Шановні народні депутати, прошу підготуватися до реєстрації. Реєструємось. [[16:01:24]] У залі зареєстровано 400 народних депутатів. Вечірнє засідання оголошую відкритим. Продовжуємо розгляд питань порядку денного. У нас із розділу «Для повторного розгляду з пропозиціями Президента України» залишився один законопроект. Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо ставки акцизного збору на етиловий спирт для медичної галузі" з пропозиціями Президента України від 26.10.2004 року. Реєстраційний номер 4191. Заступник міністрів фінансів Мярковський Анатолій Іванович, будь ласка. Будь ласка, Анатолій Іванович, 3 хвилини. Підготуватися Семинога.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Верховною Радою України 6 жовтня 2004 року був прийнятий в новій редакції з урахуванням пропозиції Президента України Закон України номер 2058 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо ставки акцизного збору на етиловий спирт для медичної галузі». Але до цього закону Президент України також надав свої пропозиції. Головна пропозиція стосується того, що ми не можемо підтримати, щодо зменшення ставки чи відновлення пільгової ставки акцизного збору з діючим на сьогоднішній день до 2 гривень, яка діяла в 2003 році. Аргументація цієї пропозиції наступна. Що протягом періоду з якого було відмінено пільгову ставку, ми бачимо, що значно збільшилося надходження акцизного збору до державного бюджету. Якщо в 2003 році ці надходження на лікеро-горілчані вироби склали 1,1 мільярд гривень, то в 2004 році вони встановили 1,6 мільярдів гривень, в 2005 році – 2,1 мільярд гривень планується цих надходжень. Це значить, що таким чином були перекриті схеми по яким уникали платники податків сплати цього доходного джерела до бюджету. Разом з тим розуміючи, що необхідно, значить забезпечити не збільшення цін на ліки, урядом було прийнята постанова від Кабінету Міністрів від 17.06.2004 року номер 1801 якою передбачається і це вже діє протягом 3 років компенсація різниці в ставках акцизного збору для виробників лік. І в 2004 році на цю мету було передбачено в бюджеті для Міністерства охорони здоров’я 92,5 мільйонів гривень, використано 56,5 мільйонів, на 2005 рік передбачено 63 мільйонів гривень, використано за 7 місяців – 37,7 мільйонів. І на 2006 рік передбачається в проекті бюджету 73 мільйони гривень. На нашу думку в повному обсязі компенсує те збільшення акцизного збору яке для визначеного постановою Кабінету Міністрів переліку лікарських засобів відбулося. Але однозначно необхідно значить привернути увагу на те, що всі закони, які мають вплив на бюджет, мають бути введені в дію до 15 серпня року, що передує плановому. Тому в даному випадку також необхідно звернути увагу на термін введення в дію. І також ми розглянули нове версію проекту закону 4191, який поданий народним депутатом Жебрівським, і вважаємо, що також ми не можемо підтримати зменшення ставки в цьому законі до нуля, оскільки це дасть можливість застосовувати схеми.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Член Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Семинога Анатолій Іванович.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! До вашої уваги подається проект Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо ставки акцизного збору на спирт етиловий для медичної галузі", реєстраційний номер 4191, у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента Леоніда Кучми та народних депутатів України. У прийнятому 6 жовтня 2004 року Верховною Радою України законі запроваджувалася ставка акцизного збору на спирт етиловий, що використовується у медичній галузі, у розмірі 2 гривень за 1 літр 100-відсоткового спирту. Слід відзначити, що збільшення з 1.01.2004 року ставки акцизного збору на спирт етиловий, що використовується для виробництва ліків закладами охорони здоров’я для виготовлення лікарських засобів, у тому числі компонентів крові, і виготовлення з них препаратів забезпеченням лікувального діагностичного процесу призвело до значного підвищення в 2, в 3 рази і більше цін на лікарські засоби та зростання собівартості лікувально-діагностичних процедур, що негативно позначилось на купівельній спроможності населення. У своїх пропозиціях від 26 жовтня 2004 року Президент України Леонід Кучма пропонував скасувати зазначений вище закон. Вивчивши пропозиції Президента Кучми на народних депутатів України, у тому числі законопроект народного депутата Поліщука з цього подання щодо оподаткування акцизного збору спирту етилового, який використовується для сировини для виробництва ліків та для використання лікувальних закладів. Народні депутати – члени комітету запропонували встановити для цих цілей такий механізм оподаткування спирту етилового і контролю за його цільовим використанням, який застосовується згідно діючих норм Закону України «Про ставки акцизного збору на спирт етиловий та алкогольні напої» для спирту етилового, що використовується у виробничій галузі, запроваджується ставка акцизу на спирт етиловий нуль гривень за один літр спирту та в цілях контролю цільового використання спирту запроваджується податковий вексель, який авалюється комерційним банком. Крім того, законопроектом передбачено право Кабінету Міністрів встановлювати перелік підприємств, які використовують спирт для виробничих цілей. Головне науково-експертне управління підтримує даний законопроект. Враховуючи вищевикладене, пропонуємо прийняти зазначений вище законопроект у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента України та народних депутатів. Поступило до цього законопроекту вісім поправок, всі вони практично враховані. Тож прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, будемо визначатися. Спочатку я ставлю на голосування пропозицію Президента про відхилення Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо ставки акцизного збору на етиловий спирт для медичної галузі», реєстраційний номер 4191. Пропозиція Президента про відхилення. [[16:09:27]] За-116 Іван Олександрович, я вам зачитую пропозицію Президента: «Враховуючи сказане, пропоную Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо ставки акцизного збору на етиловий спирт для медичної галузі» відхилити. А відповідно до роз’яснення Конституційного Суду, рішення його, точніше, першими ми завжди ставимо пропозиції Президента. Вона набрала 116 голосів. Так, тобто не прийнято. Тепер я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття цього закону в новій редакції з урахуванням частини пропозицій Президента України. [[16:10:29]] За-238 Закон прийнято в новій редакції. Так, є депутат Хомутиннік. Там ми з вами до обіду прийняли 7731, не було в залі. Там ніби є якась ще одна поправка до цього закону. Будь ласка, одна хвилина, Хомутиннік. Зараз ми подивимся.
Шановні колеги, там залишилося одне питання. А я хочу нагадати, що ми проголосували проект Постанови про зняття з розгляду деяких законів, повернутих з пропозиціями Президента. Але залишився один законопроект, і народний депутат Челноков наполягає на тому, щоб залишити цей проект закону на розгляді Верховної Ради, тому що він має певну доцільність. Тому комітет пропонує всю цю постанову голосувати так, як вона і була. Але цей проект закону за номером 4097 від 14.07.2004 про внесення змін до Закону України «Про застування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі громадського харчування та послуг». Тобто цей закон залишити на розгляді Верховної Ради.
Шановні колеги, тобто ми з вами прийняли 268 голосів цю постанову, але комітет пропонує, щоб із цієї постанови ми вилучили один законопроект за номером 4097. Я ставлю на голосування цю пропозицію про вилучення даного законопроекту з постанови. Прошу підтримати. [[16:12:18]] За-207 Хто за те, щоб повернутися до голосування? [[16:12:42]] За-214 По фракціях, будь ласка, покажіть. Комуністи – 55, «Регіони України» – 40, Народна Партія – 22, «Наша Україна» – 0, Блок Тимошенко – 13, Соціалістична партія – 23, Українська Народна Партія – 0, «Вперед Україно!» – 18, соціал-демократи – 8, «Реформи і порядок» – 0, «Єдина Україна» – 10, ПППУ – 12, Народний Рух - 0, НДП, «Трудова Україна» – 3, позафракційні – 10. На жаль, залишилося так, як є. Немає вашої волі працювати злагоджено. Переходимо до прийняття рішень з обговорених питань. № 7769. Проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань "Свобода совісті й ідентифікація особи". Будемо голосувати? Я ставлю на голосування про прийняття цих рекомендацій. [[16:14:08]] За-255 Постанова прийнята. Нам потрібно прийняти проект Постанови про заходи щодо запобігання поглиблення енергетичної кризи в Україні. Це прийняття рішення за результатами парламентських слухань від 23 вересня 2005 року. Реєстраційний № 8128. Прошу голосувати. [[16:14:47]] За-308 Дякую. Постанова прийнята. І давайте підтримаємо Івана Зайця, який пропонує прийняти Постанову про стан виконання законодавства у сфері поводження з відходами в Україні та шляхи його вдосконалення. за результатами парламентських слухань 13 вересня, реєстраційний номер 8135-д. Прошу голосувати. [[16:15:26]] За-227 З напрягом прийнято. Тепер будьте уважні. Прийняли рішення. Зараз, будь ласка система «Рада», зверніть увагу, щось у соціалістів у секторі, і в секторі «Регіонів України» кажуть, що не працює система, подивіться, будь ласка. Прийняли рішення, шановні колеги. Зараз ми повертаємося, вірніше, переходимо для повернення до розгляду раніше не підтриманих питань, будьте уважні. Я ставлю на голосування пропозицію повернутися до голосування проектів Закону про внесення змін до Закону України "Про аудиторську діяльність" Ю реєстраційні номер 6073 і 7149. Пригадуєте, ми вчора з вами домовлялися, що сьогодні ще раз проголосуємо. Прошу визначатися. [[16:16:55]] За-226 Повернулися. Шановні колеги! Можливо у вас не висвітлюється, але подивіться на монітори, як ви проголосували, спрацювало чи ні. Гляньте, будь ласка, на свій монітор, як ви проголосували. Може не висвітлило, але монітор врахував вас. Подивіться, будь ласка. Шановні колеги, ми прийняли рішення про повернення. Тут є два законопроекти. Лебедівського я не бачу. Є Лебедівський? Ні, я про те, що ніби він пропонував, що він готовий зняти свій законопроект для того, щоб проголосувати за один законопроект. Але я його не бачу. Тоді ми будемо голосувати у порядку поступлення. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про аудиторську діяльність» [[нова редакція]]. Законопроект за номером 6073. [[16:18:23]] За-255 Тобто прийнято рішення. Давайте ми тоді попросимо автора другого законопроекту, на якому зійшовся і комітет, і в принципі колега Лебедівський учора говорив, що він кращий, ніж його, попросимо, щоб комітет, коли буде доопрацьовувати до другого читання, із наступного законопроекту взяв все те позитивне, що варто, у цей закон. Нам треба повернутися до розгляду питання про проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вікових обмежень для зайняття посади державними службовцями та науковими працівниками. Реєстраційний номер 7648. Прошу визначатися. [[16:19:26]] За-162 Не повернулися. Таким чином ми вже двічі його розглядали. Закон знятий із розгляду. Всі, хто хоче, встиг. Тарасе, ви аж три кнопки натиснули. Інших вільних не було, що вам ще встигати. Так, нам потрібно повернутися до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[щодо ВАТ "Завод "Маяк" та ДП, тобто, мабуть, державне підприємство "Машинобудівна фірма "Артем"]]. Законопроекти 6310-1 і 7272. прошу визначатись. [[16:20:25]] За-272 Так, 272, повернулись. Шановні колеги, ми будемо зараз кожен окремо і будемо визначатись. І будемо визначатись. А? скажем, скажем зараз. Скажем. Носіть з собою папери, Іван Олександрович. А я скажу. Значить перший закон, перший закон у нас стосується про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації. Пропонується до переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації, але можуть бути корпоратизовані, включити у цей список завод «Маяк». Прошу голосувати. Другий буде другий. [[16:21:25]] За-252 Дякую. Закон прийнято. Дещо складніше ситуація з другим законом. Законопроект за номером 7272 пропонує внести зміни до переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації та до переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації, але можуть бути корпоратизованими завод «Державне підприємство машинобудівної фірми «Артем». Прошу визначатись. [[16:22:18]] За-193 Рішення не прийнято. Закон вважається відхиленим. Переходимо до розділу «За скороченою процедурою». Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус народного депутата України" [[щодо обчислення пенсій]]. Реєстраційний номер 7621. Є необхідність обговорювати? Нема. Я тоді ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні закону України про внесення змін до Закону України «Про статус народного депутата». Реєстраційний номер 7621. Прошу голосувати. [[16:23:20]] За-305 Шановні колеги, я думаю, що при такому результаті ми можемо проголосувати в цілому як закон. Ніхто не заперечує? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону, закону про внесення змін до Закону України «Про статус народного депутата України». Реєстраційний номер 7621. Прошу голосувати. [[16:23:57]] За-309 Закон прийнято. Дякую. Ми поступили, я думаю, правильно. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах". Тут в нас є три законопроекти, реєстраційні номери 7296, 7296-1 і 7296-2. Я запрошую до доповіді Козловського Анатолія Михайловича, будь ласка. Підготуватись Пузакову.
