Spoštovane kolegice in kolegi! Pričenjam nadaljevanje 22. seje državnega zbora. Obveščen sem, da so nekateri kolegi in kolegice zadržani. To so kolegi dr. Jožef Bernik, dr. Miha Brejc, kolega Čeligoj, Jakič. Kolega Kelemina ne more sodelovati od 13.00 ure dalje. Od 14.00 ure dalje ne more sodelovati kolega Trofenik. Kolega Merlo, Peterle in Podobnik pa prav tako danes v dnevu ne morejo prisostvovati seji. Najprej, preden bi šli na 11. točko dnevnega reda, to je na obravnavo predloga odloka o ustanovitvi univerze na Primorskem, sprašujem: Ali kdo nasprotuje temu, da bi jutri ob 10.00 uri nadaljevali sejo? Kolega Anderlič, prosim.
Seveda sem začuden nad tem predlogom glede na to, da je bilo včeraj z vaše strani povedano, da je večina sporočila, če bi danes ob primernem času končali druge točke, da nadaljujemo s tema dvema točkama. Nisem pa uspel pridobiti drugačnega stališča v poslanski skupini.
No, nekaj poslanskih skupin, če LDS meni tako, ker je to velika poslanska skupina, največja, dejansko večina - to pomeni, da ni soglasja, da bi nadaljevali sejo jutri ob 10.00 uri. Tu moramo upoštevati dve okoliščini - ena, odločanje v okviru odbora za zunanjo politiko. In drugo, bi rekel tako, zelo jasno in odkrito - če in kolikor tečejo nekatera pogajanja oziroma posvetovanja med političnimi skupinami v zvezi z različnimi predlogi za razpis dveh referendumov, menim, da bi bilo koristno, da damo možnost, priložnost, da se pokaže, ali lahko sklenemo neko trdno politično večino za eno odločitev. Da morda damo tej priložnosti, ki je, menim, za uspeh tega projekta pomembna, neko priložnost. Sam bi se za to zavzel. Skratka, menim, da bi bilo koristno, da jutri ob 10.00 uri nadaljujemo. Prosim? No, seveda, kolega Anderlič, glejte. Seveda, kolegice in kolegi sprašujejo, ali bomo nadaljevali sejo danes ali jutri. Če jo bomo končali relativno zgodaj popoldan, bomo morali glasovati o tem, ali nadaljujemo jutri ali ne. No, poskušal sem pa povedati, da neka posvetovanja, ki so neformalna v zvezi s točko dnevnega reda 18.a in 18.b potekajo. Ne da bi ugibal, ali bodo uspešna ali ne, bi morda dali še danes popoldan čas, da do nekega kompromisa pride. Dobro, državni zbor bo popoldne, ko bo prišel do sklenitve 17. točke, odločal o tem, ali bo danes ali jutri nadaljeval. Menim, da bi bilo koristno, da bi nadaljevali jutri ob 10.00 uri. Začenjamo z 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O USTANOVITVI UNIVERZE NA PRIMORSKEM. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila vlada. Prosim ministra dr. Slavka Gabra, da predstavi predlog odloka.
Spoštovani gospod predsednik, gospe in gospodje. Pred nami je Odlok o ustanovitvi tretje univerze v Sloveniji. Slovenija je svojo prvo univerzo dobila leta 1919. To pomeni po prvi svetovni vojni. Dolgo je trajalo, da se je ta univerza okrepila in postala univerza v pravem pomenu besede. Č smo odkriti, najverjetneje je postala močna univerza šele po drugi svetovni vojni. Leta 1975 smo se v Sloveniji odločili za drugo univerzo. To je bila univerza v Mariboru. Tudi kar zadeva njeno usodo,je kar nekaj časa preteklo prej, preden smo to univerzo doživeli in je bila sprejeta kot enakovredna prvi slovenski univerzi. Danes se odločamo za ustanovitev univerze na Primorskem. Odlok natančno govori, kdo se v njo združuje, postavlja temeljni okvir delovanja te univerze in na ta način formalizira zadnje desetletje razvoja visokega šolstva na Primorskem na nek povsem določen način. Od 6587 študentk in študentov, kolikor jih imamo ta trenutek brez absolventk in absolventov na Primorskem, se v to univerzo vključuje 3390 študentk in študentov. V institucijah, ki so naštete, bodo poskušali, na kolikor je le mogoče povezan način, najti pot do diplom. V tej univerzi bo potekalo tudi raziskovalno delo. Vlada predlaga, da ta odlok sprejmemo in na ta način uresničimo tudi eno od idej nacionalnega programa visokega šolstva, kjer je ta univerza zapisana. Hkrati pa bi želel opozoriti še na par elementov, ki nas v zvezi s tem zanimajo in mislim, da zanimajo tudi širšo javnost. Namenoma sem opozoril na to, koliko študentk in študentov vstopa v univerzo, ki jo bomo danes, pričakujem tukaj v državnem zboru, ustanovili. Dobra polovica vseh. Ta zgodba sama na sebi govori o tem, da je pred nami, vsekakor pred ministrstvom, tudi pred visokošolskimi zavodi in pred občinami temeljit razmislek o tem, kako bi univerzo dejansko zaokrožili, kako bi omogočili, da zaživi v polnem pomenu te besede kot primorska univerza. Kako bi ji omogočili, da tisto potencialov, kar jih ima, združi in kot taka nastopa, kot element povezovanja ob meji in element povezovanja slovenskega prostora z evropskim prostorom? Za to, da bi bilo to mogoče, bomo morali vsi opraviti svoj del posla. Kar zadeva naše ministrstvo, lahko tukaj izrazim pripravljenost na to, da tudi dopolnimo zakon, ki bi omogočil ustanovitev univerzitetnih središč, ki bi omogočil spodobno avtonomijo teh univerzitetnih središč tako organizacijsko kot tudi finančno. Naj povem, da pričakujem, da bodo s svoje strani visokošolske institucije vzele za res potrebo po tem, da se povežejo na tem prostoru, da bodo našle kar del skupnega na področju raziskovanja in pedagoškega dela in da bodo občine to podprle. V tem primeru bo vlada verjetno prišla še v tem letu pred počitnicami v parlament s predlogom dopolnitve predloga, ki bo to univerzo nadgradil. Hvala, gospod predsednik, gospe in gospodje.
Hvala lepa, gospod minister! O predlogu odloka bodo sedaj dobile besedo poslanske skupine. Najprej, kolegica Ana Marija Tisovic v imenu poslanske skupine Nove Slovenije. Za njim bo poročilo odbora. Prosim, predsednik odbora!
Predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! S postopki za ustanovitev univerze na Primorskem se je odbor začel ukvarjati že ob sprejemanju nacionalnega programa visokega šolstva, saj je v njem ugotovitev, da se je po letu 1994 visokošolska dejavnost na obali in v Novi Gorici znatno okrepila in da je ob nadaljnjih vlaganjih države to območje prosto za ustanovitev tretje slovenske univerze. Predlog odloka je državnemu zboru predlagala vlada Republike Slovenije. Na seji odbora ga je predstavnik vlade odboru predstavil kot zaključek ene od pomembnih faz dolgoletnih prizadevanj za razvoj univerze na Primorskem. Po besedah resornega ministra ta razvoj še ni zaključen in ga bo treba pospešeno zaokroževati in univerzo tudiinstitucionalno dograjevati. Odbor je bil seznanjen tudi z namero vlade, da si bo ob sodelovanju z lokalnim skupnostmi prizadevala, da se že v letošnjem letu na univerzo na Primorskem vključijo, tudi drugi visokošolski subjekti, ki ta hip na Primorskem že obstajajo. V ta namen bo vlada predlagala ustrezne spremembe oziroma dopolnitve odloka, če bo potrebno pa tudi predlog sprememb zakona o visokošolskem šolstvu. Ob tako dopolnjeni obrazložitvi odboru za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport predlog odloka obravnava s posebno pozornostjo in razumevanje za preložene rešitve. V tem trenutku so v univerzo vključene tri fakultete - dve visokostrokovni šoli in dva znanstvena zavoda. V razpravi so sodelovali tudi predstavniki zainteresirane javnosti. Župan občine Šempeter-Vrtojba gospod Valenčič je odbor seznanil s prizadevanjem županov severno primorskega območja in dela kraške in notranjske statistične regije, ki so se tik pred obravnavanjem odloka na vladi sestali v Novi Gorici, kjer so ob nastajanju primorske univerze ugotavljali naslednje: da je bilo v začetni fazi ustanavljanja univerze severnoprimorsko območje manj vključeno; da nastanek primorske univerze podpirajo vsi župani, pri tem pa si želijo enakopravne obravnave, da želijo tri kampuse: v Kopru Sežani in Novi Gorici; da naj bo sedež univerze zaradi logistično geografske pozicije in dolgoročnih skupnih interesov na pol poti, to je v Sežani; da naj novoustanovljena univerza dobi težo primorske univerze s sedežem v Sežani. Dr. Lucija Čok je v imenu Znanstveno-raziskovalnega središča Koper in Fakultete za humanistične študije pojasnila prizadevanja in zadrege ob institucionalnem oblikovanju nove univerze. Omenila je zlasti omejitve, ki jih predstavlja zakon o visokem šolstvu. Ta ne pozna univerzitetnih središč. Svojevrsten problem predstavlja tudi zakonsko opredeljena avtonomija univerze. Odbor je opozorila, da je nujno zagotoviti možnosti za vključitev vseh slovenskih univerz v "bolonjski" proces. Pojasnila je tudi, da je bila v procesu nastajanja nove univerze goriška Politehnika večkrat povabljena. Prav tako tudi pomorska fakulteta. Vendar sta obe imeli določene pomisleke. Podprla je prizadevanja vlade, da se nova univerza gradi postopoma in da je sprejem predloženega odloka prvi korak k temu. Prizadevanja za ustanovitev tretje univerze je pozdravil tudi predstavnik Univerze v Mariboru. Izrazil je pripravljenost za pomoč, tako v strokovnem pogledu in na znanstveno-raziskovalnem področju, kot tudi v organizacijskem smislu. V splošni razpravi so se poslanke in poslanci zavzemali za sprejem odloka, obenem pa zastavljali kritična vprašanja, zakaj se niso v univerzo združili vsi visokošolski zavodi na Primorskem. Nekateri so menili, da je sprejem odloka šele prvi korak, ki časovno že zaostaja za željami in možnostmi, in da bo odlok pripomogel k lažji in hitrejši vključitvi ostalih visokošolskih zavodov na Primorskem v univerzo. Zato odlok seveda ni tak, kot je bilo prvotno zastavljeno. Nastajal je kot rezultat različnih stališč, nesporazumov in tudi nasprotovanj, ki so se manifestirala predvsem na Primorskem. Bila pa so generirana tako na Primorskem, kot tudi v širšem slovenskem prostoru. Opozorili so tudi na to, da je pomembno, da država ustanovi tretjo univerzo, preden postanemo polnopravni člani Evropske skupnosti. K predlogu odloka so do obravnave na matičnem delovnem telesu amandmaje vložili poslanska skupina SLS in poslanska skupina Nove Slovenije. Ob sami razpravi pa je skupina poslancev s prvopodpisanim Ljubom Germičem predložila še predloge za amandmaje odbora. Do vloženih amandmajev in predlogov za amandmaje se je odbor, ob upoštevanju pripomb zakonodajno-pravne službe, opredelil kot je razvidno iz našega poročila, ki ga imate na klopeh. Pri tem je podprl amandma poslanske skupine SLS k 9. členu, ostalih pa ne. Da povzamem, odbor pozdravlja prizadevanja za čimprejšnjo realizacijo ideje o primorski univerzi kot projektu nacionalnega pomena, s katerim ne smemo več odlašati. Zato predlaga državnemu zboru, da predlog odloka o ustanovitvi univerze na Primorskem sprejme skupaj z amandmaji, ki jih odbor vlaga oziroma podpira. Spoštovane poslanke in poslanci! Odbor je "rodil" primorsko univerzo s 17 glasovi za in nobenim proti. Sedaj ste vi na vrsti, da jo kot botrice in botri krstite. Želim, da bi krst potekal svečano. Hvala lepa.
Hvala lepa, predsednik odbora, kolega Moge, za uvod in predstavitev stališč odbora. Zdaj pa bodo, kot rečeno, predstavile stališča poslanske skupine. Kolegica Ana Marija Tisovic v imenu poslanske skupine Nove Slovenije, za njo kolega Lenko v imenu poslanske skupine DeSUS. Prosim!
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi! Spoštovani gospod minister in pomočnica. Poslanska skupina Nove Slovenije je z veseljem sprejela in podpira predlog o ustanovitvi univerze na Primorskem. Le-ta bi morala zaživeti še pred vstopom v Evropsko unijo. Stališče Nove Slovenije je, da bi morala vrata te univerze ostati odprta za vključevanje novih subjektov. Potreben bi bil tudi večji poudarek na Novi Gorici, ker ima po našem mnenju večje zaledje zamejskih Slovencev. Prav tako se zavzemamo za to, da še ostane odprto vprašanje, kje bo univerzitetno središče, da pridemo s konsenzom do pravilne in dobre odločitve. To je stališče Nove Slovenije. Mi bomo odlok podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Ana Marija Tisovic. Kolega Lenko, poslanska skupina DeSUS, prosim! Za njim kolega Pukšič.
