4. Návrh zákona, kterým se mění některé zákony v oblasti daní /sněmovní tisk 873/4/ - vrácený Senátem Senát vrátil návrh zákona s pozměňovacími návrhy, jeho usnesení jsme obdrželi jako sněmovní tisk 873/5. Vítám mezi námi pana senátora Pavla Štohla a prosím, aby se za navrhovatele k usnesení Senátu a k předloženým pozměňovacím návrhům vyjádřil místopředseda vlády a ministr financí pan Andrej Babiš. Pane ministře, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, dovolte mi, abych se stručně vyjádřil k Senátem vrácenému znění tzv. daňového balíčku, neboť považuji za důležité upozornit na důsledky, které nastanou, pokud Poslanecká sněmovna přijme senátní pozměňovací návrh. [[V sále je rušno.]] Obsahem senátního pozměňovacího návrhu je změna zdaňování, resp. osvobození od daně z přidané hodnoty při dodání nemovitých věcí. Ze zdanění tento pozměňovací návrh vylučuje ty pozemky, které tvoří funkční celek se stavbou pevně spojenou se zemí, a také nežádoucím způsobem zužuje definici pojmu stavební pozemek. Přijetí senátního pozměňovacího návrhu povede tak jak před rokem 2016 k obcházení zákona o dani z přidané hodnoty, takže pozemky, které jsou zjevně připravené k další výstavbě, budou vydávány za pozemky neurčené k výstavbě a budou se prodávat jako osvobozené od daně, i když by měly být správně zdaněny.
Pane předsedo, já se omlouvám. Já vás na chviličku přeruším. Já vás ještě jednou vyzývám - někteří se nahlas baví, někteří telefonují -, zkusme udržet klid v sále. Když tak dlouho napomínám u nás doma děti, tak pak je musím nějak potrestat. Většinou jim vezmu tablet. Já vám nemám co vzít. Já vás jenom žádám o klid v sále. Děkuji. Je 19.42 hodin. Děkuji. Prosím, můžete pokračovat, pane ministře.
Takže stručně řečeno, pokud budete hlasovat za senátní návrh, budete hlasovat za obcházení daní, abych to zdůraznil. Tato změna je podle názoru Ministerstva financí v rozporu se směrnicí o dani z přidané hodnoty a s judikaturou Soudního dvora Evropské unie. Jejím přijetím se Česká republika vystavuje riziku zahájení řízení o porušení povinnosti ze strany Evropské komise, tzv. infringementu. Toto řízení může následně vyústit až k předložení žaloby na Českou republiku k Soudnímu dvoru Evropské unie a vést k uložení peněžitých sankcí. Na základě výše uvedených argumentů nemohu souhlasit se zněním senátního pozměňovacího návrhu a navrhuji setrvat na znění daňového balíčku schváleného Poslaneckou sněmovnou. Závěrem bych chtěl upozornit, že pokud Poslanecká sněmovna setrvá na znění, které schválila, účinnost zákona nastane 15. dnem po vyhlášení zákona ve Sbírce zákonů. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji, pane ministře. Tak, chce se k pozměňovacím návrhům Senátu vyjádřit zpravodaj garančního výboru? Nemá zájem o vyjádření. Já tedy otevírám rozpravu a v rozpravě jako první vystoupí pan senátor Pavel Štohl. Prosím, pane senátore.