Анатолій Козловський, 133-й виборчій округ, Миколаївщина. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, основною метою законопроекту є створення умов для розвитку легкої промисловості в Україні. Всі ми знаємо: яка була легка промисловість 3-4 роки назад. Вона щас тільки стала підніматися на ноги. Цей закон пропонує збільшення робочих місць, збільшення заробітної плати. Я можу приклад привести по Первомайській швейній фабриці «Санта Україна», де тільки за 4-ий рік збільшено на 150 робочих місць і збільшилася заробітна плата на 22%. Цей Закон пропонує збільшити роботу внутрі нашої держави. Сьогодні ми тільки на 22% працює в Україні легка промисловість, то все зарубіжне. Ви всі знаєте, що нам необхідно десь не менше 70%, щоб ми працювали в Україні. Головне, щоб з цим Законом не пропонується видатки з бюджету, а навпаки, збільшення до видатків з бюджету в зв’язку з тим, що збільшується робочі місця і заробітна плата. Тому ви, яка головна причина в цьому? Було в березні місяці цього року, 25 березня зміни до бюджету 5-ого року, що Уряд запропонував замінити простий вексель на авальований вексель. Що це дає для наших швейників? Вони повинні брати авальований вексель в банку, за що платити від 0,5 до 1,5 проценти. І це по державі десь біля 60 мільйонів набігає в рік. Друге, що необхідно заставу. Не хватає в деяких більшості фабрик, не хватає майна, щоб заставити заставу. Тому необхідно перейти на простий авальований вексель. Я пропоную, шановні колеги, підтримати на простий вексель. Я пропоную, шановні колеги, підтримати наших швейників. Там працюють більшість, десь 70 відсотків наших жінок, і так, як «Первомайський» тільки працює – біля тисячі жінок. А директор пропонує, щоб за цей рік і за наступний, десь півтори, до двох тисяч, це те, що пропонує і уряд, і наш Президент. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Володимир Тихонович Пузаков. Законопроект 7296-2.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Законом України про внесення змін до Закону України про Державний бюджет України на 2005 рік від 25 березня 2005 року внесено зміни до Закону України про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах. Додаткові фінансові витрати підприємств легкої промисловості, які можуть досягти 60 млн. грн. щорічно, обумовлені тим, що вартість матеріалів, які переробляють українські виконавці: тканини, шкіртовари, комплектуючі матеріали, тощо, як правило в 10-20 разів перевищують суму коштів, отриманих за їх переробку. Крім того, вартість активів, які є у наявності на підприємствах легкої промисловості, у багатьох випадках є недостатньою для суми застави. Запровадження авальованих векселів з 1 квітня 2005 року вже призвело до тимчасової зупинки роботи на кількох підприємствах. В подальшому це може бути причиною припинення діяльності цілого ряду підприємств, що завдасть значної шкоди бюджету і матиме негативні соціальні наслідки через втрату роботи працівниками. Запровадження на державному рівні додаткового контролю за сплатою по векселям шляхом авалювання є невиправданим для легкої промисловості, оскільки за схемою переробки давальницької сировини в цій галузі працює понад 150 підприємств, які забезпечують більше ста тисяч робочих місць. І вже протягом десяти років не було жодних системних порушень по сплаті податків. Основною метою законопроекту є створення умов для існування та розвитку легкої промисловості в Україні, недопущення випадків зупинки підприємств та скороченню чисельності працюючих на них. Прийняття законопроекту у запропонованій редакції не призведе до збільшення видатків з бюджетів усіх рівнів, збільшення кількості працюючих у легкій промисловості, які отримують легально заробітну плату, збільшують надходження до Державного бюджету та спеціальних фондів. Прийняття даного законопроекту та його реалізація створить умови для розвитку легкої промисловості, забезпечить сталу роботу підприємств цієї галузі та попередить випадки їх банкрутства та вивільнення працюючих робітників, та перешкодить виникненню соціальної напруги у суспільстві. Дякую.
Так, дякую. Так, шановні колеги, Демьохіна я не бачу. Але рішення комітету у нас є, яке стосується того, що всі ці законопроекти винести на розгляд Верховної Ради і провести рейтингове голосування. Так, є необхідність обговорювати? Є. Ні, я Демьохін бачу, вибачте. Будь ласка, Володимир Анатолійович, пару слів скажіть. Я не зорієнтувався, бо ви були в іншому місці, не на своєму. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты! Комитет рассмотрел все три законопроекта, я бы хотел, учитывая то, что авторы уже доложили законопроект, я хотел отметить ряд особенностей. Первое. Мы говорим сегодня о снижении себестоимости продукции легкой промышленности. И в принципе, все законопроекты имеют смысл как законопроекты поддерживающие производство. Возникает вопрос о своевременности оплаты этих векселей, вопрос о наполнении бюджета. Но хочу отметить, что это уже не вопрос, вопрос скорее правоохранительных органов. Хочу отметить, что имеется отрицательное мнение Бюджетного комитета, вполне понятно, потому что они будут влиять только на короткое время на доходную часть бюджета. Есть противоречивое мнение, Министерство экономики поддерживает, то есть, Кабинет Министров в лице Министерства экономики поддерживает законопроекты, а Минфин возражает. В общем-то, для нас это уже сегодня неудивительно, что такого единства нет в правительстве. В связи с этим комитет в целом поддерживает законодательную инициативу, рекомендует вынести на рассмотрение все 3 законопроекта, что, сегодня, и сделано, и путем рейтингового голосования принять за основу один законопроект и на второе чтение подготовить с учетом двух законопроектов, которые наберут меньшее количество голосов. Учитывая все-таки то, что мы должны поддержать наших производителей и обеспечить им наиболее эффективные экономические условия работы, мы просим поддержать данную законодательную инициативу и комитет подготовит на второе чтение законопроект, который учтет все предложения оставшиеся в двух законопроектах. Спасибо за внимание.
Так, дякую. Так, будемо обговорювати? Так, Сергій Жижко, підготуватися Новаку. Скорочена процедура.
Сергій Жижко, фракція «Наша Україна». Шановний головуючий, шановні народні депутати. Необхідність прийняття всіх трьох законопроектів обґрунтовується потребою запобіганням витратам підприємств на оплату послуг банків на авалювання векселів. Але ж нещодавно відповідно до Закону України номер 2771-15 від 7 липня вже було ухвалено доповнення у вигляді абзацу п’ятого статті 2-ї Закону «Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах», де чітко сказано, що Кабінет Міністрів може прийняти рішення щодо сплати ввізного мита, податків та зборів, крім митних зборів, підприємствами по окремих товарних позиціях шляхом видачі органу Державної податкової служби за місцем знаходження виконавця простого векселя і строком платежі, що дорівнює строку здійснення операції здавальницькою сировиною, але не більше на 90 календарних днів з моменту оформлення вантажної митної декларації. Отже, те положення яке нам пропонується зараз закріпити законодавчо, згідно з нашим нещодавнім рішення підпадає під повноваження Кабміну, слід вважати, що Кабміну краще ніж нам відома, реальна ситуація на окремих підприємства, по окремих товарних групах, і в разі необхідності він спроможний оперативно ухвалювати рішення стосовно простих векселів. Тому чи існує потреба зараз повертатися до цього питання. А, якщо завтра це питання піднімуть лобісти, наприклад, машинобудівної галузі то, що будемо і для них робити виключення в законодавстві. На мою думку Кабмін є достатньо компетентним органом, щоб вирішувати це питання конкретно в межах наданих йому нами ж повноважень. Крім того, як слушно зауважено в висновках Науково-експортного управління в супровідних до законопроектів в документах відсутньообгрунтовані аргументи на користь того, щоб їх прийняття не призведе до зростання кількості випадків не погашення або не своєчасного погашення податкових векселів. Відсутні також і конкретні розрахунки, які б свідчили про обсяги збитків спричинюваних потребою авалювання векселів. А поклавши руку на серце варто зізнатися, що після усунення бартерних схем, операції з давальницькою сировиною стали джерелом найпоширеніших схем виводу прибутків в тінь. Хто знає, яка частина задекларованої давальницької сировини, насправді, імпортується, а яка в дійсності наша. І яка частина продукції виробленої з неї, насправді, експортується, а яка продається в Україні. Держава вже понад десятиліття закриває на це очі і надає пільги, бо ці окремі схеми забезпечують робочі місця. Але ж треба мати совість і повертатися до господарювання в нормальних умовах. Пропоную відхилити ці законопроекти. Дякую за увагу.
Володимир Новак, фракція комуністів. Підготуватися Майстришину.
Володимир Новак, фракція Комуністичної партії України, Хмельниччина. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Дорогі виборці! Закон України про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах був, як уже сказано, прийнятий ще в 1995 році. Час від часу в нього вносилися зміни і доповнення, але як показує життя кращим він від цього не став. Сьогодні облік і оподаткування таких операцій на скільки заплутані, і наскільки двояко трактуються, що і вітчизняний виробник, і іноземний інвестор шарахаються від України, як чорт від ладана. Весь світ працює з давальницькою сировиною і практично в жодній країні не виникає таких проблем, як у нас. Це призводить до зменшення притоку інвестицій в Україну, виникнення недовіри з боку інвесторів до українського виробника. А все тому, що немає чітких правил гри на цьому «полі», а ті, що є, дуже часто змінюються. Ось і сьогодні ми з вами розглядаємо аж три проекти, які спрямовані нібито на покращання ситуації, але йде мова тільки про підприємства легкої промисловості, а потрібно було б – я згоден із попереднім виступаючим колегою своїм - потрібно було б виписати чіткі правила роботи з давальницькою сировиною для всіх виробників України, тому що незрозуміло чому, згідно чинного закону, при ввезенні будь-якої давальницької сировини підприємств України сплата ввізного мита, податків та зборів проводиться українським виробником шляхом видачі органу податкової служби простого авальованого векселя. Такий шлях дає більшу гарантію для держави щодо своєчасної та повної сплати податків та зборів суб’єктами, які проводять зовнішньоекономічні операції. Але значно ускладнює життя самого виробника. Автори законопроектів планують перейти на простий вексель. Вважаю, що це полегшить життя виробника, але може прияти ненадходженню до бюджету значних сум коштів і до зловживань окремими суб’єктами господарювання. Разом з тим, хотів би відмітити, що найбільш таким проектом, який сьогодні відповідає інтересам українського виробника являється законопроект за номером 7996-2. за нього в першому читанні, вважаю, можна було б проголосувати. Дякую за увагу.