Hvala lepa, za besedo gospod predsednik. Spoštovani minister! Kolegice in kolegi poslanci! Ustanovitev univerze na Primorskem je velik nacionalni dogodek. Visoko šolstvo na tem območju se razvija že štiri desetletja, čeprav je bil največji napredek dosežen v zadnjih 15-letih. Pridobili smo vrsto novih visokošolskih zavodov in študijskih programov. Število študentov je spodbudno naraslo. Tudi pobuda za prvo slovensko univerzo, dana že davnega leta 1912, je predvidevala, da naj bi prva slovenska univerza zrasla v Trstu. Vendar je ideja žalostno zamrla s I. svetovno vojno. Po njej je bil Trst z Rapalsko pogodbo dodeljen kraljevini Italiji. Uresničitev ideje pa je bila s tem onemogočena. Že takrat smo se zavedali, da je posebej pomembno gojiti znanje na najbolj izpostavljenih območjih. Danes imamo priložnost, da nadomestimo zamujeno. Te priložnost ne smemo izpustiti. Ne zato, ker je ustanovitev tretje univerze pomembna z vidika novih možnosti izbire za bodoče slovenske študente, temveč tudi zaradi konkurenčnosti slovenskega znanja, ki se bo moralo kmalu neposrednosoočiti z znanjem, prihajajočim iz držav članic Evropske unije. S potrditvijo odloka, ki je danes predlagan in ki ga stranka demokratične stranke upokojencev močno podpira, se bo - upamo - rodila tretja univerza. Deloma bomo zadostili mednarodnim standardom, po katerih bi morala imeti Slovenija vsaj tri večje univerze, ali še bolj štiri, in več manjših lokalnih specializiranih. Ustanovitev univerze sovpada tudi s še nepopolnoma uresničeno idejo decentralizacije države, za katero se zavzema tudi Demokratična stranka upokojencev Slovenije in z decentralizacijo visokošolske infrastrukture, ki jo zahteva Bolonjska deklaracija. Z njo se bo veliko prispevalo k zmanjševanju stroškov za posameznika. Uravnovesilo se bo znanstveno raziskovalno delo in akademsko delo po regijah. Na dolgi rok pa bo to prispevalo k socialno gospodarskemu ravnovesju. V primorskem primeru pa se z ustanovitvijo omogoči lažji študij tudi zamejskim Slovencem na domači univerzi in s tem zagotovitev potencialnega intelektualnega kapitala. Nujno je potrebno imeti univerzo vsaj povsod tam, kjer so regije izpostavljene tujim gospodarskim in političnim vplivom. Ne smemo tudi pozabiti, da imajo države, ki so danes že v Evropski uniji, časovno in finančno veliko prednost, da pospešeno ustanavljajo univerzitetna središča, kamor ne redko odhaja tudi slovenska mladina. Tudi zato se bo demokratična stranka upokojencev prizadevala za umestitev slovenskega visokošolstva v Evropski študijski prostor tu in zdaj in s tem, da bi bil sistem konceptualno primerljiv s sistemskimi rešitvami v drugih primerljivih državah. Opozoriti bi želeli, da ta odlok oziroma njegov sprejem je šele začetek nove poti univerze. Ustanovitev moramo razumeti kot temeljni kamen k uvodu v novo stopnjo razvoja. Država, lokalne skupnosti, gospodarstvo, pa tudi univerza sama si morajo v prihodnje prizadevati za njeno učinkovito delovanje na vseh področjih. Demokratična stranka upokojencev Slovenije si bo prizadevala za čimprejšnjo spremembo zakona o visokem šolstvu, ki bi omogočala ustanovitev več univerzitetnih središč z ustrezno poslovno in strokovno samostojnostjo ter možnostjo avtonomnega razvijanja. V kolikor bi po tem takem prišlo do dopolnitve odloka, nove pridružene članice ne smejo biti v neenakopravnem položaju z ustanovitelji takone z institucialnega, profesionalnega kot tudi finančnega vidika, saj bi s tem ustanovitev univerze izgubila svoj namen. Potrebno bi bilo premisliti tudi o spremembi davčne zakonodaje v smislu spodbujanja večjega priliva sredstev iz gospodarskih podjetij in posameznikov za fakultete in visoke šole. Ne smemo namreč pozabiti, da so ali bi vsaj morala biti znanstveno raziskovana središča tesno povezana z gospodarskimi subjekti, pa tudi z ostalo civilno družbo. Vendar pa morajo biti finančna sredstva, ki jih bo država zagotovila za novo univerzo in morebitne nove pridružene članice, primerna v smislu, da ne bo prišlo do oddajanja prednosti enemu samemu središču. V tem kontekstu bi demokratična stranka upokojencev opozorila, da ne smemo pozabiti tudi na socialno plat bodočih študentov. Nadalje, mlade visokošolske ustanove so še posebej občutljive za kadrovsko področje. Zato je pomembno, da zanjo ni institucioniranih ovir. Še naprej obstoječa infrastruktura nikakor ne sme biti mladostna, temveč se moramo prizadevati, da se nenehno razvija. Nikakor ne smemo pozabiti na posebnosti in geografsko delitev posameznih regij, ki vsaka zase zahteva specifično obravnavo. Po našem mnenju pa bi bilo zmotno ustanavljati zaključena in strogo specializirana središča, saj le celostni študijski programi zagotavljajo popolno integracijo v lokalno oziroma regijsko okolje. Ker vsi bodoči, pa tudi študijski programi, ki že tečejo, potrebujejo veliko število visoko izobraženega kadra, je potrebno zagotoviti zadostno število le-tega innjihovo izpopolnjevanje, pa tudi dodatno izpopolnjevanje raziskovalcev in drugih kadrov. Kar se dvojezičnosti poimenovanja univerze in posameznih njenih članic tiče, Demokratična stranka upokojencev Slovenije meni, da ni nujno potrebno, da se nazivi v italijanskem jeziku uvrstijo neposredno v odlok, saj to obveznost že po samem zakonu, ki bo v primeru, če naj bo središče univerze na dvojezičnem območju, lahko primerno ureja s statutom. Ne pristajamo pa na to, da bi se tudi dokumenti, kot so diplome, potrdila in drugi spisi, izdajali dvojezično, saj gre vendarle za nacionalno in ne občinsko institucijo. Slovenski državljani imamo torej prvič možnost sooblikovati Evropo in prispevati k evropskemu projektu. Izhajajoč iz tega, je zelo pomembno, da slovenska država ustanovi univerzo, o kateri danes govorimo, še preden postanemo polnopravni člani Evropske unije. S tem si zagotovimo časovno prednost in predvsem preprečimo beg možganov, torej odhod mladega potencialnega kadra, ki je nujno potreben za razvoj naše mlade države. Ne smemo zgolj čakati na to, da bi se lahko samo učili od drugih, na evropske izdelke. Vse slovenske univerze si morajo prizadevati, da bi bile boljše od evropskega povprečja. Evropsko unijo moramo z znanjem osvojiti in prispevati k razvoju držav članic, in sicer ob upoštevanju nacionalnih in regionalnih razlik. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Lenko. Kolega Pukšič bo predstavil stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke, za njim kolega Bevk.
Spoštovani gospod predsednik, gospod minister, kolegice in kolegi! Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije v zvezi z ustanovitvijo primorske univerze bo seveda takšno, kot je bilo tudi na odboru za šolstvo. To pomeni, poslanska skupina Socialdemokratske stranke podpira ustanovitev primorske univerze, čeprav smo že izrazili določene pomisleke v zvezi z neusklajenim pristopom, kar pa je posledica pomanjkljive zakonodaje na področju visokega šolstva. Ob obravnavi odloka o ustanovitvi se je pokazalo, da so nekatere določbe zakona o visokem šolstvu povsem neprimerne in da so potrebne določene spremembe. Veliko bolje bi bilo, da bi najprej ustrezno spremenili zakon o visokem šolstvu in nato pripravili ustrezno besedilo odloka o ustanovitvi univerze. Sedaj pa povsem neprimerno oblikujemo besedilo odloka in iz neustreznimi rešitvami zapolnjujemo pravne praznine. To bo imelo za posledico tudi, verjetno, spremembo samega odloka o ustanovitvi primorske univerze. Gre za neracionalen pristop k tako pomembnemu nacionalnemu vprašanju, kot je ustanavljanje tretje univerze v Sloveniji. Glede spremembe zakona o visokem šolstvu. Če bi to bilo narejeno pravi čas, bi verjetno bil razrešen tudi problem, ki se odpira in se postavlja sedaj tudi v obliki amandmajev v zvezi s sedežem univerze. Zato bi bilo boljše, če bi bila ta problematika predhodno razrešena. Kljub vsemu bomo, tako kot sem že v napovednem stavku povedal, kljub vsem tem pomislekom, podprli odlok o ustanovitvi univerze, ker gre tu za nacionalni projekt. Pri nacionalnih projektih pa socialdemokratska stranka vedno sodeluje konstruktivno. V tem primeru v prid izobraževanjamladine. Vsekakor pa si v socialdemokratski stranki želimo, da bi čim prej prišel na klopi tudi predlog odloka o ustanovitvi medicinske fakultete v Mariboru. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Pukšič. Kolega Samo Bevk bo predstavil stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, za njim kolega Barovič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo podprla odlok o ustanovitvi univerze na Primorskem. Ustanovitev tretje univerze na Slovenskem omogočajo tako določila zakona o visokem šolstvu, kot tudi nacionalni program visokega šolstva, ki smo ga v državnem zboru sprejeli februarja 2002. Razlogi za ustanovitev univerze na Primorskem temeljijo na zgodovinskih, geografskih in kulturnih posebnostih regije in prizadevanjih lokalnih skupnosti. Ustanovitev univerze je potrebna tudi zaradi pospešenega nadaljnjega gospodarskega razvoja regije. Cilj nove univerze je, da bo zajela celotno Primorsko, ne samo visokošolskih ustanov na obali, temveč ves preostali del, vključno z goriško. Ustanovitev univerze na Primorskem bo pomembno pripomogla k uresničevanju strateških ciljev visokega šolstva v Republiki Sloveniji, kot jih opredeljuje nacionalni program. Tretja univerza bo omogočila lažji dostop do kakovostne dodiplomske in podiplomske izobrazbe večjemu deležu mlade, šolajoče se generacije. Povečal se bo delež zaposlenega prebivalstva z višjo in visoko izobrazbo, saj smo v nacionalnem programu zapisali strateški cilj, da bo ta delež leta 2005 25%. V naslednjem desetletju naj bi v terciarnem izobraževanju imeli 35 študentov na 1000 prebivalcev. Tako, da se bo v različne obliki višješolskega in visokošolskega izobraževanja vpisalo 50% vsakokratne generacije. Z ustanovitvijo univerze se bo povečalo število vpisnih mest, izboljšala se bo uspešnost študija, izboljšala in posodobila se bosta štipendiranje ter študentski standard, prav gotovo se bodo povečale tudi zmogljivosti študentskih domov. Skratka, povečala se bo dostopnost do visokošolskega izobraževanja na vseh ravneh. Vse to bomo dosegli ob povečanju sredstev za terciarno izobraževanje, kot je zapisano v nacionalnem programu visokega šolstva, to je 1,5% bruto družbenega proizvoda v nekaj naslednjih letih. Osrednje naloge nacionalnega programa visokega šolstva izvajata Univerza v Ljubljani in Univerza v Mariboru. Po letu 1994 pa se je zlasti okrepilo in razvilo visokošolstvo na Obali in Goriškem. Danes imamo na visokošolskih zavodih na Primorskem že več kot5.000 študentov. Kot je zapisano v nacionalnem programu visokega šolstva, je to območje ob nadaljnjih vlaganjih države, ob kadrovskem in prostorskem razvoju teh visokošolskih ustanov in inštitutov ter zaradi skupnih nacionalnih interesov potencialni prostor za ustanovitev tretje slovenske univerze. Vlada Republike Slovenije in Svet za visoko šolstvo sta konec lanskega leta prižgala zeleno luč za ustanovitev Univerze na Primorskem. Prav tako je odlok z enim samim vzdržanim glasom podprl tudi matični odbor državnega zbora za šolstvo. Odlok v predlaganem besedilu vključuje zgolj članice na Obali, kjer je tudi največ vpisanih študentov. Žal nam je, da se že v tej fazi v novo nastajajočo univerzo niso vključile tudi druge ustanove, zlasti goriška Politehnika. Razmere konec lanskega leta niso bile enostavne. Prav lahko bi prišlo tudi do drugačnega razpleta. Vsakršno zavlačevanje ustanovitve Univerze na Primorskem bi lahko pomenilo tudi to, da v tem mandatu državnega zbora tretje univerze ne bi dobili. Zato v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov podpiramo stališče šolskega ministra dr. Slavka Gabra, ki pravi, da si bo [[citiram]] : "prizadeval, da bi univerzo na Primorskem dogradili čim prej, da bi dobili takšno institucionalno in teritorialno strukturo, ki bo v polnem pomenu besede upravičila ime; računam na nadaljnje sodelovanje občin, profesorjev in institucij. Če bo vloženih več pozitivnih naporov, bo to priložnost za vse." [[Konec citata.]] Prav zaradi tega bo treba do poletja pričeti postopek za spremembo zakona o visokem šolstvu in na tej osnovi dograditi odlok. Naj sklenem: Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo odlok o ustanovitvi univerze na Primorskem podprla in si v nadaljnjih postopkih prizadevala tudi za enakopravno vključitev drugih visokošolskih središč. Hvala lepa!
Hvala lepa vam, kolega Bevk. Kolega Bogdan Barovič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, za njim kolega Štemberger. Prosim, imate besedo!
