Доброго ранку, шановні колеги! Доброго ранку, шановні представники масової інформації! Я радий вас всіх бачити в залі. Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Нагадую: реєстрація відбувається. Як завжди, нагадую: реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, це перша зліва. Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:05:58]] У залі зареєстровано 174 народних депутати України. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, у нас є два іменинники. Це Олександр Анатолійович Дануца. Вітаю вас! Не бачу. [[Оплески]] І Вадим Євгенович Івченко. [[Оплески]] Я вас вітаю з днем народження! Успіхів, наснаги, всього найкращого, і від себе особисто, і від колег. Он вас якраз прийшли привітати. Вітаю! Шановні колеги, зараз ми перейдемо до "години запитань до Уряду". Сьогодні присутній у залі пленарних засідань Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль (прошу привітати) і Кабінет Міністрів України. Відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю о 10 годині ми маємо "годину запитань до Уряду". Зараз я запропоную Денису Анатолійовичу: у нас буде доповідати міністр соціальної політики, після цього запитання та відповіді до неї, після цього – запитання до Прем’єр-міністра України. Шановні колеги, є позиція, погоджена всіма фракціями. Зараз, з 10-ї до 11-ї у нас "година запитань до Уряду". Після цього 30 хвилин на зачитування запитів. Після цього ми працюємо без перерви до 13:00 і закриваємо сесію. Нагадую всім: сьогодні закриття сесії. Ніхто не заперечує? Дякую. І, шановні колеги, сьогодні річниця трагедії, яка відбулася під Крутами. Я пропоную зараз вшанувати хвилиною мовчання всіх тих, хто віддав життя за Україну. [[Хвилина мовчання]] Прошу сідати. До слова запрошується міністр соціальної політики України Марина Володимирівна Лазебна.
Шановний Голово, шановні народні депутати, шановні українці! Закон України "Про соціальні послуги" працює рік, з 2020 року. Його головною метою є те, щоб кожна людина мала безперешкодний доступ до якісних соціальних послуг за місцем свого проживання, а друге – послуги повинні бути гарантованого обсягу та якості. Відповідно до цього закону та реформи децентралізації саме громада стала центром, який виявляє осіб, що потребують соціальних послуг, оцінює їх потреби, забезпечує їх надання та фінансування. Головна роль держави – встановити правила, це встановити стандарти гарантованого обсягу та якості послуг, встановити вимоги до надавачів послуг, визначити нормативи компенсацій і оплати за надання соціальних послуг. І четверте – впровадити механізми контролю і відповідальності за виконання законодавства. І тому ті, хто забезпечують організацію і надання послуг мають виконувати ці правила. Що зроблено? Протягом 2020 року урядом ухвалена необхідна нормативна база для регулювання всіх ключових етапів надання послуг – від виявлення та оцінки потреб людей до якості конкретної послуги. 23 послуги вже стандартизовано. Це ті, потреба у яких відчувається найбільше. Що це за послуги? Догляд вдома та денний догляд, послугу отримають 800 тисяч осіб. Натуральна допомога, отримують 400 тисяч осіб. Соціальна адаптація – 300 тисяч осіб. Соціальний супровід сімей у складних життєвих обставинах – майже 40 тисяч сімей. Догляд стаціонарний паліативний – понад 60 тисяч осіб. Для того, щоб людина мала інформацію про те, де можна отримати ту чи іншу послугу за місцем свого проживання, з січня 2020 року ми почали формувати реєстр надавачів соціальних послуг в тестовому режимі. В ньому на сьогоднішній день міститься інформація про майже 3 тисячі надавачів соціальних послуг, з яких більше 2 тисяч – це комунальна форма власності, 700 – це приватні надавачі. Інформацію про них у вигляді інтерактивної мапи розміщено на сайті Мінсоцполітики. Два дні тому ми на уряді затвердили положення про порядок роботи такого реєстру та його наповнення. Ми також дали інструкцію облдержадміністраціям, як працювати з реєстром і надавачами послуг. Я хочу зробити наголос, що наш пріоритет – надати людині послугу за місцем проживання, а не в стаціонарних умовах. Сьогодні в Україні більше 1 мільйона людей одержують послуги з догляду без зміни місця проживання, тобто вдома. Якщо послуги з догляду надають родичі, то ми визнаємо, що це соціальна робота, вона оплачується, а догляд зараховується до страхового стажу родича. Інша категорія людей – це майже 100 тисяч громадян, які отримують догляд в стаціонарних установах. Пріоритетною частиною політики підтримки людей у поважному віці та людей з інвалідністю є підтримка їх доходів, підвищення їх матеріального забезпечення. Цього року, не дивлячись на пандемію, і минулий рік, до речі, уряд сконцентрував свою увагу на підвищенні доходів пенсіонерів, серед яких найбільше тих, хто потребує догляду. Що зроблено урядом. Перше. Підвищено пенсійні виплати літнім людям. По 500 гривень щомісяця ми надаємо людям 80 плюс, з липня цього року по 400 гривень щомісяця буде надано людям 75 плюс, в наступному році буде впроваджена програма для людей 70 плюс. Такими кроками ми збільшуємо майже на 50 відсотків мінімальні пенсійні виплати для цих категорій людей. Друге. Ми збільшили надбавку до пенсії на догляд для одиноких пенсіонерів 80 плюс. Ця надбавка сьогодні становить 40 відсотків прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність. Люди, які зверталися за цією надбавкою в кінці минулого року, отримали її одним платежем, в період з 1 січня за період за весь з 1 січня 2020 року. Третє. Збільшено розміри компенсацій особам, які надають соціальні послуги без здійснення підприємницької діяльності на непрофесійній основі. В результаті максимальні розміри компенсацій збільшилися від 15 відсотків прожиткового мінімуму до 100 відсотків прожиткового мінімуму. Четверте. Важливо, що за всіх людей, які здійснюють догляд за немічними, а це більше мільйона таких осіб, держава сплачує страхові внески, тобто період догляду зараховується до страхового стажу, а відповідно такі люди набувають права на пенсію. П’яте. В середу на уряді були схвалені важливі законопроекти, якими, зокрема, ми також запропонували підвищити виплати для осіб, які здійснюють догляд за особами з інвалідністю. Ми хочемо, щоб ця надбавка була в розмірі мінімальної заробітної плати, це буде суттєва підтримка для більш ніж 60 тисяч осіб. І другий наш урядовий законопроект, наша урядова ініціатива, ми пропонуємо встановити законом дату щорічної індексації пенсій, повернути індексацію пенсій тим категоріям, у яких це право забрали з 2017 року. Це важливі кроки, але, безумовно, попереду ще більше роботи. За результатами року роботи з Законом "Про соціальні послуги" ми виявили три основні групи проблем. Перша – неготовність громад. Більшість з них не виконують свої повноваження щодо організації надання соціальних послуг з різних причин. Частина до такої роботи не підготовлена, інші не забезпечені технікою, кадрами належного професійного рівня, а частина просто не приділяють уваги цьому питанню. На жаль, у зв’язку з реорганізацією районного рівня та всупереч діючому законодавству відбувається також ліквідація надавачів соціальних послуг, які діяли на території реорганізованого району. Ми вже зараз бачимо, що під ліквідацію попадають центри соціальних служб, територіальні центри соціального обслуговування. І в цьому контексті я хочу нагадати, що, відповідно до Закону "Про соціальні послуги" надання послуг організовується і забезпечується громадами. Тому у мене прохання до керівників громад переглянути свою політику та критично оцінити потреби своїх мешканців в базових соціальних послугах. Друга проблема – недостатня інформаційна прозорість ринку надавачів соціальних послуг. Існуючий механізм реєстрації надавачів соціальних послуг за принципом повідомлення Міністерства соціальної політики через обласні державні адміністрації виявився недостатнім. На місцях не здійснюється виявлення таких закладів, і люди фактично не мають повної інформації, куди вони можуть звернутися за тією чи іншою послугою чи відповідає надавач послуг вимогам до діяльності, а його послуги стандарту якості. Наприклад, на сьогоднішній день до реєстру надавачів соціальних послуг за соціальною послугою стаціонарного догляду громадян похилого віку внесено інформацію про 91 комунальний та 42 приватні заклади. Інформацію про приватні заклади подали 14 обласних державних адміністрацій і Київська міська державна адміністрація. І виникає питання до інших десяти регіонів: а що, на вашій території немає таких приватних закладів. І тому ми зараз розпочали перевірки наявності таких закладів в усіх областях. Третя проблема – відсутність дієвих механізмів контролю за дотриманням надавачами соціальних послуг критеріїв діяльності та стандартів надання послуг, а також механізмів притягнення до відповідальності за їх недотримання. Не дивлячись на те, що критерії діяльності надавачів соціальних послуг чітко визначені, це є наявність у суб’єкта господарювання дозволів, зокрема, пожежної безпеки, будівельних норм, якості харчових продуктів, на практиці ми бачимо, що їх не дотримуються. У ситуаціях, коли вже спричинено шкоду, включається Господарський, Адміністративний або Кримінальний кодекс, але пруденційних, упереджувальних механізмів тут очевидно недостатньо. Необхідність якнайшвидшого вирішення цих проблем підкреслює страшна трагедія, яка сталася у Харкові, – пожежа внаслідок якої загинуло 16 людей. І я думаю, що сьогодні окрім співчуття рідним загиблих ми всі: законодавча та виконавча влада, центральна та місцева – ми маємо вибачитись за те, що досі таке можливо. За те, що цей будинок був відсутній на карті міста, не мав документів на введення в експлуатацію, за те, що там розміщувався пансіонат для літніх людей, який не був включений до реєстру надавачів соціальних послуг, не виконував вимоги до надавачів таких послуг і, безумовно, він не виконував стандарти надання таких послуг. Ми маємо вибачитись за те, що взагалі досі можливо, щоб такий заклад декілька років працював, про нього, безумовно, знала місцева влада, адже відомо, що там помирали літні люди з природних причин, а єдине джерело інформації про цей заклад – це його реклама. Що необхідно зробити. Перше скажу конкретно по трагедії в Харкові, а потім перейду до стратегічних речей. Уряд організував роботу обласних державних адміністрацій та ДСНС з виявлення та перевірки діяльності подібних закладів в областях. Міністерство соціальної політики надало рекомендації та алгоритм щодо проведення перевірок департаментами соціального захисту ОДА на предмет відповідності виявлених суб’єктів критеріям діяльності надавачів соціальних послуг, які затверджені в Постанові уряду від 3 березня 2020 року №185. Наразі така робота триває по всіх регіонах України. Моніторингом займається Національна соціальна сервісна служба. Найближчим часом будуть оприлюднені результати перевірки та зроблені висновки. Але я вже хочу вам надати оперативні дані. Станом на кінець дня вчора проведено роботи з виявлення та перевірки надавачів соціальних послуг недержавного сектору в 20 областях та місті Києві. Ще нам не надали інформацію: Закарпатська, Запорізька, Київська та Одеська області. Але за тими регіонами, де вже ми бачимо, перевірено такі недержавні надавачі соціальних послуг, і їх виявилося 334. Кількість осіб, які проживають в таких закладах, - 1 тисяча 30 людей. Зі стратегічних напрямків роботи найважливіше. Перше. Завершити стандартизацію гарантованого обсягу та якості соціальних послуг. Друге. Розробити підходи до поєднання медичних та соціальних послуг в рамках одного закладу, який надає послуги з цілодобового проживання. Третє. Забезпечити ефективну роботу механізмів державно-приватного партнерства на ринку надавачів соціальних послуг. Ми маємо визнати, що ринок надання соціальних послуг приватними надавачами існує. Він зараз у переважній більшості в тіні, його необхідно виводити на світло, забезпечувати його прозорість, наявність достовірної інформації про нього у споживачів. Адже така практика вона потрібна і людям і дуже корисна для держави. Четверте. Нам потрібно забезпечити регулювання ринку, оскільки він має суттєвий вплив на здоров’я та життя людей. Держава має підтримувати розвиток надання соціальних послуг добросовісними надавачами, які дотримуються стандартів діяльності та забезпечують якість надання послуг. Також держава повинна мати дієві механізми виявлення та відсторонення від надання послуг недобросовісних надавачів і притягнення їх до відповідальності. Резюмуючи, хочу сказати, що якісні та доступні послуги для кожної людини можливі тоді, коли держава задає стандарти послуг, розвиває та регулює ринки таких послуг, а споживач має повну та достовірну інформацію про них. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, запишіться на запитання від депутатських фракцій та груп до міністра. Євтушок Сергій Миколайович.
Прошу передати слово Юлії Тимошенко.
Тимошенко Юлія Володимирівна.
Доброго дня! Скажіть, будь ласка, у нас нещодавно було засідання Комітету соціальної політики, і там розглядався наш законопроект про те, щоби нарешті припинити несправедливість по відношенню до пенсіонерів всієї країни і поставити мінімальну пенсію, яка людям сьогодні виплачується на рівень фактичного прожиткового мінімуму. Реальний фактичний прожитковий мінімум сьогодні десь на рівні 3 тисячі 400 гривень, а пенсіонерам сьогодні платять декому пенсію навіть 1 тисячу 800, 1 тисячу 900 гривень, і це приблизно 60 відсотків країни отримують пенсію таку. Скажіть, будь ласка, скільки це буде тривати, скільки ця несправедливість буде. Попередні уряди, попередні влади намагалися виплачувати людям не менше пенсію фактичного прожиткового рівня. А зараз взагалі від мінімального рівня фактичного прожиткового хочуть відійти. Що ви плануєте в цьому випадку? І як будуть пенсії людям нараховуватися?
Дякую за запитання. Мені відомі всі проблеми пенсійного забезпечення наших пенсіонерів. Повірте, я знаю про те, які диспропорції в розмірах пенсій між найменшою і найбільшою. Я зараз слідкую за тим, як вплинуло на розмір пенсії те, що було відмінено 1 відсоток, коли раніше був 1,35 страховий стаж рахувався, а зараз одиничка. Я зараз знаю, як постраждали пенсіонери, кому не була, не відбувалася індексація. І також ми знаємо про прожитковий той мінімум, який є сьогодні в Законі про Державний бюджет, і він дійсно є розрахунковою величиною. Ми провели велику роботу міністерством і на уряді два дні тому був затверджений великий пакет законодавчих ініціатив щодо упорядкування системи прожиткового мінімуму. Треба змінити методологію, треба сказати, які соціальні стандарти мають відповідати тому реальному мінімальному гарантованому прожитковому мінімуму, все інші – надбавки, підвищення, штрафи, стягнення прив’язувати до інших розрахункових величин. Але мені важливо сказати ще й наступне, що коли прийшов наш уряд, то до межі 2 тисяч гривень, а це фактично той прожитковий, пенсіонерів було 4 мільйони. Завдяки тим крокам, які проводилися політикою уряду в минулому році, там залишилося 1,9 мільйона пенсіонерів. Це також для мене як би критично, ганебно, і я його теж дуже так болісно сприймаю. Але пенсіонери 80 плюс, у них найменша виплата – 2600. Пенсіонери 70 плюс – найменша виплата 2,5 тисячі гривень. І у кого повний стаж, ми не платимо менше, ніж 2100. Крім того, найближчим часом (ми зараз завершуємо роботу по підготовці бюджету Пенсійного фонду) ми винесемо проект про індексацію пенсій в 2021 році. І там, безумовно, будуть також підвищення для людей. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович. Олег Іванович Кулініч.