Дякую. Володимир Майстришин я не бачу. Будь ласка, Михайло Мельничук. За ним Гірник.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Суть законопроектів, які сьогодні ми розглядаємо, полягає в тому, що ми повинні підтримати своїх товаровиробників. Безумовно, що законопроект 7296, 7296-1 і позначка 2 вони суттєво не відрізняються, але все-таки підсилюють один одного. Прикладом, автор проекту 7296 пропонує надати українському виконавцю право видачі в зазначених випадках, коли йдуть митні збори, органам Державної податкової служби в місці їх знаходження простого векселя. Інший законопроект передбачає необхідність прийняття, обгрунтовуючи потребу запобігання, пов’язані з оплатою послуг банків із авелювання податків векселів витратам підприємств. Значна частка господарських операцій легкої промисловості України здійснюється за давальницькими схемами, і таким чином, уникає все-таки за рахунок своїх коштів. І все-таки якщо це робиться за векселем, то, безумовно, що це покращує фінансовий стан цих підприємств. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, фракція комуністів підтримала пропозицію щодо включення на розгляд законопроекту 70, якщо я не помиляюся, 7083, що стосовно змін до бюджету. Це стосується і форсмажорних обставин на селі. Безумовно, що хтось вбачає в цьому, що ось будуть втрати Державного бюджету. Нічого подібного. Шановні, виходячи із фактичної ситуації, яка сьогодні склалася на селі, сільгоспвиробники не в змозі ні в поточному, ні в майбутньому році, і не може сподіватися бюджет на отримання відповідних доходів. Але якщо ми сьогодні розглянемо цей законопроект, нам вдасться спасти сотні сільгосппідприємств, і тих же самих фермерів – сільгоспвиробників сільськогосподарської продукції. Я би дуже просив вас, Адаме Івановичу, щоб ми сьогодні розглянули даний законопроект. Дякую за увагу.
І вам дякую. Трошки не по темі. Ми включили його до порядку денного сесії. Це перше. На сьогодні він не включений ще до порядку денного, а по-друге, нам треба, щоб мав свою думку і профільний комітет. Михайло Васильович, ви ж не чуєте, що я вам пояснюю. Ну, яка пропозиція, така, мабуть, і відповідь йому треба. Ясно. Будь ласка, Євген Гірник.
Шановні депутати, звичайно, що ми маємо підтримувати свого товаровиробника, і проблема існує, є звернення від представників легкої промисловості, що дійсно, авальований вексель не так сприяє поповненню бюджету держави, як поповненню бюджету багатьох комерційних банків. І це правда. Але з другого боку, давальницькі схеми, як би їх не хвалили, вони, в принципі, наносять велику шкоду державним інтересам, в тому числі і в тій самій легкій промисловості. Ми завалені швейними виробами з Китаю, з Туреччини – звідки завгодно. І в той же час наші виробники, виробляючи вироби, вивозять їх за кордон, звідки вони до нас поступають під зовсім іншими марками, між наших товаровиробників. Тобто ця проблема має вирішуватися комплексно. В зв’язку із зміною митних тарифів, в принципі, необхідність у таких давальницьких операціях у легкій промисловості потрохи відходить. Мій попередник Сергій Жижко відзначив, що частково ця проблема вирішена передачею таких повноважень Кабінету Міністрів. Тому такої крайньої необхідності у прийнятті одного з цих законів у нас немає, тим більше, що завершується бюджетний рік. Залишилося декілька місяців. Можливо, на цих декількох місяців дійсно відміна авальованих векселів була би необхідна, але чи встигнемо ми це технічно виконати, враховуючи необхідність голосування в другому читанні? Це викликає сумніви. А щодо наступного бюджетного року, я думаю, що проблему треба вирішувати більш глобально, щоб наші товаровиробники заповнювали швейними виробами наш вітчизняний ринок, а не працювали на зарубіжного «дядю». З запропонованих законопроектів, я вважаю, що можна було б взяти за основу законопроект депутата Козловського і, можливо, він би діяв до кінця року. З наступного бюджетного року треба працювати по інших схемах. Дякую.
Шановні колеги, обговорення завершено, будемо визначатися. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про операції з давальницькою сировиною і зовнішньоекономічних відносинах». Реєстраційний № 7296. Автор законопроекту народний депутат Кириченко. Прошу визначатися. [[16:45:32]] За-60 Не підтримано. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України «Про операції з давальницькою сировиною і зовнішньоекономічних відносинах». Реєстраційний № 7296-1. Автор Козловський. Прошу визначатися. [[16:46:04]] За-132 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах». Реєстраційний № 7296-2. Авторів там ціла група, низка товаришів, а доповідав Пузаков. Прошу голосувати. [[16:46:44]] За-119 Жоден із законопроектів не отримав необхідної кількості голосів, навіть не наблизився до того, що треба і тому всі вони зняті з обговорення. Слухається проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо міжнародного співробітництва у сфері запобігання фінансуванню тероризму]], реєстраційний номер 7480 , автор ініціативи народний депутат Черновецький Леонід Михайлович. Не бачу. Тоді від комітету голова Комітету з питань фінансів та банківської діяльності Буряк Сергій Васильович. Прошу.
Дякую за довіру, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Всі ми добре пам’ятаємо за яких обставин розроблявся і приймався Закон України про запобігання та протидію легалізації, тобто відмиванню доходів одержаних злочинним шляхом. Враховуючи жорсткий тиск з боку ФАТФ щодо термінів його відпрацювання, наявність принципових, а подекуди діаметрально-протилежних позицій, як в уряді, так і у Верховній Раді, до механізмів, що запроваджуються цим законом, він мав бути недосконалим. З моменту набуття ним, тобто цим законом, чинності минуло вже більше, ніж два року. За цей час ФАТФ у червні 2003 року схвалив нову редакцію своїх рекомендацій щодо боротьби з відмиванням брудних грошей та фінансуванням тероризму. За цей час і Україна набула певного досвіду у застосуванні цього закону. Законопроект, який вам сьогодні представляється за номером 7480, внесений на розгляд Верховної Ради, спрямований на вирішення таких завдань. Насамперед, це стосується запровадження механізму запобігання фінансування тероризму шляхом встановлення законодавчого порядку формування переліків осіб, які пов’язані з терористичною діяльністю. Також законопроектом розширюється перелік суб’єктів державного та первинного фінансового моніторингу, уточнюються їх права та обов’язки, вносяться зміни до критеріїв, за якими фінансові операції підлягатимуть обов’язковому або внутрішньому фінансовому моніторингу, та удосконалюється правове регулювання міжнародного співробітництва з питань запобігання легалізації доходів, одержаних злочинним шляхом, та фінансування тероризму, з урахуванням нової редакції сорока рекомендацій групи з розробки фінансових заходів боротьби з відмиванням грошей, тобто ФАТФ. Сам факт його розгляду Верховною Радою буде містити важливий сигнал для ФАТФ. Я підкреслюю, важливий сигнал для ФАТФ, яка і досі не завершила моніторинг України після виведення її з чорного списку у минулому році. Будемо надіятися, що прийняття даного законопроекту забезпечить у повній мірі імплементацію цих рекомендацій у нашій державі. З огляду на зазначене комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України у першочерговому порядку прийняти зазначений законопроект у першому читанні, і з урахуванням ваших зауважень ми його удосконалимо, допрацюємо до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Наполягають на обговоренні. Будь ласка, Василь Васильович Онопенко. Підготуватися. Надрага, я не бачу. Мельничук.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, перш за все дуже добре, що Леонід Михайлович Черновецький підготував такий важливий законопроект. Але, я думаю, що він буде ще кращий, якщо звернути на деякі недоліки, які їх можна і поправити. Зокрема. Пропонується доповнити Закон про запобігання протидії легалізації відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом, статтею 12.1 і включити в перелік осіб, пов’язаних із здійсненням терористичної діяльності тих осіб, відносно яких є вирок суду, що набрав законної сили про визнання особи, винної у вчиненні злочину, передбачених статтями 258 і 258 зі значком «1» Кримінального кодексу. Якщо стаття 258, Сергію Васильвовичу, подивіться, зверніть увагу, існує у Кримінальному кодексі. То стаття 258 зі значком «1» взагалі відсутня. Тому виникає питання, що треба придумати, щоб попасти в перелік передбачених цією статтею. Я думаю, що в другому читанні, це не порок, можна виправити ситуацію. Крім того така підстава як наявність вироку, що набрав законної сили про визнання особи винною в вчиненні злочинів, передбачених цими статтями, не може бути узагальнюючою і для фізичних осіб, і для юридичних, як це є сьогодні і в проекті закону. Стаття 18 Кримінального кодексу України чітко розмежовує і регламентує ці питання. Зокрема там зазначено, що суб’єктом злочину є фізична осудна особа, яка вчинила злочин у віці, з якого, відповідно до цього кодексу може наступити кримінальна відповідальність. Юридичні особи не можуть, ясна річ, нести кримінальної відповідальності, тому і цю ситуацію треба поправити. Окремі пропозиції проекту не узгоджуються також з діючим положенням Закону «Про запобігання та протидії легалізації відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом». Є різна термінологія, але це не умаляє значення цього законопроекту і я особисто підтримую, вважаю, що треба прийняти за основу, а надалі, в другому читанні, попрацювати над ним. Дякую за увагу.
Дякую, Василь Васильович. Михайло Мельничук з місця, будь ласка. Євген Гірник наступний.
Прошу передати слово народному депутату Шибку Віталію Яковичу.
Будь ласка, Віталія Шибко мікрофон.
Дякую, Михайло Васильович. Дякую, Адаме Івановичу. Я гадаю, що це слушний закон, законопроект, вибачаюся. Дійсно, якщо ми скажемо, що це підніме міжнародний авторитет України, то ми можемо сказати «так». Ми можемо також позначити, що це і буде якраз важливим вкладом України щодо боротьби з міжнародним тероризмом, тому що фінансування є, воно існує. Тероризм не може бути без фінансуванні. І, дійсно, якщо сьогодні Україна прийме на себе певні зобов’язання, то це дасть позитив щодо цього. Я повністю погоджуюся з тими питаннями, які зараз виклав Василь Васильович Онопенко, бо ніхто не заперечує, що вони повинні бути посилені. І те, що стосується особи, яку включено до переліку осіб, пов’язані з діяльністю терористичною, а також те, що стосується статті 16. Вона дійсно удосконалює редакцію, але повинна, як сказав зараз Онопенко, більш бути предметною. В той же час, я хотів би зупинити увагу своїх колег на статті 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність». Давайте подивимось на неї уважно, тут написано, що «банк повинен надавати інформацію, яка є банківською таємницею, спеціально уповноваженому органу з питань фінансового моніторингу». На жаль, автори законопроекту не дають пояснення і роз’яснення, що є таким уповноваженим органом, та ще спеціально, з питань фінансового моніторингу. І ми тут можемо багато чого наробити, тому що можуть себе вважати всі, які є в нас органи силові, якраз цими спеціально уповноваженими. Я гадаю, що тут потребує вдосконалення. Перший шлях, це ми повинні визначити, що є цей спеціальний орган. А друге, я думаю, нам можна йти шляхом тих країн, які мають вже досвід щодо операції з банківською таємницею. Ну, наприклад, є країни, де тільки судове рішення може давати повноваження, навіть якщо це уповноважені органи, надавати банкам інформацію. І тому, я гадаю, якщо ми приймемо цей закон за основу в першому читанні, то далі ми можемо удосконалити саме трактовку або доповнення статті 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність». Дякую за увагу.
Дякую. Євген Гірник, будь ласка, з місця мікрофон. За ним - Шкіль. Андрій Шкіль підготуватись.
Конгрес українських націоналістів. В принципі, цей закон необхідний і він, дійсно, мав би сприяти нашому співробітництву в спад, але, на мою думку, його можна приймати тільки в першому читанні. В принципі, він сприяє моніторингу організацій, і юридичних, і фізичних осіб, які відносяться до закордонних суб’єктів. От що до закордонних суб’єктів, тут все розписано досить чітко: хто, як їх виявляє і як приймає рішення? Але він ніяк, я щось принаймні не можу вичислити, як він стосується до наших вітчизняних об’єктів, які можуть зайнятися такою діяльністю? І яким чином, і хто буде приймати рішення щодо зупинення операцій саме таких суб’єктів? З іншого боку, питання досить делікатне, тому що воно може стати і предметом політичного переслідування, про що у нас не раз ішла мова. Тому вважаю, що саме ця частина законопроекту має бути доопрацьована, а зараз цей законопроект необхідно прийняти у першому читанні. Дякую.
Будь ласка, Андрій Шкіль. Мікрофон.