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovane kolegice in kolegi! Nedvomno je, da Slovenska nacionalna stranka absolutno podpira sprejem odloka oziroma sprejem tretje univerze v državi Republiki Sloveniji. Nesporno je, da je osnovni moto takšnega odloka, da naj bi bil osnovni moto takšnega odloka, omogočiti mladim nadaljnje izobraževanje v različnih sferah. Nesporno pa je, da smo zopet zapadli v tako imenovani slovenski, "sindrom prepirov" med Mariborom, Ljubljano, zdaj pamed goriškim delom, med Sežano, Gorico, Tolminom in Koprom. Žal mi je, da moram povedati ta dejstva. Ampak takšna pač so. V splošni določbi, obrazložitvi lepo piše: "Zaradi zgodovinskih, geografskih in kulturnih posebnosti intenzivnega sodelovanja lokalnih skupnosti, potreb gospodarstva ter razvojnih vizij visokošolskih zavodov s tega območja zlasti pa zaradi želje, da bi delovanje nove univerze zajelo ves primorski prostor, je univerzi dana pristojnost za oblikovanje univerzitetnih središč. Poleg tega, tako kot drugi dve slovenski univerzi, s soglasjem ustanovitelja lahko ustanavlja druge pravne osebe in v statutu določi pogoje za pridruženo članstvo samostojnih visokošolskih zavodov. Drži! Držijo tudi dejstva, ki jih kolegi s kraškega, sežanskega in goriškega območja jasno in glasno navajajo. Gre za spoštovanje Bolonjske deklaracije, ki govori o decentralizaciji šolstva. Če govorimo o zgodovini, je dejstvo, da goriška pokriva 216 kilometrov slovenske meje, da je na tem področju približno 20 tisoč prebivalcev, da to področje zajema približno 3 000 kvadratnih kilometrov. Dejstvo je, da, kot je spoštovani kolega pred menoj omenil - goriška politehnika - kolikor je meni znano, noče v to univerzo. Dejstvo je, da ustanovitev nove univerze poleg znanja prinese tudi nov gospodarski zagon. Dejstvo je tudi, da Gorica ne spada pod mednarodno juridistikcijo, torej pod dvojezično območje. Ampak to so samo dejstva, ki govorijo v prid ene strani. Obstajajo pa tudi dejstva, ki govorijo v prid mesta oziroma Občine Koper. Težka odločitev je pred nami. Zdaj smo spet poslanci tisti, ki bomo morali reči tako ali drugače, ali bomo sprejeli določila 2. člena ali pa se bomo pogovarjali o dejstvih, ki smo jih spregovorili. Dejstva so jasna, argumenti močni. Zdi se mi prav - in bilo bi prav - da bi pred hitrim sprejemanjem takšnih ali drugačnih odlokov, ta dejstva tudi dorekli. Slovenska nacionalna stranka je vložila amandma, pravzaprav, vložil ga je predsednik Slovenske nacionalne stranke, gospod Zmago Jelinčič Plementi, v katerem predlaga, sicer, da bi bil sedež v Sežani. Toda ta amandma - želim poudariti, kolegice in kolegi, vzemite zgolj kot opozorilo, kot opozorilo, da tega konca ne gre zanemariti kar tako in kar počez. Bilo bi idealno, če bi tudi na tem koncu lahko naredili univerzitetno središče. V tej državi pač ne gre vse tako, kot bi sami radi in kot bi si želeli. V Slovenski nacionalni stranki se bomo še odločili, kakšno bo naše končno mnenje. Še enkrat pa poudarjam, da je gospod minister dr. Gaber sam povedal, da je treba domisliti, spremeniti zakon o visokem šolstvu in da bi državni zbor odločal o odloku spomladi po predhodni vsestranski in temeljiti razpravi o pomembnih razvojnih vidikih visokega šolstva. Če si, spoštovani kolegi, sami zamislite, da bi imeli možnost in priložnost v svojem kraju ali v svoji okolici, v svoji statistični regiji, kjer je stanje gospodarsko in splošno zelo slabo, da bi imeli to priložnost in moč, sem prepričan, da bi vsi z velikim veseljem naredili vse, da bi takšno univerzitetno središče zraslo. Tudi to je pomemben podatek za Goriško, Sežansko območje. Nanizal sem nekaj opozoril, za katere se mi zdi vredno, da jih priznamo vsi med seboj. V Slovenski nacionalni stranki še enkrat pravim, bomo po treznem premisleku vsekakor podprli ustanovitev tretje univerze. Pričakujemo pa, da bo odločitev mogoče dana ali pa sprejeta nekoliko kasneje ob treznem premisleku vseh dejstev, ki smo jih povedali. Takšna odločitev mora biti, še enkrat pravim, premišljena, trezna in dogovorna, ne pa samo dogovorjenana hitro in po našem mnenju včasih tudi površno. Hvala lepa, ker ste me poslušali.
Hvala lepa, kolega Barovič. Sedaj dajem besedo kolegu Igorju Štembergerju. Predstavil bo stališča poslanske skupine stranke mladih, za njim kolega Božič. Najprej kolega Štemberger, imate besedo!
Hvala za besedo! Med nami verjetno ni nikogar, ki ne bi podpiral ustanovitve tretje univerze. Gre za dolgoletno željo in potrebo Slovenije, da ustvari nove centre znanja in raziskovanja. Gre za sledenje trendov v svetu in Evropi. Še posebej zaradi pridruževanja evropskim integracijam se mudi. Tudi nova univerza je del priprav za boljšo startno pozicijo Slovenije v Združeni Evropi. Če v našem prostoru ne bo kvalitetnih ustanov, ki bodo privlačne za študente in znanstvenike, tudi iz soseščine, ne le za domače, ne bomo mogli preprečiti odliva kadra in znanja na tuje univerze, ki primorski prostor dobesedno obkrožajo. Kot so: Reka, Trst, Gorica in Videm. Pričakujemo, da bo novo nastala univerza razvijala intenzivno znanstveno dejavnost. Kajti ravno znanstvena raven in inovativnost sta tista dejavnika, ki dajeta ustanovi veljavo in ugled, da tako privlačita tako strokovnjake kot študente, ne le domače, pač pa tudi iz tujine. Le taka univerza bolahko enakovreden partner domačim univerzam, kot tudi tujim v soseščini. Primorska univerza naj motivira lokalno gospodarstvo, da bo s svojo udeležbo sodelovalo pri znanstveni in pedagoški dejavnosti. Praksa takih povezav je v svetu samoumevna. Lokalno gospodarstvo je tisto, ki naj začrta smer, v katero naj se univerza razvija. Univerza je ključni dejavnik, ki mladim omogoča možnost čim večje izobrazbe, ustvarjalnosti, inovativnosti. Slediti moramo cilju, omogočati kakovostno izobrazbo čim večjemu odstotku mladih, in sicer v vseh regijah. Nedvomno je to eden najpomembnejših projektov v primorski regiji, lahko rečemo, celo državnih projektov zadnjega časa. Vendar odlok, s katerim se danes formalno srečujemo in ustanavljamo novo univerzo, žal nima enoglasne podpore. Žal smo priča različnim stališčem, nasprotovanjem in prepirom glede sedeža in geografske umestitve univerze. Predloge o premestitvi sedeža univerze in ustanavljanje treh kampusov v tem trenutku ocenjujemo kot neustrezne. Dejstvo je, da 6.000 študentov, kolikor jih študira na Obali in ki bodo zajeti v novonastalo univerzo, predstavlja veliko večino, da ne rečem, celotno študentsko populacijo nove ustanove. Prav je, da je sedež univerze tam, kjer so študentje, to je v Kopru. Pričakujemo, da bo univerza odprta, da bo rasla tudi po drugih primorskih mestih. Povsem nepošteno bi bilo danes opredeliti le tri točke, kje naj nastanejo univerzitetna središča. Čas bo pokazal, v katero smer se bo univerza razvijala, tako vsebinsko, kot tudi teritorialno. Danes ne moremo vedeti, ali bodo taka središča le Koper, Nova Gorica in Sežana. Pustimo odprta vrata tudi mogoče Ajdovščini, Ilirski Bistrici, Idriji. Danes bi bila odločitev o predlaganih treh središčih na pamet popolnoma brez argumentov in čisto administrativna. Modrost bi narekovala, da pustimo vsakemu središču samostojno rast, ne pa da jih zaviramo z administrativnimi posegi. Če smem samo še zaključiti [[...]]
Prosim, samo misel!
S temi povsem nepotrebnimi razprtijami se proces nastajanja univerze le zavira, namesto da bi se soočili z realno sliko in temu ustrezno usmerili energijo k zgodovinskemu projektu, tako za Primorsko, kot tudi za celo Slovenijo, kar ustanavljanje primorske univerze nedvomno je. Hvala!
Hvala lepa, kolega Štemberger. Kolega Božič bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim!
Hvala lepa, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni, gospod minister, kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki smo v vseh preteklih letih podpirali idejo o ustanovitvi primorske univerze. V ta namen smo organizirali dve okrogli mizi v Novi Gorici in že 9. maja 2001 sodelovali na okrogli mizi, ki so jo organizirali študentje goriškega, tolminskega in ajdovskega kluba. Misel, ki jo je zapisal Stojan Plesničar o prizadevanju za ustanovitev slovenske univerze v Primorju, sega v čas pred prvo svetovno vojno, je obrazložil danes že gospod minister. Na žalost Slovenci nismo uspeli, da bi pridobili univerzo pred prvo svetovno vojno. Tudi v tako močnem kraju, kot je bil takrat Trst, ne. Glede pomena za slovensko državo, je bilo o tem že veliko rečenega. Kljub temu, da čustva niso na mestu, v Slovenski ljudski stranki podpiramo razmišljanje tistih kolegov, ki so prepričani, da je ustanovitev take univerze v nacionalnem smislu velik dogodek za slovensko državo in nacijo še posebej. Še posebej ob vstopu v Evropsko unijo. Zelo pomembno je, da slovenska država ustanovi tretjo univerzo, preden postanemo polnopravničlan Evropske unije. Lahko predpostavljamo, da je bilo v politik na državni ravni doseženo soglasje, da se univerzo na Primorskem ustanovi. Nekoliko več težav je na regionalni oziroma lokalni ravni. Potrebno je razumeti, da geografsko, zgodovinsko in kakorkoli drugače živi Primorska neko svoje avtentično življenje, da ima več očes, da ima Koper in ima Novo Gorico. Akademik Kmecelj je zapisal: "Ko govorimo o Novi Gorici in o slovenski Istri, ti dve mesti, da bi bila njuna fizonomija popolna, potrebujeta zdaj s svojim globokim in razpotegnjenim zaledjem svojo univerzo, skupno primorsko univerzo z dvema lokacijama, z dvema krakoma, z rastočo tradicijo duha in intelekta, mladostnega utripa, nacionalne zavesti in kulture, kar je pravzaprav le več imen za isto stanje. Razumljivo je, da še ni uspelo v celoti uskladiti legitimne ambicije in pričakovanj tudi goriškega dela Primorske. Pri tem velja le opozorilo. Pomen univerze za širše primorsko območje, Kras, Idrijsko cerkljansko območje in Gornje Posočje. Univerza na Primorskem bo vseskozi potrebovala tudi politično strokovno in v nekem smislu neko nacionalno podporo. Ko jo bomo ustanovili, bo potrebovala še nekaj časa, da bo zaživela tako v finančnem smislu, pa tudi v nekaterih drugih. Če politiki naredijo samo odlok in menijo, da so storili vse, to ne bo dovolj. Bile so trpke razprave, da je vreča samo ena. Ko ustanavljamo univerzo na Primorskem, to ne sme pomeniti, da bi bili kakorkoli v finančnem smislu prizadeti ljubljanska ali mariborska univerza. Se pravi, danes, ko sprejemamo odlok o ustanovitvi univerze na Primorskem, sprejemamo zavezo, da bo državni zbor ob sodelovanju dal več denarja za visokošolstvo, ne pa da bo iz iste dosedanje vreče delil na tri strani. Poslanska skupina Slovenska ljudske stranke podpira odlok o ustanovitvi univerze na Primorskem. O samih amandmajih pa bomo ob obravnavi in glasovanju še posebej razmislili in po potrebi pravilno glasovali. Hvala lepa!
Hvala lepa kolega Božič. Stališče poslanske skupine LDS bo predstavil kolega Ljubo Germič. To je tudi zadnja poslanska skupina, ki bo sporočila svoja stališča. Potem bom dal besedo poslankam in poslancem. Zdaj ima besedo kolega Germič.
