Има кворум. Откривам заседанието. Преди да преминем към първа точка за днес, ще Ви прочета няколко съобщения. В Деловодството на Народното събрание е постъпил Законопроект за изменение и допълнение на Закона за чужденците в Република България. Вносител е Министерският съвет. Разпределен е на водеща Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред; на допълнителни комисии: Комисия по правни въпроси и Комисия по въпросите на децата, младежта и спорта, Комисия по труда, социалната и демографската политика. Съобщение: Заместник министър-председателят по обществения ред и сигурността и министър на отбраната на Република България уведомява Народното събрание, че в изпълнение на чл. 65, ал. 1 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България със заповед е разрешил корабите на Втора постоянна противоминна група на НАТО да влязат в териториалното море и вътрешните води на Република България един ден по-рано от съобщеното на вчерашното пленарно заседание на – 21 февруари 2019 г. Периодът за престой на групата на територията на страната е от 21 до 28 февруари 2019 г. включително. Уведомлението е постъпило на 20 февруари 2019 г. с входящ № 903-09-3 и е представено на Комисията по отбрана. Декларация от името на група. Заповядайте, господин Мехмед.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа! Точно преди 20 години Генералната конференция на ЮНЕСКО определя 21 февруари за Международен ден на майчиния език. Днес ние ще го отбележим заедно с много държави по света и заедно с всички малцинства и общности, говорещи на своя роден език. Казват, че живите езици в света са между шест и седем хиляди. Ние сме убедени…
Може ли да въведете ред в залата?
Моля, колеги, заемете местата си! Моля Ви! Продължете, господин Мехмед.
Ние сме убедени и убеждаваме, че езиковото многообразие е духовно богатство и неизмеримо материално наследство на човечеството. Като български граждани, ние вече сме част от 500 милионния Европейски съюз, който с ценностите на новото време има амбицията да осигури съвместното съществуване на езиците на всички националности. При това положение на пръв поглед е немислимо и абсурдно да се забрани употребата на език в рамките на цивилизована Европа. Още повече, че от 1992 г. е в действие Европейската харта за регионалните и малцинствените езици, която всъщност представлява общ договор за тяхното насърчаване и защита. Уважаеми колеги, в България има парадокси, има абсурди. Има и целенасочена дискриминация. Ние миналата седмица си гласувахме Изборен кодекс, според който употребата на майчин език е забранена по време на предизборна кампания, дори и с превод. Наложена е едноезична догма. Препоръките на Венецианската комисия вече не се и четат. Те просто са неглижирани. Езикът е средство за комуникация, но българският парламент, всички партии и лично премиерът го превърнаха в инструмент за дискриминация. Преди три дни министър-председателят на страната и председател на ГЕРБ и тази сутрин Цветан Цветанов абсурдно се оплакват на журналисти, че се пишело за коалиция с ДПС. За преференции се пишело, а хората не виждали, че уседналостта била останала, че майчиният език, като предложение, е бил отхвърлен. Тоест в превод на майчин български език те се хвалят, че е наложена дискриминация на милион и половина български граждани, техни сънародници и май чакат аплодисменти за това от българското общество. Това е разпад на ценностите. Още един пример ще Ви дам и той е твърде актуален. Премиерът Борисов миналата седмица беше в Сърбия и Западните покрайнини и се радваше на толерантността на сърбите, които възстановиха с официална табела на сградата на общината, написана на български език, старото име на Димитровград – Цариброд. При нас имената на хиляди местности, села и градове са сменени още през 1934 г. след военния преврат, но се сменят и сега. След 600 години турските имена на местности в Стара Загора не са били благозвучни. Уважаеми дами и господа, езикът е фундаментално човешко право и основополагащ фактор за демокрацията. В общата ни родина това е и конституционно право. Но то е суспендирано и по този начин българската демокрация е дискредитирана. А конституционните съдии, избрани от нас, но след това извисени в своите тоги, странно мълчат по този въпрос. Странно мълчи и президентът на Републиката, който уж обединява всички ни. Още по-странна е амбицията на омбудсмана да обжалва пред Конституционния съд промените в Изборния кодекс, касаещи преференцията, но не и за отнетото избирателно право и забраната за общуване на майчин език. Българските граждани, независимо какъв етнически произход имат, каква вяра изповядват, къде живеят и какъв е майчиният им език, имат право да избират и да бъдат избирани. Равните възможности на всички политически партии да стигнат до своите избиратели с политическите си послания са дълбоко компрометирани. Защото възрастните хора, представители на малцинствените общности, не знаят и не разбират български. В този смисъл е съмнителна тази демокрация, в която едно националистическо мнозинство налага своите дискриминиращи правила на малцинството, в противоречие с общочовешките ценности, в противоречие с достигнатото ниво на цивилизация през XXI век. Колеги, въобще възможно ли е да се наложи едноезичие и всички други езици да бъдат забранени в дадена територия в днешния мобилен и глобален свят? Демократично ли е употребата на език да се санкционира? Нормално ли е да глобиш човек, който общува с друг човек и те прекрасно се разбират? Коя друга недеспотична държава в съвременния свят забранява на хората да говорят на родния си език? Уважаеми дами и господа, да пазиш родния си език е родолюбие. Това е език свещен на моите деди. Той ни приобщава към общността, към нацията, към хилядолетната ни история и култура. Ние не приемаме шовинизма. И няма начин турците, арменците, евреите и ромите да бъдат откъснати от техните корени. Но опити е имало. Има и сега. В последните години ромският език въобще не се изучава и при този етнос функционалната неграмотност е фрапираща и отчайваща. Ярко се очертава тенденцията в някои райони на страната въобще да не се изучава и майчин турски език или драстично да се намаляват часовете в училищата. От четири часа те вече са само с по един час седмично и се изучават факултативно, съгласно Закона за предучилищно и училищно образование като свободно избираем предмет. Не е приемливо в училищата да има пречки и ограничения, вечни проблеми с финансите, с учителите и тяхната квалификация. Приемаме образованието за приоритет. А извън всякакви държавнически и образователни стандарти от 27 години в България не се издават учебници по майчин турски език! Нормално ли е всички експерти по майчин език да са освободени от работа? А сега от тези, които съвместяват с чуждоезиковото обучение, нито един експерт от което и да е РУО в страната да не знае майчин език? По какъв критерий са назначени тези експерти и каква методическа помощ оказват те, когато не знаят езика? Що за политизирано образование е това? Нима можем да назначим за експерти хора, които не знаят български език? Ако направим паралел с другите европейски държави, какви резултати ще се оформят? Дали е същото отношението към изучаването на майчиния български език в държави, където има български малцинства – Сърбия, Македония, Молдова [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , Румъния…
Времето, господин Мехмед.
Приключвам. …Украйна, Албания.
Времето, времето!
Моля Ви за тишина!
В същото време има над 550 български неделни училища по цял свят с осигуряване на финансиране от българското Министерство на образованието…
Времето, времето!
…които изучават български език в чуждите родини и ние подкрепяме това.
Времето, времето!
Но наяве излизат двойните стандарти и те са притеснителни за нас. [[Шум и реплики.]] Минутка, госпожо Председател.
Да, довършете, господин Мехмед.
Уважаеми дами и господа!
Колеги, моля за тишина още малко!
Развитието на човечеството се дължи на общуването между хората, но всички ние виждаме, че в това отношение нетолерантна България от 30 години не се е развила и сантиметър. Именно заради това ние чувстваме и приемаме днешния Международен ден на майчиния език като много смислен и хубав празник, в който си казваме и някои горчиви истини. Това е ден, в който осъзнаваме историческата си съдба в тази земя и живеем с вярата, че…
Времето, времето!
…заедно градим общото ни бъдеще в общата ни родина. Днес поздравяваме всички учители по майчин език за тяхната всеотдайност и нелека мисия да обучават деца билингви. Ние оценяваме техния труд…
Времето, времето!
…родолюбие и хуманизъм да пазят и съхраняват езика.
Приключвайте, господин Мехмед.
Времето, времето!
Поздравяваме и родителите, които осъзнават значението на това детето, наравно с официалния български език, да изучава и своя майчин. Поздравяваме и всички културни дейци, които пазят изконните традиции на общността! Правото и човещината са на наша страна! Честит празник! [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, уважаеми господин Мехмед. Преминаваме към първа точка от днешния дневен ред: ПРЕКРАТЯВАНЕ НА МАНДАТА НА ПРЕДСЕДАТЕЛЯ НА КОМИСИЯТА ЗА ФИНАНСОВ НАДЗОР. Постъпило е: „До Председателя на 44-тото народно събрание на Република България: Уважаема госпожо Караянчева, във връзка с Решение № 886 от 6 декември 2018 г. на Министерския съвет за определянето ми за представител на Република България в Съвета на директорите на Европейската банка за възстановяване и развитие, моля да ме освободите от поста председател на Комисията за финансов надзор, считано от 1 март 2019 г., с уважение: Карина Караиванова“. Госпожо Стоянова, заповядайте да направите предложение за допуск.
Госпожо Председател, госпожа Карина Караиванова е тук, в кулоарите – ако Народното събрание има въпроси към нея, може би трябва да я допуснем в залата. Моля да подложите на гласуване допуска.
Благодаря, госпожо Стоянова Колеги, моля режим на гласуване за допуск. Гласували 123 народни представители: за 98, против 12, въздържали се 13. Предложението е прието. Моля, поканете госпожа Караиванова в залата. Ще представя на Вашето внимание служебен: „Проект! РЕШЕНИЕ за предсрочно прекратяване на мандата на председателя на Комисията за финансов надзор Народното събрание на основание чл. 84, т. 8 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 6, ал. 2, т. 1 от Закона за Комисията за финансов надзор РЕШИ: Прекратява предсрочно мандата на Карина Димитрова Караиванова-Ганозова като председател на Комисията за финансов надзор, считано от 1 март 2019 г.“ Колеги, откривам разискванията. Има ли изказвания? Не виждам изказвания. Закривам разискванията. Подлагам на гласуване Решението за предсрочно прекратяване на мандата на председателя на Комисията за финансов надзор. Гласували 124 народни представители: за 113, против 3, въздържали се 8. Предложението е прието. Благодаря Ви. Преминаваме към втора точка от днешния дневен ред: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ПРИЕМАНЕ НА ПРОЦЕДУРНИ ПРАВИЛА ЗА УСЛОВИЯТА И РЕДА ЗА ПРЕДЛАГАНЕ НА КАНДИДАТИ ЗА ПРЕДСЕДАТЕЛ НА КОМИСИЯТА ЗА ФИНАНСОВ НАДЗОР, ПРЕДСТАВЯНЕ И ПУБЛИЧНО ОПОВЕСТЯВАНЕ НА ДОКУМЕНТИТЕ И ИЗСЛУШВАНЕТО НА КАНДИДАТИТЕ В КОМИСИЯТА ПО БЮДЖЕТ И ФИНАНСИ, КАКТО И ПРОЦЕДУРАТА ЗА ИЗБОР ОТ НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. Заповядайте, госпожо Стоянова, да ни запознаете с доклада.