Доброго дня! Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Шановна Марина Володимирівна, наступне запитання до вас. Зараз відбувається реформування управлінь соціального захисту населення при колишніх районних державних адміністраціях. Ідуть суттєві скорочення соціальних працівників, іноді навіть до 50 відсотків. Ці функції повинні бути передані в об’єднані територіальні громади, але в громадах на це немає ресурсу. Ці видатки не були передбачені в місцевих бюджетах. Як це питання буде вирішуватися: це буде окрема субвенція, якось по-іншому? Національна сервісна служба, яка має за це відповідати, навіть не запрацювала. Постійно кожного дня величезна кількість людей потребує соціальні послуги: це люди з інвалідністю, люди похилого віку. Як міністерство бачить вихід з цієї ситуації, тому що дуже багато запитань особливо до депутатів-мажоритарників. У мене, наприклад, на Полтавщині постійно задають ці запитання і працівники, і керівники цих соціальних служб, і обласний департамент. Тобто як це питання вирішувати? Дякую за відповідь.
Дякую, шановний народний депутат. Це, дійсно, така серйозна проблема, тому що в кінці року був прийнятий відповідний закон, і сьогодні відбувається реорганізація районного рівня. Прем’єр-міністр дав доручення головам обласних державних адміністрацій: при формуванні нових штатних розписів нових районів врахувати, що кількість штатних працівників управлінь соціального захисту була такою, яка достатня для виконання усіх соціальних програм. Це перше. Ми зараз завершуємо, дивимось ситуацію, яка є по країні, наскільки кожний регіон скорочує штат соціальних працівників в управліннях районного рівня. Стосовно Національної соціальної сервісної служби. 24 грудня Національна соціальна сервісна служба запрацювала, центральний апарат повністю виконує сьогодні свої повноваження і функції, центральний апарат. Територіальні органи, вони також визначені вже в постанові уряду, вони створені, але на них треба кошти, їх треба сформувати на регіональному рівні і дати старт уже повноцінний цієї вертикалі управління соціального захисту. Ви запитали – коли, я б дуже хотіла, щоб це сталося, наприклад, в другому кварталі цього року. Але, безумовно, ще багато є проблем для того, щоб ми запустили повноцінну нову службу на місцях. Дякую.
Ананченко Михайло Олегович.
Прошу передати слово Гришиній.
Гришина Юлія Миколаївна.
Дякую. Юлія Гришина, фракція "Слуга народу". Шановна Марина Володимирівна, скажіть, будь ласка, в нас Законом "Про соціальні послуги" передбачено відкриття центрів надання соціальних послуг, в тому числі і денного перебування. Це центри, які дуже необхідні окремим категоріям населення в Україні. Там люди можуть отримати і послуги соціальної реабілітації, соціальної адаптації по підтримці свого здоров’я і так далі. Ми знаємо, що, на жаль, в нас є достатньо велика кількість пенсіонерів, які є самотніми і які потребують догляду, і тому, дійсно, ці центри є дуже важливими. Тому скажіть, будь ласка, скільки таких центрів та їх філій було відкрито за цей останній рік в Україні.
Я зараз не маю під рукою, скільки є цифр, але, повірте, ми володіємо ситуацією, що було станом на 20-й рік, і ми сьогодні моніторимо, як ці заклади, які колись фінансувались з районного рівня, як вони сьогодні переходять або на баланс громад, або їх забирає обласний бюджет фінансувати. Тому я вам, безумовно, надам таку інформацію окремо по кількості закладів, чи вони скорочують, чи навпаки іде планування їх розвитку.
Батенко Тарас Іванович, будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Ірині Констанкевич. Дякую.
Будь ласка, Ірина Констанкевич.
Шановна пані міністр, дякую вам за інформацію. Але, разом з тим, хочу звернутись до вас з тієї проблеми, що 2021 рік – це рік 35-ліття чорнобильської трагедії. І питання чорнобильців – і зокрема ліквідаторів, і харчування дітей чорнобильців – гостро стоїть, адже 80 відсотків тих пільг, які були передбачені законодавством, не виконуються. Отже, моє питання я сформулюю так: скажіть, будь ласка, в контексті децентралізації як ви бачите виконання цих пільг? Що буде передано на ОТГ? І чи будуть вони в майбутньому виконуватись вашим урядом? Дякую.
Дякую, шановна пані народний депутат. У нас з вами була зустріч, ми з вами обговорювали питання харчування дітей чорнобильців у школах. І ми з вами визначались, що треба розуміти, хто буде проводити ці тендери? Чи це обласні державні адміністрації, чи ми передамо на громади. Бо кошти у бюджеті закладено, бо це соціальна така програма і вона є. Ми завершуємо розробку цього підходу. І, як ми з вами домовлялись, ми зробимо зустріч і з вами прокомунікуємо. А що стосовно взагалі чорнобильців, то я хочу сказати, що урядом нещодавно було підтримано законопроект про те, що всі ліквідатори, чорнобильці, які мають інвалідність, ми хотіли б для них встановити ті підвищення пенсійного забезпечення, так, як це зараз зроблено для ліквідаторів, чорнобильців – військових. Тому такий законопроект зараз знаходиться у Верховній Раді. Будь ласка, підтримайте його. І ми будемо його, безумовно, виконувати.
Бурміч Анатолій Петрович.
Прошу передати слово Качному.
Качний Олександр Сталіноленович.
Марина Володимирівна, вчора ми чули виступ виконуючого обов’язки міністра енергетики, який оголосив нам ідеологію формування тарифів на електропостачання без пільг до 100 кіловат. І підкреслив, що захищати людей повинні не енергетики, а Міністерство соціального захисту. Чи згодні ви з цим? І чи готові ви на цей рік з урахуванням бюджету допомогти субсидіями тим, хто користується електропостачанням, а це сотні тисяч людей, які знаходяться в прифронтовій зоні, там взагалі немає газу і можливості опалення дровами теж немає, тому що все заміновано? Прошу, будь ласка.
Дякую за запитання. Найактуальніше питання, з яким звертаються і люди, і журналісти, і експерти, і народні депутати. Ми на уряді прийняли постанову про те, як компенсувати деяким категоріям споживачів електроенергію у зв’язку з тим, що був відмінений пільговий тариф. Ми визначилися, що це буде три категорії. Це буде населення, в яких житлові приміщення обладнанні електроопалювальними установками, це будуть те населення, в яких відключено централізоване опалення і будинки яких не газифіковані і третя для нас найважливіша категорія – це дитячі будинки сімейного типу, прийомні сім’ї і багатодітні сім’ї. Але, якщо для перших двох категорій така компенсація буде запроваджуватися на опалювальний сезон, то для соціальної категорії ми також паралельно удосконалюємо програму житлових субсидій. Що ми пропонуємо цим людям. По-перше, ми вже це в постанові зафіксували, ми визначаємо, що для дитячих будинків сімейного типу соціальна норма житла буде встановлюватися у розмірі опалювальної площі житлового приміщення, тобто не буде обмеження. Друге. Ми знімаємо обмеження щодо застосування соціальних нормативів на електроенергію, що використовується на побутові потреби для багатодітних сімей, дитячих будинків сімейного типу та прийомних сімей, а також сімей, в яких проживає троє і більше дітей, враховуючи те, що якщо над ними встановлена опіка чи піклування. І третій пункт, зафіксований в цій постанові. Ми не будемо враховувати доходи дітей, які виховуються в цих дитячих будинках сімейного типу, в багатодітних та прийомних сім’ях. Цей проект уже постанови є, зараз йдуть дискусію стосовно джерела, але. безумовно. ця програма буде виконуватися, бо це обіцяне людям.
Бобровська Соломія Анатоліївна, крайнє запитання. Клименко Юлія Леонідівна.
Шановна пані міністр, хотіла задати вам запитання з приводу реформи системи інституційного нагляду дітей, стратегія якої була розроблена в 2017 році, затверджена, а зараз на вашому сайті знаходиться розпорядження, яке фактично знищує цю реформу. Я хочу вам нагадати, що в таких будинках, в інтернатах, в школах-інтернатах, різного роду спеціалізованих школах знаходиться 106 тисяч дітей на даний момент. Відповідно до статистики і дослідження всього 1 відсоток цих дітей можуть отримати вищу освіту, всього 10 відсотків взагалі соціалізуються. Скажіть, будь ласка, чому ви зупиняєте таку важливу реформу і калічите дитячі душі. Дякую.
Дякую, пані народний депутат. Ви трошечки викривили ситуацію, тому що міністерство за реформу деінституалізації, міністерство за те, щоб дитина знаходилася в сім’ї, і ми діємо в найкращих інтересах дитини. Те розпорядження, про яке ви говорите, воно стосується тільки спеціальних шкіл для діток з обмеженими можливостями. Тобто в очікуваній стратегії змінюється напрям, коли відбудеться саме реформа по цій такій важливій категорії. Але, якщо ця реформа вона викликає сьогодні великий резонанс, і ми вже завершили національне обговорення самої стратегії, не цього конкретного компоненту по спеціальних школах для діток з інвалідністю, а по всій стратегії, і повірте, її треба осучаснювати, подивитися критично, що відбувається, наскільки вона сьогодні є дієва і рухати її далі. Ця реформа – це пріоритет міністерства, і тут немає ніяких.
Не кричіть, будь ласка, шановні колеги, не перебивайте один одного. Продовжуйте, будь ласка. Все? Дякую. Час для запитань вичерпаний. Марина Володимирівна, будь ласка, сідайте в ложу уряду. Дякую. Шановні колеги, запишіться на запитання до Прем’єр-міністра України. Час – до 20 хвилин. Запитання від народних депутатів України. Урбанський Анатолій Ігорович.
Прошу передати слово Рудику.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановний пане Прем’єр-міністр! Пані міністр соціальної політики вже частково відповіла на запитання про те, яким категоріям користувачів електроопалювання будуть надані пільги в рамках підвищення тарифів. Але у нас всіх притомних людей виникає просте запитання: за рахунок чого. Ви прийняли на уряді постанову, яку ми чекали в залі, і, можливо, сьогодні, я так розумію, ви зрозуміли, що голосів не буде, її не виставили, щоб перекинути кошти останнього кварталу 2021 року за оплату за січень. А що буде в четвертому кварталі 2021 року, враховуючи ситуацію, яка є в нас на фінансовому ринку, соціально-економічну ситуацію. Про політичну і про COVID-19, я вже мовчу. Дякую.
Дякую, шановний народний депутат. Отже, зараз в парламенті знаходиться проект Закону щодо відшкодування пільг населенню, яке має електроопалення. Він пройшов відповідно бюджетний комітет, і я буду просити і приєднаюся до прохання за процедурою ad hoc сьогодні його розглянути, якщо це можливо. Цей законопроект дасть можливість відшкодовувати пільги з відповідної статті субсидій, на яку виділено цього року 36,6 мільярда гривень. Цієї суми розрахунково вистачає для оплати всіх пільг і субсидій, які будуть необхідні людям в цьому році. Ця сума враховує всі розрахунки. Минулого року в нас була економія по статті "Пільги і субсидії" в розмірі близько 5 мільярдів гривень, тому цього року цієї суми розрахунково має вистачити. Якщо ми будемо бачити по результатах першого півріччя, що даної суми може розрахунково не вистачати на останні місяці року, звісно, ми звернемося до парламенту, дамо пропозиції по джерелу дофінансування цієї статті, дофінансуємо, і всі зобов’язання держави по пільгах і субсидіях перед людьми обов’язково будуть виконані. Дякую.
Васильченко Галина Іванівна.
Прошу передати слово Піпі Наталії.
Піпа Наталія Романівна.
Пане Денисе, доброго дня! Я прошу від всіх школярів старших класів, зокрема, спростувати ті чутки, як поширюють проросійські канали, зокрема "Вести", що в 10-11 клас цього року не всі зможуть піти. Скажіть, будь ласка, і поясніть, чи буде відбуватися трансформація шкіл, і що ліцеї повноцінно відкриються тільки 2027 року, і запевніть, що всі, хто хоче вчитися у 10-11 класі цього, як і всі наступні роки, зможуть це зробити. Дякую.
Дякую вам. Спростовую всі чутки, які розповсюджують російські телеканали. І передаю слово міністру освіти і науки для того, щоб він конкретно дав відповіді на ті питання, які ви озвучили.
Доброго дня, шановні панове народні депутати. Дійсно, російські, проросійські канали розповсюджують багато чуток стосовно того, що не всі школярі зможуть піти в 10, 11 і 12 класи в старшу профільну школу. На сьогодні є плідна робота з Комітетом Верховної Ради з питань освіти, науки та інновацій. Основні критерії для школярів – це якість і доступність. І в цьому контексті деякі моменти, які треба підправити в Законі "Про повну загальну середню освіту", є. Але кожна дитина, яка буде прагнути навчатися в 10, 11, 12 класах, буде навчатися в 10, 11, 12 класі. Дякую вам.
Будь ласка, народна депутатка Булах Влада Валентинівна, фракція "Слуга народу".
Дякую за можливість поставити запитання. У мене дійсно бурхливі реакції на доповідь пані міністерки соціальної політики пані Лазебної. Ви кажете, що ви призупинили реформу деінституалізації дітей тільки з особливими потребами. Ні, ви призупинили реформу деінституалізації і будинків дитини. З цього року діти до 3 років, новонароджені діти, не повинні потрапляти в заклади несвободи в інтернати, і ви відклали це рішення. Сьогодні кожен з нас говорить про те, що ми любимо Україну. Чи любимо ми українців, які після народження потрапляють в будинки дитини, і будуть потрапляти, якщо ваша ініціатива буде прийнята. І до 26-го року новонароджені діти, так склалися обставини, їх батьки не можуть виконувати свої батьківські функції з різних причин, але держава не хоче їм створити сімейну форму виховання, яка так потрібна для людини в перші три роки життя.
Попрошу Марину Володимирівну Лазебну.
Дякую за запитання. Один контекст: ми нічого не зупинили, рішення не прийняті, це проекти. До речі, той проект, який ви сьогодні всі згадуєте, він зроблений на виконання Комітету з освіти, слухань відповідних. І ми сьогодні вас запрошуємо, також як і інших депутатів, до обговорення, будь ласка. Трошки викривлена інформація, давайте зустрінемося, і ми вам покажемо всю ситуацію, яка є, і подивимося на неї з іншого боку. Я запрошую просто до співпраці.