Hvala lepa, gospod predsednik, gospod minister. Znanje je v današnjem času ena izmed ključnih dejavnikov razvoja, prav tako pa tudi njegovo ustvarjanje, učinkovita uporaba in trženje. Zagotavljanje čim širših možnosti pridobivanja izobrazbe in usposobljenosti za delo je odgovor naše države iz slehernega posameznika nazive in tveganja, ki jih s seboj prinašajo globalizacija, razvoj informacijske družbe in vključevanje naše države v intergracijske procese. Odlok o ustanovitvi tretje univerze je še eden izmed dokazov na poti uresničevanja temeljnega cilja gospodarskega in družbenega razvoja, da slovenska družba postane na znanju temelječa družba. Širjenje visokošolskega prostora in njegova decentralizacija, dajanjem novih možnosti za izobraževanje so dokazi, da je znanje tisto, kar pomeni gospodarski, socialni in kulturni napredek. Hkrati pa pomeni tudi razvijanje nacionalne identitete ter enega izmed temeljev enakovrednega vključevanja v mednarodne integracije. Ustanovitev tretje univerze pomeni nadaljevanje prizadevanj, vključevanje Slovenije v mednarodno sodelovanje na področju visokega šolstva, možnost za ustvarjanje primerljivih študijskih programov in enakovrednih diplom. Osnovano mora biti na temelju doseganja vrhunske kvalitete. S tem sledimo vsebini Bolonjske deklaracije, ki predstavlja sinonim za sodelovanje med visokošolskimi sistemi po Evropi in usmerja k oblikovanju evropskega visokošolskega prostora in temelji na izrabi prednosti, raznolikosti, množice, visokošolskih sistemov. S sprejetjem celotnega sklopa nove šolske zakonodaje smo tudi poslanci veliko pripomogli, da se je višje in visoko šolstvo v zadnjih desetih letih tako organizacijsko kot vsebinsko spreminjalo. Poslanci smo v Nacionalnem programu visokega šolstva, sprejetim februarja 2002, podprli ustanovitev Univerze na Primorskem. Zapisali smo, da nastajanje novih visokošolskih zavodov ne more biti stihijsko, ampak ga mora spremljati skrb za njihovo kakovost. Po letu 1994 se je poleg Ljubljane in Maribora znatno okrepila visokošolska dejavnost na Obali in Novi Gorici. Del te dejavnosti še poteka v okviru Univerze v Ljubljani, Fakultete za pomorstvo in promet ter Pedagoške fakultete. Od študijskega leta 1998/1999 pa so tudi samostojnim visokošolskim zavodom na tem področju, ki jih ni ustanovila Republika Slovenija, zagotovljena proračunska sredstva na podlagi zakonske določbe o koncesiji. Prav tako pa tudi že poteka financiranje študentskih domov na tem območju. Ob nadaljnjih vlaganjih države ob uspešnem nadaljnjem kadrovskem, prostorskem in vsebinskem razvoju teh visokošolskih zavodov, inštitutov, ob njihovem tesnejšem sodelovanju in krepitvi skupnih prizadevanj za kakovosten razvoj, je tako zaradi razvojnih ciljev visokega šolstva, kot zaradi skupnih nacionalnih interesov, to območje potencialni prostor za ustanovitev tretje slovenske univerze. Ta načela povzema tudi odlok o ustanovitvi Univerze na Primorskem. Odlok v svoji vsebini našteva članice univerze, dejavnosti, študijska področja, organe, pridobivanje sredstev za delo, nastopanje v pravnem prometu, medsebojne pravice in obveznosti ustanovitelja na eni in univerzi na drugi strani ter določbe, kjer so predpisane naloge, ki jih je še potrebno opraviti do začetka poslovanja. Osnovno besedilo odloka je predvidilo oblikovanje univerzitetnih središč, katerih pa ni bilo moč ohraniti v besedilu odloka, saj zakon o visokem šolstvu pojma ne pozna. Vsekakor pa si bomo v poslanskem klubu Liberalne demokracije prizadevali, da bi v ta skupni projekt Primorske univerze vstopili tudi novogoriška politehnika ter piranska Fakulteta za pomorstvo in promet. Pri iskanju ustreznih rešitev in oblikovanju širših organizacijskih oblik bo najverjetneje potrebno ustrezno spremeniti zakona o visokem šolstvu in sodelovanje v lokalni skupnosti. Ob navedenih pomislekih in različnih pogledih glede sedeža univerze v poslanskem klubu LDS menimo, da je prvi korak pri reševanju te problematike sprejetje predloženega odloka, v kasnejši nadgradnji odloka pa tudi ureditev teh vprašanj. Omenjene polemike ne bi smele zavreti ustanavljanja primorske univerze. V poslanskem klubu Liberalne demokracije podpiramo sprejetje odloka skupaj z amandmaji, ki jih je sprejel odbor, razen amandmajev odbora k 3. in 29. členu, kjer smo tri koalicijske stranke vložile nove amandmaje, ki pa so le redakcijske narave. V amandmajih k 29. in 30. členu zapolnjujemo vrzel, ki bi lahko nastala pri začetku opravljanja dejavnosti. Z dne vpisa v sodni register univerza prevzame vse delavce, zaposlene na zavodih. S tem amandmajem je skladna tudi vsebina amandmaja k 30. členu, ki govori o prevzemu študentov. Hvala lepa!
Hvala lepa. Slišali smo stališča poslanskih skupin. Zdaj bomo slišali razprave poslank in poslancev. Najprej ima besedo gospod Franc Lenko. Izvolite! [[Ne želite.]] Gospod Pukšič - ga ni. Gospod Aurelio Juri - tudi ne. Gospod Roberto Battelli, izvolite!
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Vse te polemike, ki so prisotne v zvezi z eventualnim edinim sedežem univerze na dvojezičnem območju, so zaskrbljujoče in po mojem mnenju skorajda v celoti nepotrebne. Kakorkoli že, prosil bi, na koncu, ko bomo glasovali, če bodo pač sprejeti amandmaji, ki so bili vloženi, tudi od strani treh koalicijskih strank, da bi državni zbor pooblastil zakonodajno-pravno službo za redakcijo, kako bi rekel, italijanskih nazivov fakultet in ostalih članov, sedanjih članov Uiverze na Primorskem. Kar zadeva naziv "litorale" za Primorsko moram obvestiti zbor o naslednjem, da ta izraz uporablja italijanska narodna skupnost od nekdaj. Se pravi, "litorale" je v našem uporabljanju nazivov, imen in tako dalje, ki zadevajo Slovenijo, katere sestavni del smo, od nekdaj v rabi. "Litorale" je enako "primorski". Zdaj, če mi dovolite samo še eno sekundo. Tako kot je predlagano, tam piše: "Universita della 'Primorska' ". To bi bilo enako, kot ob predpostavki, da bi bila dvojezičnost v Trstu - upam, da bo nekoč, ampak je ni ta trenutek - to bi bilo enako, kot da bi na tisti tabli pisalo "Univerza v Trieste. Je nesmiselno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Božič, izvolite.
Hvala lepa. Ko sem prej govoril v imenu poslanske skupine sem govoril na splošno o tej politiki do primorske univerze oziroma do tretje univerze, ki jo ustanavljamo s tem odlokom. Pri tem pa bi rad povedal tudi nekaj svojih misli, svojih občutkov, ko pravzaprav živim ob nacionalni meji v slovenskem prostoru. Mislim, da se bo ta meja drugo leto precej razširila. Kajti, ko bo državna meja padla, bodo tudi zamejski oziroma sedanji Slovenci ob Kanalski dolini, Reziji, Benečiji, na Goriškem, Tržaškem, na Kraškem prešli nekako v isti okvir kot mi v Evropsko unijo. A vendar! Ko smo govorili prej, da smo dobili prvi dve univerzi v Ljubljani leta 1919 in v Trstu leta 1921, da smo Slovenci želeli univerzo že pred I. svetovno vojno, mi ni vseeno, da tako dolgo čakamo s povečanim številom univerzitetnih središč. Pravite, da naj se tako ime ne uporablja, potem bomo rekli pa univerz v slovenskem prostoru. Okoli nas v Sloveniji imamo celo vrsto univerz. Res je, da v času, ko sem sam študiral, smo imeli največ profesorjev, ki so doštudirali na Dunaju, v Pragi in kasneje tudi v Beogradu in nekaj tudi v Veroni. Šele kasneje po I. svetovni vojni smo dobili univerze, ki so dajale profesorje tudi na vseučilišča v Sloveniji. Če nadaljujem, Reka, Zagreb, Budimpešta, Gradec, Celovec, Videm, Gorica, Trst. Vsi imajo univerze. Te univerze so od slovenskega študenta, razen Budimpešte, manj oddaljena, kot je oddaljena univerza v Ljubljani od študentov v gornjem Posočju. Tolmin - Ljubljana 100km, Bovec - 40 km več. Se pravi 140 kilometrov. Kako blizu brez državne meje bo univerza v Trstu, v Vidmu, da ne rečem v Novi Gorici, ki je samo čez ulico. Zato sem zmeraj vseh teh šest let trdil, da kasnimo z ustanavljanjem univerze, ki bo na Primorskem. Ne morem in ne sprejmem nobenih razlag,da je strošek šolanja prevelik, da imamo v tej državi prevelik strošek za šolanje. V Delu, 28. maja 2001, je bil lep članek, koliko univerz potrebuje in koliko jih zmore Slovenija. V tem članku piše, da ima Finska 20 univerz. Na internetu smo poiskali osebno izkaznico Finske, ki ima 5,1 milijona prebivalcev, 19.000 dolarjev nacionalnega prihodka [[Slovenija 15]] in da je realna rast bruto domačega proizvoda pri njih 2,5. Mi pa pravimo, da bomo imeli 3,2, če bo sreča, tudi 3,5. Imajo samo 26% višji nacionalni prihodek, ampak desetkrat več univerz kot mi - 20. Tako, da ne zdrži opravičilo, češ da je študij drag in da dajemo za znanje preveč. Tudi drugod dajejo. V tej osebni izkaznici piše celo še nekaj več, da imajo inflacijo 0,7. Potem se potrudimo, da bomo imeli tako tudi mi. Nezaposlenost je na Finskem 16,6. Mislim, da je pa to razgovor, ki ga bomo opravili ob kakšni drugi priložnosti. Torej rad bi ovrgel trditev, da je v Sloveniji študij predrag za državo. Za študente je predrag, ne pa za državo. Poleg tega v tem članku, v maju leta 2001, piše tudi o Islandiji, ki ima pri 250.000 prebivalcih več univerz. Torej, zgledujmo se po teh ljudeh, ne pa po tem, kaj mi sami za sebe mislimo, da je predrago in da ne moremo imeti Kot sem že na začetku rekel, Koper, Sežana in Nova Gorica so za nas, Primorce, razumljivi, da bi morali imeti univerze oziroma vseučilišča, fakultete. Ne more biti, da bomo v drugi državi imeli bližje neko fakulteto, kot pa jo imamo v svoji državi. In naslednje - upam, da mi gospod minister ne bo preveč zameril - ko je obljubljal, in tudi citiran je bil nekajkrat, češ da se bo kasneje odlok še spreminjal in da bodo nastajale nove univerze. Da, mi smo v tej dvorani sprejeli tudi zakon o prestrukturiranju, prepovedi proizvodnje in prodaje azbestnih izdelkov in o dokupu delovne dobe ter odškodnini obolelim za azbestom v Salonitu Anhovo. Dame in gospodje, veste, ampak ga ne spoštujemo. In ko se name obrača 509 bolnikov, ki še niso prišli na vrsto, da bi jihocenili, ker v vladi nismo namenili dovolj denarja, da bi jih komisija lahko pregledala in tudi odpravila s primernimi odškodninami, se bojim, da so sedanje obljube o večjem številu primorskih univerz preveč v zraku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Maršič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Smo pred pomembno odločitvijo, lahko rečem s takim močnim izrazom, zgodovinskim dogodkom za našo državo, še posebej pa za primorsko regijo. Kreiramo primorsko univerzo, novo stičišče idej in kovnico znanja. Na pragu tretjega tisočletja z ustanavljanjem nove univerze utrjujemo in izkoriščamo geopolitično in družbeno vlogo Primorske v korist ne samo Primorcev, temveč vseh državljanov Slovenije. Čas je, da Slovenija zbere vso svojo modrost, okrepi znanje slovenskega obmejnega prostora in si postavi izhodišče za enakovredno vstopanje v skupni evropski prostor, z utrjevanjem statusa svoje severne univerze, univerze v Mariboru, ter postavitvijo nove univerze na Primorskem. Nastajanje visokega šolstva na Primorskem je v javnem interesu, pridružuje pa se mu gospodarstvo in lokalne skupnosti, ki so že pokazali, kako pomembno je znanje. Samo nastajanje centrov razvojno-raziskovalnega dela in visokošolskega izobraževanja na tem koncu Slovenije ne bo uspešno, če jih ne bomo znali vključiti v proces nastajanja dodane vrednosti in uskladiti s potrebami mreže podjetniške dejavnosti, ki bo s ponujeno novo možnostjo povečala nacionalno konkurenčnost, zvišala individualno in družbeno kakovost življenja in krepila podjetniško dejavnost ter sposobnost inoviranja in vzpostavljanja vsestransko inovativnega okolja. Prostor ob meji je v stalnem soočanju s tujim znanjem, zato mora poiskati področja, kjer je največja možnost za postavitev takega inovativnega okolja. Izkušnje držav in pokrajin, ki so razvile tako okolje, kažejo, da je eden izmed odločilnih dejavnikov prenos znanja, pridobljenega na univerzah in raziskovalnih inštitutih v gospodarstvu. To pa pomeni, da mora Primorska izkoristiti raziskovalne potenciale na področju humanistike, mediteranskega kmetijstva, tehnike, prometa in informacijskih tehnologij. Mlade raziskovalce in strokovnjake mora ta univerza pridobiti za nova razvojnajedra v velikih podjetjih, pa tudi v podjetniških mrežah, ki sem jih prej omenil. Modelov organiziranosti univerze ni mogoče prevzemati na slepo, prav tako ni mogoče vsiljevati sodelovanja tistim, ki se v taki univerzi ne vidijo. Vsak prostor ima svoje prostorske, družbene, kulturne, geografske in etnološke posebnosti, ki opredeljujejo njegov razvoj in možnosti. Zato je po mojem škoda, da se ob nastajanju nove univerze na Primorskem iz različnih razlogov, ki so bili tudi nekoliko tu omejeni, niso vključili vsi obstoječi visokošolski in raziskovalni potenciali, da pa se je pri tem odprla polemika, ki s samo veličino projekta nima veliko skupnega. Vrata pa so seveda odprta in prepričan sem, da bodo ob bodočem nastajanju novih programov svoje enakovredno mesto našle tako novogoriška Politehnika kot tudi Fakulteta za pomorstvo in promet ter druge ustanove. Bom pa v nadaljevanju razpravljal tudi v zvezi z amandmaji, ki se nanašajo na bodoče središče oziroma rektorat same univerze, vendar o tem v nadaljevanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mamić. Izvolite.