Дякую. Я думаю, що проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо міжнародного співробітництва у сфері запобігання фінансуванню. Я думаю, що по першому фракція підтримає, і Василь Васильович Онопенко висловив свою позицію, я взагалі вважаю, що цей законопроект не потребує детальнішого обговорення, ніж воно відбулося. Я закликаю шляхом скорочення свого виступу перейти до голосування і за цей дань, можливо, розглянути більшу частину законопроектів. Дякую.
Це дуже хороша пропозиція. Будемо голосувати. Єдине, мабуть, на зауваження Віталія Шибко, я мушу сказати, що таким органом є відповідно до прийнятого нами закону Державний комітет фінансового моніторингу, тобто воно там урегульовано. Ну, давайте, при другому читанні, якщо треба, ще внесемо. Таким чином, обговорення завершено, є пропозиція підтримати черговий законопроект народного депутата Черновецького і проголосувати про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо удосконалення міжнародного співробітництва в сфері запобігання фінансування тероризму. Реєстраційний номер 7480. Прошу дружно підтримати. [[16:59:41]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, аби у нас був мир і спокій, тут депутат Козловський наполягає, щоб ми ще раз повернулися до голосування його законопроекту, який набрав 132 голоси. Я вношу пропозицію, хто за те, щоб повернутися до переголосування законопроекту за номером 7296-1 депутата Козловського, прошу визначатись. [[17:00:22]] За-79 Даремно просили. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами", реєстраційний номер 1240-1. Народний депутат України Горбачов Віктор Сергійович. Підготуватись Семинозі від комітету.
Спасибо. Уважаемые депутаты, уважаемый председатель! Вопрос касается лицензий. В принципе, эта поправка, которая была до принятия бюджета пятого года и в принципе, как вы знаете, бюджет мы не могли изменить и около ста налоговых норм мы изменили. К сожалению, многие депутаты сейчас возвращаются к этим нормам, то, что признано в этой поправке. По сути. По сути здесь введен налог на орудия труда, то, что парадокс в самой экономике. То есть лицензия идет на каждый кассовый аппарат, который есть в нашей государственной торговле. Это парадокс. То есть, можно вводить такой налог на стул, на ручку, на компьютер в банке, можно говорить о портфелях, то есть, это парадокс вообще в экономике. Как это придумано, ну, это вопрос, наверное, к бывшему министру экономики, какой налог придумать, чтобы забрать деньги, средства. Можно сказать еще, что здесь нарушен закон о предприятиях, где сказано, что не может государство вмешиваться в организацию труда. По сути косвенно этот налог, эта лицензия. сборы вмешивается в организацию труда таких предприятий. То есть вы понимаете, заходите в предприятие торговли, вы обходите сначала кассовый аппарат, который будет наверняка для акцизных товаров, а потом надо прийти еще в один кассовый аппарат, где обычно продаются другие товары. То есть по сути, мы влияем на производительность труда, которая и уменьшит налоги и соответственно уменьшит бюджет, что и было признано, когда такие были крупные предприятия. в принципе, одно из условий было большого оборота, большая производительность труда и больших налогов. То есть это сузило этот вопрос производительность труда. И как я уже сказал, что это было в принципе, я считаю, в виде только бюджета, сначала показателей, что это увеличивает бюджет, но это не увеличится. Я думаю, что с 1 января, когда лицензии закончатся у многих предприятий, я думаю, что намного упадут сборы и именно в организации труда я думаю, будет совсем изменен характер работы таких предприятий. Поэтому я хочу, чтобы вы проголосовали за эту поправку, что цифры остаются те же, еще раз хочу повторить, какие они были. Ничего не придумано до того, как мы изменили бюджет. Спасибо.
Дякую. Будь ласка, член Комітету з питань фінансів, банківської діяльності Семинога Анатолій Іванович.
Шановний Головуючий, шановні колеги народні депутати! Пропонується для розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державне регулювання виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами", щодо оптової та роздрібної торгівлі, реєстраційний номер 1240/1, поданий народним депутатом Горбачовим. Законопроектом пропонується встановити щорічну плату за ліцензію на роздрібну торгівлю алкогольними напоями на рівні 8 тисяч гривень за кожне місце торгівлі. На роздрібну торгівлю тютюновими виробами на кожне місце торгівлі 2 тисячі гривень. А на території сіл і селищ за винятком тих, що знаходяться у межах території міст, 500 гривень на роздрібну торгівлю алкогольними напоями і 250 гривень на роздрібну торгівлю тютюновими виробами на кожне місце торгівлі. Тобто передбачається, що ліцензія буде видаватися фактично на кожне приміщення де відбувається торгівля без урахування кількості контрольно-касових апаратів у цьому приміщенні. Це покращить якість обслуговування споживачів у супермаркетах та магазинах. На адресу Комітету Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності, органів виконавчої влади надходять чисельні звернення суб’єктів підприємницької діяльності щодо встановлення непомірно високого розміру плати за ліцензії на роздрібну торгівлю алкогольними напоями та тютюновими виробами. Головне науково-експортне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку від 23.05.2005 року зазначає, що законопроект може бути взятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Комітет Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності на своєму засіданні 31 травня 2005 року розглянув зазначений вище законопроект і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу і в цілому. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, Анатолій Іванович. Будемо обговорювати? Так, Новак наполягає. Будь ласка, Володимир Новак, фракція комуністів.
Шановні колеги, необхідно відмітити, що на фоні тих подій, які сьогодні розгортаються на ринку виробництва алкогольних напоїв та торгівлі ними, питання, яке винесено сьогодні на розгляд, актуальне. Підкреслюю. Саме питання, але ж аж ніяк проект закону. Фракція Комуністичної партії давно ставила питання про посилення контролю за державним регулюванням виробництва та обігу спирту. У нас же як завжди ця галузь економіки віддана в руки групи ділків, які набивають кишені на дохідному бізнесі. Виробництво спирту та алкогольних напоїв у всіх країнах було завжди прибутковою справою. Сьогодні зусиллями влади галузь загнута в тупик. Неймовірно, але за оцінками економістів «Укрспирту» з 50 працюючих спирт заводів 27 працюють зі збитками. Концерн змушений рекомендувати своїм підприємствам підняти ціну декалітр на 25 відсотків, що буде становити 36-40 гривень, але і підвищення ціни на спирт не спасе галузь, не вирішить всіх її проблем. Україна не в змозі переварити виробництво всіх 50 спиртзаводів. Багато з них загружено лише на 40 відсотків. Із-за бездарної, бездумної політики зовнішні ринки майже повністю втрачені. Заводи намагаються організувати поставки спирту України в ЄС, в Німеччину, Австрію та інші, але там пропонують наскільки низькі ціни, що ці поставки виходять збитковими. На сьогоднішній день ціна спирту в Україні в півтора зарази вища експортних цін і на 30-40 відсотків дорожче, ніж в Росії. Створюючи видимість регулювання державного, держава і далі випускає цю галузь із під контролю. Посудіть самі на державних підприємствах сьогодні випускається не більше 5 відсотків всіх об’ємів алкогольної продукції, все інше випускають комерційні компанії. Отже і прибутки йдуть не державі, а комерсантам. Щодо проекту закону, який ми сьогодні розглядаємо, то він просто носить гучну назву, але жодної із сказаних проблем галузь не вирішує. Автори знову піднімають проблеми ліцензування на торгівлю алкоголем. Причому така ліцензія повинна бути на кожне місце торгівлі. Видача ліцензії на кожне місце торгівлі дасть бюрократам, чиновникам ще один канал для наживи, хабарі. Бюджет втратить. Виграє чиновник. Тому фракція комуністів у Верховній Раді за цей проект голосувати не буде.
Так, будемо визначатися? Так тоді, будь ласка, що скаже нам Податкова адміністрація і будемо голосувати. Тамара, треба записуватися, а потім піднімати руку. ___________________. Шановний Адаме Івановичу! Шановні депутати! Пропозиція уряду є тому не підтримувати цей закон в зв’язку з тим, що ліцензії продаються на право як на продаж. У даному аспекті вирахувані у відповідності до першої статті цього закону, де їм торгове місце і 20 метрів.торгове місце. І виходячи з цього іде пропозиція встановлення вартості ліцензії за кожне торгове місце. У даному випадку у великих супермаркетах йде мова про кількість касових апаратів, які дає можливість робити облік відповідної. продукції. І в зв’язку з чим є можливість недопоступлення відповідних коштів до бюджету в зв’язку з зменшенням кількості ліцензій. І в зв’язку з цим ми пропонуємо тому цей законопроект не підтримувати. Дякую.
Так, будь ласка, з мотивів голосування Прошкуратова мікрофон. Потім Пеклушенко. І будемо визначатися.
Дякую. Тамара Прошкуратова, фракція СДПУ(о). Ми також звертаємо увагу на те, що, відповідно до пункту 2 статті 27 Бюджетного кодексу України до проектів законів набрання чинності якими в поточному чи наступному бюджетних періодах призведе до збільшення видатків або скорочення доходів бюджету, суб’єктом законодавчої ініціативи додаються пропозиції про видатки, які належить скоротити, та пропозиції про джерела додаткових доходів для покриття збільшення видатків. До проекту такі ж пропозиції не надані. Крім цього, в розділі 2 проекту бажано було б визначитися щодо обміну чинних ліцензій на нові. І тому за результатами розгляду в першому читанні проект закону України може бути взятий за основу з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Дякую.
Так, Пеклушенко, будь ласка. І все. Ну Мельничук ще може.
Уважаемые коллеги, в начале 90-х аналогичная ситуация была, и я как человек, отвечающий за эти вопросы в области, подошел к руководителю области и говорю: «Вы что, не понимаете, что это приведет к повышению цен на спиртное?!». Он мне ответил следующее, говорит: «Я за свои не пил и пить не буду». У меня такое чувство, что этот закон готовили люди, которые за свои не пили. Мы должны преследовать несколько целей. Первая цель – это чтобы не повысился алкоголь. Вторая цель – чтобы не снизились поступления в бюджет. И начинать нужно не с кассовых аппаратов, а с градации. Не может магазин в селе, в районном центре, в крупном городе и в столице платить одинаковые деньги, поэтому этот закон нужно доработать.
Михайло Мельничук передає слово з процедури Шибку. Будь ласка, Віталій Шибко.
Я дякую, Адам Іванович, Михайло Васильович. Шибко, Соціалістична фракція. Я хочу звернути увагу колег про що йде мова. Мова йде про виробництво і торгівлю спиртом етиловим, коньячним і плодовим алкогольними напоями та тютюновими виробами. Чому саме перелік оцих товарів сьогодні є для нас увагою. Це не можна зрозуміти. А можна і зрозуміти. Це перше. А друге. Це ж ми добре розуміємо, що саме цей перелік товарів є основним для наповнення бюджету. І де у нас на сьогоднішній день гарантія, якщо ми.що видача ліцензій на кожне торгове місце може привести до зловживань суб’єктів господарювання із сплатою плати за ліцензію. До того ж буде ускладнений контроль з боку контролюючих органів і тому подібне. І ми сьогодні можемо отримати те, що буде зменшення надходження до бюджету. Я думаю, цим ризикувати немає необхідності. Тому ми не будемо голосувати за цей законопроект.
Дякую. Обговорення завершено, будемо визначатися. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні Закону про внесення змін до Закону України «Про державне регулювання виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячними, плодовими, алкогольними напоями та тютюновими виробами. Реєстраційний номер 1240-1. Прошу визначатися. [[17:13:09]] За-68 Рішення не прийнято. Законопроект відхилений. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо спадщини]]. Реєстраційні номери 5038 і 5038-1 і тире 3. Будь ласка, Горбачов Віктор Сергійович. Підготуватися Фельдману.
