, konačno sve uvjete i možemo li se, jesmo li sve ispunili za ulazak u Eurozonu. Danas smo evo, po tim trenutnim pokazateljima spremni, ali kažem, evo, tko zna što će se dogoditi do lipnja, evo, vidjet ćemo. Danas smo na odboru razgovarali, Odboru za financije, razgovarali o nekim konkretnim pitanjima koja ću ja, evo, ovdje ponovo postaviti, čisto da evo i ministar čuje, ali i da ostanu i da se nekako riješe odnosno odgovore do drugog čitanja. Dobili smo nekakve odgovore na odboru, ali kažem, da to uđe i u nekakvo obrazloženje do drugog čitanja. Neke od njih su, evo, čitat ću ovdje i iz HUP-ovih primjedbi i komentara, tako npr. evo primjedba vezana uz čl. 8 koji govori o tome da je zabranjeno povećati cijenu robe ili usluge bez opravdanih razloga, dakle što je, što su to opravdani razlozi ili, to se, ovaj, s pravom ljudi pitaju jer znamo evo i sad smo u slučaju, u .../nerazumljivo/... u toj smo fazi kada je inflacija u Hrvatskoj, evo 5 i veća od 5%, dolazit će do promjene cijena, je li, kako će to ovoga, utjecati i što će se dogoditi pravnim subjektima koji ne budu poštivali ovaj članak? Je li, ima li nekih sankcija na koji način će se procjenjivati što je opravdani razlog, ako netko nije to poštovao, što će mu se dogoditi? Kažem, evo to je, sve je ovdje HUP dobro sumirao oko tog pitanja. Isto tako, pitanja su stalno oko ovog zaokruživanja, je li, koliko će to, je važno i za informatičare na koji način to zaokruživanje će utjecati na konačnu cijenu. Ono što sam pitala evo i na odboru oni računi koji su izdani u '22. godinu, a za zapravo za obavljene usluge iz '22. godine, a izdani su u '23. godini hoće li biti u EUR-u ili u kuni, dobili smo je li odgovor da će biti u EUR-ima. I još jedno pitanje koje evo nismo bili na odboru, al dobro mogu vam dostaviti [[Upadica: Vrijeme.]] još od HUP-a smo dobili nekakva pitanja mogu vam ih dostaviti, pa da onda evo slobodno odgovorite. Evo, hvala, isteklo mi je vrijeme.
Klub Socijaldemokrata je sad na redu i gospodin Zvane Brumnić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, poštovani kolege zastupnici, pa kada sam saznao da ide ovaj zakon na raspravu u stvari znajući da sam u tom odboru, znao sam da ću imati raspravu o ovome, u stvari mislio sam imati jednu vrlo, vrlo kratku raspravu u stvari reći hrvatskim građanima čestitam što smo jedan posao priveli kraju. Doslovce ovo je bila jedna od rijetkih politika ulazak u Eurozonu odnosno postat sastavni dio Europe koja se danas privodi kraju. Ali onda kad dobijete stvarni zakon pred sebe pa pogledate što piše u tom zakonu onda shvatite da ni ono šta je bilo dobro, šta je trebalo biti dobro, a šta je Europa počela graditi još prije 50-ak godina oni koji su za to zaduženi nisu proveli kako treba. Ja sam danas spomenuo jedan primjer, a to je fiksirali smo način pretvorbe kune u EUR-o znajući jednostavno da ljudi koji su uzimali kamate, kredite u kunama jer su željeli biti odgovorni prema samima sebi znajući da zarađuju u ovoj zemlji u kunama su imali nešto više kamate od onih koji su uzimali kredite u EUR-ima. Ja se ispričavam kolega iz HDZ-a možda vas ne zanima što će građani nešto više platiti ali je meni dosta teško govoriti ako vi, hvala. Tako da s ove govornice još jednom pozivam ministra, vladu i jednu instituciju čije smo izvješće imali na odboru nedavno, a to je HNB koja se pohvalila time da je u prošlih pola godine zaradila 60 miliona nečega na kamatnim razlikama je i kamatnim i tečajnim razlikama i da je ustvari dobro poslovala. A onda kad sam ja pitao što je taj isti HNB poduzeo u skladu sa onim zakonskim ovlastima onda su rekli ništa. Danas sam pitao ministra ovdje nije stigao odgovorit koliko monetarne suverenosti je RH u proteklih 30 godina iskoristila. Ja mislim nula odnosno da nije bilo niti jedanputa da smo mi iskoristili svoju monetarnu suverenost ukoliko ne smatramo štampanje novca u to. I sada što dalje? Danas je trenutak koji je ustvari bio vrlo sličan trenutku kada se prvi puta počelo promišljati o EUR-u tamo '70.-ih godina, vrlo slična kriza, vrlo slični problemi i tada su ljudi u Europi želeći izbjeći ratove, želeći izbjeći međusobne probleme ustvari zaključili da bi možda činjenica da imamo isto platežno sredstvo na neki način umanjila razlike. Koliko je to točno ili nije točno neki od kolega su govorili da to baš nije točno, ali možemo se prisjetiti zadnje velike krize 2008. i te 2008. je raspad odnosno nestanak EUR-a se pokretao kao vrlo ozbiljno pitanje. I mnogi od ovih ekonomista su čak i zazivali da EUR-o ne može preživjeti pa se onda su se nalazila rješenja sjevernog i južnog EUR-a itd., ali danas nemamo ni sjeverni ni južni EUR-o, niti je EUR-o se raspao kao valuta, niti se europska zajednica raspala, nego je preživjela. Preživjela je vjerojatno zato odnosno EUR-o je preživio jer je puno jednostavnije putem monetarnih politika štititi jedan prostor nego ako taj prostor ima nekoliko zasebnih monetarnih politika. Šta je monetarna politika jedne zemlje? Dobrobit za tu zemlju ali u pravilu nekakva šteta za onu drugu s kojom posluje. Ako mi dignemo ili spustimo tečaj to utječe na cijenu našeg proizvoda negdje vani i mi praktički mic po mic ulazimo u nekakav čovjek bi rekao rat sa suparnicima. Rat nikada nije dobar to danas vidimo jer se dešava stvari rat koji smo svi u Europi vjerovali da se nikada neće dogoditi. A onda sam nedavno čuo jednu genijalnu izjavu iz HNB-a koja kaže da i nakon što stvorimo EUR-o ćemo imati dovoljno deviznih rezervi za ponovno uvođenje vlastite valute ako će to biti potrebno. Da bi se tako nešto dogodilo, ne znam možda ministar kad bude odgovarao može objasniti što bi se trebalo dogoditi da Hrvatska mora ponovo uvesti vlastitu valutu i koja bi cijena toga bila i koja bi snaga nas kao društva u odnosu na okruženje u tom trenutku bila. A ono što trebamo danas razmišljati je da ovaj prostor na kojem živimo je postao ovim trenutkom sastavni dio europske nekakve države, odnosno ja to često kažem Sjedinjenih Europskih Država a da naša snaga u tom prostoru je definirana ljudima i gospodarstvom koje ti ljudi čine. I to je ono o čemu bi mi danas trebali razmišljati i brinuti. Demografske politike kojih nismo imali de facto će jednog dana reći da nećemo ili ćemo imati puno manje ljudi na ovom prostoru. Ako ćemo imati puno manje ljudi mi ćemo puno manje toga moći proizvesti i mi ćemo biti puno manje utjecajni u odnosu na druge. Naš zadatak bi ovog trenutka trebao biti početi razmišljati kako doprinijeti hrvatskom gospodarstvu i kako doprinijeti hrvatskom mogućem odgovoru unutar EU. Govoriti o nekakvoj suverenosti, da se ta suverenost postiže štampanjem novaca ja mislim da je doslovce suludo u današnjem svijetu, da jedina suverenost koja se može postići je u onom trenutku kada ste gospodarski jaki, kada su vaši građani zadovoljni i kada ti građani svoju budućnost ne vide negdje drugdje. A danas naši građani svoju budućnost vide u ovim zemljama koje su po našim uvjetima nesuverene Irskoj, Njemačkoj, Francuskoj itd. Tako da nas ja sve zajedno pozivam da nakon što smo proveli jednu politiku oko koje je postojalo suglasje u ovoj zemlji donesemo suglasje oko nekih drugih politika, da bi ovaj prostor na kojem živimo bio jači i suvereniji za nas same. Evo hvala lijepo.
Hvala. Zadnji klub koji će govoriti prije glasovanja je Klub zastupnika MOST-a gospodin Troskot, pa gospodin Petrov. Izvolite gospodine Troskot.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani narode koji nas pratite putem ekrana. Hrvatsko gospodarstvo nije spremno za ulazak u euro zonu. Nije napravljena niti jedna ozbiljnija strukturna reforma, ne povlačimo pravovremeno sredstva iz EU, ne štitimo naša poljoprivredna zemljišta već godišnje gubimo negdje oko dva i pol pelješka mosta na neiskorištenim poljoprivrednim zemljištima. Nema fleksibilnu ekonomiju što najbolje vidimo u indeksu ekonomskih sloboda gdje se u 2022. godini nalazimo na 45 mjestu rame uz rame s Jamajkom. U zadnjih osam godina poklonili smo cijeli jedan proračun Vlade Republike Hrvatske Njemačkoj, odnosno 170 milijardi kuna jer smo protjerali više naših ljudi u tih osam godina, nego što je u 46 godina potjerala Jugoslavija. A svakom novom recesijom po Mandelovom modelu kad uđemo u euro područje nastavit će se ubrzavat iseljavanje Hrvata u dijasporu. Argument za uvođenje eura kako se najveći dio naše trgovinske razmjene odvija u EU je točan, ali ne i sveobuhvatan jer uvođenjem eura smanjuje se rizik stranim izvoznicima, a ne povećava konkurentnost hrvatskih proizvoda s obzirom da smo uvozno orijentirano gospodarstvo. Samo članstvo u prije navedenim međunarodnim EU integracijama ne osigurava ekonomski razvoj, jer razvoj osiguravaju nacionalne ekonomske politike koje Hrvatska nema. Ulaskom u međunarodne organizacije bez cjelovitih domaćih razvojnih politika Hrvatska postaje lak plijen za globalne špekulante i najbolje je te špekulante opisao nobelovac Josef Stiglic koji je u svojoj knjizi Euro opisao kako su Nizozemci od Grčke tražili da pomaknu rok trajanja svježeg mlijeka sa 4 na 11 dana kako bi onda Nizozemska mogla početi sa izvozom GMO mlijeka u Grčku. Tezu lakog plijena donekle je potvrdio i guverner Središnje banke Slovenije Mitir Gaspariv kada je izjavio Hrvati morate kao novi članovi zapamtiti jednu stvar. Politika Europske centralne banke jedna je monetarna politika bez obzira kakva su gospodarska kretanja u pojedinim državama i ta politika uvijek ili gotovo u cijelosti odgovara u Njemačkoj, a bitno manje odgovara pojedinim manjim članicama euro zone. Bez obzira na to odlučili ste se na euro. HNB je institucija koja bi trebala raditi koordinaciju cjelokupnog prijelaza sa kune na euro, no kako će to biti moguće napraviti kada je Hrvatska narodna banka sa ovim vodstvom od jedne od najuglednijih institucija financija postala obična pećina razbojnička. Vodstvo HNB-a je građane gurnulo u ovršno ropstvo u kontekstu prodanih dugova agencijama, u kreditno ropstvo u smislu prešutnih minusa i nekretninsko ropstvo s obzirom da vice guverneri lešinare nad nekretninama koje kupuju od Agencije za naplatu potraživanja. HNB sa ovakvim vodstvom financijski je porobio i okovao cijeli narod i to gore nego što su nekoć prošli Afrikanci. I zašto mislite onda da će vam sadašnje vodstvo HNB-a koje se ponaša kao uhljebljeni Putinovi ruski oligarsi donijeti išta drugo osim ekonomskog valutnog i inflacijskog ropstva. Na krilima tog ekonomskog ropstva poneki HNB vice guverneri kupuju i voze svoje privatne avione i iz plavih visina vrše super viziju, odnosno nadgledanje patnje hrvatskog naroda koje svakodnevno krvari, briše svoje suze i danonoćno pokušava vratiti ukradeno dostojanstvo. Ako ste nedavno odbili zakonski zaštititi potrošače od financijskih hijena koji ljudima šalju preko Agencije za naplatu potraživanja nezakonite dugove u zastari. Kako vi mislite ministre zaštiti građane od sada već povelikih rizika koje donosi uvođenje EUR-a? Naši ljudi unatoč tome sve više kredita dižu u kunama bez obzira na HNB i bez obzira na tržišne uvjete. Udio kunskih kredita od 2015. je porastao i ima tendenciju rasta i bez obzira na to odlučili ste uvesti EUR-o. Niste pripremili državu, tržišne sile ne funkcioniraju što je najbolje vidljivo iz nevidljivih ruku, ali ne onih koje je opisao Adam Smith u svom kapitalnom djelu Bogatstvo naroda već one nevidljive ruke vladajuće koalicije koje godišnje ukrade protuvrijednost od 15 Peljeških mostova odnosno 60 milijardi kuna kroz korupciju. I bez obzira na to odlučili ste uvesti EUR-o. Ono što je primjetno iz analiza i jako važno da je do sad već dolazi do drastičnog divljanja cijena koje nisu produkt porasta cijena energenata već isključivo činjenica kako neka poduzeća i trgovci koriste ovaj neregulirani prostor i vrijeme kako bi do nebesa povisili cijene. Niste ništa pomogli s trošarinama na gorivo na kojima ste nevjerojatno napunili svoje blagajne. Umjesto da ih ukinete i da stvarno uvedete kontrolne zaštite kako na energente tako i na cijene koje divljaju vi puštate redove na benzinskim crpkama da ljudi satima čekaju kako bi na jednom rezervoaru uštedjeli 12 kuna. Zamislite koliki će to cjenovni pritisak biti kada uđemo u Eurozonu bez ikakvih cjenovnih kontrola, strukturnih reformi i jakih institucija. Slovenija s druge strane je imala inflaciju 7 do 8% u puno bolje, boljim ekonomskim uvjetima, a kako će proći Hrvatska u cijeloj ovoj ekonomskoj situaciji i okruženju veliko je pitanje. I bez obzira na to odlučili ste uvesti EUR-o. Na temelju svega ovoga što sam prezentirao i što smo kao Klub MOST-a prezentirali dužnost nam je upozoriti cijelu javnost da nakon svake nove recesije u bliskoj budućnosti jednom kada uđemo u Eurozonu jedino šta ćemo moći od politika jest smanjivat plaće i nažalost otpuštat naše radnike.
Gospodin Petrov, izvolite. Molim vas pričekajte samo trenutak, oprostite, oprostite, gospodin Petrov samo trenutak. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre, očekujem da plaće u Hrvatskoj rastu jednako kako rastu i troškovi života. Jel to pravedno? Je. Ima li hrvatska vlada mogućnost to napraviti? Ima. Ljudi se neće uz Hrvatskoj zabrinjavati rastom cijena proizvoda, inflacijom koja nezaustavljivo raste ako im jednako tako rastu i plaće. Vlada nije sposobna podignuti hrvatsku plaću na europski standard. U redu onda iskontrolirajte rast cijena jer ono što se trenutno događa jest da cijene proizvoda divljaju, rastu, kontrolnog mehanizma nema i onda zapravo vlada ne provodeći strukturne reforme koje bi dovele do rasta hrvatskih plaća, dopuštajući svakome da diže cijene kako hoće bez ikakvog kontrolnog mehanizma zapravo dopušta da se ljude u Hrvatskoj ponovno očerupa. Priča o tome da se to događa, taj rast cijena zbog geopolitičkih razloga je bacanje pijeska u oči. Rat u Ukrajini, ma da. Cijene proizvod i usluga su počele rasti prije bilo kakvog rata, dakle to nije opravdanje čak od usluga proizvoda, banaka i države svi dižu cijene. Postoji kontrolni mehanizma prilagodbe cijena koji se treba uvesti prije ove situacije. Je li se uveo? Nije. U trenutku kad se dignu sve cijene onda će se uvesti i svi će se praviti nedužni i blesavi jer eto sve je u redu. A cijene proizvoda i usluga su drastično skočile već. I vlada je odlučila uvesti EUR-o. Ok. Onda ponesite odgovornost, napravite to kako treba. Dakle, neka odluče odabrati smjer ili će iskontrolirati cijene ili će podignuti hrvatske plaće. Mogu napraviti izmjenu zakonskih okvira i jedno i drugu, ali izvolite birajte smjer. A ako kažete da niste sposobni napraviti niti jedno niti drugo onda se nemojte ljutiti bez ikakve uvrede ne trebate sjediti tu gdje jeste jer sjedili vi, sjedio netko drugi ili ne sjedio nitko hrvatskim ljudima se apsolutno ništa neće dogoditi. Možda čak u tom slučaju bude jedna bitna promjena. Možda se bude malo manje korupcije i malo manje klijentelizma nego danas.
Hvala lijepa i sad stavljamo raspravu u stand by i ja idem zauzeti svoje mjesto i čekajmo da se stvore uvjeti za glasanje.
Poštovani kolegice i kolege, evo, stanka je gotova i nastavljamo sa radom pa će u ime Kluba zastupnika SDSS-a sada govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva financija. Ovaj Zakon regulira tehničke pretpostavke, tehničke okolnosti, tehničke uvjete, prilagodbe prelaska sa nacionalne valute, hrvatske kune na euro. Dakle u njemu je čitav niz važnih tehničkih pretpostavki koje su s jedne strane obavezne, a s druge strane iznimno značajne za, ne samo svakog našeg građanina, svaku našu tvrtku, svaku našu ustanovu, svakog poslovnoga subjekta i u tom smislu on ima prvenstveno tehnički karakter provedbenog zakona. Međutim, za sve nas one koji smo raspravljali ili one koji će raspravljati, osim ovih tehničkih pretpostavki, uvijek se postavlja pitanje prednosti i nedostataka uvođenja eura. Teme o kojoj raspravljamo od momenta kada smo potpisivanjem ugovora o pristupanju EU, a i prije toga raspravljali bezbroj puta i postoje dvije škole, jedna koja je za euro, jedna koja je protiv, jedna koja je za očuvanje nacionalne valute, druga koja je za njezino zadržavanje kao mehanizma kojim se može povoljno djelovati na uvjete naših gospodarstva na širem financijskom tržištu ili zaštite našeg gospodarstva u okolnostima djelovanja drugih gospodarstava uključujući i financijsko tržište i škola koja naravno, zagovara prednosti integracije u euru. U ime Kluba zastupnika SDSS-a iznijet ću neke od temeljnih prednosti uvođenja eura, o kojima je već bilo riječi, ali važno je da ih se ponovi. To je pitanje stabilnosti cijena. Naročito u ovim okolnostima izrazite nestabilnosti cijena kakve svjedočimo zbog okolnosti porasta cijena energenata ili krize dostave energenata i ne samo to nego i prije rata u Ukrajini, dakle u vrijeme pandemije, kriza dostavljanja određene vrste roba i porasta koja je stvorena u okolnostima ograničavanja komunikacije u međunarodnoj trgovinskoj razmjeni su uzrokovale nagle porasti cijene građevinskog materijala i ne samo građevinskog materijala nego i svih drugih vrsta materijala. Dakle, ta činjenica sigurno ide u prilog uvođenja eura. Jeftiniji uvjeti kupovanja i prodavanja i participacije na tržištu roba i novca je sasvim sigurno za privredne subjekte mnogo povoljnija ako imamo euro nego ukoliko ga nemamo. Poboljšanje gospodarskog rasta i stabilnosti se navodi kao jedan od razloga, a to je ujedno i mjesto gdje ima najviše sporenja da li euro to donosi ili ne donosi, za razliku od ona prva dva gdje su sporenja znatno manja. O tome ću nešto reći više kad budem govorio o nedostacima. Veća integriranost u financijsko tržište novca i općenito financijskog tržište, to je istina. Dakle s eurom kao valutom koja pokriva golemo područje većega dijela zemalja članica EU sa intencijom da bude snažna i konkurentna monetarna unija u odnosu na druge valute u svijetu, to je sasvim sigurno da integracija u takav monetarni sistem omogućava i veću integriranost našeg gospodarstva i našeg društva u financijsko tržište. Porast investicija, naravno da sam po sebi može to donijeti, ali kao što vidimo, postoji čitav niz drugih faktori koji na to mogu utjecati, koji su nefinancijske prirode, koje su neekonomske prirode, kao što su okolnosti kriza različite vrste uključujući krize koje donose ratni sukobi, koji donose konfrontacije globalnih razmjera. A povoljniji uvjeti kreditiranja. To je nešto što će rijetko tko osporavati kad je posrijedi uvođenje eura, to je sasvim sigurno i za, ne samo za gospodarstvo i za privredne subjekte, nego je to i za naše građane i svi znamo da su uvjeti kreditiranja kod nas bili takvi da smo trpili goleme razlike u odnosu na druge zemlje u EU. Pouzdanije čuvanje depozita u bankama. Da, što se tiče interesa banaka i sigurnosti bankovnog poslovanja i očuvanja depozita, to je tako, za sada je tako. Ukoliko smo uvjereni u to da će cjelokupan koncept kojemu pristupamo imati dužu trajnost nego što se u nekim momentima čini. Zadnje i veoma važno jeste pristupanje Europskom mehanizmu stabilnosti. To je mehanizam, kao što je ovdje više puta rečeno, koji bi trebao nadoknaditi razlike u razvijenosti, razlike u nizu parametara koje postoje među zemljama EU. Taj mehanizam je važan i on predstavlja prednost i predstavljat će prednost i za hrvatsko gospodarstvo, samo je pitanje da li je dovoljno. I sad tu prelazimo na elemente koji se tiču nedostataka. Nedostataka koji su djelomično monetarne prirode, a djelomično su nemonetarne prirode, pa i bazično nemonetarne prirode na koje one monetarne politike Europske centralne banke i ključnih država unutar EU može značajnije utjecati u negativnom, a može utjecati u pozitivnom smislu te riječi. Prije svega, to je u pitanju neujednačenost stupnja razvijenosti na području Eurozone. Dakle stupanj koji nažalost se ne smanjuje nego se u nekim slučajevima povećava. U nekim slučajevima se smanjuje .../nerazumljivo/... U nekim zemljama se smanjuje po nizu parametara, ali u nekim slučajevima, to je prostor jugoistoka Europe, odnosno južne Europe gdje se to još uvijek ne smanjuje. Nećemo navoditi primjer Grčke i rješavanja njezinog duga jer to nije dobar primjer, nije ni ohrabrujuć za naše prilike, ali predstavlja jedan od mogućih primjer koji pokazuju do čega može dovesti stupanj neujednačene razvijenosti na, unutar područja Eurozone odnosno unutar područja EU. Neujednačeno kretanje radne snage, neujednačeni poslovni ciklusi koji međusobno nisu sinkronizirani, važni elementi koji mogu izazvati nedostatke kod uvođenja eura. Deficit i dugovi kod slabije razvijenih, s jedne strane, a s druge strane, višak kod onih koji su jače razvijeni i koji su najrazvijeniji unutar EU i to je vjerojatno centralni nedostatak, središnji nedostatak, kojem prigovaraju mnoge zemlje unutar EU. Za to bi trebao Europski mehanizam stabilnosti napraviti korekcije, ali on još uvijek nije dovoljno efikasan u tom pogledu, s jedne strane, a s druge strane, odnosi moći koji još uvijek djeluju unutar EU na koje treba utjecati što je moguće više da oni koji su jači i snažniji ekonomski, politički, izbjegavaju nacionalne koordinacije proračunske, što nerazvijeniji zemlje dovodi u otežan položaj. To su sve stvari zbog kojih trebamo razmišljati kako i na koji način političkim sredstvima i gospodarskim sredstvima RH što je moguće više, njezino društvo u gospodarskom smislu i njezino društvo u razvojnom smislu dovesti u povoljniji položaj u odnosu prema drugim zemljama. Uz sve te nedostatke koje smo nabrojali i kojih smo svjesni, Klub zastupnika SDSS-a zbog brojnih prednosti podržat će ovaj zakon i podržati proces uvođenja eura u i pridruživanja Eurozoni od RH.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Obično u hrvatskoj javnosti, kad se govori o uvođenju eura slušamo cost benefit analize i pri tome treba reći da rijetko se mogu čuti komentari o vrlo realnim rizicima koji postoje nakon što Hrvatska postaje dijelom Eurozone. Ja ću malo o tome uvodno govoriti. Dakle u jednoj prošloj raspravi ovdje u Saboru je guverner Vujčić izjavio da samo uvođenje eura je zapravo jedna reformska mjera. Pitao sam ga da li je ovo zamjena za reforme koje se ne provode, prije svega strukturne reforme gdje Hrvatska zaostaje zapravo za drugim zemljama i godinama se nužne te promjene odgađaju. I on je u odgovoru rekao da euro kao nova valuta zapravo unosi taj neki reformski efekt. Ne slažem se s tim, dakle ne može sama valuta, pogotovo naglo i preko noći promijeniti uvjete poslovanja. Dakle, mnogim ekonomija, a to iskustvo pokazuje zadnjih 20 godina, je euro više kao omča oko vrata nego uzročnik gospodarskog rasta. Dakle analiza je takva da nema sumnje da služi jakim ekonomijama, prije svega zemlje poput Njemačke, Nizozemske, Austrije i druge, to nije sporno. Ali, što sa onima koji su manje konkurentni? Tu je priča puno drugačija. Dakle, to je prva konstatacija da ono što se najavljivalo prije 20 godina kad se ovaj veliki, rekao bih, eksperiment uvodio nije ispunjeno obećanje da će doći do konvergencije i veće produktivnosti u siromašnijim članicama Eurozone. To se nije dogodilo jer je ta razlika i dalje vrlo velika, dan danas. Drugo, treba upozoriti na velike financijske interese, pa i da ne kažem, neodgovorno ponašanje određenih fondova i banaka unutar Eurozone. Dakle moramo bit svjesni, kad se Grčka spašavala u tom poznatom bailout fondu, na kraju, mislim da je računica bila kod bivše njemačke kancelarke Merkel da ne smije Grčka napustiti Eurozonu jer vlasnici grčkog duga, grčkih obveznica su francuske i njemačke banke i one bi zapravo, ne bi preživjeli taj šok da Grčka napusti Eurozonu i zato se trebalo skupiti milijarde i milijarde da se tu zemlju spasi i slovačka Vlada je pala, pala u tom trenutku jer nije htjela sudjelovati u toj odluci. To je dovelo do pada jedne vlade koja nije vidjela potrebe da ona sudjeluje u spašavanju Grčke, a danas sutra se mogu itekako iste krize ponoviti ne samo sa Grčkom, nego sa drugim zemljama. Međutim, postavio bih jedno pitanje ministru vezano za prinos na hrvatske obveznice u roku od 10 godina. Dakle, sa dospijećem od 10 godina. Taj prinos naglo raste, dakle od prošle godine kada je otprilike bilo ispod jedan posto čini mi se 0,4 ili 0,56%. Sad je već na 2%. To je ogroman skok, ogroman skok u prinosu hrvatskih obveznica, pa se postavlja pitanje zbog čega se to događa jer to su u puno većim zemljama od nas ozbiljni potresi. Dakle, postavlja se pitanje koji su uzroci toga i koji su glavni interesi u pozadini. Dakle, podsjeti ću na politiku Europske centralne banke, Središnje banke u Frankfurtu vezano za prijašnje financijske krize prije 10 godina koja je zapravo uzrokovala veliku recesiju u ovim zemljama. Dakle, prilično naglo je Europska središnja banka popustila i odustala od politike čvrste valute. Dakle, deficiti u tim zemljama su naglo porasli, naglo se zaboravilo na Mastriški kriterij koliko smije biti javni dug, koliko smije biti godišnji deficit proračuna i slično. Dakle, vidimo da ova načela koja vrijede i koje treba Hrvatska ispuniti ove uvjete brzo se zaborave kad se dogodi nešto izvanredno, a zapravo samo je pitanje vremena kada će se dogoditi sljedeći šok ili recesija u Europi. Već se zapravo i događa. Dakle, u kontekstu svjetske ekonomije Europa gubi utrku. Dakle, godišnji rast euro zone kad se usporedi sa Sjedinjenim Američkim Državama da ne govorim o Kini, ukazuje na to da euro ne ispunjava onaj obećani efekt ni blizu. Zapravo mnoge članice se nalaze stalno u nekoj vrsti dugotrajnoj recesiji. Dakle, tu ima jako puno rizika, a to se na pravi način ne prikazuje hrvatskoj javnosti. Ne prikazuje se. Dakle, proteklih 20 godina ukupno gospodarstvo euro zone nije u prosjeku ostvarilo rast BDP više od jedan i pol posto godišnje. Govorim ukupno. I zato nije slučajno da neke zemlje koje su puno sličnije nama nego Nizozemska i Njemačka poput Poljske, Češke, Mađarske ne žure u euro zonu. Nije to slučajno. Dakle, svjesni su da nisu spremni, da nisu u stanju da imaju velike koristi od toga i odgađaju pristupanja, imaju svoje razloge. Pa se postavlja pitanje zašto Vlada naša Andreja Plenkovića toliko inzistira da već sljedeće godine usvojimo euro? Dakle čemu žurba? Jer po svemu nismo proveli ono što je potrebno da naša ekonomija bude manje ranjiva, da bude zaista konkurentna prije svega od javne uprave da ne govorim o zdravstvenom sustavu, mirovinskom sustavu i slično. Dakle, te nužne promjene koje nužno Vlada mora i morala je već provesti ne provodi, nego nudi uvođenje eura kako ja to vidim kao neku vrstu zamjene za ono što nije učinila do sada. I mislim da će dogodit se vrlo brzo jedno otrežnjenje, jedno otrežnjenje naših ljudi kad vide da zapravo ništa naglo se nije promijenilo. Eventualno naši političari mogu, možda, možda imati korist od toga jer u nekim prilikama i uvjetima će im biti lakše se zaduživati nego inače da je Hrvatska izvan. Ali to je samo za njihove recimo kratkoročne planove. Hrvatska kao zemlja bojim se nije spremna i nije u stanju izvući veliku korist od ovoga. Zato apeliramo u Domovinskom pokretu da se još jednom razmisli o timingu uvođenja zajedničke valute. Dakle, ovo govorim ne sa nekim emocijama naročito prema našoj hrvatskoj kuni, nego govorim čisto racionalno, ekonomski, analitički mislim da smo daleko od toga da možemo bolje prosperirati unutar euro zona nego izvan. Još jedna stvar. Veliki pritisak se vrši na ostale zemlje prije svega od strane Njemačke na tzv. harmonizaciju porezne i fiskalne politike. Ministar Marić sigurno to dobro poznaje. To su europske rasprave, a to znači na duži rok opet manja sloboda i manji prostor, sužen prostor odlučivanje za pojedine članice jer će se nametati pritisak od velikih da se uskladimo sa njima. Dakle, mi ćemo izgubiti onaj mali suverenitet koji je ostao ako pristupimo. Do sada nismo u toj mjeri izloženi takvim pritiscima jer nismo postali članicom euro zone. Dakle, o tome treba voditi računa. Danas sutra, Hrvatska je prilično mala zemlja u odnosu na neke druge. Koliko ćemo mi zaista smjeti odlučivati o vlastitoj poreznoj politici, o fiskalnoj politici i slično. Bojim se sve manje i to otvara pitanje od velike važnosti. Dakle, kako zemlje poput naše koju smo nedavno ušli u EU možemo u toj tvorevini izvući ipak neke prednosti. To nije jednostavno, još se nismo suočili na pravi način sa naslijeđem socijalizma. Naše navike ostaju iste na žalost i bojim se da ova promjena neće uzrokovati prave promjene koje su nam potrebne. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govoriti poštovani zastupnik Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Najprije bih rekao da HSS kao stranka pozdravlja uvođenje, napokon uvođenje eura i ne smatramo da je loš datum. Smatramo da kasnimo u toj cijeloj priči. Kasnimo zbog toga jer cijela Hrvatska kasni sa svim integracijama koje smo željeli i kojima je sam cilj bio još tamo pri prvom onom referendumu oko samostalnosti Hrvatske. Uz to je išla i želja, velika želja, nije bilo referenduma, referendum je došao kasnije ali velika želja za ujedinjenom Europom. Sjećamo se svi, a vjerujem da se kolega Škoro da se sjeća njegovog pokojnog kolege Tomislava Ivčića i pjesme o Europi. Želimo biti jedna od europskih zvjezdica na toj zastavi, a to je pjesma iz 1991. E sad, mnogi su tu skeptični da li je vrijeme, da li je ovo, da li smo spremni, da li ćemo izgubiti suverenitet kojeg kao imamo a ministar Marić vjerojatno zna više. No, ja ću govoriti ono što znam osobno iz osobnog iskustva i svi oni koji su stariji od 50 godina se isto tako sjećaju jako dobro. Da nam je netko 1991. ili '92. ili '93. ponudio da uđemo u zonu njemačke marke mislim da uopće ne bi bilo rasprave oko toga, jer su sve cijene bile u markama, bila je divlja inflacija tadašnjeg hrvatskog dinara. I uopće se nije računalo više u dinarima ništa. Cijene su, dakle govorim o vremenu, vremenu nekakve polusive ili sive ekonomije ispravite me. Mislim da se slažete. Cijene svega su bile praktički u markama, čak se moglo i u markama kupovati na benzinskim crpkama, u dućanima, po tržnicama. Dakle, kuna je bila usputno sredstvo radi vrlo visoke inflacije, stope inflacije tada kad ste i dobili plaću koju je dobio, odmah ste je pretvarali isti dan u marke jer drugi dan nije vrijedilo ništa. Postavljam pitanje kako bi reagirala prethodna država dio koje je Hrvatska isto tako bila tamo negdje osamdesetih godina, kraj osamdesetih da joj se ponudilo da uđe u zonu njemačke marke. Zašto govorim sad o njemačkoj marki? Zato jer je Njemačka egzemplar, odnosno primjer države koja je imala jednu od najjačih svjetskih valuta a koje se odrekla u ime zajedničke valute, europske valute odnosno eura. Nije to bilo jednostavno. Ja sam igrom slučaja živio u Njemačkoj baš u vrijeme kada je dolazilo do te konverzije i nije bilo jednostavno Nijemcima odreći se nacionalnog simbola, a u pravom smislu te riječi hrvatska kuna sigurno nije takav nacionalni simbol u Hrvatskoj kakva je marka bila u Njemačkoj. I šire. Dakle i kod nas je bila sto maraka i često ćete vidjeti danas sto maraka da neki žale za tom novčanicom kako je lijepa, dobra vremena. Dakle, unatoč tome što je od te grozne inflacije koja je obilježila početak devedesetih godina prošlo 25 ili više godina mislim da je '95., '94. negdje to nestalo. Dakle, stabilizirao se tečaj, ako se dobro sjećam kada je uvedena hrvatska kuna bio je 4,7 pa je nešto pao, padao je ispod na 3,7 tako nešto, odnosno marka je bila u to vrijeme. Dakle, od tih vremena do danas živimo u vremenu hrvatske kune koja je relativno stabilna, ne relativno nego apsolutno. Dakle, tečaj se nije previše mijenjao ali i dalje usprkos svemu veliki dio cijena posebno nekretnina, dakle kuća, stanova, vikendica, automobila i dan danas se putem oglasnika ili ako dogovarate bilo kakvu kupoprodaju izražava u eurima. Dakle, na pitanje da li smo mi dio euro zone još službeno de jure nismo, ali de facto cijelo vrijeme to jesmo i to je osnovna razlika između Hrvatske i svih ostalih zemalja koje dvoje oko toga da li ući u euro zonu ili ne. Oni nemaju taj sustav, mentalni sustav razmišljanja kao što to imaju hrvatski građani. I ne samo hrvatski, nego i šire u Bosni i Hercegovini, u Crnoj Gori ako se ne varam je euro i službena valuta. Nisam sad siguran. Znam da su imali marku, Borić će to vjerojatno znati. Ne znam kako je to u Crnoj Gori. Dakle, službena valuta. U svakom slučaju mislim da će to donijeti puno više pozitivnih nego negativnih stvari i ako će biti negativnih stvari o tome ne treba šutjeti. Zato predlažem ministru Mariću i svima onima koji su odgovorni za praćenje samog tog procesa mi ćemo vjerujem, siguran sam sa velikom većinom izglasati taj zakon, pristupiti dakle samom procesu uvođenja eura. Ali sad tu dolazi taj „ali“ oko tehničkog dijela, gdje se da mešetariti, a tu su Hrvati svjetski prvaci ili u samom vrhu u mešetarenju. I bilo je govora o, mislim da je zastupnik Dretar govorio o tome postoji li mogućnost da se dio zamijenjenih kuna prebaci u BiH pa da se onda dva puta mijenja. Dakle, nije to govorio na pamet, to je govorio iz iskustva. Dakle, to imamo puno iskustva s time od glasova gdje ljudi iz Bosne i Hercegovine dvaput glasaju, od automobila koji su devedesetih završavali nigdje, pa kad su došli na policiju i rekli da vam je netko ukrao auto rekli su tražite ga u Hercegovini itd. Dakle, imamo iskustva i nije to napamet govoreno tako da treba biti vrlo, vrlo oprezan da se i kod ovoga ne dogodi poznato mešetarenje, dakle poznato hrvatsko mešetarenje i da se ne dogode problemi. Isto tako svjedok sam, ponavljam živio sam u Njemačkoj baš u vrijeme kada je uvođen euro iz marke, da je nešto što je koštalo 2 marke, a mijenjana je marka u euro u omjeru 1:1. Dakle, čokolada koja je koštala 2 marke sutradan je koštala 1,2 eura ili 1,3 eura. Dakle, preko noći su stvari poskupile praktički za desetak, petnaest, dvadeset ili koliko već posto. To se dogodilo u jednoj Njemačkoj, u jednoj uređenoj državi gdje ljudi jednostavno taj optički efekt aha ovo sad košta 1,2 jučer je koštalo 2 nečega, nisu jednostavno percipirali kao poskupljenje nego kao čak i pojeftinjenje, dakle to je optička varka bila koja je u Njemačkoj upalila trgovcima velik, velikim trgovcima upalila na način da su doista ostvarili enormne profite u jednom danu, praktički u jednom danu sve je poskupilo. I još jedan prijedlog, ministar Marić je govorio oko zaokruživanja, dakle zaokružit će se na ne znam kolko 4, 4-5 decimala će bit točan tečaj, pa će se on zaokružiti na način kao što smo to učili u osnovnoj školi, a u osnovnoj školi smo učili da brojke koje idu preko 5 u onoj trećoj decimali se zaokružuju na više, a manje od 5 zaokružuju se na niže, ako se dobro sjećam, kolega Škoro ispravite me, jel tako, to je matematika osnovne škole. No matematika hrvatske škole govori obrnuto, da će se zaokružiti ono što bi trebalo na manje na više, a ono što bi trebalo na više na manje i to je jedan specifikum Hrvatske, hrvatskog naroda i nas kao takvih, budimo iskreni prema sebi. Tako kad se zaokružuju cijene odnosno zaokružuje taj tečaj eura u odnosu na kune neka se kod trgovačkih cijena, kod cijena u trgovinama zaokruži na manje, a kod plaća i svih ostalih stvari koje idu u benefit građana, građanima neka se zaokruži na više. To je jedan dobronamjeran prijedlog, a na ministru Mariću koji je po općim ocjenama najsposobniji ili jedan od najsposobnijih hrvatskih ministara da tu pokaže svoju sposobnost i da zaštiti maksimalno hrvatske građane kako ne bi na uštrb ogromnog dobita i profita banaka, trgovačkih, veletrgovina trgovačkih centara ne bi izgubili upravo hrvatski građani. Eto, to je zadatak ministarstva i g. Marića, a što se tiče samog uvođenja eura ja ga osobno i HSS pozdravljamo i nadamo se da će slijedeći i završni korak u tim integracijama biti ulazak Hrvatske u šengenski prostor. Pošto mi je ostala još minuta morao bih reći, nema kolege Stiera tu, on je u svojoj raspravi rekao da mu je drago da Hrvatska napokon prestaje biti pogranična periferija, ispravit ću ga očito ne poznaje dobro zemljopis. Mi ostajemo i jesmo i ostajemo periferija i bit ćemo periferija EU sve dok nam se u ovom cijelom procesu ulaska i u EU i u NATO pakt i u šengen i u eurozonu ne priključe prije svega susjedna BiH gdje podsjetit ću vas sve isto tako žive Hrvati, dok nam se ne priključe Srbija, Kosovo, Crna Gora, Makedonija, dok se granica svjetova ne makne nažalost tamo gdje je danas najgore, a to je Ukrajina biti ćemo i dalje periferija sa svim strahovima i svim opasnostima kojima svjedočimo ovih dana u javnosti. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Za pravednu Hrvatsku, a govorit će poštovani zastupnik Miroslav Škoro, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče, poštovani državni tajnici. Otkud početi, nekoliko me je puta kolega Beljak apostrofirao, pa možda od ovih njegovih lijepih želja oko zaokruživanja. Ima jedan predmet koji se zove politika cijena i nećete nigdje naići ni na kakvo drugo zaokruživanje nego na 0,99 ili 1,90 znači 99 je ono što veseli naše trgovce i bojim se da je tu jedan prostor koji će uvijek ići prema tome da se tako korigiraju te cijene s jedne strane. S druge strane mi u našem klubu se dvoumimo, dvoumimo se zbog toga što jesmo, naravno da jesmo za još jače integriranje Hrvatske u euroatlantske integracije i ova zadnja zbivanja pokazuju da je to dobro, snažno integriranje. I mi jesmo za nabavku zrakoplova, ali ne polovnih francuskih dvomotoraca, ne za tu lovu, ne pod tim uvjetima. Mi smo rađe da se nabave možda jednomotorni zrakoplovi koji su jeftiniji za održavanje, mi to tako gledamo, tako gledamo i ovo. Da, želimo biti dio EU, da želimo biti dio te uljudbe, da želimo biti dio kojeg štiti NATO štit, ali ono pitanje koje se nameće cijelo vrijeme je samo je li ovo pravo vrijeme za pravljenje baš takovih poteza. Kaže vaša preambula da posljednja financijska kriza, citiram je, je pokazala da stabilne i otporne države mnogo uspješnije funkcioniraju u uvjetima zajedničke valute nego države koje su opterećene vlastitim gospodarskim problemima. Države koje su opterećene vlastitim gospodarskim problemima, a nose se s njima jako dobro su Mađarska, Poljska, Češka, Švedska i Danska. To je sasvim solidno društvo. Ja mislim da bi mi trebali biti u tom društvu. U Mađarskoj je bez obzira gorivo jeftinije za 3 kune nego što je u Hrvatskoj, da ne govorimo o poljskom gospodarstvu, o češkom. Ja bi volio da mi možemo napravit evo tu vile kao što mogu Česi, Šveđani itd.. Znači moram neke stvari reći zbog toga što ako ih ne kažem ispalo bi da bi pljunuo u lice svojim profesorima i svemu onome što su me učili o makroekonomiji, a znamo da su fiskalna i monetarna politika dvije poluge koje su strahovito bitne i mi ovdje u ovoj sabornici čujemo, čujemo da šta će nama ta monetarna politika i monetarna neovisnost jer i ovako i onako se nismo njome koristili, pa zar to nije dovoljan razlog da nekoga privedemo i da ga pitamo, ne mislim u negativnom smislu te riječi privedemo, al da porazgovaramo dobro zbog čega vi koji imate plaće preko 40 gotovo 50.000 kuna u HNB-u ne koristite monetarne politike da bi očuvali ono što je primarni cilj monetarnih politika, a to je, to je stabilnost cijena. To je osnova cijele priče i sad će meni neko reći, sad će nama neko reći da je ovo što se događa sa cijenama energenata kad ljudi dobivaju po 3-4 puta veće račune za plin, a sada i za struju da će to pripomoći očuvanju čega? Koje stabilnosti kojih cijena? Koji će to ugostitelj, koji to poduzetnik, koji će to čovjek u Hrvatskoj nakon što dobije tri puta veću ulaznu cijenu energenata zadržati svoju cijenu? To je nemoguće i to vi i ja koji smo to studirali i naš ministar koji je trenutno nažalost odsutan to znamo. Naša politika zadnjih 25 godina je bila zdravo za gotovo, mi smo se zavarili prvo za marku onda smo se zavarali za euro i samo smo pogodovali na taj način uvoznicima i bankama. Materijalna proizvodnja nula, mi nismo konkurentni zbog toga pitajte bilo koga ko se bavi materijalnom proizvodnjom. Ono što bi volio reći je da možda se koristimo elementarnom logikom pa ću ja navesti nekoliko premisa i onda ćemo izvući nekakvu konkluziju. Sa željom da Hrvatska bude dio euroatlantskih integracija, sa željom da Hrvatska ima zajedničku valutu sa Europom, ali i sa željom da Hrvatska sačuva mogućnosti da djeluje u onom segmentu u kojemu kao članica eurozone jednostavno neće moći djelovati. Dakle, evo prve premise, u Hrvatskoj i u Europi i u svijetu su stope inflacije na najvećim razinama u proteklih puno godina, demantirajte me ako nije tako. Dakle, galopirajuća inflacija nam prijeti ukoliko se nastave ovakove geopolitičke situacije. Nisu ti redovi bili zbog toga što je nestašica goriva nego zbog toga što se ljudi boje novih cijena i to je premisa koja stoji. Rekoh već jednom cijena plina porasla je tri do pet puta, u vrijeme kad gledamo redove pred bankama jer postoji situacija kakva postoji i dobro reagiralo se, ali pitanje što će biti sutra, a svi znamo kako funkcionira bankarski sustav. Znači ako ti doneseš 10 kuna u banku svako onaj ko misli da banka čuva tvojih 10 kuna se vara. Nije. Postoje neke obvezne pričuva pa onda taj od 10 kuna nek sačuva ne znam i stavi u obveznu pričuvu tri, ali sedam daje u opticaj pa je dan nakon tvog deponiranja 10 kuna u banci u opticaju 17. Dakle, u vrijeme kada smo izašli i pomalo izlazimo iz zaključavanja pandemije covida-19 još uvijek nosimo maske, još uvijek nismo sigurni kako ćemo se s tim do kraja obračunati, mi smo potrošili 40 milijardi kuna da očuvamo neku stabilnost, 40 milijardi kuna i porastao nam je javni dug. U vrijeme kad se očekuje daljnja nestašica različitih sirovina pa i hrane, nemojmo se zavaravati probajte ići u trgovinu, nekih artikala već pomalo nema. U vrijeme migrantske krize, u vrijeme kada mi nakon dva razorna potresa nismo cjelovito obnovili ni jednu jedinu zgradu, u vrijeme u kojima smo danas imenovali 37. ministra u ovih šest godina vladavine Andreja Plenkovića, a njih je 22 napustilo svoje ministarske fotelje do sad, od toga dobar dio njih osumnjičen za koruptivne radnje, dakle u vrijeme demografske katastrofe RH za koju niko drugi nije kriv nego mi sami, u vrijeme dok bjesni grozan rat na Europskom kontinentu koji prijeti eskalacijom i u vrijeme kad je ozbiljno narušeno jedinstvo EU. Ja ne znam kad ste zadnji puta sjeli u auto i recimo otišli iz Hrvatske za neku europsku zemlju, na svakoj granici nas provjeravaju, a na njemačkoj granici su duge cijevi. Na granici između Njemačke i Austrije su duge cijevi i to već tako godinama, ali na granici između Njemačke i Austrije prema Švicarskoj oko Bregenza nisu duge cijevi. Znači jedinstvo Europe traje dok ne dođe prvi migrant na granicu, jedinstvo Europe traje dok, ne znam, neko ne osjeti od država članica EU da je na bilo koji način ugrožen i onda se stavljaju duge cijevi. Dakle, u tom trenutku mi se odlučujemo za uvesti euro, pitanje je samo zašto baš sad? Zašto se mi odričemo monetarne politike i mogućnosti da ono što su nas učili profesori kroz kamatni tečajni kreditni i bilančni kanal radimo na dobrobit građana i Hrvatske? Zato to neko nije radio do sad? Ne znam. Pitajmo guvernera HNB-a, pitajmo one koji provode monetarnu politiku. Jedini benefit koji se navodno stalno nameće je izbjegavanje valutnog rizika. Pa zašto smo uopće došli u to u tu situaciju da imamo valutni rizik? Opet je netko pogriješio u monetarnoj politici, opet neko nije stimulirao niti štednju, niti dizanje kredita u kunama. I ovo mene kao konkluzija podsjeća na jednu situaciju koju će naši ljudi vrlo jednostavno shvatiti. Dakle, zamislite situaciju da Stipa i Ana sjede u svojoj kuhinji i gledaju kroz prozor na ulicu i na ulici nevrijeme, pada kiša, oluja, snijeg, led, vjetar i ko god se kreće vani ima čizme, ako treba napisat ću i pjesmu samo da spasim hrvatske građane, svi imaju čizme, imaju kišobrane, imaju kabanice, imaju ne znam toplo su obučeni, voze se automobilima, a Stipa i Ana nemaju ni kišobrana, ni kabanice, ničega, nemaju tople odjeće, nemaju čizama, gledaju van i vele, vau i mi bi trebali izać i pri tom eruptira vulkan kod Vladimirevaca i kaže Stipa e vidiš sad je idealno vrijeme da idemo van i zajedno ćemo hodat s onima koji imaju čizme, koji imaju kišobrane, koji imaju automobile, koji su toplo obučeni, koji su navikli na ovo nevrijeme, mi ni na što nismo spremi. Jedno što možemo očekivati kada izađemo na takvo nevrijeme je da pokisnemo. Na inflaciju koja je sada i inflatorna kretanja koja su normalna kod uvođenja eura, mislim da ćemo imati velikih problema da će naši građani nagrabusiti, platit će milijardu i 700 milijuna kuna samo za pretvaranje i tiskanje novčanica, a platit će dvije milijarde i nešto kuna bankama. Strpite se, uđimo u euro, ali ne sad.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Ivana Kekin. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovani ministre sa pomoćnicima, poštovani kolege. Dakle, a mnogi su to već istaknuli, mi smo već samim potpisivanjem ugovora se zapravo obvezali uvesti euro kao službenu valutu i euro nam je neminovan. No, isto tako tim ugovorom o pristupanju EU-i definirano je da će se euro kao službena valuta uvesti tek nakon što budu ispunjeni propisani uvjeti, kao i, i odredbe propisa koje se odnose na države članice EU, u kojima je euro službena valuta. Dakle, kako bi država članica uvela euro kao službenu valutu, potrebno je ispuniti kriterije. Kriteriji su dosta jasni i propisani su tzv. mastriškim ugovorima iz '92., odnose se na stabilnost cijena, na održivost javnih financija, na stabilnost tečaja i na konvergenciju dugoročnih kamatnih stopa. I kao što sam prijedlog zakona jasno kaže, kriteriji su postavljeni upravo zato da potaknu države članice na odgovorno ponašanje koje će pogodovati ekonomskoj stabilnosti i pripremiti ih za članstvo u monetarnoj uniji. Mislim, ovdje vidim da je puno klubova izvuklo tu rečenicu iz samog prijedloga zakona koji kažu da je posljednja financijska kriza pokazala upravo to, da stabilne i otporne države mnogo uspješnije funkcioniraju u uvjetima zajedničke valute nego one koje su opterećene vlastitim gospodarskim problemima. Zato je zapravo uputno da se euro u Hrvatskoj uvodi, a da nismo zadovoljili te kriterije, dakle za početak opći dug je svakako iznad 60%, dapače, udjel ravnog duga u BDP-u je 87%, uz to ne ispunjavamo ni kriterij stabilnosti cijena prema kojem inflacija u Hrvatskoj ne bi smjela biti 1,5% iznad prosječne inflacije u 3 države EU s najnižom stopom inflacije, kod nas je inflacija u siječnju iznosila 5,5%, a prema ovom kriteriju trebala bi biti maksimalno 5,03. Zašto nam se gleda kroz prste, mislim odgovor vjerojatno leži u Covid krizi, ali meni evo nije zaista jasno ni, a vjerujem ni građanima koliko je to rizično, koje su sve moguće posljedice uvođenja eura s tako nepovoljnim pokazateljima i to pogotovo u ovako osjetljivom trenutku, dakle kad se, kad se ozbiljno ljulja i energetska i financijska stabilnost čitave EU. Dakako, osim toga, važno je reći da, kad govorimo o uvođenju eura, da nije provedena adekvatna javna rasprava, nije javnost upoznata niti s potencijalnim benefitima niti s potencijalnim minusima i rizicima, uglavnom građanima nije jasno ni što će dobiti ni što mogu izgubiti. Sam prijedlog Zakona o kojem danas raspravljamo tu baš nije bio puno od pomoći. Primjerice, među benefitima se navodi dokidanje potrebe za zamjenom valuta, što je u vremenu u kojem sve plaćamo elektronski, telefonima, karticama, satovima, stvarno smiješno navoditi kao izuzetnu korist koju donosi promjena, mislim ako je do toga, onda možda ju ne treba mijenjati. A, također, kao najvažniji benefit ističe se uklanjanje valutnog rizika kojem su stanovništvo, poduzetnici i država izuzetno izloženi i to u zemlji u kojoj je volatilnost tečaja euro-kuna svo vrijeme bila ispod 5%, dakle tim se volatilnim rizikom moglo upravljati. Potencijalni rizici i nedostaci, što je možda i bitnije se također, slabo spominju, a dodatno se u prijedlog zakona ne uvrštavaju adekvatni mehanizmi koji bi te moguće negativne posljedice ublažili. Pa tako čl. 8 kaže, zabranjeno je poslovnim subjektima kreditnoj instituciji i kreditnoj uniji, instituciji za platni promet, instituciji za elektronički novac, pružateljima financijskih usluga i tijelima javne vlasti pri uvođenju eura povećati cijenu robe ili usluge prema potrošačima bez opravdanog razloga. Nigdje nije jasno niti se navodi kako će se ta zabrana da oni povećaju cijenu robe ili usluge zapravo sprovesti. Poduzetnici kao opravdanje povećanja cijena u maloprodaji mogu navesti rast troškova proizvodnje, troškove prodaje, troškove distribucije, povećanje cijena energenata koji nam se događa, plina, nafte, sirovina, povećanje plaća, drugih davanja, troškove života, inflaciju, itd., dakle u cijeloj zapadnoj hemisferi, pa tako i kod nas, svaki je poduzetnik u skladu s tržišnim uvjetima može sam birati u svojoj poslovnoj politici i slobodan je formirati cijene svojih proizvoda i usluga. Tko će raditi i kako će raditi detaljnu provjeru, analizu dakle ekonomske nužnosti povećanja cijena? Dakle to uopće ne stoji, vi kažete da to branite, ali s druge strane nije jasno na koji način će se to niti provjeriti niti zabraniti niti spovesti. Postavlja se pitanje i hoćemo li opet imati možda i duple kriterije, za jedne poduzetnike jedno, a za druge drugo, je li ovisno o stranačkim iskaznicama. Potom, otvara se pitanje što se s tzv. crnim listama. Naime, u prijedlogu Nacionalnog plana uvođenja eura jasno piše da će se javno objavljivati imena trgovaca ili pružatelja usluga koji neosnovano povećavaju cijene ili ih neispravno preračunavaju. Samim građanima bi trebalo biti omogućeno da prijavljuju one za koje drže da su cijene usluga ili proizvoda neopravdano povećali, pa ako vide da sad mlijeko košta previše, da mogu reći koji je to trgovački lanac napravio. Nakon što bi se neko tijelo koje isto nije navedeno uopće jer se ovo ni ne spominje u prijedlogu Zakona, bi trebalo takve prijave proučiti i eventualno, ako se potvrde, navedeni bi trgovci i pružatelji usluga koji pokušavaju zlorabiti proces da bi ostvarili neki ekstra profit, trebali biti objavljeni i svima javno dostupni. U ovom prijedlogu Zakona crne liste se uopće ne spominju, nejasno je da li se išta radi na tom konkretnom planu i zaista vas pozivamo da u konačnom prijedlogu Zakona i ponavljam, to ste stavili u Nacionalni plan, da bude definirano i da bude jasno stavljeno da će oni koji krše ovaj Zakon biti objavljeni preko tzv. crnih lista. Osim toga, predviđene kazne, dakle ako, dakle nije jasno kako ćete hvatati one koji će eventualno pokušati profitirati, nije jasno da li ćete ih objaviti, a onda, ako sve to ipak uspijete, dođemo do toga da je maksimalna kazna za one koji će zlorabiti proces 100 tisuća kuna, što de facto znači da npr. neki trgovački lanac koji podigne svoje cijene i zaokruži ih i obračuna ih po većem tečaju, da može platiti 100 tisuća kuna kaznu koju ste mu odrezali i dalje zaraditi 10 puta više zato što je 100 kuna najveća maksimalna kazna, a on može postići puno veći profit time da vam plati kaznu i kaže da, pogriješio sam. Dakle bilo bi stvarno dobro da se kazne ne vežu, da se ne vežu, da nisu tako fiksne nego da se vežu uz postotak prometa od prošle godine. Tako bi se eventualno moglo stvarno demotivirati trgovce da zlorabe procese. Potom, što se tiče čl. 31 nije jasno gdje će konkretno završiti povučene kune. Hoće li se uništiti, tko će to raditi, da li je predviđena neka neovisna kontrola tog postupka, što znači primjereno zbrinjavanje, kada dođe do hrvatskih kuna, HDZ i ostali često imaju sasvim različite ideje oko toga što znači primjereno zbrinjavanje, tako da mislim da su naše strepnje i pitanja ovdje sasvim opravdani. Također, čl. 55 definira da ako prije datuma uvođenja eura u kreditnoj instituciji, kreditnoj uniji, instituciji za platni promet, instituciji za elektronički novac, imatelj računa ima račun i u kuni i u euru, u roku od 60 dana od datuma uvođenja eura ima pravo bez naknade zatvoriti jedan ili više računa i prenijeti sredstva evidentirana na tim računima na račun po njegovom izboru i istoj instituciji. Za taj članak mislimo da je bitno promijeniti prvo rok jer je relativno kratak, ali ono što je još važnije, potrebno je uvesti obavezu obavještavanja klijenata o ovoj mogućnosti. Uz to, obavijest se mora slati zapravo s potvrdom o primitku kako bi bili sigurni da su je svi građani zaista i dobili. Ljudi ne znaju gdje sve imaju otvorene računa i ne znaju u kojim sve valutama imaju otvorene računa. Apeliram na to i zbog naših umirovljenika. Zadnjih godina banke su otvarale svakakve račune, kunske valutne, multivalutne, žiro, fizičke osobe, pčelice, stambene štednje, itd. i ljudi mnogi ni nemaju pojma da negdje imaju neki račun i to bi zaista bilo važno da bude obaveza institucije da ih se obavijesti. Ulazak u Eurozonu također, dakle kao što smo već mnogi istaknuli, trebao bi se odvijati u situaciji u kojoj su gospodarski pokazatelji takvi da možemo minimizirati negativni utjecaj porasta cijena na građane te kad uvođenje eura neće imati negativan utjecaj na konkurentnost poduzeća. Obzirom da ćemo euro očito uvoditi u trenutku koji nije tako povoljan i u trenutku nedovoljno povoljne gospodarske situacije, tražimo da se zaista naprave osigurači za te dvije situacije, kako ne bi ispaštali niti građani radi porasta cijena, a niti poduzeća. Iz tog razloga predlažemo i uputit ćemo zaključak da Vlada osigura fond za moguće negativne posljedice prelaska na euro iz kojeg bi se kompenzirale mogući negativni efekti koje za sada i ne možemo sve predvidjeti. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govorit poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Poštovane kolegice i kolege, pred nama je Zakon o uvođenju eura kao službene valute u RH i naravno, Klub HDZ-a će podržati ovakav prijedlog Zakona u prvom čitanju. Ono što je ključno istaknuti, da je Vlada RH ulazak u europodručje, uvođenje eura kao službene valute u RH odredila kao jedan od svojih strateških ciljeva. Kao što je jutros spomenuto, dakle već je 10 godina od ratifikacije ugovora i zaista je to proces za koji se dugo i temeljito pripremalo, a pogotovo time što je naša Vlada i RH je 10. srpnja 2020. smo ušli u mehanizam RM 2, a 7. svibnja 2021. je dostavljeno i prvo izvješće o provedbi preuzetih obveza za ulazak u europodručje o čemu je i EU komisija izvijestila države članice. Zaista RH provodi sve preuzete obveze sukladno definiranih rokovima, a kao što znate, i Nacionalni plan zamjene hrvatske kune eurom, Vlada je donijela u prosincu 2020. i detaljno je dala pregled svih važnih aktivnosti koji će sudionicima pripreme, i kako iz javnog, tako i privatnog sektora dati i provoditi u okviru priprema za uvođenje eura. Do sada su ispunjeni svi preduvjeti, a ti preduvjeti su bili sadržani upravo kriterijima koji su propisani Ugovorom iz Maastrichta iz '92. g., gdje je kao što je navedeno, se odnose na stabilnost cijena, na održivost javnih financija, stabilnost tečaja i konvergenciju dugoročnih kamatnih stopa. Što to znači? Znači da ovim prijedlogom zakona doprinosi se provedbi upravo Nacionalnog plana zamjene hrvatske kune eurom, s ciljem da RH postane dijelom ekonomski i monetarne unije čija je valuta euro. Sam Zakon koji je dostavljen i predstavljen zapravo uređuje se pitanje uvođenje eura kao službene valute, previla za preračunavanje novčanih iskaza za vrijednosti iz kune u euro, opskrba i zamjena gotovog novca u kune za gotov novac eura, dvojni opticaj, u kojem su se prilikom gotovinskih transakcija istodobno u opticaju koriste kuna i euro kao zakonsko sredstvo plaćanja, zatim dvojno iskazivanje cijena robe i usluge te vrijednosti iznosa na način da su upravo te cijene robe i usluge i vrijednosti istovremeno naznačeni i u kunama i u eurima. Zatim, neprekidnost ugovora i drugih pravnih instrumenata, obavještavanje klijenata, prekršajne odredbe i nadzor nad primjenom Zakona. Dakle u Zakonu je detaljno pobrojano po člancima upravo sve ove nedoumice, odnosno situacije u kojima je moguće će se reflektirati samo prelazak iz kunske u euro valutu. Tijekom 2021. Koordinacijski odbor za zakonodavne prilagodbe pripremio je tekst zakona i on je kao što vidimo tijekom javnog savjetovanja imao oko 128 komentara i oni su pažljivo razmotrene i obrazložene. Samom, samim prijedlogom Zakona uređuju se opće uredbe o uvođenju eura. Naime, više puta je ovdje spomenuto dilema što i kako će se događati, međutim, i u javnoj komunikaciji i građanima je itekako, a i dalje će se pojašnjavati i građanima i pravnim osobama, isto tako i javnopravnim osobama na koji način će iskazivati pojedine vrijednosti i kako će postupati bilo kada se to radi o pravnim osobama koje moraju dakle imati iskazane vrijednosti do kraja godine u euru, odnosno u 2023. Isto tako, vrlo detaljno je pokazana procedura na koji način će se to događati. Naime, u prijedlogu Zakona je predviđeno da nakon što Vijeće EU donese odluku o usvajanju eura i uredbu u kojem će biti utvrđen fiksni tečaj konverzije, Vlada će objaviti datum uvođenja eura. Za sada je to onaj okvirni tečaj koji je objavljen i koji može eventualno varirati 7,53450, dakle na 5 decimala. To je dakle, to će biti onda i datum početka i završetka dvojnog opticaja i datum početka i završetka dvojnog iskazivanja te druga pitanja koja su potrebna za uvođenje eura. Nadalje, definiraju se temeljna načela uvođenja eura, a to je načela zaštite potrošača, načelo zabrane neopravdanog povećanja cijena, načelo neprekidnosti pravnih instrumenata, načelo učinkovitosti, ekonomičnosti te transparentnosti i informiranosti. Naime, ovdje je jako važno napomenuti da, a to je bio, bilo i pitanje na samom Odboru, dakle što se događa sa onim instrumentima osiguranja koji su date prilikom ugovaranja određenih poslova ili kod podizanja kredita i slično, dakle ti takvi pravni instrumenti će onakovi kakvi su izdani u tom momentu, ostati, ali će se nakon, ali svi oni koji budu se izdavali od datuma za koji bude predviđeno uvođenje eura, dakle tada će ono biti iskazano u eurima. Dakle sve ono, ona metodologija na koji način će se iskazivati, kako će se plaćati, kako će se konvertirati, zapravo banke, FINA, i tako, institucije Hrvatske pošte će imati zapravo bazu upravo tog središnjeg tečaja i tada će se moći vrlo jednostavno sami građani neće morati brinuti o tome da donosi eura nego u tom prijelaznom razdoblju dok je još uvijek kuna, moći će plaćati kunama, a konverzija će biti automatizmom napravljena na samim šalterima dotičnih institucija. Jednako tako će to biti i u sustavu i u prilagođavanju informatičkih programa. Prema tome, mislim da je Zakon kao takav vrlo detaljno predvidio sve situacije. Na nama je da još detaljno eventualno damo svoje primjedbe, ukoliko smatramo da se on može poboljšati. U svakom slučaju, smatramo da je uvođenje eura itekako značajno za RH, da je valutni rizik itekako važan za naše građane, a isto tako i za pravne subjekte, to što je uvijek pitanje da li je vrijeme za bilo koje novo uvođenje bilo čega, to je zapravo nikada nam neće biti idealno vrijeme. Uz to, nismo mogli niti predvidjeti, a i u dinamici samih poslova koji su rađeni da će se u međuvremenu dogoditi i ovakav strašan rat koji se događa u Europi. Dakle to je nešto što je zaista teško predvidjeti, ali da u svakom slučaju treba napraviti najbolje kako bi naši građani mogli u budućnosti imati još kvalitetniji život, to treba svakako napraviti i kažem, predvidjeti sve situacije u kojima možemo ispraviti pojedine pogreške kao što je to samim Zakonom u puno detalja zaista prikazano. Evo, još jedanput, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog Zakona.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sada će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pred nama je danas krovni zakon, zakon koji će odrediti budućnost Hrvatske, gospodarsku, društvenu, cjelokupnu jedno okruženje u kojem će zapravo Hrvatska u svojoj budućnosti poslovati, u kojima ćemo imati dohotke, u kojima ćemo zapravo imati široki utjecaj na svaki segment društva i zbog toga prije nego što, iako je ovo tehnički zakon, kod ovakvih zakona potrebno je zapravo jedno uvjerenje zašto nešto donosimo, je li to dobro za državu ili nije. I zbog toga ću ovdje više govoriti iz svog nekog osobnog uvjerenja jel povjerenje u valutu je zapravo ništa drugo jel najvažnije, jel, jel bila ona novčanica papirnata kune ili euro ona je nebitna jel, bitna je povjerenje, šta možete s tom valutom odnosno sa tim sredstvom plaćanja i da li vam ono može donijet bolji standard jel. Ja sam svog uvjerenja da je ovo najbolje, najbolje što se Hrvatskoj moglo dogoditi. To je moje uvjerenje i dao Bog da smo to još prije mogli uvesti jel danas ovdje raspravljamo o tome jel trebamo sad pričekati još godinu, dvije, pet itd. jel. Ja kažem dao Bog da smo još to prije mogli uvest jel da bi još bolje bilo u Hrvatskoj da smo to mogli 2004. da je Hrvatska primljena u EU 2004., da smo euro mogli uvest ko Slovenci 2007..g. itd., Hrvatska bi danas puno još razvijenija bila nego, nego što je jel, jel to su činjenice koje pokazuju za sve europske zemlje i zbog toga ovdje ću iz tog dijela uvjerenja govoriti zašto je euro dobar jel. Danas smo ovdje svi govorili o valutnim rizicima, tečajnim rizicima itd.. Pogledajmo samo šta znači preko noći jedna politička odluka uvođenja embarga itd., šta se događa na tržištu nafte jel. Nešto što se slično događalo, ja se toga ne sjećam, nisam se tad ni rodio, negdje '70.-tih godina jel, šta se dogodilo '70.-tih godina kada je dogodio se tzv. naftni šok? Dogodilo se da su preko noći da su cijene toliko otišle da je zahvatila inflacija i SAD i brojne druge zemlje. Šta se dogodilo u zemljama u kojima smo mi bili koje nisu imale čvrstu valutu? Bankrotirale su, bankrotirale su poslije naftnog šoka jel. Sjećate se i bivše Jugoslavije i bivših istočnih zemalja itd. jednostavno nisu mogli više plaćati svoje vanjske dugove, nisu mogli uopće zadovoljiti da kupe naftu sa valutom koja je preko noći zbog tog određenog naftnog šoka se dogodilo jel. I kada govorimo da li ima za jednu malu ekonomiju kao što je Hrvatska da li treba imat jednu ovako snažnu valutu bez obzira što će ona donijeti hrvatskom gospodarstvu, neće ta prilagodba ić brzo, neće to bit jednostavno itd. jel. Šta nam može donijeti neprihvaćanje jednih ovih ovakvih valuta? Pa sjećamo se samo cijelih zemalja Latinske Amerike koje su imale naftu, koje su imale naftu, koje su bankrotirale upravo zato što nisu imale čvrstu valutu. Sjećamo se Argentine i njihovih dugova, brojnih drugih dugova itd., a bogate su bile sa resursima. Znači koliko je važno imati stabilnu valutu, stabilan tečaj odnosno ono koji, koje investitori i vjeruju u tu valutu gdje bježe jel. Vidite danas što se događa jel, zbog svega toga sav dio kapitala odlazi ili u dolar i euro i bez obzira na ovaj naftni šok euro je stabilan. Kada govorimo ovdje, kada se zapravo u samom uvjere, kada je ovdje govoreno koliko će bit samo taj valutni tečaj, evo čisto jedan običan primjer, tu sam malo kalkulirao prije. Znači ukupan dug u Hrvatskoj, ukupan dug, dug države, dug firmi, dug građana jel, sav dug kad se zbroji jel, vam je negdje oko 200% BDP-a jel, znači 80% nekakav dug države, 80% je dug svih firmi jel kad se zbroji isto sav njihov dug i 40% je dug svih građana jel, 80, 80, znači 200% jel. Od tog duga koji je oko 200% BDP-a ovdje samom u uvodnom se zapravo se definira da je oko tih 522 milijarde duga je u valuti, u euru jel, a negdje oko 230 milijardi je u kunama, u kunama jel. I sad zamislite evo samo banalni, banalna situacija jel, znači mi smo rekli da ćemo ovdje ulaziti po tečaju 7,53, 7,53 da će biti definiran. Već danas tečaj odnosno ovih nekoliko dana jel srednji tečaj lagano klizi na 7,56, ali zapravo ne možete vi kupiti ovo, kad bi išli konvertirati ovih 230 milijardi kuna jel koje imate, koje morate konvertirati u euro, ne možete ga, neće vam niko po, po bankama vam to neće napraviti po srednjem tečaju nego će vam to napraviti po prodajnom tečaju. Prodajni tečaj je danas negdje 7,62. Samo da idete ovih 230 milijardi kuna na današnji dan konvertirati da ga prebacite u euro ili da konvertiramo po onome što ćemo raditi po srednjem tečaju odnosno koji bude 7,53 razlika vam je 2,7 milijardi kuna jel, 2,7 milijardi kuna je netko zaradio. Sad postavljate pitanje kako se teško zaradit novac u gospodarstvu, kako ga je teško zaradit građanima itd., užasno teško, svaku kunu građani okreću jel da bi zaradili poduzetnici itd.. Samo konverzija ovih 230 što se još treba, zarada samo na tečajnoj razlici je 2,7 milijardi. E sad vidite je li to dobrobit nekakva za, drugim riječima kada se ove 233 milijarde budu morale konvertirati kada dođe do ovog tečaja hrvatski građani, poduzetnici i država neće izgubiti 2,7 milijardi odnosno neko drugi neće zaraditi na njima 2,7 milijardi jel. Samo uzmite taj jedan banalni, banalni apsolutno nebitan u tome u cjelokupnoj ovoj priči jel, koliko je važno biti dio nečega u kojem zapravo najveći dio građana Europe vjeruje. Ovakav naftni šok što se jučer dogodio na burzi, ovakav rast cijena energenata Hrvatska ne bi mogla izdržati da nije članica EU, ne bi mogla izdržati, to otvoreno govorimo, ne bi mogao biti stabilna tečaj, ne bi mogli imati, mi imamo otvorena financijska tržišta, otvorena financijska tržišta u vrijeme lockdowna jel. Ja se sjećam kad sam bio ministar, 2013.g. Hrvatska nije mogla pristupiti da se zaduži u eurima, nismo mogli, morali smo ić u Ameriku po dolare jel, pa onda uzmite neke tečajeve, pa tako dalje, ne možete, jednostavno ne možete jel. Danas se ministar može zadužiti telefonski, ne mora odlazit na … [[Govornik se ne razumije]] , ne mora odlazit da bi mogao pristupiti kapitalu da isfinancira standard građana, da ne padne standard građana jel. To je nezamislivo u 10.g. u Hrvatskoj kako se, koji znači pristup. Vidite, govore o Rusima da će bankrotirati do 15.4. jel, jedna velika Rusija utječe, pogledajte što se s rubljem događa jel, šta se događa. Neće bit jednostavno ni u Srbiji, zašto, zašto oni vrište ovako, neće bit jednostavno i na pritisak i na tečaj itd. jel. Neće bit jednostavno nijednim zemljama, u Europi će bit ozbiljan, pritisak će biti na euro, inflatorni pritisak jel, ali koji su onda instrumenti Europa ima, pa i ovo što se događa s bankarskim sektorom jel. Znači ono što će se dogoditi u Europi ne samo da pristupamo europodručju jednom cjelokupnom tu mehanizmu nego pristupamo mehanizmu ESM-u jel Europskom stabilizacijskom mehanizmu. To je ovdje čak i navedeno, nitko nije danas spomenuo jel. A znate što vam to znači? Ako se država nađe u bilo kakvom problemu jel mi smo prije uvijek se sjećamo ako nastane bilo kakvih određenih problema morate zvati MMF jel. Pa evo danas i MMF kad govore oni govore o Ukrajini, govore o primjeni MMF-a itd., Svjetske banke itd. Znači Hrvatska iako se naiđe u nekakvom problemu ovo sve što bi moglo zbog jednih, znači pristupa Europskom stabilizacijskom mehanizmu koji ima instrument vrijednosti 500 milijardi EUR-a jel. 500 milijardi EUR-a ima pristup mehanizmu. Hrvatski BDP je koliko? 50 milijardi jel. 10 puta pristupamo većem mehanizmu za branit i kunu odnosno za branit gospodarstvo i životni standard u odnosu što možemo. Tako da jednostavno u ovim globalnim pričama ulazak pod jedan kišobran Europske centralne banke ne da je s neba poklon nego je i pitanje da hvala im što nas žele primiti drugim riječima. Nije lako ni biti primljen u taj klub. Ima i brojnih zemalja koji su i čekale i koje žele u taj klub pa nisu mogle tako brzo doći. Pa vidite u konačnici Grčku šta se sve događalo, zašto, koji god bilo je 2104.-'15. silni kolaps itd., pa zato Grčka nije htjela izaći iz EUR-a. Pa naravno nisu htjeli znate da su bili pričali cijelo vrijeme mi ćemo vlastitu valutu, vratit ćemo drahmu itd. ne, ne gospodo pitali ste pojedinog građanina Grčke, ni jedan nije htio se vratiti u drahmu, ni jedan jel. Zato kažem da EUR-u, Klub SDP-a će to podržati, ne s jednom rukom nego s dvije ruke i što prije da uđemo jer ovo je dobro za Hrvatsku, ovo je strateški za Hrvatsku i ovo će donijesti koliko god teška situacija sad bila [[Upadica: Hvala.]] ne trebamo se brinuti da će posljedice biti teže. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika IDS-a sad će govoriti poštovani zastupnik Marin Lerotić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege, drago mi je danas raspravljamo o ovom zakonu odnosno Prijedlogu Zakona o uvođenju EUR-a kao službene valute, mi smo već jasno komunicirali da se definitivno zalažemo za to da Hrvatska uđe u Eurozonu. Također znamo da se ipak ovdje radi samo o tehničkom zakonu koji bi trebao urediti nekakve osnove o uvođenju odnosno o pripremi za uvođenje EUR-a kao službene valute. Naši će sugrađani od početka iduće godine kupovati novčanicama EUR-a, a dvojno isticanje cijena počet će 6 mjeseci prije uvođenja EUR-a i trajat će znači otprilike godinu dana nakon što EUR-o postane službena valuta. Naime, to će ipak biti prva vidljiva promjena na koju će se trebati naviknuti kad govorimo o obaveznom isticanju dvostrukih cijena u EUR-ima i kunama za sve trgovce ali i pružatelje usluga. Ono što svakako želim ukazati je to da se u ovom trenutku o uvođenju EUR-a stvarno ne govori dovoljno i želimo ukazati da bi se ipak trebalo o tome više govoriti. Naše građane treba dobro na to pripremiti, treba ih upoznati jer se ipak radi o jednoj velikoj promjeni, a nekako imam dojma da se o tome za sada puno ne priča što nije dobro jer ako sve to skupa dođe tiho građani bi se ipak mogli na neki način šokirati. Upravo zato smatramo da ih treba točno upoznati sa svime što uvođenje EUR-a kao službene valute za njih znači. Ono što želim napomenuti jest da je uvođenje EUR-a strateški, ekonomski, ali i politički interes RH koji će našu zemlju dodatno pozicionirati unutar europske obitelji. Govorili smo i o nekim, danas smo imali prilike čuti ekonomije i ekonomskim prednostima uvođenja EUR-a kao što je valutni rizik prilikom uzimanja kredita, a nažalost naši sugrađani su jako dobro upoznati sa time kada govorimo o kreditima koje su imali u švicarcima. Također, uvođenjem EUR-a Hrvatska bi svakako trebala postati privlačnija stranim investitorima. To će također utjecati na kreditni rejting države što će dovesti i do smanjenja kamata na kredite. Osim toga uvođenjem EUR-a vjerujemo da će i biti povoljnija cijena zaduživanja. Ulaskom u Eurozonu također nadamo se da će i hrvatski izvoznici postati konkurentniji, a znamo da godinama upozoravaju na probleme koje imaju zbog tečaja kune. Vratit ću se na ono što sam prije upozoravao, a to je strah naših građana da bi uvođenjem EUR-a moglo doći i do određenih poskupljenja. Nažalost, živimo u vremenima kada su poskupljenja svakim danom sve prisutnija od hrane, energenata, robe dakle praktički nema onog što nije poskupilo i kao što sam i jutros govorio vlada hitno mora reagirati da se ovaj stampedo u poskupljenju zaustavi ili barem ublaži. Stoga, uvođenje EUR-a i isticanje cijena mora biti pod posebnim povećalom javnosti kako bi se jasno detektiralo i građanima objasnilo ukoliko dođe do određenih poskupljenja. Jer činjenica je da do poskupljenja dolazi svakodnevno i doći će do toga i bez uvođenja EUR-a što zbog inflacije, a što nažalost i zbog ovog ratnog stanja u Ukrajini. No, u političkom smislu ono što želimo istaknuti je da uvođenjem EUR-a, a potom vjerujemo se i u brzi ulazak u Schengen Hrvatska napokon zaokružuje proces europske integracije i postaje ravnopravna članica s ostalim zemljama članicama eurogrupe i Schengenskog prostora. Vjerujemo kako je ovo za Hrvatsku od iznimne važnosti jer u ovim izazovnim i teškim vremenima ekonomska sigurnost i stabilnost je jedan od temelja nacionalne sigurnosti. EUR-o kao valuta jest nužan korak u daljnjem razvoju, ali nama treba rast životnog standarda građana. Nama treba jasna vizija vlade kako osigurati nova radna mjesta, kako povećati plaće, kako povećati standard naših građana bilo to sada kada plaćamo u kunama ili za par mjeseci kada ćemo plaćati u EUR-ima. Sve je to jedino ostvarivo uz veći gospodarski rast, porezna rasterećenja, digitalizaciju, smanjenje birokracije, okretanje održivom i zelenom razvoju odnosno bitnim reformama za kojim ovo društvo vapi. Uvođenjem EUR-a u ekonomskom smislu će Hrvatskoj sigurno donijeti određene pomake, ali u biti sve je i dalje samo i isključivo na nama jer mi smo ti koji trebamo potaknuti naše gospodarstvo, a da potaknemo razvoj poduzetništva stvaranje novih vrijednosti, moramo raditi na tome da se smanji državna birokracija, a i brojne prepreke koje naši poduzetnici u ovom trenutku imaju. Stoga kao što sam i rekao podržavamo i ovaj zakon, ali i ulazak Hrvatske u eurozonu.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu, a pardon, a da idemo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovane potpredsjedniče HS-a, poštovani predstavniče ministarstva, kolegice i kolege. Svi ekonomski pokazatelji Hrvatsku svrstavaju na samo začelje EU, naime pretposljednji smo po BDP-u po glavi stanovnika, pretposljednji smo po potrošnji po glavi stanovnika, udio javnog duga u BDP-u iznosi nekih 82%, trenutno smo svega na 66% prosječne razvijenosti EU, godišnja stopa inflacije krajem 2021.g. iznosila je 5%. Ovo jasno i glasno pokazuje da Hrvatska nije spremna za ulazak u eurozonu jer ono najgore je bojim se tek pred nama, prvenstveno zbog ukrajinske krize gdje cijena energenata raste na dnevnoj razini, a cijene roba i usluga na tjednoj razini. Ništa, ama baš ništa neće se promijeniti u pozitivnom smislu ulaskom u eurozonu. Naime, EU se nalazi pred najvećim gospodarskim izazovom i možda pred najvećom gospodarskom krizom u svojoj povijesti i ulaziti sada u eurozonu je sve samo ne pametno. Naime, definitivno će doć do dodatnog rasta cijena, definitivno doći do neopravdanog rasta cijena bez obzira na određene mehanizme koji su u ovom zakonu predloženi u čl. 43. koji govori o dvojnom iskazivanju cijena. Naime, i prije samog dvojnog iskazivanja cijena u razgovoru sa ugostiteljima, trgovcima možete doći do saznanja da će isti prije krenuti u poskupljenje odnosno povišicu cijena nego što budu u obvezi dvojnog prikazivanja, izbjeći će ovaj ovu ajmo reći mehanizam zaštite potrošača. Također premijer Plenković u više navrata je rekao koje su prednosti ulaska u eurozonu, to je da će nestati valutni rizik da će nestati mjenjački troškovi, da će se smanjiti kamatne stope, da će se potaknuti strana ulaganja, da ćemo imati bolji kreditni rejting i da ćemo imati vrlo vjerojatno već priljev turista. Velik dio nažalost ovih argumenata jednostavno ne drži vodu. Valutni rizik, hrvatska kuna je već godinama vezana kako prije uz njemačku marku tako i uz euro, imamo prilično stabilan tečaj. Što se tiče mjenjačkih poslova, činjenica je oni će nestati, ali će nestati minimalno 2.000 radnih mjesta prvenstveno žena koje rade na blagajni brojnih mjenjačnica koji će završiti na burzi za zapošljavanje. Smanjit će se kamatne stope, kamatne stope ovise o jako puno parametara, o financijskoj situaciji o tržištu kapitala u državi, a ne o valuti koja se trenutno koristi. Potaknut će se strana ulaganja, dat ću vam jedan egzaktan primjer za 2020.g., naime izravna strana ulaganja u RH 2020.g. iznosila su 1,3 milijarde dolara, istovremeno izravna strana ulaganja u Republici Srbiji koja nije u eurozoni niti članica EU su te iste godine iznosila 3,4 milijarde dolara, dok su u Republici Mađarskoj 2020.g. koja je članica EU, ali nije u eurozoni nit ima namjeru uvesti euro kao službenu valutu su strana ulaganja iznosila 4,1 milijardu dolara. Dakle, apsolutno nikakve veze nema koju vi valutu koristite da bi privukli strane ulagače. Naime, strani ulagači Hrvatsku već desetljećima zaobilaze u širokom luku, što zbog korupcije, što zbog negativne poslovne klime koja vlada u RH. Također treba napomenuti da ni broj turista se neće ništa povećati, turisti biraju svoju destinaciju jednostavno gdje žele putovati, bez obzira na valutu koja se koristi, a i onako veliki dio svog plaćanja obavljaju kartičnim plaćanjem. Jedino u čemu bi se složio sa premijerom Plenkovićem da ćemo imati možda bolji kreditni rejting. A čemu on služi? Samo da bi se mogli dalje zaduživati. Ako je to glavni razlog onda ne moramo nikad ući u eurozonu. Još jedanput, nismo protiv eura, ali definitivno u ovom trenutku Hrvatska nije spremna za ulazak u euro područje. Nemojmo srljati kao guske u maglu u nešto za što nismo spremni ne bi nam bilo prvi put u povijesti. I vjerujte mi, zapamtite moje riječi, ovi koji danas tj. prilikom glasovanja u petak budu podržali ovaj prijedlog zakona, vrlo brzo ćete plakati za hrvatskom kunom koju ćete poslati očigledno u zaborav. Hvala lijepa.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa evo danas kad svjedočimo jednoj doista brutalnoj agresiji jedne države na drugu suverenu državu, danas kad doista nismo mogli vjerovati da se tako nešto uopće može dogoditi, kad je ugrožena sigurnost ne samo Ukrajine nego na neki način cijele Europe, cijele EU i njenih članica, mislim da je teško ne pomisliti kako jedino odnosno zajedništvom svih tih europskih članica se može pojačati ta sigurnost ta na neki način zaštita tako u političkom tako i u gospodarskom, ekonomskom i svakom drugom sigurnosnom u konačnici smislu. Hrvatska je ispunila sve uvjete i kriterije za pristupanje euru i doista mislim da možemo biti ponosni i sretni da smo to učinili upravo u ovom periodu prije nego što se ovo dogodilo da je upravo sada pravo vrijeme da uđemo u eurozonu da se nas se na taj način još tješnje još jače povežemo sa ukupnom europskom politikom sa Europskom zajednicom i taj način zaštitimo [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepo, hvala lijepo, hvala vam lijepo.]] i svoje ekonomske i gospodarske, a i konačno sigurnosne interese.