Благодаря. „ДОКЛАД на Комисията по бюджет и финанси На заседание, проведено на 20 февруари 2019 г., Комисията по бюджет и финанси обсъди процедурни правила за провеждане на публична процедура по чл. 93, ал. 7 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за избор на председател на Комисията за финансов надзор. Приемането на процедурни правила е необходимо във връзка с избирането на нов председател на Комисията за финансов надзор. На 19 февруари 2019 г. в деловодството на Народното събрание е постъпило писмо от госпожа Карина Караиванова, с което иска да бъде освободена от поста председател на Комисията за финансов надзор, считано от 1 март 2019 г., поради определянето й с Решение № 886 от 6 декември 2018 г. на Министерския съвет за представител на Република България в Съвета на директорите на Европейската банка за възстановяване и развитие. Съгласно чл. 5, ал. 1 от Закона за Комисията за финансов надзор, Народното събрание следва да избере председател на Комисията за финансов надзор. След проведеното обсъждане Комисията по бюджет и финанси с 14 гласа „за”, без „против” и „въздържал се” предлага на Народното събрание да разгледа и приеме следния Проект на решение: „Проект! РЕШЕНИЕ за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати за председател на Комисията за финансов надзор, представяне и публично оповестяване на документите и изслушването на кандидатите в Комисията по бюджет и финанси, както и процедурата за избор от Народното събрание Народното събрание на основание чл. 84, т. 8 и чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България във връзка с чл. 5, ал. 1 от Закона за Комисията за финансов надзор и чл. 93, ал. 7 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Приема Процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати за председател на Комисията за финансов надзор, представяне и публично оповестяване на документите и изслушването на кандидатите в Комисията по бюджет и финанси, както и процедурата за избор от Народното събрание: I. Предлагане на кандидати за председател на Комисията за финансов надзор и представяне на документите им. 1. Предложение за кандидат за председател на Комисията за финансов надзор се прави от народен представител или от парламентарна група. Предложението се внася в писмена форма до Комисията по бюджет и финанси чрез председателя на Народното събрание в 7-дневен срок от приемането на тези процедурни правила от Народното събрание. 2. Предложението за кандидат за председател на Комисията за финансов надзор се придружава с писмени мотиви, които аргументират добрата професионална репутация на кандидата. Към предложението се прилагат следните документи: а) писмено съгласие на кандидата да бъде предложен за длъжността по образец – Приложение № 1 към решението; б) декларация по чл. 4, ал. 1 от Закона за Комисията за финансов надзор – Приложение № 2 към решението; в) писмено съгласие на кандидата по чл. 27, ал. 2 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия по образец – Приложение № 3 към решението; г) подробна автобиография; д) заверено от кандидата копие от диплома за завършено висше образование с минимална образователно-квалификационна степен „магистър“ в областта на икономиката, финансите, правото, математиката, информатиката и друга подходяща с оглед надзора и регулирането на небанковия финансов сектор специалност; е) документи, удостоверяващи, че предложеният кандидат притежава добра репутация, знания, умения и професионален опит и отговаря на изискването за трудов и/или служебен стаж по специалността не по-малко от 5 години за последните 10 години; трудовият и/или служебният стаж по специалността трябва да е придобит съгласно изискванията на чл. 4, ал. 2 от Закона за Комисията за финансов надзор. 3. Обстоятелствата по чл. 4, ал. 3, т. 1 от Закона за Комисията за финансов надзор се установяват служебно от администрацията на Народното събрание. II. Публично оповестяване на документите. 1. Предложението заедно с приложените към него документи се публикува на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание в срок не по-късно от 12 дни преди изслушването. Публикуването на предложението и документите се извършва в съответствие с изискванията на Закона за защита на личните данни. 2. Юридически лица с нестопанска цел, регистрирани за осъществяване на общественополезна дейност и професионални организации не по-късно от три дни преди изслушването на кандидатите може да представят на Комисията по бюджет и финанси становища за кандидатите, включващи и въпроси, които да им бъдат поставени. 3. Средствата за масово осведомяване могат да изпращат в Комисията по бюджет и финанси въпроси към кандидатите, които да им бъдат поставени. Анонимни становища и сигнали не се разглеждат. 4. Становищата и въпросите се изпращат по пощата на адрес: гр. София, пл. „Княз Александър I” № 1, Комисия по бюджет и финанси, или по електронен път на e-mail: budget@parliament.bg. Становищата и въпросите се публикуват на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание при спазване изискванията на Закона за защита на личните данни и Закона за защита на класифицираната информация. III. Извършване на предварителна проверка по Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия. 1. Кандидатите се проверяват за принадлежност към органите по чл. 1 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия. Искането за извършване на предварителна проверка по чл. 27, ал. 1, т. 2 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия се прави от председателя на Комисията по бюджет и финанси. 2. Резултатите от проверката се публикуват на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание. IV. Изслушване на кандидатите 1. Преди да изслуша предложените кандидати, Комисията по бюджет и финанси проверява представените документи и дали кандидатите отговарят на изискванията за заемане на длъжността. 2. Изслушването се провежда в открито заседание на Комисията по бюджет и финанси, което се излъчва в реално време в интернет чрез интернет страницата на Народното събрание. 3. Кандидатите се представят по азбучен ред на собствените им имена от вносителите на предложенията – до две минути на кандидат. Представянето включва и данни за специфичната подготовка, мотивацията, публичната репутация и обществената подкрепа за кандидата. 4. Кандидатите представят тяхната концепция за дейността на Комисията за финансов надзор – до 20 минути на кандидат. 5. Комисията по бюджет и финанси провежда разисквания по направените предложения. Народните представители поставят поотделно своите въпроси към кандидатите за председател по азбучен ред на собствените им имена – до две минути на народен представител за кандидат. След изчерпване на зададените въпроси към съответния кандидат от всички народни представители, кандидатът отговаря – до 10 минути. 6. Председателят на Комисията по бюджет и финанси представя в резюме становищата и въпросите на лицата по чл. 93, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, на които не е получен отговор – до две минути всяко. 7. Отговор на кандидата по представените становища и поставените въпроси – до 10 минути. 8. Комисията може да изисква допълнителна информация както от кандидата, така и от съответния компетентен орган. 9. От изслушването се изготвя пълен стенографски протокол, който се публикува на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание. 10. Комисията на основание чл. 93, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание изготвя доклад от изслушването на кандидатите. Към доклада се прилага проект на решение за избор на всеки кандидат за председател на Комисията за финансов надзор. 11. Отказът на кандидат от участие в изслушването не спира процедурата. V. Избор на председател на Комисията за финансов надзор от Народното събрание. 1. Заседанието се излъчва в реално време в интернет чрез интернет страницата на Народното събрание. С решение на Народното събрание на заседанието присъстват предложените кандидати. 2. Народното събрание изслушва в резюме внесения доклад на Комисията по бюджет и финанси. 3. Всеки кандидат се представя от вносителя – до две минути. 4. Провеждат се разисквания по кандидатурите по реда на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. 5. Гласуването е явно чрез компютризираната система за гласуване. Ако има няколко кандидати за председател на Комисията за финансов надзор, гласуването се извършва по азбучен ред на собствените имена на кандидатите, освен ако Народното събрание реши друго. 6. За избран се смята кандидатът, получил повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители. Ако няколко кандидати за една длъжност са получили повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители, избран е кандидатът, получил най-много гласове „за“. 7. Когато никой от кандидатите не получи необходимите гласове, се провежда повторно гласуване, в което участват двамата кандидати, получили най-много гласове „за“. 8. Ако и при повторното гласуване никой от кандидатите не получи необходимите гласове, Народното събрание приема решение за откриване на нова процедура за избор. VI. Задължение за деклариране на несъвместимост по чл. 35, ал. 1, т. 1 и на промяна в декларираните обстоятелства по чл. 35, ал. 1, т. 3 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество 1. След приключване на процедурата за избор по реда на Раздел V избраният председател на Комисията за финансов надзор подава декларация за несъвместимост по чл. 35, ал. 1, т. 1 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество във връзка с чл. 4, ал. 3, т. 2 – 7 и ал. 4 от Закона за Комисията за финансов надзор по образец съгласно Приложение № 4 към решението. 2. При промяна в декларираните обстоятелства в декларацията по т. 1 председателят на Комисията за финансов надзор подава декларация по чл. 35, ал. 1, т. 3 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество по образец съгласно Приложение № 5 към решението.“ Госпожо Председател, имаме и пет приложения, които са по текста на самите правила.
Благодаря Ви, госпожо Стоянова. Колеги, откривам разискванията по Процедурните правила. Имате думата за изказвания. Не виждам желаещи да участват в разискванията. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване Проекта на решение за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на кандидати за председател на Комисията за финансов надзор, представяне и публично оповестяване на документите и изслушването на кандидатите в Комисията по бюджет и финанси, както и процедурата за избор от Народното събрание. Гласували 99 народни представители: за 99, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Следва точка трета за днес: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ПРИЕМАНЕ НА ПРОЦЕДУРНИ ПРАВИЛА ЗА УСЛОВИЯТА И РЕДА ЗА ПРЕДЛАГАНЕ НА ЧЛЕНОВЕ НА ЦЕНТРАЛНАТА ИЗБИРАТЕЛНА КОМИСИЯ, ПРЕДСТАВЯНЕТО И ПУБЛИЧНОТО ОПОВЕСТЯВАНЕ НА ДОКУМЕНТИТЕ И ИЗСЛУШВАНЕТО ИМ В КОМИСИЯТА ПО ПРАВНИ ВЪПРОСИ, ЗА ПРЕДЛАГАНЕ И ИЗБОР НА ПРЕДСЕДАТЕЛ, ЗАМЕСТНИК-ПРЕДСЕДАТЕЛИ И СЕКРЕТАР НА ЦЕНТРАЛНАТА ИЗБИРАТЕЛНА КОМИСИЯ. С Доклада ще ни запознае… господин Кирилов?
Госпожа Александрова.
Госпожо Александрова, заповядайте.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно обсъждане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане и избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия На свое заседание, проведено на 20 февруари 2019 г., Комисията по правни въпроси обсъди Процедурни правила за провеждане на публична процедура по чл. 93 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание за избор на членове на Централната избирателна комисия. Необходимостта от провеждането на публичната процедура произтича от изтичането на мандата на Централната избирателна комисия, на основание чл. 51, ал. 1 от Изборния кодекс. С оглед изпълнението на разпоредбата на чл. 51, ал. 1 от Изборния кодекс, Комисията по правни въпроси на основание чл. 93, ал. 7 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлага да се приемат Процедурни правила за избор на членове на Централната избирателна комисия. В хода на дискусията народният представител Данаил Кирилов направи предложение за удължаване срока за предложения за членове на Централната избирателна комисия по реда на Раздел I, т. 1 и 2 от Процедурните правила, както и по отношение на срока по чл. 93, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, което беше прието единодушно от народните представители с 10 гласа „за“. След проведеното гласуване Комисията по правни въпроси с 10 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да разгледа и приеме следния Проект на решение: „Проект! РЕШЕНИЕ за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане и избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия Народното събрание на основание чл. 84, т. 8 от Конституцията на Република България във връзка с чл. 46, ал. 4 – 9 и чл. 47 от Изборния кодекс, и чл. 93 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, РЕШИ: Приема Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане .и избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия: I. Предлагане на членове на Централната избирателна комисия и представяне на документите им. 1. Българските неправителствени организации може да правят предложения за членове на Централната избирателна комисия до народните представители и парламентарните групи в 12-дневен срок от приемането на тези правила от Народното събрание. 2. Предложенията за членове на Централната избирателна комисия се правят от народни представители, парламентарни групи, както и от партии и коалиции, които имат избрани с техните кандидатски листи членове на Европейския парламент, но не са парламентарно представени, в писмена форма чрез деловодството на Народното събрание до Комисията по правни въпроси, в 14-дневен срок от приемането на тези правила от Народното събрание. Когато народен представител или парламентарна група направи предложение въз основа на предложение на неправителствена организация по т. 1, това се отбелязва в него. 3. Предложенията съдържат писмени мотиви, в които се обосновават високите професионални и нравствени качества на съответния кандидат. Към предложението се прилагат следните документи: - писмено съгласие на кандидата по образец – Приложение № 1 към решението; - подробна автобиография; - заверено от кандидата копие от диплома за завършено висше образование с минимална образователно-квалификационна степен „магистър“; препоръчително е висшето образование да е по право, информатика и компютърни науки, математика, обществени комуникации и информационни науки, политически науки и социология; удостоверение за юридическа правоспособност, ако висшето образование е по специалност „Право“; - документи, удостоверяващи, че кандидатът отговаря на изискванията за стаж съгласно чл. 50, ал. 1, т. 3, или ал. 2 от Изборния кодекс; - писмено съгласие на кандидата по чл. 27, ал. 2 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия по образец – Приложение № 2 към решението; - декларация по образец, свързана с изискванията по чл. 50, ал. 1, т. 1 от Изборния кодекс – Приложение № 3 към решението. Обстоятелството по чл. 50, ал. 3, т. 1 от Изборния кодекс се установява служебно от администрацията на Народното събрание. II. Публично оповестяване на документите. 1. Предложенията заедно с документите по Раздел I се публикуват на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание в срок не по-късно от 7 дни преди изслушването. Публикуват се името и мотивите на народния представител, направил предложението. Публикуването на предложенията и документите се извършва в съответствие със Закона за защита на личните данни и Закона за защита на класифицираната информация. 