Уважаемые коллеги и уважаемый Председатель, закон касается наследства. И если коротко и упрощенно, то здесь три статьи наследства. Первая статья, 13.2.1, касается, что при получении наследства наследниками, которые есть членами семьи наследователя первой степени родства, то облагается наследство по нулевой ставке налогов к любому объекту наследства. То есть, раньше это было только супруги могли получать наследство по нулевой ставке, а наши дети и остальные родственники должны были платить до 15 процентов. 5-15 процентов. Поэтому вы понимаете, была ситуация в семье, если один ребенок, отец, мать, ну, все может быть, поэтому надо платить эти проценты. Если бизнес или еще что-то есть, он просто может не заплатить и, соответственно, может потерять это наследство. Но это – первое. Я считаю, здесь еще социальный вопрос какой есть – это справедливость. Что любые родители, занимаясь в жизни каким-то видом деятельности или приобретая собственность, платили все налоги и, я думаю, родственники первой степени могут получить его бесплатно. Ну, это, я думаю, второе. И третье. Есть закон об охране детства, статья 17 тоже определяет, что в этой части дети наши должны быть защищены и получить наследство просто бесплатно от родителей, ну собственно, которые и все живут для своих детей, я думаю. И я думаю, что это так и должно быть, что они должны получать бесплатно то, что мы для них делаем всю жизнь. Вторая статья. Вторая статья 13.2.2 – при получении наследства наследниками, которые не являются членами семьи наследования первой степени родства по ставке налога, определенной пунктом 7.2 статьи седьмой этого закона к любому объекту наследства. То есть, это пять процентов. То есть, если ты хочешь любой субъект наследования отписать наследство, то другой может получить это наследство по пять процентов заплатить от стоимости. Я могу сказать еще одну ремарку, что оценка, оценка наследства очень сложная, я думаю, с каждым годом она будет ухудшаться, усложняться, и в этом, я думаю, к сожалению, и будут участвовать и участвуют налоговые органы и очень трудно будет большие суммы заплатить тем людям, которым ты можешь доверить после своей смерти или это наследство. Кстати я могу сказать конкретно этого закона, он приравнивается еще к дарению. То есть, если вы хотите подарить своей дочери как по первой статье, которую я объяснял, то тоже облагается нулевой ставкой. Это тоже важный аспект, потому что в этом законе это есть. И третий пункт. При получении наследства любыми наследниками от нерезидента по ставке налога, определенный 7.1, то есть, 30 процентов сейчас. Я предлагаю 15 процентов. Вы понимаете, что если нерезидент будет вам дарить или наследовать имущество, то смысл завозить сюда или продавать, или деньги, или собственность, при продаже, смысла по 30 процентов нет. Вся эта собственность останется в овшорах за рубежом и поэтому. вообще государство, мы не получим те оборотные средства, которые мог бы наследователь завезти в эту страну. Я прошу проголосовать эти три статьи. Спасибо.
Дякую. Олександр Борисович Фельдман, будь ласка. Підготуватися Ляпіній.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги. Проект Закона № 5038-1 по внесению изменений в Закон Украины о налогах с доходов физических лиц, разработан с целью защиты прав лиц, которые получают наследство от не резидентов и наследников, которые являются инвалидами 1-й группы или детьми-сиротами. Сейчас, в соответствии с пунктом 13.2.3 и 13.3 Закона о налогах с физических лиц, при получении наследства от наследователя не резидента, установлена ставка налогов в двойном размере то есть 26 процентов от стоимости наследства. А с 2007 года будет ставка 30 процентов. Если же, например, наследователь супруг являлся гражданином Украины, то ставка на наследство нулевая. А если гражданином России или США, то вдова должна заплатить за наследство по ставке 26 процентов. В вопросе налогообложения, в зависимости от гражданства наследователя, заложено два конфликта: с одной стороны – противоречие Конституции Украины, а с другой стороны – коллизия в самом законе. В соответствии с Конституцией Украины, статья 24, все граждане Украины имеют равные права, значит и в вопросе налогообложения наследства все граждане должны быть равными. В пункт 13.2.1 Закона, установлена нулевая ставка на наследство одного из супругов. А пункт 13.2.3 устанавливает ставку 26 процентов на наследство одного из супругов, который, например, был гражданином России, или США. Если мы будем облагать подобными налогами наследство, получаемое от не резидентов, то в Украину деньги вообще не придут. Люди будут искать более благоприятный режим налогообложения и мировая практика подтверждает это. Следующим моментом проекта Закона № 5038-1, является применение нулевой ставки по налогу на наследство в виде недвижимого имущества и денежных средств, которые получают инвалиды 1-й группы, дети-сироты и дети, лишенные родительской опеки. Можно развить дискуссию по этому вопросу, но мне хотелось бы говорить по существу. Как бы государство не помогало сиротам, или инвалидам первой группы, их доле вряд ли кто-то позавидует. В законе необходимо предусмотреть льготы для инвалидов первой группы, детей-сирот и детей лишенных родительской опеки. Это самая незащищенная социальная группа. Если им достанется какое-то наследство, то пусть такие люди получают его без взимания налогов. Я считаю это более по-человечески. В моем проекте закона есть еще предложение по приведению терминологии Закона «О налоге с доходов физических лиц» в соответствии с гражданским кодексом Украины. Если мы говорим о наследниках первой или очереди, то такой термин должен быть во всех других законах, в которых он используется. Уважаемые народные депутаты! Главное научно-экспертное управление тоже поддерживает этот законопроект, 5838-1. Спасибо за внимание.
Дякую. Ляпіна Ксенія Михайлівна. Не бачу. Тоді, будь ласка, Віталій Хомутиннік, заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності.
Шановний головуючий ! Шановні колеги! Всі три запропоновані законопроекти стосуються оподаткування спадщини і касаються одного Закону «Про податок з доходів фізичних осіб» Як відомо, з січня цього року почали застосовуватися норми статті 13 вказаного закону, якими передбачено оподаткування доходів фізичних осіб отриманого внаслідок прийняття спадщини. І проведений попередньо аналіз комітетом практичного застосування цих норм показав необхідність їх вдосконалення. Деякі корекції були зроблені змінами до бюджету, який ми приймали 25 березня цього року, але, на наш погляд, ці зміни були недостатні, і ще залишається багато питань, які необхідно вдосконалювати. Щодо законопроектів. Перший законопроект 5038, який внесений Горбачовим та Семиногою, йдеться про те, щоб зменшити оподаткування спадщини. Таким чином за нульовою ставкою оподатковувати доходи фізичних осіб, членів сім’ї платника податку першого ступеня, за ставкою 5 відсотків оподатковувати доходи фізичних осіб, що не є членами сім’ї платника. Зараз, я хочу нагадати, 13 відсотків. І за ставкою 13 відсотків оподатковувати доходи, які отримані від спадкодавця нерезидента. Зараз ця ставка складає 26 відсотків. Наступний законопроект Олександра Фельдмана, який стосується інших питань. Пропонується за нульовою ставкою оподатковувати такі ж доходи особи, яка інвалідом першої групи, яка має статус дитини-сироти або дитини, яка позбавлена батьківського піклування. Також інші норми, які були тільки що озвучені нашим колегою. Щодо законопроекту 5038-3 народного депутата Ляпиної, то нормою цього законопроекту пропонується припинити оподаткування доходів фізичних осіб від операцій з нерухомістю, вилучити норми, що визначають порядок оподаткування доходу фізичних осіб, отриманого в наслідок прийняття спадщини у вигляді нерухомості та деякі норми щодо подарунків. На думку членів комітету, всі три законопроекти мають певні позитивні пропозиції. Але для того, щоб була конструктивна робота, комітет пропонує прийняти перший законопроект 5038 з послідуючим його доопрацюванням до другого читання спільно з фахівцями, а також спільно з авторами інших законопроектів 5038-1 та 5038-2. І розглянути.
Дякую. Будемо обговорювати? Мельничук, будь ласка, з місця мікрофон. Якщо можна, давайте по хвилинці.
Три хвилини, тому що я ще передам Шибку ще слово.
Ну, три хвилини.
Шановний Адаме Івановичу. Фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Мельничук. Я хотів би сказати слідуюче. Ми повинні зрозуміти одну річ. Якщо спадщина є 100 мільйонів, мільярдна спадщина, а якщо це селянин в селі? Ось немало є випадків, коли подружжя живе так, чи чоловік, чи жінка померла, спадщина. Треба платити. Є ситуація. При цьому ми повинні розрізняти все це. Якщо це стосується спадщини, допустимо, на селі, то хай буде нульова ставка. Ніяких не повинен ніхто сплачувати, тому що, в принципі, автори цих законопроектів, вони старалися передбачити таку ситуацію, але поміж тим ми вбачаємо, що не може бути різниці між тим, хто отримує в спадщину стомільйонне підприємство, бізнес в десятки мільйонів, а хто отримує свою хату, яку побудував власними руками, і він повинен платити. Це є таки ситуація сьогодні на селі і хотілось, щоб ми поставили крапку в парламенті на цю ситуацію. Я слово передаю Віталію Шибку.
Так, будь ласка, решта часу Віталію Шибку. Мікрофон. Будь ласка говоріть, мікрофон ввімкнутий. Подивіться, можливо, не там ваша карточка, тому що в мене на моніторі. Да, будь ласка.
Дякую. Я хочу звернути увагу колег, що весь світ живе за рахунок податків і навіть якщо бюджет дорівнює в десятки раз більше ніж чим український бюджет, все рівно все підлягає податкам. Ми якось розкидаємося нашими можливостями щодо бюджету. Це дивно. І я хотів би дещо уточнити те, що на сьогоднішній день доповідалося. 25 березня 2005 року ми прийняли Закон або зміни до Закону України «про податок з. і фізичних осіб». І я цитую, що було записано нами в цих змінах. Рухоме та нерухоме майно оподатковується за нульовою ставкою до вартості спадщини, яка успадковується членом сім’ї спадкоємця першого ступеня споріднення, що не є одним із подружжя, та другого ступеня споріднення. Тобто ми на сьогоднішній день 25 березня вже прийняли відповідний закон. Що ми на сьогоднішній день унормовуємо? Ту тільки можна погодитись з колегою Фельдманом, який казав щодо інвалідів, сиріт і тому подібне. Ось наша думка така.
Володимир Новак, будь ласка.
Володимир Новак, фракція комуністів України, Хмельниччина. Шановні колеги, автори законопроектів підняли надзвичайно актуальне питання, яке стосується практично кожного громадянина України, кожної сім’ї, яка проживає в державі, мова йде про оподаткування спадщини. Нічим іншим, як узаконеним пограбуванням простих людей, введення таких відсотків податку на спадщину назвати не можна, які діють сьогодні. Свідченням цього являються сотні звернених громадян під час прийому виборців на містах. Спадщина сьогодні стала дуже дорогим задоволенням, громадяни повинні будуть сплачувати від 5 до 23 відсотків податку, а з 1 січня 2007 року та ще й більше. Думаю, що спадкоємцям буде простіше подарувати свою спадщину державі, ніж розрахуватись з податками. Ми, комуністи, попереджували, коли приймався закон про податок з доходів фізичних осіб, що цей закон «вдарить» не по тих, хто заробляє шалені гроші, торгуючи нерухомістю, а по простих громадянах, які ледве зводять кінці з кінцями. Так воно й сталося, держава й раніше «залазила» в кишеню громадянина, але так як вона це робить зараз, це вже навіть не схоже на дрібну крадіжку, це можна кваліфікувати, як розбій. Посудіть самі, недавно отримав лист із Камянець-Подільського, що на Хмельниччині. «Ми з чоловіком прожили 40 років, виховали двох доньок, побудували в передмісті будинок, працювали всією сім’єю на її будівництво все своє життя. Ніхто на той час не думав, як його оформити, власником був чоловік, недавно я його похоронила. Я повинна отримати спадщину і за неї сплатити державі шалені гроші. За що? Кожну цеглину я купила за свої зароблені гроші, кожну дощечку теж. Ми з чоловіком все зробили своїми руками. Держава нам не допомогла ні на копійку. Чому ж за власний будинок я повинна платити державі». Я не можу відповісти цій жінці. Знаю одне, допущена помилка, ще не пізно її виправити. Потрібно виходити з економічних і суспільних реалій, не можуть і не повинні прямі спадкоємці, дружина, чоловік, діти сплачувати таких податків. Їх потрібно відмінити. Я вважаю, що цей проект, який сьогодні внесли, колеги, необхідно підтримати. Фракція Комуністичної Партії України у Верховній Раді буде голосувати за цей проект. Дякую за увагу.