Molim vas nemojte govoriti dulje nego što je vrijeme predviđeno. Poštovani zastupnik Milanović Litre je dignuo povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik.
Čl. 238. poštovani predsjedavajući, kolega zastupnik omalovažava sve zastupnike u saboru govoreći da su zadovoljeni kriteriji za konvergenciju. To nije istina, Hrvatska nikada nije zadovoljavala, niti u ovom trenutku zadovoljava originalne kriterije koji su bili izglasani u ovom saboru.
Kolega Milanović Litre, to nije povreda Poslovnika i ja vam dajem opomenu.
Oni su promijenjeni.
Temeljem čl. 240. st. 1. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi, molim vas sjednite. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] To je prava demokracija, ne možete zloupotrebljavati Poslovnik. To je demokracija. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Temeljem čl. 240. st. 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Izvolite odgovoriti.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, slažem se s vama, mi jesmo dio EU i trebamo prvenstveno što se tiče krize u Ukrajini zajednički djelovati, no to ne znači nužno da Hrvatska treba izgubiti sve mehanizme suvereniteta kao što je u ovom slučaju monetarni suverenitet, al ono što je stvarno uistinu činjenica mi kako smo ušli u EU nismo gotovo ništa napredovali u odnosu na ostale zemlje EU. Naime, u međuvremenu od 2013.g. čak nas je prestigla i jedna Rumunjska po svim pokazateljima, ali mi srljamo i želimo nekad biti veći katolici od pape, nažalost to je nama Hrvatima kroz prošlost ajmo reć jedna karakteristika, nažalost loša karakteristika i nemamo se mi kome šta dokazivati, u ovom trenutku trebamo gledat prvenstveno svoj interes. Pa nedavno je češki premijer, prije 3 mjeseca rekao, Češka neće uvest euro jer to nije u interesu Republike Češke. Zašto smo mi pametniji od njih?
Hvala. Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi kolega, zanima me kako komentirate činjenicu da je kod nas pitanje eura odnosno uvođenja eura postalo svjetonazorsko pitanje. Dakle, radi se o nečemu što će sigurno imati ozbiljne ekonomske posljedice na život svih naših građana. I u nekim drugim zemljama koje često mnogi zastupnici vole karakterizirati kao progresivne demokracije, primjerice u Švedskoj kada se govorilo o uvođenju eura ljevica se tome protivila i imali su referendum kao jednu demokratsku tekovinu. U nas kad se postavilo pitanje mogućeg referenduma o euru i uopće raspravljalo o uvođenju eura stvari su se svrstale na, s jedne strane eurofile i s druge strane eurofobe odnosno nekoga ko bi trebao biti radikalne desnica i ostatak pod navodnicima progresivnog svijeta. Time smo izgubili iz fokusa ono bitno i onemogućili naše građane zapravo u raspravi o tome kako će euro utjecati na njihove živote, a utjecat će na živote svih građana.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Zahvaljujem. Pa je, za razliku od Švedske tamo se vlast ne boji svoga naroda i omogućila je referendum neka narod o tome odluči. Ovdje očigledno se vlast boji. Referendum o, za zaštitu hrvatske kune nije uspio prvenstveno zbog broja potpisa koji se traže iako sad kad vidimo koliko ima stanovnika u RH i kad oduzmemo maloljetne i taj broj potpisa od 344.000 da smo imali točan potpis birača bi bio dovoljan. Drugi referendum je Referendum o covid potvrdama koji ste vi pokrenuli iz Mosta koji je sakupio daleko dovoljan broj potpisa i taj referendum očigledno vladajući ne žele priznat jer odugovlače odnosno čekaju da se ukinu sve mjere i još jedanput se potvrđuje da se boje vlastitog naroda.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Pavliček, ministar je u svom uvodnom izlaganju rekao da u ovom zakonu je prvo načelo kojim su se vodili načelo zaštite potrošača. Kada je krenulo sve ovo jako pompozno su se najavljivale crne liste, znači crne liste na kojima bi bili oni koji bi zloupotrebljavali i koristili tu situaciju za neopravdano podizanje cijena, sad odjednom crnih lista nema, kao ne trebaju, ma neće to biti, pa svi smo mi pošteni, krasni, divni u državi u kojoj korupcija cvate i ima je na svakom koraku, odjednom crne liste svih onih koji koriste tu situaciju da bi lovili u mutnom nisu više nužne i crne liste više nitko ne spominje, pa recite mi vi što vi mislite o tome. Hvala.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Evo zahvaljujem, odlično pitanje kolegice, ali očigledno je guverner Vujčić dao odgovor na ovo vaše pitanje prije nepuna dva mjeseca kada je, je rekao da građani trebaju birati one trgovine gdje su cijene niže odnosno trebaju kupovati tamo gdje je jeftinije. Znači očigledno građanima kao što ste vi jednom rekli trebaju samo udobne tenisice, pa nek šetaju od trgovine do trgovine, a neće očigledno nigdje vidjeti te crne liste koje bi bile itekako potrebne jer će sigurno doći do neopravdanoga rasta cijena koje će prvenstveno udariti one najlošijeg standarda u Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Zapravo odlučila sam se na repliku zbog zadnjih vaših riječi kojim ste vi rekli sada nisu uvjeti za uvođenje eura. Dakle, ja apsolutno razumijem i treba biti ljudi koji misle drugačije i dobro je da mislimo različito, gdje bi to došlo društvo gdje svi mislimo isto. To zapravo ne bi bilo dobro i dobro je da mislimo različito i dobro je da i mislimo o uvođenju eura različito. Mene samo zanima odnosno ponukana tom zadnjom rečenicom što vi mislite po vama kad su ti uvjeti za uvođenje, kad bi bili uvjeti, što bi bila nekakva tri osnovna, zaboravite mastrich i sve ostalo, što vi doživljavate živeći ovdje da bi bili uvjeti u kojem bi vi rekli je evo sad su uvjeti za uvođenje eura? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Pa kao prvo mislim da definitivno udio javnog duga u BDP-u mora bit znatno niže od trenutnih 82%. Kao drugo da prosječna plaća u RH, kao i prosječna mirovina treba biti znatno viša kako bi Hrvati spremno dočekali ulazak u eurozonu. To su po meni neki glavni uvjeti u ovom trenutku. Nažalost, mi smo tu daleko ispod europskog prosjeka pa dat ću vam jedan primjer evo osobni. Moja majka ima 35 godina radnog staža, otišla je u mirovinu od 2.300 i nešto kuna to vam je koliko 300 eura, 300 eura, a za mjesec dana ili već sada će platiti jednu veknu kruna euro i pol, znači trebat će jedno 30 eura otprilike samo za kruh, znači 10% njene radničke mirovine ode za kruh. Dobro došli u RH, u EU 2022. godine.
Slijedeća će govoriti poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora, izvolite. Nema je, gubi pravo na govori, pa će govoriti onda slijedeća poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, dakle danas je onako jedan neobičan dan svima nama zajedno jer smo nekako krenuli već ujutro sa jednom posve drugom temi, govorim o lokalnoj politici, a to je tema izbor novog ministra tako da je nekako ova priča vezana uz euro došla u nekakav drugi plan, ali ajmo samo razmisliti sutra će biti 2 tjedna kako je Rusija napala Ukrajinu i što nam se sve dogodilo za ta protekla 2 tjedna, ali ja ću se vratiti na ovu temu što je tema rasprave. Ja sam jedna od onih koja nema nikakvu dilemu da s ove govornice progovori stavove koje imam i stavove koje imam vezano uz EU i stavove koje imam vezano u euro ja apsolutno mislim da i ova situacija koja je sad, dakle rat koji imamo, koji će bit dug, koji će biti bolan, koji će biti težak, mi ćemo svi snositi posljedice, za Hrvatsku neusporedivo bolje da je članica EU nego da nije. Zamislite da nismo članica EU, bez obzira, ja uvijek mislim da nam je bolje biti u društvu bogatih, uspješnih i sposobnih pa bez obzira što ste nekakva mala država i bez obzira što se i tu nalazimo po nekim kriterijima na dnu, ali je neusporedivo bolje da se, da ste u takvom društvu i tu ćemo sigurno otvoriti i pitanja koja će uskoro biti. EU svi doživljavamo kao neko gdje su određeni fondovi pa vezano uz fond, to EU nije. EU daje niz drugih stvari i niz drugih benefita i ovdje se moramo okrenuti i zajedničkoj vanjskoj politici EU. Tema koja je meni uvijek ja o obrani i o vojsci vrlo onako s rezervom govorim, ali tu će se otvoriti i ostale teme. I o tome kad je vrijeme za uvođenje eura ili ako ste stanovišta da ćete uvesti euro uvijek ili ako mislite da ne treba uvesti euro nikada jer uvijek ćete naći razlog zašto ne. Dakle, ajdemo biti pošteni svi zajedno. Da li se u Hrvatskoj štedi u eurima? Da li se u Hrvatskoj kupoprodaje vrše u eurima? Da li se stanovi, dakle svi ovi vi saborski zastupnici koji niste dosad, otvaram temu koja bi bila neka druga tema, uvijek je tema kolika je ta cijena u eurima. Pa ljudi moji mi smo živjeli u njemačkim markama dok se nije uveo euro, živimo u eurima. I ja sam sigurna i me nitko, tu me teško može bilo tko razuvjerit da je za Hrvatsku kao ovakvu malu državu gdje smo mi zaista po svim tim stvarima pri samom dnu bolje da uđemo u Eurozonu jer je sigurnije, odgovornije nego da u toj zoni nismo. E sad, ja nekako bilo kojoj stvari o kojoj razgovaram ili razmišljam radim nešto što su me naučili davnih dana, moja struka me je to naučila to radite cost benefit analizu za bilo koju odluku. Znate jednom prilikom i to sad neće mi potpredsjednik zamjerit jedanput je bilo da se jedan prostor namjenjuje za zelenilo, ja sam rekla ok, to možda povećava vrijednost nekretnine koja se tu nalazi, dakle to su vam te cost benefit analize da vidite šta je pozitivno i šta je negativno. Ako vidim da mi je pozitivno više od toga što je negativno nemam dileme. U ovom trenutku apsolutno cijenim da ta jedna cost benefit analiza za nas će biti više na strani pozitivnog nego na strani negativnog. Mi sad znamo, u ovom trenutku znamo da je problem cijena. Dakle, kod nas cijene energenata rastu posljedično tome će rasti i cijena i svih drugih dobara koje jesu. Dakle, ono što bi trebao biti minimum dakle kad se pokazuju dvije cijene, cijena u kunama i cijena u eurima, tamo gdje je cijena u eurima se povećava a da nije, da znamo zašto se povećava. Dakle, to znamo da je tu onaj problem i da će taj problem imati i taj problem zaokruživanja, kad netko dođe do 1,82 eura da će biti sklon ne ići na 1,9 nego 2 eura. I to su prošle i sve druge zemlje i to je nešto što nam može biti i vjerojatno je prijepor i o tome moramo voditi računa. Dakle, zemlja koja nema 4 miliona stanovnika, ja to doživljavam ko priliku, koja ima priliku da uđe u Eurozonu, da svoje, svoj način odnosa prema financijama i svim ostalima vodi kao i druge članice EU je za nas prednost, a za nas nije mana. Prednosti, a o tome da li je ovo pravi trenutak ili ne, pa ovo je pravi trenutak da legnete doma pokrijete se po glavi i čekate atomsku bombu, a to nitko od neće čekati.
Hvala lijepa ovaj, imamo više replika. Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš rekli ste u vašem izlaganju da vam je drago što smo ipak u klubu bogatih pa makar i u nekim kriterijima bili najlošiji. Nažalost, mi smo u većini tih kriterija daleko najlošiji ili među najlošijima ne samo u nekima. A što se tiče to što govorite da ljudi štete, uzimaju kredite u eurima, ljudi štete ili uzimaju kredite trenutno u onoj valuti koja im je najpovoljnija. Po svim pokazateljima ekonomskim zadnji krediti su najčešće u hrvatskim kunama, ne u eurima. Znači ja ovo ne vidim u ovom trenutku kao priliku nego kao veliku opasnost ulijetati u nešto u što pogotovo nismo sada spremni, a pitanje kako će i EU uspjeti izdržati ovu krizu i hoće li nas povući dodatno ta zajednička moneta u još dublje financijske dubioze.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Pavliček, dakle ono što sam rekla ne znam kad je dobro vrijeme. Dakle, mi zaista tu se apsolutno možemo svi složiti postoje dve, tri stvari u kojem Hrvatska nije na samom dnu, jedna od tih stvari je korupcija, tu smo pri vrhu. Naše promišljanje o stanju u pravosuđu jednako tako smo pri vrhu, a po svim drugim pokazateljima smo pri dnu i to deprimira. Bez obzira ja tu ko oporbena zastupnica mogu doć i vikati i reći, ali deprimira. Ovo je moja zemlja, ja živim u ovoj zemlji, slika Hrvatske je i moja slika i ja nekako se u svemu tome zajedno loše osjećam. Ja samo pokušavam i to s ove govornice nastojim da odluke koje donosimo budu razumne odluke. Odluke često bazirate na emociji, ali ovo je jedna od odluka koja je pripremana koja je strukturirano pripremana, a o tome da li ćemo ući u eurozonu na kraju neće ovisiti o nama i vi i svi mi to dobro znamo.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Ban Vlahek. Izvolite.
Poštovana kolegice. Pojedini stručnjaci smatraju kako će uvođenje eura dovesti i do poravnanja PDV-a i smanjenja nekih trošarina u Hrvatskoj jer će to tržište koje diktira sve u ekonomiji odraditi samo od sebe. Isto tako očekuju i jeftinije kredite napominjući kako eurozona ima najniže kamatne stope na svijetu te da će to koristiti državi i javnom sektoru kao i samim građanima. Osobno se slažem s njima, smatram da je ulaskom u eurozonu nemoguće ostati ne razvijen te da nam uvođenje eura otvara brojne mogućnosti koje do sada nismo imali kao država. molim vas vaše mišljenje o tome.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvažena kolegice. Ja vam na to nema što niti dodati niti oduzeti. Ja samo nekako uvijek pokušavam da krenemo od vlastitog. Vi sad idete dakle već ona situacija kad nekad kad ste išli pa je Italija ne znam lire, Austrija je imala šilinge, Njemačka je imala marke pa ste to sve zajedno petljali, ta komocija da vi zapravo putujete Europom, osim određenih zemalja, euro vam je ozbiljna komocija. Ali pogledajte svoje račune kad plaćate karticom, plaćate negdje vani i platili ste cijenu u eurima i zaračunata vam je konverzija. Dakle, vaša osobna i moja osobna ušteda će biti jer neće biti tih konverzija. Dakle to su vam one u jednom trenutku vam se čini da je to malo, ali kad vi to sve zajedno zbrojite i vidite da toga ima dovoljno. Ja se nekako hoću osjećati građanin Europe, jako se veselim da ne bude Schengen odnosno da smo u Schengenu i jako se veselim da koristim euro kao i neki drugi.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Andreje Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice bez sumnje se svi možemo složiti svi o benefitima o uvođenju eura, međutim ono što brine naše građane dakle nekakvo javno mnijenje da bi se moglo dogoditi uvođenjem eura je s jedne strane zaokruživanje cijena o kojim ste govorili, a s druge strane rast cijena. Pa evo da li se slažete sa tumačenjem građanima koje je proizašlo iz ministarstva odnosno iz Vlade da je citiram „efekt povećanja cijena ulaskom u eurozonu jednokratan i da će konkurencija na tržištu brzo odraditi svoje te normalizirati cijene i poništiti njihov rast“, da li mislite da će zaista tako biti? Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Kolegice Marić hvala vam na ovom pitanju. Dakle, sigurna sam i svi zajedno znamo da će jednokratno se desiti određene stvari u jednom trenutku kad ono što nas je uvijek i guverner je zvao da mogu zastupnici doći, ja sam bila jedna od onih odnosno u klubu gdje smo otišli i pitali smo ljudi moji kakva su iskustva koji su imali recimo Slovenija je nama najbliža i onda se pokazalo da je to povećanje cijena bilo negdje 3 do 4% i da su one bile jednokratne iza toga su bile stabilne. Ja ću samo vas podsjetiti i usporediti s jednom drugom situacijom. Vi i ja smo tu sudjelovali dosta dugo u noć u raspravi o smanjenju PDV-a na menstrualne higijenske potrepštine i jedan od razloga koji je bio zašto tad nije išlo između ostalog je ministar Marić rekao zato što se neće smanjiti, imate priliku i vi i ja vidjeti da od 1.4. će se smanjiti PDV, a već su cijene smanjenje. Dakle, trgovci prate [[Upadica Reiner: Hvala.]] i svi će pratiti konkurencija je konkurencija.
Hvala. Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana zastupnice Mrak Taritaš. Spomenuli ste Sloveniju, dakle oni su u svom ajmo to tako reći procesu uvođenja eura koristili već spomenute ovdje u nekoliko primjera crne liste. Ovdje vidimo odnosno nismo još sigurni iz ovog zakonskog prijedloga je li Vlada od njih odustala ili će one ipak postojati i spominje se uvođenje nekog etičkog kodeksa u ponašanju, pa evo molim vas vaš komentar što bi po vama bilo bolje crne liste ili etički kodeks? S čime ćemo bolje odnosno učinkovitije zaštiti hrvatskog potrošača? Hvala.
Hvala lijepo kolega Dretar. Ja vam tu nemam velikih dilema, ja apsolutno mislim da je crna lista ili bez obzira možemo ju zvati crvena, žuta, narančasta, zelena je jedino dakle nešto što će biti upozorenje svima. Kad vi stavite na listu neke lance ili bilo ko je išao dakle nije samo konverzija nego je i dalje to iskoristio za nešto drugo je učinkovito. Mi smo mala zemlja kad se ne znam nešto dogodi u Poreču vi to isti čas znate, ne znam u Vinkovcima da je tako ili kad znate da je netko na crnoj listi ne znam u Pregradi, odmah će znati neko drugdje da je. Ja inače to prozivanje tu se uvijek osjećam malo nelagodno, ali nema drugog, za neke stvari nema drugog. Dakle, kad imate crnu listu nekog ko je iskoristio prelazak iz kune u euro za nešto drugo, apsolutno je najjača moguća poruka.
Hvala. Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegice. Apsolutno se slažem sa vama pogotovo potaknuli ste me zato što ste spomenuli kako već hrvatski građani već duži niz godina zapravo kuna je platno sredstvo, međutim sve ono što idu kalkulirati je li nešto isplativo ili nije isplativo ipak preračunavaju u eure. Jer vi da danas tu nekoga pitate u Saboru građana 11000 kuna kvadrat stana, zaboravimo. Danas su cijene, jel' to povoljno ili nije? Šta će prvo hrvatski građani napraviti? Koliko je to eura? Oni će reći, aha to je 1500 eura po kvadratu to je povoljno. On neće reći 11000 kuna jel' povoljno ili nije. Znači već je u mentalitetu, hoću reći ne znam kad kupujete auto 150 000 kuna. Ne, ne ako je to 20000 eura znam da sam ga tamo našao za 18, 19. Gledajte, znači hrvatski građani su to već prihvatili i zbog toga mislim da ova će tranzicija i prelazak će biti puno jednostavniji nego kod nekih drugih zemalja. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Ja se sa vama slažem. Dakle, probajte imate auto i sad odete na Njuškalo i hoćete staviti auto na tom Njuškalu i dajete cijenu u kunama. Dakle, taj program vas traži da svoju cijenu iskažete u eurima. I vi zapravo dajete cijenu u eurima. I nije, dakle mi imamo tu jednu tradiciju sjetite se, mi smo jedan dio perioda to smo mi koji imamo malo više godina sjećamo smo sve govorili u markama. Nije kod nas bilo ni lira, ni šiling ni ovo nego se govorilo u markama. Kad smo iz marke prešli u euro mi i danas kad pitate nekog koji je najam, koliko je stanje i nitko ne iskazuje to u kunama nego iskazuje u eurima i onda iz eura putem srednjeg tečaja pretvara u kune. Dakle, mi razmišljamo u eurima. Dakle, sve zajedno donosimo i uspoređujemo cijene u eurima. Ja apsolutno nemam nikakvu dilemu vezanu uz to da li je ovo dakle dilema trenutka. Ali tu će biti globalna priča, to neće ovisiti o nama.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice da dobro ste rekli na početku kada je taj termin, taj trenutak kada možemo nešto napraviti u ovom slučaju ulazak i prihvatiti euro kao valutu. Mene jako žalosti ovo kako neki kolege govore kako smo najgori u ovome, najgori u onome, pa usporedba kruha u euru i kunama zapravo paritet je potpuno isti. Kada ga stavimo da li je to 10% od kunske vrijednosti ili 10% od euro vrijednosti. Osim toga, kada kažemo toliko smo loši pa imali smo rast evo gospodarski rast preko 10,4%. Dakle, drugi u Europi u prošloj godini. Prema tome, kada pogledamo inflaciju pa nije kod nas najveća stopa inflacije, veća je na primjer bila je i u Litvi u Estoniji u Rumunjskoj itd. 6%. Prema tome, idemo onda se upravo natjecati sa ovim boljima i biti u boljem društvu.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Kolegice Peović, dakle ja ne znam više koliko puta sam sa ove govornice izgovorila otprilike isto da ja apsolutno sam pobornik toga da je Hrvatska članica EU, pobornik sam toga da uđemo u euro zonu, dakle čim prije moguće ako je ovo trenutak taj, taj iz jednostavnog razloga što je puno bolje biti u društvu boljih, nego u društvu loših iz jednostavnog razloga što vas oni tjeraju da budete bolji, da budete uspješniji, da budete ne znam produktivniji. E sad, jesmo mi tu takvi spori kakvi jesmo pa mi bi takvi spori kakvi jesmo bili i ovako i onako. Ali je ovaj, dakle samo si postavimo ključno pitanje mi imamo rat. Imamo rat. Kijev od Zagreba je otprilike udaljen kao Zagreb od Pariza, otprilike je ta udaljenost. Da li je u ovom trenutku za Hrvatsku bolje da je članica EU ili ne? Ja mislim da bez obzira jel' bili fan, ne bili fan da je odgovor jasan.
Hvala. Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš nekako se uvriježio narativ da je sve gotovo. 1.1.2023. Hrvatska ulazi u euro zonu. Pritom postoji jedan konvergencijski kriterij koji se odnosi na stabilnost cijena i koji se računa tako da se uzme najmanja inflacija u tri države gdje je najmanja inflacija plus jedan i pol posto, pa ako to zadovoljavate, to je to. Možda može biti nekog izuzeća ali ova kriza u Ukrajini ne djeluje na sve države EU isto. Portugal i Španjolska recimo uopće ne ovise o ruskom plinu, o ruskoj nafti. Ja ću sad postavit možda jedno pitanje koje svi žele postaviti ali, hoćemo li mi ispunjavati te kriterije i hoćemo li mi uistinu 1.1. ući konkretno kada je u pitanju stabilnost cijena, odnosno inflacija, stopa inflacije.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. To što ste postavili to pitanje je vrlo razumno i jasno je zašto ste postavili. Ja sam ovo u svojoj raspravi u dva navrata onako nježno rekla, ali to je bio odgovor na repliku. Ali o tome da li je to u krajnjoj liniji neće ovisiti o nama nego će ovisiti o niz drugih stvari. Dakle, stvari koje su pred dva tjedna bile i stvari koje su danas je različito. Već je cijela priča uopće sa dizanjem cijene energenata izazvala i izaziva inflaciju i to svi znamo. A rat u Ukrajini je sve to zajedno pospješio, dakle mi se pripremamo da to bude 1.1.2023. Da li će to biti ja se duboko nadam da će biti, ali za to nisam sigurna da i ministar Marić u ovom trenutku ima odgovor. Koliko ja znam još neke odluke će se donositi, neke od odluka će biti u travnju, mislim da je travanj taj [[Upadica Reiner: Hvala.]] A ne gotovo. Ili svibanj? Nisam bila sigurna jel' travanj ili svibanj. Tek ćemo tada znati.
Hvala vam lijepo. Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Hvala vam. Pa vi ste naveli uvođenje eura kao jednu veliku priliku kao jedno sigurnije, bolje i prosperitetnije okruženje i društvo i to je naravno nesporno. No, evo ja osobno smatram da možda ovaj trenutak nije najbolji, a to smatra i većina naših građana. Evo imali smo primjere da će se mirovine od 2300 pretvoriti u nekakvu mirovinu od 300 eura i da će zapravo samo uvođenje donijeti nova poskupljenja, dodatnu inflaciju, to je nesporno. Gospodarstvo nam je evo i ovako slabo. Evo, molila bih vas da pokušate razuvjerit evo i mene, a i većinu naših građana koji tako smatraju zašto je evo upravo ovo pravo vrijeme i zašto evo smatrate da smo sad spremni i da ovi negativni učinci neće se toliko odrazit na standard naših građana?
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, ono što sam prekovremeno, ali još zadnje odluke, ja sam mislila da će biti u travnju, a državni tajnik me je razuvjerio, pa je rekao svibanj, očito da sam krivi datum zapamtila, što je u ovoj priči nevažno. Dakle, ja tu s ove govornice sam u nekoliko navrata rekla da je pitanje kad je pravo vrijeme. Za neke stvari vam je uvijek pravo vrijeme, a za neke stvari ako imate argumente da nešto nije, nije nikad pravo vrijeme. Dakle, neki argumenti koje mi imamo nikad neće biti pravo vrijeme. Ajdemo vidjeti, dakle Slovenija kad je ušla u eurozonu i kad je prebacila u euro su cijene bile povećanje ja mislim do 4%, ne da mislim nego sam skoro, skoro sigurna. Na nama je da to bude za naše građane što bezbolnije, ali ako vi imate mirovinu i povećavate, u kunama, al ste povećali cijenu kruha, odnos će biti isti, da li je pretvorena u eure mirovina i cijena kruha u eurima, dakle uvijek je isti. Ja apsolutno i dalje sam stanovišta za ovako malu zemlju bolje je biti u eurozoni nego ne.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Vesne Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Kada smo ulazili u EU onda su nam govorili to će nam riješiti sve probleme, poteći će med i mlijeko našim ulicama, danas vidimo da nije tako. Trenutno je uvođenje eura taj sveti gral koji će riješiti sve naše probleme i u principu stalno nam se govori da smo se mi već jednom izjasnili da, na referendumu o uvođenju eura. E sad da se mi prošetamo dolje do Trga bana Jelačića i pitamo ljude jeste se vi izjasnili na referendumu za uvođenje eura, bojim se da bi odgovor bio niječan. Niti su znali, niti su o tome razmišljali jer teško mi je povjerovati da su naši građani uzeli pristupni ugovor, pa ga čitali onako detaljno stranicu po stranicu. Stalno se ističu te prednosti i lijepo je gledati pozitivno, ali i rast plaća i kamate itd., sve to skupa ovisi o nama, a ne o uvođenju eura. I u principu ovo što cijelo vrijeme govorimo o rastu cijena, svugdje su cijene kod uvođenja eura rasle, u prosjeku nije to puno, ali kad gledate strukturu onda upravo ono što se koristi na svakodnevnoj bazi tu su cijene najviše rasle. I sad ja moram postaviti pitanje dok u Europi bijesni rat, dok cijene energenata divljaju kako mislite provesti čl. 6. ovog zakona u kojem piše da ćete zaštitit potrošače od neopravdanog povećanja cijena i sad kako ćete vi znati što je posljedica uvođenja eura, a što je posljedica rata, inflacije i opće nesigurnosti koja se nadvila nad Europu? Kako ćete provesti čl. 8. ovog zakona u kojem zabranjujete povećanje cijena bez opravdanog razloga? Kako ćete to razlučiti to meni uistinu nije jasno, vi vjerojatno znate šta je posljedica rata, šta je posljedica uvođenja eura, ali čini mi se da je trenutno uvođenje eura i mijenjanje valute, odricanje monetarnog suvereniteta u situaciji u kojoj se mi trenutno nalazimo pomalo neodgovorno jer mi ćemo u potpunosti izgubiti monetarni suverenitet uvođenjem eura, a HNB više neće moć u slučaju nekih mikro kriza voditi politiku kamatnih stopa, a takve krize mogu pogodit naše gospodarstvo jer izvan EU naši glavni izvozni partneri su Srbija i BiH i mogu nas pogodit krize koje sa EU nemaju apsolutno nikakve veze. Struktura našeg gospodarstva je značajno drugačija. Ako pogledate samo Sloveniju ona ima dvostruko veći udio prerađivačke industrije u BDP-u nego što ga ima Hrvatska. Razvijene države proizvode tehnološki vrlo zahtjeve i sofisticirane proizvode, a mi izvozimo pšenicu, kukuruz i trupce i naravno to je i političko pitanje jer se mi uvođenjem eura još dublje integriramo u EU i o tome isto treba povesti određenu široku javnu raspravu. Kao što je rekao ministar Marić ovo će nas koštati 2 milijarde kuna i u principu tu su brojni troškovi koje će imati i HNB i bankarski sektor i poslovni sektor i u ovoj situaciji kada cijene divljaju plin, nafta, sirovine, hrana, možda smo ipak to mogli upotrijebiti da našim stanovnicima ublažimo sve te, sve to divljanje i povećanje životnih troškova. I naravno na kraju ja se moram osvrnuti na blamažu sa dizajnom kovanica. Sramota, diletantizam i šlamperaj najgore vrste. Viceguvernerka plagijatora brani riječima on je nježna umjetnička duša. Kakva nježna umjetnička duša? Tat, lopov, žmugler najgore vrste koji je doduše bio neizbježan s obzirom da je natječaj napravljen neprofesionalno i bez uvažavanja mišljenja struke. Naravno, društvance iz HNB-a se bavi trgovanjem vrijednosnicama, kupovinom luksuznih vila od Agencija za naplatu potraživanja, pa se onda ne može baviti tako trivijalnim stvarima kao što je dizajn kovanica. Sramote nas na svakom koraku, a plaćeni su ipak za nešto drugo. I dosta je ovdje bilo riječi o tome kada je pravo vrijeme, kada je prosječna plaća kao u Hrvatskoj, a mirovina još manja po meni definitivno nije vrijeme za uvođenje eura. Kada imate preko 400.000 umirovljenika koji imaju mirovine manje od 2.500 kuna moramo se zapitati kako će oni preživjeti sve ove cjenovne udare kojima su izloženi.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovana zastupnice Vučemilović. Evo da vas pitam kao vrhunsku ekonomisticu. Jedan dio ove bajke o euru kaže da će se potaknuti i strane investicije u Hrvatsku. Do sada smo vidjeli odnosno mogli čitati od strane stranih investitora da ih u Hrvatskoj smetaju ne definirani i loši zakoni, da ih u Hrvatskoj smetaju ne sređene zemljišne knjige, problemi sa prostornim uređenjem, da ih u Hrvatskoj smeta samovolja lokalnih šerifa i naravno iznad svega moćna i barem za sada neuništiva korupcija. Dakle, hoće li uvođenje eura riješiti sve ove probleme koje sam upravo naveo? I hvala na odgovoru.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolega Dretar. Lijepo ste naveli sve ono što smeta strane investitore, a tome u prilog govore i činjenice da države koje čak nisu ni članice EU poput Republike Srbije imaju daleko veći udio greenfield investicija nego što ih ima Hrvatska. Naravno tu su i članice EU koje nisu uvele euro poput Mađarske, koje također imaju daleko više stranih investicija nego što ima Hrvatska, tako da uvođenje eura kao što sam rekla na početku nije taj Sveti gral koji će riješiti naše probleme, kao što to nije riješilo ni članstvo u EU. Mi sami moramo urediti našu državu, neće nam to urediti nitko iz Bruxellesa, nitko iz Luksemburga, a bome i nitko iz Frankfurta gdje se nalazi ECB.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Uvažena kolegice. Hrvatski ekonomist i sveučilišni profesor g. Ljubo Jurčić koji je ranije obnašao dužnost ministra gospodarstva kaže da je danas na dužnosti ministra zasigurno ne bi inzistirao na uvođenju eura sada nego bi pričekao bolja vremena. Citiram „Euro je dobra valuta, ali za razvijene države EU i države čije gospodarstvo može pratiti razvoj poput Njemačke, Austrije, Francuske, međutim Hrvatska trenutno nije u toj situaciji i mislim kako bi trebali sačekati barem deset godina da hrvatska kuna preuzme da se promijeni slika hrvatskog gospodarstva jer u Hrvatskoj imamo paradoks da je kuna čvrsta i stabilna, a naše gospodarstvo propada već 25 godina.“ Podsjetio je i na probleme i sudbine države poput Grčke, Španjolske, Portugala i Italije koje se suočavaju sa brojnim problemima uvođenjem eura. Molim vas vaš komentar.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Profesor Jurčić je to uistinu dobro konstatirao i tome u prilog idu i brojna istraživanja koja su rađena, rađena su u razvijenim državama također i to od strane njihovih znanstvenika i stručnjaka koji su bili veliki pobornici eura, a danas to više nisu i euro kao valuta itekako koristi onim državama koje proizvode, proizvode na višem tehnološkom stupnju razvoja. I ja sam navela znači samo Slovenija ima udio prerađivačke industrije dvostruko veći u BDP-u nego što ga ima Hrvatske. Mi poput nekakve afričke države prodajemo žitarice, pšenicu, kukuruz, trupce vrlo malo je tu visoko sofisticiranih finalnih proizvoda i nama se može dogoditi da čak euro bude ograničavajući faktor našeg razvoja i u stvari oslabiti našu ekonomiju, a ne ju poboljšati.
Hvala. Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovana kolegice. Vi ste ekonomistica pa onda ćete vjerojatno moći odgovoriti na pitanje koje sam postavio ministru Mariću kad je bio za govornicom. To je pitanje, koliko je Hrvatska u zadnjih 30 godina puta koristila svoj monetarni suverenitet odnosno monetarnu politiku kao nešto za izlazak iz krize? Koliko puta je HNB ispunio svoju zadaću po pitanju stabilnosti cijena i politike kamatnih stopa? I zašto mislite da bi odgađanje uvođenje eura na sljedećih deset godina promijenilo išta u ovoj zemlji na bolje što se tiče kune?
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolega Brumniću na pitanju. Čini mi se čl. 3. Zakona o HNB-u kaže da je prvi i osnovni cilj HNB-a stabilnost cijena, ali nažalost naš guverner je to interpretirao i interpretira ne samo ovaj nego i prijašnji kao stabilnost tečaja. A taj tečaj je u principu ograničavajući faktor za naše i čimbenik za naše izvoznike koji su se s tim u konačnici i pomirili i sada na kraju kažu, ma dajte više taj euro jel barem nećemo imati transakcijske troškove. Monetarna politika i instrumenti monetarne politike se nisu koristili, a recimo kada smo prije dvije godine ušli u korona krizu onda se vidjelo da se može vrlo učinkovito koristiti određene poluge monetarne politike u jednom dijelu, u jednom segmentu kad je HNB pomogao da se neke stvari stabiliziraju, ali to je bio vjerojatno jedan jedini slučaj kada je to iskorišteno.
Hvala. Poštovani zastupnik Ostojić.
Hvala lijepa. Kolegice Vučemilović vi ste profesor naravno na Ekonomskom fakultetu pa je s vama teško govoriti, razgovarati o ovoj temi jer ste kod kuće, ali definitivno malo je paradoksalno vaše predavanje od toga da trebamo sačuvati HNB i kunu i zadnjih par minuta gdje HNB u biti izvor korupcije, luksuznih vila, vrijednosnicama, sramota našeg naroda. Ali vratimo se na iskustvo drugih, znači gledajte vrijeme kad su druge države ušle u RM2 fazu, a Bugarska i Hrvatska su ušli 10. srpnja 2020. i kada su postali dio eurozone možemo puno naučiti. Slovenija dvije i pol godina, Estonija 10,5 godina, Latvija 8,5 godina, Slovačka više od pet godina, dakle gledajte Bugarsku i našu prema maastrichtškim kriterijima mi stojimo sjajno. Kako ćemo mi to reproducirati već smo sad u problemu zbog covida i već sada je Zdravko Marić uspio te maastrichtške kriterije dijelom modificirati odnosno Europska komisija nam je dozvolila da dijelom modificiramo te kriterije [[Upadica Reiner: Hvala.]] Ali ključno je, ispričavam se, crna lista o tome ste sjajno poentirali. Crna lista trgovaca koji će to …
Hvala. Poštovana zastupnica Vučemilović.