2. Юридически лица с нестопанска цел, регистрирани за осъществяване на общественополезна дейност, и професионални организации не по-късно от три дни преди изслушването на кандидатите може да представят на Комисията по правни въпроси становища за кандидатите, включващи и въпроси, които да му бъдат поставени. Средствата за масово осведомяване могат да изпращат в Комисията по правни въпроси въпроси към кандидатите, които да му бъдат поставени. Анонимни становища и сигнали не се разглеждат. Становищата и въпросите се изпращат по пощата на адрес: град София, площад „Княз Александър I“ № 1, Комисия по правни въпроси, или по електронен път на e-mail: kpvl@parliament.bg. Становищата и въпросите се публикуват на интернет страницата на Народното събрание в срок до три дни от получаването им при спазване изискванията на Закона за защита на личните данни. Не се публикуват конкретни данни, съставляващи класифицирана информация, както и факти от личния живот на лицата. III. Извършване на предварителна проверка по Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия. 1. Кандидатите се проверяват за принадлежност към органите по чл. 1 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия. Искането за извършване на предварителна проверка по чл. 27, ал. 1, т. 2 от Закона за достъп и разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби на Българската народна армия се прави от председателя на Комисията по правни въпроси. 2. Резултатите от проверката се публикуват на специализирания тематичен сайт на интернет страницата на Народното събрание. IV. Изслушване на предложените членове на Централната избирателна комисия. 1. Комисията по правни въпроси изслушва предложените за членове на Централната избирателна комисия лица, които отговарят на изискванията за заемане на длъжността по чл. 50 от Изборния кодекс. 2. Изслушването се провежда на открито заседание на Комисията по правни въпроси, което се излъчва в реално време чрез интернет страницата на Народното събрание. 3. Комисията по правни въпроси изслушва вносителя на предложението по поредността на внасянето му, като кандидатът се представя в изложение до 2 минути. 4. На кандидата се предоставя възможност да допълни данни от професионалната си биография, както и да изложи виждането си за дейността на Централната избирателна комисия в изложение до 5 минути. 5. Народните представители може да задават въпроси към кандидата, включително и такива, постъпили при условията и по реда на Раздел II, т. 2. Времето за изложение на въпросите е до 2 минути. 6. След изчерпване на зададените въпроси на кандидата се предоставя възможност за отговор в изложение до 3 минути. 7. Отказът на кандидат от участие в изслушването не спира процедурата. 8. От изслушването се изготвя пълен стенографски протокол, който се публикува на интернет страницата на Народното събрание. 9. Комисията по правни въпроси на основание чл. 93, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание изготвя доклад от изслушването на кандидатите. 10. След провеждането на публичната процедура: а) парламентарно представените партии и коалиции правят предложение до Народното събрание за избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия в двудневен срок от изслушването, като предлагат и проект за решение; б) парламентарно представените партии и коалиции, както и партиите и коалициите, които имат избрани с техните кандидатски листи членове на Европейския парламент, но не са парламентарно представени, в срока по буква „а“ правят предложения до президента на Републиката за назначаване на останалите членове на Централната избирателна комисия при спазване изискването на чл. 46, ал. 8 от Изборния кодекс. 11. В случаите по чл. 46, ал. 9 от Изборния кодекс за незаетите места се предлагат лица, участвали в изслушването по този раздел. Когато предложените лица, участвали в изслушването, са по-малко от необходимия брой членове на Централната избирателна комисия, се открива нова процедура за избор за незаетите места. V. Избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия. 1. Заседанието на Народното събрание се излъчва в реално време в интернет чрез интернет страницата на Народното събрание. С решение на Народното събрание на заседанието може да присъстват предложените кандидати. 2. Комисията по правни въпроси представя доклад от проведеното изслушване. 3. Кандидатите се представят от вносител на предложението за председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия в изложение до 2 минути. 4. Провеждат се разисквания по кандидатурите по реда на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. 5. Народното събрание избира поотделно председателя, заместник-председателите и секретаря на Централната избирателна комисия. 6. Гласуването е явно чрез компютризираната система за гласуване. Ако има няколко кандидати за една длъжност, гласуването се извършва по азбучен ред на собствените имена на кандидатите освен ако Народното събрание реши друго. 7. За избран се смята кандидатът, получил повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители. Ако няколко кандидати за една длъжност са получили повече от половината от гласовете на присъстващите народни представители, избран е кандидатът, получил най-много гласове „за“. 8. Когато никой от кандидатите не получи необходимите гласове, се провежда повторно гласуване, в което участват двамата кандидати, получили най-много гласове „за“. 9. Ако и при повторното гласуване никой от кандидатите не получи необходимите гласове, Народното събрание приема решение за откриване на нова процедура за избор. VІ. Задължение за деклариране на несъвместимост по чл. 35, ал. 1, т. 1 и на промяна в декларираните обстоятелства по чл. 35, ал. 1, т. 3 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество. 1. След приключване на процедурата за избор по реда на Раздел V избраните председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия подават декларация за несъвместимост по чл. 35, ал. 1, т. 1 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество във връзка с чл. 50, ал. 3 от Изборния кодекс по образец – приложение № 4 към решението; 2. При промяна на декларираните обстоятелства в декларацията по т. 1 се подава декларация по чл. 35, ал. 1, т. 3 от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество по образец – Приложение № 5 към Решението. Приложение № 1 към Решение за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане и избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия. Приложение № 2 към Решение за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане и избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия. Приложение № 3 към Решение за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане и избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия. Приложение №4 към Решение за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане и избор на председател, заместник- председатели и секретар на Централната избирателна комисия. Приложение № 5 към Решение за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане и избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия.“
Благодаря Ви, уважаема госпожо Александрова. Колеги, откривам разискванията. Имате думата за изказване. Заповядайте, господин Кирилов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители, уважаеми гости! Опозицията не е в пленарната зала, макар тази процедура неминуемо да е свързана и с реакциите на опозицията, но отсъствието отразява според мен отношението и целта на публичната атака по отношение на процедурата за избор на нова Централна избирателна комисия (ЦИК). Аз няма да говоря обаче за политическите мотиви и аргументи на тази процедура. Взех думата, за да уведомя колегите за правната уредба на Изборния кодекс – чл. 46 до чл. 50, проблемите, които бяха заложени в тази уредба през 2014 г., тогава, когато се прекрати предсрочно и принудително мандатът на тогавашната Централна избирателна комисия с аргумента, че с нов Изборен кодекс трябва да се назначи нова Централна избирателна комисия. Тази ЦИК беше формирана с претенцията това да е една постоянно действаща професионална администрация, която да ръководи изборния процес. Пет години след това със съжаление можем да установим, че тази цел не се състоя и не се осъществи. Голяма част от невъзможността да се осъществи това бяха рамките, установени в Закона. Във всеки един елемент на конституирането на Централната избирателна комисия, за съжаление, има противоречия и те имаха абсолютно конюнктурен характер. Така например тази процедура има странната особеност да бъде разделена на две части. Едната част – това е изборът на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия, която се осъществява от нас тук, в тази зала. При положение че съставът на Централната избирателна комисия е от 18 члена, ние избираме четирима от тях… [[Шум и реплики.]]
Моля за тишина, колеги!
…а останалите 14 се назначават, неясно по каква процедура, от президента на републиката. По този повод остро възниква въпросът за публичното изслушване на всички кандидати. Благодарение навремето на реакцията на тогавашния президент Росен Плевнелиев имаме случай, който да послужи като парламентарна практика – преборихме се тогава като опозиция за това, в Народното събрание да се изслушват абсолютно всички кандидати: и тези, които ще бъдат в ръководството и ще бъдат номинирани, и съответно избирани от Народното събрание, и тези, които ще бъдат транзитно назначени с указ на президента на републиката. Хронограмата, ако днес се приемат тези процедурни правила, е следната: на 5 март 2019 г., това е след 12 дни, ще изтече срокът за предложения на българските неправителствени организации, които могат да правят предложения за членове на Централната избирателна комисия до народните представители и парламентарните групи. Следващият срок е 7 март 2019 г., четвъртък, когато изтича 14-дневният срок за предложения, които се правят от народните представители, парламентарните групи, както и партии и коалиции, които имат избрани с техните кандидатски листи членове на Европейския парламент, но не са парламентарно представени. Уважаеми колеги, в тази процедура, в дебата в Правна комисия решихме да уважим препоръките на неправителствените организации – в конкретния случай Българския институт за правни инициативи (БИПИ) – чрез техния представител, да обърнем сроковете, тоест да дадем по-дълги срокове за номинация от страна на субектите, които могат да номинират кандидати. Това са народните представители и парламентарните групи. Съответно увеличихме срока от седем на 14 дни. В контекста на този срок са и 12-те дни за всички неправителствени организации, които могат да адресират до нас своите предложения, които, ако бъдат съответно подкрепени, би следвало да бъдат внесени с указанието, че това е предложение на неправителствена организация. Следващият срок, който трябва да съобразяваме, е 15 март 2019 г. Това са седем дни от публикуването на кандидатурите до изслушването им в Комисия. Това са седем дни, в които документите на кандидатите са качени на сайта на Народното събрание в специалния раздел за тази публична процедура, за да могат всички заинтересовани граждани и организации да се запознават с тези книжа и документи. На 18 март 2019 г., понеделник, би изтекъл срокът за предложения, които се правят от парламентарно представени партии и коалиции за избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия, както и за предложения до президента на републиката за назначаване на останалите членове на Централната избирателна комисия. И последният срок, последната дата е 20 март 2019 г., сряда, за избор на председател, заместник-председатели и секретар на Централната избирателна комисия, който да се състои тук, в тази зала. Възниква въпросът: при това положение президентът на републиката в какви срокове ще реагира и ще назначи, ще издаде укази за назначаване на останалите 14, номинирани от парламентарните групи членове? Лично аз изразявам надеждата си това да бъде извършено своевременно. Подчертавам също, че датата 20 март 2019 г. е датата, в която изтича петгодишният мандат на сегашната Централна избирателна комисия, тоест при всички положения въпреки укорите и критиките ние успяхме да съобразим срока на мандата, без значение че Законът предвиждаше възможност тази Комисия да осъществи следващия избор на представители на България в Европейския парламент. Няма да отнемам Вашето внимание за множеството правни проблеми, които са заложени в процедурата. Надявам се и пожелавам и на институциите, и на кандидатите тази процедура да бъде осъществена стриктно, без да се злоупотребява с права, без да се ескалират конфликти и напрежения и без да се използва процедурата като елемент на предизборната кампания. Всички трябва да съобразяваме, че трябва да се избере ЦИК, новият ЦИК да приеме хронограмата на предизборната кампания и действията в предизборния период, и чак тогава да се води политическата агитация и политическото състезание за платформите и програмите, а не предварително, по повод и във връзка с номинацията. Изразявам убеждението си, че ще има кандидати с достатъчно опит, познания на изборния процес и с високи лични, професионални и нравствени качества, които да участват в тази процедура. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря, уважаеми господин Кирилов. Реплики към изказването на господин Кирилов? Не виждам. Други изказвания? Не виждам. Моля, квесторите, поканете народните представители в залата. Ще подложа на гласуване Проект на решение за приемане на Процедурни правила за условията и реда за предлагане на членове на Централната избирателна комисия, представянето и публичното оповестяване на документите и изслушването им в Комисията по правни въпроси, за предлагане и избор на председател, заместник–председатели и секретар на Централната избирателна комисия. Гласували 103 народни представители: за 102, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към следваща точка от дневния ред: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ПРЕБРОЯВАНЕ НА НАСЕЛЕНИЕТО И ЖИЛИЩНИЯ ФОНД В РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ПРЕЗ 2021 Г. С Доклада ще ни запознае госпожа Савеклиева. Заповядайте, госпожо Савеклиева.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Преди да започнем, предлагам процедура, на основание чл. 49, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да бъдат допуснати в залата: Сергей Цветарски – председател на Националния статистически институт, и Магдалена Костова – директор на дирекция „Демографска и социална политика“.
Благодаря Ви, госпожо Савеклиева. Уважаеми народни представители, гласуваме допуск в залата. Гласували 97 народни представители: за 90, против няма, въздържали се 7. Моля, квесторите да поканят допуснатите гости в залата.
„Доклад относно Законопроект за преброяване на населението и жилищния фонд в Република България през 2021 г., № 802-01-56, внесен от Министерския съвет на 4 декември 2018 г., приет на първо гласуване на 30 януари 2019 г. „Закон за преброяване на населението и жилищния фонд в Република България през 2021 г.“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Закона. Гласували 91 народни представители: за 89, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
„Глава първа – Общи положения“. Комисията подкрепя теста на вносителя за наименованието на Глава първа.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване теста на вносителя за наименованието на Глава първа. Гласували 86 народни представители: за 84, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 1.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 1 по Доклада на Комисията. Гласували 84 народни представители: за 82, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 2, като в ал. 1 думите „цялата страна“, се заменят с „Република България“.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 2, като в ал. 1 думите „цялата страна“ се заменят с „Република България“. Гласували 87 народни представители: за 85, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 3.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване теста на вносителя за чл. 3. Гласували 85 народни представители: за 85, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Глава втора – Органи на преброяването“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава втора.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме теста на вносителя за наименованието на Глава втора. Гласували 93 народни представители: за 92, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 4. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 5.