Микола Шершун, будь ласка. Фракція Народної Партії і більше ніхто не наполягає.
Микола Шершун, Народна партія Литвина.
А Шкіль, ви ж економили час сьогодні.
Що разу, спотикаючись об недолугість окремих наших податкових законів, згадуєш військову приказку: «Написали на бумаге, да забыли про овраги, а по ним шагать». Фракція Народної Партії розуміє так, що саме з метою зменшення кількості о тих злополучних оврагів, які оголила практика застосування Закону України про податок з доходів фізичних осіб, особливо в частині оподаткування спадщини, запропонований до розгляду і даний законопроект. Не можуть не викликати нашої стурбованості масові звернення громадян з цього приводу до депутатів, що свідчить про великий суспільний резонанс та актуальність проблеми легітимного спадкування нажитого громадянами майна. Поясніть, будь ласка, що робити, наприклад, вдові з трьома, чотирма дітьми, яких треба годувати, навчати, а її доходів ледь вистачає на напівголодне існування родини, а не на те, щоб думати: як переоформити спадщину з померлого хазяїна, так називають за традицією чоловіка в селянській оселі, на цю нещасну жінку? Аби здійснити цю процедуру її треба викласти сьогодні чимало, майже не підйомну суму за спільно нажите збіжжя та майно, за яке давним давно вже все, що тільки могла з них податкова держава вже витрясла. Фракція Народної партії пропонує підтримати законопроект, який дозволить систему оподаткування доходу, отриманого платником податку в наслідок прийняття не в спадщину, у разі, якщо такими платниками податків є спадкоємці з числа дітей, дітей з вадами, непрацездатних та інших категорій, зазначених у проекті к Закону, зробити більш справедливою та гуманною. У державі, на нашу думку, сьогодні достатньо розвелося багато людей справедливе прогресивне обкладання їх майна, доходів і спадщини може стати стабільним джерелом наповнення бюджету, як це робиться у розвинутих економічно країнах. Пропозиція щодо зменшення ставки оподаткування спадщини будь-яким спадкоємцем від спадкоємця нерезидента до об’єкта спадщини з 30% до 15% не є привабливим. А від так, ця норма мала б залишитися незмінною, незалежно від джерел формування доходів, що відійшли у спадщину. Фракція народної партії зробить все, що, починаючи з законодавчого рівня, права неповнолітніх та скривджених природою, чи якимись життєвими обставинами, дітей, і без того обмежених в можливостях, були, насправді, максимально захищені. Дякую.
Дякую. Андрій Шкіль. Мікрофон, на трибуну. І будемо завершувати.
Шкіль Андрій, фракцій Блоку Юлії Тимошенко. Я дуже коротко. Наша фракція, звичайно, буде підтримувати, до речі, всі три законопроекти. І я вважаю, що в принципі було б дуже бажано їх об’єднати. Але треба було б це зробити, звичайно, трошечки раніше, або іншим шляхом – підтримати в сесійній залі всі ці законопроекти в першому читанні, а пізніше об’єднати. Але тим не менше, я хотів би наголосити на головних моментах законопроекту. Звичайна річ, коли ми говоримо про спадщину, ми завжди уявляємо мільйонні чи мільярдні прибутки, так і хочеться обкласти їх певним митом. Але, коли ми говоримо про сиріт, у мене на окрузі є десятки випадків, коли діти залишалися сиротами, позбавляли дітей, батьків батьківських прав, вмирали, і вони не могли отримати відповідним чином помешкання, будинки ті, які їм залишили батьки. Тому кошти в принципі є тією межею, яка може не дати можливості отримати дітям будинок, щоб жити там, а не в сиротинцю, чи помешкання. Тому я закликаю народних депутатів, розумію, що це вже кінець робочого дня, зосередитись і проголосувати ці, як на мене, дуже важливі і потрібні закони. Тому що, думаю, власне, з тим, щоб голосування відбулось продуктивним, я скорочую свій виступ. Дякую.
Дякуємо і вам за скорочення. Так, з мотивів будь ласка, Нощенко. Потім Беспалий.
На табло не висвітилося. Нощенко, 160-й виборчий округ, Народна партія Володимира Литвина. Я хочу, щоб не повторюватись, зауважити ще над одним, що є таке поняття як вартість спадщини. А хто її визначає? Визначає державна інституція – бюро технічної інвентаризації. І не рідко послуги бюро більші, ніж вартість самого майна. Друге. Податок треба сплачувати живими грішми. А спадщина, її ще треба реалізувати. Це треба легалізувати, це треба при доопрацюванні обов’язково робити відстрочку сплати до бюджету. І насамкінець. Проблема виморочного майна. У мене на окрузі 1700 будинків уже 3 і більше років стоять без руху. Якщо ми вже вирішуємо цю складну соціальну проблему, то це також треба врахувати. Фракція «Вперед Україна» пропонує підтримати пропозицію профільного комітету, щоб законопроект Горбачова прийняти за основу і доопрацювати це важливе питання.
Дякую. Борис Беспалий мікрофон , будь ласка.
Борис Беспалий, «Наша Україна», Віктора Ющенка. Адаме Івановичу, я хотів звернути увагу, що серед цих законопроектів один із законопроектів, внесений членом нашої фракції Ксенією Ляпіною. Він дещо ширше трактує дане питання, ну ми всі згодні, що спадщина не врегульована і бідні люди не мають з чого платити. Але там є ще моменти, коли при продажі, скажемо, старої батьківської хати людина вимушена платити великі податки, а в той же час ті хто продають нове житло просто грають на ринку нерухомості вони платять менше значно податки. А там виходить 20 відсотків від загальної вартості, тобто, не від суми прибутку. Тому, я думаю, що підтримуючи, скажемо, законопроекти, які дозволяють вирішити питання спадщини, я пропоную підтримати також законопроект 5338 Ксенії Ляпіної який допомагає і в цій частині бідним людям.
Дякую. Так, будь ласка, від Кабінету Міністрів Міністерство фінансів прошу. _______________. Шановні народні депутати, уряд у своїх висновках, які направив до Верховної Ради звертається з проханням не підтримувати всі три законопроекти і в основному з яких принципових позицій. Зрозуміло, що успадкування спадщини є досить тяжке питання. Але, ті позиції, які висловлювались представниками фракції Комуністів, «Нашої України» ці всі позиції враховані. І ось той приклад відносно продажі членам сім’ї вони не оподатковуються по діючому законодавству. В проектах акцентується увага в основному на звільнення об’єктів комерційної спадщини. Те, яке жодна країна собі такого не дозволяє. І це дуже важливо, якраз принципова позиція заключається в цьому. Тому я б хотів звернутися до вас з тим проханням, які висловлює уряд: не підтримувати ці законопроекти. Ті необхідні зміни або поправки технічного характеру, які треба зробити уряд буде подавати найближчим часом в своїх варіантах. Відносно пропозиції депутата Ляпіної. Його то в принципі змішувати по змісту неможливо – це зовсім інший проект. Він вирішує там другі питання. Хоча з ними уряд не може теж погодитися тому, що це значно звужує базу оподаткування доходів фізичних осіб. Ми підтримуємо, наприклад, висловлення які звучали з боку фракції Соціалістів. Абсолютно вірно було сказано ті позиції, які закладені в державний бюджет. Тут повинні бути вже не емоції, а дотримуватися принципів. Доходи громадян мають бути оподатковані всіх видів доходи. Але регулювати вже можна виключенням або ставками. Так, як це пропонується в цих законопроектах, на жаль, так підтримувати неможливо.
Дякую. Будемо голосувати, але Горбачов перед цим скажуть. Мікрофон Горбачова, будь ласка.
Спасибо, я 20 секунд, представителю Кабмина. Вы просто не понимаете, что та коммерческая собственность, о которой вы говорили, она не останется на Украине, а просто каждый человек бизнеса среднего, который не защищен, он переведет эту собственно в овшори на своего ребенка. И вы вообще не будете иметь ни оборотных средства, ни прибыли, которая будет оставаться в стране. Спасибо. Надо немножко пошире думать.
Так, обговорили питання. Дійсно, воно. Я хотів би звернути увагу, шановні колеги, що не зважаючи на те, що ми розглядали три законопроекти, але вони практично не є альтернативними, а доповнюють відповідний закон. І тому ми можемо голосувати за кожного з них, але якщо вони одержать нашу підтримку, тоді ми звернемося до Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, щоб до другого читання вже готували єдиний законопроект. Добре. Так, я ставлю на голосування проект закону про внесення змін до Закону України про податок з доходів фізичних осіб щодо спадщини. Реєстраційний номер 5038 – автор законопроекту Горбачов. Прошу голосувати. [[17:39:12]] За-298 Дякую, прийнято. Знову ж наголошую: оскільки вони не є альтернативними, то я буду ставити на голосування і інші. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України «Про податок з доходів фізичних осіб». Реєстраційний номер 5038 – 1. Автор – народний депутат Фельдман. Прошу голосувати. [[17:39:49]] За-232 Прийнято. І ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України «Про податок з доходів фізичних осіб». Реєстраційний номер 5038-3. Автор – Ксенія Ляпіна. Прошу підтримати. [[17:40:18]] За-282 Рішення прийнято. Ще раз звертаю увагу, і даємо протокольне доручення профільному комітету до другого читання підготувати одну порівняльну таблицю з усіх трьох цих законопроектів. Хомутиннік де? Віталій, почули? Добре. Так, сьогодні в день Горбачова. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок з доходів фізичних осіб" [[щодо нотаріальної діяльності]]. Реєстраційний номер 5612-1. Доповідає Горбачов Віктор Сергійович. Будь ласка. Підготуватися Оніщуку.
Уважаемые коллеги, уважаемый Председатель, Закон 5612-1 – о налоге с доходов физических лиц. С начала 2004 года сложилась ситуация, когда лица занимаются независимой профессиональной деятельностью, не могут исключить из сумм своего дохода затраты, которые они понесли в связи с организацией своей деятельности. Это преподаватели, врачи, аудиторы, нотариусы, бухгалтеры - Закон о налоге с доходов физических лиц. В то же время, для субъектов предпринимательской деятельности принята и действует инструкция о подоходном налоге с граждан, где конкретно перечислены все допустимые виды затрат. В случае принятия этого законопроекта по такому же принципу будут учитываться и затраты лиц, занимающихся независимой профессиональной деятельностью. Поэтому дополнительного перечня затрат не требуется и в законопроекте он не приводится. То есть по старому образцу это будет сделано. Обращаю ваше внимание, что до четвертого года действовал Декрет Кабинета Министров о подоходном налоге с граждан, где субъекты предпринимательской деятельности и лица, занимающиеся независимой профессиональной деятельностью, были уравнены в праве на списание затрат. Такой порядок видится более справедливым и укладывается в нормы закона о системе налогообложения в плане недопущения налоговой дискриминации и обеспечения одинакового подхода ко всем субъектам хозяйствования. Редакция статьи 1.6 корректируется со статьей третьей этого же закона. В новой редакции 1.6 общий налогооблагаемый доход представлен как сумма любых денежных средств и стоимостью имущества, полученного плательщиком налога за отчетный период за суммы расхода, понесенным им на организацию своей деятельности, то есть, на получение дохода. Эта сумма и подлежит налогообложению. Статья третья этого закона дает определение объекта налогообложения. В пункте 3.1.2 указан чистый годовой налогооблагаемый доход, который определяется как разница между общим налогооблагаемым доходом и суммою налогового кредита, если такой был получен налогоплательщиком. А если он не брал налогового кредита, то чистый налогооблагаемый доход будет равен общему доходу. По такой же схеме облагается уже много лет доходы субъекта предпринимательской деятельности. А лица, занимающиеся независимой профессиональной деятельностью, были упущены при редактировании закона о налоге с дохода физических лиц. Указ Президента о системе налогообложения регулирует порядок применения упрощенной системы налогообложения. Однако согласно статьи 92 Конституции Украины 92 Конституции Украины налоги и сборы устанавливаются исключительно законами Украины. Поэтому было бы логично именно в этом законе отразить порядок упрощенного налогообложения физических лиц, как перечисленных в указе Президента, ну как и должно быть и по профессиональной деятельности. Еще можно отметить вопрос такой: налоговые нотариальные конторы становятся агентами и ответственными за уплату налогов тех лиц, которые приходят и оплачивают, и подписывают контракты, которыми они хотят удостовериться налоговыми обязательствами своими в нотариально конторе. Поэтому я считаю, что этот закон надо принять, и нотариусы не будут ответственные, а Кабинет Министров даст порядок оплаты этих налогов и нотариат, соответственно, будет просто, как он работал, формально зарегистрировать все наши контракты. Спасибо.