A da, ti kriteriji konvergencije su nešto što je prilagodljivo i od onih prvotnih se odustalo, oni su korigirani ali čak i ovako Hrvatska u EU ima jedan onako povlašteni status pa se nama kao zločestom djetetu često gleda kroz prste, ali, pa će vjerojatno tako i ovdje zato mi je državni tajnik ovako klimao glavom ispunit ćemo mi kriterije mada ovaj vezano za inflaciju nema šanse, a čak i onaj četvrti što se tiče prinosa na obveznice mi je onako problematičan, ali dobro. Ovaj znači, što se tiče crnih lista one su ključne. Pogotovo u ovoj situaciji u kojoj se sada nalazimo gdje cijene divljaju i gdje su strašno na udaru naši stanovnici koji imaju niska primanja, na životni standard gdje na 65% prosjeka EU naša kupovna moć je takva kakav je, ovaj porast cijena će dovesti do toga da ja uistinu ne znam [[Upadica: Hvala.]] kako će umirovljenici sklapati kraj s krajem.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovana kolegice Vučemilović, jedan od glavnih argumenata koje koristi premijer Plenković glede ulaska u Eurozonu je da će doći do povećanja izravnih stranih investicija. Međutim, do sada smo uistinu na samom dnu u usporedbi sa našim susjedima tako da recimo 2020. godine mi smo imali strane investicije od 1,3 milijarde dolara, Srbija od 3,4 milijarde dolara, a Mađarska koja i dan danas ima forintu i imat će još prilično dugo od 4,1 milijardu dolara odnosno 300% više nego Hrvatska još gore je što su investicije strane u Hrvatskoj prvenstveno u bankarskom sektoru, u telekomunikacije i dijelom u turizam, dok je u svim ostalim zemljama u našem okruženju su investicije prvenstveno u prerađivačku industriju znači u neku dodanu vrijednost. Zanima me hoće li se uistinu išta promijenit što se tiče stranih investicija ili će sve to ostati samo mrtvo slovo na papiru.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolega Pavliček, po mom skromnom sudu neće se apsolutno ništa promijeniti. Investicije idu tamo gdje i novac ide tamo, kapital ide tamo gdje je siguran. Ono što ističu uistinu svi investitori to je činjenica da u Hrvatskoj vlada pravna nesigurnost i da pravna država ne funkcionira. I to je temeljni problem uz još cijeli niz drugih, ali taj je ključan. Dok mi taj dio ne sredimo, mi ne možemo očekivati nikakve malo veće investicije jer čak i kad, evo imate Regionalni distribucijski centar u Osijeku gdje županija i grad su morali riješiti imovinu nad zemljištem i to je trajalo par godina. Znači kad imate čak i jedinice lokalne samouprave kod nas to traje beskonačno, a kamoli kad dođe neki privatni investitor pa bi sad trebao rješavati neke stvari, ovaj.
Hvala. Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice spominjali ste crne liste, to je navedeno u nacionalnom planu međutim sad se izgubilo iz dokumenta. Crne liste su se u Sloveniji pokazale kao jedan alat koji je bitno utjecao na to da se ne povećava inflacija. Dakle, ono što treba sasvim sigurno učiniti je zaštiti građane u zemlji čudesa zvanoj Hrvatska u kojoj se mora očekivati naprosto zbog iskustva koje imamo da će povećanje, da će zamjena kune u euro se zaračunavati na gore i da će ići vrlo veliki teret na račun građana i to naročito na onih najsiromašnijih kao što su umirovljenici i građani sa niskim plaćama pa bih vas molila komentar koji sve mehanizmi zaštite se trebaju upogoniti za naše građana. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolegice Raukar Gamulin, a mi se često obvežemo na puno toga. Znači mi smo se obvezali i da ćemo smanjiti parafiskalne namete bilo je nekakvih simboličnih smanjenja. Da će se država riješiti udjela u brojnim tvrtkama koje ima, to se ništa nije napravilo jer eto raspisan je natječaj nitko se nije javio i to je štrigulirano jel, ali ništa se nije bitno promijenilo. Sa crnim listama je slična stvar, sve to najavljivalo onako pompozno i sad onda odjednom nema ništa, idemo, idite tamo gdje je jeftinije, tražite, mada znamo svi da je to tržište poprilično konsolidirano. Ima nekoliko trgovačkih lanaca ovaj i oni manje-više prate jedan drugoga tako da to su vrlo ružne, bahate izjave ljudi koji zarađuju daleko više i mislim da bi trebalo biti malo više socijalne osjetljivosti i svakako uvesti crne liste kod uvođenja eura, mada uz ove [[Upadica: Hvala.]] povećanje cijena ne znam koliko će to pomoći uopće.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Pa evo isto pitanje postavila sam ga ministru Mariću, pa možda ćete vi odgovoriti kao ekonomistica, on na to pitanje nije odgovorio. Znači stavivši na stranu sve teorijske rasprave o toj prednosti ili manama ulaska Hrvatske u Eurozonu i sasvim njegovog da tako kažem neoliberalnog gledišta, znači uzimajući u obzir situaciju u kojoj je kod nas niža inflacija nego u drugim zemljama u Eurozoni u ovom trenutku ne bi li sada upravo ta monetarna politika, autonomna monetarna politika bila važnija nego ikad jer zapravo ta argumentacija da smo mi nekada ispunili te kriterije iako ih sad ne zadovoljavamo zapravo u samom sukobu sa pa ako hoćete i svjetonazorom onog tvorca ovog zakona i uopće koncepcije ulaska u Eurozonu jer je zadovoljavanje tih kriterija zapravo ono što se postavlja kao okvir, nešto što je potrebno da biste se uopće konvergirali [[Upadica: Hvala.]] ali ako u ovom trenutku imamo nižu stopu inflacije zar nije trenutak [[Upadica: Hvala vam lijepa, hvala.]] da se monetarna politika vodi na drugi način.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa na pitanju kolegice Peović, to, ovdje, sve u životu pa tako i uvođenje eura ima pozitivne i negativne strane. Po mom skromnom mišljenju mislim da se ovdje sad previše naglašavaju upravo te pozitivne, ali trebamo biti svjesni i onih negativnih. A što se tiče autonomnog vođenja monetarne politike koja bi bila u funkciji razvoja hrvatskog gospodarstva ona nije vođena ni ovih zadnjih 30 godina, pa sad to ispada onako, e sad kad to već nismo koristili zadnjih 30 godina sada ćemo se i službeno toga odreći, pa da to onda ne moramo ni raditi. Zašto je netko odlučio na taj način se postaviti, zašto HNB na taj način funkcionira to je pitanje od milijun dolara na koje vjerojatno ni ministar Marić, a ni guverner Vujčić nikada neće odgovoriti iskreno i do kraja.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, nažalost ovo je još jedan od zakona za koji ne znamo što nas čeka zapravo osim da će euro doći s obzirom da se ne možemo iz toga izuzeti jer smo takve ugovore potpisali i jednostavno taj postupak se mora provesti. Ono što mene muči to su provedbene mjere vezane za cijene. Naime, sami ste se dotaknuli čl. 8. u kojem piše da se cijene ne smiju povećavati bez opravdanih razloga. E sad, da li itko od nas može iz zakona iščitati koji su to opravdani odnosno koji su neopravdani razlozi? Toga u zakonu nema i ponovo ćemo glasati za nešto, a ne znamo koje će biti nakon toga posljedice toga svega skupa jer će to biti definirano u etičkom kodeksu, što će u tom kodeksu pisati nemamo pojma. Prema tome, dići ćemo ruke, to ćemo izglasati, a nakon toga što će biti bit će.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolega Paviću, ono što mene brine i što sam istaknula, to su čl. 6. i čl. 8. definitivno. Znači čl. 6. koji kaže da će se zaštitit potrošači od neopravdanog povećanja cijena jel i ako se povećavaju cijene bez opravdanog razloga i upravo ovo što vi kažete, ko i kada će reći šta je opravdani razlog sada u ovoj situaciji kada nam govore stručnjaci da će cijena nafte ići do 300 dolara za barel ili gdje cijena plina divlja, a kad energenti idu gore onda imate val poskupljenja naravno jer se to prenosi na apsolutno sve. I taj dio uistinu vezano za zaštitu potrošača u cijelom ovom košmaru sada koji je vezan uz rat u Ukrajini je po meni ne nejasan nego krajnje mijenjati sada valutu u svemu ovome je krajnje neodgovorno.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice, vi ste, ja mislim da je bio to odgovor replici rekli ono što je zapravo činjenica. Uvijek svaka od ovakvih stvari ima svoje pozitivne i negativne strane. Oni koji zagovaraju će naglašavat pozitivne, a zanemarit negativne, a oni koji imaju tu neke dileme će nekako više naglašavat sve ove negativne, a pozitivne nekako uzimati zdravo za gotovo, ali manimo to na stranu. U svojoj raspravi i odgovorima replikama imala sam osjećaj, ne samo osjećaj nego sam uvjerena da pokušavate to nekako razumski odijeliti što je, što nije, pokazati i dobru i lošu stranu, pa me zanima što vi ocjenjujete koja su nekakva dva ili tri minimuma koja bi trebala zadovoljit, a da bi ne znam vi u svojoj raspravi mogli jasno reć, e ovo je trenutak za uvođenje eura? Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolegice Mrak-Taritaš. Kao i uvijek ja nastojim biti objektivna i razumski pristupiti svakom problemu, pa tako i ovom i naglašavam ono što se meni čini kao problem koji će se pojaviti prije ili kasnije, a po svemu sudeći relativno brzo. Znači koji su to kriteriji koje mi uz kriterije konvergencije koji su definirani i koje ćemo mi vjerojatno zadovoljit kako evo klima glavom poštovani državni tajnik, ono na na što mi moramo obratiti pozornost s eurom ili bez njega je naš životni standard, je kupovna moć i struktura, znači dok god mi imamo preko 400.000 umirovljenika sa mirovinama manjim od 2.500 kuna ovo je riskantno jer ja sam i jučer pričala sa jednom umirovljenicom koja ima, radila je preko 40.g. i ima mirovinu 2.200 kuna, kako će ta žena živjeti, kako sad živi, a sa povećanjem nikako.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Vučemilović, vi ste spomenuli u svojoj pojedinačnoj raspravi određene resurse i stanje na tržištu po pojedinim proizvodima, tako ste spomenuli naftu, plin i trupce i u ovom trenutku jedan jako zanimljiv i jako važan proizvod spomenuli ste pšenicu. Znamo da je Rusija najveći izvoznik pšenice u svijetu, gotovo 20% svjetske trgovine i s obzirom na to opskrba je upitna, moje pitanje nije nužno vezano za uvođenje eura, ali evo vezano je za poskupljenja koja dolaze i dobro je da ste to ovdje spomenuli i dobro je da su ovdje i predstavnici vlasti da evo razmotre i ovu temu. Naime, zemlje u okruženju ovih dana su donijeli odluku o zabrani izvoza pšenice Srbija, Mađarska i vjerojatno još nekoliko njih, da li vi smatrate evo kao ekonomistica da bismo i mi trebali povući jedan ovakav potez i pokušat osigurat ovaj jedan važan proizvod i zapravo smanjit možda mogućnost buduće, budućeg povećanja cijena … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Ovo je doduše izvan teme, ali evo poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolegice Opačak Bilić, znači Hrvatska je samodostatna i proizvodi i više nego što nama treba i pšenice i kukuruza, ali evo jutros sam slušala vozeći se u Zagreb ministricu Vučković na jednoj radijskoj postaji koja je rekla da mi ne možemo jer smo članica EU uvesti zabranu izvoza ni pšenice ni kukuruza, e onda ja ne znam jel Mađarska članica EU i kakva je to ona članica, a kakva je Hrvatska ako Mađarska to može staviti, ali evo i gorivo je 9 kuna i 17 lipa u Mađarskoj, a u Hrvatskoj je 12 kuna i 19 lipa, 33% skuplje, pred nama je nikad skuplja sjetva, plavi dizel preko 8 kuna i naravno ako dođe do poremećaja na tržištu EU jer mi nismo uvoznik nego izvoznik pšenice i kukuruza, ali i naši ratari će to iskoristiti i ako cijena ode gore izvest će oni, pa ćemo mi onda opet kao i obično jel skupu pšenicu ili smrznute pekarske proizvode uvoziti.
Hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Zvane Brumnić, izvolite.
Poštovani kolege, ja ću još jedanput krenut s time da sam zagovornik uvođenja eura i to iz vrlo jednostavnog razloga jer smo imali 30 godina tzv. monetarne suverenosti zato jer smo imali HNB koji je štitio cijene, koji je brinuo o kamatnim stopama, koji je štitio hrvatske građane, a svi znamo da su ti hrvatski građani u tom istom periodu čovjek bi rekao naše monetarne suverenosti skupo platili one koji su to radili. A onda si postavite pitanje zašto netko nešto radi? U pravilu je odgovor zato jer može. Znači mi danas razgovaramo o tome da li želimo biti dio jedne zajednice za koju iskreno vjerujemo a po svemu sudeći i je bolja od nas da li se želimo njima priključiti ili želimo biti sami jer smo sami samodostatni, jaki i ne znam što. Ja bih zaključio da nam je bolje pokušati biti sa onim dobrima pa onda postajati nekako bolji, nego pokušati ostati sam, imati nekakvu suverenost koju 30 godina nismo koristili. Ako je nismo znali u 30 godina koristiti, ja ne znam zašto netko misli da bi je uspjeli koristiti u sljedećih 30 godina, da bih ja iskreno volio da Hrvatska ima kompetitivnije gospodarstvo, da ima više zaposlenih, da je više diverzificirana proizvodnja u Hrvatskoj, odnosno da nam turizam nije 20 i nešto posto. Da volio bih, samo neka mi netko objasni zašto bi to bilo za 10 godina? Nema niti jednog pokazatelja koji bi rekao da će se to dogoditi u sljedećih 10 godina, pa ćemo onda uvesti euro jer ćemo onda biti jači. Tako da činjenica da nas Europa bude željela ako ispunimo ove kriterije da uđemo u euro ja mislim da je dobro, jer u svakom trenutku ljudske povijesti, a u uvodnom govoru sam govorio kad je krenulo razmišljanje o euru sedamdesetih, kada je ponovo pokrenut, kad je pao Berlinski zid, pa kada je opstao 2008. kada su svi mislili da će se raspasti. Euro je dobar, euro je riješio neke stvari ali ove probleme o kojima je kolega Dretar govorio njih neće riješiti ni euro ni kuna. Njih može riješiti samo kvalitetna upravljačka struktura u ovoj zemlji, odnosno kvalitetna politika. Ukoliko ćemo imati kvalitetne ministre koji će znati raditi svoj posao, tada ovih problema o kojima ste govorili koji nisu vezani ni za kunu, ni za euro nećemo imati. Čuo sam kolegu Lalovca kada je izračunao troškove konverzije, pa te troškove konverzije od dvije i nešto milijarde kuna nećemo potrošiti, tada dati bankama, nego ćemo ih moći potrošiti mi građani u dućanima, gospodarstvo ulaganjima. Ali ono što si treba postaviti Vlada kao cilj, a to je umirovljenici. Zapamtite jednu stvar zadnja porezna reforma je najlošije legla ili najlošije se odrazila na one najsiromašnije. Ovo uvođenje eura koje će biti dobro za cjelokupno društvo najviše će koštati one najsiromašnije. I zadatak Vlade, a kažem ne govorim badava o umirovljenicima jer kolegica prije mene je rekla 400 000 njih je ispod 2 i pol tisuće kuna. Mora naći načina kako da to oni što manje osjete. To da li će trgovački lanci biti pošteni neće, nisu ni danas. Priča o poštenju trgovačkih lanaca počiva na batini države, na ničemu drugom. Ja sam zadnji put kad je ovdje bio netko čini mi se iz HNB-a vezano za stabilnost cijena pitao jednostavno pitanje. Dukatov jogurt koji košta trenutno 17 kuna u dućanu i litra mlijeka koja košta nešto manje od tri kune kad je kupujem. Gdje je razlika? Tko je uzeo razliku? Ako je jogurt 17 kuna, a mlijeko 3 kune, znači strani proizvođač Lactalis danas i trgovački lanac su podijelili razliku. To je ono što je pitanje vlade kako uređuje odnose. Evo zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Brumnić, vi ste vrlo jasno rekli da je problem naravno u menadžmentu svima onima koji upravljaju sustavom. Stoga imamo zbilja katastrofalno malo kako greenfield investicija, tako i brownfield investicija. Mi imamo nevjerojatno malo inovacija. Mislim da smo po broju zaštita intelektualnog prava vlasništva, dakle po broju inovacija daleko zadnji u Europi. Dakle, ne predzadnji nego zadnji. Sve se to naravno reflektira na standardu naših građana, da je trećina naših građana ispod praga siromaštva. Poentirali ste skupinu ljudi koja se nama treba obratiti, odnosno mi njima. To su umirovljenici, pa stoga vaš prijedlog kako pomoći umirovljenicima kod ovoga SWITCH-a na euro, da li su to samo crne liste. Da li postoji neka druga mogućnost? Ili primjerice u ovoj plinskoj krizi da li su to vaučeri ili neke slične stvari? Što bi vi napravili da ste na poziciji menadžmenta? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Ha, teško pitanje! Na poziciji menadžmenta i na poziciji politike jednu jedinu stvar bi svatko trebao razmišljati kako da svaki čovjek može živjeti dostojanstveno. Jedan od načina da se to postigne je tako da postoji nekakva zagarantirana minimalna mirovina. Ta zagarantirana minimalna mirovina sigurno nije 700, 800 kuna koliko danas neki ljudi u Hrvatskoj primaju. Ta zagarantirana minimalna mirovina po logici stvari ne bi trebala biti manja od minimalne plaće. Jer ja teško mogu vjerovati da nekome tko ima 55 godina i nekome tko ima 75 godina treba bitno manje za jesti, odnosno da troškovi režija su bitno manji ako je 20 godina stariji.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega. Dakle, u svojoj raspravi ste rekli zapravo nekoliko činjenica, ona činjenica koja je nekako mini zazvonila u uhu da mi kroz raspravu o euru zapravo otvaramo rasprave o niz drugih problema. U raspravama koje su bile prije se je navodilo da je premijer rekao odnosno da kaže da će uvođenjem eura doći više investicija u Hrvatskoj. Investicije će doći onoliko koliko će doći. Dakle nije nama problem zašto nam investitor dolazi to što imamo euro ili nemamo euro, nama je problem negdje drugdje. Nama je problem u neriješenim imovinskopravnim odnosima, nesređenom katastru, dovoljno ne definiranim investicijama i svega ostalo, tako da smo mi i u ovoj raspravi o euru zapravo pod raspravu uveli i neke druge probleme. To euro neće riješiti, ali apsolutno rasprava ukazuje na probleme koje inače imamo.
Hvala. Poštovani zastupnik Brumnić.
Pa ja sam u svojoj prvoj raspravi rekao da mi danas ustvari trebamo početi razgovarat o budućnosti Hrvatske. Euro je nešto što ja mislim da je dobro da uvedemo, ući ćemo u jedan dobar klub, a sve ove druge stvari jednostavno ovise o onome tko vas vodi. Ja sam nekoliko puta s ove govornice rekao da mislim da je ova Vlada nesposobna rukovodit stvarima, to je onaj ključni naš problem. Obnova danas u Zagrebu i na Baniji dvije godine se nije pomakla s mjesta. Vidjet ćemo za godinu dana sa novim ministrom, ja vam garantiram da osim nekoliko onih koji će sami isfinancirati obnovu svojih stanova koji će dobit natrag nakon toga možda svoje novce, stvarne obnove onima koji nemaju novaca neće bit. Evo.
Hvala lijepo. A sada će govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić. Ja sam do sad puštao diskusiju da ide jako u širinu, govorili smo o uvozu, izvozu pšenice iz Mađarske, govorili smo o obnovi itd. što sve izlazi izvan teme pa molim da se ipak držimo teme jer ću malo bit manje tolerantan u budućnosti. Izvolite poštovani zastupniče Sačić.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Dakle, imali smo priliku čuti iznimno stručnih osvrta u prilog tome da se ne uvede euro u RH. Svakako ja kao čovjek koji se ne bavim pitanjima financija, makroekonomskim nekakvim pokazateljima više emotivno mogu govoriti o cijeloj toj priči i podržavat kolegice i kolege, osobito stručnjake, profesore koji daju argumente da još nismo spremni za ulazak u eurozonu. Pa mogu reći da od te 1994.g. od kad smo uveli hrvatsku kunu do ovih današnjih dana ta hrvatska kuna je od naših političkih elita bila doista sve samo ne ojačavana, podržava na mnogim poljima. Učinili smo kao političari, kao gospodarstvenici posebno kao izvoznici mnoge kritike, a HNB se baš trudila dodatno učiniti sve da ta kuna ne zaživi, da ne ojača, da ne stvara jedan pozitivni učinak na naše mlade generacije. I naravno nakon što smo je tako nagrdili, oslabili nakon što smo s njom osiromašili naše hrvatske ljude sada smo praktično pred jednom odlukom koja doista može dodatno osiromašiti hrvatske građane, osobito one koji već sada jedva preživljavaju i u tom svom standardu imaju ogromnih problema, a sa ovim ratom u Ukrajini osobito poskupljenjem energenata bit će u strahovito velikim brigama kako skupit mjesec sa mjesecom. Ja uopće ne znam kako će se uskladiti primanja naših proračunskih zapravo i fondovskih korisnika sa rashodima za život, kako će to biti za naše penzionere, za one koji su na minimalnim plaćama? Kako će to biti uskladivo? Ovdje smo imali određenih prijedloga rješenja kako to izgleda u drugim državama, međutim u Hrvatskoj ja vjerujem da će to dodatno doista dovest do jedne eksplozije nezadovoljstva, do socijalne raslojavanja iznimno velikog i naša Vlada bi o tome trebala voditi računa jer u ovih mjesec dana događa se nešto strahovito loše i ako je ikakvih bilo argumenata da se taj euro provede na referendumu smo kao Hrvatski suverenisti imali priliku upoznat se sa jednim stavom hrvatskih građana koje nas nije podržao, nismo skupili dovoljan broj potpisa, ali ako tad nisu bili ti argumenti sasvim jasni hrvatskom narodu, ja vjerujem u ovih 10, 15 dana da će biti jasniji. A i naša Vlada bi trebala to puno, puno ozbiljnije prihvatiti o odgoditi takvu odluku jer ona ne može donijet ništa dobro hrvatskom narodu, najvećem dijelu, najvećoj većini hrvatskog naroda. Naprosto mi nismo spremni za taj iskorak i sama ta činjenica će nas dovest u još veću ovisnost, ali ne prema velikima kako smo imali prilike čuti od podržanih kolegica i kolega, pridružimo se velikima, pridružimo se Europi pa ćemo uz nju profitirat. Nije to uvijek tako, osobito ne u ovom slučaju. Mi smo ušli 2013.g. u najvećoj mjeri u Europu da se riješimo korupcije, nažalost nismo se te korupcije riješili. Sada ćemo ući zanemarit kunu, preuzet prema planu vladajućih euro, misli da će to dovesti do standarda, do boljeg života, do blagostanja u Hrvatskoj. Nažalost neće. Nismo spremni, pouzdajmo se u svoje potencijale možda imamo šanse malim koracima doći do određenog standarda, a ovako ćemo napraviti jedan veliki iskorak pitanje u kom smjeru.
Poštovani zastupnik Ostojić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Bili ste vrlo emotivni kolega ovaj Sačić, s razlogom jel, sami ste sebe ogradili da ćete govoriti emotivno manje, manje ekonomski jer niste ekonomist po struci. I naravno da smo svi mi vezani u ovoj dvorani za svoju himnu Lijepu našu, za svoj grb, za svoju zastavu, za svoju monetu, ali kuna će ostati i na euro i ona će ostati tamo, zvat ćemo je drugčije ali ćemo se podsjećati na slavne dane. Ali zbilja pošto sam bio u dvije vlade, u Račanovoj vladi i Milanovićevoj vladi ovaj moram reći da ta monetarna politike Hrvatske je vođena relativno korektno zadnjih 30 godina. Stabilnost kune je bila cijelo vrijeme praktički ista sa …/nerazumljivo/… valute jedne drugoj tu treba biti potpuno, potpuno, potpuno realan. REG REI regionalne ekonomske integracije su neminovnost 21. stoljeća. Da li je pravo vrijeme? Gledajte pogodila nas je Covid kriza, Mastriški kriteriji su uzdrmani, može državni tajnik malo prije isto meni klimat glavom da ih, ćemo ih napraviti, napravit ćemo ih jer su olabavljeni diskrecijskim pravom. Prema tome sada je vrijeme da se u to uđe [[Upadica: Hvala.]] inače pitanje kada.
Poštovani zastupnik Sačić.
Evo hvala vam poštovani profesore. Da ovaj mi hrvatski branitelji smo to ulazili sa jednom pričom, znate i sami priču hrvatska kuna u hrvatskom džepu, hrvatska puška na hrvatskom ramenu, na kraju evo gdje smo danas dragi prijatelji. Daleko od svih tih ideala, ali dobro trudimo se, trudimo se plivat. Međutim, ono što možemo reći barem upozoriti na opasnosti ljudi koji su pametniji, stručniji, neka oni kažu, neka daju projekcije, mi možemo samo reći da smo zabrinuti i to je sve što ja sad govorim, ništa drugo.
Sad će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo ja ću se vratiti na sam zakon odnosno sve ono što nas čeka. Naime, iskustva država članica koje su uvodile euro upućuje na to da su u pravili u razdoblju koje prethodi uvođenju eura donosi zakon koji uređuje opće pitanje povezano s uvođenjem eura, ali da nas čekaju isto tako brojne, brojni zakoni koje trebamo donijeti da bi sve zajedno moglo funkcionirati odnosno da bi potpuno prilagodili hrvatsko zakonodavstvo uvođenju eura. Tako da nas uz to čeka jako puno još posla, vezano je za platni promet, porezni sustav, tržište kapitala, financijski sustav, trgovačko pravo itd., dakle sve su to područja koja treba će sada rekao je državni tajnik preko 70 jel tako 7 zakona koji nas čekaju za, za izmjenu. Naime, ono što bih htjela upozoriti da je isto tako veliki posao pred poslovnim subjektima koji će u kratkom razdoblju morati imati određene jednokratne troškove vezano za pribavljanje novčanica, kovanica eura, prilagoditi promet gotovom novcem, prilagodit informatičke sustave, a isto tako i prilagoditi računovodstvene sustave i sustave izvještavanja. Tu moramo istaknuti da je naš visok stupanj euroziranosti hrvatskog gospodarstva pa tako turizam koji generira veliki priljev gotovine u eurima. Ti subjekti imaju već veliko iskustvo u potrebi eura i mislimo da će se oni puno brže prilagoditi novim uvjetima. Treba napomenuti da je ukupan neto iznos potreban za prilagodbu uvođenja eura za nefinancijski i nebankarski sektor procijenjen na oko 154 milijuna kuna, a ukupan neto iznos potreban za prilagodbu uvođenja eura za bankovni sustav je procijenjen oko 2,2 milijarde kuna i tu se odnosi prvenstveno na gubitak prihoda banaka zbog smanjenja obujma mjenjačkih poslova te pozitivnih tečajnih razlika itd. Dakle, sve su to oni efekti koji će se događati u ovom razdoblju. Ja bih htjela u odnosu na skepse koje se, su ovdje iskazane postoji usporedni podaci koji su napravljeni u odnosu na države koje su uvele eure, euro prije nas, to je Slovenija, Slovačka, Estonija, Latvija i Litva gdje imate odnos omjera cijena i plaća. Pa je npr. kod Slovenije od 2007. do 2019. cijene su ukupno porasle za 26%, ali su plaće narasle za 48%. Kod Slovačke od 2009. do 2019. cijene su porasle 20%, ali su plaće narasle 54%. Kod Estonije je to omjer 25% naspram 74% za plaće. Latvije 10% cijene, a 67% plaće te Litva 10% cijene i 59% plaće. Dakle, to su odnosi između kumulativnog povećanja bruto plaća i cijena u tom razdoblju uvođenja eura. Osim toga htjela bi napomenuti kada ovdje govorimo o tome kako ćemo živjeti, kako će živjeti umirovljenici, pa mjere vlade se događaju i sada. 4,8 milijardi kuna koje će biti sada na jedan način preneseno kroz potpore i izmjene PDV-a itd. dakle govore o tome da se itekako vodi računa o tome kako živi naš građanin, kako živi umirovljenik pa će biti ove jednokratne potpore, pa će se smanjiti PDV na brojne proizvode, dakle pomoći će se i poljoprivrednicima i ribarima dakle i sada bez obzira na valutu Vlada o tome itekako vodi računa i vodit će i ubuduće.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Šimića.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS-a. Poštovana kolegice. Pa evo bliži se kraju rasprava na temu uvođenja eura [[Upadica Reiner: Nažalost ne, ima još jako puno ….]] Dobro, u drugom dijelu smo. Čuli smo puno toga za, puno protiv, mene zanima vaše mišljenje kao ekonomistice da li je sada pravo vrijeme, kada je pravo vrijeme, da li je opravdan strah od porasta cijena samim uvođenjem eura, da li je porast cijena više ugrožen ovim globalnim događanjima u smislu pandemije koja traje preko dvije godine i ko zna do kada će trajati, nažalost i ovih ratnih događanja za koja također ne znamo do kada i kako će se razvijati i da li je mudrije prihvatiti sigurnost eurozone ili ostati po strani? Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo na pitanju. Da, uvijek je dilema što i kada uvesti. Da se neke pitalo ne bi niti bili sada članica EU, dakle međutim činjenica je da su prednosti upravo našeg članstva se referira i na ovaj način. Dakle, ukoliko smo i u eurozoni to itekako govori o tome koliki je pristup tržištu veći, koliko smo zaštićeni, koji mehanizmi postoje koji su sad već uhodani i način na koji možemo jedni drugima itekako puno lakše i kroz bankarski sustav pomagati. A osim toga kad pogledamo i što to znači u odnosu i na ponudu, a isto tako i na potražnju, a isto tako i na cijene npr. kamatne stope i sl.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Danas smo više puta čuli za bojazan građana oko podizanja cijena i htjela bih naglasiti da u čl. 6. do 11. predmetnog Zakona definirana su temeljna načela uvođenja eura. Jedno od njih je i načelo zabrane neopravdanog povećanja cijena u čl. 8. koji kaže da je poslovnim subjektima zabranjeno pri uvođenju eura povećati cijenu robe 8ili usluge prema potrošačima bez opravdanog razloga. Isto je definirano i smjernicama za prilagodbu gospodarstva u procesu zamjene hrvatske kune eurom, kao i etički kodeks koji će biti u obliku aplikacije i u koji će i potrošači moći dobiti uvid u podatke, moći će pisati pritužbe i pohvale vezano uz provođenje zakona za uvođenje eura, pa vas molim da prokomentirate.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepa. Da, više puta je spomenut upravo i čl. 6. i 8., a govori se tu o etičkom kodeksu. Ovdje je u obrazloženju je rečeno da će Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja između ostalog dati odnosno dati mogućnosti za dodatne mehanizma zaštite potrošača. Naime, oni su u samom zakonu i u prijedlogu zakona se postavio jednako tako kao što je to u našem neposrednom susjedstvu u Sloveniji gdje su kroz udruge potrošača zapravo postoji mogućnost kako onda one kao takve koje su osnažene mogu pratiti cijene, mogu uspoređivati, mogu signalizirati i stavljati zapravo na tzv. crne liste sve one koji koriste određene situacije koje nisu regularni ili ne bi trebali biti i onda se na taj način zapravo upućuje inspekcija, inspektorat.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala vam. Da li vi znate cijenjena kolegice koliko su u doba reći ću stabilnih makroekonomskog okruženja, koliko su cijene korigirane u zemljama koje su uvodile euro prije nas? Hvala.
Poštovana zastupnica Perić.
Ono što je poznato iz podataka da je u tim momentima bila korekcija za nekih 0,2% cijene. To je ovdje je spomenuto neko je govorio da je u Sloveniji to bilo 4% itd. dakle to su bili vrlo mali postoci u odnosu na ono što je bilo.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Perić možemo govoriti o mnogobrojnim benefitima uvođenja eura, a čini se da turistički sektor sa željom očekuje da se to naravno dogodi što prije. No s druge strane javljaju se ove dvojbe o kojima smo i često slušali koje posebice dolaze od strane građana u odnosu na trgovce, bez obzira na obavezu iskazivanja dvojnosti cijene i u kunama i u eurima. Već ste se malo dotakli propisa na koji način je predviđeno praćenje da ne dođe do tog varanja i koja je tu uloga i udruga potrošača, ako se ne varam i Ministarstvo gospodarstva u tu svrhu je predvidjelo određena financijska sredstva jer je činjenica da je povjerenje jako dobro, ali isto tako da moramo pratiti što se događa kako doista građani ne bi bili naštetili, kako neko ne bi ovu situaciju uvođenja eura pretvorio u svoju nezasluženu korist. Pa recite mi da i ustvari naše udruge potrošača jesu [[Upadica Reiner: Poštovana zastupnica Perić.]] kapacitirane iz vašeg saznanja pratiti ovo što će se događati?
Hvala lijepo. Da, predviđeno da je kroz udruge potrošača se to događa. Ja nisam sigurna još uvijek da li su one dovoljno kapacitirane da mogu to pratiti, ali se nadam da će se u tom smislu poduzeti isto tako određene radnje i edukacije i sve ostalo što ide uz to i da će uz ova značajna sredstva koja su predviđena, a moguće da će biti i veća, da će se to onda zaista uspješno i događati. Ono što je nedostatak ovog momenta i ovog trenutka je upravo što će i što se već pokazalo, a to su cijene energenata koje su izazvane potpuno drugim razlozima. One su u međuvremenu naglo su, narasle su cijene koje onda kumulativno zapravo povlači porast cijena u svim ostalim područjima gospodarstva i to je ono što je nepovoljno u ovom momentu i onda može to netko tumačiti potpuno drugačije.
Poštovana zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena kolegice kako bi država članica uvela euro kao službenu valutu naravno da je trebala ispuniti razne kriterije. Oni su postavljeni tako da potaknu države članice na odgovorno ponašanje koje će pogodovati ekonomskoj stabilnosti i pripremiti ih za članstvo. Ispunjavanje ovih kriterija za našu zemlju naravno nije došlo preko noći, trajalo je dugo i nije bilo jednostavno. Hrvatska danas vjeruje Agenciji za kreditni rejting, ali i međunarodna financijska tržišta. Euro područje čini 15% svjetskoga izvoza. Euro je druga najvažnija svjetska valuta i smatram da je svakako došlo vrijeme za njegovo uvođenje u Republici Hrvatskoj. Ali evo koliko će ono donijeti olakšica našim gospodarstvenicima?
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Da, ono što sam napomenula i u ime kluba zaista je Hrvatska u ovom razdoblju od 2016. na ovamo postigla jako puno u smislu stabilizacije javnih financija. Brojne promjene koje su se dogodile upravo u poreznom sustavu, u poreznim olakšicama, u razno raznim dotacijama i naknadama i potporama koje su evo omogućene kroz stabilizaciju cijelog sustava su zapravo doprinijele da smo ušli i postali potencijalni kandidat za uvođenje eura i na taj način zapravo pokazali svu ozbiljnost i da ćemo ispuniti ove kriterije koji su bili predviđeni. Mislim da su velike prednosti zbog toga što će gospodarstvo imati puno bolji, puno brži pristup, puno jeftinije bez tečajnih razlika itd [[Upadica Reiner: Hvala.]] Mogla bih sad nabrajati.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Perić kao što ste i sama rekli najveći je strah od poskupljenja određenih proizvoda. Ali vi ste u svom izlaganju naveli primjere tamo gdje je došlo do poskupljenja u nekim zemljama došlo je i do povećanja cijene rada koja je također morala dovesti do poskupljenja cijena određenih proizvoda. Ja vjerujem da Vlada RH kao što je znala sada reagirati u slučaju rasta cijena i poskupljenja energenata, da će isto tako znati u narednom periodu ako dođe do tako velikog povećanja cijena reagirati. Naime, znamo da od 1. travnja dolazi, imamo novi paket mjera koji će ublažiti rast cijene električne energije, plina, porezno rasterećenje, odnosno smanjenje PDV-a. Imamo i socijalne naknade za ugrožene kupce energenata, a i potpore umirovljenicima, poljoprivrednicima i slično.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Da, to je ono o čemu sam govorila da je bez obzira na valutu, da je Vlada itekako vodila računa upravo o tim skupinama, ali i o cijelom gospodarstvu i svim građanima da bi olakšala i da bi ta košarica dostupnosti određenih proizvoda bila itekako veća. Ono što svakako treba istaknuti, da je u svim ovim promjenama uvijek smo imali oni koji su bili protiv određenih pomaka. Međutim, cijena rada i potražnja za određenim kvalifikacijama i strukama je sve veća i to s obzirom na … [[Govornica se ne razumije.]] tržišta itekako podiže cijenu rada i na kraju krajeva kad pogledate sada cijenu rada nekog turističkog djelatnika, konobara ili bilo koga drugoga je puno veća u odnosu na prije dvije godine.
Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Još jednom pozdrav državnom tajniku. Prvi dio izlaganja je bilo zapravo politika poruka i bilo bi dobro, vidjet ćemo zapravo kad bude glasanje u Saboru u petak da se iz ovog Doma pošalje politička poruka da ćemo donijeti ovaj zakon sa dvotrećinskom većinom. To je isto poruka, zato bi bilo bitno da svi oni koji imaju još neke određene nedoumice prilikom hajdemo reći najvažnijih zakona koji će određivati nekakvu našu budućnost da ta baš bude politička poruka, ne da bude 76, 77 ruku. To je jako bitno kada donosite ovakve zakone. A zašto vam to sad govorim? Kao politička poruka i način uvjeravanja građana i saborskih zastupnika da je ovo jako dobro. I zato vam tu i predlažemo neke mjere da prilikom drugog čitanja još se kvalitetnije i bolje pripremimo zapravo svi u toj samoj raspravi. Prvo, kod drugog čitanja svakako, evo vidite da li se to može bilo bi dobro da u ovoj raspravi tu netko sjedi iz HNB-a. Zašto? Gledajte radi se uvođenje eura, HNB dosta ima utjecaja na ovo sve, da ne bude samo Ministarstvo financija, nego da bude netko i iz HNB-a, da može odgovoriti na nekakvo pitanje. To vam je dobronamjerna preporuka i to je dobro i pametno da tu netko sjedi, jer ako netko ima tu nekakva pitanja što smo danas imali oko HNB-a glupo je da ostanu neodgovorena na pitanje. Imate tehničku mogućnost, dajte da netko iz HNB-a tu sjedi, oni mogu govoriti, da oni mogu također sudjelovati i čuti njegovo mišljenje. Oni će na kraju u konačnici to provoditi. To je prvo, tehničko. Drugo, također u obrazloženju zakona kod drugog čitanja bilo bi dobro, navodili smo danas ove kriterije. Kriteriji su vrlo jasni. Znači stabilnost cijena, znači stopa inflacije, danas je ministar govorio o tom izračunu. Održivost javnih financija, stabilnost tečajnog mehanizma i konvergencije, znači to su 4 kriterija koje će nam zapravo Vijeće Europe tamo negdje u srpnju definirati hoćemo biti kandidati ili odnosno da li ćemo dobiti jel. U obrazloženju nemate nigdje da li mi to ispunjavamo ili ne jel. Zašto onda, onda se tu morate vi dovodit u nekakvo pitanje da morate nekako obrazlagat, ovdje ne piše u obrazloženju jel, pa pod svaku od ovih točaka navedite stabilnost cijena, onda navedite jesmo ispunili, dokle smo došli sa svim tim stvarima jel. To je ipak dokument. To je dokument koji će ostati u ovome visokom domu, neko će jednog dana to čitati, neko će to gledati, nemaju svi ista znanja o svem tom. To su nekakvi kriteriji koje nam je dala komisija i do drugog čitanja ono što imamo jel nekakve, jel gledajte između tog drugog čitanja i odnosno nekakvog što će donijeti Europska komisija to vam je dva mjeseca vremena jel. Nema razlike da ako nas komisija po nekakvim kriterijima jesmo li nešto ispunili ili nismo da vi to ne stavite u samo obrazloženje jel, pa to je čisto dobra preporuka kad govorimo o nekoj raspravi da li ispunjavamo ili ne ispunjavamo kriterije da već to piše u samom obrazloženju, obrazloženju zakona. Ono što je jako bitno jel, ja sam tu danas donio, danas smo to govorili o uvjeravanju jel nešto dobro ili nije dobro jel. Imamo zadnji istraživanje javnog mijenja o uvođenju eura, pazite veljača 2019.g. jel, ovo radi HNB, ispitivao je javno mijenje jel, pa napravite sada prilikom ovoga napravi, neka HNB napravi novo istraživanje i šta misle građani, jako bitan dokument, jel. Nemojte da to ostaje još prije covida jel, 2019. imamo nekakvo mišljenje što građani Hrvatske misle o euru. Znači ima, imate komunikacijsku strategiju za uvođenje eura, komunikacijsku strategiju, tamo ste napisali jel. Mi danas ovdje raspravljamo sa zadnjim podacima o mišljenju i danas je ministar ovdje govorio da imamo tu i kod ureda premijera itd., pa ne vidim razloga jel da u odgovore na sva ova pitanja koji su danas imali zastupnici da zapravo pitate građane jel ovo baš mišljenje građana je jako bitno jel, jako je bitno jel to će se dogoditi u roku 6 mjeseci ta promjena. U samom istraživanju, a to je znači da, pazite ovo je komunikacija iz 2019. jel kada se o euru uopće nije ni spominjao, ko je spominjao još 2019., bilo je, nije toliko bila intenzivna rasprava košto je danas jel. Napravite novo istraživanje do drugog čitanja, ugradite ga u obrazloženje jel. Zašto? Zato što ovdje građani su jako loše informirani, barem prema tome što govori HNB. Naša zadaća je isto oko … [[Govornik se ne razumije]] u parlamentu odnosno vlade da razumiju u euru jel, da razumiju sve ovo što mi danas govorimo. Ne moraju biti ekonomisti jel, al da razumiju do najsitnijih detalja. Jel gledajte šta je ovo istraživanje reklo, loše informirano 22% građana, jako loše informirano 13% građana, 45% građana je loše ili jako loše informirano o euro i osrednje informirano 39%. Radite na ovome i to su nekakve konkretne mjere kojima mogu pomoć i plus akcijski plan kako da ćete kontrolirati povećanje cijena. Mislim da vam je to dobra strategija [[Upadica: Hvala]] ispričavam se samo sekund, dobra strategija da kod drugog čitanja bude još kvalitetnija rasprava. Hvala lijepa.