Има ли изказвания? Няма. Пристъпваме към гласуване на текста на вносителя за чл. 4 и текста на вносителя за чл. 5. Гласували 88 народни представители: за 86, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 6: „Чл. 6. Националният статистически институт: 1. осигурява общото ръководство и единна методология на подготовката и провеждането на преброяването на територията на Република България; 2. разработва Програма на преброяването на населението и жилищния фонд през 2021 г., наричана по-нататък „Програмата на преброяването“; 3. разработва статистическия инструментариум за провеждане на преброяването и организира отпечатването и разпространението му; 4. разработва комуникационна стратегия и провежда национална разяснителна кампания за информиране на населението за целите и задачите на преброяването; 5. организира и провежда обучението на органите на преброяването, контрольорите и преброителите; 6. определя домакинствата, в които се провеждат съпътстващите преброяването извадкови статистически изследвания; 7. събира, обработва, публикува, разпространява и съхранява данните от преброяването; 8. изготвя доклад за изпълнението на дейностите; 9. предоставя на Европейската комисия (Евростат) окончателни, проверени и обобщени данни и свързаните с качеството данни и метаданни.“
Има ли изказвания? Заповядайте, господин Ангелов.
Госпожо Председател, дами и господа! На първо четене имах възможността да кажа моите съображения към преброяването от 2011 г. Смятам, че точно в този текст са важните неща, за да направим правилните изводи от предното преброяване, когато, както са и международните изисквания, посочването на етнос, религиозна принадлежност не са задължителни. Предното преброяване беше направено така, че се оказа, че в България, вместо да има пет милиона и половина православни българи – има четири милиона и четиристотин хиляди. Същото касае и другите религии и етносите и се получи едно изкривяване в данните. Затова нашата молба и тогава, а и сега е: самата технология и програмата за преброяване на населението наистина да бъдат направени така по електронен път, включително и по домовете на хората – графите, които не са задължителни, човек да ги прочете и да отбележи, че не желае да посочи, а не да ги пропусне като нещо, което няма нужда да попълва. За нас това наистина е важно, за да има обективна статистическа информация, а не да живеем в заблуда, не да изкривяваме данните. Да, вярно е – международните изисквания за религиозната принадлежност, етнос и други неща не са задължителни. Хората, за да не се чувстват дискриминирани, може да не ги посочват – това е тяхно право, но ние сме длъжни все пак да направим възможното да получим максимално обективна информация за етническия състав и религиозните общности в България, защото това е важно не само за статистиката. Важно е, когато се правят анализи и стратегии, когато се гласуват законопроекти, защото някой път касаят именно етническата и религиозната принадлежност. Другото, което исках да допълня. С оглед на това, че водим дебати последните години и за електронното гласуване, а има електронно преброяване, много е важно да бъдат предприети мерки за защита на електронното преброяване – да няма възможност за хакерски атаки, да няма възможност от подмяна на резултати. Времената, в които живеем, са заплашени от подобни действия. Надявам се Националният статистически институт да направи такава защита на електронното преброяване, че да не допусне по никакъв начин подмяна на това какво са декларирали хората. Третият аспект, на който исках да наблегна, са самите преброители. Много е важно самите преброители, които участват в преброяването, да бъдат подготвени хора – хора образовани, хора, които стриктно ще изпълнят своето задължение. Има достатъчно време – близо две години, до следващото преброяване. Тези хора трябва да започнат по-рано да се подготвят, ако трябва дори да се отпуснат по-високи възнаграждения, повече средства за тях, но не да го направят фиктивно и да минат по домовете на хората, а да изпълнят своето задължение. Тук ролята е не само на НСИ, тук ролята е и на общините – да препоръчат не партийните си другари, които да ги уредят за някаква работа, а наистина да намерят образовани хора, които ще изпълнят това задължение към държавата. Нашето желание е именно Националният статистически институт да направи възможното отсега да започне набирането на тези хора, обучението им, за да знаем, че ще си свършат работата, както трябва. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Има ли реплики? Няма. Има ли други изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване текста на вносителя в редакция на Комисията за чл. 6. Гласували 84 народни представители: за 83, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 7: „Чл. 7. (1) Централната комисия по преброяването е временен орган, който се състои от председател, заместник-председател, секретар и не повече от 20 членове. (2) В състава на ЦКП влизат представители на: 1. Националния статистически институт; 2. държавни органи и ведомства, които създават и поддържат регистри или бази данни, съдържащи информация за обектите на преброяването; 3. Националното сдружение на общините в Република България (НСОРБ), неправителствени организации, средствата за масово осведомяване и академичната общност. (3) Председател на ЦКП е председателят на НСИ. (4) Централната комисия по преброяването се назначава от министър-председателя по предложение на председателя на НСИ, като в заповедта за назначаването се определя срокът на действие на комисията. (5) Централната комисия по преброяването: 1. обсъжда и приема Програмата на преброяването и всички документи, свързани с организацията, подготовката и провеждането на преброяването; 2. координира действията на държавните органи и ведомства, които са отговорни за провеждането на преброяването сред определени категории от населението; 3. обсъжда и предлага мерки за отстраняване на пропуски и грешки в работата на органите по преброяването, контрольорите и преброителите; 4. създава временни преброителни пунктове в случай на обоснована необходимост в периода по чл. 3, ал. 2; 5. приема докладите на областните преброителни комисии за резултатите от проведеното преброяване; 6. приема доклад за изпълнението на дейностите по преброяването и за основните резултати от него. (6) Дейността на комисията се ръководи от нейния председател.“
Има ли изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване редакцията на Комисията за чл. 7 по Доклада на Комисията. Гласували 78 народни представители: за 78, против и въздържал се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 8. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 9.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 8 и чл. 9 по Доклада на Комисията. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържал се няма. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 10: „Чл. 10. (1) Във всяка община се създава временна общинска преброителна комисия в състав – председател, секретар и не повече от 7 членове. В градовете с райони се създава общинска преброителна комисия за всеки район. (2) В състава на общинската преброителна комисия влизат: 1. двама представители на общинската администрация; 2. най-малко един представител на кметствата; 3. представител на НСИ. (3) Представителите на общинската администрация и кметствата се определят от кмета на общината или на района, а представителите на НСИ – от директора на ТСБ. (4) Общинската преброителна комисия се председателства от секретаря на общината или на района. (5) Секретар на общинската преброителна комисия е представител на НСИ по предложение на съответния директор на ТСБ. (6) Общинската преброителна комисия се назначава със заповед на председателя на НСИ по предложение на кмета на общината или на района не по-късно от 6 месеца преди критичния момент на преброяването. В заповедта за назначаване се определя срокът на действие на комисията. (7) Общинската преброителна комисия: 1. организира подготовката и провеждането на преброяването в общината или района в съответствие с Програмата на преброяването, инструкциите на председателя на НСИ и решенията на областната преброителна комисия; 2. организира и провежда набирането на контрольори и преброители; 3. организира съвместно с ТСБ обучението на контрольорите и преброителите, както и на лицата, ангажирани с предварителния обход; 4. информира областната преброителна комисия за подготовката и провеждането на преброяването в общината; 5. координира дейностите по използването на необходимите за преброяването данни от регистри и други бази данни; 6. предава всички преброителни материали в ТСБ и изготвя доклад до областната преброителна комисия. (8) Дейността на комисията се ръководи от нейния председател.“
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме редакцията на Комисията за чл. 10. Гласували 69 народни представители: за 69, против и въздържал се няма. Предложението е прието.
„Глава трета – Обект на преброяването и данни“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава трета. „Раздел I – Обект и единици на наблюдение“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел I.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за наименованието на Глава трета и текста на вносителя за наименованието на Раздел I. Гласували 68 народни представители: за 67, против 1, въздържали се няма. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 11, като думата „страната“ се заменя с „Република България“.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 11, като думата „страната“ се заменя с „Република България“. Гласували 69 народни представители: за 66, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 12: „Чл. 12. (1) Единици на наблюдение при преброяването са следните лица: 1. българските граждани, които живеят обичайно в Република България, независимо от това дали към критичния момент на преброяването се намират на територията на населеното място, в което живеят обичайно, или на територията на друго населено място в Република България или извън нея; 2. българските граждани, които живеят обичайно в Република България, но към критичния момент на преброяването пребивават извън нея по поръчение на българската държава, на нейните органи и организации, както и членовете на техните семейства, които ги придружават; 3. гражданите на Европейския съюз и членовете на техните семейства, които живеят обичайно в Република България към критичния момент на преброяването; 4. чужденците, получили разрешение за пребиваване на територията на Република България съгласно чл. 23, ал. 1, т. 2 – 4 от Закона за чужденците в Република България преди критичния момент, както и лицата без гражданство; 5. лицата, на които е предоставена закрила по Закона за убежището и бежанците преди критичния момент на преброяването; 6. българските граждани, които живеят обичайно извън Република България, но към критичния момент на преброяването временно пребивават на нейната територия; 7. чужденците, получили разрешение за пребиваване съгласно чл. 23, ал. 1, т. 1 от Закона за чужденците в Република България преди критичния момент на преброяването, както и лицата без гражданство; 8. лицата, за които е открито производство за предоставяне на закрила по Закона за убежището и бежанците към критичния момент на преброяването. (2) Обичайно пребиваващото население на Република България се състои от преброените лица по ал. 1, т. 1 – 5. (3) Лицата по ал. 1, т. 6 – 8 са временно присъстващи лица.“
Благодаря Ви. Откривам разискванията по чл. 12. Няма изказвания. Гласуваме редакцията на Комисията за чл. 12 по Доклада на Комисията. Гласували 78 народни представители: за 77, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 13. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 14. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 15.
Благодаря Ви. Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 13, чл. 14 и чл. 15. Гласували 73 народни представители: за 73, против и въздържали се няма. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 16, като в т. 1 думата „страна“ се заменя с „държава“.
Благодаря Ви, госпожо Савеклиева. Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 16, като в т. 1 думата „страна“ се заменя с „държава“. Гласували 74 народни представители: за 73, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
„Раздел II – Данни“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел ІІ.
Благодаря Ви. Изказвания? Няма. Пристъпваме към гласуване на текста на вносителя за наименованието на Раздел ІІ. Гласували 70 народни представители: за 70, против и въздържали се няма. Предложението за наименованието на Раздела се приема.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 17: „Чл. 17. (1) За лицата се събират следните данни: 1. собствено, бащино и фамилно име; 2. единен граждански номер (ЕГН) за българските граждани и за чужденците, получили разрешение за пребиваване в Република България по чл. 23, ал. 1, т. 3 и 4 от Закона за чужденците в Република България, както и чужденците, получили статут на бежанец и хуманитарен статут съгласно Закона за убежището и бежанците; 3. личен номер на чужденец (ЛНЧ) за чужденците, получили разрешение за пребиваване по чл. 23, ал. 1, т. 2 от Закона за чужденците в Република България; 4. личен номер (ЛН) на гражданин на Европейския съюз; 5. дата на раждане; 6. пол; 7. връзки между членовете на домакинството и семейството; 8. постоянен адрес и настоящ адрес; 9. гражданство; 10. статут на пребиваване; 11. държава и място на раждане; 12. семейно положение; 13. брой живородени деца; 14. степен на завършено образование; 15. грамотност; 16. участие в образование; 17. етническа група; 18. вероизповедание; 19. майчин език; 20. трудов статус – икономически активен или неактивен; 21. професия и/или длъжност; 22. име на предприятието или на организацията и икономическа дейност на юридическата единица; 23. местоположение на работното място или на учебното заведение; 24. вид на транспорта, използван за пътуване до работното място или до учебното заведение; 25. вътрешна и външна миграция на лицата; 26. степен на трайно намалена работоспособност или степен на увреждане. (2) За лицата по чл. 12, ал. 1, т. 6 – 8 се събират данните по т. 1 – 6, 8 и 9. (3) Въпросите относно данните по ал. 1 се съдържат в преброителната карта за домакинствата и лицата в тях. (4) За домакинствата се събира информация за брой лица и временно присъстващи лица.“
Благодаря Ви. Има ли изказвания? Няма. Гласуваме редакцията на Комисията за чл. 17. Гласували 81 народни представители: за 81, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 18: „Чл. 18. (1) За жилищните сгради се събират следните данни: 1. адрес на сградата; 2. вид на сградата; 3. местоположение на сградата; 4. година на построяване; 5. тип на строителната конструкция; 6. брой на етажите; 7. наличие на асансьор; 8. брой на жилищата в сградата; 9. наличие на други обекти в сградата, които се ползват за нежилищни цели; 10. достъпност на сградата. (2) Въпросите относно данните по ал. 1 се съдържат в преброителната карта за жилищна сграда. (3) За жилищните сгради се събират и данни за географските координати на входовете на сградата.“
Благодаря Ви. Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията на Комисията за чл. 18. Гласували 84 народни представители: за 82, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 19, като в ал. 1, т. 6 думите „помещенията/стаите“ се заменят с „помещенията и/или стаите“.