Hvala lepa. Pozdravljam vse prisotne. Kot poslanec Primorske zelo podpiram predlog za ustanovitev univerze na Primorskem, ki jo zahtevamo že desetletja. Za o srednjo Slovenijo, ki ima že dolgo univerzitetno središče v Ljubljani, in Štajersko z mariborsko univerzo je že skrajni čas, da dobimo univerzo tudi Primorci. Zato jemljemo ta projekt zelo resno in hočemo, da bo dolgoročno pokril pričakovanja in potrebe ljudi iz cele Primorske. Ta zadeva se vleče menda že dolgo let, vsaj odkar je nova država in do zdaj ni seme padlo na plodna tla. Tudi menda se je govorilo to v času Bajukove vlade itn. Zdaj bom rekel, hvala bogu, da smo prišli do zadnje faze inda, ali pa do prve faze ustanovitve, in da enkrat zaživi ta univerza. Gospod Bevk je rekel, da se je eden vzdržal na odboru. To sem bil jaz. Sem se vzdržal zaradi tega, ker mi stvari niso bile jasne. In tudi danes mi niso toliko jasne, kolikor bi mi morale biti. Namreč te tako imenovane primorske zdrahe, ki so ves čas bile prisotne, in so še zmeraj prisotne me motijo. Jaz sem gospe Čokovi, ko je na tistem odboru povedala, da Politehnika noče nobenega sodelovanja, in to smo tudi danes tukaj slišali, takrat nekako repliciral s podatki, ki jih imam iz Politehnike, da to ne drži, da so jih tolikokrat povabili, da nikoli niso prišli. Oni drugače pravijo. Dobro, to je toliko, v vednost, da se ne bo kdo na ta podatek preveč skliceval. Primorski oziroma severnoprimorski župani so pred tremi meseci, upajmo, da resno, usedli in se o tem problemu pogovarjali. Jaz sem jih vprašal, zakaj so se sami pogovarjali, zakaj niso povabili še koga, ki bi lahko kaj povedal, zakaj niso povabili primorskih poslancev, ker mi bomo morali govoriti v imenu njih, odločati zanje itn. Zato sem prosil dva predstavnika, ki sta bila na odboru, to sta bila šempeterski in goriški župan, da naj bi sklicali čimprej nazaj primorske župane, primorske poslance, ministra za šolstvo in tudi Politehniko. To so naredili in to je bilo prejšnji petek, da so povabili vse te, razen Politehnike. So se udeležili župani, od poslancev na žalost samo dva, Bevk in jaz sva bila tam, enako kot predlanskega leta, ko smo bili tudi povabljeni vsi primorski poslanci na Politehniko, pa sva bila, ali je to samo golo naključje, tudi z Bevkom, sva bila sama. Ali je to tudi pravi odnos poslancev do tega problema? Mislim, da ne. Ker ne morem verjeti, da sva bila samo dva in to dvakrat pripravljena in sva šla se pogovorit, da so drugi bili toliko strašno zasedeni, da niso mogli. In zdaj, ko smo bili v petek v Spodnji Idriji, so rekli, da se tudi razen dveh niso drugi opravičili in tudi, da se minister ni opravičil, ne vem. Tako, da tudi s strani parlamenta mislim, da je odnos treba popraviti glede tega problema. Tudi bi se lahko danes drugače pogovarjali. Tudi primorski župani niso nič rekli, da so proti temu odloku, kot odloku da je primorska univerza, hvala bogu da je in to podpirajo. Samo, da se ves čas zapostavlja problem Nove Gorice. Trenutno je tako, da je v Kopru toliko študentov in v Novi Gorici jih je toliko manj in tako naprej, ampak to so dejstva. Ampak, predlog, da bi se sedež preložil v Sežano, to je mišljeno v prihodnosti. Ker Nova Gorica ima velik potencial, velikozaledje same Soške doline do Triglava, pa tudi čez mejo bi bilo dobrodošlo, za slovenske zamejce. To misel je tudi izrazil gospod minister na odboru, ko je rekel, da je univerza brez smisla, če ne bomo imeli študentov tudi iz Italije. Roko na srce, ta potencial bo bolj vezan na Novo Gorico kakor na Koper. Tako, da v prihodnjih letih mislim, da bo nastalo to ravnotežje, ker sedaj je težišče vsega tega v centru Kopra. Razvoj same Sežane, Sežana je slučajno padla, ker je nekje vmes med Novo Gorico in Koprom. Jaz mislim, da je tam tudi velik potencial, da se razvija. Glede na to, da se bo tudi schengenska meja premaknila in tako naprej, tam terminal ostaja prazen, bi se tudi to dalo izkoristiti. Dobro, o tem se bomo pogovarjali kasneje. Tako, da sem govoril o prihodnosti. Sedaj, kar se tiče same univerze in Politehnike iz Nove Gorice, tudi to ni res, vsaj tako so mi rekli, da niso oni zainteresirani. Oni pravijo, da so zelo zelo zainteresirani in da jih v tem trenutku tudi ne zanima, kje bo rektorat. In je tudi normalno, da je v tem hipu rektorat v Kopru. Tako, da s tem sploh niso obremenjeni. In jaz upam, da sedaj, ko se bo ta stvar pahnila naprej, bom položil na srce gospodu ministru, da glede na to, da sedaj ne moremo govoriti o centru, o sedežu v Kopru, da tista pravna zavora naj se odpne, ker so mi rekli, tako so me poučili, da ni pravne osnove, da bi lahko sedaj sploh govorili o kakšnemu sedežu in ne vem še kaj. Če je treba narediti, da se zakon o visokem šolstvu spremeni, da to pride čim prej na tapeto in potem bomo vzporedno reševali tudi problem univerze na Primorskem. Želim in si želimo, da bi to bili dve enakovredni središči, kar se tiče Kopra in Nove Gorice. In zato se bom sam zavzemal in zastopal stališča primorskih županov. Je rečeno tudi, da se primorski župan, da se neresno obnaša ves čas, vsa leta do sedaj. Jaz mislim, da zdaj, sedanji župan, da so novi obrazi, ki sigurno drugače razmišljajo kot njihovi predhodniki. In upam, da se bo našel nek konsenz in da se bo ta problem dokončno rešil. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Cukjatija. Izvolite.
Hvala za besedo. Vsekakor ustanovitev univerze sodi med večje nacionalne projekte, za katere pa se pričakuje, da bodo izpeljani v soglasju s tistim prebivalstvom, ki mu je univerza namenjena. To pa so, ne samo prebivalci obalnih občin, ampak tudi goriškega območja. In kot smo bili obveščeni, ni uspelo vladi v dolgih letih pripraviti, najti nekega usklajenega predloga. Usklajenega predloga, ki bi vendarle zadostil potrebam tudi Goriške. In zopet ugotavljamo, da pravzaprav smo pri izpeljavi oziroma že kar pri načrtovanju večjih nacionalnih zadev nesposobni najti soglasja. Podobno je tudi pri drugih, ne bi našteval, pravzaprav ob vsem tem ima človek samo grenek priokus. Seveda, ne moremo glasovati proti ustanovitvi univerze, vendar če bi lahko glasovali o takem postopku, ob taki nesposobnosti pripravljalcev, bi seveda lahko z veseljem pritisnili na pravi gumb. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Terčon. Izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Torej, seveda, bom tudi sam podprl odlok o ustanovitvi primorske univerze, predvsem zaradi treh, po moje, pomembnih ciljev, ki jih dosegamo z ustanovitvijo te visokošolske institucije oziroma univerze, in sicer zaradi kvalitetnejše mreže visokega šolstva in strateških ciljev, opredeljenih že v nacionalnem programu. Zaradi večje regionalizacije, tako visokega šolstva kot tudi gospodarstva in družbenega življenja nasploh, ni treba posebej poudarjati, da je univerza tudi generator nekega splošnega družbenega razvoja določenega območja, kot tudi, seveda, zaradi pomena ustanovitve te institucije v luči vstopanja Slovenije v Evropsko unijo. Nekaj več besed bi rad namenil mogoče najbolj vroči temi pri ustanavljanju te primorske univerze, vsaj v zadnjem času, in katere so se dotaknili tudi drugi razpravljalci, torej možnosti oblikovanja več visokošolskih središč znotraj te univerze in posledično, seveda, umestitve tudi sedeža univerze na Primorskem. Gospod minister je že ob nastopu funkcije povedal, in opozarjam, da takrat smo imeli predlog odloka že v parlamentu, bil je potrjen s strani vlade. Takrat je nakazal dve možni varianti ustanovitve primorske univerze. Tako imenovano varianto A in varianto B. Torej po varianti A gremo hitro z odlokom naprej, na kratko povedano, po varianti B pa bi z odlokom počakali in poskušali doseči konsenz in pritegniti tudi ostale visokošolske institucije, ki se v tej fazi niso vključile, in oblikovati več visokošolskih središč širom po Primorski. Naj opozorim, da je takrat bil nek, bi rekel, splošen konsenz primorskih poslancev, pa tudi drugih poslancev, pa tudi večine lokalnih skupnosti, javnosti, da se z odlokom čimprej torej, da se pohiti in da se primorska univerza ustanovi čimprej. In ta odlok je posledica tudi te zavestne odločitve, ki je bila sprejeta tako v koaliciji in so ji bile naklonjene tudi druge stranke. V postopku sprejemanja odloka v parlamentu smo dobili na mizo tudi mnenje, strokovno mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je pač ugotovila, da iz pravnoformalnih razlogov oblikovanje več visokošolskih središč na Primorskem ne vzdrži. In amandmaje, ki jih je sprejel odbor, in ta oblika odloka je posledica, torej pravnoformalne težave oziroma hotenja, da bi bil odlok pravnoformalno korekten. Na eni strani imamo široko podporo in hotenje vseh parlamentarnih strank in tudi ministrstva, da oblikujemo vseprimorsko univerzo z več visokošolskimi središči in da bi bila dejansko ta univerza vseprimorska, na drugi strani pa smo pred težavo, da moramo sprejeti odlok, ki bo s pravnoformalnega vidika tudi korekten. In posledica tega je, da danes lahko sprejmemo tak odlok, kot sem rekel, ki skupaj z amandmaji odbora bo pačtak, kot bo, in ne bo upošteval torej umestitve več visokošolskih središč. Vendar je takrat, kot sem že omenil, minister napovedal tudi scenarij, po scenariju A torej je možno ta odlok dopolniti. In mislim, da smo sprejeli vendarle pravo odločitev, da je bolje, kot da odlašamo s sprejemom odloka, ker bi se sprejem odloka in ustanovitev primorske univerze lahko oddaljila v nedoločeno prihodnost, da je bolje vendarle, da odlok sprejmemo takšen, kakršen je. In vsi smo si bili danes enotni, da čim prej - in minister je že napovedal tudi rokovno, kdaj naj bi se to zgodilo, se pravi, še pred poletjem - pohitimo s spremembo zakona o visokem šolstvu in z dopolnitvijo odloka ter da bi s temi dopolnitvami, prvič, predvideli ustanovitev več visokošolskih središč, ponovno razmislili o primernejši umestitvi sedeža primorske univerze in da bi bil ta odlok pač tak, kot si ga želimo. Spremembe zakona o visokem šolstvu so potrebne tako za oblikovanje več visokošolskih središč kot tudi za same pristojnosti visokošolskih središč. Vemo, da v dolgih letih dogovarjanja in pogovarjanja o ustanovitvi primorske univerze ter zasledovanju cilja, da bi bila ta univerza dejansko vseprimorska, se je mnogokrat izpostavilo tudi vprašanje, kakšne kompetence pa bodo ta visokošolska središča imela. In to bi kazalo v zakonu in posledično tudi v odloku umestiti in sprejeti seveda čim prej. Zato bo potrebno sodelovanje tako ministrstva kot tudi vseh visokošolskih institucij ter tudi lokalnih skupnosti. Vsekakor mi danes pravnoformalno ustanavljamo primorsko univerzo, dejansko bo pa ta primorska univerza vseprimorska takrat, ko bomo sprejeli dopolnitve odloka, in upam, da bo to čim prej.
Hvala lepa. Proceduralni predlog, izvolite, gospod Cukjati.
Gospa voditeljica, imel bi pravzaprav proceduralni predlog oziroma vprašanje naslednje vsebine. Gospoda Terčona ni na seznamu nastopajočih v razpravi. Včeraj in že nekajkrat je bil primer - včeraj sem osebno zamudil, ko sem bil na vrsti, nekaj minut in nisem uspel, čeprav je bilo dovolj časa, se vključiti v razpravo. To sem sprejel kot pač zakonitost poslovnika. In sprašujem, ali je sedaj drugačen način obravnave in se bomo lahko vključevali tudi kasneje ali nenapovedano. Če je temu tako, bi prosil, da to potrdite, da bomo vedeli ravnati tudi v bodoče. Hvala lepa.