Hvala, nemojte se meni ispričavat, moramo se držat vremena. Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo. Kolega Lalovac, znate kako ide, reko bi ovo ste dobro detektirali, tako svi počinju. No međutim, u ovom šumu koji postoji dakle povlaštenih informacija koje se tiču uvođenja eura i recimo benefita tj. koristi za Hrvatsku nažalost prevladavaju pa reći ću onako dosta trivijalne informacije, ono sad će to bit naša valuta, kuna će bit na našem zajedničkom euru, neće više bit trošak konverzije, bit će lakše dolazi veliki broj stranih turista itd. bla, bla, bla, dakle ništa u principu suštinski. I sad ja vama postavljam pitanje, da vi niste apologeta uvođenja eura, dakle pobornik, da li bi vi uopće bili za euro da niste ekonomista da slušate ovako lošu komunikacijsku strategiju HNB-a i ministarstva, Vlade RH, recimo ja prvi ne bi bio za euro jel tu komunikacijska strategija ne postoji, dakle izaziva jedan otpor među građanima. Hvala.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem se kolega, upravo, zahvaljujem i upravo o tome i zapravo i govorimo jel, jel zamislite da većina ljudi stvarno nema nekakvog doticaja s tim jel i dobronamjerno vam govorimo, ovdje je zapravo, govorimo o uvjeravanju da je nešto dobro za Hrvatsku i da je nešto dobro za građane jel. Znači na vama je puno teži zadatak nego na nama iz oporbe da uvjerimo hrvatske građane da je nešto dobro jel, ali imate sve moguće komunikacijske elemente i u raspravi ovo i u HNB-u i zato vam kažem dajte sve ono što je potrebno da komunicirate, nemojte da nijedno pitanje ovdje saborskih zastupnika ne ostaje vam neodgovoreno, od akcijskog plana, zaštite cijena i tako jel svako pitanje koje vam neće biti neodgovoreno jel od naše strane se dovodi u sumnju da li vi to znate ili ne znate jel i zbog toga imate, ima malo vremena, ali možete uz dobronamjernu podršku da to napravite. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega, u ovom dokumentu s javnog savjetovanja ponuđen je podatak da je 17.2. bilo u opticaju 35,3 milijarde kuna i onda kad pogledate malo što se govori iz financijskih krugova s HNB-a i tu negdje i je taj iznos 30 do 35 milijardi kuna i od toga kaže 5 do 10 milijardi kuna otpada na novac koji građanima i poslovnim subjektima treba za tekuće transakcije, a ovih ostalih 20 do 25 milijardi kuna ide pod ono kolokvijalno rečeno u čarapama i pod madracima. Da li se i vi slažete s tim projekcijama, znamo li mi uopće koji će iznosi biti u pitanju kad će se mijenjati kuna u euro? Hvala.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem. Evo, znači te podatke koje ste danas rekli znači zna HNB jel i zato je ovdje bitno da kad tako postavite pitanje i danas košto sam ja postavio ministru određeno pitanje kolko će zapravo biti uplata HNB-a u ECB, koji će biti troškovi jel. Ne može ministar znati sve te sitne detalje, al tu može bit kolega iz HNB-a koji može vrlo brzo doći i pomoći mu odgovoriti na ta pitanja i ovo što ste danas došli na odgovorit na ova pitanja koja jel mi koji dobivamo pitanja dobivamo suštinska pitanja koja nam građani šalju jel i zato je tu bitno da u ovom visokom domu u ovoj raspravi znači sva pitanja kod uvođenja eura sve mora biti raščišćeno. Isto kao što je vlada iskomunicirala da je ovdje rekla da je komunicirala i da je bilo 120 pitanja i 120 odgovora jel, samo je pitanje kako dođe do javnosti tih, to sve, da svi ljudi čuju to sve, a ne ovo sitno da dalje čita. Znači to je sad jedan i dio kako tu pomoći da ovaj dio koji nije baš povoljan jel da bude što povoljniji u korist eura.
Hvala. Poštovana zastupnica Peović.
Evo postavit ću i vama pitanje koje nisam dobila odgovor od ministra Marića. Znači ako je kod nas inflacija nešto niža nego u drugim zemljama nije li sad u ovom trenutku neka autonomna monetarna politika ipak prioritet? No, ako se glavni argument uvođenja eura je konvergencija i stabilnost zbog divergencije jer nastaje inflacija istovremeno očekuje se teška kočnica Europske centralne banke, znači znatno dizanje kamatnjaka što će prouzrokovati recesiju u Hrvatskoj kad uđemo. Ako mi imamo niže stope inflacije, a ECB ima znači politiku, politiku znači vezanu uz visoke inflacije dakle čisto mimo toga koje sad tu za uvođenje eura čak ne ulazim znači ni u ove široke svjetonazorske teorijske rasprave koliko je to pametno ili ne. Čisto iz ove sadašnje perspektive jer ako se držimo nekih kriterija pa nisu kriteriji samo zbog da ih zadovoljimo kako da kažem, nego su kriteriji tu i zbog nas valjda jel.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa. Da statistika je hmm čudna brojka jel inflacija ona govori da je u Hrvatskoj niža jel u odnosu na Europu, nažalost percepcija za inflacije je da je puno veća nego što Europa ima. To je, to je onaj problem jel. Jer inflacija, ono što se događa u Hrvatskoj jel kad dođe statistika i koja ne znam zadnji put su objavili podatke za siječanj je ispalo da negdje oko 5 5 7 čini mi se što znači da je vrlo blizu zapravo čak ispod EU, međutim ona što dio hrvatske građane pogađa zato što je najveći dio proizvoda i percepcija je inflacije da je puno veća od tih 5,7%. I čini mi se da naša statistika, a vidjet ćete, nažalost uvijek je to tako jel, uvijek malo kasni za odnosno što osjećaju hrvatski građani. I bojim se da vezano za ovaj dio inflacije u Hrvatskoj da je ona niža u odnosu na Europu ne bi baš bio siguran. Vidjet ćemo za 2-3 mjeseca kako će zapravo izgledati prave brojke jel.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Slažem se s vama poštovani kolega da smo propustili 2 godine našeg sudjelovanja u europskom tečajnom mehanizmu za informiranje i za komunikaciju sa građanima apsolutno, ali evo spomenuli ste akcijski plan za kontrolu cijena pa znam da je kratko vrijeme da li biste bar malo mogli naznačiti što bi moglo biti u tom akcijskom planu jer mislim da nam je najvažnije da najosjetljivije skupine građana od toga sačuvamo koliko god je moguće. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Hvala lijepa. Nažalost, toliko brzo vrijeme ide jel i mislim da je vlada već zakasnila da nikoga tu ne, ne ovaj ne sad nešto kritiziramo. Nešto najbrže što možemo napravit je da radimo nešto što su Slovenci radili, tu su preko puta nas, imali su vrlo konkretno i vezano za udruge potrošača, mislim da se građani kroz udruge potrošača mogu puno brže organizirati nego što to radi država jel. I to je sad stvar, da problem je u tome kad ministarstvo sad objavi natječaj, pa dok oni budu izabrani, pa dok bude to itd., nažalost u tome se kasni jel. Ali vlada ako dođe do drugog čitanja, a ne napravi akcijski plan jel ponovo će ovdje u samoj raspravi stvoriti nedoumice. I zbog toga do drugog čitanja napravite akcijski plan zaštite potrošača, ovo sve što ste vi govorili o načelima i razuvjerite svu onaj dio koji nisu bili za uvođenje eura. Razuvjerit ćete ih, imat ćete 2/3 jel 3/4 ćete imati za ovaj zakon jel. O tome se samo radi.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče i sami ste rekli bilo bi dobro da je ovdje netko iz narodne banke i onda bi sigurno dobili točan odgovor na kolegičino pitanje jer narodna banka zna koliko je novaca u opticaju, znaju koliko je novaca štampano, koliko povučeno prema tome znali bismo i koliko novaca treba konvertirati iz kuna u eure. Ja isto imam jedno pitanje vezano na narodnu banku, a vezano je za zlatni standard. Mi znamo da smo mi jedina zemlja uz Norvešku u Europi koja nema zlatnih rezervi i da su, da je ovoga tečaj naše kune vezan zapravo za stranu valutu. Da li znate možda budući da ste bivši ministar i da imate sigurno više spoznaja nego što imam ja i naši kolege, da li možda imate spoznaje da li napravljena neka procjena rizika što se dešava i koliko je rizik, što će nam se nakon toga desiti ukoliko slučajno moramo zbog nečega izaći iz Eurozone?
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem. Nažalost nemam te informacije šta bi se događalo pri izlasku, znam da je bilo prije nekoliko godina se govorilo o više, više krugova onih koji sudjeluju za euro u tom dijelu. Spominjali ste zlatni standard zamislite koliko je podivljalo tržište zlata, nedavno mi netko spominje da su brojni hrvatski građani što sad rade to je jednostavno, pohrlili u zlatarne da kupuju zlato jel. Cijena zlata vam je došla jučer preko 2.000 dolara za uncu. Znači što je nešto, ponovo se događa jedan dio bijega kapitala zato što se dolazi u nestabilnim ovaj, zato što se dogodio šok jel. Ali još jednom ponavljam, jučer se, neki dan se dogodio šok nafti 140 dolara, euro je ostao stabilan, euro je ostao stabilan u odnosu na dolar jel. To vam govorim. Znači nije lako kad se takav šok dogodi da valuta odmah ostane stabilna. I zato je dobro mislim da pristupimo tome, ali to moramo ljudi moji komunicirati jel.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lalovac govorili ste o kriterijima je Hrvatska trebala ispuniti za ulazak u Eurozonu, mislim da je potpuno jasno da nismo te kriterije ispunili ne bi danas razgovarali o ovom zakonu, no uvijek ta komunikacija može biti i efikasnija i bolja kako bi građani doista razumjeli što nas očekuje. Ono što bih vas ja željela pitati kolika je ustvari gospodarska stabilnost Eurozone i koliko je Eurozona otporna na neke vanjske utjecaje i poremećaje kad govorimo primjerice o rastu cijene nafte ili o nekim valutnim fluktuacijama koje sasvim sigurno utječu na nacionalno gospodarstvo. Dakle, koliko će nas ulazak u Eurozonu zaštiti od tih utjecaja kako ne bi gubili na gospodarskom rastu ili kako ne bi ne daj Bože došlo do gašenja nekih radnih mjesta ako se opet počnu događati neki poremećaji.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Mislim da sutra predsjednica Europske centralne banke gospođa Lagarde ima izvještaj o ovom novom naftnom šoku jel. Pritisak naftne odnosno cijelog energetskog, cjenovnih …/nerazumljivo/… ima snažan pritisak na euro ko nikad jel. Znači 6, 7% inflacije i udar na euro nije čak, ne bi rekao da je to, mislim da je to još puno čak teže nego što je ono bilo kad je bila ona bankarska kriza tako da Europa sigurno u tom dijelu, sad se postavlja pitanje, ovo što je postavio pitanje, ne znam, netko od zastupnika, hoće li doći do povećanja kamatnih stopa, je li? Sutra ćemo vidjeti kako će Europska centralna banka reagirati na ove naftne šokove, je li, na ovaj dio cijena jer onda da bi suzbili ovaj dio, znači Europa mora početi istiskivati novac, je li, jer ga sada ima dovoljno. Mehanizam, Europski stabilizacijski mehanizam, ovdje sam ga ja danas spomenuo, 500 milijardi eura ukoliko se dogodi bilo kakav poremećaj. To nema ni jedna zemlja. To su sve elementi i instrumenti koje EU komisija koristi sada puno efikasnije kad je bilo 2007., '08. g. kad je bila kriza.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Spomenuli ste upravo ovu komunikaciju i na jedan način da građani budu upoznati sa svim ovim efektima objektivno i pozitivnim i negativnim. Da li mislite da građani sada dovoljno znaju o tome koliko je do sada postignuto sa svim ovim mjerama, što to znači sada, na koji način upravljamo, kako dugom, tako i inflacijom, kakav je gospodarski rast, što to uopće znači u odnosu na to da smo članica euro, EU, i sam ovaj pristup 24 milijarde eura, što to za nas znači i koliko se to pokazalo na rastu, gospodarskom rastu u ovom proteklom periodu?
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem na pitanju. Gledajte, koliko god ima nekakvih mjera što je Vlada radila i porezno rasterećenje i hrpu stvari koje su napravili, kad je došla inflacija, preko noći je izbrisala. Onda je Vlada donijela ovu mjeru za inflaciju, ma nije bila 2 dana, danas su naslovnice Ukrajina, je li? Danas ne znam tko uopće danas prati ovu raspravu danas o euru. Znači dobit uopće komunikacijsku strategiju u ovakvim vijestima kada ne znamo da li danas u Černobilu ima struje, nema struje, itd., vrlo teško i to je ono što će biti izazov Vladi kod drugog čitanja i daljnje komunikacije da uopće dopre do građana kako komunicirati uz ove sve vanjske šokove koji se događaju, je li?
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo, drago mi je da ovako vrlo racionalno i prizemno analizirali o svim benefitima koje nam donosi uvođenje eura. Međutim, svjesni svih briga koje građani imaju, mislim da mi moramo, upravo ovo što ste rekli, puno više komunicirati prema građanima na jednostavan način da građani shvate da uz određene rizike koji uvijek postoje, mi jedno sada trenutno živimo svi u krizi, ali kriza je nekad i prilika i sigurno ne treba uvijek čekati neka bolja vremena da bi se odlučilo na neke odluke, mislim da u ovim trenucima, kad je kriza, uvijek postoji strah od promjena i zato mislim da treba dobro komunicirati sve ono dobro što nas očekuje u tom razdoblju nakon uvođenja eura i građanima nekako približiti tu situaciju. Pa, s obzirom na to, kako i što predlažete oko te komunikacije [[Upadica: Hvala.]] da bude što bliskija građanima? Hvala.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Pa zahvaljujem. Evo, zapravo to sam i uvodno kroz ove nekakve točke zapravo rekla. Znači ovdje mora biti predstavnik HNB-a, morate imate vrlo jasno obrazloženo ove kriterije da to prihvaćamo u ovome dijelu. Svima onima, vezano ovdje najviše je danas bilo za cijene, zaštite građana, morate izraditi nekakav dokument da sve oni koji danas ovdje nitko nije bio, koliko se meni razumijem, ideološki protiv eura, ja se možda varam, je l', nego su ljudi ovi drugi koji nisu bili za euro, oni su samo izglasali skepsu zbog pada standarda. A to nije ništa drugo nego ono što zapravo je reklo zapravo i istraživanje HNB-a o građanima. E to je ono što zapravo kad imate instrumente, kad je Vlada pokazala da ima instrumente, kako se boriti za inflaciju s ovih 4,8 milijardi kuna. Tu vam je zapravo, dobili ste u sekundi ste dobili povjerenje i zatvorili ste tu priču. Dok nemate odgovore na ova pitanja, je li, zašto ministarstvo još nije raspisalo .../nerazumljivo/... zašto niste udružili, uključili udruge potrošača da oni komuniciraju, je li, kad udruge potrošača počnu [[Upadica: Hvala.]] komunicirati, tada budu, mislim da će biti puno lakše i Vladi kasnije.
Sad će govoriti poštovani [[Upadica: Hvala.]] zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora. Dakle ključno je pitanje ono euro, da ili ne. To je pitanje, trenutno svih pitanja. I sad pazite, vi imate danas, recimo podatak danas da je zlot izgubio skoro 8% pariteta prema euru, da je forinta izgubila 8,6%. Sjetite se da su neki u hrvatskom društvu upravo dakle zazivali takav pristup Hrvatske kao što imaju, pod navodnicima suverenisti, ne mislim na političku opciju u HS-u, nego na Poljsku i Mađarsku. E, a da bi mogli o nečem pričati, moramo nešto znati što je zapravo prvo globalni monetarni zemljopis i koje su zapravo svjetske valute i zašto valuta postaje svjetska valuta. Dakle, dolar, euro, jen, funta, kanadski dolar, kineski juan je pitanje povjerenja, ali i vojne sile. To su svjetske valute. Drugu skupinu čini Norveška, Švedska i Australija, ali samo iz jednog razloga, a to je da je vrijednost deviznih rezervi tih zemalja veća od vrijednosti primarnog novca. Švedska recimo, preko 600%, što znači da njihove centralne banke reagiraju da spriječe prevelike amplitude tečaja. I u trećoj skupini tog mog globalnog monetarnog zemljopisa su vam valute u ekonomijama koje su male i otvorene, a tu je i hrvatska kuna, dakle dualizam. Prije marka, danas euro. Dakle danas vam 39 svjetskih država veže svoju valutu za dolar, 25 država za euro, a 18 za neku kombinaciju valuta. I onda se postavlja ključno pitanje, nisu to troškove konvercije, konverzije, dakle to su apsolutno nebitna pitanja u ovoj raspravi, da nekog ne uvrijedim. Ključno vam je pitanje što je optimalno valutno područje. Znači ključno je pitanje što je optimalno valutno područje i sad kad vama ja kažem da Hrvatska, ako uvedemo uspješno euro 1.1. bila bi svega 1,1% ukupnog stanovnika euro područja, nominalni BDP bi činio manje od 0,5 BDP euro područja, a novčana masa M1 govorim sada, bila bi 0,2 euro područje. I naravno, vratimo se malo u povijest onda ćemo o problemima u budućnosti, hrvatski tečajni aranžmanom se zove znato kako upravljajući plivajući tečaj i on vam je na snazi od '93., dakle 1993. nema bitnih nepromjenjivih elemenata tečajnog mehanizma. Dakle, to vam je bila niska inflacija to smo si mi zadali kao društvo, kao monetarnu politiku tzv. i relativno stabilan tečaj koji vam je bio od 7,1 do 7,73 u ovom zadnjem rasponu što vam pričam. U zadnjih 19 godina HNB vam je intervenirao preko 130 puta na deviznom tržištu s time da je preko 70%, to je vrlo važan podatak, otkupljivao višak ponude deviza, znači otkupio ih je za više od 10 milijardi eura, a prodao ih je za nekih 5 milijardi eura, što nam je naravno povisilo devizne rezerve na preko 25 milijardi eura. E sad se ja vraćam na ove izazove iz budućnosti. Znači 25 milijardi eura, drage moje kolegice i kolege, znači što je sad prvi izazov? Prvi izazova vam je da će nama ostati, mi ćemo recimo uplatiti vjerojatno oko 800 milijuna eura, možda malo čak i više u Europsku središnju banku, dakle to će nema biti obaveza, no što će nam ostati? Ostat će nam vjerojatno oko 8 milijardi eura znači kad odbijemo inozemne obveze ukupne depozite banaka i depozite državnog sektora na našu nekakvu zlatnu škrinjicu. E tome će ponovno upravljati HNB, neće upravljat ECB, to će upravljat HNB. I što je ključno? Ključno je ono što sam pitao danas ministra Marića da li će dakle HNB koji tim mora upravljati vrlo konzervativno, da li će predložiti dakle Ministarstvo financija i HNB možda da sabor donese odluku dakle da se formira fond za fiskalnu stabilizaciju koji se financira iz emisijske dobiti HNB-a kao čisti anticiklični instrument i kao rezerva ili pričuva za izbjegavanje povećanja recimo oporezivanja, za povećanje nekakvih turbulencija koje dolaze u društvu. Dakle, to će biti naša zlatna škrinjica o tome treba razgovarati dana. Hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Teško mi je vjerovati da ćemo ikakvu škrinjicu, a kamoli onu napunjenu zlatom u bilo kojoj projekciji naše budućnosti, zato ću vas pitati nešto oko HNB-a. Zapravo moje originalno pitanje trebalo se ticati drugih nekih valuta, nisam shvatila u koju ste skupinu stavili Poljsku ili Mađarsku s obzirom na ovo što ste prethodno govorili i s obzirom na činjenicu da one nisu uvele euro, a mi ćemo ga sad ipak uvesti, a zadržale su neki standard odnosno cijene hrane su kod njih znatno niže nego kod nas. Ali HNB je onaj koji bi nas doista trebao uvesti u euro i štititi naše građane od inflacije. Međutim, mi govorimo o instituciji koja je pogotovo ako pratimo prethodno razdoblje na neki način i prozvana zbog svoga djelovanja od prešutnih minusa i nedovoljne aktivacije pa do mešetarenja s nekretninama ključnih osoba koje sudjeluju u radu HNB-a. I kako onda očekivati da jedna takva institucija može djelovati u interesu građana ili nama osigurati tu zlatnu škrinjicu?
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala. Dakle, Poljska, Mađarska vam je u trećoj skupini valuta tzv. valuta ekonomija, ali tamo moramo naglasiti da nema dualizma i eurizacije kao što je postojala u Hrvatskoj. Što se tiče HNB-a, dakle ja se apsolutno s vama slažem, dakle apsolutno neprimjen način upravljanja HNB-om i stvari koje su od prije mjesec, mjesec i pol dana postale vidljive. Dakle, to je nedopustivo, od špekulacija trgovanja povlaštenih informacija. Ali ja to ne bih sad stavljao u isti koš s uvođenjem eura, ovo su neke strukturne stvari koje treba definitivno mijenjati i s kojima se treba obračunati, ne mislim fizički, mislim onako više moralno. Dakle, to je nedopustivo. A što se tiče škrinjica, škrinjica će vam postojati jel od 25 milijardi eura kada se isplate rezerve dakle većine tzv. ne monetarne aktive ćemo predati HNB koji će ostati. Znači mi ćemo taj nova imati. Vidjet ćete, pratite sljedećih godinu, godinu i pol dana kako ćete imati morske ideje di da se taj novac potroši, pazite što sam rekao. Hvala.
Poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani kolega i nekadašnji ministre. Meni kao laiku i čovjeku koji to prati nije bilo jasno zašto smo svojedobno prodali HNB 13 tona zlata u dva navrata za nekakve smiješne s današnje pozicije smiješne cifre. Danas je zlato daleko, daleko skuplje nego tada pa sad je ovo pitanje šta bi bilo kad bi bilo, ali šta bi bilo sad s tim 13 tona zlata da je kojim slučajem u hrvatskom vlasništvu?
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Bili bi manje izloženi bilo kakvim rizicima, to je sve stvar diversifikacije. Znači kad vi upravljate određenom valutom, dakle nikad ne stavljate ajd da kažem onak laički, nikad ne stavljajte svoja jaja u jednu košaru, uvijek diversificirate. A da vam postavim protupitanje, što bi bilo recimo da je ministar Lalovac, nije bio ministar Lalovac onda, možda kupovao kriptovalute? Ha, vidite kak je to zanimljivo. Vrlo teško vam je s određene, mislim lako je s povijesnog odmaka razgovarat o nekim stvarima koje su se tada događale. A vi ste u pravu, danas bi bili stabilniji. Hvala.
Poštovani zastupnik Lalovac koji nije kupovao bitcoine.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Nit bitcoine ni dionice nažalost, jednostavno averzija prema riziku je potpuno drugačija. Ali sve je to danas kakva je danas tržišta, sutra tržišta pokazuju drugačiji trend. Pitanje govorili ste o ovome monetarnoj politici o … tu da je neko iz HNB-a mogao bi vam odgovoriti na nekakvo vaše pitanje. Pitanje oni se definiraju zakonom o stabilnosti cijena nego je pitanje općenito ovdje danas bilo govora, šta mislite da li je zapravo samo uvođenje eura dolazi do povećanja cijena ili je ipak to nekakvo pitanje produktivnosti rada da ne bilo evo sad ćemo uvesti euro pa ćemo dobiti veću plaću. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Dakle, vidim da su neke kolegice ovdje to je o.k. Mislim da vi ništa osobno. Dakle, kao prilog uvođenju eura govorila je o povećanju plaća, jer to nije točno. Znate što je točno? To što je u Češkoj i Sloveniji koju ste spominjali porasla produktivnost. Naravno da su porasle cijene 0,2 do 0,3% ali u malo stabilnijem makroekonomskom okruženju. I zato ja isto kažem kao što ste i vi rekli da je Ministarstvo gospodarstva trebalo imati vrlo, reći ću jači nadzor, jači nadzor. Jer se nama može to dogoditi do 1% na godišnjoj razini govorim, ali ovo nemojte miješati. Dakle, ovo je bila stvar produktivnosti. Mi zaostajemo u produktivnosti. Sad da li će nama euro pomoći manje od 10% u porastu produktivnosti, nove tehnologije, inovacije a to je ono gdje mi na žalost mi zaostajemo u tom dijelu. Onda se to sve zajedno može povesti. Euro neće riješiti naše probleme, mi ćemo si sami morati riješiti svoje probleme. Hvala.
Hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na govor. Pa će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo na početku rasprave, a cijeli dan raspravljamo o temi vezanoj uz euro, a znakovito je da raspravljamo baš i na obljetnicu, desetu obljetnicu ratificiranja ugovora o pristupu Hrvatske EU o baš ovoj temi. Postoji neka simbolika. Htio bih sa vama podijeliti nekoliko mišljenja. Prije svega čuli smo i neke euro skepse možda za ovom govornicom. Ja nisam euroskeptik, dapače ja mislim da euro u nekom srednjoročnom roku apsolutno trebamo uvesti. Mi smo već, a bilo je to rečeno i visoko euroizirano tržište i tu nema zapravo nikakvog spora o tome. Razmislite samo vi kolegice i kolege, kao i šira javnost kada govorite recimo o cijeni stana, automobila itd. izražavate li ga u kunama ili u eurima. U pravilu, a evo govorim iz vlastitog iskustva i mojih prijatelja, poznanika, ljudi sa kojima se družim gotovo svi u eurima, gotovo svi. Znači 99,9%. No osim same recimo to tako orijentiranosti na stranu valutu koja to nije ništa novo, ona datira i iz bivše države, eventualno sentimentalnosti što ćemo napustiti možda nacionalnu valutu. Htio bih sa vama podijeliti neke druge bojazni. Bojazni se odnose na vrlo opipljive razloge. Naime, napuštanje vlastite valute napustit ćemo i mogućnost imanja monetarne politike. Vjerujem da ćete se sa mnom složiti i tu je bilo više mišljenja o tome, no ja mislim da mogu sa sigurnošću reći kako monetarnu politiku, odnosno sve poluge monetarne politike nismo koristili kad je trebalo i nismo koristili dovoljno. Sad ulazeći u povijesne razloge to je deplasirano i pase, možda smo trebali devalvirati kunu kako bi pogodovali izvozu i postoji sad tu čitav niz drugih razloga ili mišljenja što smo mogli raditi sa kunom i tečajem kune. No kažem, to je u ovom trenutku pase. Ono što nije pase je kad i ako uvedemo euro što će se, kako će se to odraziti na naše potrošače, na našu kupovnu moć, na naš standard općenito. I htio bih ovdje podijeliti iskustva recimo Slovačke Republike prilikom uvođenja eura. Oni su imali jako dugačak prijelazni period u kojem su jako puno energije, novca i vremena naravno uložili educirajući javnost u to kako će preračunavati vrijednosti iz slovačke valute u euro i obrnuto, kako će prijavljivati i kakao trgovci mogu doskočiti povišavanju cijena i kako će ih prijaviti i na kraju dana koja su njihova prava kao potrošača na čemu trebaju inzistirati. Jako se dugo raspravljalo o tome. Ono što mi nudimo na žalost a to nije dobro je prekratak prijelazni period, prekratak period u kojemu će cijene biti izražene i u kunama i u eurima i složit ću se sa svojim prethodnicima koji kažu da nam je komunikacijska strategija oko cijele tranzicije zapravo katastrofalna. Slično kampanji „Cijepi se“. Nije polučila rezultate kakve je trebala, nepostojeća je. Mi nismo u ovom procesu od jučer, dakle ne trebamo to planirati samo za sljedećih mjesec, dva, tri, šest ili osam, trebali smo to raditi puno, puno prije. Ni sad nije prekasno. I sad bi mogli učiniti zapravo puno više. I kada razgovarate zapravo sa hrvatskim građanima koji su mahom polu informirati ili ne informirani o ovoj temi, tada ćete vidjeti da kod onih kojih i postoji skepticizam prema uvođenju eura on je puno veći zbog toga što ne barataju potpunim informacijama. I to je ja mislim na čemu bi ministarstvo trebalo puno, puno više truda uložiti baš na informiranju i komunikaciji sa javnošću, ne samo političkom javnošću nego i generalno, dakle građanima. Također mislim da bi prijelazni period trebao biti puno duži. Ljudima se treba ostaviti mogućnost da se naviknu na eure kao takve, ali također da se naviknu na cijene. Jer sjetit ću vas samo, doduše to je bilo davno, ali kad je Njemačka uvodila euro ono što je bilo 50 centi, 50 pfeninga je postalo 50 centi. To nije bila jednaka konverzija, jer je to značilo rast cijene za sto posto, a plaće su bile preračunate do u cent. Bojim se samo da se to nama ne desi i da pokušamo na koji god način možemo to izbjeći.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Hajduković ono što brine mnoge naše građane i čemu sami svjedoče je nešto što bih mogla laički nazvati preinflacijom. Dakle, sama informacija o tome da ćemo uskoro uvesti euro uz probleme koje imamo s trenutnom inflacijom zbog opterećenosti i energetskom krizom dovodi do toga da će se brojni poslodavci ranije prije samog uvođenja eura osigurati za to da cijene budu dovoljno visoke tako da u jednom trenutku kada doista i dođe euro ih nitko neće moći kontrolirati oko toga da su naglo digli cijene. I mislim da se to djelomično događa već i danas. A kasnije je onda služiti kao argument za to da je njihovo poslovanje ostalo isto. Kako se izboriti protiv toga i je li to već dovoljan argument imajući u vidu i trenutnu krizu da možda ipak izbor tajminga nije baš najbolji ako uzmemo u obzir rizik bilo kakvog rasta cijene koje uz sve ove probleme koje imamo sada teško prihvatljiv bilo kojem građaninu Hrvatske.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolegice, apsolutno se s vama slažem. Zapravo moja glavna dvojba je tajming, tajming možda nije najsretniji, možemo govoriti o dobrom tajmingu i ulasku u EU zbog nekih naših fiskalnih potreba, ali fiskalna politika je nešto što će nam ostati, ali ja dijelim upravo vaš strah i zapravo strah dobar dio javnosti od te skrivene inflacije, a onda i neskrivene inflacije u jednom trenu. Ne moramo daleko tražiti zapravo primjere za ovo jer mogli smo već vidjeti puno primjera kada se trgovci i drugi nisu baš pošteno ponijeli prema potrošačima jer svaki put kad je vlada i smanjivala poreze na neke proizvode ili na neke usluge cijene se nisu smanjivale samo su se maže povećale. I to je zapravo isto nešto o čemu treba razmišljati baš s jednom dužom kampanjom jednim dužim prijelaznim periodom pa možda i razmišljanju o tajmingu samog, same konverzije odnosno tranzicije bi pridonijeli izbjegavanju ovoga.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče danas smo čuli ovdje puno teorija, u jednom dijelu i teorije zavjere, u jednom dijelu stvarno teorije koje stvarno se mogu i ovoga potvrditi kroz razno raznu literaturu. Čuli smo i o diverzifikaciji rizika, čuli smo o zlatnim rezervama, znači ima puno toga. Najveći problem je definitivno dizanje cijena, ja sam već postavio jedno pitanje kolegici našoj koja je govorila o Članku 8., no međutim mislim da je osnovna kontrola sada potrebna u momentu kada ćemo imati duple cijene. Evo imati ćemo cijenu od polovice godine jel tako koja će sadržavati i u kunama i u eurima na tim proizvodima i ne vidim zašto bi se moglo desiti bez ikakvih problema, a da nitko ne reagira u državi da nakon 1. siječnja kad pređemo samo na euro da se odjedanput sve te cijene dignu za 5, 10 ili 15%. To se ne bi smjelo desiti. Prema tome, mislim da ta nekakva kontrola postoji. Ono što mene muči to su oni dodatni dokumenti koje će potpisivati ministar.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepa kolega, ja ne bih išao u teorije zavjere, mislim da u to ne trebamo ići, ali ono što i o čemu trebamo brinuti je zapravo ovo što ste rekli. Puno duži prelazni period po meni, puno opsežnija i intenzivnija edukacija potrošača je nešto što je apsolutno bitno. Jer evo kažem Slovačka vam se pripremala 2 godine djelatno, dakle u ovome što sam pričao edukacija javnosti, cijene u dvije valute i slično, a na druge načine puno duže. Dakle, razgovarajući i sa maloprodajnim lancima i sa poslodavcima i sa posloprimcima. Dakle, to je jedan dijalog koji je trajao duže vremena. Mi nažalost, naše pristupanje ovome konverzijskom mehanizmu nismo dobro iskoristili odnosno nismo iskoristili u potpunosti. Možemo govoriti tu i o pandemiji i o drugim ograničavajućim faktorima, ali ono što je bitno je da ih nismo iskoristili kako treba. A nismo ni u ovom periodu kad bi mogli to, pokušali amortizirati.
Hvala. A sada će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, jedan ovozemaljski pogled na ovu raspravu. Trenutno po nekim podacima u Hrvatskoj se nalazi u opticaju oko 31 milijarde kuna što u novčanicama, što u kovanicama. Dakle, zadržimo to pred sobom i pročitajmo Članak 31. ovoga zakona. HNB obavlja prijevoz uz pratnju policije novčanica kuna koje su povučene iz opticaja vlastitim specijalnim vozilima, a kovanica kune koje su povučene iz opticaja neobilježenim vozilima u skladu s posebnim sigurnosnim procedurama ministarstva nadležnog za unutarnje poslove itd., itd. Stavak 4. istog članka govori HNB osigurava primjereno zbrinjavanje gotovog novca kune povučenog iz opticaja. Ja vas poštovane dame i gospodo narodski pitam. 31 milijarda kuna, evo stvarno zamolit ću jer nekoliko puta poštovani državni tajniče ovdje se to spomenulo i poštovani zastupnik Lalovac, poštovani zastupnik Ostojić i nekoliko kolegica i kolega upravo smo o tome htjeli povesti raspravu pa bi vas molio, imate prava u ime predlagatelja, dođite ovdje objasnite nam tu proceduru. Kamo će otići 31 milijarda kuna? Naročito kada znamo da se na tzv. mekoj granici sa susjednom nam BiH bez problema možda i usred bijela dana, a pod okriljem noći sigurno može provući kamiončić do dva jer u BiH kuna je potpuno legitimno platežno sredstvo naročito naravno u nekim dijelovima te nama susjedne države i tamo se dakle može sve to zajedno onako narodski rečeno vrlo lijepo oploditi i pretvoriti u euro ili u protuvrijednost kako sam i rekao u replici poštovanom ministru u robama i uslugama. Dakle, molim vas budite dobri dođite ovdje u ime predlagatelja, objasnite nam proceduru odnosno što to znači primjereno zbrinjavanje gotovog novca kune povučenog iz poticaja. Ne prejudiciram naravno nikakve kriminalne radnje, ali mislim da moramo i imamo pravo to znati. Kako će i na koji način 31 milijarda kuna biti uklonjena? Eto, to je početak onoga što sam htio govoriti, a ono što ću i naravno budući da će mi sasvim sigurno isteći i vrijeme naglasiti i u završnoj raspravi jest činjenica evo našao sam jedan zanimljiv, zanimljiv tekst pokušat ću ga pročitati. Austriji ured za vanjsku trgovinu koji redovito testira raspoloženje isključivo austrijskih tvrtki, među ostalima i zato što je Austrija najveći hrvatski ulagač na koji otpada oko 29% ukupnih izravnih investicija u anketi je kontaktirao 1.074 poduzeća i predstavništava. Riječ je o tvrtkama koje posluju u Hrvatskoj, a dolaze iz Austrije, Belgije, Češke, Francuske, Italije, Mađarske, Nizozemske, Njemačke, Slovenije, Španjolske, Švedske i Velike Britanije zemalja koje ostvaruju ukupno više od 72% izravnih ulaganja u Hrvatsku. Četvrtina poduzetnika anketiranih naravno navela je područje netransparentne javne nabave i natječaja kao ozbiljnu poslovnu prepreku. Kao sljedeći problemi pojavili su se ne ujednačenost u tumačenju zakonskih odredbi, neriješeno stanje zemljišnih knjiga, poteškoće u komunikaciji sa jedinicama lokalne, područne i regionalne samouprave te što je i bilo za očekivati njezino veličanstvo korupcija. Vjerovali ili ne g. Google pamti sve, bez ijednog, ijednog problema pronašao sam eto prije 20-ak minuta na internetu ovaj tekst koji zvuči izuzetno aktualno, a ustvari radi se o tekstu autorice Suzane Varošanec sa Internet stranice Poslovnog dnevnika iz srpnja 2006.g., eto prošlo je gotovo 16 godina od trenutka u kojem je taj tekst napisan, pa vas ja pitam što se u stvari baš ozbiljno i konkretno nabolje promijenilo? Hoće li uvođenje eura kao neki dim iz čarobne lampe u jednom trenutku riješiti sve ove probleme? Zato bih vas molio da još jednom dođete ovdje ispred predlagatelja i da nam to kažete. Niže kamatne stope i rast kreditnoj rejtinga još jedna lijepa priča, nesumnjivo svi jedva čekamo da se to dogodi. Pokretanje proizvodnih procesa i sustava u Hrvatskoj, moram priznati slobodno bih rekao jedva čekamo vidjeti. Ostavit ću ostatak za završnu raspravu. Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepa. Kolega Dretar ovo o čemu ste govorili su zapravo tehničko izvedbene stvari, međutim baš zbog toga što su te sve stvari nepoznanica i te tehničko izvedbene mislim da je godinu dana odnosno manje od godinu dana prekratak rok da bi se to zapravo napravilo kako treba. Tim više zapravo želim prisnažiti vaš argument činjenicom da neće biti ograničenog vremena odnosno roka za konverziju kuna u eure, dakle vi ćete u svakom trenutku moći doći u HNB i zamijeniti svoje kune za eure. To otvara zapravo more mogućih zlouporaba. I bilo bi dobro znati barem na resornom odboru ako ne na plenumu kako će Vlada doskočiti ovome, koje će to biti mjere i kako se zapravo to u praksi misli izvesti jer složit će se sa mnom, ovo je jako veliki i opsežan korak, a mi ga radimo imamo osjećaj na prečac odnosno pokušava preskočiti dvije stepenice jednim korakom.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala na pitanju poštovani zastupniče Hajduković. Kao i uvijek ja moram priznati malo štreberski naglašavam, ali apsolutno gotovo u svakoj raspravi ovdje da smo najviši zakonodavni dom RH i da nama čl. 31. st. 4. u kojem piše HNB osigurava primjereno zbrinjavanje gotovoga novce kune povučenog iz opticaja ustvari ne znači ništa. Mi trebamo ovdje donijeti i mi ga trebamo izglasati način za primjereno zbrinjavanje gotovog novca. Mi to moramo znati jer i narod to želi znati, narod koji nas je ovdje poslao. Dakle, mislim opet kažem ne prejudiciram ničiji kriminalitet, ali radi se o ekstremnoj svoti novca i stvarno bi bilo izuzetno odgovorno od Vlade RH da nam kaže na koji način kojim sigurnosnim i tehnološkim procedurama će ga zbrinuti. Hvala lijepa.
Sad će govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. 9. ožujka 2012. dakle baš na današnji dan ovaj je sabor ratificirao naš pristupni ugovor sa EU. Sjećam se bio sam i tada u sazivu tog sabora, to je bilo jednoglasno 136 zastupnika glasovalo je za. I naravno to je činilo i na temelju provedenog referenduma točno je izlaznost u tom referendum nije bila iznad 50% opet, međutim trebamo uzeti u obzir da od onih koji su izašli preko 66% građana koji su izašli glasovalo je za. I tada smo mi donijeli političku odluku koja je uključivala i preuzimanje eura za našu valutu dakle ulazak u eurozonu, dakle to je bila politička odluka, odluka koja je imala i ima i danas svoju ekonomsku logiku, ali koja ima isto tako i svojih i političkih, pa rekao bih i geopolitičkih konotacija. Jer ako je ulazak Hrvatske u EU bilo isto tako i u kontekstu naših euroatlantskih integracija dakle i ulazak u NATO, ako nas je to odredilo kao dio zapada, kao ulazak u tu skupinu demokracija zapadnih onda moramo danas reći da ulaskom u eurozonu, pa i ulazak u Schengen koji također želimo nas pomiče možda sa te periferije tog zapada prema europskoj jezgri. Dakle, ulaskom u EU, ulaskom u NATO u onom geopolitičkom smislu Hrvatska je izašla iz jednog trusnog područja Balkana, međutim ona je na periferiji tog zapada, ne samo naravno u geografskom smislu nego u jednom širem značenju. I upravo ulaskom u eurozonu, ulaskom u Schengen, dakle dubljom integracijom mi se pomičemo sa te periferije i idemo prema centru čime se zapravo želi ojačati i stabilnost i položaj Hrvatske unutar Europe, a i unutar zapravo međunarodnog poretka. Naravno i kad smo ulazili u EU, kad smo završavali taj proces pregovora bilo je kritičnih tonova koji su govorili nismo još spremni, trebali bi još čekati, još nismo sve ispunili, naše pravosuđe nije savršeno i puno toga možda možemo danas reći bilo je u nekom, u nekoj mjeri možda i utemeljeno. Međutim, pitanje je bi li bismo mi danas u boljoj poziciji da nismo tada ušli u EU? Ja mislim da ovi događaji koji pokazuju jednu promjenu međunarodnog poretka upravo nam ukazuju na to da je dobro što smo danas i u NATO-u i dobro je što smo danas u EU. Bez obzira na sve poteškoće i zahvaljujući upravo tim euroatlantskim integracijama smo u boljem položaju. I isto tako mislim da danas te kritike koje čujemo da ovo nije trenutak, da nismo do kraja spremni, možda se može naći i određena logika u svemu tome i dobro je da o tome raspravljamo. Međutim, moramo si postavit pitanje, a koje bi bile posljedice sad, da sada, da danas odnosno u petak kada budemo glasovali o ovom zakonu, donesemo političku odluku da ćemo odgoditi ulazak u euro, koje bi onda posljedice bile za hrvatsko gospodarstvo, za kreditni rejting Hrvatske, za visinu kamata, za naše poduzetnike, za naše građane? Dakle, moramo biti tu ozbiljni i odgovorni kada kažemo da postoje naravno, što je i danas i ministar Marić vrlo jasno i transparentno rekao, postoje i one možda negativne konotacije kojih moramo bit svjesni, al kada važemo i kada gledamo koji su benefiti i koji su eventualno nedostaci onda jasno je da imamo veće koristi od ulaska u eurozonu i zbog toga moramo donijeti takvu političku odluku. Danas u trenutku kada imamo nestabilnost međunarodnih tržišta zbog još efekata pandemije, zbog nažalost agresija koju je Ruska Federacija pokrenula protiv Ukrajine, međutim u takvoj situaciji nestabilnosti ulazak u eurozonu upravo daje RH jednu veću stabilnost i više mehanizama da se može nositi sa svim takvim izazovima i problemima.
Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje, poštovana zastupnica Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Stier, put Hrvatske u EU bio je dugotrajan i mukotrpan, no na kraju se ipak isplatio i mogu se složiti s vama da uvijek postoji i potreba i opravdanost preispitivanja je li napravljeno sve kako treba i ta bojazan da će se možda pogriješiti ili da za nešto nismo spremni. Često govorite o tome da je važno da se sa periferije EU primaknemo prema jezgri, pa tu vidite kao jedan od instrumenata ulazak u eurozonu i šengen. No htjela bi čut vaše razmišljanje da proširimo malo ovu temu. Mislite li da se to pomicanje prema jezgri može napraviti i tako da onim državama koje žele poštivati iste vrijednosti, koje već godinama čekaju da im se ta europska vrata otvore, Hrvatska može biti svojevrsni patron u tom smislu odnosno da Hrvatska može imati možda i snažniju ulogu u proširenju EU?
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala. Hvala kolegice Petir na tom pitanju, naravno pomicanje s periferije prema europskoj jezgri možemo gledati kroz dvije dimenzije, jedno je ulaskom dublje u europske integracije kroz ulazak u eurozonu, u šengen, a s druge strane pomicanje tih vanjskih granica EU dalje prema istoku odnosno pomicanje granice te europske zone sigurnosti, mira i prosperiteta dalje prema istoku. To je nešto što npr. su Nijemci htjeli da se ta granica da ne bude u Berlinu nego da se pomoče prema istoku, pa danas i Poljaci žele da ide dalje prema istoku i normalno je da i mi iz naše pozicije gledajući koja je naša nacionalna, interes naše nacionalne sigurnosti bi željeli europeizaciju našeg susjedstva na jugoistoku Europe. Dakle, ne u onom mehaničkom smislu samo otvaranja i zatvaranja poglavlja nego doista suštinskim europskim promjenama u tim zemljama.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, mislim da nije stvarno upitno da mi uđemo u tu našu eurozonu i da konačno uvedemo euro i samim činjenicama i ove 2.g. i pandemije, a i sad i ovaj napad Rusije na Ukrajinu je dovelo do jedne nestabilnosti ne samo kod nas u Europi nego i šire i vidimo da ono što vidimo iz medija odnosno iščitavamo da se i razmišlja da EU uvede i zajedničku obveznicu koja bi ojačala znači za, za obranu i za tu energetsku krizu koja nam dolazi, pa prema tome htjela bi čuti vaše mišljenje što, da li je to dobro izdavanje tih obveznica zajedničkih za potrebe i obrane i energetike u cijeloj EU? Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Stier.
Da, hvala vam kolegice na tom pitanju. Nije prvi put da smo u ovoj sabornici raspravljali o obveznicama odnosno o samoj ideji da npr. Europska komisija može izaći na financijska tržišta u ime cijele EU. To je prvi puta učinjeno doduše u jednoj formi izvanredne situacije sa EU Next Generation, dakle kao odgovor na pandemije. I znamo da neke zemlje članice su prije toga bile jako protiv takve ideje jer naravno s njihove perspektive znali su da će dio odnosno najveći dio kasnije otplaćivanja toga duga spasti na njih dok će možda benefite više osjetiti zemlje poput, poput RH. No u duhu europske solidarnosti to je bila jedna dobra mjera i mislim da je vrlo važno da se i na tom tragu razmišlja u budućem razvoju EU.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani kolega, drago mi je da ste se osvrnuli i na povijesni kontekst od 2011.g. kada su završeni pretpristupni pregovori, pa referendum iz siječnja 2012.g. kada su se hrvatski građani velikom većinom odlučili za pristup EU, 2017.g. pokrenuta je javna rasprava na način da su građani senzibilizirani i ta tema im je pristupačnija. Predstavljanjem Strategije za uvođenje eura kao službene valute i sad je ovo završna faza pristupanje euro zoni, ulazak u Schengenski prostor i vjerujem da smo mi kao građani zreli za uvođenje eura kao nacionalne valute i upravo zato je ovaj zakon sredstvo koje nam omogućava da to učinimo na neki bezbolniji način i način koji neće ići na štetu nego na korist naših građana. Hvala.
Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam. Hvala kolegice. Slažem se sa vama. Mislim da u ovom zakonu sad u prvom čitanju koje nadam se da ćemo mi dati potporu u petak predviđaju se upravo oni mehanizmi da bi se moglo eventualno prevenirati ili smanjiti opseg onih mogućih negativnih posljedica pogotovo ukoliko bi se išlo sa jednom artificijelnom inflacijom zbog kao što smo vidjeli nekih slučajeva ili primjera iz drugih zemalja kada su uvodili euro. I upravo zbog toga na temelju tih naučenih lekcija tu se uvode neki mehanizmi. Mislim da je to zdravo da o tome raspravljamo, ali isto tako da zaključimo kao što sam i prije rekao kada gledamo koje su eventualno negativnosti, ali i koje su prednosti ulaska u euro zonu da zaključimo kako je u interesu Republike Hrvatske ući u euro zonu.
Sljedeći će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan! Najprije ću se osvrnuti na ovo primicanje od periferije prema centru, pa kolega Stier danas je kupovna moć manja 27% prosječne plaće nego 1978. godine. Mirovina je 37% plaće, nekad je bila prije tih 30 godina 70% plaće, 17,7% stanovništva radno sposobnog je iseljeno. 1/3 živi u riziku od siromaštva, pa nemojmo se baš razbacivati tezom da smo se negdje primicali, curili, skakutali, ne znam kako smo to kretali od periferije prema centru. Ja nisam sigurna u kojem smo mi to smjeru išli. No, dakle na stranu i teorija i boljke eura za hrvatsku ekonomiju ako postoje godine u kojima se nikako ne bi trebao uvoditi euro, pa da je i dar s neba onda su to ove godine pandemija, inflacija, kriza. Dosta je licemjerno i cinično, znači od onih koji sami zastupaju euro zonu da govore da smo mi nekad zadovolji te kriterije, pa nije bitno što ih sad ne zadovoljavamo. Mi smo mislili da su ti kriteriji koji koriste i nama, da su to kriteriji koje moramo zadovoljiti da zaslužimo taj ulazak u elitni klub zemalja kao ravnopravni partner, a mi praktički ulazimo kao Grci do grla zaduženi uz potpuno, dakle narušene uvjete u najgoroj geopolitičkoj i ekonomskoj pandemijskoj krizi u povijesti Europe posljednjih godina. Od onih kriterija koji se moraju zadovoljiti mi u ovom trenutku pola ne zadovoljavamo. Omjer javnog duga i BDP-a je daleko iznad onih 60%. Proračunski deficiti su daleko iznad zadanih. Kamatne stope su niske, ali sa svakim sljedećim refinanciranjem sada u krizi će drastično rasti. Može se očekivati znači porast i po sto posto. Cijene nisu stabilne. Cijela euro zona ima strašne divergencije prvi put u povijesti. Reći ću da je i ponešto čudno, pa i od onih zastupnika iz opozicije koji zagovaraju ulazak u euro zonu da ne odgovaraju uporno na moje pitanje o visini inflacije. Znači kod nas inflacija bez obzira na percepciju naravno u javnosti ona je jako velika je niža nego u drugim zemljama Europe. Znači evo dat ću vam stope inflacije u Belgiji 96, Njemačka 5,5, Estonija 12,4, Grčka 6,3, Španjolska 7,5. U nas znači 5,5. Kad je visoka inflacija Europska centralna banka mora dizati kamate, dižu se uvjeti zaduživanja za sve. Nama u ovom trenutku, ako nam je ikad bilo potrebno i bilo korisno autonomna monetarna politika može koristiti. Zbog divergencije i rasta inflacije istovremeno očekuje se teška kočnica Europske centralne banke i to će zapravo prouzročiti i recesiju hrvatsku kada uđemo. Onda će se vjerojatno vaditi na priču da nije inflacija posljedica eura, nego općih kretanja. Ali će posljedica biti teško razlučiva, teško ćemo reći je li to posljedica uvođenja eura ili globalne recesije. No i po toj liberalno-ekonomskoj logici mimo bilo kakve šire teorije o problemu eura za hrvatsku ekonomiju uistinu se postavlja pitanje nije li možda mudro i racionalno makar odgoditi ulazak u euro zonu u trenutku znači kada traje rat, inflacija i očekuje se restriktivna monetarna politika koja će nas baciti u novu recesiju pogotovo dakle zato što mi imamo nižu recesiju nego druge zemlje euro zone. Neki su mi ovdje kolege odgovorili da ne vjeruju čak nekako malo Pernarovski odgovor, da ne vjeruju u te podatke, da je kod nas recesija, odnosno inflacija samo 5,5%. Ja bih vjerovala, mislim da se tu nema šta postavljat pitanje. To je naprosto činjenica da su naše stope inflacije niže nego u podosta drugih zemalja u euro zoni. Što se pak kaže vezano uz ono mi smo ušli u to, u procesu smo pa nema natrag reći ću vam da je Danska već 20 godina u R2 procesu. Ona je ušla, dakle nema ograničenja.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Bez obzira na očita neslaganja tijekom ove rasprave glede tajminga kada prijeći na euro, pretpostavljamo da će sve ići svojim tijekom. Znači ima tu, naravno, puno pozitivnih stvari, bit će naravno i troškova, koji će se odnositi na sam proces zamjene kune za euro, za informacijsku nekakvu kampanju, za edukaciju, itd., međutim, mislim da nismo baš nešto puno govorili o tome da će određeni broj ovlaštenih mjenjača ipak morati zatvoriti svoja vrata, znači oni kojima je to glavna djelatnost. Pa evo, prema podacima koji su nam dostupni, takvih je 72 od ukupno ovlaštenih 852 i 364 osobe će ostati bez posla. Imamo li mi tu već nekakve ideje kako će se možda država pobrinuti za njih ili možda nekakvi ovaj, poslovi koji će moći preuzeti, ima li, imaju li njihovi poslodavci [[Upadica: Hvala.]] kakve ideje kako ljude zbrinuti?
Poštovana zastupnica Peović.
Pa bojim se da nemaju, nije pitanje na koje ja mogu rezolutno odgovoriti, ali poznavajući naše politike prema radnicima, bojim se da su uvijek u onom smjeru, snađi se druže, je li, kad jednom izgubiš posao, na tebi je da se snađeš i da nađeš novi posao, a u zemlji u kojoj je jedna od najnižih stopa zaposlenosti u Europi, to nije tako lako. Vrlo su cinične primjedbe koje dolaze recimo, na ovaj upit pa od liberala najčešće da kad izgubiš posao, pa nađi drugi posao, na tebi je da se snađeš zato što mi imamo uistinu problem sa traženjem i nalaženjem dobro plaćenih kvalitetnih radnih mjesta, pa čak i bilo kakvih radnih mjesta jer nemamo iseljenost od 17,6% radno sposobnog stanovništva zato što svatko može naći radno mjesto gdje hoće. Tako da se bojim da na ovo vaše pitanje koje bi svakako trebalo postaviti nadležnima, nema baš nekog pametnog odgovora.
A sada će govoriti poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa pred nama je Prijedlog Zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH u prvom čitanju. Mislim da je ovaj Zakon rađen sa posebnom pažnjom, jako detaljno, o tome kako su se odazvali i na e-Savjetovanju brojni građani i pojedine, ja bih rekla, institucije, i odgovor na njihove primjedbe i prijedloge dovoljno govori sa kolikom brigom je ovaj Zakon rađen. Vjerujem da primjedbe koje su se danas čule, iako nažalost mogu reći da nisam toliko vidla prijedloga novih, više primjedba da možda nije trenutak za donošenje ovakvog zakona, ali na ove primjedbe uglavnom je odgovoreno da se prihvaća ili se prima na znanje i svega nešto malo onih koji nisu prihvaćeni. Što je zanima naše građane, to je u prvom redu načelo njihove zaštite i posebno, zabrana neopravdanog povećanja cijena, a upravo su to temeljna načela i uvođenja eura. Kad govorimo o zaštiti potrošača, onda točno se navodi da je potrošač fizička osoba, znači ne smatra se potrošačem nekakva pravna osoba, tvrtka, nego baš fizička osoba kako je uređeno i propisima kojima se uređuje i zaštita potrošača. Toliko detaljno da odnosi, imamo i poseban članak koji propisuje posebna pravila koja se odnose na zaokruživanje kad imamo drugu decimalu 5, veću ili manju i slično. Kad su u pitanju pravila dvojnog iskazivanja kod poslovnih subjekata, kaže da je poslovni subjekt dužan u razdoblju dvojnog iskazivanja na jasan, čitljiv, vidljiv i lako uočljiv način u euru i kuni uz primjenu fiksnog tečaja konverzije i sukladno pravilima na preračunavanje. Međutim, znamo da evo, ljudi malo znaju pa već imamo nekakva izrugivanja pa bi ja sad tu posebno i izgovorila ono što u Zakonu stoji da se brinulo o tome i napravilo izuzeće da to neće morati raditi npr. bakice koje prodaju luk na tržnici, znači imamo iznimno da poslovni subjekti koji prodaju robu i pružaju usluge na štandovima i klupama na tržnicama za malo, zatim putem automata pa onda i oni koji rade na štandovima i klupama izvan tržnica na malo, u trgovačkim centrima, kao i putem kioska, pokretnom prodajom, proizvodima u objektima obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i sl., oni su izuzeti od tog isticanja dvojnih cijena. Jednako tako, izuzeti su i ona mjesta gdje imamo velike, uzrokovalo bi nesrazmjerno velike troškove, kao što smo čuli i od ministra, kad je rekao da npr. totemi na benzinskim postajama neće trebati iskazivati dvojne cijene, isto tako zasloni blagajne, kuponi za popuste, iznosi cijena na vagama, taksimetar i sl. Ovo sam posebno imala potrebe istači jer čujemo brigu pojedinih naših, neću reći poduzetnika, ali je malih poljoprivrednih proizvođača i slično, da će imati velikih problema ako to zakon nalaže i mi tu izglasamo. Nadalje, nadzor će vršiti Državni inspektorat i to za područje prodaje roba i pružanje usluga, zatim pružanje ugostiteljskih usluga i usluga u turizmu, boravišne turističke pristojbe, itd. Znači u provedbi nadzora, tijela će najprije donijeti rješenje i dati primjereni rok u kojem će se ta nepravilnost odnosno nezakonitost morati otkloniti. Propisane su također i kazne. Ja bi njih tu i izgovorila i iščitala, tako da slučajno nekome ne padne na pamet da manipulira jer kaže da u razdoblju i dvojnog iskazivanja, kada nije iskazana cijena robe na jasan, čitljiv način ili pak nije poslovni subjekt istakao fiksni tečaj konverzije i naravno ga, primijenio, imat će kaznu od 20 do 100 tisuća kuna. Ne samo što će on imati toliku kaznu nego će i osoba odgovorna u toj pravnoj osobi dodatno morati platiti 5 do 15 tisuća kuna. Nešto manje su naravno kazne kada se radi o obrtnicima, fizičkoj osobi, OPG-u, tada su kazne od 5 do 10 tisuća kuna, a nakon tog perioda kad budemo imali sve u eurima tada će i novčane kazne iznositi od 2.650 do čak 13.270 tisuća, 270 eura i naravno plus odgovorna osoba u tom, kod tog poslodavca. Isteklo mi je vrijeme.
I na vaše izlaganje imamo više replika. Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, dobro ste istaknuli sve bitne stvari koje su u prijedlogu zakona i mislim da je u stvari zakon dobro definirao sve one detalje koji će se događati i sve procese koji će se događati u ovom postupku uvođenja eura. Ono što zasigurno najviše brine građane kao što ste i sami istakli to je da ne dođe do njihovog pada standarda uslijed povećanja cijena. Vi dolazite iz naših, naše južne županije. Sigurno je da je na našem Jadranu i našim turist i našim ugostiteljima značajno uvođenje eura jer se baziramo na turizmu kao djelatnosti, kao i našim poslovnim zajednicama, ali isto tako treba brinuti i o ostalim građanima i o ovome što njih muči. Recite mi da li smatrate da će kroz udruge potrošača ovakve kakve danas postoje biti dovoljno osposobljene da u stvari vode brigu o svemu ovome što im zakon nameće?
Hvala. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Kolegice Jelkovac, jako dobro ste spomenuli ove udruge potrošača. Pa prošli tjedan smo imali tu na našim klupama i raspravu o izvješću Nacionalnog programa za zaštitu potrošača od 2017. do 2020. i mogli smo primijetiti da je svega u tom periodu znači od '17. do '20. 6 udruga za zaštitu potrošača imalo nekakvih aktivnosti. Ima one koje naravno radu na području čitave RH, ima onih kao što je Udruga za zaštitu potrošača Međimurja, evo i Šibenski potrošač koja djeluje na našem području nešto su aktivnije, ali sigurna sam da će sada biti puno više potrebe i puno će više ljudi posezati za ovim udrugama, a moglo se čuti da će i Ministarstvo gospodarstva osigurati određeni iznos kojim će poticati rad tih udruga, pa evo prilika i njima da se još više angažiraju i pomognu našim građanima u zaštiti.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovana kolegice, u svojem izlaganju dotakli ste se i onoga što naše građane svakako zanima, a to je ovaj jedan tehnički dio pretvorbe hrvatske kune u euro. Rekli ste propisana je konverzija po fiksnom tečaju, definirana su pravila za preračunavanje i zaokruživanje cijena, isto tako 12 mjeseci od datuma od uvođenja eura banke, HPB i FINA dužne su vršiti uslugu konverzije bez naknade po fiksnom tečaju, nakon toga će to raditi HNB i to za kovanice u roku do 3.g., a za novčanice bez vremenskog ograničenja. Osim gotovog novca zakon predviđa i postupanja za akte i robu koji su izdani, tiskani i bili u prodaji prije uvođenja eura, a na njima je otisnuta cijena u hrvatskim kunama, npr. poštanske marke, ulaznice, bonovi i slično, pa možete li pojasniti što zakon predviđa za takve slučajeve? Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Pocrnić, pa evo zaista ima jedan čitav članak koji se bavi time, imamo i npr. knjige koje već imaju unaprijed tiskani iznos. Naravno čak i na nekim flašama vidimo da postoji, ono piše 50 lipa i slično, znači uz poštanske marke i imamo i kupone za popuste itd., tu se točno navodi da do dok se ne potroše sve zalihe moći će se stavljati u opticaj i te flaše i te knjige i poštanske marke, naravno prilikom plaćanja računa doći će do preračunavanja i zaokruživanja sve onako kako se i navodi u ovom zakonu, znači i taj dio je predvidio zakonodavac.
Poštovani zastupnik Stier.
Kolegice, slažem se s vama da kritičari ovog zakona uglavnom su spominjali samo faktor vremena, dakle neki su govorili nije sada pravo vrijeme, prijedlog ne znam valjda zaustaviti vrijeme, čekati neke optimalne okolnosti koje onda valjda neće nikada doći. Drugi su bili još inventivniji, nisu htjeli samo zaustavit vrijeme nego vratit vrijeme unatrag, ajmo u socijalizam jer kao tamo navodno je bilo bolje. E šteta što taj socijalizam se raspao, sve su te diktature zapravo se raspale, a dobro možda oni misle da je to bilo zbog neke američke urote da se raspalo, a ne zbog toga što je to bio loš sustav, kao što su isto tako bili suzdržani kad smo imali Deklaraciju o Ukrajini zbog toga što valjda ne misle da agresiju je pokrenuo Putin i da je to bilo ničim izazvano nego valjda je to isto opet Amerika ili NATO ili ne znam ko izazvao, a ne agresor.
Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega Stier, dobro ste to rekli, neki bi rado vratili vrijeme unatrag, al nisam primijetila da su ti isti kad smo, kad su nam odobreno ne znam 10,7 milijardi eura u financijskoj perspektivi 2014.-2020., pa onda sad odobreno od '21. do '27. dodatnih 25 milijardi eura rekli ne hvala mi to ne bi. To nisam čula uopće da je izgovoreno u ovoj sabornici, e sada bi naj, najradije vratili vrijeme. Međutim, vrijeme ne da nećemo vratiti nego ga ne treba, nego se možemo samo zahvaliti za sve ono što smo dobili i sve one benefite koje ćemo dobiti u narednom periodu.
Poštovana zastupnica Puljak.
Evo ja neću pričati o socijalizmu i davnim vremenima nego ću evo iskoristiti ovu repliku da postavim jedno konkretno pitanje odnosno evo i da državni tajnik čuje iz HUP-a, dakle jedan, ono što se navodi u čl. 66., dakle temeljni kapital društva s ograničenom odgovornošću preračunavat će se i zaokruživati u skladu sa Zakonom o euru, dok se isto upisuje u trgovački sud redovnom procedurom odnosno kad to društvo zatraži u roku od 3.g., kad zatraži da se to promijeni je li na trgovačkom sudu. Ovdje oni upozoravaju da će to zatrpati, zatrpati rad sudova, dakle bit će dugotrajno opterećeni rješavanjem svih ovih zahtjeva, trebalo bi im makar dozvoliti da na svojim Internet stranicama objave to prije nego što je Trgovački sud to registrirao, a možda čak i ovu ne znam st. ovaj 6. zapravo ukloniti i skroz im dozvoliti da to se obavlja po službenoj dužnosti … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Hvala.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Puljak. Pa ja vjerujem evo danas smo maloprije sam upravo izgovorila kako se malo tu čulo nekakvih primjedbi i prijedloga, vjerujem da su ovo čuli i predstavnici ministarstva, državni tajnik sa suradnicom da će razmotriti ovaj vaš prijedlog. Ali kao što ste sami pročitali zbog toga je sigurno i određen rok od tri godine, a ne kao u ovim ostalim 12 mjeseci ili eventualno još plus 12.
Poštovana zastupnica Blažević.
Hvala lijepa. Evo mi smo u prvom čitanju kako ste rekli sigurno će još biti nekakvih dodatnih izmjena do konačnog zakona i moj stav, a dijelimo ga sigurno da se trebamo uključiti u eurozonu zbog svih benefita ustvari koje Hrvatska time dobiva. Naravno da je svima od iznimne važnosti treba biti i zaštita potrošača, to ste i vi napomenuli. Kroz rasprave je bilo kritika o trenutku, ali kako bi se ustvari potpuno mi pripremili za uvođenje eura osim zakonskih pretpostavki treba raditi i kampanju uvođenja eura, prezentirati to ljudima i raditi na kontroli interakciji s potrošačima da i oni ukazuju na one koji se ne pridržavaju pravila. Dakle, cijeli postupak eura se treba donijeti sustavno, planirano, provoditi se kroz zakone, ali i strategiju i cijeli taj plan zamjene. To nije jednostavno, to nije lako, nije brzo.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo kolegice Blažević. Pa evo ja bih vama rekla i kao gradonačelnici da sigurno ćete vi jako dobro znati kakav postao sad vam slijedi, naime od tog da će trebati angažirati sve one da programe od programera do ne znam svih mogućih djelatnika, ali isto tako određene odluke će trebat donijeti i na vašem gradskom vijeću. Znači i tu ako je došlo do nekakvih promjena u sastavu gradskih odnosno općinskih vijeća ili županijskih skupština može također biti problema, međutim i to je predviđeno ovim zakonom. Znači ako se ne donese određena odluka na gradskom vijeću ili županijskoj skupštini i dalje ide po tim cijenama s tim da će se preračunati po određenom kriteriju kako je i propisano zakonom.
Sljedeći će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Ruska reakcija na zapadne sankcije bit će brza, promišljena i bolna za one kojima je namijenjena kaže Moskva, javlja danas Reuters. Dakle, potpuno je jasno da je situacija blago rečeno nesigurna i da zapravo ne znamo kakva nas ekonomska i energetska situacija očekuje i što će uopće biti s inflacijom. Poznato je i danas je višestruko ponovljeno da stabilne i otporne države mnogo uspješnije funkcioniraju u uvjetima zajedničke valute nego države koje su opterećene vlastitim gospodarskim problemima. A sada će cijela EU biti u problemima i pitanje je kako će se to reflektirati na Hrvatsku? Nažalost, ne možemo se izgleda nadati ničem dobrom i potrebno je da Vlada već sada priprema mjere ublažavanja udara na građane pa naročito umirovljenike, pa i kod uvođenja eura. Prema podacima HZMO-a prosječna starosna mirovina onih koji su pravo na mirovinu ostvarili u '21. je 2.806 kuna, znači 372 eura što je ispod praga rizika od siromaštva kako ga definira DZS odnosno ona već ni sada nije dostatna za pokrivanje hrane, režija i lijekova. Tu svakako treba priključiti one sa plaćama od 3, 3,5 do 4.000 kuna znači radi se o trećini naših građana koji žive na rubu siromaštva i zato je neophodno učiniti sve da se maksimalno zaštiti građane od povećanja cijena zbog uvođenja eura jer znamo da je Hrvatska zemlja čuda i nevjerojatne su mogućnosti stjecanja profita bez ikakvog obzira i milosti za građane i njihovu ekonomsku situaciju. Nažalost propuštena je prilika da se za vrijeme dvogodišnjeg sudjelovanja u europskom tečajnom mehanizmu iskoristi za informiranje i edukaciju građana o svim aspektima uvođena eura. U nacionalnom planu navedene su ponovit ću po ne znam koji put primjerice crne liste koje su Sloveniju velikim dijelom spasile od inflacije, danas se crne liste dakle popis onih prijavljenih za lošu poslovnu praksu više ne spominju. Ministar govori o bijelim listama. Mi nemamo ništa protiv toga, dapače, neka se objavljuju obje liste i trebaju se objavljivati na euro.hr i putem drugih kanala drugih informiranja, primjerice putem plaćenih oglasa u dnevnim novinama i na internetskim portalima kao što je i predviđeno u planu u nacionalnom planu. Dakle, nažalost jedino tako se može bolje prevenirati neopravdano podizanje cijena na uvođenju eura. Slovenija je građanima također podijelila male kalkulatore kako bi se spriječile zloupotrebe i o tome treba ozbiljno promisliti svakako do drugog čitanja mi očekujemo korektan akcijski plan o kontroli cijena jer je to najvažnije za naše građane. Nadalje, građani će u cijeloj '23. bez naknade moći zamijeniti 100 novčanica kuna i 100 kovanica kuna po jednoj transakciji, a ako u jednoj transakciji netko želi zamijeniti više od 100 novčanica i kovanica to će moć, ali će mu banka za to moći zaračunati naknadu. Mi smatramo da u razdoblju promjene valuta ne treba biti takvih ograničenja osim kod uplata na bankomatima, jedino ograničenje može biti prema Zakonu o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma znači ograničen je iznos do kojeg se ne treba popunjavati obrazac za sprječavanje pranja novca iznad tog iznosa, i dalje bi se trebao moći promijeniti novac bez naknade, jedino što klijent mora popuniti spomenuti obrazac. Mi smatramo da banka u ovom cijelom postotku moraju odraditi tih tehnički dio posla i to bez profita, imale su ga dovoljno u Hrvatskoj, a i imat će ga ubuduće, ne brinem se za njih. Što se primjerenog zbrinjavanja kune iz čl. 21 tiče, ha eto, ne možemo se ne sjetiti stanovitog g. Luke Rajića i kamiona punih hrvatskih dinara koji se mijenjao u BiH pa vas, g. državni tajniče, molim da ne odmahujete glavom kad se govori o tome nego građanima naprosto objasnite što konkretno znači primjereno zbrinjavanje. I na kraju, želim nam svima sreću da stignemo do uvođenja eura bez velikih europskih i svjetskih potresa. Hvala.
Hvala lijepa. Sad ćemo napraviti jednu malu stanku prije završnih govora pa ćemo se vidjeti .../nerazumljivo/... opet za jedno desetak minuta. [[STANKA U 18,08 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,15 SATI]] 18 i 15 pa ćemo nastaviti sa radom i završno će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege, evo, 9. je godina kako smo punopravni član EU. Nažalost ovih 9 godina nismo se makli sa samog začelja ovog, kako neki vole reći, elitnog društva. Naime, čak smo uspjeli u nečemu što je malo koja država uspjela, a to da nas je međuvremenu pretekla i jedna Rumunjska po BDP-u, a iza nas je ostala samo Bugarska. Treba također, spomenuti da smo, trenutno na nekih 66% prosječne razvijenosti EU, a da nam je inflacija krajem 2021. g. iznosila gotovo 5%. Najgore, bojim se, tek slijedi, prvenstveno zbog ukrajinske krize, a to je drastičan rast cijena energenata na gotovo dnevnoj razini, kao i drastičan rast svih cijena roba i usluga na tjednoj razini. Evo i danas jedna naša europarlamentarka govori da ulazimo u teško razdoblje gdje ćemo vjerojatno imati i nedostatak određenih energenata, da će se možda morati uvoditi restrikcija struje na području cjelokupne EU, da će se možda voziti, kao što je nekad bilo u onom sustavu, par-nepar, itd. To samo pokazuje da ulaziti u Eurozonu u doba najveće neizvjesnosti EU, a možda i najveće gospodarske krize u povijesti EU u ovom trenutku definitivno nije pametno. Naime, neće nam se apsolutno ništa promijeniti u pozitivnom smislu ulaskom u Eurozonu niti će nam početi pada mana s neba niti će naši ljudi kvalitetnije živjeti. Nažalost bojim se da će doći do daljnjeg pada životnog standarda jer će definitivno pojedinci iskoristiti ovaj neopravdani rast cijena prije dvojnog prikazivanja i što će biti dodatni udar na naše građane. O psihološkoj priči ne želim ni pričati kada jedna baka, umirovljenica dobije 250, 300 eura mirovine, možete misliti koliko to utječe i na samu psihologiju tih ljudi. Ali ono što je vrlo bitno istaknuti da dobar dio onih argumenata koji se ovdje spominju kao prednost Eurozone, nažalost ne drže vodu. Naime, kaže smanjit će se kamatne stope, kamatna stopa ovisi prvenstveno o financijskom tržištu, a gospodarskoj situaciji određene države, a ne o valuti korištenja ili platežnom sredstvu u toj državi. Govori se da će doći do većih stranih investicija. U Hrvatskoj prije 2 godine ste imali ukupno investicija od 1,3 milijarde američkih dolara. U Mađarskoj koja i dalje ima svoju forintu imali ste 2020. g. investicije u vrijednosti od 4,1 milijardu američkih dolara, što je za 300% više nego u RH. Znači apsolutno nema nikakve veze niti stoji da investicije ovise o stranoj, o platežnom sredstvu, nego one ovise prvenstveno o tome kakva je poslovna klima u određenoj državi, gdje se ta država nalazi po percepciji korupcije i niz drugih parametara gdje je Hrvatska, još uvijek, kao što sam rekao, gotovo na samom začelju. Također, treba spomenuti da jedino što će ulazak u Eurozonu pomoći hrvatskoj državi, da će imati vrlo vjerojatno bolji kreditni rejting, a on opet, služi čemu? Daljnjem zaduživanju Hrvatske po nešto povoljnijim uvjetima. Ako je to jedini razlog, onda bolja da ne ulazimo u tu i takvu Eurozonu. No, ono što želim istaknuti da još jedanput treba napomenuti da ne trebamo srljati kao guske u maglu jer definitivno po svim ovim ekonomskim pokazateljima, mi spremni za Eurozonu nismo i ne slažem se sa nekim kolegama koji su rekli, bolje biti i u tom elitnom društvu pa makar bili najlošiji, što fali jednoj Češkoj, što fali jednoj Švedskoj, što fali jednoj Danskoj, što fali jednoj Mađarskoj? Dao Bog da i mi budemo kao oni, ali sa našom kunom. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Davor Dretar sad će i završno govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, Izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče koga još uvijek čekamo da odvoji nekoliko trenutaka i dođe ovdje i kaže nam, lijepo je, ali istovremeno i zabrinjavajuće vidjeti vaše klimanje glavom. Što to znači? Jesmo li mi dostojni, nedostojni ili mi jednostavno ne razumijemo? Dozvolite da vas to evo, ovdje na ovoj otvorenoj, ne baš osobno, osobito ispunjenoj sceni pitam. Dođite i recite nam nekoliko stvari, objasnite nam ono što smo vas pitali. Nije sramota nas ako ne znamo, pa tu smo da vas pitamo. Vi ste osoba koja u suradnji sa vašim ministrom i predsjednikom Vlade donosite zakon. Pa dođite i recite nam par stvari koje ne razumijemo. Ja ne razumijem, pitam. Dođite i kažite. Na koncu konca, ako se ne varam, između ostalog, zato i primate plaću. No, da krenemo još jednom, ovoga puta iz one perspektive koju smo naglasili i u raspravi. Postoji dokument koji se zove Smjernice za prilagodbu gospodarstva u procesu zamjene hrvatske kune eurom. Taj dokument već su nekoliko puta analizirali i novinarske kuće i nezavisnih ekonomski pa i bilo koji drugi analitičari. Došli smo do pitanja hoće li se uvesti crne liste na kojima bi se navodila poduzeća koja bi pokušala zlorabiti proces uvođenja eura da bi povećala cijene na štetu potrošača. To se barem po onom zadnjem slučaju, govorimo o Republici Sloveniji pokazalo kao vrlo učinkovita metoda zaštite građana pa zašto ne bi bila jednako učinkovita i ovdje u Hrvatskoj. Pričamo odnosno očekujemo uvođenje tzv. etičkog kodeksa u poslovanju. Ne trebam biti sasvim sigurno niti pravno obrazovan, niti osobito inteligentan da zaključim da je kodeks samo skup odredbi ponašanja unutar jedne zatvorene društvene skupine. Kodeks nije zakon, kodeks je nešto zbog čega odnosno zbog povrede čega nitko možda ne može ili ne mora odgovarati. Eto, provo je čitanje lijepo molim da se za drugo čitanje ozbiljno u zakonu odnosno prijedlogu zakona tj. njegovom konačnom prijedlogu ovdje precizno i jasno navede kako će se zaštiti potrošači odnosno obični naši ljudi koji su nas ovdje i poslali. Ukoliko da još jednom razbijemo taj tzv. oblak divne i ružičaste sapunice, ukoliko će promjena službene valute od Hrvatske stvoriti stabilno, moderno, prosperitetno i bogato društvo preporučio bih recimo dolar Kajmanskih otoka to je izvanredno i fenomenalno jaka valuta ili zašto ne jednostavno već ovdje u raspravi spomenuti Bitcoin. Hoće li uvođenje eura pokrenuti proizvodnju u Hrvatskoj? Pitanje je koje ću ostaviti da visi u zraku nekoliko sekundi. Hoćemo li početi proizvodi? Poštovane dame i gospodo još vam jednom kažem nešto što kažem ljudima sa kojima sjedim svakoga dana. Pokažite mi što je što je u ovoj sabornici proizvedeno u Hrvatskoj? Ovaj televizor sasvim sigurno nije. Ovaj mikrofon 100% nije. Pleksiglas je proizveden u Hrvatskoj ali samo u ovoj formi, uvezen je iz neke druge zemlje, pazite mi ne proizvoditi pleksiglas. Hoćemo li potaknuti proizvodnju? Teško. Bojim se da su na djelu neki dogovori o kojima mi kao obični građani, pa i mi kao saborski zastupnici nemamo pojima. Princip je poprilično jasan dosta se dobro pokazao kada smo raspravljali o obnovljivim izvorima energije i ukazali kao Domovinski pokret na jednostavnu činjenicu da vjetroelektrane su super, svaka im čast, vrte se eto nama struje. Osim betona za temelje i to malo zemlje na kojoj ćemo ih postaviti mi ne proizvodimo niti jedan jedini segment vjetroturbine. Pa naravno da će nam onda neki pametan čovjek dati kredit da ga kupimo, da kupimo tu vjetroturbinu, bio bi lud da nam ne da. I kada se već dotičemo nacionalnog suvereniteta premda je dosta teško u ovom kolopletu modernosti uopće reći i definirati nacionalni suverenitet milijarde europskog novca putu prema nama, način na koji ćemo ih i potrošiti bojim se da neće biti osobito učinkovit, ali sam siguran da će ih vraćati naši praunuci.
Završno će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Marin Mandarić. Izvolite.
Predsjedavajući, poštovane kolegice zastupnice, kolege zastupnici, poštovani državni tajniče zajedno sa suradnicom, Zakon o uvođenju eura kao službene valute u RH, ah mnogi ga nazivaju tako i tehnički zakon jer sad govorimo zapravo o tehnici, o koracima koji nas čekaju, koje moramo odraditi kako bismo zaista uveli euro. Osjećam potrebu napomenuti još jednom da zapravo danas ne raspravljamo o tome jesmo li za uvođenje eura, nismo, hoćemo li ili nećemo ići u euro. To smo prije 10-ak godina ulaskom u EU jasno odlučili da želimo ući i u europsku monetarnu uniju. Ok, trebalo je proći određeni niz godina prilagodbi i danas smo praktički na pragu ulaska u Eurozonu. Da li je pravi trenutak? Nije, osobno držim, a i Klub HDZ-a je na stajalištu da je pravi trenutak što prije u Eurozonu. Ako sve bude kako je po planu 1.1.2023. euro službena valuta u RH. Žao mi je što danas dobar dio rasprave, opet kažem potrošen je na lamentacije da li nam treba ili ne treba euro, a nije potrošen na samu srž zakona koji je jako bitan. U samom obrazloženju zakona kad se pogleda samo koja osnovna pitanja se rješavaju zakonom, pa ima li što bitnije. Prelazak na euro, nema osobe u Hrvatskoj koje se to ne tiče. Da li fizička osoba, pravnih, firmi, javnih ustanova, javnopravnih tijela, sve nas se to tiče. Jedan od najbitnijih zakona koji govori tehniku i objašnjava korake što će se to događati u periodu praktički od ovog ljeta, kako je hodogram planiram, pa cijelu tamo još, još iduću godinu. I opet u današnjoj raspravi evo koja traje praktički evo već 8, efektivno 7 sati svaki put kad skrenemo s teme, kad raširimo na Ukrajinu, na inflaciju, na skupo žito, skupo ulje, relativiziramo ovaj zakon i njegove odredbe i nekako, neka distrakcija se zapravo uvodi ovdje u saborski prostor gdje zainteresirane, zainteresirane strane, a nema tko nije zainteresirana strana zapravo odvlačimo od teme i ne daje im ono što, ono što bi trebali dobiti. Moje iskustvo u ovih zadnjih par dana kad sam vidio da je na raspravi Zakon o uvođenju eura kao službene valute ovaj tjedan u raspravi pa sam onda iskoristio nekoliko sastanaka, kava, razgovora da provučem temu eura. Svi, nekako opći dojam je da dosta ljudi da zna ok idemo u euro, ali je ispalo da praktički nitko nije svjestan toga da 1.1. već euro nam je službena valuta …/nerazumljivo/… već 1.1. to je praktički za 9, 9 i pol mjeseci, da ćemo praktički od ljeta već imati dvojno i dvojno iskazane iznose na računima, na cjenicima, svugdje praktički i ja vjerujem da će i Ministarstvo financija, HNB i svi koji budu tehnički zaduženi za uvođenje eura jako se baciti po pitanju informiranja i pojašnjavanja cjelokupne situacije najširoj mogućoj javnosti. I ova današnja rasprava, a i rasprava koja bude u drugom čitanju osim njene osnovne funkcije da raspravimo zakon kažemo što nam se sviđa, što nam se ne sviđa, koje stvari su dobre, što bi možda trebalo promijeniti, poboljšati uvelike treba biti u funkciji informiranja i pojašnjavanja najširoj mogućoj zainteresiranoj javnosti što je to što nas očekuje u idućih praktički godinu i pol dana. Uvjeren sam da zadatak koji je pred ministarstvom, pred svima nama da će ga se i odraditi na visini zadatka kako ga se i očekuje, kako bi i stanovnici Republike Hrvatske što lakše prebrodili prelazak na euro. Znamo da smo i sentimentalno naravno vezani za kunu, za našu valutu ali opet s druge strane visoko eurizirana smo zemlja i mislim da taj prelazak može se odraditi kako treba i da ljudima to sjedne na pravo mjesto da tako kažem. Ali informiranje i pojašnjavanje što prije i što bolje, svaku priliku koristiti, a pogotovo kažem kad bude zakon i u drugom čitanju. Klub HDZ-a naravno podržava ovo i evo čekamo drugo čitanje. Hvala.