Vážený pane předsedající, vážený pane ministře, vážené dámy, vážení pánové. Začnu vůbec, proč Senát neschválil ten daňový balíček ve znění postoupeném Poslaneckou sněmovnou. Protože tam byl hojně diskutován zejména bod úpravy DPH v oblasti odpočtu daně u České televize a Českého rozhlasu. To byl hlavní důvod, proč vlastně byla velká diskuse, garanční výbor nepřijal usnesení a Senát, plénum Senátu to neschválilo. Potom se otevřela samozřejmě podrobná rozprava, kde byla řada pozměňovacích návrhů, ale prošel pouze jediný pozměňovací návrh a to byl ten, o kterém se zmiňoval pan ministr. Já možná bych v některých věcech souhlasil, v některých nesouhlasil, co tady pan ministr řekl. Jednak jak to bylo do konce roku 2015. Ono není úplně pravda, že tady ta nová úprava, kterou teď navrhuje Senát, vrací to stejně tam, kde to bylo do konce roku 2015. Do konce roku 2015 platilo, že se zdaňoval pouze pozemek, na který bylo vydáno stavební povolení. Takže po pravdě se to obcházelo a opravdu se dodání neboli převod pozemku vlastně nedanil. Potom dle mého jsme šli do druhého extrému. Takže do konce roku 2015 opravdu se DPH z pozemku nedanilo. Od 1. ledna 2016 jsme šli do toho druhého extrému, že se bude danit nejenom pozemek, na kterém je stavba, ale i vlastně pozemek, který tvoří funkční celek s touto stavbou, a teď jsme u toho, že vlastně mimo jiné je problém, co to je funkční celek, který souvisí se stavbou. Já zkusím uvést příklad. Budu chtít stavět rodinný domek, koupíme si s manželkou pozemek 400 m2, kde chceme tedy si postavit dům. Potom manželka řekne, že ten pozemek je malý a že bychom chtěli odkoupit ještě od souseda zahradu, která má také 400 m2. Takže to odkoupíme a otázka potom zní: je to také ještě část, která funkčně tvoří ten celek spojený se stavbou? Když se zeptáte opravdu daňových poradců, kteří se specializují na DPH, tak vám řeknou po pravdě, že i když existuje metodický pokyn, že v tom není úplně jasno. Takže to je jeden důvod, kterým by, kdyby se přijala novela, kterou Senát navrhl, která by se vlastně odstranila. A druhá věc je samozřejmě snížení daňové zátěže těch, kteří budou stavět rodinné domky. Kdybychom řekli - aspoň rámcově, abyste věděli, o kolik peněz se jedná: Jestliže budu chtít stavět dům, budu mít pozemek nějakých 500, 600 m2, hodnota pozemku, aspoň ve Znojmě, odkud já pocházím, je zhruba milion korun, takže je to vlastně 15 % rovná se 150 000. Takže vlastně teď v současné době je ten pozemek o 150 000 dražší pro ty běžné občany, protože samozřejmě tam bude DPH, které oni jako běžní občané si nemůžou nárokovat. Takže to jenom stručně vysvětlení, ty dva důvody, které tam jsou. A tedy vlastně ten Senát navrhuje co? Navrhuje, aby se zdaňoval pouze pozemek, na kterém bude stavba. To znamená, že není, říkám, ta situace stejná jako do konce roku 2015, kdy se nezdaňoval pozemek, na kterém byla stavba, ale pouze to, co je postaveno. Takže to je snad ode mne k tomuto pozměňovacímu návrhu všechno. Pokud by byly dotazy, rád zodpovím. Děkuji.
Já vám děkuji, pane senátore. Ptám se, jestli se někdo ještě hlásí do rozpravy. S přednostním právem pan předseda Stanjura. A prosím o klid.
Dobrý večer. Ono to vypadá, jako bychom měli rozhodnout hlasováním o té jedné jediné věci, o které mluvil jak pan ministr, tak pan senátor, a to prostě není pravda. To je rozdíl mezi těmi dvěma verzemi, senátní a sněmovní. Ale máme rozhodnout o úplně něčem jiném. Když se podíváte do kalendáře, zjistíte, že je dneska 4. dubna, pokud jsem to nespletl, v běhu sněmovních dnů si občas pletu, je 4. dubna a účinnost některých paragrafů navržených ke změně je 1. ledna. Máme zpoždění déle než čtvrt roku. Oficiálním důvodem proč tento návrh vznikal, je, že koalice chce zvýšit slevy na druhé a další děti. A to dělá koalice každý rok, takže se to mohlo dělat najednou a mohla být účinnost od 1. 