Hvala lepa. Posvetovala sem se in obrazložitev je, da je pomotoma izpadel s seznama gospod Terčon; bil je prijavljen k razpravi in tudi gospod Maršič. Tudi gospod Mamića ni na seznamu, pa ker je bil priglašen pri amandmajih, vendarle dovolite, da opozorim, da dejstvo, v kateri fazi se posamezni razpravljalci javijo k razpravi, ne vpliva na skupni čas, ki ga je priglasila poslanska skupina. Se pravi v okviru splošne razprave ali o posameznih amandmajih pravzaprav se uporablja ta skupni čas. Razlog, da niso ljudje zapisani na seznamu, ki ga imate tudi vi, je napaka. Nesporno pa je, potrebno se je priglašati k razpravi v okviru splošne razprave. Hvala lepa. Sedaj ima besedo gospod Jerovšek. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Smo pred pomembno odločitvijo oziroma pred sprejemanjem pomembne odločitve. Tretja "alma mater", primorska univerza, pomeni pomemben korak k zagotavljanju enotnosti slovenske države, pri zaokrožitvi funkcij države, pri tem, da so vse vitalne funkcije države tudi decentralizirane in da imajo vsi deli Slovenije enake možnosti. Poseben pomen tej univerzi daje specifičen zgodovinski položaj Primorske znotraj slovenskega nacionalnega prostora. Ta univerza se ustanavlja na ozemlju, na delu slovenskega ozemlja, ki je največkrat menjalo državno oblast, politične sisteme, vladarje, diktatorje in tip oblasti. Seveda je na ozemlju, ki je bilodo konca II. svetovne vojne oziroma celo dlje onkraj krivične rapalske meje. To da je bila zavedna Primorska, zavedni Primorci izven matice, se je zgodilo, seveda, zaradi nesposobnosti takoj ob koncu II. svetovne vojne tedanje ljubljanske vlade, ki ni znala organizirati podobnega delovanja kot ga je organiziral general Maister v Mariboru, na Štajerskem in na Koroškem. Ko navajam nesposobno nekdanjo ljubljansko vlado, upam, da se ne bo sedanja slovenska oblast v odnosu do primorske univerze obnašala kot ljubljanska vlada. Da ni to zgolj več ali manj črka na papirju, ki ne bo v celoti in popolnosti zaživela. Za takšne pomisleke in opozorilo slovenski javnosti imam seveda nekatere indice, ki so bili očitni in ki jih je treba pravzaprav pred slovensko javnostjo tudi razčistiti. Namreč, mnogi se strinjajo in tudi takšne so bile informacije, da je bil potreben umik ministrice Čokove predvsem zaradi tega, da se bo razvoj primorske univerze pa dejansko udejanjenje te univerze lahko dalo v realnosti na led za nekaj časa. Kajti ministrica Čokova, in to ji je pa treba priznati, je bila v tem pogledu velik lokalpatriot, ampak tudi patriot seveda, velika zagovornica in sem prepričan, da bi se tudi zelo odločno borila za to, da bi ta odlok bil uresničen. Drugo, kar me k temu navaja, je, da se je novi finančni minister nekoliko pred tem, ko je postal finančni minister, na straneh Sobotne priloge decidirano zavzel proti ustanovitvi tretje univerze na Primorskem. Jaz upam, da so znotraj vlade, znotraj koalicije razčistili svoj odnos do primorske univerze, da se pri tem ne dogaja podobno, kot se dogaja v zadnjem času pri odnosu do pristopa Slovenije k zavezništvu Nato, ko se danes v časopisih navaja, da kar 26 poslancev vladajoče koalicije ni intimno za ta vstop. To dvojnost znotraj oblasti je treba prekiniti. Pred slovensko javnostjo in slovenskim narodom morate nastopati odprto. In pri tem opozarjam na izreden politični pomen ustanovitve te univerze. Ustanovitev te univerze zamuja, predvsem je prepozna zaradi izrednega političnega pomena in dejanskega pomena za razvoj primorske univerze kot generatorja splošnega razvoja. Glejte, tu caplja slovenska država celo za tistim, o čemer se je pod sedanjim papežem zavedel Vatikan, ki je pravočasno zaokrožil koprsko škofijo, kar je politično izredno pomembna zadeva. Zaokrožil slovensko škofijsko pokrajino. Kajti, škofije so bile nekoč v preteklosti tudi generator viskošolskega študija. Naša oblast in naša država caplja, je capljala in zaradi velikega političnega pomena te univerze je važen in pomemben tudi sedež univerze. Mislim, da bi bilo pametno in koristno, tudi meni se tako dozdeva, da bi bil nekako v centru Primorske. Zdi se mi, da je ta predlog za Sežano realen in koristen in iz politično-nacionalnih aspektov pomemben. Univerza na Primorskem ima izreden pomen za celotno Slovenijo, predvsem pa bo nudila izredno znanstveno in raziskovalno zaledje za primorsko gospodarstvo. Bo pa tudi po mojem mnenju pomemben generator pri krepitvi nacionalnega ponosa in tudi, upam, na nek način domovinske vzgoje mlade generacije, ki kar prevečkrat - moram reči, da sem včasih prav začuden, da se iz nacionalnega radia vsakodnevno nekateri mladi ljudje, ki so šli skozi srednjo šolo, izgleda, ne oglašajo s slovenskim pozdravom. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še zadnji priglašeni razpravljavec v okviru splošne razprave, gospod Kelemina. Gospod Kelemina, bili ste prijavljeni v okviru splošne razprave. Ne želite? Hvala lepa. Želi morebiti besedo še predstavnik ali predstavnica vlade? Želite, gospod minister. Izvolite.
Gospa podpredsednica, gospe in gospodje! Dovolite mi, da poskušam v nekaj besedah pojasniti nekatera vprašanja, ki se odpirajo ob današnji razpravi. Želel bi jasno povedati, da ko govorimo o univerzitetnih središčih, ne kaže tega pojma zamenjevati s pojmom posamičnih visokih šol ali fakultet. Tudi ko bomo predlagali - in če bomo le našli dogovor na Primorskem, ki bo kazal, da je to potrebno, bomo to tudi storili - ko bomo predlagali torej spremembo zakona, ne bomo predlagali, da bi vsaka visoka šola postala univerzitetno središče. In prosil bi, če bi lahko to imeli v mislih - in povem to sedaj tukaj, zato da kasneje ne bo posebnega čudenja - določeno število visokošolskih institucij, z določenim številom programov in določenim številom študentk in študentov šele lahko računa na to, da bi tvorilo zaokroženo celoto, ki bi lahko startala na finančno in organizacijsko avtonomijo. In ko sam govorim o potrebi po zaokrožitvi univerze na Primorskem, imam v mislih to. Ta univerza predstavlja priložnost, kot je že bilo rečeno, priložnost za državljanke in državljane, priložnost za prostor in priložnost za institucije. Predstavlja pa tudi obveznost, in namenoma govorim sedaj posebej o obveznosti. Predstavlja obveznost države, da spremlja njen razvoj, predstavlja obveznost države, da jo ustrezno finančno podpira in da pri tem ravna seveda racionalno, ko gre za njeno organiziranost. Predstavlja pa tudi obveznost institucij na tem področju, ki, če želijo nastopiti navzven in tudi navznoter kot močne institucije, nekaj, kar lahko prostoru nekaj prinese, in kot entitete, ki se lahko tudi v mednarodnem prostoru uveljavljajo, morajo združevati moči. Država jih namesto njih ne more, država jih v to ne morein ne sme siliti, in jih tudi ne bo. Če torej bo pripravljenost v prostoru za to povezovanje, če bodo to povezovanje podprle tudi občine, takrat je mogoče računati na to, da bomo se s tem ukvarjali ponovno tudi v parlamentu. Mi bomo vložili svoje moči v to, da bi do tega zaokroževanja in do nadgradnje prišlo. Povem pa na tem mestu, da seveda mislim, da gros odgovornosti za tisti del, o katerem sem govoril, zunaj odgovornosti države leži na prostoru. Če se bo Primorska predvsem ukvarjala z vprašanjem, kje bo sedež te univerze, bistveno manj pa z drugimi vprašanji, potem je že na dobri poti, da bo zapravila to razvojno priložnost. Upam, da je ne bo, in upam, da bomo torej na pomlad oziroma pred počitnicami lahko tu govorili o dopolnitvi tega odloka. Toliko v tej splošni razpravi. Hvala, gospa podpredsednica.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci, s tem zaključujem splošno razpravo o predlogu odloka. Zdaj bomo prešli na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 28.1.2003. Na klop pa smo dobili tudi amandmaje, in sicer treh poslanskih skupin: Liberalne demokracije Slovenije, Združene liste in DeSUS-a k 3. členu in k 29. in k 30. in popravek amandmaja k 3. členu. Tehv pregledu ni. Opravili bomo razpravo o vsakem členu in k njemu vloženih amandmajih in potem tudi glasovanje o amandmajih sproti. Najprej dajem v razpravo in odločanje 2. člen in štiri amandmaje k temu členu. Pod 1 je amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, ki je identičen amandmaju pod 2, katerega predlagatelj je gospod Mamić. Z opombo, če bo sprejet amandma pod 1, so amandmaji pod 2, 3 in 4 brezpredmetni. Kot 3 je amandma na amandma odbora, katerega predlagateljica je poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti in pod 4 amandma odbora. O teh amandmajih in členu odpiram razpravo. Dovolite, da vas samo še opozorim, da je razprava, seveda, možna v okviru časa, ki je poslanskim skupinam še na voljo. Želi kdo razpravljati? Ne. Razpravo zaključujem in prehajamo na glasovanje. Najprej o amandmaju iz pregleda k členu 2 pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 8, proti 36. [[Za je glasovalo (.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandmaja pod 1 in 2 nista bila sprejeta. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 16, proti 29. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma na amandma odbora ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu. Najprej bomo odločali o amandmaju, ki ga ni v pregledu. In sicer gre za amandma treh poslanskih skupin k 3. členu, ki je popravljen in se izključuje z amandmajem, ki ga imamo v pregledu pod zaporedno številko 1. Predlagatelj tega amandmaja je odbor. O tem odpiram razpravo. Gospod Battelli, jaz se bojim, da ste svoj čas, ki ste ga priglasili kot poslanska skupina, že prekoračili. Proceduralni predlog, gospod Battelli, izvolite.
Hvala lepa. Jaz ima proceduralno vprašanje. Nisem zasledil dejstva, ali smo ali ne glasovali o amandmaju na amandma?
Gospod Battelli, smo opravili glasovanje o amandmaju na amandma odbora, ki ni dobil podpore. Najprej smo skupaj glasovali o amandmajih pod ena in dve, ker sta identična. Potem smo glasovali o amandmaju na amandma pod zaporedno število 3, ki ni dobil podpore, ravno tako amandmaja pod ena in dve, in na koncu o amandmaju pod 4, ki je edini dobil podporo od predlagateljev, k 2. členu. Odpiram razpravo o amandmajih k 3. členu. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Najprej torej glasujemo o popravljenem amandmaju k 3. členu, katerega predlagateljica so poslanske skupine LDS, Združene liste in DeSUS-a. Glasujemo. Navzočih nas je 61, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče]] . Ugotavljam, da je popravljeni amandma k 3. členu bil sprejet in s tem je postal amandma odbora brezpredmeten. V razpravo dajem 4. člen in štiri amandmaje k temu členu. Pod 1 je amandma odbora, z opombo, da če bo ta sprejet, bodo vsi naslednji amandmaji k temu členu brezpredmetni. Amandma pod 2, predlagateljica amandmaja pod 2 je poslanska skupina SLS, pod 3 gospod Mamić in pod 4 poslanska skupina SNS. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju odbora pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma odbora sprejet. S tem so postali vsi naslednji amandmaji k temu členu brezpredmetni. V razpravo in odločanje dajem 5. člen in amandma odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ne. Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 58, za je glasovalo 55, proti nihče. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem 6. člen in tri amandmaje k temu členu. Pod 1 je amandma odbora, s pojasnilom, da če bo ta amandma sprejet, bosta amandmaja pod dve in tri brezpredmetna. Predlagateljica amandmaja pod dve je poslanska skupina Nove Slovenije, pod tri poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Želi kdo razpravljati? Ne. Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih nas je 61, za je glasovalo 48, proti 3. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem sta postala amandmaja pod točko 2 in 3 brezpredmetna. V razpravo dajem 9. člen in amandma poslanske skupine SLS k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 58, za je glasovalo 46, proti 5. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem 10. člen in amandma odbora k 10. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 55, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 18. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod številko 1 je amandma odbora, z opombo, če bo ta sprejet, bo amandma pod zaporedno številko 2, katerega predlagateljica je poslanska skupina SLS, brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih 59, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet, zato je amandma pod številko 2 postal brezpredmeten. V razpravo in odločanje dajem 24. člen in dva amandmaja k temu členu. Pod številko 1 je amandma poslanske skupine SLS, z opombo, če bo ta sprejet, bo amandma pod točko 2, katerega predlagatelj je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport, brezpredmeten. Z opombo, da je amandma pod številko 1 vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 25. in 31. členu, amandma pod 2 pa k 25. in 29.členu. Odpiram razpravo o dveh amandmajih. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih 63, za je glasovalo 10, proti 47. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet, zato postaneta tudi amandmaja odbora k 25. in 31. členu - pardon, poslanske skupine SLS - brezpredmetna. Zdaj prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih 56, za je glasovalo 46, proti 4. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 25. členu in samo še enem amandmaju k temu členu. Pod 1 je amandma postal brezpredmeten, odločamo in razpravljamo torej samo še o amandmaju pod zaporedno številko 2, predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zato prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 58, za je glasovalo 48, proti 3. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma k 25. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 26. členu in amandmaju odbora k temu članu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 57, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 27. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 59, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem 28. člen in amandma odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 59, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajam na razpravo in odločanje o 29. členu in dveh amandmajih k temu členu. Samo za par minut bi želela prekiniti zasedanje, da pogledamo vsebino amandmaja k 29. členu, ki je na posebnem listu in ni v pregledu. Gre za amandma treh poslanskih skupin in amandma odbora, ki je v pregledu. Amandmaja se izključujeta med seboj. Prej pa je bil sprejem amandmaja k 24. členu, pod zaporedno številko 2, vsebinsko povezan z amandmajem, ki je v pregledu. Dovolite samo trenutek, da službe preverijo, ali gre za izključevanje teh amandmajev.