Hvala. Kolega Brumnić dignuo je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
238. vrijeđajući zastupnike da ovdje nisu znali o čemu govore kada su govorili o ovom zakonu da se rasprava produžila na sedam sati bezrazložno. Ja mislim da je itekako razložno raspravljati o svim utjecajima ovog zakona građana u Republici Hrvatskoj. I sve stvari koje su bile ukazane predstavnicima Vlade ovdje …
To je tipična replika, prema tome nije povreda Poslovnika.
Niste mi dali da do kraja kažem.
Ne možete, prošlo vam je i vrijeme i dobivate drugu opomenu.
Nije prošlo vrijeme kad ste vi počeli govoriti prije nego što mi je završilo.
Prošlo vam je vrijeme.
Ali ako ste, dobro.
Imate drugu opomenu. Sad će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A vodite računa o tome šta govorite i kad dobivate. Dobili ste jutros već opomenu. Želite li dobiti treću? Onda dobro. U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata završno će govoriti poštovani zastupnik Erik Fabijanić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predstavnici predlagatelja, uvažene kolegice i kolege. Danas raspravljamo način na koji ćemo uvesti euro kao platežno sredstvo u Republici Hrvatskoj. I da, točno prije 10 godina, 11 pardon ovaj Sabor je ratificirao Sporazum za pristupanje u EU što smo obilježili na Odboru za europske poslove. Prema tome, točno je da su građani Republike Hrvatske i onog trenutka kad smo obranili Hrvatsku kroz Domovinski rat uvijek govorili o tome da želimo ući u euroatlantske integracije, da želimo postati punopravna članica EU i ono što nam ostaje, ostaje nam dakako još da uđemo u Schengen i da uđemo u euro zonu. To je težnja ove države i ja mislim da to ima široki konsenzus. Ovdje je pitanje načina i slažem se da ovaj zakon u prvom čitanju nije loš, dobar je. Imat ćemo i drugo čitanje. Međutim, problem nastaje negdje drugdje. Problem je šta do stupanja na snagu tog zakona i njegovih prijelaznih i završnih odredbi? Ja jesam za to da se u Hrvatsku uvede euro. Mi se time odričemo dijela suvereniteta, barem onog monetarnog što je možda i dobro, jer ne znam koliko smo dobro upravljali našim monetarnim suverenitetom kad govorimo o recimo programiranoj inflaciji kune zato da bi potaknuli izvoz ili turizam. Ali ima jedna stvar koja je puno bitnija i o čemu je danas isto tako bilo riječi. Onog trenutka kad uđemo u euro onda će radnici koji rade u ovoj državi moći uspoređivati svoj minimalac u eurima ili svoju plaću u eurima sa onom plaćom u eurima u Austriji, Italiji, Njemačkoj, o Luxembourgu da ne govorimo. Tog trenutka će isto tako hrvatski građani moći uspoređivati u velikim trgovačkim lancima koji operiraju i u Hrvatskoj i u Italiji i u Njemačkoj i u Austriji koja je cijena kave u eurima, koja je cijena papirnatih maramica u eurima. Isto tako po pitanju bankarskih usluga kako više nećemo imati kunu koja je rizična valuta ćemo pogledati isto tako koje su kamatne stope na stambene kredite ili na potrošačke kredite ili na kredite za kupnju automobila. Usporedimo te kamate. Koliko god mi imali više-manje jedan fiksni tečaj između eura i kune u zadnjih 20 godina uvijek se vrtilo oko 7 i pol, malo više, malo manje ali su kod nas kamate bile puno veće. U europsko zakonodavstvo takve kamate kako mi imamo u Hrvatskoj na kuni bi bile proglašene lihvarskima. Ali kako su bile u kunama, onda nisu lihvarske. To je monetarna politika koja se provodila ovdje. To su kamate koje smo imali u ovoj državi za vrijeme dok smo imali kunu. Ne hvala! I zato me interesira kako će biti kamate kad uvedemo euro i na potrošački i na druge kredite. I ima jedna stvar, to je bojazan do stupanja na snagu ovog zakona što su govorili i mnogi moji kolege, dakle jesmo za euro, al je pitanje šta će se događati do uvođenja eura odnosno do uvođenja fiksnog tečaja. U pravilu je kuna padala koncem godine jer je bila velika potražnja za eurima. U ovo doba, dakle početak ožujak, travanj, Uskrs, Europa već traži kunu i kuna raste. Zašto? Zbog uskršnjih blagdana i kuna se traži radi provođenja godišnjih odmora u RH, e dobro. Na razini 1000 eura danas je euro 20 kuna skuplji u odnosu na prošli mjesec, kako će tako bit u idućih 6 mjeseci, koliko će se fiktivno dizati cijene do onog trenutka dok ne uđemo u fiksni tečaj, a izlika šta će bit, rat u Ukrajini. Pazimo što radimo.
Hvala vam lijepa. Time bih ja zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.
Poštovane kolegice i kolege, kao što smo najavili idemo na glasovanje, bit će sigurno zahtjeva za stanku, ali ja ću evo najaviti točku pa onda se slobodno javite tko želi. Prijedlog za iskazivanje povjerenja Ivanu Paladini za obavljanje dužnosti ministra prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Predlagatelj je Andrej Plenković, predsjednik Vlade RH. U skladu s Člankom 119. Poslovnika Hrvatskog sabora rasprava je provedena na zajedničkoj sjednici Odbora za gospodarstvo i Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo. Sukladno Članku 119. stavku 10. Poslovnika o ovom prijedlogu ne vodi se rasprava na plenarnoj sjednici. Naglašavam da Člankom 252. Poslovnika je određeno da je za iskazivanje povjerenja članovima vlade potrebna natpolovična većina svih zastupnika dakle 76 glasova. Prije glasovanja imamo zahtjeve za stankom, prvi se javio kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, prije nego što razgovaramo o ministru, kandidatu za ministra mislim da moramo otvoreno reći zašto smo se uopće doveli u situaciju da tu raspravu vodimo. I prvi odgovor bi bio zato što prethodni ministar nije radio svoj posao po pitanju obnove nije napravio ništa od onoga što je trebao i sazrjela je svijest da takvog nesposobnog ministra treba zamijeniti. Međutim, Plenkovićevoj vladi sve ovo što sam sada naveo nije bilo dovoljno. Plenkoviću je bilo potrebno da Državno odvjetništvo i policija pokucaju na vrata gospodina Horvata, da ga privedu, da gospodin Horvat završi u istražnom zatvoru kako bi bio razriješen sa svoje dužnosti. Prije 3 godine Plenković je rekao ne dozvoljavam da se mojoj vladi lijepi etiketa korupcije. Ali poštovane kolegice i kolege ta etiketa dolazi sama po sebi. Tada smo govorili o Kuščeviću koji danas ima pravomoćnu optužnicu, danas govorimo o Horvatu koji je završio u istražnom zatvoru. Poštovane kolegice i kolege Plenkovićevoj vladi, isto kao i Sanaderovoj prije nje korupcija je zadana u njenom DNA i to činjenica. I nemojmo bježati od te činjenice. A kandidat koji je danas pred nama što reći. Kada ga pitamo o obnovi jedino što je u stanju je reći da do sada nije funkcionirala. Kada ga pitamo o upravljanju državnom imovinom jedino što je u stanju ponuditi je svoj neuspješni projekt. Kada ga pitamo o prostornom uređenju on o prostornom uređenju ne zna ništa. A danas će dobiti vaše povjerenje gospodo i gospođe iz većine da obnaša upravo te resore. I to je pokazatelj koliko [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] je ova vlada neuspješna i nije u stanju [[Upadica: Hvala vam kolega Grbin.]] u ovim teškim trenucima voditi Hrvatsku.
Kolega Grbin hvala vam lijepa, stanka je odobrena. Izvolite kolega Raspudić.
Tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bi se dodatno konzultirali trebamo li uopće sudjelovati u ovoj lakrdiji ili je obveza naša prema biračima ne biti na ovome glasovanju. Naime, nakon pravomoćne presude HDZ-u za korupciju i kriminal čuli smo od predsjednika vlade Plenkovića kako je njegov HDZ drugačiji HDZ. U međuvremenu se dogodilo to da europski javni tužitelj radi posao koji je, hrvatske institucije ne rade i događa se slučaj Žalac i vidimo da europskim fondovima u Hrvatskoj upravljaju ljudi skloni korupciji. Nakon toga čuli smo kako će se nasaditi na trepavice, a neće smijeniti ni jednog ministra da bi nakon 2 dana ministar graditeljstva u zemlji u kojoj će se sada napuniti 2 godine od potresa u Zagrebu, godina i nekoliko mjeseci od potresa na Banovini, a ništa se ne obnavlja, ministar zadužen za te stvari završio u zatvoru. Optužen je potpredsjednik vlade kojeg koalicijski partner Milorad Pupovac brani na skandalozan način izričući kako valjda za neke posebne ljude ne trebaju vrijediti zakoni RH. Kao da to nije dosta, skinut je sada imunitet ministru Aladroviću, a ministra izravno optužuje prvi suradnik. I umjesto da danas raspravljamo o padu vlade, bilo bi najpoštenije vratiti mandat građanima dobivamo kandidata za ministra koji je trostruko problematičan. Prva stvar cijelu poslovnu karijeru je upetljan sa ruskim kapitalom, a nije prošao nikakvu sigurnosnu provjeru. Danas to zvuči vrlo nezgodno. Druga stvar ako nije uspio svoj projekt u Kuparima tijekom 6 godina kako će znati brinut se za zajedničke projekte. Sukob interesa je tu velik. Ako vam koncesionar 7 godina ništa ne radi onda mu uzimate koncesiju, a ne postavljate ministra koji ima 10% u tom istom projektu. Ako tome dodamo još i kaznene prijave o kojima smo slušali jutros ovo je nešto potpuno neprihvatljivo štoviše ovo je ruganje u lice građanima RH.
Zahvaljujem, stanka je odobrena. Kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ma tražim stanku u ime Kluba IDS-a od 10 minuta da se dodatno konzultiramo jer stojimo pri tome da nećemo podržati kandidata za novog ministra, ne zbog njega samog jer ne poznamo ga dovoljno, ali već 2 godine nema rezultata sumnjamo da će ih biti i u buduće. I osim same obnove koja naravno da je u fokusu opravdano i opravdano je prioritet ovo ministarstvo ima još dva resora koja su jako važna nam. Jedan je državna imovina koja se nedovoljno brzo stavlja u funkciju, zapuštena je, napuštena je, a je u njoj velika nada za kvalitetan razvoj gospodarstva i države u cjelini. A drugo je prostorno uređenje, da, imamo totalni kaos u prostoru. Prvenstveno u jadranskoj Hrvatskoj, u Istri to nažalost jako dobro znamo, imamo bespravnu gradnju i bez obzira što je u ingerenciji građevinske inspekcije u onom tehničkom dijelu, u političkom je glavna odgovornost na prostornom uređuju i na ministru prostornog uređenja. I uz obnovu ove dvije teme su nam od iznimne važnosti za razvoj zemlje ali i očuvanja prostora kao strateškog resursa RH. Ponavljam nećemo podržati iz tog razloga kandidata, a daj Bože da nas razuvjeri. Hvala lijepa.
Sada će stanku obrazložiti kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. U ime Kluba zeleno-lijevog bloka prvo želim istaknuti to da smo mi zaista očekivali brzo donekle kvalitetnog ministra jer nam je svima u cilju da obnova krene i zbog Banije i zbog Zagreba jer se dvije godine po tom pitanju ne događa ništa. Međutim, g. Paladina koji je ovdje predstavljen kao premijerov kandidat odnosno kandidat Vlade je cijelu svoju karijeru poduzetničku, sve tvrtke u kojima je imao udjele ili je bio predsjednik uprave ili predsjednik nadzornog odbora, sve te tvrtke bile u su vlasništvu ruskog milijunaša g. Gljardekina. Govorimo o Kupari Luxury Hotels i oni su u njegovom vlasništvu, Institut IGH u njegovom vlasništvu, Radeljević projekt u njegovom vlasništvu, a Avenue mehanizacija u njegovom vlasništvu u svim tim tvrtkama gdje Gljadelkin imao udjele tu je budući ministar ili je bio suvlasnik ili je bio direktor uprave ili nadzornog odbora. Kad smo ga danas pitali za njegovu ulogu u tvrtki Avenue mehanizacija preko koje je prema navodima radnika i predsjednika radničkog vijeća je izvučena sva oprema, vozila i strojevi Hidroelektre i time značajno umanjena imovinska vrijednost Hidroelektre je do razine da se radnici nemaju na čemu naplatiti niti svoja potraživanja niti otpremnine je prvo rekao da on s time nema ništa odnosno da on tamo nije bio direktor, a bio je suvlasnik. Ne govorim o nekoj velikoj tvrtki u to vrijeme imala je jednog zaposlenog, suvlasnik ima itekakvu ulogu. I još jedna stvar, vi ste bili ti koji ste radnicima rekli da je uvjet za preuzimanje Hidroelektre od strane Gljadelkina to da potpišu sporazum kojim se odriču svojih potraživanja [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] oni koji su se odrekli do njih više nikad nisu došli, a dobili su otkaze i nisu dobili otpremnine.
Hvala lijepa. Stanka je odobrena. Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime kluba Centra i GLAS-a. Današnja prva točka dnevnog reda je imenovanje novog ministra, imenovanje novog ministra koji dolazi u vruću stolicu prethodnika koji nije otišao zbog toga što je dao ostavku ili ga je smijenio g. Plenković nego zato što je završio u zatvoru nakon što smo željeli raspraviti o njegovom neuspješnom radu. Mi smo mišljenja da je dobro da dolaze na mjesto ministra i u Vladu ljudi iz realnog sektora. Kad dolazite iz realnog sektora imate određeni paket za sobom, ali ovaj ministar nosi sa sobom utege oko nogu koji mu neće dopustiti ne samo da zajedri nego neće moći napraviti niti jedan jedini korak. I u ovom trenutku, pogledajte, mi se bavimo likom i djelom jednog čovjeka, bavimo se likom i djelom ministra, a ne bavimo se ono što je suština obnove nema, obnove u Zagrebu pogledajte dvije godine od potresa će biti za par dana pompozno je najavljeno rušenje prve kuće, nema ni rušenja te prve kuće. Obnove na Baniji nema. Premijer Plenković treba objasniti svim onim ljudima koji su u kontejnerima na Baniji zašto se odlučio za ministra kojeg je važno najavio ko menadžera. Trebao je bit ministar operativac, ministar koji nešto zna o tom poslu, a ne ministar koji može menadžirati i koji mu treba sljedeće vrijeme i sljedećih mjeseci ili tjedana odnosno on je rekao tjedana, ja bih bila potpuno korektna ispravna, da se upozna s resorom. Resor je ozbiljan, resor je odgovaran i ozbiljan premijer i odgovoran premijer na to mjesto postavlja i takvog čovjeka, ne osobu koji samo ga zanima da dobije još jednu crticu u CV-u i ide dalje nekim svojim poslom. Ovi ljudi koji žive na Baniji nemaju nekog izbora oni tamo moraju živjeti, a danas im ne nudimo izborom novog ministra ni najmanju moguću nadu za iskorak. Hvala lijepo.
Stanka je odobrena. A sada će obrazložiti zahtjev za stanku kolega Penava. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući. Molim stanku ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta kako bi mogli razmotriti ovu točku dnevnog reda i odrediti se spram prijedloga za novog ministra g. Ivana Paladina jer su nam stavovi na tu temu dvojaki. S jedne strane iz aspekta naših građana na Banovini koji čekaju već predugo obnovu, koji čekaju već previše na jednu mogućnost koja bi trebala biti normalna u ovoj državi da ljudi žive u svom domu u svojoj nekretnini gdje se nažalost uslijed nevjerojatne nesposobnosti i neoperativnosti protratilo vrijeme i uvažavajući te težnje poglavito iz aspekta nekog ko je bio u tim situacijama i čekao godinama da se vrati u svoj dom razumijemo te ljude i znamo što znači čekati na obnovu i na povratak u svoj dom. S druge strane uvažavajući htjedoći dati šansu g. Paladini jer smatramo da svaki čovjek zaslužuje dobiti šansu i nismo baš skloni ovim kvalifikacijama. Evo sada je nepovoljno biti i bilo kakvu etiketu ruske priče imati za sobom, to nas podsjeća na neka vremena kad se lako etiketiralo ljude. Živimo u demokratskoj državi i nadam se da službe rade svoj posao i da je to njihovo da procjenjuju ko je kome na linku, a kome nije, ali dakle uvažavajući i želeći vjerujem budući ministre da ćete si dat truda i prije svega zbog ovih ljudi što prije ih dovesti pod vlastiti krov. S druge strane naravno razmatrajući stav i korumpiranost i bivšeg ministra i HDZ-a jasan je stav Domovinskog pokreta da se nas pita da bi već danas raspustili ovu Vladu i raspisali izbore. Hvala vam lijepa.
Kolega Vidović izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora. Ja tražim stanku u ime članova našega kluba Socijaldemokrata ne zato da bismo se dogovorili kako ćemo glasat kad je riječ o predloženom ministru jer naprosto ne bismo htjeli uć u područje odgovornosti premijera kao predlagatelja pa i onih koji će stati iza ovog prijedloga. Želio bih u ime kluba reći nešto drugo, ako uvjeren sam i nakon i slušajući ovu raspravu koja je danas bila i ovo o čemu se govorilo proteklih dana i o čemu su mediji pisali itd., da je premijer Plenković kao iskusni političar osvijestio važnost stajanja iza ovoga prijedloga i kad je riječ o kompetencijama predloženoga ministra, a kada je isto tako i kada je riječ o moralu i ponašanju njegovom dosadašnjem tijeku njegove profesionalne karijere. Zašto to želim istači? Ovo nije tek izbor jednog ministra kao što smo imali dosada. Ukoliko bi ne daj Bože na vrata budućeg ministra Paladina zakucala nekakva istraga onda to više ne bi bio slučaj Paladina ili Horvat to bi bio slučaj Plenković i ova vlada. Dakle, pretpostavljam da je sve moguće provjere napravio svjestan da za ovakav ozbiljan i odgovoran resor trebamo čovjeka ako ne …/nerazumljivo/… o sposobnostima menadžerskim ili Bergolju po moralu, ali i čovjeka koji ni na koji način neće kompromitirati više vladu koja već 15 puta na ovakav ili onakav način bila zapravo ugrožena vjerodostojnost nego i zbog stručnosti jer ono što ste danas rekli neće moći obrazloženje što ste rekli [[Upadica: Hvala vam.]] za Kupare takav je naš sustav.
Hvala lijepa, stanka je odobrena i na kraju kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom naglasili da kandidat za ministra gospodin Ivan Paladina ima sve kompetencije i reference potrebne za obnašanje dužnosti ministra graditeljstva. Naime, gospodin Paladina ima iskustva u građevinskom sektoru, ima iskustva u upravljanju projektima, upravljanju državnom imovinom i nekretninama i svakako ima iskustva kao poduzetnik i menadžer u poslu koji je već dugo vremena obnašao. Pokušaj diskreditacije gospodina Paladina zbog toga što je radio sa, u svom dosadašnjem radu sa ruskim poduzetnikom nije ništa drugo doli pokušaj diskreditacije gospodina Paladina u ovom trenutku kada i u Hrvatskoj i u Europi i u svijetu spominjanje Ruske Federacije odiozno. Meni je žao što moram nekoliko sekundi koliko ih imam u ime Kluba zastupnika HDZ-a posvetiti odgovoru na stavove Kluba zeleno-lijevog bloka. Gospodo iz zeleno-lijevog bloka, vi koji ste svoje političke karijere izgradili na aktivizmu financiranom od strane stranih civilnih društava, agencija, nevladinog i vladinog sektora, vi danas problematizirate ulogu ministra, budućeg ministra graditeljstva što je na tržišnom principu i osnovi jedan dio svoje političke karijere između ostaloga i posvetio i radu sa ruskim poduzetnikom. Može se postaviti pitanje je li možda danas i na ovaj način taj svoj dug svojim donatorima odrađujete? Gospodine ministre ono što od vas očekuje hrvatska javnost to je prije svega da ubrzate obnovu, da utrošite 8 milijardi kuna koje je vlada, milijardi EUR-a, kuna koje je vlada osigurala [[Upadica: Hvala vam.]] za obnovu javne infrastrukture i da građane koji su [[Upadica: Hvala.]] još uvijek u alternativnom smještaju do zime osigurate [[Upadica: Kolega Bačić hvala vam.]] njihov prikladni smještaj. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika, kolegice Benčić izvolite.
Povreda Članka 238., vrijeđanje zastupnika cijelog kluba dapače i to njihove zdrave pameti. Dakle, kao prvo gospodine Bačiću mi smo danas jasno u svim govorima rekli pa nije problem što je radio sa ruskim milionerom ili milijarderom šta li je već nego u načinu na koji je rađen, a koji je jedan tipično rusko hrvatski odnosno neću reći hrvatski nego HDZ-ovski način preuzimanja firmi, pražnjenje njihove imovine da bi se onda odvele u stečaj, a radnici ostali bez mogućnosti naplaćivanja [[Upadica: Kolegice Benčić hvala vam lijepa.]] Dakle, o tome mi [[Upadica: Kolegice Benčić!]] govorimo i o tome ćemo govoriti.
Kolegice Benčić! Kolegice Benčić! Dobivate opomenu ovo nema veze s povredom Poslovnika ovo je replika na nešto što vam je jako zasmetalo očito. Izvolite kolegice Peović.
238. povreda Poslovnika, kolega Bačić bez namjere da ikog branim nevladine udruge nisu zatvarale hrvatske firme. Hrvatski i ruski poduzetnici jesu. Ljudi su ostajali bez posla ostajali su na ulici, potpisivali su dokument kojim se odriču svojih teško zarađenih plaća da bi ruski tajkun došao do naše hrvatske firma i sada onaj koji mu je u tome asistirao postaje ministar.
Kolegice Peović hvala vam lijepa dobivate opomenu, ovo je isto tako replika. To je to. Sada ćemo preći na glasovanje. Dakle, dajem na glasovanje prijedlog za iskazivanje povjerenja Ivanu Paladini za obavljanje dužnosti ministra prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem je glasovalo 131 zastupnik i zastupnica … [[Pljesak.]] 77 za, 3 suzdržana i 51 protiv. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici iskazivanjem povjerenja stekli su se uvjeti za davanje prisege novog ministra u Vladi RH. Sukladno Članku 120. Poslovnika Hrvatskoga sabora i Članku 5. Zakona o Vladi RH prisega se daje na način da predsjednik Hrvatskoga sabora izgovara tekst prisege i nakon toga proziva pojedinačno člana vlade, a član vlade daje prisegu tako što ustaje i izgovara riječ „prisežem“. Tekst prisege glasi. Prisežem da ću dužnost člana vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak te se zalagati za svekoliki napredak RH. Ivan Paladina ministar prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine.
Prisežem.
Hvala lijepa. Čestitam novom ministru i želim mu puno uspjeha u budućem radu i neka bude uspješan u obnovi kako bi naši građani što prije se vratili u svoje kuće. Držite se. … [[Pljesak]] Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Lijepo vas samo molim obzirom da nismo svi u istoj dvorani da imamo obavijest odnosno popis kako je ko glasao odnosno ko je glasao i kako je glasao na službenim stranicama sabora, lijepo vas molim.
Dobro, pa nije problem, makar ste trebali ukazati prije jer ovaj ne znam jesu li baš brojači glasova vodili o tome računa, ali ako ne budu znali sami pitat će klubove ko je kako glasovao.
Hvala.
Prelazimo na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 180. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijet do kraja rasprave, a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Silvio Bašić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici srdačno vas pozdravljam. Aktualnim Zakonom o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima definirana su nadležna tijela, njihove zadaće, službene kontrole i načini postupanja, te izvještavanje nadležnih tijela Europske komisije, kao i obveze službenih laboratorija i subjekata u poslovanju s hranom za provedbu eu propisa kojima su utvrđena pravila za prehrambene aditive, arome i prehrambene enzime koji se koriste u hrani. Obzirom da je ovo drugo čitanje, a slijedom prijašnjih diskusija i rasprava osjećam potrebu da zbog boljeg razumijevanja tematike, posebno građanstvo koje nas prati, jasno definiramo što su prehrambeni aditivi, arome i prehrambeni enzimi. Prehrambeni aditivi su tvari koje se obično same ne koriste i ne konzumiraju kao hrana i hrani se dodaju u tehnološke svrhe, primjerice kao regulator kiselosti, bojilo, konzervans itd.. Arome su proizvodi koji nisu namijenjeni konzumiranju kao takvi i dodaju se hrani kako bi joj dali ili promijenili miris ili okus. Prehrambeni enzimi o kojima je u ovom prijedlogu promjene zakona riječ su proteini dobiveni ekstrakcijom iz biljaka ili životinja ili fermentacijom iz mikro organizama koji mogu katalizirati specifičnu kemijsku reakciju. Koriste se u tehnološke svrhe u proizvodnji, preradi, pripremi i obradi širokog spektra hrane. Uglavnom se koriste u pekarskoj industriji za proizvodnju voćnih sokova, vina i piva, kao i za proizvodnju sira. Novim konačnim prijedlogom zakona uklanjaju se nepotrebne administrativne procedure na način da se brišu odredbe o obvezi prijave prije stavljanja na tržište i uporabi prehrambenih enzima u proizvodnji hrane, te upis u registar enzima. Radi se o nacionalnoj odredbi koja je donesena sa svrhom prikupljanja informacija o uporabi prehrambenih enzima u proizvodnji, preradi i pripremi i obradi hrane koja nije obvezujuća prema odredbama propisa EU, a odredbe trenutno važećeg zakona predstavljaju stoga jedno, pa možemo reći i nepotrebno administrativno opterećenje gospodarskih subjekata. Naime, ovom promjenom zakona, prijedlogom mi se usklađujemo sa praksom ostalih država članica EU. Zadaća Europske agencije za sigurnost hrane i provođenje ocjene sigurnosti enzima, a isto tako u međuvremenu na stranicama Europske komisije objavljen je popis svih enzima za koje su zaprimili zahtjev za ocjenu sigurnosti. Uzimajući u obzir da se uspostava navedenog registra nema dodanu vrijednost u smislu veće sigurnosti hrane koja se stavlja na tržište u našoj zemlji, predloženim zakonom brišu se ove odredbe. Donošenje ovog zakona dakle prilagođavamo se praksi drugih država članica EU. Također predloženim zakonom revidirane su i prekršajne odredbe na način jasnih definiranja. Visina novčane kazne prilagođena je težini početnog prekršaja, te je uvedeno načelo oportuniteta za određene prekršaje koji nemaju značajan utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača, a koji subjekti počine prvi put. Naime, prema trenutnom zakonu propisana je jednaka kazna i u slučaju kad je primjerice dostavljen podataka o prisutnosti alergena što smatramo vrlo bitnim ugrozbenim čimbenikom za zdravlje stanovništva, kao i u slučaju kada na ambalaži aditiva, arome i enzima koji nisu namijenjeni krajnjem potrošaču nije primjerice navedena neto količina proizvoda ili samo tekst za hranu, što doista nije neka ugroza za zdravlje naših građana. Novim predloženim zakonom prekršajne odredbe prilagođene su boljem odražavanju utjecaja pojedinih formacija na zdravlje i interese potrošača. Tako su za prekršaje koje se odnose na navođenje obveznih upozorenja na sladilima informaciju o prisutnosti alergenata i informaciju o najvećim dopuštenim količinama sastojaka koje podliježu količinskom ograničenju propisana je veće novčane kazne dok su za određene elemente propisane niže novčane kazne. Načelom oportuniteta nadležni inspektor neće podnositi optužni prijedlog ili prekršajni nalog ako subjekt u poslovanju s hranom tijekom nadzora ili u rješenju u određenom roku otkloni utvrđene nesuglasnosti za koje je utvrđeno da ih je počinio prvi put, a odnose se na određene prekršaje označavanja aditiva, aroma i enzima koje nisu namijenjeni krajnjem potrošaču ili koji nemaju značajan utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača. Mogućnost nadležnog inspektora za naplatu kazne na licu mjesta ostavljena je samo za prekršaje za koje je propisana najniža kazna dok će u slučaju prekršaja koji imaju značajan utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača nadležni inspektori morati pokrenuti prekršajni postupak. Uvažene zastupnice i zastupnici u ime Vlade RH predlažem prihvaćanje ovog zakonskog prijedloga. Hvala na pažnji.
Hvala. Ostanite. Prije nego što ste i progovorili imali smo cijeli niz replika. Krenimo redom. Prvo poštovana zastupnica Ban Vlahek, izvolite.
Uvaženi državni tajniče, činjenica je da se nova Uredba EU broj 2017/625 primjenjuje postupno. Dio odredbi od 28. travnja 2017., dio odredbi od 28. travnja 2018., dio od 14. prosinca 2019. a dio tek od 29. travnja 2022. godine. No za razliku od Hrvatske brojne članice EU preuzele su ove odredbe ranije kako bi se na vrijeme pripremile sustav službenih kontrola na nove izmjene, te o njima informirala javnost. Radi se o službenim kontrolama hrane, a svjedoci smo brojnih povlačenja proizvoda s tržišta te loših informiranosti potrošača. Izgleda da postaje praksa ministarstva, da se u usklađivanju zakonodavstva kasni dvije i više godina, te se propisi donose u posljednji tren s time da naglašavam da se sa usklađenjima ne kasni samo Ministarstvo poljoprivrede već i Ministarstvo zdravstva.
Poštovani državni tajnik.
Pa nisam čuo pitanje u ovom vašem, bile su konstatacije koje su dijelom i točne, a dijelom ih ne mogu prihvatiti. Naime, ako nešto nije bilo dovoljno dobro ovo je jedan proces kojim pokušavamo napraviti najbolje što možemo u zaštitu naših građana, svih građana Republike Hrvatske, a isto tako mislim da nismo primijetili nikakve velike propuste. A isto tako ovo što vi kažete da se povlače razni proizvodi to doista nema veze sa ovim zakonom. Povlači se to je istina, ali to je upravo rezultat dobre prakse i upravo rezultat naših inspektora koji istražuju odnosno vrše nadzor na našem tržištu. Ali doista nema veze sa ovim zakonskim prijedlogom.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče u postojećem zakonu spominje se registar enzima koje je uspostavilo Ministarstvo zdravstva, međutim sada se ta odredba briše. Jel' tako? E sada mene zanima na nivou EU odnosno Europska agencija za sigurnost hrane koja provodi procjene sigurnosti prehrambenih enzima kaže da će se uspostaviti popis prehrambenih enzima zajednice. Kada će to biti imate li konačni nekakav termin? I drugo u tijeku je izrada jedinstvene metodologije za prikupljanje informacija o prehrambenom unosu aditiva i aroma u svim državama članica kada će to također biti? Imate li te dvije informacije? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Na žalost ne mogu odgovoriti jer doista nemam informacije kada će to biti. Ali ja se nadam da će to biti u što kraćem vremenskom roku i o tome doista ne ovisi o našoj volji ili nekim našim postupanjima, nego ovisi o Europskoj komisiji jer se ovim načinom regulira upravo prisutnost enzima u cijeloj Europskoj uniji.
Poštovani zastupnik Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. U Republici Hrvatskoj je bilo upravo jedno istraživanje vezano za ovu temu i 86% ispitanih tvrde da su se susreli sa terminom prehrambeni aditivi, ali nešto manje njih zna koja je uloga aditiva u samoj hrani, a još manji postotak je upoznat sa sustavom e brojeva koji su nesumnjivo aktualna tema i kroz ovaj zakon ali i kroz prehranu općenito. Pa me zanima pošto ionako guramo kao temu zdravu prehranu i uvođenje iste, zanima me što samo ministarstvo radi oko edukacije naših građana jer znamo da deklaracije i nisu toliko čitljive i nije jasno našim građanima što kupuju i što ovaj sustav e brojeva znači, a i znamo da određeni proizvodi se svako malo i povuču sa naših polica upravo radi nesrazmjera i samih aditiva ali i pojačivača aroma jer se pokaže poslije da su štetne za konzumaciju. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pa doista mi je teško kratko odgovoriti na vaše pitanje, ali ovo što naše ministarstvo radi za edukaciju građana nije tematika samo isključivo Ministarstva zdravstva, nego malo jedna šira tematika o kojima smo svjesni i kojima pokušavamo educirati građane o potrebi zdravog načina ishrane ne samo uzimanja pod navodnicima zdrave hrane, nego i zdravog života ne bi li se spriječilo čitav niz kroničnih bolesti koji na žalost danas ugrožavaju naša pučanstva. I mislim da ćemo u budućnosti predstaviti puno toga još da napravimo, ali ponavljam ne samo u isključivo u resoru, nikako ne isključivo u resoru Ministarstva zdravstva nego i Ministarstva poljoprivrede, možda Ministarstva prosvjete. To je vrlo kompleksno pitanje i moramo nastojati da našim građanima pružimo najbolje informacije kako bi uzimali zdravu hranu, a i zdravo živjeli što je još bitnije.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Navedeni zakon donesen je 2013. godine i tim istim zakonom propisana je obveza upisa u registar enzima. Ali registar do dana današnjega nije uspostavljen. Također ove izmjene zakona predstavljaju smanjenje prava potrošača i apsolutno ne ide u njihovu korist. I ja bih vas molila objašnjenje za sve navedeno i zašto se donose zakoni ako se oni na kraju ni ne provode. Hvala.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Znači apsolutno nije točno da ovaj zakon na bilo čemu šteti ili ide na štetu našeg potrošača. Dapače, ovim se usklađujemo sa praksom sa državama članicama EU i ovim samo reguliramo način na koji će se pravni subjekti dalje ponašati u svojoj praksi. Jer da pojednostavnim mi smo makli obavezu sa malog kvartovskog pekara da prijavljuje enzim koji stavlja u hranu a koji je kupio legalno hajmo to pod navodnicima reći u dućanu, na tržištu. Dakle, nije ideja da mi opterećujemo gospodarske subjekte da prijavi ono što su stavili na tržište, nego dapače da se regulativom regulira što će doći na tržište, a onda on će kupiti ono što mu je na raspolaganju legalno. Nema potrebe to nama prijavljivati što je stavio u svoj proizvod. Ne znam jesam li bio dovoljno jasan.
Poštovani zastupnik Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pa evo kroz raspravu u prvom čitanju u ovom zakonu kroz raspravu koju smo prošli kroz Odbore za zdravstvo i socijalnu politiku upravo je više puta spomenut registar enzima i nacionalna odredba koja je njega donijela. Međutim, evo sukladno čitanju i ovog zakona odnosno i prvom čitanju i drugom vidljivo je da je ulaskom u EU zapravo kompletna zakonska regulativa da se ažurira upravo aktualnim propisima EU kojima podliježe i RH. Upravo zbog toga je taj registar izgubio na samom značaju, postao zapravo jedna, jedno opterećenje za sve one dionike koji se nalaze prilikom korištenja ovog zakona. Također, izuzetno je bitno reći da Europska agencija za sigurnost hrane redovito evaluira situaciju na terenu i da će se popis prehrambenih enzima donijeti za cijelu EU i to upravo sa svim specifikacijama i uvjetima [[Upadica: Hvala.]] upotrebe. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pa upravo tako, zakonodavstvo je jedan proces, kao što je život proces. I ono što se jučer činilo dobro, možda se danas može unaprijediti. Upravo ovo je zakonski prijedlog koji unapređuje dosadašnju praksu, smanjuje obaveze gospodarskim subjektima i usklađeno je sa trenutačnom praksom u EU.
Poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče dakle riječ je jednom prijedlogu zakona koji je relativno jednostavan. Između prvog i drugog čitanja nije bilo velikih promjena osim ureda za zakonodavstvo koji ja mislim da je bila jedna tema. Dakle, suštinski nije bilo velikih promjena. I u prvom čitanju, a i sad nešto što onako stavlja upitnike iznad naše glave je slijedeće? U prijedlogu zakona iz 2013. godine je bilo određeno da treba biti registar enzima. Taj registar enzima nije bio uspostavljen i vi sad 2022., 9 godina iza toga zapravo kroz ovu izmjenu zakona više ga nema. Mene ono zanima dakle, 2013. je bila neka ideja da taj registar enzima treba. Zašto nije bio uspostavljen i šta je tu bio problem da se on ne uspostavi? Naravno ako 9 godina ga nema '22. čete ju, čete ga ukinuti jer očito su se neke stvari promijenile kao što se život mijenja, ali zašto on nije bio uspostavljen. Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Pa ja bih vam odgovorio koja je svrha registra enzima, u ovom trenutku je nema. Što je bilo prije možemo o tome spekulirati, možemo raspravljati, naravno da imate potpuno pravo da tako nešto ovaj da pitate i da s pravom to argumentirate, ali ja bi okrenuo priču u ovom trenutku registar nema smisla, a predstavlja, predstavlja dodatno opterećenje našim privrednim subjektima, pa zašto onda ne bi se uskladili sa praksom EU i rekli ok ovo više nije potrebno idemo dalje. A zašto nešto nije prije to vam doista ne mogu odgovoriti.
Poštovani zastupnik Troskot.
Poštovani državni tajniče, imam dva pitanja za vas pa bi to onda produbio kroz daljnju raspravu. Moje pitanje je slijedeće, prvo dakle vidio sam dakle da se na tržištu EU povukao titanov dioksid, a to je E171, to je uglavnom bojilo koje se koristi za žvakače gume, peciva, dodatke u prehrani i juhi. I ono što je glavna karakteristika tog enzima zašto su ga povlačili jeste genotoksičnost koja onda šteti DNK. Dao sam si truda pa sam otišao na stranice Hrvatske agencije za poljoprivredu i hranu i još vidim da još nije povučeno na hrvatskom tržištu pa me interesira zašto s obzirom da do 5. mjeseca bi se trebalo povući na nivou cijele EU, barem nije ni spomenuto bilo. A drugo pitanje, dakle vidim da je ovo uglavnom usklada sa direktivama EU pa me čisto interesira da li mislite uvoditi institut nenajavljenih kontrola? Evo.
Poštovani državni tajnik.
Na vaše prvo pitanje imamo rok do 5. mjeseca pa ćemo se onda uskladiti ovaj sa onim što treba biti. Isto, iako ne vidim neke direktne dodirne točke, iako naravno da ima dodirne točke sa ovim prijedlogom zakona. A na ovo vaše drugo pitanje apsolutno je ovaj se slažem za tako, za potrebom za takvim nešto i znači mi moramo ove zakone, znači da nećemo dalje kontrolirat, dapače pojačat ćemo kontrolu našeg tržišta i naravno da razmišljamo o tome da kontrole mogu biti i nenajavljene isto tako postoji, radi se na tome da inspektori kao tajni kupci mogu ići u trgovine i raditi nenajavljene inspekcije. Dapače, o tome se razmišlja i ja se nadam da će biti vrlo brzo provedeno.
Poštovana zastupnica Grba Bujević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, spomenuli ste nepotrebno administrativno opterećenje koje nam zapravo niti prije nije bilo propisano od nekoga nego su to bile zapravo naša nacionalna želja da nešto normiramo što se pokazalo nepotrebnim. S obzirom da EU to, ta područja hrane itekako dobro prati radit će i dalje nadzori nad svim onim što mi ćemo ovim dopunama zakona izbaciti iz našeg nacionalnog, ali to ne znači da postoji bojazan da će nešto biti izostavljeno s obzirom da tu europsku uredbu. Ja mislim da je to dobro jer i nakana je ove vlade da se sve što se može administrativno smanji kako bi se omogućilo lakše poslovanje svima i lakše i u konačnici i financijsko opterećenje. Je li to cilj ovog zakona?
Poštovani državni tajnik.
Upravo tako, ako je nekad nešto bila dobra nakana ili možda u tom trenutku bilo potpuno opravdano, ako sad vidimo da je to jedno dodatno opterećenje jer doista je administrativno opterećenje gospodarskim subjektima to doista ne znači da je sigurnost naše hrane narušena. Dapače, mi smo ovo prepustili kao i svi drugi u EU Europskoj komisiji, ali mi ćemo dodatno osloboditi prostora i pojačati nadzor nad svom hranom koja je na našem tržištu upravo ne bi li, jer svjesni smo da postoje sve veće i veće opasnosti i zbog tehnologije i zbog …/nerazumljivo/… u svijetu, svjesni da postoji dodatna mogućnost da dođe neka hrana kojoj možda nije mjesto na našim policama i vodit ćemo, napravit ćemo sve da se vodi što više i više računa upravo u nadzoru ove hrane i ja doista ne vidim razloga zabrinutosti naših građana.