Благодаря Ви. Има ли изказвания по този член? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 19, като в ал. 1, т. 6 думите „помещенията/стаите“ се заменят с „помещенията и/или стаите“. Гласували 80 народни представители: за 80, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Глава четвърта – Източници на данни“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава четвърта. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 20. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 21.
Благодаря Ви, госпожо Савеклиева. Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Глава четвърта и текста на вносителя за чл. 20 и чл. 21. Гласували 85 народни представители: за 85, против и въздържали се няма. Предложенията са приети.
„Глава пета – Подготовка и провеждане на преброяването“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава пета. „Раздел I – Подготовка на преброяването“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел І.
Благодаря Ви. Има ли изказвания? Не виждам желаещи за изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Глава пета, както и за наименованието на Раздел І. Гласували 81 народни представители: за 81, против и въздържали се няма. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 22: „Чл. 22. (1) Националният статистически институт организира, координира, провежда и контролира предварителен обход за събиране и актуализиране на информация за жилищните сгради и адресите с цел райониране на територията на Република България на контролни райони и преброителни участъци и за съставянето на преброителните списъци. (2) Предварителният обход се провежда не по-късно от 4 месеца преди критичния момент на преброяването. (3) Общинските преброителни комисии участват в подготовката и провеждането на предварителния обход на територията на съответната община. (4) Агенцията по геодезия, картография и кадастър съдейства за изпълнението на дейностите по предварителния обход, като предоставя на НСИ актуални пространствени данни и метаданни за тях от кадастралната карта и кадастралните регистри за целите на районирането и геореферирането на адресите. (5) Министерството на земеделието, храните и горите съдейства за изпълнението на дейностите по предварителния обход, като предоставя на НСИ актуалната цифрова ортофото карта за територията на Република България и метаданни за картата за целите на районирането и геореферирането на адресите.“
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме редакцията на Комисията за чл. 22. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 23, като думата „страната“ се заменя с „територията на Република България“.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 23, с направената редакционна поправка. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 24, като в ал. 3 думите „на общините“ се заличават.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 24, като в ал. 3 думите „на общините“ се заличават. Гласували 85 народни представители: за 85, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Раздел II –Контрольори, преброители и придружители“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел ІІ. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 25.
Има ли изказвания? Няма желаещи за изказвания. Гласуваме текста на вносителя за наименованието на Раздел ІІ и текста на вносителя за чл. 25. Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 26. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 27.
Изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 26 и чл. 27. Гласували 87 народни представители: за 87, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 28.
Изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 28. Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 29.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 29. Гласували 81 народни представители: за 81, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 30, като в ал. 2 думата „сайта“ се заменя с „интернет страницата“.
Има ли желание някой да се изкаже? Няма. Гласуваме текста на вносителя за чл. 30, като в ал. 2 думата „сайта“ се заменя с „интернет страницата“. Гласували 80 народни представители: за 80, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 31: „Чл. 31. (1) Регионалните структури на Министерството на вътрешните работи оказват съдействие на контрольорите и преброителите при изпълнение на техните задължения. (2) Съдействие оказват и управителите или председателите на управителните съвети на сгради или отделни входове в режим на етажна собственост, както и физическите или юридическите лица, на които са възложени правомощия на управителен съвет или на управител на етажна собственост по реда на Закона за управление на етажната собственост.“
Има ли изказвания? Няма изказвания. Гласуваме редакцията на Комисията за чл. 31. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 32.
Има ли изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 32. Гласували 76 народни представители: за 76, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Раздел III –Провеждане на преброяването“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел ІІІ.
Има ли изказвания по наименованието на раздела? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Раздел III.
Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 33.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 33, подкрепен от Комисията. Гласували 85 народни представители: за 83, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 34.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя. Гласували 85 народни представители: за 85, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 35.
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 35, подкрепен от Комисията. Гласували 83 народни представители: за 82, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 36: „Чл. 36. (1) Данните по чл. 17, ал. 1 и 4 се предоставят от преброяваните лица. (2) Изключение се прави само за: 1. малолетни и непълнолетни членове на домакинството; 2. поставени под запрещение; 3. тежко болни лица; 4. военнослужещи, участващи в международни операции и мисии извън територията на Република България; 5. временно отсъстващи лица. (3) За лицата по ал. 2 данните се предоставят от главата на домакинството или от друг негов пълнолетен член, от попечителя или настойника. (4) Данните по чл. 18, ал. 1 и по чл. 19, ал. 1 се предоставят от главата на домакинството или от друг негов пълнолетен член.“
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на чл. 36. Гласували 85 народни представители: за 85, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 37.
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 37, подкрепен от Комисията. Гласували 84 народни представители: за 83, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 38.
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 38, подкрепен от Комисията. Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Глава шеста – Поверителност на данните и опазване на тайната“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава шеста.
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Глава шеста, подкрепена от Комисията. Гласували 83 народни представители: за 82, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 39.
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 39, подкрепен от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 78, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 40.
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 40, подкрепен от Комисията. Гласували 85 народни представители: за 84, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 41.
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 41, подкрепен от Комисията. Гласували 75 народни представители: за 74, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 42.
Благодаря Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 42, подкрепен от Комисията. Гласували 78 народни представители: за 78, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Глава седма – Предоставяне на статистическа информация от преброяването“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава седма.
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Глава седма, подкрепена от Комисията. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 43, като в ал. 1 думата „сайта“ се заменя със „страницата“.
Благодаря. Изказвания? Няма изказвания. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 43 с предложената от Комисията редакционна поправка. Гласували 81 народни представители: за 80, против няма, въздържал си 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 44.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 44, подкрепен от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 78, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
„Глава осма – Финансиране“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава осма.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Глава осма, подкрепен от Комисията. Гласували 80 народни представители: за 79, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 45.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 45, подкрепен от Комисията. Гласували 78 народни представители: за 76, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 46.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 46, подкрепен от Комисията. Гласували 78 народни представители: за 78, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„Глава девета – Административнонаказателни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава девета.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Глава девета, подкрепен от Комисията. Гласували 82 народни представители: за 81, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 47: „Чл. 47. Лице, което откаже да предостави на преброител данните по чл. 17 – 19, се наказва с глоба в размер 160 лв.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията на чл. 47, която Комисията предлага. Гласували 78 народни представители: за 75, против 3, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 48.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 48, подкрепен от Комисията. Гласували 74 народни представители: за 71, против 3, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 49.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 49, подкрепен от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 77, против 2, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 50.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 50, подкрепен от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 76, против 3, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 51.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за чл. 51, подкрепен от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 76, против 3, въздържали се няма. Предложението е прието.
„Допълнителни разпоредби.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на подразделението, подкрепено от Комисията. Гласували 75 народни представители: за 75, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 1: „§ 1. (1) От началото на предварителния обход до приключването на преброяването с преброители се забранява извършването на административно-териториални и териториални промени. (2) За периода по ал. 1 Главна дирекция „Гражданска регистрация и административно обслужване“ на Министерството на регионалното развитие и благоустройството изпраща ежедневно на НСИ информация за настъпилите промени в класификатора на локализационните единици.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 1. Гласували 75 народни представители: за 75, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Обявявам 30 минути прекъсване на работата на Народното събрание. (След почивката.)
Моля народните представители да влязат в залата. Уважаема госпожо Савеклиева, бихме могли да продължим с представянето на редакцията на § 2.
Благодаря Ви, господин Председател. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. По смисъла на този закон: 1. „Анонимизирани данни“ са отделни статистически записи, които съобразно съществуващите най-добри практики са били изменени с цел максимално ограничаване на риска от пряко или непряко идентифициране на статистическите единици, за които се отнасят. 2. „Бюджет на времето“ е изследване, чиято цел е да събере данни за средното време, което лицата изразходват за различни дейности в ежедневния си живот. 3. „Временно отсъстващи“ са лицата, които обичайно живеят в преброяваното жилище, но към критичния момент на преброяването отсъстват от домовете си за период, по-малък от една година, и се намират на територията на друго населено място в Република България или извън нея, поради ваканция, посещения при приятели и роднини, почивка, работа, медицинско лечение, религиозно поклонение и други. 4. „Временно присъстващи“ са лицата, които обичайно живеят на територията на друго населено място в Република България или извън нея, но към критичния момент на преброяването се намират в преброяваното жилище, хотел, почивна станция, лечебно заведение и други за период, по-малък от една година, поради ваканция, посещения при приятели и роднини, почивка, работа, медицинско лечение, религиозно поклонение и други. 5. „Географски координати“ е информацията за географската дължина, географската ширина и надморската височина в дадена географска координатна система, използвана за определяне на местоположението на определен обект върху земната повърхност. 6. „Глава на домакинство“ е лицето, което членовете на домакинството определят за такова или осигурява основните средства за съществуване. 7. „Домакинство“ е едно лице, което живее в самостоятелно жилище, стая или част от стая и има самостоятелен бюджет. Домакинство са и две или повече лица, които живеят в едно жилище или в част от жилище и имат общ бюджет, независимо дали имат, или нямат родствена връзка. 8. „Жилище“ е обособено и самостоятелно от гледна точка на конструкцията място, което е пригодено за живеене, състои се от едно или няколко помещения (жилищни и спомагателни) и има един или повече самостоятелни изхода на общодостъпна част (стълбище, общ коридор, двор или направо на улицата). 9. „Жилищен фонд“ са жилищни помещения и сгради, както и жилищните условия и връзката между населението и жилищните помещения на национално, регионално и местно равнище. 10. „Жилищна сграда“ е сграда, която по първоначално изграждане или чрез преустрояване е предназначена за постоянно обитаване и се състои от едно или повече жилища, които заемат най-малко 60 на сто от разгънатата й площ. 11. „Индивидуални данни“ са данните за отделна статистическа единица, включително личните данни. 12. „Лице без гражданство“ е лице, което не се разглежда като гражданин на нито една държава в съответствие с нейното законодателство. 13. „Материална осигуреност и услуги“ са движими и недвижими вещи или услуги с битово предназначение, използвани от домакинството. 14. „Население“ е националното, регионалното и местното население по своето обичайно местопребиваване към критичния момент на преброяването. 15. „Нежилищна сграда“ е сграда, която по първоначално изграждане не е предназначена за постоянно обитаване. Тя може да е производствена, административна (обществено-обслужваща), курортна и друга. 16. „Обичайно местопребиваване“ е мястото, където едно лице обикновено прекарва дневния период на почивка независимо от временно отсъствие поради ваканция, посещения при приятели и роднини, почивка, работа, медицинско лечение или религиозно поклонение. 17. „Преброителни списъци“ са адресите на жилищата и сградите в преброителните участъци, определени за посещение от преброителите. 18. „Сграда“ е постоянна постройка, която се състои от жилищни помещения, предназначени за обитаване от хора, или конвенционални жилища, предназначени за сезонно ползване или за второ жилище, или които са необитавани. 19. „Сграда със смесено предназначение“ е сграда, която по своето първоначално изграждане включва жилищни и нежилищни обекти. 20. „Статистически инструментариум“ е съвкупност от всички документи и технически средства, необходими за подготовката, организацията и провеждането на преброяването. 21. „Учебно заведение” е всяко училище по Закона за предучилищното и училищното образование и по Закона за висшето образование“.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Савеклиева. Изказвания, колеги? Не виждам. Ще подложа на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 2. Моля, гласувайте. Гласували 71 народни представители: за 69, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Моля, продължете.
Благодаря, господин Председател. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. (1) С този закон се осигурява прилагането на Регламент (ЕС) 2017/712 на Комисията от 20 април 2017 г. за определяне на референтната година и програмата за статистическите данни и за метаданните за преброяването на населението и жилищния фонд, както е предвидено в Регламент (ЕО) № 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета (OB, L 105/1 от 21 април 2017 г.). (2) Разпоредбите на този закон се прилагат при спазване изискванията на актовете за изпълнение, приети от Европейската комисия по Регламент (ЕО) № 763/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 9 юли 2008 г. относно преброяването на населението и жилищния фонд (ОВ, L 218/14 от 13 август 2008 г.)“.
Благодаря. Изказвания, колеги? Не виждам. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага, на текста на § 3. Гласували 84 народни представители: за 83, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Моля, продължете.
„Заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението.
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване наименованието на подразделението по вносител, подкрепено от Комисията. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля, продължете.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 4, като т. 1 се изменя така: „1. Внася за утвърждаване от Министерския съвет Програмата на преброяването в тримесечен срок от влизането в сила на този закон; ”
Благодаря. Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 4 с редакционната поправка, предложена от Комисията. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля, продължете.