Zdaj bomo glasovali o amandmaju k 29. členu, ki ga ni v pregledu in katerega predlagateljica so tri poslanske skupine. Če bo ta sprejet, postane amandma, ki ga imamo v pregledu, brezpredmeten. In, povezava, ki je bila prej najavljena ob sprejemu 24. Člena, zagotavlja, se pravi morebitni sprejem tega amandmaja usklajenost s tem členom. Razpravljamo torej o teh dveh amandmajih in 29. členu. Želi kdo razpravljati? Ne. Zato razpravo zaključujem in najprej glasujemo o amandmaju k 29. členu treh poslanskih skupin. Glasujemo. Navzočih nas je 59, za je glasovalo 51, proti 1. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma treh poslanskih skupin sprejet. S tem je postal amandma odbora, ki je v pregledu, brezpredmeten. Prehajamo na razpravo in odločanje o 30. členu in amandmaju treh poslanskih skupin, ki ga nimate v pregledu, k 30. členu. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju treh poslanskih skupin k 30. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k 30. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 31. členu in samo še enem amandmaju k 31. Členu, in sicer amandmaju odbora pod zaporedno številko 1, ker je amandma pod zaporedno številko dve postal brezpredmeten. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 60, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Opravili smo torej razpravo o členih in vloženih amandmajih. Zdaj pa bomo prešli na odločanje o predlogu odloka o ustanovitvi univerze na Primorskem v celoti. Obrazložitev glasu, gospod Drobnič, izvolite
Hvala za besedo. Dovolite, da obrazložim glas k temu odloku o ustanovitvi univerze na Primorskem. Vesel sem, da je prišlo v Sloveniji torej do te odločitve. In, mislim, da glede tega ni nobene dileme, da ne bi tega podprli, to dobro iniciativo. Vendar je pa sedaj na nas, ne toliko na nas, ampak tistih, ki so zadolženi za implementacijo, da to resnično izpeljejo. Da se ne bo zgodilo tako, kot se je z nekaterimi projekti, Onkološkega inštituta ali Pediatrične klinike in še drugih projektov. Da ne dobimo samo virtualni projekt, ampak resnični projekt. Torej, obveznost je zlasti za implementacijo, da se zagotovijo potrebna sredstva in da se zagotovijo tehnična sredstva in volja, da se to izpelje. Zato apeliram na vlado in na vladajočo koalicijo, da poskrbi vse za to, da se to izpelje. Jaz torej bom glasoval za ta odlok, ker odpira verjetno tudi novo poglavje v tem izobraževanju v Sloveniji. Pravilno je tako. In Slovenija bo lahko predvsem konkurirala z znanjem. Glasoval bom za odlok. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Battelli. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom glasoval za ta odlok. Obenem pa proceduralno predlagam, da zakonodajno-pravna služba opravi redakcijsko nalogo prevodov v italijanskem jeziku. Vseh nazivov, vključno s Primorska, ki s politično odločitvijo onemogoča italijanski naziv Primorske. Primorska je v italijanskem jeziku "Litorale". Ne da se s politično odločitvijo zbrisati imena, ki obstaja. In prosim, da se proceduralno to da na glasovanje, da služba za zakonodajo in pravne zadeve pregleda in izpopolni vse italijanske nazive, ker so pač, nekateri so napačni, s politično odločitvijo pa je bil enostavno zbrisan naziv, ki je v italijanskem jeziku. V italijanskem jeziku je Primorska "Litorale". Če so Benetke Benetke, ne da se s politično odločitvijo reči, da se Benetke imenujejo drugače.
Hvala lepa, gospod Battelli. Redakcijo opravlja zakonodajno-pravna služba državnega zbora v obsegu, za katerega je pooblaščena, in svetujem vam, da se povežete z njimi in bo, če bo ocenila, to redakcijo opravila, popravke. Drugače je to pravzaprav nepredmetna pobuda, da opravimo glasovanje o tem, da opravi zakonodajno-pravna služba, ki mora opraviti redakcijo vseh besedil, da o tem glasujemo. Ocena, kaj pa redakcija je, je seveda pa popolnoma njihova pristojnost. Hvala lepa. Obrazložitev glasu? Gospod Bevk. Izvolite. Potem gospod Kebrič.
Hvala lepa za besedo. Podprl bom odlok o ustanovitvi univerze na Primorskem, tudi zaradi zagotovil gospoda ministra dr. Gabra, da bo do parlamentarnih počitnic predlagal spremembo zakona o visokem šolstvu, in tudi tega odloka. Cilj nove univerze namreč mora biti, kot sem že prej povedal, da bo zajela celotno Primorsko in ne samo visokošolskih ustanov na Obali, temveč tudi ves preostali del, vključno z Goriško. Zato bom glasoval za predlagani odlok. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu, gospod Kebrič. Izvolite.
Hvala za besedo. Tudi sam bom podprl ta odlok. Predvsem imam motivacijo v tem, da je to res dejanski korak k decentralizaciji naše države. Po drugi strani mislim in pričakujem, da bodo koraki, ki so napovedani in nujni za realizacijo, čim hitrejši, kajti spomnim se, kakšne težave smo imeli v Mariboru, preden smo prišli prvič do višje šole in tako naprej. Podprl bom ta predlog.
Hvala lepa. Gospod Juri, obrazložitev glasu, izvolite.
Tudi sam izrekam svojo podporo temu odloku. Gre za, kot so že kolegi povedali, pomemben korak v dopolnjevanju priložnosti učenja in pridobivanja ustrezne izobrazbe za našo mlado populacijo. Obenem se pridružujem pozivu, ki ga je dal kolega Battelli, da se v redakciji vendarle, seveda ob pomoči ne samo enega uradnega prevajalca, pač pa morda tudi več - vsi nesporazumi okrog prevoda so nastali tudi zaradi morda nepozornosti in nepazljivosti pri samem pridobivanju uradnih prevodov. Veste, v Sloveniji, toliko v informacijo, je nekaj geografskih imen, tudi regij, ki imajo svojo italijansko izpeljanko, naj omenim še Koroško pa Štajersko, tako kot Primorsko. In ker to služi, uporaba italijanske dikcije, samo registraciji te ustanove - sicer sem že na odboru predlagal, da bibilo najbolje, da se sploh ne bi ukvarjali z italijansko verzijo teh imen, če bi lahko to opravili v statutu, ampak ker je odlok ustanovni akt, s katerim opraviš tudi ustrezno registracijo, smo morali to vnesti. Seveda je prav, da vnesemo tako, kot je pravilen prevod. Zato pozivam, tako kot je Battelli, da se v redakciji še enkrat točno pridobi uraden naziv v italijanščini imena Primorska, in se to vnese v odlok. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Mamić, obrazložitev glasu, izvolite.
Za razliko od izjave na odboru, ko sem se javno vzdržal, da ne bom glasoval, nisem nič spremenil mnenja - samo da razjasnim, da ne bo kdo mislil, da me je zdaj kdo zlobiral ali kakorkoli prepričal, da bom zdaj govoril drugače kot prej - razmišljanje je seveda enako. Sem pa za to, da se nalije čistega vina. In zdaj upam, da smo nalili pol kozarca čistega vina in da ga bomo v naslednji fazi dolili do vrha in bomo tudi potem nazdravili s čistim vinom. Tako da odlok na vsak način podpiram. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Moge, izvolite.
Hvala lepa. Najprej bi bilo treba ta lastna imena prej urediti, že na odboru, ampak te volje ni bilo in tudi zdaj, kar je bilo vloženo notri, ni bilo vloženo z dovolj pazljivosti, kajti v 3. členu imamo tudi ime v italijanskem jeziku, »Instituto della Primorska di sienza naturali«, ni bilo urejeno. In zato bi posebej poprosil, če bomo šli v tisti sklep, da bi tisti, ki bodo pač rektorirali testvari, da ne bi dobesedno lektorirali, ker se gre za lastna imena. Da ne bomo imeli, kaj jaz vem institut Ivana Mačka, imajo pa oni "Instituto di Giovanni di gatto" ali nekaj podobnega, v tem primeru. Kolegice in kolegi, jaz se vam zahvaljujem. Res je bila ta debata ob temu odloku na spoštljivi višini in pa glede na to, kar smo izrazili, bi pozval botrce in vse botre, da glasujemo za sprejem tega odloka in da Primorcem vsi enoglasno privoščimo, da res po tolikih letih, ko živimo v skupni državi, dobijo svojo univerzo.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospod Maršič. Izvolite.
Hvala. Spoštovane kolegice in kolegi, glasoval bom za odlok in ob tem spomnil, da bi bilo v redu, da se zahvalimo tudi vsem tistim, ki so ob tem projektu sodelovali vrsto let, tako ministru Gabru z njegovo ekipo prej in sedaj kot tudi dr. Luciji Čok in pa ljudem ki so v visokošolskih in raziskovalnih ustanovah, iz cele Primorske sodelovali pri sestavi tega projekta. Obenem pa tudi lokalnim skupnostim, ki so omogočile, da so zagotovile z odstopom premičnin državi tudi materialne pogoje za funkcioniranje bodoče univerze, in pa vsem tistim, ki ste ob proračunu zagotovili tudi finančna sredstva za funkcioniranje te univerze, kar mislim, da ni strahu, da ta univerza ne bi imela materialnih osnov in bi bila neka virtualna zgodba, ampak bo to univerza, ki bo znala konkurirati v konkurenci znanja v Sloveniji in pa v Evropi. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu, gospod Sušnik. Izvolite.
Hvala lepa. Poglejte, jaz ne bom glasoval za ta odlok. Preprosto zato, ker se mi zdi, da vsi skupaj pozabljamo na en vidik, in to je ta narodnostni vidik, v katerega smo hote ali nehote dregnil z ustanovitvijo dvojezične univerze na narodnostno občutljivem območju. Jaz ne bom glasoval za to, ker mislim, da je to en zagon v romanizaciji na tem prostoru. To je s tega vidika zelo problematična zadeva. Mislim, da bi morali ustanoviti na tem področju kot protiutež čisto slovensko univerzo, da tako se bo pa zdaj dogajalo, da bo nekdo, ki bo študiral na fakulteti v Piranu imel tudi iz Maribora ali od nekod drugod spričevalo in vse ostale dokumente dvojezično. Mislim, da na drugi strani meje niso nikoli bili in nikoli ne bodo tako širokogrudni, kot smo mi, na račun slovenstva in račun romanizacije, ki smo ji s tem odprli vrata. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo obrazložitve glasov in zdaj prehajamo na glasovanje o predlogu odloka o ustanovitvi univerze na Primorskem. Glasujemo. Navzočih nas je 64, za je glasovalo 59, proti 1. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok v celoti sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnici in predstavniku vlade se za sodelovanje lepo zahvaljujem. Mi pa prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKON O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVNIŠKI SLUŽBI - nujni postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Zbor na 25. izredni seji ni sprejel predlaganega sklepa matičnega odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Zato je bil s strani matičnega odbora pripravljen dopolnjeni predlog zakona, ki ste ga prejeli. Želi predstavnik vlade besedo za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Minister za zdravje dr. Dušan Keber. Izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, gospe poslanke in poslanci! Direktiva Evropske unije predvideva in daje pravico vsakemu zaposlenemu do vsaj 11 ur počitka vsak dan, pri čemer kot izjemo navaja tiste dejavnosti, ki morajo zagotavljati neprekinjeno delo vseh 24 ur. To rešitev je predvidel tudi naš zakon o delovnih razmerjih, ki dopušča, da področna zakonodaja drugače od tega temeljnega določila razreši to kvadraturo kroga. Gre namreč za konflikt dveh pravic: pravica do neprekinjenega zdravstvenega varstva, ki jo imajo vsi državljani in ki je nad pravico do počitka vsak dan. Zato smo že v junijskem zakonu podaljšali delovni čas za zdravnike. Do konca leta, kot veste, se je izkazalo, da predvidenih 24 ur po mnenju manjšega dela zdravstvenih ustanov ne zadošča, in zato smo pripravili varianto, ki je pred vami, o 32 urah neprekinjenega dela pred nastopom počitka. Seveda si to lahko dovolimo samo zato, ker zakon o zdravniški službi posebej opredeljuje dežurno službo, ki jo zakon o delovnih razmerjih ne opredeljuje. Dežurna služba namreč vključuje tako efektivne kot neefektivne ure in prav neefektivne ure, torej teoretično dopustne počitku in tako tudi potekajo, dopuščajo, da zdravstveni delavec, v tem primeru zdravnik, tudi v teh 32 urah počiva. Odloženo razpravo v decembru na januar je ministrstvo za zdravje uporabilo, da je opravilo še en krog pogovorov z vsemi zainteresiranimi, pri čemer bi lahko povedal naslednje. Dosegli smo široko soglasje z vsebino predlagane rešitve, ki je danes pred vami. Imamo izrecno podporo oziroma podpisane izjave večine slovenskih direktorjev, ki pravijo, da sedanja rešitev omogoča razrešitev tega problema in da jo v celoti podpirajo. In še vedno ostaja nesoglasje zdravniških organizacij, ki menijo, da je to področje treba reševati zgolj v kolektivni pogodbi in naj ne bi bila materija zakona. Mnenje naših zakonodajnih in pravnih služb pa je, da je to področje treba razrešiti oziroma mnogo primerneje rešiti v zakonu, ker ne gre samo za odnos delodajalca in zaposlenega, ampak gre za odnos, kjer nastopa nevidni tretji partner, to so pa vsi državljani Slovenije. Varianta se od decembrske, ki je bila pred vami in ki smo jo odložili do danes, razlikuje v pomembni stvari in mislimo, da gre za vsebinsko pomembno spoznanje, da je treba dopustiti, da se zdravstveni delavec, ki mu država nalaga večjo obveznost, o tem prostovoljno odloča. In zato rešitev, ki je sicer identična prejšnji, vnaša prav to, da se zdravnik, ki je obremenjen več kot 16 ur z neprekinjenim delom, o višku do 32 ur prostovoljno odloča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo poročevalec matičnega odbora? Predsednik odbora, gospod Stanislav Brenčič, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Lepo vas vse pozdravljam, z gospodom ministrom na čelu. No, glede na to, da je državni zbor na decembrski seji pri glasovanju o predloženem sklepu, povezanim z obravnavo tega zakona, s strani matičnega odbora ta sklep zavrnil, je v skladu z določili poslovnika matično delovno telo na 27. seji redni seji odbora predlog zakona obravnavalo in ga v skladu s pravili igre tudi pripravilo za plenarno odločanje. Pri tem je treba poudariti to, da so ponovno intenzivno pri delu odbora, seveda, poleg članic in članov odbora sodelovali tudi predstavnik predlagatelja, dr. Dušan Keber, minister za zdravje, predstavniki sindikata Fides, predstavniki Zdravniške zbornice in pa seveda predstavniki Združenja javnih zdravstvenih zavodov Slovenije. Pri tem je treba poudariti tudi to, da so predvsem predstavniki javnih zdravstvenih zavodov rešitev, kot jo prinaša novela oziroma ta predlog zakona o spremembi zakona o zdravniški službi, podprli. Sedaj iz enega samega dejstva tudi, da so oni tisti, ki so navsezadnje odgovorni, vsaj v naslovu predstojnikov zavodov, odgovorni za izvajanje zakonitosti v ustanovi. Predstavniki Fidesa in predstavniki Zdravniške zbornice so seveda zatrdili dejstvo, ki ga zatrjujejo že dlje časa, da ne nasprotujejo povečanemu obsegu zdravništva, zdravnikov, vendar pa bi raje videli, da se to potrebo urejuje skozi kolektivno poklicno pogodbo. V razpravi je bila tudi evidentno glede na stanje, ki je prisotno v zdravstvu v izvajanju zdravstvene dejavnosti, izražena potreba, da se celovitejše spremembe napravijo v okviru zakona o zdravstveni dejavnosti. V okviru razprave in odločanja o predloženih členih in amandmajih je odbor zavrnil amandma člana odbora dr. Franca Cukjatija k 1. in 2. členu, oblikoval pa je svoj amandma k 1. členu, ki je nastal v sodelovanju s predlagateljem. To je tudi vse. Hala lepa.