Hvala lijepa. Sada bih otvorio raspravu i prva će govorit u ime Kluba Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, pred nama je u drugom čitanju, dakle Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima. Između prvog i drugog čitanja, kao što je predlagatelj i u obrazloženju rekao, a i državni tajnik, nije bilo nekakvih promjena, jedine promjene koje su bile su vezane uz nomotehniku odnosno primjedbe Ureda za zakonodavstvo. Riječ je o jednom zakonu koji je relativno, ja bih rekla, od onih, od one grupacije tehničkih zakona, ima svega 10 odredbi i relativno je jednostavan, ali i takav izazova i dosta pitanja i dosta rasprave u ovom ministarstvu, iz razloga, riječ je o hrani. Riječ je o posljedicama koje ima na zdravlje našeg stanovništva, riječ je o zaštiti potrošača, riječ je o nizu stvari. Dakle ono što je važno reći je sljedeće, a to je da zaista od zakona koji je stupio na snagu 2013. g., dakle sad je 2022., u 9 godina su se stvari promijenile. Stvari su se promijenile u poimanju nekih stvari, stvari su se promijenile u tehnologijama, stvari su se promijenili na razini EU, stvari su se promijenili na razini određenih promišljanja i nešto što je pred možda petnaestak godina bilo tako, dosta zabrinjavajuće odnosno skoro nemoguće da se zaista sada događa da pojedini proizvodi budu maknuti sa polica jer se ustanovi da imaju u svom sastavu određene prehrambene aditive ili pojačane arome ili sve zajedno što je pretjerano i tu dolazimo do nekoliko stvari. Prva stvar o čemu zaista treba poraditi i vidjeti šta se tu može promijeniti, to su ove nesretne deklaracije. Ja vas pitam, sve zajedno, bez obzira da li imate naočale, da li dobro vidite ili ne vidite. Kad kupujete pojedini proizvod i želite imati zaista potpunu informaciju što kupujete i što na njemu ima, da li ste u stanju pročitati deklaraciju? Da li ste je u stanju pročitati u trgovini, ima čak i onih trgovina koje imaju onu opciju da imate mogućnost dakle povećanje, ja doma imam povećalo koje je staro godina zbog nekih drugih stvari i nekad kad me zanima baš sastav idem to pogledati i skoro mi je nemoguće to napraviti. Dakle, ono što treba zaista vidjeti i vidjeti na razini i određenih institucija EU, što se može tu promijeniti odnosno što su ti podaci koj su nužni, koji bilo kojem potrošaču trebaju bitni i trebaju biti važni. Dakle to je ono što je važno da znamo što kupujemo, ali ne samo da znamo što kupujemo nego da znamo što trošimo. Mi sad već živimo 2 godine, dakle pune 2 godine u kontekstu života sa koronom, odnosno sa Covidom 19 i ne trebam vas podsjetiti jer naravno da su nam zadnja 2 tjedna sve oči i misli uprte negdje drugdje, ali rasprave koje su bili i koje je bilo među svim našim sugrađanima vezano u problem cjepiva gdje smo odjedanput svi krenuli razumjeti u cjepivo, sastav cjepiva, od kojeg proizvođača želimo da bude cjepivo, a koje ne, s kojim proizvođačem se želimo cijepiti, a kojim ne. Pritom smo odjedanput postali i svjesni da kad pijemo određene lijekove da tamo isto postoje neke stvari gdje bi trebali pročitati nuspojave. Netko ih čitao, a netko ne. Ali, postali smo svjesni i činjenice da bi možda zaista trebalo voditi računa i o tome koje proizvode, riječ je o prehrambenim proizvodima koje kupujemo, da bi trebali postati svjesni činjenice da zaista se tu na tržištu događa svega i svačega. Ovo ljeto je u jednom trenutku bilo, bili su maknuti sa dakle iz prodaje sladoledi. Cijele jedne linije sladoleda su dakle u ljetu bile maknute i ono što je dobro je sljedeće, a to je da ste dobili tu informaciju na vrijeme, to da je bilo jasno riječ, jasno govora o čemu je riječ i zapravo nekako da probamo razvijati tu svijet o tome što kupujemo, kako se hranimo, što ima i da na vrijeme zaista se sa tržišta maknu ono što, čemu nije mjesto, odnosno što je zaključeno i što se kroz određeni laboratorij i kroz određeno vidi da ima u sebi neke sastave koje ne treba imati. I dolazimo tu do nečeg što je meni omiljena tema i to uvijek nastojim govoriti, ulogu i značaj inspekcije. Dakle mi našu inspekciju često doživljavamo kao nekakav represivno tijelo ili represivni alat koji ide okolo, koji naplaćuje kazne i koji pritom nekako straše nekakve ljude, ali je vezano zaista uz cijelu tu veliku industriju, prehrambenu industriju, to je uloga inspekcije je izuzetno značajna. Značajna je da one, dakle da ona radi svoj posao. Za to, ajdemo rasvijetliti, ljudi moraju biti obrazovani, ljudi moraju biti educirani, ljudi moraju biti cijelo vrijeme u toku sa niz stvari. Dakle inspektori moraju imati dobra znanja vezana uz određene upravne postupke da ta rješenja budu napravljena kako treba, ali moraju imati i nekakva dodatna znanja koja su vezana uz specifičnost njihovog posla. Dakle danas se uopće industrija, pogotovo i prehrambena industrija i svih onih pojačivača i svega ostalog, tako brzo razvija da vi to jednostavno morate pratiti i mislim da je izuzetno važno da rasvijetlimo da mi trebamo imati inspektore koji moraju biti educirani, koji trebaju imati mogućnost .../nerazumljivo/... da to prate jer jednostavno tad mogu svoj posao odraditi na najbolji mogući način. Kao što sam uvodno rekla, tako ću i završiti, riječ je relativno jednostavnom zakonu, riječ je o 10 odredbi, usklađujemo se sa direktivama EU, ono što uvijek nekako nastojimo naglasiti, dobro je da to pratimo, dobro je da vodimo računa i dobro je da proizvodi koji se kod nas prodaju da budu otprilike iste kvalitete i na isti način kao i neki drugi proizvodi u preostalim zemljama EU, ne smije se nikada odnosno u startu se je to događalo, sad se nadam da je sve manje i da će to se apsolutno i nestati da vidimo da je razlika između proizvoda koji se nalaze na policama u nekim drugim zemljama EU razlika od proizvoda koji se nalazi ovdje. Mi smo iste članice EU i isto smo tržište i bilo bi dobro da su isti proizvodi i mislim da se to ipak sve više i više smanjuje, ali nadam se da tu više neće biti razlike i da će to dovesti zaista do toga da, da na isti način mi svi koji smo dakle i u Hrvatskoj imamo iste proizvode kao i u nekim drugim zemljama koje su članice EU. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta poštovanog zastupnika Zvonimira Troskota.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovani narode koji nas pratite putem ekrana. Ovaj prijedlog izmjena i dopuna postojećeg Zakona o prehrambenim aditivama, aromama i prehrambenih enzimima je prvenstveno usklađivanje s novim propisima EU i RH. Osim toga, ono što je vidljivo iz ovog konačnog prijedloga zakona propisuju se dodatne obveze za subjekte u poslovanju hranom na polju samokontrole i analize opasnosti, a jasnije su definirane i prekršajne odredbe. Ti potezi svakako upućuju na još bolju zaštitu potrošača u RH. Čl. 26. opisuje obvezu proizvođača ili korisnika prehrambenog aditiva koji mora odmah obavijestiti komisiju o svim novim znanstvenim ili tehničkim spoznajama koje bi mogle utjecati na ocjenu sigurnosti prehrambenog aditiva, a čl. 5. kaže da nitko ne smije stavit na tržište prehrambeni aditiv ili namirnicu u kojoj postoji takav prehrambeni aditiv ako korištenje prehrambenog aditiva nije sukladno uredbama. A zašto su ova dva članka zakona važna? Zbog toga što ukoliko proizvod u kojem sastav i udjel njegovog sastojka prehrambenih aditiva ne odgovara zakonskim propisima mora se opozvati odnosno povući sa tržišta. Jedan primjer takvog povlačenja sam dotaknuo u komunikaciji sa našim državnim tajnikom gdje je Europska komisija objavila Uredbu o zabrani korištenja titanovog dioksida odnosno E-171 od svibnja 2022.g.. Titanov dioksid se trenutno koristi kao bojilo u brojnim proizvodima kao što su žvakaće gume, peciva, dodaci u prehrani i juhe. Sporni sastojak ima negativne zdravstvene posljedice koje pod minimalno oštećuju crijevnu floru. Također se navodi da titanov dioksid može utjecati i na razvoj onkoloških bolesti. Odluka država članica o zabrani E-171 proizlazi iz procjene sigurnosti EPSA-e koja je zaključila da titanov dioksid ubrzava genotoksičnost koja se definira kao sposobnost kemijskih tvari da oštete DNK i može imati čak i kancerogene efekte. 30. studenog 2021.g. u Službenom listu EU iliti … [[Govornik se ne razumije]] kojem se odbilo odobravanje titanovog dioksida E-171 kao aditiva i u prehrani životinja u kategoriji aditiva senzorni aditivi i u funkcionalnoj skupini bojili odnosno tvari koje se dodaju ili obnavljaju boju u hrani za životinji. I prema toj uredbi i odredbi postojeće zalihe aditiva moraju se povući sa tržišta do 20. ožujka 2022.g.. Iako odredba Europske komisije vrijedi već od svibnja 2022.g. ono što sam i spomenuo u uvodnom pitanju na službenim stranicama Hrvatske agencije za poljoprivredu i hranu HAPIH nisam pronašao listu tih proizvoda koje bi trebalo povući sukladno sa odredbama EU. Primjer drugi, ne tako davno oko uspješnog povlačenja proizvoda sa eu tržišta dogodio se u povlačenju materijala koji dolaze u kontakt s hranom iliti … [[Govornik se ne razumije]] bambus melamin s tržišta EU. Naime, otkriveno je da je upotreba bambusovog vlakana ili drugih prirodnih sastojaka u kombinaciji s polimerima kao što je melamin oslobađa otrovne komponente koje su štetne za bubrege odnosno melamin i još su k tome kancerogene formal, formaldehid. Na službenim stranicama Europske komisije navedeno je da unatoč činjenici da je Uredba o povlačenju donesena i nalaže povlačenje plastičnih materijala koji dolaze u kontakt s hranom koji sadrže i bambus i druge biljne aditive članice EU nažalost primijetile su da se njihova ilegalna prodaja i dalje nesmetano odvija. Moram ovdje danas pohvalit Ministarstvo poljoprivrede i Državni inspektorat RH koji su odmah reagirali na službenim stranicama HAPIH gdje su u sekciji „kutak za potrošače“ obavijestili potrošače o povlačenju i opozivu proizvoda od melamina. To su tanjuri od melamina, dječje šalice i tanjurići i one poznate čaše za kavu to go. Prvi dio kojeg su zajednički odradili Ministarstvo poljoprivrede, Državni inspektorat RH i Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu je odličan i za svaku pohvalu jer sve te proizvode su uistinu brzo i efikasno javno opozvali i zabranili na službenim stranicama. No ako je sudit po izvještajima Europske komisije unatoč zabranama zemlje članice i dalje ilegalno prodaju proizvode bambus melamina. Ovaj drugi dio je puno važniji, a to je provođenje kontrola i ovdje imam upit za predlagatelja zakona. Jeste li proveli kontrole za ova tri proizvoda koje sam naveo? Recimo baš zadnje spomenuta čaša to go od melamina sa bambus vlaknima je opasna zbog mogućnosti migracije formaldehida na proizvode, a oni su kancerogeni. U ovom prijedlogu zakona se spominje i kažnjavanje ako se ne osigurava kako zakon to naziva sljedivost ili traceability. Iz prve ruke nam je poznato da neke firme ne vode redovite evidencijske liste potrebne za sljedivost prehrambenih proizvoda ali opet se sve naštima da valja jer se kontrola najavi. Ovaj konačni prijedlog zakona većinski se odnosi na specifikaciju u kojem će se u iznosu nekoga kazniti. I to je u redu ako je pravedno i opravdano, ali koga će se kazniti ako se uz najavljene kontrole ne provode i nenajavljene kontrole. Dakle, imamo problem ne provođenja nenajavljenih kontrola koje bi također trebalo inkorporirati barem ih zakon kao takav ne prepoznaje. Odgovorna osoba u prehrambenoj industriji mora biti upoznata sa načinom korištenja prehrambenih aditiva i toga se pridržavati. Do problema dolazi kada su velika prehrambena, kada se, su velika prehrambena poduzeća suočena sa mogućim ekonomskim gubicima uslijed propadanja sirovine. Primjerice u mesnoj industriji su to najčešće, se to najčešće događa zbog neadekvatnog skladištenja ili neadekvatne temperature rashladnog spremnika prilikom prijevoza sirovine zbog korištenja dobre proizvođačke prakse i dobre higijenske prakse koji su osnova za sva poduzeća. Sanitarna inspekcija zadužena je za nadzor i kontrolu poduzeća kada su u pitanju higijenski uvjeti na radom mjestu. Prilikom godišnjeg provođenja nadzora sanitarna inspekcija se najavi pa se poduzeće uspije pripremiti kako bi zadovoljilo sve parametre. Međutim, koliko često i provode li se uopće nenajavljene kontrole velikim poduzećima? Jedno poznato hrvatsko poduzeće koje se bavi proizvodnjom mesa i mesnih prerađevina priprema meso za preradu i prerađuje ga u neadekvatnim uvjetima te nerijetko dolazi do kvarenja mesa te se onda pomoću aditiva izbalansira kako bi se prekrila nepoželjna organoleptička svojstva te se kao takvo stavlja u tržite u obliku mljevenog mesa ili čevapa. Kako to može proći ispod radara? Hrvatska agencija za hranu danas HAPIH provela je istraživanje vezano za vrste i količine aditiva prisutne u hrani na hrvatskom tržištu na temelju kojeg je 2014. godine izdano znanstveno mišljenje o prehrambenim aditivima. U istraživanju je definirano 38 različitih aditiva od kojih su 2 potencijalno rizična po zdravlje ljudi s obzirom na količine u kojima se konzumiraju. To su kalij nitrit E249 i natrijev nitrit E250. I upravo ti aditivi specifični su za mesnu industriju jer inhibiraju rast anaerobnih bakterija i stvaranje toksina i sudjeluju u formiranju specifične crvene boje mesa, stabiliziraju arome skladištenog mesa sprječavajući nastanak nepoželjnih produkata oksidacije. Generalno gledajući upravo ti aditivi olakšavaju mesnoj industriji da smanji svoje potencijalne gubitke pa bi na tom području trebalo se pojačat kontrola. To je i prijedlog, ali i službeni stav MOST-a. Nekontrolirano i nesavjesno korištenje aditiva prilikom proizvodnje hrane može dovesti do razvoja intolerancije na aditive. U EU 0,026% populacije razvilo intoleranciju na aditive. Iako je broj osoba koji su razvili intoleranciju jako mali važno je pobrinuti se i staviti primjenu aditiva pod kontrolu kako bi se broj netolerantnih na aditive ne bi povećavao. I taj dio je dobar i podržavamo ga.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovane zastupnice Romane Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Cilj predloženog zakona je administrativno rasterećenje gospodarskih subjekata na način da se iz važećega zakona brišu odredbe o obvezi prijave prije stavljanja na tržište i uporabe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane te upis u registar enzima čime će se ukinuti nepotrebne administrativne procedure. Na sjednici Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku dobili smo objašnjenje da registar postoji u EU i da se RH kao članica služi s njime, ali i po nama je problem što se ukida odredba analize namirnica prije odlaska, prije ulaska na tržište. Problem nije samo u vrsti aditiva, enzima i aroma, problem je i u kumulativnom efektu o kojem bi se moralo razmišljati. Ovom odredbom smanjujemo i prava građana potrošača i svakako bi se moralo i o tome razmišljati. Zapitajmo se kolika je učinkovitost ovog zakona kada od 2013. godine kada je zakon stupio na snagu, a mi do 2022. nismo formirali registar. Sada taj registar brišemo iz zakona, a to otvara i pitanje što se događa sa zakonom kada ga usvojimo. Koliko zakona nije dobilo svoje podzakonske akte, a da li uopće počelo i primjenjivati? Tako npr. imamo pravilnik Zakona o konoplji, prije 2 godine je donesen i još uvijek nema pravilnika. Ima li smisla donositi zakone koje nemamo namjeru provoditi? Predloženim zakonom se kroz cijeli tekst zakona upućuje na odredbe uredbe EZ iz 2004. godine o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja koja više nije na snazi, a mijenja upućivanjem na odgovarajuće odredbe uredbe iz 2017. godine. Prehrambeni enzimi su proteini dobiveni ekstrakcijom iz biljaka ili iz životinja ili fragmentacijom iz mikroorganizama koji mogu katalizirati specifičnu biokemijsku reakciju. Koriste se u tehnološke svrhe, u proizvodnji, preradi, pripremi i obradi širokog spektra hrane. Uglavnom se koriste u pekarskoj industriji, za proizvodnju voćnih sokova, vina i piva, kao i za proizvodnju sira. Temeljem uredbe EZ iz 2008.g. o prehrambenim enzimima i izmjenama i dopunama Direktive Vijeća iz 2008. Europska agencija za sigurnost hrane provodi evaluaciju prehrambenih enzima, te će se po dovršetku procijene svih enzima utvrditi popis prehrambenih enzima zajednice s propisanim specifikacijama u uvjetima uporabe. Ministarstvo nadležno za zdravstvo prijavljuje svoju nadležnost Europskoj komisiji u smislu odredbe čl. 15. Uredbe EZ iz 2008.g. kao nadležno tijelo za provedbu zajedničkog postupka odobravanja aditiva, aroma i enzima i kontakt je točka prema Europskoj komisiji i agenciji. Čl. 9. važećega Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima propisuje subjektima obvezu prijave prije stavljanja na tržište i uporabe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane, te upis u registar enzima. Radi se o nacionalnoj odredbi koja je donesena sa svrhom prikupljanja informacija o uporabi prehrambenih enzima u proizvodnji, preradi i pripremi i obradi hrane koja nije obvezujuća prema odredbama propisa EU. Spomenuti registar do sada nije uspostavljen, a nema potpune primjene svih odredbi trenutnog važećeg zakona. Kako kažete uvodi se europski popis prehrambenih enzima, ali u 9.g. mi smo njima mogli ponuditi već formirani vlastiti popis prehrambenih enzima. Ponavljam, ovo je veliki problem i korak natrag da se zakon nije poštivao i zbog toga ćemo biti suzdržani. Ali usklađivanje kontrole i načini postupanja, te izvještavanja nadležnih tijela i Europske komisije, kao i obveze službenih laboratorija i subjekata u poslovanju s hranom za provedbu propisa EU kojim je uređeno područje prehrambenih aditiva, aroma i prehrambenih enzima podržavamo. Navedeni zakon noveliran je u 2018.g. radi provedbe mjere sadržane u Nacionalnom programu reformi za 2018.g. u vezi s jačanjem konkurentnosti gospodarstva i unaprjeđenja poslovnog okruženja odnosno provedbe mjere objedinjavanje gospodarskih inspekcija u novoosnovanom državnom inspektoratu. Naime, nacionalnim programom reformi utvrđena je reformska mjera objedinjavanje inspekcija državnom inspektoratu kao temelj za učinkovitije obavljanje inspekcijskih poslova koji su se do sada obavljali u središnjim tijelima državne uprave, poslove inspekcijskih nadzora iz nadležnosti sanitarne inspekcije Ministarstva zdravstva odnosno veterinarske inspekcije Ministarstva poljoprivrede od 1. siječnja 2019.g. preuzima državni inspektorat. Koji je broj bivših sanitarnih inspektorata i mogu li oni novčano zadovoljiti potrebe sve većeg broja različitih namirnica na tržištu? Svjedoci smo da se artikli učestalo povlače sa tržišta. Pitanje, koliko smo mi puta uspjeli alarmirati europsko tržište, a koliko smo puta bili informirani? Dobro je da smo u EU u sustavu da nas informira, te da naši građani koriste taj benfit. Je li Zakon o državnom inspektoratu usklađen s ovim novim odredbama i kažnjavanjem? Cilj je stoga ovoga zakona jasnije definirati prekršajne odredbe, te visinu novčane kazne prilagoditi težini počinjenog prekršaja uzimajući u obzir mogući utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača. Predloženim zakonom revidirane su prekršajne odredbe na način da je visina novčane kazne prilagođena težini počinjenog prekršaja, a u slučajevima određenih prekršaja koji nemaju značajan utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača smanjeni su iznosi novčanih kazni za pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i za fizičku osobu obrtnika, uvedeno je načelo i oportuniteta za određene prekršaje koje počine pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i fizičke osobe obrtnici, te je propisana mogućnost naplate kazne na mjestu počinjenja prekršaja za pojedine prekršaje koje počine navedene osobe. Taj dio podržavamo, ali u konačnici kako smo rekli ovo je korak unatrag i iz toga razloga ćemo biti suzdržani kod glasanja ovog zakona. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Rekli smo već da se ovim predloženim izmjenama Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima prilagođavamo svoje nacionalno zakonodavstvo na Uredbu EU 2017/625. Međutim, ta je uredba objavljena u ožujku 2017., primjenjuje se naširoko od 14.12.2019., međutim mi kaskamo preko 2.g.. Činjenica jest da se ta nova uredba primjenjuje postupno, dio odredbi od travnja 2017., dio od travnja 2018., dio od 14. prosinca 2019., tek dio od 29. travnja 2022.g., ali za razliku od Hrvatske brojne države članice EU su kako sam rekla preuzele ove odredbe ranije kako bi na vrijeme pripremile sustav službenih kontrola na nove izmjene i o njima informirale javnost. Radi se o službenim kontrolama hrane, a svjedoci smo brojnog povlačenja proizvoda s tržišta i loše informiranosti potrošača. Već smo čuli što je cilj predloženog zakona, kažu administrativno rasterećenje gospodarskih subjekata na način da se iz važećeg zakona brišu odredbe o obvezi prijave prije stavljanja na tržište i uporabe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane i upis u registar enzima, znači ta se stavka briše. Naravno da je svako smanjivanje administrativnog rasterećenja gospodarskih subjekata u ovoj teškoj financijskoj situaciji dobra, međutim nadamo se da ono obuhvaća i mikro i male i srednje poduzetnike i obrtnike i u tom smislu je to dobro došlo. Međutim, opet postavljamo pitanje više nas, registar enzima još nije uspostavljen iako je zakonom trebao biti, pa onda pitamo kako će se sve to skupa pratiti i nadzirati, a u krajnjoj liniji zašto se uopće donosila odluka o uspostavljanju registra ako nas propisi EU nisu na to obvezivali. Prema našem mišljenju ministarstvo donekle prebacuje odgovornost na proizvođače koji sami moraju voditi računa o poštivanju zakona i procedura vezanih za primjenu i uzorkovanja, uzorkovanje. Nema potpore proizvođačima po ovom pitanju od strane stručnih službi već se kao i gotovo u svim drugim pitanjima su prepušteni sami sebi. U skladu s onim što sam pitala i u replici, dakle rečeno je da se uspostavlja na nivou EU popis prehrambenih enzima zajednice, a kad će to biti državni tajnik je rekao da ne zna točno. Isto tako čekamo da se izradi jedinstvena metodologija za prikupljanje informacija o prehrambenom unosu aditiva i aroma u svim državama članicama koja će i služiti za procjenu rizika povezanih s konzumacijom pojedinih aditiva i arome. Također se ne zna kada će biti taj termin, a u zakonu se spominju, spominje procjena rizika. Nadalje, što se tiče kazni, dakle izmjena postojećeg Članka 13. i 14. predviđa se smanjenje novčanih kazni za kršenje zakona uz obrazloženje da je cilj predloženog zakona jasnije definirati prekršajne odredbe i visinu novčane kazne prilagoditi težini počinjenog prekršaja uzimajući u obzir mogući utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača. Sve je dobro dok se nešto ne dogodi. Što ako je proizvod već na tržištu i šteta potrošaču je načinjena? Ono što je upitnog smisla je što se svi iznosi novčanih kazni smanjuju umjesto povećaju čime se posredno smanjuje i zaštita potrošača jer su kazne sredstva odvraćanja pogotovo onih koji su radi profita, koji se zapravo kockaju sa zdravljem potrošača. Ureda EU 2017/625 o službenim kontrolama uvodi princip da kazna treba odgovarati prekršaju kako se onima koji namjerno krše propise to radi niskih maksimalno propisanih kazni ne bi isplatilo. Pa kao netko ostvaruje profit 200.000 kuna date mu kaznu 50.000 kuna njemu se isplati. Jedan od prekršaja za koji se smanjuju kazne je nepropisno označavanje aditiva na ambalaži proizvoda koji ide potrošaču, međutim onaj koji je alergičan, a upotrebljava proizvod koji sadrži problematični alergen koji nije propisno označen za, ugasilo mi se. Nadalje, u zakonu se navodi da ministarstvo uređuje politiku sigurnosti hrane, prati i usklađuje zakonodavstvo, izrađuje smjernice za planove inspekcijskih nadzora odnosno službenih kontrola. A Državni inspektorat donosi i provode planove inspekcijskih nadzora odnosno službenih kontrola na temelju procjene rizika koji obavezno sadržavaju planove monitoringa uzimajući u obzir smjernice ministarstva. E sad što se tiče te procjene rizika još je 2017. u ožujku kada je Europski parlament izglasao ovaj zakon bilo predstavljeno da će se po toj procjeni rizika učestalije i temeljitije kontrolirati one proizvođače hrane koji imaju prošlost kršenja propisa dok će uzorni proizvođači koji nisu imali problema sa zakonom biti rjeđe kontrolirani. Smisao promjena je da se veterinarske i druge inspekcije koncentriraju na problematične točke u prehrambenom lancu. Međutim, sad nas svakako zanima podatak koliko imamo sanitarnih inspektora, veterinarskih inspektora koji provode inspekcije vezano uz ovaj zakon, koliko su nadzora proveli zadnjih godinu dana, izdali kazni, o kojim se aditivima radilo? Znači te informacije moraju biti šire dostupne. Nadalje, koliko ima laboratorija u RH za analizu, koliko se šalje u laboratorije van RH? U Članku 10. postojećeg zakona kaže da troškove provedenih analiza snosi Državni inspektora osim u slučaju da se analizom dokaže da je uzorak nesukladan u kojem slučaju troškove snosi stranka. I sad je pitanje da li zbog tog podatka možda štedimo s brojem analiza, koliko se u godini dana utroši novaca, koliko je predviđeno u proračunu, pa sam evo išla vaditi podatke čisto da malo evo se svi skupa podsjetimo. Dakle, za Državni inspektorat bilo je predviđeno za 2021. 354 milijuna 744 tisuće kuna, izvršenje za prvih 6 mjeseci je bilo 145 milijuna kuna, znači 40%. I sad je za proračun 2022. predviđeno više 431 milijun kuna, a za 2023. 444 milijuna, dakle je nešto sredstava više, koliko će biti izvršenje vidjet ćemo. To ćemo svakako pratiti. Puno smo govorili o deklaracijama da moraju biti jasno vidljive, informacije čitke na hrvatskom jeziku, ali ono što je bitno, bitno je da naše građane informiramo koji su aditivi u hrani. Dakle, onaj kompletan popis E brojeva bi svakako bilo dobro da građani ne moraju tražiti i ukucavati u Google ko što sam ja sad morala ako sam se htjela informirati nego da tu budu brošure koje će evo građane malo više o tome informirati. Dakle, koji su aditivi najčešći, koje treba izbjegavati, koji su prirodnog porijekla, koji nisu, tako da je u svakom slučaju potrebna bolja edukacija naših građana. Također kad idete gledati E brojeve, ima ih cijeli niz, neki su opasniji, neki nisu. Tu također treba ovaj informirati građane. Onda su vam tu najopasniji prehrambeni aditivi, tu svakako valja spomenuti mononatrijev glutaminat oznaka E621 koji je pojačivač okusa. Može se naći u mnogobrojnim proizvodima, to možda ljudi niti ne znaju, instant juhe, gotova jela, brza smrznuta hrana, dodaci jelima, grickalice, senf, margarin, žvakače gume, topljeni sir, tjestenina. Nekad se može naći i pod nazivom prirodna aroma, a u nešto većim količinama zapravo može biti vrlo, vrlo opasan. Također treba ovoga educirati ljude i koji su i drugi ovaj aditivi koje je poželjno izbjegavati. Također treba voditi računa o listi emulgatora opasnih po zdravlje. I u svakom slučaju velim osim čitljivijih deklaracija svakako ljude bolje informirati o svim ovim stavkama koje sam navela. Dosta je bilo govora i o povlačenju proizvoda na razini EU odnosno i u Hrvatskoj, dakle ipak taj sustav međusobnog uzbunjivanja funkcionira, nešto ipak rade i državne inspekcije. Međutim, kod povlačenja proizvoda treba detaljno informirati javnost i otkloniti paniku ako je naravno to moguće. I na kraju moramo nekako zaključiti da se sa neispravnom hranom u principu susrećemo u svakodnevnom životu i onda se pitamo tko snosi odgovornost za plasman hrane. Proizvođači će reći trgovac, trgovci će reći proizvođač tu je naravno i distributer, međutim u tom cijelom lancu mora postojati odgovornost svih ovih dionika da bi na kraju krajeva onaj završni element u tom lancu dakle naši proizvođači odnosno potrošači bili sigurni da konzumiraju hranu koja neće štetiti njihovom zdravlju, uključujući naravno i bio odnosno eko proizvode koji također bilo je takvih informacija gdje se također našlo dodataka koji nisu bili ispravni odnosno bili su štetni za zdravlje. Mi ćemo također zbog ovih dubioza koje imamo nećemo biti za ovaj zakon nego ćemo biti suzdržani. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Hrvoja Šimića.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolega. Evo pred nama je rasprava Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima zapravo još jedno usklađivanje zakonodavstva RH sa zakonodavstvom EU. Ovim Zakonom o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima utvrđuju se nadležna tijela, zadaće nadležnih tijela, službene kontrole i načini postupanja te izvještavanja nadležnih tijela i Europske komisije, a kao i obaveze službenih laboratorija i subjekata u poslovanju s hranom za provedbu propisa EU kojima je uređeno područje prehrambenih aditiva, aromama i prehrambenim enzimima. Navedeni zakon noveliran je u 2018.g., a radi provedbe mjere sadržane u Nacionalnim programi reformi za 2018.g. u vezi s jačanjem konkurentnosti gospodarstva i unapređenja poslovnog okruženja odnosno provedbe mjere objedinjavanje gospodarskih inspekcija u novoosnovanom Državnom inspektoratu. Predloženim zakonom se kroz cijeli tekst zakona vrši upućivanje na određene i odgovarajuće odredbe uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani, hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja te o izmjeni više uredaba EZ-a, EU Parlamenta i Vijeća. Kroz ovu temu razgovaramo o pojmovima arome, prehrambenih aditiva i enzima. Što znači koji pojam? Prehrambene arome daju ili mijenjaju okus ili miris hrane, prehrambeni aditivi su tvari koje dodajemo namirnicama tijekom proizvodnje, transporta, oblikovanja, prerade i čuvanja hrane. Oni moraju biti označeni tako da je na originalnom proizvodu naveden naziv skupine te E broj aditiva. Dijele se na bojila, konzervanse, antioksidanse, regulatore kiselosti, zgušnjivače, stabilizatore, emulgatore, regulatore PH, sredstva protiv zgrušavanja, pojačivači okusa, antibiotike i dodatne kemikalije. Bojila se dodaju da bi mijenjali ili nadomjestili prirodnu boju namirnica. Konzervansi sprječavaju razmnožavanje mikroorganizama, antioksidansi služe da bi spriječili oksidirajuće procese, emulgatori se koriste radi stabiliziranja mješavine dok se stabilizatori koriste za stabilne strukture namirnica. Zgušnjivači daju određenu gustoću, pojačivači okusa poboljšavaju djelovanja aroma, a regulatori kiselosti održavaju kiselost da se produži rok trajanja namirnice. Iako je većina ovih prehrambenih aditiva sigurna neki mogu biti toksični pa čak i kancerogeni. Povezani su sa izazivanjem migrene, alergije, astme, debljine te poremećajima ponašanja u djece. Štetan učinak na zdravlje prvenstveno se vidi kod djece jer je organizam djeteta osjetljiviji te aditivi mogu lakše modulirati procese rasta i razvoja. Dnevni unosi kod djece su često puta veći od dozvoljenih upravo zbog manjeg indeksa tjelesne mase jer se dozvoljene dnevne doze upravo izračunate prema tjelesnoj masi. Upotreba nekog prehrambenog aditiva odobrava se pod uvjetom da su ispunjena tri kriterija, to je da aditiv ne smije ugrožavati ljudsko zdravlje. On mora biti tehnološki nužan te ne smije služiti obmanjivanju potrošača. Stil života koji se nameće u ovom modernom vremenu u kojem živimo za sobom povlači korištenje visoko procesirane i polugotove hrane. Da bi takva hrana bila privlačnija, trajnija i ukusnije koristi se cijeli niz aditiva. Najčešći unos aditiva ima negativan utjecaj na zdravlje jer osim što su štetni oni imaju sidregističko djelovanje sa drugim tvarima koje unosimo kroz isti proizvod te ne znamo što se događa sa sigurnošću prilikom kombiniranja različitih aditiva u proizvodu. Upravo zbog toga ide se ka strogoj regulativi prilikom korištenja i konzumiranja prehrambenih aditiva, a posebno su kao što sam već rekao ugrožena djeca zbog velike potrošnje industrijski prerađenih namirnica kao što su bomboni, grickalice, sladoled te osvježavajući napici. Trebalo bi se što manje koristiti obrađenu hranu čim više onu koja to nije te zamijeniti umjetne tvari prirodnima kao što su prirodne boje umjesto umjetnih bojila, naravno i što se tiče same hrane koristiti onu koja je trenutno sezonska hrana. U organizam ne treba unositi sve ono što nam se nudi bez obzira kako to izgledalo, koliko bilo lijepo, šareno i koliko je financijski jeftinije. Prehrambeni enzimi oni su definirani kao proteini koji su dobiveni ekstrakcijom iz biljaka ili životinja odnosno fermentacijom iz mikroorganizama koji mogu katalizirati specifičnu biokemijsku reakciju. Oni se koriste u tehnološke svrhe u proizvodnji, preradi, pripremi i obradi širokog spektra hrane uglavnom u pekarskoj industriji za proizvodnju voćnih sokova, vina, piva kao i za proizvodnju sira. Europska agencija za sigurnost hrane provodi redovitu evaluaciju prehrambenih enzima te će se po dovršetku procjene svih enzima utvrditi popis prehrambenih enzima cijele EZ-a upravo sa kao što sam već u ranijoj raspravi spomenuo sa svim propisanim specifikacijama, ali i uvjetima upotrebe. Ministarstvo u području prehrambenih aditiva, aroma i prehrambenih enzima uređuje politiku sigurnosti hrane, prati i usklađuje zakonodavstvo te izrađuje smjernice za planove inspekcijskih nadzora odnosno službenih kontrola. Državni inspektorat donosi i provodi planove inspekcijskih nadzora odnosno službenih kontrola na temelju procjene rizika, a koji obavezno sadržavaju planove monitoringa uzimajući u obzir smjernice ministarstva. Inspekcijski nadzori provode se u skladu sa izrađenim godišnjim planovima, te nasumično odabranim nadzorima ali i po prijavi potrošača pojedinca kao i potrošačkih udruga, te na osnovu informacija zaprimljenih preko sustava brzog uzbunjivanja za hranu, hranu za životinje iz bilo koje druge zemlje članice EU. Svjedočimo sve češćem povlačenju pojedinih proizvoda sa polica. Međutim, razlog nije slaba kvaliteta hrane, nego sve stroža regulativa za proizvodnju hrane, te prodaju hrane u EU nego što je to u ostatku svijeta a naravno to je i rezultat jednog novog i sve kvalitetnijeg sustava kontrole istoga. Najčešće su povučeni proizvodi zbog pesticida i tilenoksida, raznih alergena, prisustva stranog tijela, te bakterija kao što je salmonela i drugih nedozvoljenih supstanci. Ovim zakonom revidiraju se dosadašnja pozivanja na relevantne propise EU s obzirom na to da su u međuvremenu doneseni novi propisi. Nadalje, predloženim zakonom vrši se administrativno rasterećenje gospodarskih subjekata na način da se iz važećeg zakona brišu odredbe o obavezi prijave prije stavljanja na tržište i uporabe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane, te upis u registar enzima čime će se ukinuti nepotrebne administrativne procedure. Jasnije se ovim zakonom definiraju i prekršajne odredbe, te se visine novčanih kazni prilagođavaju težini počinjenog prekršaja uzimajući u obzir i mogući utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača. Za provedbu ovog zakona neće biti potrebna dodatna sredstva iz proračuna Republike Hrvatske u odnosu na tekst prvog čitanja, ovaj tekst je dorađen u skladu sa primjedbama Odbora za zakonodavstvo i on je u pravnom i nomotehničkom smislu prilagođen. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će navedeni Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prehrambenim aditivima, aromama, prehrambenim enzimima s obzirom da na raspravi u prvom čitanju nije bilo sadržanih primjedbi i prijedloga o kojima bi se trebalo posebno očitovati. Hvala lijepa.
I slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Nikoline Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prehrambenim aditivima, aromama i prehrambenim enzimima. Kada govorimo o ovoj temi znamo kako je hrana otrov i lijek za naš organizam. Čovjek kao i sva ostala bića koristi hranu za rast i obnavljanje tkiva. U suvremenom društvu put od polja do stola uvelike se produžio, te se time povećao rizik kojim bi hrana izgubila zdravstvenu ispravnost. Korištenjem aditiva navedeni rizik se smanjuje, a hrana zadržava zdravstvenu ispravnost uz svoja nutritivna svojstva. Proizvodnja hrane globalna je industrija koja teži povećanju proizvodnje i profita. Danas prerađeni prehrambeni proizvodi čine glavninu prehrane u industrijski razvijenim zemljama. Prednost takve prehrane je velik izbor raznovrsne hrane poznatog sastava i nutritivnih vrijednosti što omogućava prehranu prilagođenu potrebama pojedinca. Ljudi koji se hrane industrijski prerađenom hranom unesu prehrambene aditive u većoj količini od prihvatljive dnevne količine. Svaka vrsta prehrane koju pojedinac odabire kao stilom život ima svoje pozitivne i negativne strane sa aditivima ili bez njih, no ipak je najvažnije da je ta hrana zdravstveno ispravna. Uporabom aditiva omogućeno je poboljšavanje ili očuvanje namirnice, produžen je vremenski rok uporabe namirnice, održava se konzistencija proizvoda, te je očuvana i poboljšana i boja i aroma. Svjesni smo da hrana bez odgovarajućih aditiva gubi privlačnost, interes kupca smanjuje konkurentnost proizvoda kao i profit proizvođača. Kada govorimo o aditivima, oni su one tvari koje mijenjaju izgled namirnice, mijenjanju okus, povećavaju volumen proizvoda, vežu vodu u proizvodu, omogućuju uvođenje novih proizvoda, manje vrijednih sirovina, te olakšavaju i pojeftinjuju proizvodnju, skladištenje i transport. Prema podrijetlu razlikujemo prirodne i sintetske odnosno umjetne aditive i ekološki proizvedena hrana sadrži aditive, no kod konvencionalne proizvodnje hrane dopušteno je oko 300 aditiva, a u ekološkoj proizvodnji hrane upotrebljava se tridesetak aditiva. Stoga bi prednost prilikom odabira namirnica trebalo dati ekološki uzgojenoj hrani. Kada govorimo o prehrambenim enzimima kao što smo već čuli oni se koriste u tehnološke svrhe u proizvodnji, preradi, pripremi i obradi širokog spektra prehrambenih proizvoda te je njihova primjena povećana u pekarskoj industriji, voćnim sokovima, preradi vinu i pivu kao i za proizvodnju različitih vrsta sireva. Što se tiče ovog konačnog prijedloga zakona, a i spomenuta je u ranijim raspravama kako su revidirane prekršajne odredbe na način da su jasnije definirane kao i dosadašnja pozivanja na relevantne propise EU s obzirom na to kako su u međuvremenu doneseni novi propisi. Visina novčane kazne prilagođena je težini počinjenog prekršaja, a kada prekršaji nemaju značajan utjecaj na zdravlje, zaštitu interesa potrošača smanjeni su iznosi novčanih kazni za pravne osobe, odgovorne osobe u pravnoj osobi i za fizičku osobu obrtnika. Već smo čuli u prijašnjim izlaganjima da su za prekršaje koji se odnose na navođenje obveznih upozorenja na sladilima određene informacije o aditivima, aromama i enzimima koji nisu namijenjeni krajnjim potrošačem propisane su veće novčane kazne, dok su za određene elemente propisane niže kazne. Također jedan od ciljeva ovog zakona i administrativno rasterećenje gospodarskih subjekata na način da se iz važećeg zakona brišu odredbe o obvezi prijave prije stavljanja na tržište i potrebe prehrambenih enzima u proizvodnji hrane kao i upis u registar enzima čime će se ukinuti nepotrebne administrativne procedure. Isto tako, jasnije se definiraju prekršajne odredbe, te se visine novčanih kazni prilagođavaju težini počinjenog prekršaja uzimajući u obzir mogući utjecaj na zdravlje i zaštitu interesa potrošača. Za kraj ću naglasiti kao što je već rečeno kako za provedbu ovog zakona neće biti potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH te da će Klub HDZ-a podržati konačni prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Evo s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.