Комисията предлага да се създаде нов § 5: „§ 5. Министър-председателят по предложение на председателя на НСИ назначава Централната комисия по преброяването в двумесечен срок от влизането в сила на този закон.“
Изказвания? Не виждам желаещи за изказвания. Ще подложа на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 5 с текст съгласно предложението на Комисията. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5, който става § 6.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 5, който става § 6 и се подкрепя от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 86, против и въздържали се няма. Предложението е прието. С това завършихме разглеждането на седма точка от Програмата за работа на Народното събрание. Продължаваме с осма точка: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЖЕЛЕЗОПЪТНИЯ ТРАНСПОРТ. Вносител: Министерският съвет. Заповядайте да представите Доклада на Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения, уважаеми господин Летифов.
Благодаря, господин Председател. Ако ми позволите, процедура за допуск в залата – на основание чл. 49, ал. 2 моля да бъдат допуснати Димитър Геновски – заместник-министър на транспорта, информационните технологии и съобщенията, и госпожа Мария Калева – началник на отдел в дирекция „Правна“ в Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията.
Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение за допуск в залата. Гласували 87 народни представители: за 84, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието. Моля, поканете допуснатите в залата.
„Закон за изменение и допълнение на Закона за железопътния транспорт“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона.
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименованието на Закона, подкрепено от Комисията. Гласували 87 народни представители: за 87, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов: „Преди § 1 се създава нов §…: „§ ... В чл. 5 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова т. 4: „4. изработва и координира държавната политика в областта на обществения транспорт съгласно изискванията на Регламент (ЕС) 2016/2338 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2016 г. за изменение на Регламент (ЕО) № 1370/2007 относно отварянето на пазара на вътрешни услуги за пътнически превози с железопътен транспорт и Пакет Мобилност 2;“. 2. Досегашните т. 4 – 9 стават съответно т. 5 – 10.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов: „Преди § 1 се създава нов §…: § ... В чл. 6 се създава ал. 8: „(8) Изпълнителната агенция „Железопътна администрация“ е с правомощия на одитен орган в железопътния транспорт на управителя на инфраструктурата, операторите на обслужващи съоръжения и железопътните превозвачи, изпълняващи договор за задължение за обществена превозна услуга на пътници.“ Комисията не подкрепя предложението.
Изказвания, колеги? Заповядайте, господин Вълков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Изказването ми е защо тези две предложения не трябва да бъдат подкрепени, тъй като се предлагат два нови параграфа, които са изключително важни още в началото на Законопроекта. Единият се отнася до държавната политика, нейното изработване и координиране съгласно Регламент на Европейския парламент 2016/2338, който не е нужно да бъде цитиран, тъй като това нещо е залегнало още в чл. 5 като цяло и министърът провежда държавната политика в тази насока. А по отношение на второто предложение, което е свързано с железопътната администрация и касае основно нейно правомощие, в чл. 6 много изчерпателно и точно са определени всички правомощия на железопътната администрация и това е нещо, което е ненужно и утежнява текста. Затова предложението ни е тези два текста да не бъдат приети.
Благодаря Ви, уважаеми господин Вълков. Реплики? Не виждам. Други изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване. Първо ще подложа на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Георги Свиленски и група народни представители. Гласували 91 народни представители: за 10, против 62, въздържали се 19. Първото предложение не е прието. Подлагам на гласуване второто предложение на народния представител Георги Свиленски и група народни представители, което отново не е подкрепено от Комисията. Гласували 92 народни представители: за 8, против 70, въздържали се 14. Предложението не е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 1: „§ 1. В чл. 7 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в т. 1 накрая се поставя запетая и се добавя „до обслужващите съоръжения и до услугите, предоставяни в тях“; б) създава се т. 2а: „2а. упражнява надзор за изпълнение на изискванията, при които са издадени лицензията или разрешението, по време на срока на тяхната валидност;“ в) създават се нови т. 5 – 12: „5. издава разрешения за въвеждане в експлоатация на подсистемите за контрол, управление и сигнализация по железопътните линии, на енергийните и инфраструктурните подсистеми, изграждащи националната железопътна система, при условия и по ред, определени с наредбата по чл. 5, т. 2; 6. издава, подновява, изменя и отнема разрешения за пускане на пазара на превозни средства и разрешения за типове превозни средства при условия и по ред, определени с наредбата по чл. 5, т. 2; 7. упражнява надзор за съответствието на съставните елементи на оперативна съвместимост със съществените изисквания, определени с наредбата по чл. 5, т. 2; 8. издава, подновява, изменя и отнема удостоверение за безопасност на управителя на железопътната инфраструктура или единен сертификат за безопасност на железопътни предприятия при условия и по ред, определени с наредбата по чл. 29, ал. 3, т. 1; 9. издава, подновява, изменя и отнема сертификат на лица, отговорни за поддържане на превозните средства, и сертификат на лице, което изпълнява функции по поддържането на превозни средства, при условия и по ред, определени с наредбата по чл. 29, ал. 3, т. 1; 10. издава, подновява, изменя и отнема свидетелства за управление на локомотив съгласно Регламент (ЕС) № 36/2010 на Комисията от 3 декември 2009 г. относно образци на Общността за свидетелства за управление на локомотив, допълнителни удостоверения, заверени копия на допълнителните удостоверения и формуляри за заявления за свидетелства за управление на локомотив съобразно с Директива 2007/59/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (OB, L 13/1 от 19 януари 2010 г.); 11. извършва мониторинг на регулаторната рамка за безопасност, включително на системата от национални правила, и предприема необходимите мерки при неспазването ѝ или предлага промени в нея; 12. упражнява надзор на управителя на железопътната инфраструктура и на железопътните предприятия за спазване на задължението им да прилагат непрекъснато системата за управление на безопасността;“ г) създава се т. 13: „13. упражнява надзор на лицата, отговорни за поддържане на превозните средства, и на лицата, изпълняващи функции по поддържане, за спазване на задължението им да прилагат непрекъснато системата за управление на поддръжката;“ д) досегашните т. 5 – 9 стават съответно т. 14 – 18; е) досегашната т. 10 става т. 19 и в нея след думите „железопътни услуги“ се поставя запетая и се добавя „както и на дейностите на управителите на железопътна инфраструктура по чл. 116, ал. 5“; ж) досегашните т. 11 и 12 стават съответно т. 20 и 21. 2. В ал. 2 думите „локомотивните машинисти“ се заменят със „свидетелствата за управление на локомотив“. 3. Създава се нова ал. 3: „(3) Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ води: 1. Национален регистър на превозните средства, който отговаря на общите спецификации за националните регистри на превозните средства, съгласно акт на Европейската комисия; 2. Регистър на разрешенията за въвеждане в експлоатация на стационарни подсистеми; 3. Регистър на разрешенията за пускане на пазара на превозни средства с област на употреба – железопътната инфраструктура на Република България.“ 4. Създава се ал. 4: „(4) Функциите по ал. 1 не могат да се прехвърлят на управител на железопътната инфраструктура, железопътно предприятие или на орган, възлагащ обществени поръчки в железопътния транспорт.“ 5. Досегашната ал. 3 става ал. 5.“
Има ли изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване на текста на § 1 в редакцията, предложена от Комисията. Гласували 88 народни представители: за 86, против 1, въздържали се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. В глава първа се създава чл. 8б: „Чл. 8б. Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ сключва споразумение за сътрудничество с Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз в съответствие с чл. 76 от Регламент (ЕС) 2016/796 на Европейския парламент и на Съвета от 11 май 2016 г. относно Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз и за отмяна на Регламент (ЕО) № 881/2004 (ОВ, L 138/1 от 26 май 2016 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2016/796“, във връзка с издаването на разрешения и сертификати по този закон.“
Има ли изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване на редакцията, предложена от Комисията за текст на § 2. Гласували 90 народни представители: за 89, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме § 3 по текст на вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 4: „§ 4. В чл. 10 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създават се нови ал. 2 и 3: „(2) Дейностите по ал. 1, т. 3 – 7 са основни функции на Национална компания „Железопътна инфраструктура“ и не могат да се прехвърлят. (3) Управителят на железопътната инфраструктура има организационна и управленска независимост по отношение на функциите по ал. 2.“ 2. Досегашните ал. 2 и 3 стават съответно ал. 4 и 5. 3. Създава се ал. 6: „(6) Национална компания „Железопътна инфраструктура“ няма право да предоставя заеми на железопътни предприятия. Железопътни предприятия нямат право да предоставят заеми на Национална компания „Железопътна инфраструктура“.“
Има ли изказвания? Няма. Преминаваме към гласуване на текста на вносителя в редакцията, предложена от Комисията за § 4. Гласували 91 народни представители: за 91, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 5.
Има ли изказвания по предложението на Комисията за § 5? Не виждам. Гласуваме текста на § 5 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 86, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 6.
Има ли изказвания по текста, предложен от вносителя за § 6? Няма. Гласуваме текста на вносителя за § 6, подкрепен от Комисията. Гласували 91 народни представители: за 91, против и въздържали се 91.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7.
Има ли изказвания по предложения текст за § 7? Няма. Гласуваме § 7 на вносителя, подкрепен от Комисията. Гласували 98 народни представители: за 98, против и въздържали се няма. Предложението за текст на § 7 е прието.
По § 8 има предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов: „В § 8 се правят следните изменения и допълнения: 1. Уводното изречение се изменя така: „В чл. 29 се правят следните изменения и допълнения:“, а сегашният текст на § 8 става негова т. 2. 2. Създава се т. 1: „1. В ал. 1 в изречение второ текстът след думата „европейските“ до края на изречението се заменя с „мултимодални коридори“, определени с Регламент (ЕС) 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8.
Има ли изказвания? Заповядайте за изказване, господин Вълков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Защо не трябва да се подкрепят предложенията на колегите? Защото това представлява промяна в ал. 1 на чл. 29, с която текстът след думите „европейските“ до края на изречението се заменя с „мултимодални коридори, определени с Регламент на Европейския съюз 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно насоките на Съюза за развитието на трансевропейската транспортна мрежа“. Защо не трябва да ги подкрепим? Причините са две. Първата е, че по този начин се стеснява значително обхватът на линиите, които към настоящия момент са железопътни магистрали – това е едната причина. Втората причина е, че тези железопътни магистрали – още в края на 2009 г. приехме изменения в Закона, с което дадохме възможност по-благоприятно да отчуждаваме обекти с национално значение, като железопътните магистрали. По този начин дадохме възможност за по-бързо изграждане както на автомагистралите, така и на железопътните магистрали. Смятам, че с тази редакция ще бъдат ограничени определени линии и по тях по-бавно и по-неблагоприятно ще могат да бъдат извършвани отчуждителните процедури. Затова предлагам на народните представители да не приемат това предложение.
Благодаря Ви, господин Вълков. Има ли реплики към изказването? Няма заявки за реплики. Други изказвания? Не виждам. Гласуваме предложението на народните представители Георги Свиленски и група народни представител, неподкрепено от Комисията. Гласували 91 народни представители: за 8, против 63, въздържали се 20. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване текста на § 8 по предложение на Комисията. Гласували 92 народни представители: За 91, против 1, въздържали се няма. Предложението на Комисията за текста на § 8 е прието.
По § 9 има предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов: „§ 9, т. 3 в текста на създаваната нова ал. 4 в изречение първо думите „работното разписание“ се заменят с „графика за движение на влаковете“, а местоимението „което“ се заменя с „които“. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 9: „§ 9. В чл. 31 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думите „превозвачи, които притежават сертификат за безопасност“ се заменят с „превозвачи по чл. 37, ал. 7, които притежават единен сертификат за безопасност“. 2. В ал. 2 изречение първо се изменя така: „Железопътните превозвачи по ал. 1 имат право на достъп до железопътната инфраструктура и до обслужващите съоръжения за извършване на всички видове железопътни услуги за превоз на пътници и товари при справедливи, недискриминационни и прозрачни условия.“ 3. Алинеи 3 – 6 се изменят така: „(3) Железопътните превозвачи по ал. 1 имат право да извършват превоз на пътници между железопътни гари, разположени в държави – членки на Европейския съюз, включително между железопътни гари, разположени на територията на Република България. (4) Заявителят на инфраструктурен капацитет по определен маршрут за извършване на превоз на пътници по ал. 3 уведомява за планираната услуга Национална компания „Железопътна инфраструктура“ и Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ не по-късно от 18 месеца преди влизането в сила на работното разписание, за което се отнася подаденото искане за капацитет. Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ уведомява в срок до 10 дни всеки компетентен орган, който е възложил обществени услуги за железопътен превоз на пътници по този маршрут, както и всяко железопътно предприятие, изпълняващо договор за обществени услуги за железопътен превоз по маршрута на планираната услуга. (5) Железопътно предприятие, което не притежава лицензия за извършване на товарни превози, има право на достъп до първата гара от железопътната инфраструктура, необходима за извършване на дейностите на дружества и предприятия по чл. 2, т. 3. (6) Достъпът по ал. 5 се осъществява при наличие на единен сертификат за безопасност, договор за застраховка „Гражданска отговорност“ и договор с управителя на железопътната инфраструктура.“
Има ли изказвания по предложенията за текста на параграфа? Заповядайте, господин Танев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Моето изказване е във връзка с предложението на колегите Георги Свиленски и група народни представители. Както стана ясно преди малко, в § 9, ал. 4 ясно е записано, че „заявителят на инфраструктурен капацитет по определен маршрут за извършване на превоз на пътници по ал. 3 уведомява за планираната услуга Национална компания „Железопътна инфраструктура“ и Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ не по-късно от 18 месеца преди влизането в сила на работното разписание…“. Тоест разпоредбата се отнася до задължението на заявителя на инфраструктурния капацитет да уведоми НКЖИ и Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ за своето конкретно работно разписание с оглед извършването на планираната от него услуга в 18-месечен срок преди влизането му в сила, като неговото работно разписание ще стане част от графика за движение на влаковете. В тази връзка смятам, че предложението не трябва да бъде подкрепено. Благодаря Ви.