Будь ласка, далі у нас два запитання від "Батьківщини", дайте 2 хвилини Юлії Володимирівні. Спочатку Качура? Перепрошую. Олександр Анатолійович Качура, фракція політичної партії "Слуга народу", будь ласка.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Шановний Прем’єр-міністр, скажіть, будь ласка, пенсія 1 тисяча 800 гривень, за платіжку треба заплатити 2 тисячі гривень, а ще треба купити ліки, треба купити продукти харчування. Як жити? Наступне питання щодо прожиткового мінімуму. Це не прожитковий мінімум життя, це прожитковий мінімум виживання. Міністерство соціальної політики опублікувало звіт, в якому вказало, що реальний прожитковий мінімум становить не менше ніж 4 тисячі гривні 100 – зараз на сто відсотків менше. Коли відбудеться відновлення соціальної справедливості, і все таки так, як ми раніше з вами домовлялися, буде прийнятий наш законопроект про збільшення прожиткового мінімуму до 40 відсотків від середньої заробітної плати, ну, близько того, 4 тисячі 100 гривень? Що для цього зараз уряд робить? Дякую за щиру відповідь.
Стосовно людей незахищених або вразливих категорій передбачається програма субсидій, ми вже сьогодні говорили, 36,6 мільярда гривень виділено цього року. Міністерство соціальної політики максимально спростило процедуру отримання таких субсидій. Відповідно всі громадяни, які потребують допомоги держави, можуть звертатися і дуже оперативно в короткі терміни за простими процедурами отримувати підтримку від держави. Це перше. Друге. Стосовно прожиткового мінімуму. Ви абсолютно праві, і ми спільно з Президентом України, з фракцією "Слуга народу", з партією "Слуга народу", проводимо сьогодні значні реформи в частині реформування підходів до формування прожиткового мінімуму в Україні для того, щоб він був справедливим, відповідав дійсно тому прожитковому мінімуму, який дає можливість людям прожити. І це непроста реформа, вона сьогодні на порядку денному профільного комітету, вона сьогодні на порядку денному відповідного міністерства, і практично щотижня відбуваються консультації, наради, підготовлений пакет законопроектів з цього приводу. І я впевнений, що цього року ми зробимо відповідні кроки стосовно корекції підходів до формування прожиткового мінімуму в нашій державі. Дякую.
Кириленко Іван Григорович. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановний пане Прем’єр-міністр, я хотіла би, щоб ви самі відповіли, персонально ви, на два питання. Перше питання. Скажіть, будь ласка, знаючи, що в газових сховищах, державних газових сховищах знаходиться достатній обсяг природного газу, який є дешевим у зв’язку з тим, що він був закачаний в сховища тоді, коли була найнижча ціна на газ. Ви говорили, 28 мільярдів закачано. Середня ціна, ми порахували, у сховищах – 2,6 гривні за кубометр. Скажіть, будь ласка, чому ви своєю постановою людям встановили 7 гривень за кубометр? Звідки у вас взялися ці націнки? Чому ви не віддасте по собівартості газ з газових сховищ? І друге. Ви прекрасно знаєте, що державний аудит НАК "Нафтогаз" знайшов нецільове використання грошей на 225 мільярдів. Чому ви головного менеджера Вітренка НАК "Нафтогаз" пропонуєте своїм першим заступником?
Отже, стосовно газу у сховищах. На сьогоднішній день дійсно сховища заповнені. На жаль, ми вже декілька разів про це говорили і, зокрема, і в парламентському залі про те, що газ в сховища закачувався по найдорожчих цінах, коли Україна готувалася до газової війни. Після цього літа, коли сховища були повними, і ціна була найнижчою, знову ж таки, на жаль, надзвичайно малий об’єм по низькій ціні був туди закачаний. Тому середня ціна в сховищах, середня собівартість закачки в сховища, на жаль, висока. Стосовно обмеження, верхнього обмеження ринкової ціни на газ в розмірі 6 гривень 99 копійок. Рішення було прийнято на підставі січневих біржових цін, це була найнижча ринкова ціна на газ в січні місяці, і таким чином було прийнято верхні обмеження на лютий і березень. На сьогоднішній день компанії вчора опублікували свої ціни на лютий. І у багатьох компаній найнижча ціна 6 гривень 86 копійок. І фактично всі ціну газу запропонували від 6,99 і нижче. Це ринкові ціни на ринку і це біржа. Стосовно державного аудиту. Він був завершений минулого року. Всі матеріали передані для розслідувань в Службу безпеки України. По результатах цих розслідувань, цього аудиту і відповідних справ я впевнений, що інформація буде опублікована, будуть прийняті всі відповідні рішення, згідно чинного законодавства України. Дякую.
Фріз Ірина Василівна.
Дякую, пане спікере. Пане Прем’єр, ну, рівень вашої некомпетентності вже давно не новина для українців, але рівень вашого цинізму зашкалює. В мене до вас питання. Чому ви пропонуєте гроші на компенсації за тарифи взяти з субсидій? Ми як опозиція зареєстрували законопроект номер 4585. Вивчіть, будь ласка. Ми пропонуємо взяти гроші на компенсації з ОП, ГПУ, ДБР та інших репресивних органів, які ви використовуєте для тиску на опозицію. А ви берете їх з субсидій і брешете людям, що у вас є гроші.
Гроші є в державному бюджеті України, який формує народ України. Ми лиш виконуємо ті прийняті законодавчі акти, які діють в державі Україна. Відповідно є стаття витрат, яка називається "Пільги і субсидії". Основне завдання відповідно уряду і держави – надавати людям допомогу. Для цього в бюджеті, проголосованому в парламенті, є відповідна стаття, в якій є 36,6 мільярда гривень. Уряд, відповідно, використовує дані кошти для допомоги вразливим категоріям населення і людям, які цього потребують, зокрема і для виплати пільг, субсидій, монетизації пільг. Так як ми рухаємося до цивілізованого світу і хочемо, щоб у нас діяв ринок, і ціни були справедливими, щоб не було корупції, власне, тому і передбачена монетизація пільг і виплата з даної статті, пряме призначення якої допомагати людям. Дякую.
Соболєв. Тимошенко Юлія Володимирівна.
Пане Прем’єр-міністр, мені дуже прикро, але я мушу трошечки вас поправити. Ви сказали неправду. Ми зняли бухгалтерські дані, по якій ціні закачувався газ влітку в газові сховища. І об’єм теж ми побачили. Тому ви сказали неправду. Середня ціна, по якій закачали газ, – це ціна 2 гривні 90 копійок за кубічний метр. А ви постановою встановили 7 гривень. І тому ми хотіли би отримати від вас офіційні бухгалтерські дані НАК "Нафтогаз" про те, по якій ціні, хто, коли і в якому обсязі зробив закачку і середню ціну. І ви не відповіли на питання по Вітренку. Ви прекрасно знаєте, що Вітренко очолював цю корупцію, коли 225 мільярдів гривень було виведено з НАК "Нафтогазу" назовні, 75 мільярдів не доплачено в бюджет. Чому ви вора подаєте на свого першого заступника?
Отже, стосовно вашого запиту стосовно бухгалтерських даних, приймаю це як звернення. Звернемося в "Нафтогаз" відповідно, дамо запит, якщо це можливо, на публікацію комерційної інформації або некомерційної для того, щоб розставити крапки над "і" стосовно цих цін. Стосовно другої частини вашого запитання. Ми живемо в правовій державі. Якщо у вас є рішення суду, якісь результати кримінальних проваджень, я буду вдячний за їх представлення і миттєво відреагую. Дякую.
Рудик Сергій Ярославович.
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Соломія Анатоліївна Бобровська.
Дякую. Маю два питання. Перше питання, яке стосується в першу чергу Міністерства закордонних справ. І з 2019 року у нас фактично утворився вакуум представництва України, місії України про НАТО. Питання: коли МЗС нарешті планує подати, зробити подання на керівника місії України при НАТО. Це перше питання. Чому цей трек загубився, в принципі, і ми не можемо повноцінно запуститися і працювати? Тим паче ви знаєте, що яка ситуація в нас на інших міжнародних майданчиках. Мені здається, що в той час, коли ми маємо підтримку в рамках Альянсу, це було би правильно, особливо парламентському виміру. І друге до пана Прем’єра питання від жителів міст-супутників, де знаходяться атомні електростанції, щодо повернення пільг за оплату за електроенергію. Тому що люди стоять на вухах і дивуються, чому ці пільги були зняті для жителів 30-кілометрової зони біля атомних електростанцій. Дякую.
Дякую за ваше питання. Стосовно представництва в НАТО, ми з НАТО ведемо абсолютно такий дуже плотний діалог. У нас велика робота робиться щотижнево, щоденно. Введена посада і надзвичайно ефективно працює віце-прем’єр-міністр з питань європейської євроатлантичної інтеграції. Я попрошу надати слово Ользі Віталіївні і прокоментувати дане питання. А стосовно другої частини, якщо це можливо, надати питання пану Юрію Бойку, заступнику міністра енергетики, для того, щоб він також прокоментував другу частину питання.
Мазурашу Георгій Георгійович. Вибачте.
Дякую за запитання. Дуже воно слушне. Як ви знаєте, рішення про призначення керівника Місії України при НАТО приймає Президент, тому що це дипломатична посада. Ми сформували низку пропозицій щодо визначення наступної кандидатури голови місії. І сподіваємось, що найближчим часом він буде призначений. Одразу після комунікації Прем’єр-міністра і Президента з Генеральним секретарем і обговорення в тому числі і цього питання. Це питання вже фактично вирішено.
Мазурашу Георгій Георгійович.
Георгій Мазурашу, "Слуга народу", 203 округ. Щодо зменшення розриву між мінімальною пенсією, прожитковим мінімумом і мінімальною зарплатою вже озвучив колега по фракції Олександр Качура. Тому я перейду до другого запитання, яке стосується сфери фізичної культури і спорту, з якою я пов’язаний. В процесі децентралізації серйозно постраждала якраз наша сфера. Тому що відбувся величезний дисбаланс у фінансуванні фізичної культури і спорту з місцевих громад, на рівні громад, на рівні місцевої влади. Я пропонував у своїх пропозиціях до Програми діяльності уряду встановити мінімум, мінімальний рівень фінансування сфери фізичної культури і спорту по всій країн. Тому що ми всі живемо в одній країні. І цей соціальний стандарт теж має бути однаковим для всіх. Я прошу вас на це відреагувати і забезпечити рух у напрямку встановлення якраз гарантій надійних у цій сфері по всій країні, однаковий базовий для всіх. Дякую.
Дякую за ваше питання. Ви знаєте, минулого року була реалізована програма Президента "100 шкіл, 100 садочків, 100 стадіонів", вона була виконана у повному обсязі. 100 спортивних об’єктів було введено в експлуатацію. Цього року ця програма активно продовжується. Ми також доволі велику увагу приділяємо спорту. Міністерство молоді і спорту має доволі добрий бюджет і буде продовжувати політику відповідно розвитку спорту в державі і в регіонах децентралізованих. Я також попрошу доповнити міністра молоді і спорту і дати більш детально розгорнуту відповідь.
Дякую, Денис Анатолійович. Дякую, шановний уряд. Час для запитань вичерпаний. Бажаю вам успіхів. Повертаємось до звичайної нашої роботи. Шановні колеги, переходимо. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Слово надається Рудику Сергію Ярославовичу.
Шановні колеги, розумію стурбованість вашу, бо треба ж підійти до Прем’єра, до міністрів порешать якісь там серйозні питання. Але хотів би відволікти і пояснити, що поки там черга збирається, присвятіть кілька хвилин своєї уваги питанню, яке хвилює дуже багатьох в цій державі, не побоюсь цього слова, це мільйони. Я зараз говорю про людей, які в силу певних обставин, серед яких недолуга політика чинної влади на першому місці, COVID, війна в країні опинилася під загрозою виживання. І я зараз говорю про людей, які заробляють кошти для себе і для своїх родин, і ми їх називаємо ФОПами. З 15 грудня ці люди по сьогоднішній день стоять на Майдані і просять владу, зверніть на нас увагу. З 15 грудня, коли їх побила поліція, і наш парламент, крім, здається, мого виступу, ніяким чином на це не відреагував за півтора місяці, влада робить вигляд, що їх не існує, 2 мільйонів людей в нашій державі. Хто завгодно є – чиновники, прокурори, поліцаї, ми з вами, народні депутати, депутати місцевих рад, тільки не бачать проблеми людей, які півтора місяця намагаються переконати нас, що їм потрібно залишити правила: спрощену систему оподаткування, яка була протягом багатьох років і на сьогоднішній день. В грудні місяці при Президентові України була створена Рада з питань сприяння малому підприємництву. Ви думали там хоч є один реальний фопівець? Ні, дорогі мої друзі, там немає реальних фопівців, які протестують проти недолугої поведінки влади. Там є тільки ті, хто лижуть цій владі. Я звернувся до Президента 25 січня з проханням: "Шановний Володимир Олександрович, зверніть увагу на 2 мільйонів людей і їхню організацію "Save ФОП", які борються за їхні права. Включіть, ви нічого не втратите. Ви отримаєте альтернативну точку зору на те, що ви робите на сьогоднішній день в нашій державі". Можливо, колеги пам’ятають, ми зібрали 155 підписів для проведення позачергової сесії. "Слуги", де та сесія? Я особисто зібрав майже сто підписів. Де та сесія? Колеги, я вас дуже прошу, не подобається вам 3853-1, 3853-2 і 3993, на яких ми закликали і закликали ФОПи, давайте напрацюємо спільний законопроект, але з урахуванням ключових пропозицій по цим законопроектам. Ніхто пагони собі вішати не хоче.
Шановні колеги, зараз так, як і було прийнято рішення, до 30 хвилин зачитування запитів. Олена Костянтинівна Кондратюк. Єдина пропозиція: запити на Президента проголосувати в кінці, якщо немає заперечень. Олена Костянтинівна, будь ласка.