Законопроект № 7002. Оніщук Микола Васильович. Від комітету підготуватися Хомутиннику.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати, шановні нотаріуси, тому що це вас, насамперед, стосується. Три речі передбачає цей Закон. Перше. Сьогодні, відповідно до правил, які встановлені Законом про оподаткування доходів фізичних осіб, передбачено, що усі договори оренди нерухомого майна, підлягають обов’язковому нотаріальному посвідченню. Я вже не кажу про юридичні, як би традиції, які полягають у тому, що вимоги до цивільно-правових угод встановлюються Цивільним кодексом, а не законами про оподаткування, чи іншими галузевими законами. Це, по-перше. По-друге. Вибір форми засвідчення угоди, любої цивільно-правової угоди, відноситься до права сторони цієї угоди, а не може встановлюватися, зокрема, державою, як імперативна вимога. Тому, вказаний законопроект передбачає, що у разі, якщо договір оренди нерухомого майна посвідчився нотаріально, і далі за текстом. Тобто він пропонує диспозитивність тобто право сторони обрати форму засвідчення угоди. Це перше. Друга проблема. Вона стосується того, що сьогодні вказаним Законом про оподаткування доходів фізичних осіб встановлено, що у разі посвідчення нотаріальної угоди відчуження об’єкту нерухомого майна, чи оренди, чи застави, сторона, яка бажає укласти цю угоду тобто зокрема відчужувати об’єкт, повинна до нотаріального посвідчення сплатити податок від прибутку, який він отримає. Шановні колеги, не з отриманого доходу, а з доходу, який лише планується до отримання. Я розумію, що так краще для податкової адміністрації і, я розумію, що так краще до уряду, бо це поліпшує систему контролю. Але, разом з тим, Закон передбачає систему контролю, коли зобов’язує нотаріуса поінформувати державу в особі податкових органів про те: а) яка угода укладена, з ким, і на яку суму. Тобто це проблема адміністрування доходами, але ми не можемо порушувати логіку, тканину права, коли зобов’язуємо особу сплатити податок на доход, який вона не отримала. А якщо нотаріальна угода не буде посвідчена, а якщо нотаріус в останній момент [[сплачені податки прийшли з угодою]] не укладає її з різних, побачив підробку документу, ще якась обставина виявилася, він не укладає угоду? Потім особа повинна іти до держави і повертати свої гроші з державного бюджету. Це невірно. І останнє, шановні колеги. Закон передбачає, що є низки формально-правових, там я маю на увазі, неточностей, коли йдеться про нотаріальне посвідчення угоди чи нотаріальне, зокрема, завірення, отримана спадщина чи прийнята спадщина, але це формально правові вимоги, я думаю, що ми їх врахуємо. І на завершення, ще є 10 секунд. Шановні колеги! Ми сьогодні проголосували Закон про внесення змін до Адміністративно-процесуального кодексу. На жаль, Верховної Ради не прислухалася до рішення профільного комітету, ми вирішили одну проблему, але.
Дякую, Це по іншому питанню, дякую. Будь ласка, Віталій Хомутиннік, заступник голови Комітету з питань фінансів і банківської діяльності.
Шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується два законопроекти, які стосуються оподаткування доходів від здійснення нотаріальної діяльності. Законопроект Горбачова 5612-1, яким передбачається встановити, що правила оподаткування операцій з продажу об’єктів нерухомого майна та з продажу або обміну об’єктів рухомого майна визначаються Кабінетом Міністрів. Додатково пропонується включити рідних братів та рідних сестер до переліку членів сім’ї фізичної особи, які відносяться до першого ступеня споріднення і також деякі інші норми, які були озвучені колегою Горбачовим. Також був законопроект екс-народного депутата Артеменка, який був альтернативним. але сьогодні він не розглядається. І законопроект 7002 групи депутатів [[Мойсика, Оніщука, Онопенка, Мусіяки та інших]], яким пропонується також, як і у Горбачова, зняти з нотаріусів обов’язки по виконанню функцій податкового агента, зняти вимогу до орендодавця обов’язково нотаріально посвідчувати договір, згідно з яким передбачується в оренду об’єкт нерухомого майна та деякі інші норми, на які я також не буду звертати увагу, тому що було оголошено. За наслідками розгляду цих законопроектів члени комітету вважають за доцільне при подальшому доопрацюванні уточнити та деталізувати перелік об’єктів нерухомого майна, доходи від продажу яких підлягають оподаткуванню. Встановити неоподаткований мінімум вартості такого майна, чітко визначити функції нотаріусів та податкових органів при оподаткуванні доходів від зазначених операцій та привести законопроекту у відповідність з вимогами Конституції та систему про систему оподаткування. Враховуючи викладене, комітет пропонує прийняти за основу законопроект 5612-1, і законопроект 7002 розглянути як пропозиції при доопрацюванні до другого читання законопроекту 5612-1. Тобто, враховуючи важливість та актуальність цього питання, просимо підтримати даний законопроект у першому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, може без обговорення? Мельничуку хвилину дайте, будь ласка. І Нощенку. Три хочете? Ну, три, будь ласка.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Фракція визначилася. Ми не будемо підтримувати цей законопроект, у нас є чимало застережень. Але я хотів би, користуючись нагодою, ще раз відповісти шановним урядовцям. Соціалісти виступають за наповнення бюджету України це є так, але не за рахунок тих, хто побудував власними руками свою хату і зараз ми вимагаємо, щоб він приватизував власну хату не за рахунок тих, хто будував цю хату, а. в свого чоловіка чи своєї дружини він повинен в спадщину платити податки. Шановні, ви повинні знати в яких умовах сьогодні живуть селяни. Ми вимагаємо від цих людей, щоб вони ще платили податки. Скажіть, будь ласка, це можна робити? В європейських країнах так робиться, але нам ще дуже далеко до європейського життя, а зараз прошу передати слово Віталію Шибку.
Мікрофон Віталія Шибка, будь ласка.
Я дякую. Шибко, соціалістична фракція. Шановні колеги, я все-таки гадаю, що тут подані два різних законопроекти, хоча вони стосуються однієї і тієї ж теми. Ну, перше, якщо брати 5612, то мені здається, що тут щось автори не допрацювали з поняттям доход і прибуток. По-перше. Зокрема доходи, що перевищують витрати, є прибутком і звідси законопроектом запропоновано оподаткувати податком з доходів фізичних осіб виключно прибуток фізичної особи. А далі в статті 3 взагалі йде протиріччя з тим, що сказано вище. Тому тут є деяка, ну, знаєте, недосказаність і нам треба уважно на це подивитися, щоб ми законом не зробили чогось такого, що тоді виконавцю буде складно взагалі все це опрацьовувати. В той же час, якщо брати закон 7002, то, якщо, тут, здається, якщо у випадку прийняття всіх цих змін, що пропонуються, фізична особа не буде змушена сплачувати податок з доходу в момент укладання цивільно-правових угод, а тільки після фактичного отримання такого доходу. Тобто тут є дійсно сенс і рація для того, щоб ми могли подивитися на цей законопроект.Дякую.
Так, Нощенко мікрофон, будь ласка. І Шкіля також потім. Одну хвилину. Правда, Микола Петрович? Вкладетесь.
Так всім тоді по одній хвилині. Нощенко Микола Петрович, 160 виборчий округ, Народна партія Володимира Литвина. Я хочу зауважити те, що законопроект Горбачова, він розширює дещо повноваження Кабінету Міністрів, з цим треба, як кажуть, погодитись. І наділяється додатково право визначати порядок оподаткування операцій з продажу об’єктів нерухомого майна, порядок операцій продажу-обміну об’єктів рухомого майна. Також запропоновано ряд інших повноважень Кабінету Міністрів. Але сьогодні я хотів би зауважити ще одне, про невиправдано високі державні послуги при обрахуванні доходів фізичних осіб, а також нотаріальних посвідчень. Якщо ми ще запровадимо про те, щоб оподатковувати прибуток, а не доход, то це треба створювати знову інституцію, в нас немає такої практики. Я хочу, щоб при доопрацюванні, можливо, навіть інші закони, щоб в нас вистоялась чітка мережа закладів і установ, які надають державні послуги. Якщо ми маємо мережу нотаріальних нотаріусів, то треба чітко виразити державний нотаріус, який працює.
Так, дайте можливість закінчити думку йому.
Я маю на увазі, щоб державні нотаріуси працювали за цінами, які затверджені державою, а не змінювали їх щодня, витягуючи останні копійки із кишені тих, хто прийшов за посвідченням тих чи інших послуг. Дякую.
Дякую. Шкіль Андрій мікрофон і будемо визначатись.
Дякую, Адаме Івановичу. Я прошу думку фракції висловити нашому шановному пану Онопенку.
Будь ласка, мікрофон Василя Васильовича.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, дійсно, склалась ситуація, коли нотаріуси відмовляються виконувати відповідну функцію, яка їм не належить, а податкові інспекції в свою чергу відфутболюють громадян до нотаріуса і потерпають самі люди. Тому, це положення чинного закону, воно дійсно протирічить статті 3 закону про нотаріат. Я думаю, що нотаріуси абсолютно праві. Неважливо, який закон сьогодні буде прийнятий за основу, його потрібно прийняти. І скажу своїм колегам, що, якщо говорити про високе мито, яке стягується при удостовіренні тих, чи інших угод, я розумію, що вибори на носі, але в вас є право законодавчої ініціативи, то будь ласка, потрудіться і внесіть відповідні законопроекти, щоб ми час просто тут не гаяли на ці розмови.