Има ли реплики? Няма реплики. Други изказвания по предложените текстове? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Георги Свиленски и група народни представители, неподкрепено от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 6, против 67, въздържали се 13. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 9 с редакция, предложена от Комисията. Гласували 84 народни представители: за 79, против 1, въздържали се 4. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 10: „§ 10. Създава се чл. 31а: „Чл. 31а. (1) Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ може да ограничи правото на достъп за извършване на превоз на пътници между железопътни гари, разположени на територията на Република България, включително по алтернативен маршрут, когато такъв превоз вече се извършва въз основа на договор за обществени услуги за железопътен превоз и може да доведе до нарушаване на икономическо равновесие на договора. Оценката на икономическото равновесие се извършва при условията и по реда на Регламент за изпълнение (ЕС) 2018/1795 на Комисията от 20 ноември 2018 г. за установяване на процедура и критерии за извършването на оценка на икономическото равновесие в съответствие с член 11 от Директива 2012/34/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (OB, L/5 294 от 21 ноември 2018 г.), наричан по-нататък „Регламент за изпълнение (ЕС) № 2018/1795“. (2) Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ извършва обективен икономически анализ по критериите, определени в Регламент за изпълнение (ЕС) № 2018/1795, за да определи дали икономическото равновесие на договора е нарушено. (3) Анализът по ал. 2 се извършва след направено искане до Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“, представено в срок до един месец след получаване на информацията относно планираната услуга за превоз на пътници по чл. 31, ал. 4. (4) Искането по ал. 3 може да бъде направено от: 1. органа, възложил договора за обществена превозна услуга; 2. управителя на железопътната инфраструктура; 3. железопътния превозвач, изпълняващ договора за обществена превозна услуга. (5) Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ може да поиска допълнителна информация от подалия искането по ал. 3 в срок до един месец от неговото постъпване, като определя срок за предоставяне на тази информация. Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ започва консултации с всички заинтересовани страни по ал. 4 в срок един месец от получаването на искането. Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ се произнася с мотивирано решение по искането, с което определя дали икономическото равновесие на договора за обществена превозна услуга е нарушено, в срок до шест седмици от получаването на цялата необходима информация. (6) Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ уведомява всички заинтересовани страни за решението по ал. 5 и за условия, при които може да бъде поискано преразглеждането му. (7) В срок до един месец след уведомяването за решението по ал. 5 може да бъде поискано преразглеждането му от: 1. органа, възложил договора за обществена превозна услуга; 2. управителя на железопътната инфраструктура; 3. железопътния превозвач, изпълняващ договора за обществена превозна услуга; 4. железопътния превозвач, който е поискал достъп по чл. 31, ал. 4. (8) Въз основа на решението по ал. 5 изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ се произнася с мотивирано решение относно планирана услуга за превоз на пътници по чл. 31, ал. 4. (9) Решението по ал. 8 може да бъде обжалвано пред съответния административен съд по реда на Административнопроцесуалния кодекс.“
Има ли изказвания? Не виждам заявки за изказвания. Подлагам на гласуване текста на § 10 с текст, подкрепен от Комисията, и предлаганата редакция. Гласували 73 народни представители: за 73, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов: „Създава се § 10а: „§ 10а. Създава се чл. 31б: „Чл. 31б. С цел защита на обществения интерес в условията на либерализиран транспортен пазар на пътници, към министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията се създава Координационен съвет по въпросите на обществения железопътен и автобусен транспорт за координация на разпоредбите на този закон, Закона за автомобилните превози и Пакет за мобилност.“ Комисията не подкрепя предложението.
Има ли изказвания? Заповядайте за изказване, господин Вълков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, параграфът, който ни се предлага, освен че е нов, той предлага и нова философия в Закона за железопътния транспорт. Каква е тя? Предлага се да бъде създаден Координационен съвет, който да координира всички дейности на подзаконовите нормативни актове, законовите актове, както и звената, които управляват в автомобилния и железопътния транспорт. Предлага се този Консултативен съвет да решава проблемите, които са проблеми на обществения транспорт и които са от компетентността на министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията. Тоест, ако искат някой да управлява такъв Координационен съвет или ако искат те да управляват, да се явят на избори, да спечелят изборите, да направят правителство, да си назначат министър и да управляват съответния сектор. [[Ръкопляскания от ГЕРБ, възгласи: „Браво, Вълков! Браво!“]] Това нещо е подмяна или е нов прочит на Закона за железопътния транспорт. Още повече, че в чл. 45, ал. 1 на Закона за администрацията е дадена възможност на министъра по проблемите, които се нуждаят или са от неговата компетентност, да създава Консултативен съвет за тяхното решаване. Не виждам никакъв смисъл от предложението, което е направено от колегите, и призовавам колегите народни представители да гласуват „против“.
Благодаря, господин Вълков. Има ли реплики? Не виждам. Гласуваме предложението на народния представител Георги Свиленски и група народни представители за създаване на нов § 10а. Моля, режим на гласуване. Гласували 82 народни представители: за 13, против 63, въздържали се 6. Предложението не е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 11: „§ 11. В чл. 33 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 думата „сертификат“ се заменя с „единен сертификат“. 2. В ал. 3 накрая се добавя „и при промяна“… Има техническа грешка, господин Председател, ще го изчета, както трябва да бъде: „2. В ал. 3 накрая се добавя „и при промяна на действащото законодателство“.“
В Доклада е записано „при промяна на промяна“, тоест повторение. Вие докладвахте правилния прочит: „при промяна на действащото законодателство“. Повтарям, за да стане ясно на всички народни представители. Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя, подкрепен от Комисията, в редакция, предложена от Комисията за § 11. Гласували 83 народни представители: за 82, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 12: „§ 12. В чл. 34 се правят следните изменения: 1. В ал. 1 думата „сертификата“ се заменя с „единния сертификат“. 2. В ал. 3 думата „сертификата“ се заменя с „единния сертификат“, а думите „ал. 4“ се заменят с „ал. 6“.“
Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя в редакция, предложена от Комисията, за § 12. Гласували 78 народни представители: за 78, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 13, като в т. 4, относно ал. 11 думата „незабавно“ се заличава.
Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване § 13 по текста на вносителя, подкрепен от Комисията, с допълнението в Доклада в т. 4 думата „незабавно“ да се заличи. Гласували 74 народни представители: за 74, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 14: „§ 14. В чл. 38, ал. 2 се правят следните изменения и допълнения: 1. В т. 1 след думата „търговец“ се поставя запетая и се добавя „установен в Република България“. 2. В т. 3 думите „електрически мотрисен влак (ЕМВ)“ се заменят с „мотрисен влак“.“
Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста, предложен за § 14, по текст на вносител, в редакция, предложена от Комисията. Гласували 72 народни представители: за 72, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 15.
Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на § 15 по вносител, подкрепен от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 16: „§ 16. В чл. 46а се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 2 в текста преди т. 1 думите „ал. 1“ се заменят с „чл. 45, ал. 1“. 2. Алинея 3 се изменя така: „(3) В случаите, когато лицето по ал. 1 възлага изпълнението на част от функциите по поддръжка на друг изпълнител, за него се прилага система за доброволно сертифициране за изпълнение на функции по поддържане. Сертификатът на лице, което изпълнява функции по поддържане, се издава от изпълнителния директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ след подаване от изпълнителя на заявление в Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“. Условията и редът за издаване на сертификат по чл. 46, ал. 1 и на сертификат по ал. 3 се определят с наредбата по чл. 29, ал. 3, т. 1.“ 3. Създава се нова ал. 4: „(4) Когато изпълнителят по чл. 45, ал. 5 не притежава сертификат на лице, което изпълнява функции по поддържане, лицето по чл. 45, ал. 1 прилага доказателства как се изпълняват всички изисквания по отношение на функциите, които решава да възложи на изпълнителя по чл. 45, ал. 5.“ 4. Досегашната ал. 4 става ал. 5 и в нея след думите „заявлението“ се добавя „по ал. 1 и ал. 3“, а след думите „сертификата за поддържане на превозните средства“ се добавя „и сертификата за функции по поддържане“. 5. Създава се нова ал. 6: „(6) При констатиране на непълноти и нередовности в заявлението по ал. 1 или ал. 3, или в приложените към тях документации Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ изисква еднократно отстраняване на непълнотите и нередовностите и/или предоставяне на допълнителна информация или документи, като определя срок, не по-кратък от 10 работни дни и не по-дълъг от четири месеца.“ 6. Досегашната ал. 5 става ал. 7. 7. Създава се ал. 8: „(8) Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ се произнася с решение по заявлението по ал. 1 или 3 не по-късно от четири месеца, след като кандидатът представи цялата необходима информация и документи, включително изисканите допълнително по ал. 6.“ 8. Досегашните ал. 6 и 7 стават съответно ал. 9 и 10.“
Има ли изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване предложението на вносителя в редакция, предложена от Комисията за § 16. Гласували 76 народни представители: за 76, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Халил Летифов, Станислав Иванов, Иван Вълков и Клавдия Ганчева по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 17: „§17. В чл. 46б, т. 1, буква „в“ думите „ал. 7“ се заменят с „ал. 10“ .“
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията за създаване на нов § 17. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Предложението за създаване на нов § 17 е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 17, който става §18: „§ 18. В чл. 50, ал. 1, т. 1 навсякъде думата „сертификата“ се заменя с „единния сертификат“, а думите „ал. 3“ се заменят с „ал. 5“.“
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме предложението на Комисията по текста на вносител в редакция, предложена от Комисията за § 17, който става § 18. Гласували 78 народни представители: за 78, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов: „Създава се § 17а: „§ 17а. В чл. 54 ал. 4 се изменя така: „(4) Възлагането на обществени превозни услуги се извършва при спазване изискванията на Регламент (ЕС) 2016/2338 на Европейския парламент и на Съвета от 14 декември 2016 година за изменение на Регламент (ЕО) № 1370/2007 относно отварянето на пазара на вътрешни услуги за пътнически превози с железопътен транспорт“. Комисията не подкрепя предложението.
Има ли изказвания? Заповядайте, господин Танев – имате думата за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Предложението, за което говорят колегите, всъщност цитира регламент, който е изменителен и всъщност е част от Регламент № 1370/2007 относно отварянето на пазара на вътрешни услуги за пътнически превози с железопътен транспорт. Действащият текст на чл. 54, ал. 4 следва да се запази, тъй като препраща към приложения регламент, а именно Регламент 1370/2007. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Танев. Има ли реплики? Няма. Други изказвания? Не виждам заявки. Преминаваме към гласуване на предложението на народните представители Георги Свиленски и група народни представители за създаване на § 17а, неподкрепен от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 13, против 61, въздържали се 5. Предложението не е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 18, който става §19.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносител за § 18, който става § 19, подкрепен от Комисията. Гласували 71 народни представители: за 71, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 19, който става §20.