Дякую. Доброго дня, шановні колеги! Отже, ми просто зараз зачитаємо запити, які надійшли від народних депутатів, а процедуру вже голосування запитів до Президента України ми просто її залишимо на останнє. Добре? Дякую. Отже, протягом пленарного тижня внесено 116 депутатських запитів. З них: до Президента України – 3 депутатські запити; до органів Верховної Ради – 1 депутатський запит; до Кабінету Міністрів – 63; до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування – 38; до керівників підприємств, установ і організацій розташованих на території України – 11. Отже, запити народних депутатів України. Івана Крулька до голови правління Пенсійного фонду України щодо стану пенсійного забезпечення людей похилого віку. Богдана Кицака до міністра оборони України щодо відновлення будівництва 60-квартирного житлового будинку для військових по вулиці Братів Міхеєвих, 2 в місті Бердичеві. Богдана Кицака до голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо капітального ремонту автомобільної дороги Андрушівка-Червоне-Закутинці. Ольги Саладухи до віце-прем’єр-міністра України - міністра з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій, Прем’єр-міністра України щодо реалізації, фінансування та стану виконання у 2021-2022 роках Порядку формування фондів житла для тимчасового проживання внутрішньо переміщених осіб і Порядку надання в тимчасове користування житлових приміщень з фондів житла для тимчасового проживання внутрішньо переміщених осіб. Ольги Саладухи до Прем’єр-міністра України, міністра молоді та спорту України, міністра охорони здоров’я України щодо включення спеціальності "Спортивна медицина" до Проекту Наказу МОЗ "Про затвердження Положення про інтернатуру". Сергія Демченка до голови Державної податкової служби України щодо вирішення питання ефективної взаємодії між органами місцевого самоврядування та податковими органами. Сергія Демченка до голови Державної екологічної інспекції України щодо скидання неочищених стоків в стічному каналі станції Зустрічна. Андрія Деркача до Прем’єр-міністра України про проведення конкурсного відбору керівника особливо важливого для економіки і безпеки державного підприємства Украерорух. Андрія Деркача до міністра юстиції України про чинність правових підстав скорочення державної допомоги на дітей одиноким матерям. Андрія Деркача до Голови Верховної Ради України про питання розробки "Комунікаційної стратегії Верховної Ради України на 2017-2021 роки". Арсенія Пушкаренка до Прем’єр-міністра України щодо ненадання відповіді по суті на депутатське звернення від 1 грудня 2020 року та відповідності займаній посаді першого заступника голови Житомирської обласної державної адміністрації Наталії Остапченко. Анатолія Костюха до голови Закарпатської обласної державної адміністрації щодо фінансування Регіональної цільової програми розвитку водного господарства та екологічного оздоровлення басейну річки Тиса у Закарпатській області. Анатолія Костюха до міністра охорони здоров’я України щодо забезпечення медичним обладнанням закладів охорони здоров’я Закарпатської області. Анатолія Костюха до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів для закупівлі медичного обладнання для закладів охорони здоров’я Закарпатської області. Богдана Торохтія до Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" щодо отримання послуг страхування АТ "Державна продовольчо-зернова корпорація України" Богдана Торохтія до Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" щодо окремих питань діяльності АТ "Державна продовольчо-зернова корпорація України". Богдана Торохтія до Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація" щодо фінансових результатів АТ "Державна продовольчо-зернова корпорація України" за 2017, 2018, 2019 та 2020 роки. Богдана Торохтія до Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" стосовно організаційної структури АТ "Державна продовольчо-зернова корпорація України". Богдана Торохтія до Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" стосовно окремих питань діяльності АТ "Державна продовольчо-зернова корпорація України". Богдана Торохтія до Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" щодо діяльності цієї організації. Богдана Торохтія до Акціонерного товариства "Державна продовольчо-зернова корпорація України" щодо окремих питань діяльності філій цієї корпорації. Богдана Торохтія до голови Антимонопольного комітету України щодо окремих питань діяльності Антимонопольного комітету України. Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України щодо необхідності врегулювання питання належного медичного обслуговування ветеранів війни за рахунок коштів державного бюджету. Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України щодо необхідності врегулювання питання забезпечення виплати разової щорічної грошової допомоги до 5 травня учасникам бойових дій у розмірі п’яти мінімальних пенсій за віком. Олександра Дануци до Прем’єр-міністра України щодо необхідності вжиття заходів для відновлення пільгового тарифу на електроенергію для помешкань, обладнаних виключно електроопалювальними установками. Народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Кабінету Міністрів України стосовно врегулювання ситуації з ціноутворенням тарифів у сфері житлово-комунальних послуг. Олександра Ткаченка до Кабінету Міністрів України щодо вжиття заходів для припинення фактів втручання у господарську діяльність товариства. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Кабінету Міністрів України стосовно виконання робіт з реконструкції водопровідних мереж у місті Кілія Одеської області. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Кабінету Міністрів України щодо врегулювання чисельності диких тварин на території Татарбунарського району Одеської області. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Кабінету Міністрів України, Одеської обласної державної адміністрації, Державного агентства автомобільних доріг України щодо забезпечення фінансування робіт пов’язаних з ремонтом автодороги до села Мирне Кілійського району Одеської області. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Кабінету Міністрів України щодо необхідності всебічного розгляду звернення мешканця села Білолісся Білгород-Дністровського району Одеської області Василя Лавреки стосовно забезпечення соціальних, економічних, правових і конституційних гарантій у сфері соціального захисту та реабілітації осіб з інвалідністю. Михайла Бондаря до міністра внутрішніх справ України, міністра юстиції України, Генерального прокурора, голови Національної поліції України, Голови Служби безпеки України щодо питання неналежного розслідування кримінальних проваджень за обвинуваченням Голуба Д.В. та Кінгісеппа Л.М. співробітниками поліції та прокуратури. Михайла Бондаря та Михайла Волинця до Прем’єр-міністра України щодо фінансування Львівської обласної лікарні відновного лікування №3 у м. Соснівка Червоноградського району Львівської області. Ярослава Дубневича до міністра оборони України щодо проведення ремонту дороги на території в/ч А3913. Ярослава Дубневича до голови Львівської обласної державної адміністрації щодо ремонту комунальних вулиць населених пунктів Ралівської територіальної громади. Ярослава Дубневича до голови Львівської обласної державної адміністрації щодо ремонту автомобільних доріг загального користування місцевого значення у Львівській області в межах Ралівської територіальної громади. Ярослава Дубневича до голови Львівської обласної державної адміністрації щодо ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення Никловичі-Задністряни. Олексія Жмеренецького до Генерального прокурора щодо безпідставного закриття кримінального провадження. Олексія Жмеренецького до голови Національної поліції України щодо неналежного документообігу в Головному управління Національної поліції в Київській області. Дмитра Чорного до голови Дніпропетровської обласної ради, голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо ремонту автомобільної дороги державного значення Станція - Верхньодніпровськ - Верхівцеве - Божедарівка та автомобільної дороги загального користування місцевого значення П’ятихатки - Нововасилівка - Жовте - П’ятихатського району Дніпропетровської області. Дмитра Чорного до Прем’єр-міністра України щодо реорганізації державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" шляхом його приєднання до державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом". Дмитра Чорного до голови Дніпропетровської обласної ради, голови Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо приєднання Вільногірської територіальної громади до комунального підприємства "Аульський водовід" Дніпропетровської обласної ради для забезпечення централізованим водопостачанням. Оксани Савчук до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення належного функціонування міського транспорту під час дії карантину. Сергія Льовочкіна до Прем’єр-міністра України щодо необхідності невідкладних заходів державної підтримки вітчизняної промисловості. Олексія Жмеренецького до міністра фінансів України щодо виділення коштів на проведення заходів Програми охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області на виконання робіт із перевезення та утилізації непридатних хімічних засобів захисту рослин. Олексія Жмеренецького до голови Хмельницької обласної державної адміністрації щодо надання роз’яснення стосовно виділення коштів на проведення заходів Програми охорони навколишнього природного середовища Хмельницької області на виконання робіт із перевезення та утилізації непридатних хімічних засобів захисту рослин. Олексія Жмеренецького до виконувача обов’язків директора Державного бюро розслідувань щодо дотримання нормативних та розумних строків під час документообігу в територіальному управлінні Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України про пенсійне забезпечення ветеранів Міністерства внутрішніх справ України. Олександра Гереги до Прем’єр-міністра України щодо допомоги в продовженні лікування Героя України, підполковника Збройних Сил України Петраківського Олександра Петровича. Владлена Неклюдова до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін до Класифікатора професій України, затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики №327 від 28 липня 10-го року, з урахуванням нової редакції "Українського правопису". Віктора М’ялика до Прем’єр-міністра України, міністра охорони здоров’я України, голови Рівненської обласної державної адміністрації щодо забезпечення фінансування комунального некомерційного підприємства Вараської міської ради "Вараська багатопрофільна лікарня". Сергія Мандзія до Прем’єр-міністра України щодо підвищення заробітної плати працівникам соціальної сфери. Сергія Лабазюка до Прем’єр-міністра України щодо доплат до пенсій депутатам селищних та сільських рад. Неллі Яковлєвої до голови Національної поліції України щодо притягнення до відповідальності винних осіб у пожежі в будинку для літніх людей у місті Харкові. Олександра Куницького до міністра внутрішніх справ України щодо проведення перевірки за фактом службової недбалості під час здійснення досудового розслідування кримінального провадження. Олександра Куницького до виконувача обов’язків директора Державного бюро розслідувань щодо взяття під особистий контроль здійснення досудового розслідування кримінального провадження за фактом службової недбалості. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України про можливі випадки шахрайства працівниками газових служб на Львівщині. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України про забезпечення коштами, обладнанням та ліками медичних закладів для протидії поширенню та подолання наслідків гострої респіраторної хвороби СОVID-19. Олексія Жмеренецького до голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо створення національного природного парку "Словечансько-Овруцький край" в Овруцькому районі Житомирської області. Тетяни Плачкової до міністра охорони здоров’я України про нагальну необхідність включення моряків до переліку пріоритетних груп для вакцинації від коронавірусної хвороби COVID-19. Тетяни Плачкової до міністра охорони здоров’я України, голови Одеської обласної державної адміністрації про питання забезпечення хворих на цукровий діабет препаратами інсуліну. Анастасії Ляшенко до голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо дій АТ "Полтаваобленерго" і можливого відключення вуличного освітлення у населених пунктах Полтавської області. Анастасії Ляшенко до голови правління акціонерного товариства "Полтаваобленерго" щодо недопущення відключення вуличного освітлення у населених пунктах Полтавської області. Віктора М’ялика до Прем’єр-міністра України, міністра інфраструктури України, міністра освіти і науки України щодо фінансування будівництва закладів освіти в Рівненській області. Сергія Дунаєва до міністра освіти і науки України про доцільність виходу Інституту хімічних технологій зі складу Східноукраїнського національного університету імені Володимира Даля та приєднання до Луганського національного університету імені Тараса Шевченка. Ірини Констанкевич до Прем’єр-міністра України щодо скасування пільг на електроенергію для мешканців 30-кілометрової зони. Ірини Констанкевич до міністра соціальної політики України щодо сприяння виділення коштів для санаторію "Дачний" в селі Жабка Ківерцівського району Волинської області. Юлії Світличної до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо питання відшкодування вартості на газ. Лариси Білозір до міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України щодо негативного вплину від запровадження антидемпінгових мит на прокат з вуглецевої сталі з покриттям, що класифікується у товарних позиціях 7210 70, 7210 90 та 7212 40 згідно з УКТЗЕД походженням з КНР. Соломії Бобровської до Генерального прокурора стосовно забезпечення належного процесуального керівництва у розслідуванні кримінального правопорушення вчиненого проти громадської активістки селища Коцюбинське Бучанського району Київської області. Соломії Бобровської до міністра внутрішніх справ України стосовно забезпечення повного, об’єктивного і неупередженого розслідування кримінального правопорушення, вчиненого проти громадської активістки селища Коцюбинське Бучанського району Київської області. Сергія Северина до голови правління акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо подальшого функціонування залізничної станції Межова Донецької залізниці. Марини Бардіної до Прем’єр-міністра України про гарантії держави щодо виконання судових рішень. Олександра Ткаченка до Офісу Генерального прокурора стосовно неналежного проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях. Олександра Ткаченка до Державної аудиторської служби України стосовно можливого нецільового використання бюджетних коштів Кілійської об’єднаної територіальної громади. Олександра Бакумова до Прем’єр-міністра України, міністра соціальної політики України щодо питання пільг та субсидій на оплату житлово-комунальних послуг особам з інвалідністю внаслідок війни. Гео Лероса до міністра внутрішніх справ України щодо можливого порушення кандидатом у народні депутати України Холодовим А.І. Конституційної вимоги, стосовно терміну проживання в Україні протягом останніх п’яти років. Гео Лероса до голови Державної прикордонної служби України щодо можливого порушення кандидатом у народні депутати України Холодовим А.І. Конституційної вимоги щодо терміну проживання в Україні. Гео Лероса до голови Центральної виборчої комісії щодо можливого порушення кандидатом у народні депутати України Холодовим А.І. Конституційної вимоги щодо терміну проживання в Україні протягом останніх п’яти років. Олексія Устенка до Генерального прокурора, до Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" щодо цін та обсягів природного газу. Олексія Устенка до голови правління публічного акціонерного товариства Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" щодо цін та обсягів природного газу у сховищах. Групи народних депутатів (Шинкаренка, Кабаченка, Славицької) до Кабінету Міністрів України щодо забезпечення належних умов для діяльності Інституту археології Національної академії наук України. Анни Скороход до міністра внутрішніх справ України, міністра соціальної політики України, Генерального прокурора щодо дотримання прав малолітнього потерпілого у кримінальних провадженнях. Ігоря Абрамовича до міністра фінансів України, міністра охорони здоров’я України щодо вжиття заходів, спрямованих на забезпечення належного рівня фінансування галузі охорони здоров’я. Ігоря Абрамовича до міністра фінансів України, міністра юстиції України, голови Державної казначейської служби України щодо вжиття заходів, спрямованих на забезпечення належного виконання рішень суду, що гарантовані державою. Гео Лероса до Прем’єр-міністра України щодо можливих грубих порушень керівництвом ДП "НАЕК "Енергоатом" Закону України "Про запобігання корупції" і вимог, виписаних в статуті Компанії та її антикорупційній програмі. Гео Лероса до голови Національного агентства України з питань запобігання корупції щодо можливих порушень керівництвом ДП "НАЕК "Енергоатом" Закону України "Про запобігання корупції" і вимог виписаних в статуті компанії та її антикорупційній програмі. Наталії Піпи до Львівського міського голови щодо відновлення дитячого садка на вулиці Панаса Мирного, 13 у місті Львові. Павла Мельника до Прем’єр-міністра України щодо прискорення розгляду урядом України законопроекту про продовження терміну дії до 2025 року Загальнодержавної цільової програми "Питна вода України". І останній депутатський запит, який я зачитую: Павла Мельника до міністра охорони здоров’я України, тимчасово виконуючого обов’язки голови Національної служби здоров’я України щодо необхідності внесення змін до відповідної постанови Кабінету Міністрів України № 65 від 5 лютого 2020 року стосовно вирішення проблемного питання виплати заробітної плати медичним працівникам комунальних медичних закладів, що знаходяться у стадії реорганізації. Шановні колеги, це всі депутатські запити, які надійшли від вас. У нас залишається зараз. Дякую, дякую. І у нас зараз залишається. Що уважно слухали. І у нас зараз залишається у нас три депутатські запити до Президента України.
Шановні колеги, запросіть народних депутатів до зали. Зараз Олена Костянтинівна буде ставити на голосування три запити до Президента України, для цього необхідно буде 226 голосів підтримки. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Народні депутати, прошу займати свої місця в залі, приготуватись до голосування. Шановні народні депутати, готові до голосування? Можемо розпочинати голосування. Отже, шановні народні депутати, ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту народної депутатки України Оксани Савчук до Президента України щодо присвоєння звання Герой України Михайлу Мулику. Прошу приготуватись до голосування і прошу голосувати. [[11:22:36]] За-267 Рішення прийнято. Отже, колеги, ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого вами запиту депутатського до Президента України. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] Спитайте в депутата народного. [[11:23:03]] За-264 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Олексія Ковальова до Президента України щодо можливої протиправної діяльності начальника Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області Паливоди Олександра Миколайовича. Прошу приготуватись до голосування. Голосуємо. [[11:23:40]] За-279 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[11:24:06]] За-277 Рішення прийнято. І останній депутатський запит. Шановні колеги, ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Пушкаренка, Герасименка та інших. Всього 6 народних депутатів) до Президента України щодо проголошення 2021 року роком Лесі Українки у зв’язку з 150-річчям з Дня народження. Прошу голосувати. [[11:24:46]] За-297 Рішення прийнято. Отже, ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[11:25:11]] За-298 Рішення прийнято. Дякую. Чудовий результат. Дякую.