1. 2015, od 1. 1. 2016 a od 1. 1. 2017. Takhle to máte mimochodem napsané ve své koaliční smlouvě, která je veřejná, kterou jsem si přečetl. Ale vy jste chtěli mít třikrát slávu, třikrát jste chtěli být pochváleni, jak myslíte na ty rodiny, tak to provedeme natřikrát. A tak výborně zvládáte program Sněmovny, že v dubnu hlasujeme o změnách, které jsou navrženy s účinností k 1. lednu. A tváříme se, že rozhodujeme o daních, o DPH z pozemků. Já na ten příklad, který podle mě není úplně přiléhavý, nebudu reagovat. Pak bych vám něco poradil, pane senátore, když vás žena požádala s tím, ať koupíte dalších 400 metrů, jak to udělat, abyste tu daň nemusel platit. Protože kdo by chtěl platit daně, že, když jsou na to legální nástroje. To tady máme experty, podívejte se kolem sebe, určitě vám někdo poradí. [[(19.50 hodin)]] Ale v tom zákoně jsou mnohem horší věci. A proto nebudeme hlasovat ani pro senátní, ani pro sněmovní verzi. Protože vláda slovně říká, tedy zejména před volbami: My se budeme starat o ty malé podnikatele, živnostníky, drobné podnikatele, chceme jim ulehčit život. A opět a znovu vláda snižuje tímto návrhem zákona výdajové paušály, které neslouží k tomu, aby se neplatily daně, jak někteří mylně vykládají. Pokud ano, a myslíte si to, tak nařiďte právnickým osobám, že mohou mít výdajový paušál třeba 60 %. To by se našim právnickým osobám nelíbilo, když si vezmete jejich tržby, že by mohly uvést jenom 60 % nákladů, jako to dělá normální živnostník, a v interpretaci některých z vás se vyhýbá placení daně. A daňový základ by byl 40 % příjmů. To by se právnickým osobám skutečně nelíbilo. A to by byl příjem daně z právnických osob, kdybychom takové paušály zavedli pro právnické osoby! Tak prosím vás nepoužívejte zdůvodnění, že výdajové paušály slouží k tomu, aby se neplatily daně. Tak to skutečně není. Výdajové paušály slouží k tomu, abychom zjednodušili byrokracii zejména těm malým, a opět chcete ty výdajové paušály snížit, abyste za tři měsíce běhali po náměstích a ve svých programech měli: My chceme podporovat zejména malé a drobné podnikatele! No teď máte možnost, když budete hlasovat dneska proti senátní, proti sněmovní verzi, tak něco málo, alespoň něco málo pro malé a drobné podnikatele uděláte. Velmi často mluvíme o tom, jestli je, nebo není něco přílepek. Jenom připomínám, že tady se nám mezi prvním a druhým čtením do daňového balíčku dostal i zákon o EET. A když se podrobně podíváte na výsledky hlasování, tak musím říct, že ty komentáře k tomu nebyly úplně přesné. Například: hnutí ANO hlasovalo pro výjimky pro e-shopy, ale ono to neprošlo. To je pravda jenom částečně. Ano, hnutí ANO hlasovalo pro návrh pana ministra financí, který výjimky pro e-shopy zaváděl, ale už nehlasovalo - a spojil to ale s tou paušální daní a chtěl, ať se o tom hlasuje dohromady - ale už nehlasovalo hnutí ANO o jiném pozměňovacím návrhu, který navrhoval tu samou úlevu pro e-shopy. O tom jsem se už nedočetl. Propásli jsme možnost, a měli jsme tady pozměňující návrhy, propásli jsme možnost vrátit dvě sazby DPH. Pamatuji si vystoupení pana ministra financí, když tady obhajoval zavedení třetí sazby. A když to trošku parafrázuji a nebudu úplně přesně, co říkal: No já jsem z toho nešťastný, myslím, že dvě jsou lepší, ale máme nějakou koalici a my jsme se v rámci koalice dohodli na třech sazbách. Já tomu rozumím, ale když vidím hlasování na minulé schůzi, dnes a dovolím si prognózovat, zítra a pozítří, tak reálně už ta koalice funguje jenom na papíře. V každém hlasování o každém pozměňovacím návrhu nebo u takřka každého pozměňovacího návrhu vzniká jiná hlasovací koalice. Není nijak pevná, prolévá se. My někdy hlasujeme tu s jednou vládní stranou proti dvěma ostatním, se