Так, будь ласка Лекарь, заступник Голови ДПА.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні народні депутати, хочу звернути вашу увагу на те, що Закон 5612 приймати абсолютно неможливо. За яких причин? Перша причина, є державні нотаріальні контори і приватні нотаріуси. Якщо перевести приватних нотаріусів на єдиний податок в розмірі 200 гривень, тоді яка соціальна справедливість між сплатою податків між всіма суб’єктами? Питання перше. Питання друге, у тому, що приватні нотаріуси, якщо будуть платити по 200 гривень, у тому числі всі інші самозайняті особи, тоді місцеві бюджети залишаться повністю без грошей. Єдине визначення в Законі про податок на доходи з фізичних осіб – це є визначення самозайнятої особи ні в одному Законі не має: який порядок вирахування їхніх витрат, їхніх отримання доходів? В зв’язку з цим даний Закон абсолютно не відповідає ні одному Закону, які діють на території України на сьогоднішній день і потребує, дійсно, удосконалення з методів. Перше питання, державний нотаріат і приватний нотаріат. Друге питання, стосовно сплати податків, у зв’язку з тим, що указ Президента, іде мова тільки про суб’єктів підприємницької діяльності, які чітко реєструються у відповідних органах місцевого самоврядування. Реєстрація самозайнятих осіб ні чим і ні де не передбачена. Затрати, які мають нести вони і порядок їхніх витрат абсолютно ніде не передбачений. В зв’язку із цим – це надзвичайно великі збитки до місцевих бюджетів у вигляді податку на доходи з фізичних осіб. Друге, порушення конституційних прав усіх громадян, які займаються відповідною діяльністю без державної реєстрації. І третє питання, нерівні умови між суб’єктами підприємницької діяльності, які здійснюють діяльність і отримують доходи на території України. Тому цей Закон ні в якому разі приймати не можливо. Стосовно Закону 7002. Це Закон, який веде мову про податкових агентів, як нотаріусів. Хотів би звернути вашу увагу, шановні народні депутати, цей Закон прийнятий надзвичайно правильно про податок на доходи з фізичних осіб, де є податковим агентом нотар. Чому? Тому що, на сьогоднішній день відповідно діє, без ніяких обмежень, декрет про державне мито, де чітко вказано стосовно ставки, яка утримується від відчуження майна. Один і інші відсотки. Мова йде в такому самому аспекті і справляється податок на доходи з фізичних осіб. Як тільки ви приймете у відповідності до проекту 7002, ви можете собі представити, якщо ви переживаєте за громадян, скільки тепер громадян після здійснення відповідної угоди мають іти в кінці року, подавати декларацію і сплачувати належну суму податків. Цього ні в якому разі допускати немає можливості. Мало того, є інший аспект. Що при отриманні коштів після здійснення угод там різного роду, куплі- продажі майна і інших відповідних угод цивільно-правового характеру, іде сума про отримання доходів, яка оподатковується податком. Громадянин сплачує цей податок тоді, коли він отримує доходи. До кінця року абсолютно він може ці кошти розтратити і не мати суми для сплати податків. Друге питання. Несвоєчасне подання декларацій громадянами тягне за собою накладення адміністративних штрафів. Цього ніяк не можна допускати для того, що ці громадяни попадуть під адміністративний штраф. Крім того, вони будуть мати відповідні проблеми по нарахуванню і сплаті податків після подачі декларацій. Тому ці закони ні в якому разі приймати у такому вигляді немає можливості. Дякую вам.
Дякую. Враховуючи обговорення, за його результатами давайте визначимось. Ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту закону про внесення змін до Закону України про податок з доходів фізичних осіб щодо нотаріальної діяльності. Реєстраційний номер 5612-1. [[18:00:43]] За-160 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України про податок з доходів фізичних осіб, реєстраційний номер 7002. Прошу визначатись. [[18:01:13]] За-168 Рішення не прийнято. Законопроекти знімаються. Так, шановні колеги, я продовжую на 15 хвилин. Давайте ми розглянемо досить цікаве питання. Я продовжую на 15 хвилин, Володимир. Ні. Раніше продовжив. Я тільки нагадав. Я нагадав, що продовжив, візьміть стенограму. Півгодини тому я продовжив. От Ратушняк підтверджує. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальні засади подальшої експлуатації і зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення зруйнованого четвертого енергоблока цієї АЕС на екологічно безпечну систему" щодо збереження податкових пільг. Реєстраційний номер 6268. Від профільного комітету доповідає Заєць Іван Олександрович. Зараз він запропонує і ми проголосуємо.
Шановні народні депутати, народні депутати від Комітету з питань екологічної політики і природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи подають на розгляд у першому читанні проект Закону України про внесення змін до доповнень до Закону України "Про загальні засади подальшої експлуатації і зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення зруйнованого четвертого енергоблока цієї АЕС на екологічно безпечну систему". Причина, яка спонукала народних депутатів виступити з законодавчою ініціативою є загрозлива, щоб не сказати, катастрофічна ситуація з утриманням соціальної інфраструктури та працевлаштуванням у місті енергетиків – Славутичі. Місто Славутич було побудовано для постійного проживання працівників Чорнобильської АЕС та членів їх родин після горезвісної катастрофи на Чорнобильській АЕС. Будівництво міста здійснювалося за завищеними нормативами забезпеченості населення об’єктами соціальної інфраструктури. Утримання цих об’єктів до 1 квітня 2001 року забезпечувалося за рахунок коштів від прибутку діючої Чорнобильської АЕС. Після закриття Чорнобильської АЕС всі ці об’єкти були передані до комунальної власності міста Славутич і їх утримання забезпечується за рахунок коштів міського бюджету. З метою утримання рівня соціального забезпечення жителям міста Славутич заздалегідь був прийнятий Закон України про загальні засади подальшої експлуатації і зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення зруйнованого четвертого енергоблока цієї АЕС на екологічно безпечну систему. Цим законом України передбачена щорічна державна допомога міському бюджету на утримання соціальної інфраструктури у повному обсязі. На 2005 рік обсяг названий допомоги при дефіциті міського бюджету 8,9 мільйона гривень визначений урядом в 3 мільйона гривень. Такий необ’єктивний підхід до потреб міста не дозволяє не тільки забезпечити життєдіяльність міста , а навіть виплачувати бюджетникам заробітну плату. Бюджет міста Славутича на 2005 рік сформований з вилученням коштів до Державного бюджету в сумі 6,8 мільйона гривень. Важко вирішується питання працевлаштування жителів міста, особливо звільнених працівників з чорнобильської ЕС. Маючи високу фахову підготовку та досвід роботи з сучасними технологіями цим людям важко знайти місце, гідне місце у житті. Ці фахівці своєї справи змушенні емігрувати в пошуках роботи. Зазначений законопроект якраз і направлений на забезпечення сприятливих умов для створення робочих місць. Головне науково-експортне управління висловило до зазначеного законопроекту конструктивний, на нашу думку, слушні пропозиції при узагальнюючому висновку доцільності прийняття законопроекту за основу. Міністерство економіки у своєму висновку від 25 листопада 2004 року вважає прийняття цього закону недоцільним. На думку комітету мотивація відхилення законопроекту Мінекономіки носить формальний характер. Тому ми просимо проголосувати за цей законопроект. Є ще законопроект Осики і якщо ми за нього проголосуємо, то ми ті позиції, які є в Осики добавимо до цього законопроекту. Менше року залишилося до відзначення 20 роковин страшної чорнобильської катастрофи. І цей би законопроект дав би вирішити низку проблем, які мають жителі міста Славутич. Отже Українська Народна партія просить проголосувати вас за цей законопроект.
Дякую. Зрозуміло? Тоді з вашого дозволу. Кармазину хвилину дайте.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хочу звернути вашу увагу на те, що розглядаючи цей закон, я думаю, що тут би були, треба щоб були в нас весь час, Адаме Івановичу, звертаю вашу увагу перші особи міністерств. Я прошу звернути вашу увагу, щоб завтра цього не було те, що сьогодні є. Заступники – заступників. Чому? МЧС – люди , які навіть ліквідують ті сьогодні завали з хімічними і так далі речовинами три місяці не отримують заробітну плату. Навіть люди з Національної телерадіокомпанії, які висвітлюють нашу діяльність, які на бюджеті, два місяці не отримують заробітну плату, Адаме Івановичу і всі мовчать про це – це так до хазяїнувалися в минулому уряді, що зараз це треба, а тепер, що буде, якщо ми з цього Славутича забирати кошти, не треба забирати кошти. І зараз цей закон направлений на те, щоб продовжити термін дії, пільг – перше. Друге. Зобов’язати уряд. Третє. Щоб не забирати кошти з міста Славутича. Треба його проголосувати зразу і в першому, і в другому.
Так, дякую, будемо голосувати тільки я прошу звернути увагу, коли ми будемо готувати, якщо проголосуємо до другого читання момент його введення, ми не можемо ввести його і з дня прийняття чи опублікування тільки в найкращому випадку з 1 січня 2006 року. Це, якщо ми будемо доопрацьовувати. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні проекту закону про внесення змін до Закону України про загальні засади подальшої експлуатації зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення зруйнованого 4 енергоблоку цієї АЕС на екологічну безпечну систему щодо збереження податкових пільг. Реєстраційний номер 6268. Прошу підтримати. [[18:07:47]] За-237 Прийнято. Тому прошу профільний комітет при підготовці до другого читання одразу прикінцеве положення. Ні-ні. Я заперечую. Є момент, що ви ж бачите не можна його ввести зараз. Так, шановні колеги, ще один ударно. Проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України [[щодо відповідальності за підміну та знищення виборчої документації]] реєстраційний номер 6389. Можливо проголосуємо одразу. Давайте проголосуємо. Голосуємо. Вибори на носі. Голосуємо [[18:08:45]] За-212 Марія Андріївна, будь ласка, Маркуш. Зараз, зараз, ну аргументації не почули. Нехай доповідач скаже хвилинку. Мікрофон з місця Маркуш.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Шановні колеги, зараз у цьому залі мі якраз маємо змогу виказати свою об’єктивність щодо того, що має місце під час виборчого процесу щодо фальсифікування. фальсифікації. Зважаючи на суспільно небезпечний характер дій, що посягають на політичні права громадян України обирати та бути обраному, мати об’єктивну, чесну та неупереджену інформацію стосовно всіх стадій виборчого процесу виходячи з негативної практики виборчої кампанії по виборам Президента України у жовтні та листопаді 2004 року з метою забезпечення розслідування всіх обставин, що можуть спричинити спотворення результатів народного волевиявлення виникає необхідність ввести кримінальну відповідальність за знищення виборчої документації поза встановлені законом строками. Справа в тім, шановні колеги, що обов’язково, щоб виборча документація була збережена, оскільки це є докази, якщо мала місце десь фальсифікація. Проект закону має на меті посилити правове забезпечення політичних прав громадян відповідальності учасників.
Так, будь ласка, мікрофон Онопенка, профільний комітет. І будем голосувати.
Шановні колеги, я розумію, що кінець робочого дня, але я вважаю, що за основу цей законопроект нам потрібно прийняти. На носі вибори. Якщо ви не хочете, щоб в меморандумі проголошувалася амністія за порушення виборчого законодавства, то такий законопроект потрібен. Звичайно, в другому читанні потрібно поширити ці правила не тільки на виборчу кампанію, але є ще референдуми, де теж можуть такі речі бути. Не тільки за знищення документації, а за порчу і інші речі такі , але це в другому читанні, а сьогодні його треба за основу прийняти. Ну конче необхідно.
Шановні колеги, давайте проголосуємо. Воно ж нас всіх зачіпатиме. Сьогодні одні не хочуть, завтра інші захочуть. Ви розумієте, що це питання раз і назавжди врегулюємо і будемо спокійні. Голосуйте, будь ласка. 6389. Юрій Анатолійович, я потім вам дам слово. Голосуємо. [[18:11:30]] За-264 Рішення прийнято. Мікрофон, будь ласка, Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу, я прошу, щоб до стенограми пройшло, що треба записати: «Незаконне знищення або пошкодження виборчої документації». Це треба вписати туди – раз. Друге. Я хочу, щоб усі ви усвідомлювали, що він буде стосуватися тільки тих правовідносин, які після прийняття закону будуть, тобто те, що було, вже ми не повернемося. І третє. Адаме Івановичу, в Одесі в суді Приморського району вкрали справу, де йшла мова про підробку виборів міського голови. І до цього часу її не знайшли. Завтра у нас будуть доповідати і Генеральний прокурор, і міністр МВС, дайте, будь ласка, доручення, щоб вони доповіли і по цій одеській справі, яку вкрали в центрі міста. І ніхто не може віднайти справи. Так у нас охороняються суди в державі, Адаме Івановичу, тому що непрофесіонали очолюють правоохоронні органи.
Дякую, Юрій Анатолійович. Щодо пошкодження, то наш колега Василь Васильович Онопенко про це говорив, що при другому читанні ми це врахуємо, ми це врахуємо. А з приводу судів, ну, в Одесі ви найголовніша особа, так що забезпечуйте там порядок і наводьте, захищайте Одесу. Так, шановні колеги, я вам щиро дякую за плідну роботу. На цьому вечірнє засідання Верховної Ради оголошується закритим. Завтра, як завжди, о 10 годині. Серед інших питань будемо слухати звіт Комітету щодо боротьби з організованою злочинністю, а потім, може, буде навіть і «Різне».