Дякую, Олена Костянтинівна. Переходимо до нашої роботи. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" щодо терміну набрання чинності окремими положеннями (реєстраційний номер 4090). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:25:59]] За-229 Рішення прийнято. До слова запрошується член Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Василевська-Смаглюк Ольга Михайлівна.
Шановні колеги, проект 4090 є похідним до проекту 3087-д, який ми вчора з вами проголосували про створення Бюро економічної безпеки в Україні. Так Законом України від 16-го року №1797 передбачено, що податкова міліція ліквідовується з дня набрання чинності законом, яким передбачено створення нового органу, до підслідності якого віднесено запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень в податковій, митній і бюджетній сферах, тобто в нашому випадку це Бюро економічної безпеки. Для того, щоб узгодити момент ліквідації податкової міліції та дати перехідний період для створення нового органу, ми пропонуємо визначити, що податкова міліція ліквідовується з дня прийняття рішення про початок діяльності бюро, але не пізніше 6 місяців з дня набрання чинності Законом України "Про Бюро економічної безпеки України". Враховуючи зазначене, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до прикінцевих і перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" щодо терміну надання чинності окремими положеннями (реєстраційний номер 4090) прийняти за основу та в цілому як закон України з техніко-юридичним доопрацюванням. Дякую за увагу. Прошу підтримати створення нового органу і ліквідацію ДФС.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціях. Треба обговорення? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціях на виступи. Ви можете сідати. Дякую. Іонова Марія Миколаївна. Ніна Петрівна Южаніна.
Доброго дня, колеги! Доброго дня, президія! Хотіла би звернутись до всіх і сказати, якими ж треба бути байдужими і нерозуміючими людьми, щоби написати такі норми в цей закон. Скажіть, будь ласка, що вирішиться, якщо ви напишете зараз, що через 6 місяців має запрацювати вчора новостворений, якщо буде підписаний, бо це все-таки вже вдруге розглянутий проект закону в залі, БЕБ. Ви розумієте, без внесення змін в Кримінальний процесуальний кодекс і в Кримінальний кодекс ми навіть не знаємо підслідності нового органу. Який же цинізм вчора лунав тут, коли ви торгувалися, а скільки треба туди людей. А скільки статей в підслідність буде передано – 3 чи 55? Зараз 6 тисяч працівників у Податковій міліції. А скільки треба, коли 55 статей буде в підслідність передано? Скажіть, будь ласка, який же цинізм, коли написано у вчора прийнятому законі, що після формування 30 відсотків особового складу, всі справи, які веде зараз податкова міліція, буде передано у новий орган. Ви паралізуєте роботу цього органу, це безперспективні справи, на яких погрязла наша податкова міліція. Ви ж говорите, що вони неефективні, ви створюєте вже орган, який не запрацює, він буде завалений тими старими справами. А це означає, що ви і не збираєтеся змінювати роботу нового органу, саму відповідальність цього органу, про яку ви говорите взагалі ризикоорієнтований підхід. Ви так його вчора і не зрозуміли. Тому, мені здається, те, що тут буде написано і, якщо ви зараз про це проголосуєте, це просто така левова частина, яка зіграє на те, щоб орган був неефективний і працював в трубу, просто витрачав гроші з державного бюджету.
Дякую. Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Павло Бакунець, Львівщина, група "Довіра". Даний законопроект, власне, системно пов’язаний з тим законопроектом, який вчора ми проголосували, про Бюро економічної безпеки. І щоб не виникало законодавчої колізії в роботі правоохоронних органів, власне, ключовою ідеєю цього законопроекту є забезпечення функціонування органів податкової і виконання ними функцій щодо боротьби з правопорушеннями у податковому законодавстві на цей період від того, як ми проголосували даний законопроект, як він вступить в силу, і до повноцінного старту роботи Бюро економічної безпеки України, а особливо його територіальних підрозділів. Адже, як ми з вами розуміємо, на дату набуття чинності цим законом, який ми з вами вчора проголосували, Бюро економічної безпеки України і особливо його територіальні підрозділи вони ж ще не будуть створені, і внаслідок чого може бути тимчасово відсутній орган в боротьбі з правопорушеннями в податковому законодавстві. Тому для забезпечення безперервності і стабільності в боротьбі з правопорушеннями в податковому законодавстві, власне, є розроблений даний законопроект. Пропоную проголосувати його за основу і в цілому сьогодні. Депутатська група "Довіра" голосуватиме "за". Закликаю вас, колег в залі, також підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Бобровська Соломія Анатоліївна.
Железняк Ярослав.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, я в першу чергу хочу всім вам подякувати за те, що ми вчора прийняли насправді історичне рішення, яке допоможе і нашій державі, і міжнародним інвесторам, і нашим громадянам вільніше дихати в Україні. Ми зробили те, що щонайменше обіцяли декілька партій у своїх передвиборчих програмах: ми прибрали силовиків з впливу на бізнес. І за це я в першу чергу дякую комітету, який довго працював, і вам, Ольга Михайлівна, особисто, і всім вам, хто підтримав. Ми виконали обіцянки, ми зробили те, що не могли зробити декілька десятків років: прибрали СБУ з впливу на економіку. Дякую. Про що цей законопроект. Він технічний, але важливий. Він говорить про те, що ми робимо останній крок: ми прибираємо Податкову міліцію з такого поняття в законодавстві України і існування як органу. Ми робимо термін півроку для того, щоб створити новий, я сподіваюсь, прозорий і ефективний орган – Бюро економічної безпеки. І після півроку податкова міліція буде ліквідована, і це те, що багато з вас обіцяли. Шановні колеги, це справді технічний законопроект, я не буду про нього довго розповідати. Але просто закликаю зараз всіх зібратися і остаточно підтвердити зеленою кнопкою, що ми хочемо, щоб наш український і міжнародний бізнес працював вільно і забув про такі поняття, як "маски-шоу", облави, вилучення серверів, а думав, як заробляти гроші і платити податки. Дякую.
Мороз Володимир Вікторович.
Передайте, будь ласка, Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, безумовно, наша фракція підтримує ініціативу щодо ліквідації податкової міліції, ми вчора голосували відповідний законопроект у першому читанні щодо СБУ, раз ви передаєте функції третьому інституту. Однак проект Закону у нас називається "Внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні", а я глибоко переконаний, що такий комплексний інтелектуальний продукт має містити такі положення і норми, які будуть реально стимулювати залучення прямих іноземних інвестицій в національну економіку. Поки що ті законопроекти, які на сьогоднішній день заходять у Верховну Раду, вони навпаки показують дані Національного банку, показують, що у нас значно зменшується обсяг надходження прямих іноземних інвестицій в національну економіку, зокрема в цьому році. Тому з цієї точки зору наполягаємо на тому, щоб все-таки з метою стимулювання і взагалі та інвестиційного нарощування, інвестиційного потенціалу нам необхідно все-таки, перше, врегулювання конфлікту на території окремих районів Донецької та Луганської областей, реальна демонополізація і, безумовно, давайте будемо відверті, реальна податкова реформа, яка буде стимулюючою для національної економіки, а не яка буде закручувати гайки реальному сектору економіки. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Скороход, ще бачу, з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, депутатська група партія "За майбутнє" не підтримувала вчорашній закон і не буде підтримувати цей закон, тому що від зміни назв суть не змінюється. Ви кажете, що ви прибрали там економіку від СБУ і поліції, – дуже добре. Але ви не визначили конкретні статті, яким тепер будуть підпорядковуватися новостворене бюро. Ви кажете, що буде інвестиційний клімат. Ви знаєте, його ніколи не буде, тому що незалежно від того буде це податкова поліція або бюро, до підприємців приходять з якимось рішенням суду, починають їх "кошмарити" і розповідати, що вони мають заплатити 10-20 тисяч доларів за те, щоб їх не чіпали. Тому нам в першу чергу треба не назви змінювати, а реформувати загальну систему, для того щоб у нас бізнес працював, а не виживав. Тоді буде нормально працювати економіка країни і будуть прямі інвестиції. А з такими законами ніяких інвестицій не буде. Ми не підтримуватимемо даний закон.
Дякую. Переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Шановні колеги, цей законопроект пропонується прийняти за основу і в цілому. Немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" щодо терміну набрання чинності окремими положеннями (реєстраційний номер 4090). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:37:25]] За-258 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону реєстраційний номер 4090. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:37:50]] За-259 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про премії Верховної Ради України для найкращих учасників зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти (реєстраційний номер 4559). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:38:30]] За-262 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань освіти, науки та інновацій Бабак Сергій Віталійович.
Доброго дня, шановні колеги! Це постанова про те, щоб відзначити найкращих випускників середньої школи, які складають зовнішнє незалежне оцінювання. Ми проаналізували топ випускників останніх років і, побачивши, наприклад, серед топ-30, побачили наступну картину. Ці діти завдяки своїм високим результатам можуть і так вступити до будь-якого університету. Але ми хочемо дати їм фінансову "подушку" для того, щоб вони принаймні рік-півтора могли спокійно себе почувати в іншому місті, бо дві третини з них, як правило, не з міст, а з селищ або маленьких містечок. Тому це буде допомога і для дітей, і для їх батьків. Комітет розглянув Постанову 4559 на своєму засіданні і вирішив наступне. Пункт другий постанови викласти в такій редакції: "Установити, що премія щороку присуджується здобувачам загальної середньої освіти поточного року, які виконали сертифікаційні роботи зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти з чотирьох і більше навчальних предметів, отримали загальну суму балів за шкалою 100 – 200 не менше 790 балів, у тому числі 200 балів за щонайменше один із цих навчальних предметів (до обрахунку беруться чотири найвищі особисті результати з тих навчальних предметів, для складання яких учасника зовнішнього незалежного оцінювання було зареєстровано) та які зараховані в поточному році до закладу вищої освіти в Україні та підписали договір про навчання із закладом вищої освіти України. Якщо до переліку претендентів, які задовольняють визначеним вимогам, потрапило менше тридцяти осіб або їх тридцять рівно, премія присуджується всім із них. У разі, якщо до переліку претендентів потрапило більше 30 осіб, премія присуджується лише тим, чий результат (загальна суму балів із чотирьох навчальних предметів) є більшим щонайменше на 1 бал за результат тридцять першого претендента у переліку. Розмір однієї премії становить 100 тисяч гривень". Шановні колеги, ми рекомендуємо прийняти його за основу і в цілому і мусимо зрозуміти, що весь світ полює за талантами, і ми хочемо, щоб наша держава теж підтримувала принаймні найталановитіших випускників, хоча мусить підтримувати всіх. Дякую, колеги.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Прошу записатися: два – за, два – проти. Без обговорення? [[Шум у залі]] Добре, запишіться: два – за, два – проти. Просто народний депутат Урбанський кричить "да", а голова його фракції Батенко кричить "ні", тому якось, щоб ви розуміли. [[Шум у залі]] Все, зрозумів. Вибачте. Будь ласка, народний депутат Дубіль Валерій Олександрович, фракція "Батьківщина".
Прошу передати слово Кириленку Івану Григоровичу.
Передайте. Кому?
Кириленко Іван Григорович.
Шановні колеги, шановне товариство, зверніть увагу на останні слова, які сказав голова комітету, я їх продовжу. Сьогодні є чотири види ринків у світі. Перший ринок – ринок сировини. Там, де борсаються Габон, Буркіна-Фасо і Україна із сировиною, куди нас дуже наполегливо намагаються скинути, щоб ми повністю тільки там і були. Другий ринок – ринок готової продукції. Дивіться звіт статистики нашої і рахуйте, скільки там продукції машинобудування, переробної промисловості, харчової і так далі. І побачите, прослизитися можна. Третій ринок – ринок високих технологій. Подивіться на статистику знову ж таки наукоємність українського ВВП. Друзі, гірко, гірко і ще раз гірко. І четвертий ринок самий головний – ринок "мозгов". Це зараз трішки притихло, а в попередні роки, місяці щотижня, щомісячно олімпіади, конкурси, чого тільки в світі не проводиться, куди залучаються випускники. Наші випускники займають призові місця і їх зразу ж абсорбируют. 25 тисяч мозгов щорічно пливе з України. малесенький крок, мікроскопічний для того, щоб держава сказала, що таланти є і ми їх цінуємо, ми їх побачили. Друзі, мікроскопічний крок. Хочеться, щоб ці мікроскопічні кроки множились. Давайте законодавчі ініціативи, щоб ми виділяли, вихоплювали таланти, щоб вони залишались в Україні, інакше майбутнього немає. Ми голосуємо "за" і просимо зал підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Урбанський Анатолій Ігорович.
Прошу передати слово Ірині Мирославівні Констанкевич.
Ірина Мирославівна Констанкевич, будь ласка.
Шановні народні депутати, група "За майбутнє" послідовно підтримує освіту і підтримує те, що становить майбутнє України – це її талановитих учнів, студентів, науковців. І ми вважаємо, що один із найкращих способів підтримати цих розумних і творчих дітей – це матеріальне, фінансове заохочення. Тому ми будемо підтримувати дану постанову як актуальну і важливу. Але, разом з тим, ми хочемо наголосити, що ця постанова акцентує ще одну важливу проблему – це зовнішнє незалежне тестування. Ми вважаємо, що ЗНО – це є сучасна і найбільш оптимальна форма підтримки найкращих, обдарованих школярів. Тому ми будемо підтримувати ЗНО. І вважаємо, що потрібно і надалі все робити для того, щоб розумні школярі мали доступ до сучасної якісної освіти. І в цьому контексті важливо підтримувати також сільську молодь. Тому я прошу, щоб Міністерство освіти і науки і народні депутати звернули увагу на тих школярів, а їх 40 відсотків, які проживають на сільській території. Саме вони зараз потребують матеріальної підтримки. Саме вони потребують сучасних знань. Тому давайте сконцентруємось надалі і над цією проблемою. Дякую. Група "За майбутнє" підтримує розумне, творче заради майбутнього.
Дякую. Федина Софія Романівна, будь ласка, фракція "Європейська солідарність". Шановні колеги, я попрошу, відійдіть з проходу, щоб депутатам було зручно доходити до трибуни. Будь ласка, Софія Романівна.