dvěma vládními stranami, někdy jsme proti všem třem vládním stranám a podobně. Takže tohle jsme propásli. Stejně tak jsme propásli možnost změnit daň z příjmu fyzických osob atd. Tak já jsem chtěl jenom upřít vaši pozornost ne na ten podle mě poměrně malý rozdíl mezi sněmovní a senátní verzí, ale na celý obsah zákona. A teď mi dovolte, abych okomentoval ty lavice za mnou. Kolikrát jsme slyšeli, že daňový balíček je klíčový zákon této vlády? [[Ukazuje za sebe do lavice ministrů.]] Vidíte, ano? Kolik ministrů přišlo v 19.53 podpořit tento klíčový návrh vlády? Tři? Tři. Ani nevím, kolik máme členů vlády. Sedmnáct, myslím. Tři ze sedmnácti! Strašně moc. A to není poznat z té účasti. Já myslím, že máme tak pět členů vlády, tady jsou většinou tři. Ani ministr kultury tu dneska není, který tu většinou sedí. Musím ocenit, že tady je poměrně často. Ani ten tu dneska není. Tak nevím, kdy naposled tady sedělo 17 členů vlády. Když jste si přišli pro důvěru, tomu rozumím. Ale pak u těch klíčových návrhů zákona tady příliš ministrů nevidím. Z KDU ani jeden, z ČSSD jeden s největším ministerstvem za sebou. A z hnutí ANO dva, shodou okolností držitelé stranických průkazů číslo 1 a číslo 2. Aspoň tu trojku. Nevím, jestli trojka je taky ministr, to nevím. Ale máte šest ministrů, ne? Šest. Možná se paní ministryně pro místní rozvoj připravuje na zítřejší porážku. To je možné. A nechce dneska hlasovat. Ona nemůže hlasovat, omlouvám se. Ale sedět by tu měla, když je to klíčové. To si myslím, že by měla, abychom ji zase tak neomlouvali. Původně jsme chtěli trošku zdržovat, ale když vidím, že máte 101, tak je to skoro škoda, že jo. Protože myslím, že úplně nejlíp, co bychom udělali, kdyby ten zákon nebyl přijat v žádné verzi, ani v senátní, ani ve sněmovní. A věřte, že bychom my z opozice řekli, že aspoň jednou vláda za čtyři roky udělala něco dobrého pro malé a drobné podnikatele.
Děkuji vám, pane předsedo. Ptám se, jestli má ještě někdo zájem vystoupit v rozpravě. Pokud tomu tak není, nikdo se nehlásí, rozpravu končím. Případná závěrečná slova navrhovatele, pan ministr nemá zájem, pan zpravodaj nemá zájem. Nemáte zájem, pane zpravodaji, o závěrečné slovo? Takže přistoupíme k hlasování podle § 97 odst. 4 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny. K přijetí následujícího usnesení je zapotřebí souhlasu nadpoloviční většiny přítomných poslanců. Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s návrhem zákona, kterým se mění některé zákony v oblasti daní podle sněmovního tisku 873/4, ve znění schváleném Senátem, podle sněmovního tisku 873/5." Tentokrát požadavek na odhlášení neeviduji. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro tento návrh. Kdo je proti? Hlasování číslo 50, přihlášeno je 131 poslanců, pro 62, proti 56, tento návrh nebyl přijat. Konstatuji, že jsme návrh zákona ve znění schváleném Senátem nepřijali. Nyní budeme hlasovat znovu, a to podle § 97 odst. 5 jednacího řádu Poslanecké sněmovny. K přijetí tohoto usnesení je zapotřebí souhlasu nadpoloviční většiny všech poslanců, tedy souhlasu 101 poslance. Potřebný počet hlasů již byl nastaven na 101. Přednesu usnesení: "Poslanecká sněmovna schvaluje návrh zákona, kterým se mění některé zákony v oblasti daní, ve znění, ve kterém byl postoupen Senátu, podle sněmovního tisku 873/4." Zahajuji toto hlasování, kdo je pro, ať zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Hlasování číslo 51, přihlášeno je 133 poslanců, pro 106, proti 23, tento návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme návrh zákona přijali. Tímto končím tento bod a dále přerušuji jednání této schůze na zítra, 5. 4. 2017, v 9 hodin, kdy budeme pokračovat v pořadu jednání, čímž budou body z bloku třetího čtení. A všem vám přeji hezký zbytek večera. Na shledanou.