Има ли изказвания? Няма. Гласуваме текста на вносител за § 19, който става § 20, подкрепен от Комисията. Гласували 73 народни представители: за 73, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 20, който става §21: „§ 21. В чл. 115а се правят следните изменения и допълнения: 1 В ал. 1 думите „(железопътната инфраструктура и подвижният състав)“ се заличават. 2. В ал. 3 думите „наредбата по чл. 5, т. 2“ се заменят с „делегирани актове на Европейската комисия“. 3. В ал. 5 след думите „лица за оценяване“ се добавя „(нотифицирани органи)“. 4. В ал. 6 след думите „лица за оценяване“ се добавя „(определени органи)“. 5. Алинея 7 се изменя така: „(7) Лице за оценяване по ал. 5 – нотифициран орган, може да бъде и определен орган за извършване на оценка по национални правила съгласно ал. 6, след като е получило разрешение по чл. 115б, ал. 2. В този случай целият процес на проверка – за въвеждане в експлоатация на стационарни подсистеми или за пускане на пазара на превозни средства, може да се извърши от един орган за оценка на съответствието.“
Има ли изказвания по докладвания текст, който е предложение на вносител в редакция на Комисията? Няма желаещи за изказвания. Преминаваме към гласуване на текста на вносител и предложената редакция на Комисията за § 20, който става § 21. Гласували 73 народни представители: за 73, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 21, който става §22: „§ 22. В чл. 115б се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 3 се създава т. 10: „10. отговаря на изискванията на ал. 4 и на наредбата по чл. 5, т. 2“. 2. Създават се нови ал. 5 – 8: „(5) Лицето, което кандидатства за получаване на разрешение за оценяване на съответствието по ал. 1 или 2, подава писмено заявление до изпълнителния директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“, в което посочва дейностите и подсистемите, за извършването на чиято оценка се иска разрешение, както и дали ще ползва подизпълнители. Към заявлението се прилагат документите, определени в наредбата по чл. 5, т. 2. Документите по ал. 3, т. 7 и 8 и документ за акредитация по ал. 4, издаден от Изпълнителна агенция „Българска служба за акредитация“, се получават по служебен път от Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“. (6) В срок до един месец от подаване на заявлението по ал. 5 изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ уведомява заявителя, че документацията е пълна, или изисква допълнителна информация. При извънредни обстоятелства този срок може да бъде удължен с до две седмици, за което се уведомява заявителят. (7) В случай че в заявлението по ал. 5 или в документацията, приложена към него, бъдат констатирани нередовности или недостатъци, на кандидата се определя срок за отстраняването им или за предоставяне на допълнителна информация, не по-кратък от 10 работни дни и не по-дълъг от срока по ал. 8. Когато се изисква предоставяне на допълнителни документи по ал. 4, срокът за предоставянето им не може да бъде по-кратък от срока за произнасяне на органа за акредитация. (8) След получаването на доклад от Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ органът по ал. 1 и 2 се произнася с мотивирано решение по заявлението в срок, не по-дълъг от шест месеца след представяне на цялата документация и съответната информация, включително на допълнително изисканите по ал. 7. Решението се съобщава на лицето, кандидатстващо за лиценз.“ 3. Досегашната ал. 5 става ал. 9. 4. Досегашната ал. 6 става ал. 10 и в нея думите „За издаване“ се заменят с „При подаване на заявление за издаване“. 5. Досегашните ал. 7, 8 и 9 стават съответно ал. 11, 12 и 13.“
Има ли изказвания по текста, предложен за § 21? Няма заявки за изказвания. Преминаваме към гласуване на текста на вносител, предложен за § 21, в редакция на Комисията, който става § 22. Гласували 71 народни представители: за 71, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 22, който става § 23: „§ 23. Член 115г се изменя така: „Чл. 115г. (1) Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ издава разрешение за въвеждане в експлоатация на подсистемите за контрол, управление и сигнализация по железопътната линия, на енергийните и инфраструктурните подсистеми, изграждащи железопътната система на територията на Република България, след подаване на заявление в Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“. (2) Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ издава разрешения за пускане на пазара на превозни средства и разрешения за типове превозни средства с област на употреба – железопътната инфраструктура на Република България, след подаване на заявление чрез системата за обслужване на едно гише, създадена съгласно член 12 от Регламент (ЕС) 2016/796. (3) При констатиране на нередовности и непълноти в заявлението по ал. 1 или 2 или в приложената към него документация, в срок един месец от получаване на искането от заявителя Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ изисква еднократно отстраняване на нередовностите и/или предоставяне на допълнителна информация или документи, като определя срок, не по-кратък от 10 работни дни и не по-дълъг от четири месеца. (4) „Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ издава разрешение по ал. 1 или по 2 или информира заявителя за решението си за отказ в срок до четири месеца от получаване на пълната информация от заявителя, включително на допълнително изисканата информация по ал. 3. Условията и редът за издаване на разрешения по ал. 1 и 2 се определят с наредбата по чл. 5, т. 2. (5) Разрешение за пускане на пазара на превозно средство и разрешение за типове превозни средства, чиято област на употреба е в Република България и в една или повече държави – членки на Европейския съюз, се издава от Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз след подаване на заявление чрез системата за обслужване на едно гише съгласно член 12 от Регламент (ЕС) 2016/796. Разрешение за пускане на пазара на превозно средство и разрешение за типове превозни средства с област на употреба – железопътната инфраструктура на Република България, се издава от Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз, когато това е посочено в заявлението. (6) Изпълнителният директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ отказва с мотивирано решение издаването на разрешение по ал. 1, да откаже издаването на разрешение или отнема издадено разрешение по ал. 2. Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз отказва издаването на разрешение или отнема разрешението по ал. 5. (7) Решението на изпълнителния директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ за отказ или за отнемане по ал. 6 може да бъде обжалвано от заявителя пред съответния административен съд по реда на Административнопроцесуалния кодекс. (8) Решението на Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз за отказ или за отнемане по ал. 6 може да бъде обжалвано от заявителя пред Апелативния съвет, определен съгласно член 55 от Регламент (ЕС) 2016/796.“
Изказвания, колеги? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за § 22 по вносител, който става § 23. Гласували 77 народни представители: за 77, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 23 има предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 23, който става § 24: „§ 24. В чл. 115д се правят следните изменения и допълнения: 1. Създава се нова ал. 1: „(1) Регулаторната рамка за безопасност се състои от законодателството на Европейския съюз и от националното законодателство, с които се установяват изискванията за безопасност на железопътната система като цяло, прилагането на тези изисквания, както и взаимодействието между железопътните предприятия, управителите на инфраструктура и другите участници в националната железопътната система и в железопътната система на Европейския съюз.“ 2. Досегашната ал. 1 става ал. 2 и в нея думите „правила за безопасност и общоприложими изисквания към участниците“ се заменят с „регулаторната рамка за безопасност“. 3. Досегашните ал. 2 – 4 стават съответно ал. 3 – 5. 4. Досегашната ал. 5 става ал. 6 и се изменя така: „(6) Основните елементи на системата за управление на безопасността се определят с наредбата по чл. 29, ал. 3, т. 1.“ 5. Досегашната ал. 6 става ал. 7.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 23 по вносител, който става § 24. Гласували 79 народни представители: за 79, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
По § 24 има предложение от народните представители Георги Свиленски, Димитър Данчев, Иван Иванов, Йордан Младенов, Лало Кирилов и Александър Паунов. Комисията подкрепя предложението по принцип. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 24, който става § 25: „§ 25. В чл. 115е се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 след думата „издава“ се добавя „единен“, след думите „железопътните предприятия“ се поставя запетая, добавя се „които имат област на дейност в Република България“ и се поставя запетая, а думите „наредба на министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията“ се заменят с „наредбата по чл. 29, ал. 3, т. 1“. 2. В ал. 2 думата „сертификата“ се заменя с „единния сертификат“, а думите „на разрешение за въвеждане в експлоатация за съответните возила“ и запетаята след тях се заличават. 3. Създават се нови ал. 3 – 6: „(3) Единният сертификат за безопасност на железопътни предприятия с област на дейност в Република България и в една или повече държави – членки на Европейския съюз, или по искане на заявителя – единният сертификат за безопасност на железопътно предприятие с област на дейност в Република България, се издава от Агенцията за железопътен транспорт на Европейския съюз. (4) Управителят на инфраструктурата подава заявление за издаване, подновяване или изменение на удостоверение за безопасност до Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“. (5) Железопътното предприятие подава заявление за издаване, подновяване или за изменение на единен сертификат за безопасност чрез системата за обслужване на едно гише, създадена съгласно член 12 от Регламент (ЕС) 2016/796. (6) При констатиране на нередовности в заявлението по ал. 4 или 5 или в приложената към него документация Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ изисква еднократно отстраняване на нередовностите и/или предоставяне на допълнителна информация или документи, като определя срок, не по-кратък от 10 работни дни и не по-дълъг от четири месеца.“ 4. Досегашната ал. 3 става ал. 7 и се изменя така: „(7) Единният сертификат за безопасност се издава за срок до пет години и се подновява след подаване на заявление от железопътното предприятие. Удостоверението за безопасност е валидно пет години и се подновява след заявление от управителя на инфраструктурата.“ 5. Досегашната ал. 4 става ал. 8 и се изменя така: „(8) Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ следи за спазване на задължението на железопътните предприятия или на управителите на инфраструктура да използват система за управление на безопасността, като извършва дейности по надзор, които включват проверки на прилагането от страна на железопътните предприятия и на управителите на инфраструктура на системата за управление на безопасността.“ 6. Досегашната ал. 5 става ал. 9 и се изменя така: „(9) Единният сертификат за безопасност и удостоверението за безопасност се подновяват изцяло или частично при: 1. съществени промени в регулаторната рамка за безопасност; 2. съществена промяна на типа или обхвата на дейност на железопътното предприятие; 3. съществена промяна на инфраструктурата, сигнализацията или на енергийните подсистеми или на принципите на тяхната експлоатация и поддръжка.“ 7. Досегашната ал. 6 става ал. 10 и в нея думите „молба за издаване на нов сертификат за безопасност или ново“ се заменят със „заявление за подновяване на единен сертификат за безопасност или на“, а думата „сертификат“ се заменя с „единен сертификат“. 8. Създават се ал. 11 и 12: „(11) Единният сертификат за безопасност по ал. 1 е валиден без разширяване на областта на дейност и за железопътни предприятия, опериращи до гари в съседни държави – членки на Европейския съюз, със сходни характеристики на мрежата и сходни оперативни правила, когато тези гари са в близост до границата, и след съгласуване с компетентните национални органи по безопасността. Това съгласуване може да се извършва за всеки конкретен случай или да бъде направено в трансгранично споразумение между държавите членки или между националните органи по безопасността. (12) Железопътен превозвач от трета държава извън Европейския съюз може да достигне до гранична гара на територията на Република България без да притежава единен сертификат за безопасност, при условие на действащо трансгранично споразумение между Република България и съседната трета държава, гарантиращо подходящо ниво на безопасност.“
Изказвания, колеги? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 24 по вносител, който става § 25. Гласували 82 народни представители: за 81, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 25, който става § 26, като в ал. 1 навсякъде думите „може да откаже“ се заменят с „отказва“ и в ал. 2 думите „и по начин, определени“ се заменят с „определен“.
Благодаря. Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 25 с редакционните поправки, предложени от Комисията. Параграф 25 става § 26. Гласували 89 народни представители: за 89, без против и въздържали се. Предложението се приема.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 26, който става § 27.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 26, който става § 27 и се подкрепя от Комисията. Гласували 82 народни представители: за 82, без против и въздържали се. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Халил Летифов, Станислав Иванов, Иван Вълков и Клавдия Ганчева по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 28: „§ 28. В чл. 115л, ал. 1 думите „ал. 5, т. 5“ се заменят с „ал. 6“.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 28, с текст на § 28 така, както беше представен от докладчика. Гласували 87 народни представители: за 87, без против и въздържали се. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 27, който става § 29.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 27, който става § 29 и се подкрепя от Комисията. Гласували 84 народни представители: за 84, без против и въздържали се. Предложението е прието.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 28, който става § 30: „§ 30. В чл. 117 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал.2: а) в т. 1 след думите „железопътните предприятия“ се поставя запетая и се добавя „обслужващите съоръжения“; б) в т. 2 след думата „поддържането“ се поставя запетая и се добавя „обновяването, модернизирането“, след думите „превоза на пътници и товари“ се поставя запетая и се добавя „предоставянето на услуги в обслужващите съоръжения“ и накрая се поставя запетая и се добавя „или разследвания на произшествия, инциденти и ситуации, близки до инциденти, на линии от вътрешния железопътен транспорт по чл. 2, т. 3“; в) в т. 3 след думите „железопътната инфраструктура“ се добавя „и обслужващите съоръжения“; г) в т. 7 думите „доклада за фактическото състояние на железопътната инфраструктура“ се заменят с „референтния документ за железопътната мрежа“. 2. В ал. 3 думите „министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията или от упълномощено от него длъжностно лице“ се заменят с „изпълнителния директор на Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, която Комисията предлага за текста на § 28 по вносител, който става § 30. Гласували 85 народни представители: за 84, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 29, който става § 31.
Изказвания? Не виждам. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 29, който става § 31 и се подкрепя от Комисията. Гласували 87 народни представители: за 87, без против и въздържали се. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 30, който става § 32.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 30, който става § 32 и се подкрепя от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 86, без против и въздържали се. Предложението е прието.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 31, който става § 33.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 31, който става § 33 и се подкрепя от Комисията. Гласували 85 народни представители: за 85, без против и въздържали се. Предложението се приема. Уважаеми народни представители, това беше последното гласуване за днес. Следващо редовно пленарно заседание е на 22 февруари от 9,00 ч. Закривам заседанието.