Софія Федина, "Європейська солідарність". Перш за все, наголошу, що наша фракція буде підтримувати цю постанову, оскільки підтримка талановитої молоді, яка вміє думати і аналізувати – це є прерогатива для нашої української держави. Але скажіть мені, будь ласка, на кого мають орієнтуватись талановиті молоді люди в той час, коли міністр освіти у нас той, хто вкрав наукові досягнення інших науковців?! І зала Верховної Ради опустилась до такої ницості як підтримувати інтелектуальні крадіжки. Можливо, це тому, що у Верховній Раді сидять також люди без освіти. Можливо, це тому, що помічникам депутатів Верховної Ради так само не потрібна тепер за рішенням Верховної Ради освіта. Але я мушу наголосити ще на кількох моментах. Якщо ми хочемо, щоб у нас були якісні молоді люди, освічені молоді люди, які далі будуть наповнювати органи державної влади зокрема, ми маємо дати їм цілісну платформу, на яку вони будуть орієнтуватися у своїй діяльності. А на що вони мають орієнтуватися в Україні, якщо у нас на 30-му році незалежності цькують вчителів української мови, які розповідають, що і хто є агресором – московська федерація і що українська мова є засобом безпеки. Про що ми можемо говорити, коли на запити різної промосковської нечесті, яку сюди запросив і приютив Зеленський, переписують підручники, забороняють нам вшановувати українських героїв і взагалі ставлять під питання український правопис і українське буття. Тому давайте, шановні колеги депутати, будемо чесними, якщо ми хочемо підтримати талановиту молодь, так давайте розбудовувати якісну Україну.
Дякую. Лукашев Олександр Анатолійович.
Прошу передати слово Олександру Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую.
Олександр Сергійович, одну хвилинку. З мотивів ще хтось буде? "Голос", "Слуга народу", "Довіра". Зараз Колтунович, ще три виступи з мотивів і переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, вельмишановний Дмитро Олександрович. Безумовно, наша фракція підтримує дану постанову як напрям щодо дійсно підтримки талановитої молоді і освітян, і молодих науковців. Однак тут в попередніх виступах звучали слушні зауваження і щодо наукоємної продукції. І це дійсно страшна трагедія для національної економіки, коли у нас лише 1 відсоток в країні – це доля інноваційної продукції в структурі промислової. Це свідчить про те, що у нас, в принципі, відбувається не просто трудова міграція, а інтелектуальна трудова міграція, я можу сказати і за власних колег з наукового цеху, що дуже багато науковців, в тому числі і молодих, виїжджають за кордон, приймають участь у роботі в різних проектах, програмах, і, в принципі, уже не повертаються. Тому, з цієї точки зору, у нас пропозиція для профільного комітету не тільки зупинятися на освітянах і випускниках шкіл, але і підтримувати молодих вчених, аспірантів, докторантів і молодих науковців у віці до 35 років. Це другий момент. Третій. Напевно, що варто зазначити, що на сьогоднішній день бюджетною має бути підтримка відповідно технічних і природничих наук як таких, які на сьогоднішній день дійсно приймають участь у формуванні нового технологічного укладу і визначають майбутнє. Дякую за увагу.
Будь ласка, народна депутатка Піпа. Будь ласка.
Доброго дня! Піпа Наталія, Львів, 115 округ, фракція "Голос". Фракція "Голос" буде підтримувати цю постанову, тому що ми вважаємо, що справді варто давати стимули, які допомагають нашим випускникам вчитися і отримувати найкращі результати ЗНО. Але на майбутнє ми пропонуємо, що результатами ЗНО не мають бути результати, які отримають учні, батьки яких мають можливість забезпечити їм репетитора, а що кожна школа має можливість вчити так, і для цього є реформа "Нової української школи", зокрема ліцеїв, для того, щоб ми ці знання, наші учні, могли отримувати в ліцеях і школах, а не в репетиторів. Окрім того, вважаємо, що стимулом для навчання мають бути не просто гроші і премії, а, власне, бажання саме вчитися і досягати найкращих результатів в Україні. Тож на майбутнє ми будемо пропонувати і іншу систему мотивації наших учнів. Дякую.
Дякую. Бачу Грищука, бачу Білозір. Білозір Лариса Миколаївна.
Шановний головуючий, шановні колеги! Безумовно, група "Довіра" буде голосувати за цей проект постанови, треба підтримати нашу талановиту молодь. Але хотіла звернути увагу, що дуже добре, що представники профільного комітету на наступний день після схвалення указу проекту президентського про премію учасникам, там, правда, 20 щорічних премій по 5 тисяч, так подали 30 щорічних премії по 100 тисяч. Різниця, як то кажуть, відчутна, і це така змагальність здорова в повному сенсі парламенту та Президента. І хочу заявити, що Президент все ж таки перебив вже наш парламент і сьогодні заявив, що вже підписано теж указ, 250 дітей отримають по 120 тисяч (це учасники і олімпіад міжнародних, і гранти на навчання, і також за результатами ЗНО). Так що дуже гарне таке змагання між парламентом і Президентом, на користь дітей. Група "Довіра" буде підтримувати цей проект постанови.
Грищук Роман Павлович. Після цього голосуємо.
Шановні колеги, я хотів би сказати, що між змаганням і спільною підтримкою талановитої молоді є все-таки різниця – це спільна робота Офісу Президента і парламенту на підтримку талановитої молоді. Найкращі студенти, найкращі випускники, які склали ЗНО, отримають і премію в 100 тисяч гривень, і щомісячну підтримку по 10 тисяч гривень. Також запроваджується згідно наказу Президента України премія для переможців всеукраїнських олімпіад, а також міжнародних олімпіад. І сьогоднішньою постановою ми відмічаємо найкращих 30 випускників, які склали ЗНО. Я прошу підтримати всіх, хто підтримує талановиту молодь, цю постанову.
Переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтеся до голосування, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Постанови про премії Верховної Ради України для найкращих учасників зовнішнього незалежного оцінювання результатів навчання, здобутих на основі повної загальної середньої освіти (реєстраційний номер 4559). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:53:53]] За-312 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Будь ласка, Сергій Віталійович Бабак.
Шановні громадяни, шановні колеги, якісна і доступна освіта для всіх незалежно від місця проживання чи рівня доходів – це ті фундаментальні засади, на яких завжди базується робота Комітету з питань освіти, науки та інновацій незалежно від фракцій та політичних поглядів. Виходячи саме з цього, ми, члени комітету, заявляємо, будь-яка дитина, яка обере навчання у 10 класі, безумовно, піде до цього 10 класу незалежно від того, де вона мешкає. Старша профільна школа є і буде в містах, містечках, селищах, інших населених пунктах. Абсолютною маніпуляцією є твердження про те, що в сільській місцевості не буде старшої школи. Це відвертий фейк, який навіть теоретично не обговорюється. Для закріплення записуємо з нового рядка: всі діти мають і матимуть можливість вчитися в старшій школі, в закладі, розташованому поруч із місцем проживання. Чому ж взагалі виникла ця тема для обговорення? Йдеться про непростий пошук золотої середини між якістю освіти і доступністю освіти. Спробую пояснити на прикладі. Вам, депутату або депутатці, необхідна інформація про, наприклад, нюанси медичної реформи. Здається, найпростіший варіант: повернутися до сусіда та спитати. Це приклад максимально доступної освіти, але не факт, що якісної. Бо якби ви, наприклад, звернулися до мене, ця освіта не була б доступною фаховою, з точки зору медичної освіти. Що треба зробити, щоб ця освіта була якісною? Підійти, наприклад, до пана Радуцького, голови комітету. Це буде максимально якісна освіта, але ми втрачаємо в доступності та зручності. А тепер зробіть масштабування на всю державу, щоб зрозуміти, яку не просту задачу із зірочкою зараз розв’язує комітет із міністерством. Просте рішення: заміна вивіски "школа" на "ліцей" – це точно не про якість. Але допустити ситуацію, коли, наприклад, на п’ять громад одна старша школа, нехай і суперякісна, це теж не вихід. Тим більше, що є логіка процесу децентралізації: якщо громада спроможна заснувати та утримувати якісну старшу школу, ми не маємо права позбавляти її такої можливості. Сподіваюсь, проблематика пошуку компромісу зрозуміла. Ми свідомі того факту, що норми, закладені в законодавстві, не є фундаментальною константою і можуть бути запропоновані для перегляду. А ось що є фундаментальною константою для всіх членів комітету незалежно від фракції – це інтереси дитини та інтереси держави. Тому ще раз наголошую, всім, хто намагається спекулювати на цьому питанні, радимо підшукати інші теми для гучних заяв. Всі діти з будь-якої місцевості підуть до школи: до 1-го, 5-го, 10-го і будь-якого іншого класу. І це факт, закріплений в Конституції. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, вчора під час засідання і зібрання керівників депутатських фракцій та груп та при участі представників Кабінету Міністрів України та Прем’єр-міністра України була погоджена позиція щодо того, що сьогодні за процедурою ad hoc буде розглядатися законопроект реєстраційний номер 4672. В рамках цих домовленостей ми і переходимо до його розгляду. Це проект Закону про внесення змін до додатка 3 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо компенсації у зв’язку з підвищенням тарифів на електричну енергію. Всі пам’ятають постанову, яка була вчора прийнята Верховною Радою України, і в продовження цього ми оперативно, як і обіцяли, Верховна Рада готова швидко реагувати на ті виклики, які стоять і перед нами, і перед суспільством. Тому переходимо до розгляду цього законопроекту. Зараз нам необхідно прийняти рішення про включення цього питання до порядку денного. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:58:41]] За-309 Рішення прийнято. Нам необхідно скоротити строки подачі альтернативних законопроектів до дня проведення сьогоднішнього пленарного засідання, тобто до 29 січня 2021 року, згідно статті 101 Регламенту Верховної Ради України. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:59:17]] За-296 Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:59:41]] За-308 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:00:02]] За-248 Рішення прийнято. До слова запрошується Гевко Володимир Леонідович, народний депутат України. Дайте 4 хвилини – і від авторів, і від комітету, будь ласка.
Шановний Дмитро Олександровичу, шановні народні депутати і запрошені! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 29 січня оперативно розглянув законопроект 4672, метою якого є врегулювання питання фінансового забезпечення витрат на компенсацію у зв’язку з підвищенням тарифів на електроенергію. Для надання такої компенсації законопроектом передбачені видатки Міністерства соціальної політики за новою бюджетною програмою у сумі 1,4 мільярда гривень за рахунок зменшення видатків за іншою програмою цього міністерства. Законопроект є збалансований за бюджетними показниками. Але до нього не надано належне фінансово-економічне обґрунтування і розрахунки. Головне науково-експертне управління висловлює окремі зауваження до законопроекту і вважає можливим застосування пропонованого інструменту вирішення питання у поточному році. Міністерство фінансів також підтримує цей законопроект. За підсумками розгляду та враховуючи необхідність невідкладного вирішення даного питання, комітет ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект 4672 включити до порядку денного даної сесії та за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу і в цілому як закон з необхідними редакційними та техніко-юридичними правками. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Запишіться на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Лаба Михайло Михайлович.
Прошу передати слово Герусу Андрію.
Герус Андрій Михайлович.
Доброго дня! Дякую. Дійсно, даний законопроект є дуже важливий для того, щоб його ми прийняли сьогодні. І справа в тому, що таким чином ми вирішимо проблему з електроопаленням в тих містах, де є електроопалення, а де немає газового опалення, і відбудеться компенсація. Відповідно громадяни споживачі не відчують зростання тарифів, тому що компенсація відбудеться на рівні постачальника електроенергії. Якщо ми його сьогодні приймемо, то ми врегулюємо проблему за січень, за лютий і за весь цей опалювальний період. Тому дуже важливо, щоби ми сьогодні проголосували. Він також включає компенсацію для багатодітних сімей і для дитячих будинків сімейного типу. Тому прошу всіх підтримати і проголосувати сьогодні цей законопроект.
Дякую. Рудик Сергій Ярославович.
Прошу передати слово Тарасу Батенку.
Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, ви знаєте, коли в головах урядовців у нас туман, нам страшно стає за державу. З одного боку, нам пропонують зробити начебто добре діло: виплатити компенсацію тим громадянам України, які постраждали від свавільного рішення уряду і НКРЕ щодо збільшення тарифів на електроенергію. З іншого боку, у нас є морально-етична складова, ми фактично своїм рішенням освячуємо підняття тарифів, і уряд підняв, а тепер ми маємо дати компенсацію. Причому за рахунок кого? Законопроект нам, друзі, не дає жодної гарантії, що уряд дослухається до норм прийнятої вчора нами постанови Верховної Ради України, якою доручалося уряду повернути пільгову ціну електроенергії споживання, що не перевищує 100 кіловат. Більше того, опосередковано такий проект закону свідчить про те, що уряд не збирається враховувати побажання депутатського корпусу, що видно з цього закону. Крім того, маємо підозру, що цей законопроект демонструє, що уряд взагалі багато що не планує робити. Ризиком законопроекту уряду, як і депутатського, є те, що вони не містять норм, які б дали відповідь на питання, який буде розмір таких компенсацій. За рахунок кого буде відбуватися така компенсація? Скільки наших громадян, співгромадян можуть розраховувати на такі компенсації? Вбачається, що ці питання уряд планує врегульовувати в ручному режимі, як і багато що в рамках державного управління цінами, на власний розсуд, що не сприяє, звичайно, правовій визначеності та може бути джерелом зловживань, маніпуляцій, і що найстрашніше в цій ситуації – популізму. Найнебезпечніша, на нашу думку, викликає пропозиція депутатського законопроекту щодо направлення на компенсацію коштів, що спрямовуються з державного бюджету на субсидії. Тобто замість допомогти громадянам України вишукати додаткові джерела коштів, зменшується підтримка у вигляді субсидій. Спершу ми їх мали 90 мільярдів, на цей рік маємо 36 мільярдів, ми їх далі скорочуємо, ми кажемо, що субсидій вистачає, а тепер фактично ми. багато співгромадян можуть не дорахуватися. Тому фактично законопроект однією рукою дає підтримку людям, а іншою забирає. Ми, безумовно, підтримуємо його, але є багато питань, чи ми реально.
Юрчишин. Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, нам доведеться голосувати за цей законопроект, і по його суті я скажу дуже мало. Але я хочу ще раз наголосити, що дивна ситуація, коли ми знову в останню мить, а саме сьогодні останній день, коли треба прийняти цей закон, його підписати, опублікувати, щоб він вступив в дію, ми робимо роботу за уряд. Це погана робота, особливо тоді, коли всі колеги могли мати змогу зустрітися з Кабінетом Міністрів, з міністерством, з Міністерством фінансів і запитати ще тиждень тому, що їм потрібно для того, щоб заплатити цю допомогу по скасованим пільгам на електроенергію. На жаль, сьогодні тільки ми побачили цей текст, на жаль, за нього доведеться голосувати. Але це, ще раз, сигнал всім нам, що нам треба якось доносити уряду, що у нас все ж таки парламентсько-президентська республіка, вони найняті нами для того, щоб допомагати і робити роботу на користь людей і вносити законопроекти хоча би за тиждень, а не за день, за які в терміновому порядку треба голосувати. Дякую.
Дякую. Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, ви розумієте, що відбувається так: спочатку в інтересах Фірташа ми підвищуємо ціни на газ, де 89 відсотків облгазів йому належать; в інтересах Ахметова зупиняємо, зменшуємо атомні блоки; в інтересах Коломойського вводимо посередників при продажу електроенергії, від чого страждають люди; в інтересах Зеленського забираємо ці кошти з субсидій, а не з його Офісу Президента і не з прокуратури і намагаємося передати цими грошима когось десь врятувати. Існує постанова "Європейської солідарності", де абсолютно чітко ми вимагаємо підвищити субсидії, припинити державне марнотратство і державну корупцію на Офісі Президента, прокуратурі в державному крадівництві. За рахунок субсидій допомогти людям перейти в ринок, врегулювати цей ринок, забрати цей ринок з олігархічних рук і зробити його прозорим. Натомість, що нам пропонують? Уряд ще 27 числа прийняв рішення без закону, без нічого, за повним беспределом, ввести ці компенсації. Як вони прийняли, коли не було закону? Чому цей закон вноситься лише сьогодні сюди в зал? Звідки пропонується взяти гроші для цього закону? Звичайно, ми будемо дбати про людей. Ми розуміємо, що ті люди, які живуть і не мають газу в гірських районах, в негазифікованих районах, через підвищення цін на електрику в інтересах олігархів, того ж Коломойського, яке ви допустили в цьому залі, страждають. Звичайно, ми думаємо, щоб допомогти цим людям. Але ці люди повинні знати, хто їх дурить. І ті, хто не може, не має чим заплатити за газ, мають знати, кому ці гроші зараз пішли. Дякую.
Зараз Колтунович, Кулініч. Після цього Крулько. І переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Колтунович Олександр Сергійович з мотивів.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! Ну, по-перше, ніхто не відновив пільгову норму на електроенергію до 100 кіловат-годин по 90 копійок, пропонують її частково компенсувати. Перше. Друге. В документах до бюджету додається, що 36,6 мільярда на субсидії. Просто дроблять цю цифру, виділяють 35,2 на загальні субсидії і 1,4 мільярда гривень окремо на електроенергію. Ось, ніякої прибавки немає, ось що робиться і для чого це показується. Далі. Не вирішується питання і отримувачів субсидій по домогосподарствам. Як було 3 мільйони, так і отримають, так вони і будуть отримувати їх в тому невеличкому обсязі. Тому, на наш погляд, необхідно збільшити загальний обсяг субсидій. І тоді таким чином вказати, що реально буде додаткова доплата. Ви ж згадайте, ви ж збільшили ціни на газ, на гарячу воду, на електроенергію, на опалення і ряд інших похідних. А сьогодні ми маємо відповідну знижку лише фактично на електроенергію. Ми підтримаємо за основу. Але просимо врахувати це в подальшій роботі. Дякую.
Кулініч Олег Іванович.
Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, наша група буде підтримувати цей законопроект. Тому що він частково вирішує питання з житлово-комунальними послугами. Він вирішує проблему тих споживачів, які перейшли на електроопалення, але частково. Питання з врегулюванням залишається ще відкритим з тарифом на житлово-комунальні послуги. Тому що дуже багато проблем. Тому ми чекаємо від уряду терміново нових ініціатив законодавчих. Треба врегульовувати ситуацію і з газопостачанням. Люди продовжують виходити на акції протесту, постійно звертаються до депутатів, до депутатів-мажоритарників, зокрема з нашої групи. Тому уряд повинен терміново реагувати і вносити законодавчі ініціативи до Верховної Ради, а ми готові їх підтримувати. Ми будемо підтримувати всі законопроекти урядові, інших фракцій і груп, які будуть направлені на здешевлення тарифів на житлово-комунальні послуги. Дякую
Дякую. Іван Іванович Крулько, будь ласка, фракція "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні українці, от я хотів би до вас звернутися в першу чергу. Вносять в сесійну залу такі надтермінові законопроекти, за день внесли, за день в комітет, за день голосування за основу і в цілому, начебто рятують людей тих, яким підвищили ціни на електроенергію і які опалюються електричними котлами, і от давайте ми їм знайдемо компенсацію. А я, коли дивлюсь на ці всі закони, у мене одне питання: а може досить дурити людей. Ви подивіться на джерела, звідки беруть ці гроші, ці гроші беруть із субсидій. Тобто і так в цьому році скоротили кількість субсидій, скоротили кількість тих, хто. родини, які отримують субсидії. Так ще тепер 1 мільярд 400 субсидій заберуть, щоб компенсувати тим, яким підняли ціни за електроенергію. А в мене запитання: а може не треба ціни на електроенергію піднімати. А може давайте дослухаємося "Батьківщини" і ціни на газ зробимо адекватними, і тоді не потрібно буде такої кількості субсидіантів? Бо коли, мені здається, такі виходять законопроекти, що начебто ми когось рятуємо. Та нікого ми не рятуємо, ми перекладаємо з однієї кишені в іншу, а насправді.
Дякую. Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до голосування. Готові? Ставимо за основу, після цього в цілому. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до додатка № 3 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо компенсації у зв’язку з підвищенням тарифів на електричну енергію (реєстраційний номер 4672) Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:14:00]] За-311 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до додатка № 3 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо компенсації у зв’язку з підвищенням тарифів на електричну енергію (реєстраційний номер 4672). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:14:42]] За-310 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 217, "Опозиційна платформа – За життя" – 16, "Європейська солідарність" – 19, "Батьківщина" – 17, "Партія "За майбутнє" – 17, "Голос" – 10, "Довіра" – 15, позафракційні – 9. Ще раз дякую, шановні колеги. Руслан Олексійович Стефанчук.
Шановні колеги, є пропозиція, враховуючи нагальність цього питання, проголосувати доручення Голові Верховної Ради. дозвіл Голові Верховної Ради підписати прямо зараз цей законопроект і направити на підпис Президенту з тим, щоб ми встигли ще опублікувати даний законопроект. Якщо немає заперечень, я хочу поставити на голосування таку пропозицію: дати дозвіл Голові Верховної Ради на підписання цього законопроекту невідкладно. Готові голосувати? Прошу підтримати та голосувати. [[12:15:57]] За-310 Рішення прийнято.
Дякую, шановні колеги. Наступне питання порядку денного – це також важливий законопроект, реєстраційний номер 4613. Вчора ми голосували його в першому читанні. Так само, застосовуємо процедуру ad hoc, про яку було домовлено. Вам розданий проект Закону про внесення змін до Закону України "Про лікарські засоби" щодо державної реєстрації лікарських засобів під зобов’язання (реєстраційний номер 4613). Шановні колеги, хтось буде наполягати на правках? Будуть. Хто буде наполягати? Сюмар Вікторія Петрівна, 37 правка.
Колеги, я насправді хочу подякувати комітету і сказати, що на прикладі цього закону ми побачили, що парламент може бути швидким і ефективним у відстоюванні інтересів українців. І це просто от той зразок, який треба наслідувати. Тому що фактично нам вдалося із дуже недосконалого документа за один день зробити абсолютно зрозумілий законопроект, який передбачає можливість швидко реєструвати в Україні вакцини самі сучасні. Ми, ключове, заборонили експерименти на українцях від того, щоби тут масово кололи російську вакцину, яка не пройшла клінічних випробувань і показує дуже сумнівні результати, і викликає багато сумнівів у світі. І це заборонено, оскільки ця вакцина розроблена в державі-агресора, ця поправка врахована, особливо за це дякую. І, звичайно, цей закон тепер стосуватиметься суто вакцин проти COVID-19, а не про всіх експериментальних ліків. Тому ще раз подяка комітету і звісно. Ми будемо підтримувати цей законопроект.
Дякую. Можемо не голосувати її. Правильно? Яка правка, Нестор Іванович? Включіть мікрофон. Яка правка?
Просимо правку номер 1 на підтвердження після мого виступу.
Ні, Нестор Іванович.
Як, ні?
Це ж маніпуляція.
Це моє право.
Номер правки який?
Один.
Правка номер 1. Добре.
Шановні колеги, вчора, під час засідання Комітету з питань охорони здоров’я, відбулося ганебне явище, політика буде впливати на здоров’я наших громадян. Обмежити можливість отримати вакцину від країни, де, до речі, знаходиться завод виробника AstraZeneca, і, можливо, нам потрібно буде у AstraZeneca закуповувати вакцину, яка виробляється в Російській Федерації, а ми з прийняттям цієї недолугої поправки не зможемо. 14 країн вже зареєструвало "Спутник V", до 20 лютого буде 25 країн. Сербія, Угорщина, з дня на день Німеччина. Що ж ви робите? Дякую за увагу.
Позиція комітету.
Правка врахована. Шановний Нестор Іванович, комітет був сьогодні. А, друге, ми не забороняємо виробництво AstraZeneca, ми кажемо про розробку вакцин. Ми не кажемо про виробництво, ми кажемо про розробку вакцин. В цій правці йде мова про розробку, не про виробництво.
Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Ви наполягаєте на голосуванні. Ставлю на голосування правку номер 1 народного депутата Радуцького. Вона була врахована комітетом. Зараз підійдуть колеги і будемо голосувати. Запросіть народних депутатів до зали. Після цього переходимо до голосування за закон в цілому. Я вимушений поставити правку. Ми ж домовлялися, що в кінці ставляться правки на підтвердження. Бачите, ваш же ж колега піднімав. Олександр Сергійович, ви знаєте. Готові голосувати? Правка номер 1 Радуцького, комітетом підтримана, ставлю її на підтвердження. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:20:44]] За-280 Рішення прийнято. Можемо переходити до голосування? Дякую, шановні колеги. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про лікарські засоби" щодо державної реєстрації лікарських засобів під зобов’язання (реєстраційний номер 4613). Готові голосувати? Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:21:32]] За-280 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Давайте по тій самій процедурі. По фракціях покажіть. "Слуга народу" – 206, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 20, "Батьківщина" – 16, Партія "За майбутнє" – 6, "Голос" – 10, "Довіра" – 13, позафракційні – 9. Щодо дозволу.
Шановні колеги, також враховуючи нагальність розгляду цього питання, та сама пропозиція проголосувати дозвіл Голові Верховної Ради сьогодні невідкладно підписати цей законопроект і направити на підпис Президенту України. Якщо немає заперечень, я ставлю на голосування і прошу підтримати та проголосувати. [[12:22:25]] За-282 Рішення прийнято. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я звертаюсь до профільних комітетів щодо цього законопроекту та попереднього і до Апарату Верховної Ради оперативно підготувати всі необхідні матеріали, щоб я міг підписати ці законопроекти і направити на підпис Президенту. Тому що нам вкрай важливо, щоб завтра ці законопроекти були оприлюднені і вступили в силу. Дякую. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності (реєстраційний номер 3822). Нам необхідно прийняти рішення про включення до порядку денного цього законопроекту. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:23:34]] За-229 Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:23:57]] За-227 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скорочення процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:24:18]] За-220 Рішення прийнято. До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Копитін Ігор Володимирович. Дайте 4 хвилини – від авторів і від комітету. Будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки на своєму засіданні 20 січня 2021 року розглянув проект Закону України про особливості реформування підприємство оборонно-промислового комплексу державної форми власності (реєстраційний номер 3822) (від 16.12.2020 року). Законопроект передбачає суттєве реформування дуже важливого сектору економіки оборонно-промислового комплексу. Зокрема, ним передбачено: трансформацію Державного концерну "Укроборонпром" на акціонерне товариство; перетворення підприємств, що входять до складу концерну, на господарські товариства; запровадження корпоративної моделі управління об’єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексні за міжнародними стандартами; створення нових галузевих бізнес-одиниць; прозорих, конкурентоздатних та прогнозованих господарських товариств, здатних виробляти якісну сучасну техніку; направлення усіх коштів від реалізації надлишкового та непрофільного майна державних підприємств ОПК виключно на потреби цих підприємств, і ці кошти не зможуть бути виведені з галузі. За результатами обговорення положень законопроекту, зауважень ГНЕУ комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти в першому читанні та за основу проект Закону України про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державних форми власності (реєстраційний номер 3822). Шановні колеги, прошу прийняття даного законопроекту є необхідною передумовою для створення умов належного функціонування та розвитку оборонно-промислового комплексу держави, виведення підприємств з кризи, забезпечення прозорого та сталого управління ними. Дякую за увагу і прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Шараськін Андрій Андрійович.
Дай Боже здоров’я. Прошу дати слово Рахманіну.
Рахманін Сергій Іванович.
Шановні колеги, реформа оборонно-промислового комплексу, а особливо в такий чутливий період, як війна, є дуже важливий. Цей законопроект є дуже важливим кроком в напрямку реформи оборонно-промислового комплексу. Дякувати Богові, цей законопроект дійшов до зали Верховної Ради, тому що приблизно рік різні міністерства і відомства не могли домовитися між собою з приводу його подальшої долі. Фракція "Голос" в першому читанні буде підтримувати цей законопроект, але в ньому є суттєві недоліки. Зокрема, стосуються певних процедур, які пропонується робити фактично в ручному режимі, а також речей, які стосуються оцінки майна. Тому наша остаточна позиція буде залежати від того, якою буде редакція перед другим читанням, але в першому читанні ми будемо підтримувати, і закликаємо зробити це наших колег. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Кузбит Юрій Михайлович, фракція "Слуга народу". Юрій Михайлович Кузбит. Юрій Михайлович. Ви просилися слова. Я даю вам слово. Ви передумали, так? Народний депутат Крулько Іван Іванович, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Прошу передати слово колезі Наливайченку Валентину Олександровичу. Дякую.
Будь ласка, Валентин Олександрович.
Наливайченко, фракція "Батьківщина". Шановні пані та панове! Шановні громадяни України! Пропонується вам зараз від провладної монобільшості за. протягом останніх двох днів без погодження, до речі, з жодною депутатською групою законопроект "як вкрасти оборонні підприємства України". Нічого іншого ви в цьому законопроекті не побачите. І я скажу вам, чому. 116 підприємств, вся оборонка, яка зараз дивиться засідання цієї Верховної Ради (авіаційні підприємства Харкова, "Антонов" і так далі по всій країні), що чекали від вас, народних депутатів, які не так давно їздили на передову? Я вам скажу що. Прямих державних замовлень, знищення корупції. І припиніть обкрадати і обдирати самі оборонні підприємства, які можуть заробляти, заробляють. А підприємство "Антонов", яке ледь дихає, з нього минулого року забирали 40 мільйонів гривень. Куди? Правильно, функціонери "Укроборонпрому". Навіщо ця корупційна прокладка? І навіщо вона зберігається цим законопроектом? І ще одне. Для фахівців. Чому поперед возу побігли, якщо заплановано засідання РНБО, якщо там буде головувати Президент, і там тільки будуть розглядати, що робити? Навіщо цей законопроект? Навіщо хочуть вкрасти оборонні підприємства України? Наша чітка позиція. Оборонні підприємства належать державі. Оборонний захист держави – це прямий обов’язок кожного народного депутата. Не заробляти, не перетворити на акціонерне товариство і стати багатими за рахунок оборонки, а навпаки: запустити двигун оборонно-промислового комплексу, захищати країну і дати можливість нашим оборонцям працювати і виготовляти таке потрібне оборонне обладнання, зброю для захисту країни та ще і в День пам’яті Героїв Крут. Слава Україні!
Героям слава! Будь ласка, народний депутат Павленко Ростислав Миколайович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Прошу передати слово Михайлу Забродському.
Михайло Забродський, будь ласка.
Шановні колеги, фракція політичної партії "Європейська солідарність", беззаперечно, визнає критичний, без перебільшення критичний стан речей, який зараз відбувається в Державному концерні Укроборонпром. І вітає всі надзвичайні заходи, які запропоновані новим керівництвом для того, щоб зрушити з цієї мертвої точки і, дійсно, дати можливість вітчизняному військово-промисловому комплексу працювати на благо країни, на благо наших силових структур і не тільки Збройних Сил. Беззаперечно, зазначений закон є кроком вперед в цьому напрямку, але на сьогодні ряд фахівців відмічають, що окремі механізми, які вписані в цей закон, і я мову веду не лише про поділ на холдинги, а саме про процедурні моменти, носять всі ознаки так званої прихованої приватизації. І на сьогоднішній день ми вбачаємо в цьому моменті дуже серйозну загрозу на рівні загрози національній безпеці України. Наша політична фракція не буде підтримувати в першому читанні зазначений закон, але в будь-якому випадку ми готові до подальшої співпраці. Дякую.
Дякую. Ще бажає хтось висловитись?
Да. Колтунович Олександр Сергійович, після цього Рудик. Бажаючих більше з мотивів немає? Олександр Сергійович Колтунович, включіть, будь ласка, мікрофон і запросіть народних депутатів до зали.
Дякую. Вельмишановний пане Голово, наша фракція не буде підтримувати таке псевдореформування об’єктів оборонної промисловості, тому що уже не вперше пропонується під соусом "модернізації" банальна здача в оренду об’єктів, наприклад, "Антонова" та інших стратегічних підприємств. Неприпустимими для нас є, наприклад, така норма ,як порядок безоплатної передачі майна та зміни обтяження, що не містять запобіжників проти можливих корупційних зловживань Також, на наш погляд, до наглядової ради Укроборонпрому як суб’єкта управління об’єктами державної власності теж є неприпустимим, що вводяться фактично незалежні від держави і члени наглядової ради, і заробітна плата там визначається самостійно самою ж наглядовою радою. Ми з вами неодноразово намагались внести і запобіжники щодо обмеження розміру виплат членам наглядових рад. Також є законопроект пана Стефанчука, якщо не помиляюсь, щодо прозорості і нарахування. Але не може держава здавати підприємство "Антонов" в оренду під суди.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, ні я, ні члени депутатської групи "Партія "За майбутнє" не будуть голосувати за цей законопроект. Слова економічна безпека і захист інтересів держави закінчаться після того, коли ви ознайомитесь з метою прийняття цього законопроекту. Все, що дальше ви прочитаєте, буквально звучить наступним чином. Перше: передача між учасниками за спрощеною процедурою майна. Друге: вивільнення обтяженого майна учасників концерну до господарських товариств. Третє: передача єдиних майнових комплексів учасників концерну та пакетів акцій господарських товариств. Дерибан – все, що переслідує і є метою – цей законопроект. Замість того, щоб реформувати, ви зараз услід за вчорашнім рішенням про те, щоб скоротити протягом 2 років працівників СБУ, після того, як ви скоротили вже армію, ви продовжуєте підривати оборонний комплекс! Пройде кілька років, і ви за це будете відповідати зовсім в інших місцях.
Запросіть, будь ласка, народних депутатів до зали. Переходимо до голосування. Ставлю на голосуванні пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності (реєстраційний номер 3822). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:36:00]] За-227 Рішення прийнято. Дякую. По фракціях покажіть, будь ласка. Руслан Олексійович Стефанчук – з процедури.
Вельмишановні колеги, з процедури, якщо можна, у нас залишилося дуже небагато часу до закриття нашої сесії, і є пропозиція два законопроекти, по яких одноголосна була підтримка на комітетах, це вже озвучений зараз 3952 про відкритість інформації по заробітних платах державних акціонерних товариств і 4538, який стосується змін до науково-технічної інформації, щоб їх поставити зараз і з мінімальним обговоренням, якщо ви не проти. 3952 і 4538.
Немає заперечень? Який "проти"? 3952, ви проти? Шановні колеги, є пропозиція Руслана Олексійовича, тоді ми зараз через голосування залу чи можемо одразу перейти до розгляду законопроекту 3952? Через голосування перенесене? Добре. Ставлю на голосування пропозицію Руслана Олексійовича Стефанчука щодо зміни порядку розгляду питань під час цього пленарного засідання, а саме: щоб Верховна Рада розглянула зараз питання проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення відкритості інформації про розмір оплати праці в державних компаніях (реєстраційний номер 3952). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:38:56]] За-249 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду цього питання порядку денного. Пропонується його розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:39:22]] За-225 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Стефанчук Руслан Олексійович.
Вельмишановні колеги, я дуже вдячний за підтримку цієї ініціативи про перенесення, тому що питання є надзвичайно важливим. Це вже друга спроба добитися в залі парламенту відкритості інформації щодо заробітних плат окремих керівників і членів наглядових рад державних акціонерних товариств. Справа в тому, що перший раз вона була спробою, коли ми намагались змусити їх декларуватися. Але, на превеликий жаль, різні сили зробили так, щоб це провалилося в залі. Сьогодні ми пішли другим шляхом – двох законопроектів. Перший законопроект слухається сьогодні. Це питання щодо забезпечення відкритості інформації про структуру, принципи формування та розміри оплати праці, винагороди, додаткового блага керівника, заступника керівника, юридичної особи публічного права державного підприємства і так далі, щоб ця інформація повністю і відкрито публікувалася на сайті відповідного органу акціонерного товариства державного. Тому, шановні колеги, після цього є другий етап, другий законопроект, про який я буду просити, це все-таки повернутись до питання декларування цих керівників. Тому що країна, яку ми хочемо збудувати, повинна будуватися на відкритих і чесних принципах формування заробітної плати. І народ України повинен розуміти, хто і за що отримує заробітну плату в цій державі, а не відсилати народних депутатів, що ця інформація носить характер приватної і таємничої. Шановні колеги, я прошу підтримати цей законопроект, а також і наступний законопроект. І тільки тоді, коли в нас все буде зрозуміло, відкрито і чесно, ми забезпечимо довіру один до одного і до тих організацій і підприємств, які функціонують за рахунок і на благо українського бюджету. Дякую.
До слова запрошується заступник голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Кравчук Євгенія Михайлівна.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! 30 вересня на своєму засіданні Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув законопроект 3952. Його мета – розсекретити інформацію про зарплати та грошові винагороди керівництва державних компаній. Сьогодні така інформація закрита і це не сприяє прозорій роботі підприємств. Йдеться про юридичних осіб, в статутному капіталі яких понад 50 відсотків прямо чи опосередковано належать державі або територіальній громаді. Фактично мешканці України або певної громади є співвласниками таких юридичних осіб. Подібні підприємства можуть фінансуватися з державного або місцевого бюджетів. То чому люди не мають права знати, куди саме йдуть їх гроші і в якій сумі? Законопроект вносить зміни до законів України "Про захист персональних даних" та "Про доступ до публічної інформації". Наш комітет, беззаперечно, підтримує ініціативу народного депутата Руслана Стефанчука. Більше того, ми вважаємо за доцільно розширити сферу дії документа. До нього варто включити комунальні підприємства, установи і організації, діяльність яких заснована на основі майна територіальних громад та може фінансуватися з місцевих бюджетів. Ці зміни пропонується внести до другого читання. ГНЕУ у своєму висновку не заперечує щодо можливості прийняття цього законопроекту. За результатами обговорення на комітеті наш комітет рекомендує прийняти законопроект 3952 у першому читанні за основу. Прошу підтримати.
Необхідно обговорення? Запишіться, будь ласка: два – за, два – проти, по фракціях. Мазурашу Георгій Георгійович.
Да, безумовно, така законодавча ініціатива є дуже актуальною зараз, особливо в контексті очікування в суспільстві від нас встановлення справедливості, задля чого, власне, і обирали нашого Президента Володимира Зеленського, і нас всіх, разом взятих. Тому треба нам разом рухатися в цьому напрямку саме і обмеження це лише перший крок, я думаю, що ми все-таки дійдемо до того, що ми обмежимо суттєво зарплати з бюджету, а кому мало їх буде, то нехай ідуть у приватний бізнес і заробляють хоч мільйони, мільярди, сплачуючи податки. Тому я, звісно, що прошу колег підтримати цей законопроект. А до другого читання ще внести зміни, які, зокрема, озвучила колега Євгенія. Так що прошу підтримати.
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні колеги, прозорість – це, звичайно, неймовірно позитивна риса нинішнього уряду і після цього голосування, очевидно, і парламенту. Ми вчора це побачили, коли виступав з цієї трибуни пан Вітренко, який прозоро натякнув нам, що, бачите, ми будемо його 40 мільйонів в декларації, поки не пройде 7 днів. І він був правий. Цю людину висунув прем’єр з подачі кого, ви знаєте, Володимира Олександровича Зеленського, на посаду Першого віце-прем’єра. А нам сьогодні представники "слуг" розповідають про те, що все буде прозоро. Сьогодні статки керівників державних підприємств відомі всім в Україні. Запитайте чого вони обурюють людей? Тому що вони занадто великі. Це з одного боку. З іншого боку, ці люди хизуються своїми зарплатами і розповідають, що їх мало. Пам’ятаєте, Новосад з її 36 тисячами гривень, за які неможливо утримати дитину, пам’ятаєте, керівника "Укрзалізниці" з його мізерними 625-ма, Коболєва, всіх керівників підприємств, які на сьогоднішній день є. Людей цікавить, щоб вони отримували, як люди прості, а не прозорість. Ну, дізнаємося ми знову про те, хто отримує великі гроші. Нам треба терміново приймати рішення про те, щоб повернути норму під час карантину: 10 мінімалок – це максимум, що може отримувати керівник державного підприємства. Це та норма, яку уряд відмінив 26 жовтня, повернув всі зарплати, які були у них до того, як. Тому, товариство, давайте доопрацюємо цей документ і не будемо зупинятися на півкроках.
Кириленко Іван Григорович. Івченко Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Колеги, давайте покажемо цих героїв вже українському суспільству. Давайте нарешті покажемо їхні колосальні заробітні плати, які отримують члени цих наглядових рад. Я пам’ятаю, що в 16-му році було прийнято рішення про корпоратизацію державних підприємств. Але, колеги, скажіть мені, будь ласка, де в приватних підприємствах, які показують колосальні збитки, є така можливість давати такі заробітні плати членам або керівництву відповідних підприємств. Ви тільки вдумайтесь, "Укрзалізниця" – мінус 8,7 мільярда. Натомість в наглядових радах по 15 мільйонів гривень отримують люди. Журналіст, який ніколи не працював в "Укрзалізниці", отримує більше 2 мільйонів в місяць. У самого "рильце в пушку", а про нас з вами пишуть різні пасквілі. Колеги, скажіть, "Нафтогаз", люди отримують мільйон гривень у день, ставлять собі заробітні плати, натомість показали по минулому році мінус 11,5 мільярда. Яким чином це можливо в бідній країні? Президент намагався сказати під час того, коли обирався, що будуть отримувати освітяни зарплату 4 тисячі доларів, натомість він не зупинив саме тих людей, які витягують з бюджету колосальні статки. Давайте їх покажемо, колеги, українському суспільству. Хочу також вам сказати, "Укрнафта" – мінус 852 мільйони. Колеги, десять державних підприємств Держгеокадастру показали збитки мінус 10 мільйонів, натомість заробітні плати там набагато вищі, ніж отримують міністри і депутати. Давайте цих героїв покажемо українському суспільству і підтримаємо закон. Дякую.
Дякую. Колтунович – з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Правильно? Колтунович Олександр Сергійович. Запросіть народних депутатів до зали.
Дякую. Шановний пане Голово, на сто відсотків підтримуємо ідеї щодо того, щоб дане нарахування і ці всі виплати були публічними. Але ми пропонуймо йти далі. У нас є законопроект 4199, де врегульовує, наприклад, член наглядової ради: обов’язково базова вища освіта в галузі. Якщо це залізничник – значить профільна, обов’язковий досвід роботи не журналіста, а, наприклад, в залізниці. Обов’язковий такий фактор: якщо підприємство збиткове, значить ніхто не отримає виплати. Ще один момент. Якщо людина або інша там є громадянином України, він може бути членом наглядової ради, якщо немає громадянства, значить гуляє і відстоює інтереси іноземних країн. І на завершення. Ми, безумовно, готові надати пропозиції до цього законопроекту, але просимо розглянути 4199 як такий, який буде врегульовувати виплати. І останнє. Звертаємо увагу Кабінету Міністрів, який під шумок скасував норму в обмеження десять мінімальних заробітних плат, яку ми вводили відповідно в бюджетних змінах. Тому просимо повернути цю норму також. Дякую.
Дякую. Всі готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення відкритості інформації про розмір оплати праці в державних компаніях (реєстраційний номер 3952). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:51:06]] За-282 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання. Шановні колеги, не було заперечень щодо того, щоб розглянути без обговорення 4538, це проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про пріоритетні напрями розвитку науки і техніки"? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про пріоритетні напрями розвитку науки і техніки" (реєстраційний номер 4538). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:51:56]] За-282 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проекту Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про пріоритетні напрями розвитку науки і техніки" (реєстраційний номер 4538). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:52:33]] За-284 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціях, будь ласка. Партія "Слуга народу" – 198, "Опозиційна платформа – За життя" – 16, "Європейська солідарність" – 18, "Батьківщина" – 16, партія "За майбутнє" – 4, "Голос" – 10, "Довіра" – 13, позафракційні – 9. Руслан Олексійович.
Шановні колеги, давно у нас цього не було. Відповідно до статті 60 зі значком 1 Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "За українську Бессарабію". Співголовами цього об’єднання обрано народних депутатів України Урбанського Анатолія Ігоровича, Плачкову Тетяну Михайлівну та Колебошина Сергія Валерійовича. Вітаю колег зі створення депутатського об’єднання.
Дякую. Горенюк Олександр Олександрович – з процедури.
Вітаю, шановні колеги! Є пропозиція проголосувати без обговорення законопроект 3805. Це підтверджено і проголосують, підтвердять всі фракції. Стосується вирубки зелених насаджень в межах населених пунктів. Прошу підтримати та проголосувати.
Шановні колеги, є заперечення? 3805. Немає заперечень. Ставлю на голосування пропозицію про зміну черговості розгляду питань порядку денного щодо того, щоб розглянути зараз законопроект (реєстраційний номер 3805). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:54:32]] За-280 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за порушення порядку видалення зелених насаджень (реєстраційний номер 3805). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:55:12]] За-281 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 197, "Опозиційна платформа – За життя" – 16, "Європейська солідарність" – 18, "Батьківщина" – 14, "Партія "За майбутнє" – 5, "Голос" – 10, "Довіра" – 15, позафракційні – 9. Шановні колеги, у нас залишилось буквально 3 хвилини. Відповідно до статті 85 Конституції України чергова п’ята сесія Верховної Ради України дев’ятого скликання розпочне свою роботу 2 лютого 2021 року. Четверту сесію Верховної Ради України дев’ятого скликання оголошую закритою. [[Лунає Державний Гімн України]] Дякую, колеги. До зустрічі у понеділок та вівторок.