Hvala vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Ivan Kebrič. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! V poslanski skupini menimo, da je prav, da je ta zadeva, ta snov urejena v zakonu. Ker sodelujemo tudi v matičnem delovnem telesu, to je odboru za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, kjer je bila ta tematika zelo vroča in zelo temeljito iz vseh zornih kotov obravnavana. Dejstvo pa je in ostaja: na eni strani so državljani, v primeru bolezni izpostavljeni, in izpostavljeni in predani v zdravstvo, v njihovo nego, v njihovo skrb. Vsak zdravnik in uslužbenec ali delavka, delavec medicinske stroke se je prostovoljno odločal za svoj poklic in se je zavedal, da vsak poklic ima določene lepe, sončne strani, pa tudi določene senčne, negativne in jih je vzel v račun. Tu se srečujemo z osnovnim problemom, da se je zdravnik, ki se je odločil za ta poklic, tudi zaradi določene humane geste, kajti zdravstvo, skrb za bolnika, skrb za zdravje je tudi zadeva humanosti že od stare grške zgodovine naprej. Menimo, in zato bomo glasovali za ta zakon, da se zadeve uredijo, čeprav se zavedamo, da vsi prav gotovo ne bodo najbolj zadovoljni. Hvala za poslušanje.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa ponovno za besedo. V naši poslanski skupini bomo predlog dopolnjenega predloga zakona o zdravniški službi, tako kot ga prinaša poročilo matičnega delovnega telesa, podprli. S tem, da se zavedamo, da je tudi tu treba vzpostaviti stanje - kakršno je bilo vzpostavljeno s 1.1., ni dobro in ga je treba na nek način čim prej vsaj do neke mere sanirati. Vendar ga s to novelo ne saniramo tako, kot bi morda pacienti pričakovali. Stanje ne le v zdravniški službi, stanje v dejavnosti kot celoti je marsikje tako akutno, o čemer nas v zadnjih dneh tudi nekako obveščajo pacienti, ko za nek zvin ali podobno doživljajo travmatične dneve v naših klinikah. Tako mislim, da bo v vsakem primeru ministrstvo kot tvorec, načrtovalec politike resorja, v tem primeru zdravstva, čim prej postreglo s celovitejšo spremembo zakona o zdravstveni dejavnosti, v kateri bodo zapopadeni nujni posegi, ki jih nekako pričakuje tako zdravništvo kot tudi drugi zdravstveni poklici in še bolj pacienti. Ogromno dela je treba postoriti in mislim, da bo treba strniti vrste tako na ministrstvu kot tudi v javnih zdravstvenih zavodih in skozi čim bolj pristen partnerski odnos postoriti tisto, kar je mogoče največ. Seveda vse to podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavila gospa Majda Širca. Izvolite.
Hvala lepa. Amandma k 1. členu, kot ga je podprl matični odbor, bolj natančno določa delovni čas zdravnikov oziroma izboljšuje tisti tekst, ki je bil prvotno vložen, pa hkrati popravlja tudi tistega, ki smo ga mogoče nekoč premalo previdno ali prehitro potrdili. Delovni čas zdravnikov je specifičen, tako zaradi narave dela, se pravi, kombinacije dežurstev in ostalega dela, kot tudi zaradi deficitarnosti zdravniškega poklica. Zakon o delovnih razmerjih, kot je bilo že večkrat povedano, ampak vendar velja ponoviti, ki je nedavno tega stopil v veljavo, opredeljuje delovni proces na način, ki je za zdravniški poklic neživljenjski. V primeru specifik napotuje v 2. členu kposebnemu zakonu, ki lahko definira drugačne rešitve. Gre za tiste primere, kjer narava dela zahteva stalno prisotnost ali pa kontinuirano zagotavljanje dela. Skratka, amandma, ki ga bomo v naši poslanski skupini podprli, natančno določi, da je daljši delovni čas zdravnikov potreben zaradi zagotavljanja dežurstev, določali limit, kot je bilo že povedano, torej, da zaradi zagotavljanja dežurstev lahko zdravniki delajo več, neprekinjeno največ 32 ur oziroma na ta način, da v okviru polnega delovnega časa traja njihovo delo največ 10 ur v enem delovnem dnevu, v dveh pa največ 16 ur. V tem primeru je potrebno soglasje, kar je razlika od prejšnjih rešitev. Skratka, če se pa vendar obrnem, naslonim na rešitve, ki so nas še posebej spodbudile k podpiranju teh predlaganih solucij, naj rečem, da predstavniki združenja zdravstvenih zavodov kot tudi kliničnega centra so te rešitve podprli. In to nam, kot rečeno, daje dodatne argumente k sprejemljivosti solucije. Seveda, tudi v luči pričakovanj sistemskih rešitev, ki jih obljublja vlada. Vprašanje, ki so ga izpostavili predstavniki zbornice in sindikata, da ni nujno, da problem delovnega časa rešuje zakon, temveč da bi ga lahko kolektivna pogodba, je za nas še vedno vprašljivo, kajti brez posebnega zakonskega posega bise zagotovo soočili le z določili krovnega zakona o delovnih razmerjih oziroma sedaj neprimerno rešitvijo zakona o zdravniški službi, se pravi, trenutno veljavnega zakona, ki bi omejila maneverski prostor tudi pri sklepanju kolektivne pogodbe. In če še enkrat ponovim, zakaj je urejanje vprašanj zgolj skozi kolektivno pogodbo za nas, rečem, pomanjkljivo. Deloma zaradi tega, ker nam že ustava narekuje, da pravice in obveznosti državljank in državljanov določa državni zbor samo z zakonom oziroma z zakoni. In tako vemo, da z zakonom urejujemo tudi specifike delovnih razmer za področje šolstva, pa tudi kulture, ko gre za specifike zaposlovanja za določen čas. Kolektivna pogodba pa je nedvomno po definiciji sporazum, s katerim se predstavniki delavcev in predstavniki delodajalcev dogovorijo za primerno raven medsebojnih pravic in obveznosti, ki seveda proizvaja neko novo delovno pravo. Toda hkrati je tudi res, da je kolektivni dogovor lahko le dopolnjevanje temeljnega delovnopravnega zakonodajnega postopka oziroma zakonodaje. Sicer pa tudi direktiva Evropske unije, ki govori o minimalnem dnevnem in tedenskem počitku navaja, da se lahko specifike uredijo v področnem zakonu, za kar so se nekatere evropske države tudi odločile. Ker se s to spremembo, ne bom rekla, zgolj sanirajo, ampak popravljajo, lahko rečem, izboljšujejo ali najbolj ustrezno je, če rečem, usklajujejo realne situacije s papirnimi, se pravi, z zakonskimi, bomo zagotovo v naši skupini ta predlog podprli.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavila gospa Silva Črnugelj. Izvolite.
Lepo pozdravljeni! Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani gospod minister in predstavniki ministrstva, spoštovane kolegice in kolegi, predstavnica službe za zakonodajo! Danes obravnavamo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravniški službi oziroma amandma, ki je v javnosti in medijih, med nami, poslankami in poslanci, pa tudi med strokovnjaki povzročil mnogo polemičnih in kritičnih odmevov. Odbor za zdravstvo, delo, družino, socialne zadeve in invalide je na svoji 27. seji obravnaval pričujočo novelo in amandma, ki sta bila predlagana v parlamentarno proceduro po hitrem postopku, saj se s pravočasnim sprejemom novele in njene uveljavitve upravičeno pričakuje nemoteno izvajanje neprekinjene zdravstvene službe in zdravstvenega varstva ter nujne medicinske pomoči v manjših bolnišnicah in manjših bolniških oddelkih, pa tudi v zdravstvenih domovih, in sicer v skladu z veljavnimi zakoni. Pri delu odbora so poleg predstavnikov vlade, poslank in poslancev svoja mnenja podali predstavniki zdravniške zbornice, predsednik Fidesa, predstavniki slovenskih bolnišnic in predstavniki zdravstvenih domov. Večina se je s temi predlogi tudi strinjala. Žal svojega mnenja v bogati razpravi ni mogla podati predstavnica sindikata zdravstva in socialnega zdravstva, saj bi bilo verjetno glede na odmevnost in izredno kritična in nasprotujoča mnenja, zlasti glede možnosti uveljavitve novele v praksi, s posledičnim razporejanjem delovnega časa, bodisi rednega ali delovanja v času dežurne službe, vredno slišati mnenje tudi tistih, ki spremljajo delo zdravnikov in so z njimi tesno povezani. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov se zavedamo pomembnosti pravočasnega sprejema te novele zakona in amandmaja, saj bosta odpravila nekatere nezakonitosti. Novela pomeni tudi uskladitev naše zakonodaje z direktivo 93-104 Evropske skupnosti, pa tudi uskladitev zakona o zdravniški službi z novosprejetim zakonom o delovnih razmerjih. Kljub dejstvu, da je pripravljeno gradivo in sama razprava pokazala, da je to področje v evropskih državah urejeno različno; recimo, nekatere države to urejajo z zakoni, nekatere s pogodbami med izvajalci in ministrstvom ali pa je področje enostavno prepuščeno bolnišnicam samim, z ohlapnimi navodili države oziroma zavoda. Mi smo se odločili, da bomo pri nas to področje vendar uredili z zakonom. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov se zavedamo dejstva, da je tako obsežno in zapleteno problematiko, ki zadeva vse in vsakega posameznika te države, težko urediti z univerzalno pravno normo in glede na različnost bolnišnic in razvitost bolnišnic v Sloveniji, vendar pa se hkrati tudi zavedamo, da je nekje treba začeti. Zato bomo to novelo in amandma podprli. Hkrati pa pričakujemo, da bodo v prihodnje sledili tudi naslednji koraki, kar je vlada tudi obljubila; in sicer, da se bodo nadaljevala pogajanja o kolektivni pogodbi, kjer bo dogovorjen način plačevanja dela, način plačevanja dežurne službe ter drugih nadomestil in kjer bo določena dolžina dopustov in strokovnih izobraževanj in bodo tudi strokovna izobraževanja na svoj način strukturirana in razčlenjena, seveda ob upoštevanju vseh makroekonomskih možnosti države oziroma [[beri]] proračuna. Normalno, ob zagotovitvi učinkovitega upravljanja z vsemi viri in sredstvi, ki so na voljo v slovenskem zdravstvu. Zastavlja se tudi vprašanje, ali je možno, k pogajanju v zvezi z delovanjem Zdravstvenega sistema, ki bo nujno odpreti, treba tudi vključiti tudi zavod za Zdravstveno zavarovanje Slovenije in seveda v nekaterih segmentih tudi bolnike same, saj v tem trenutnem prepiranju v javnosti bolnike in njihove zahteve že premalo upoštevamo oziroma skorajpozabljamo. To je seveda absurd, saj so oni plačniki storitev. Seveda, poslanska skupina Združene liste socialdemokratov pričakuje tudi ureditev podatkov o storilnosti zaposlenih v zdravstvu in smotrni organizaciji dela v javnih zavodih s pripravo prepotrebnih standardov zdravstvenih storitev, ki so in bodo osnova za pravično financiranje in kontrolo kakovosti zdravstvene dejavnosti in storitev v zdravstvu. Vredno bi bilo tudi obravnavati na eni izmed sej državnega zbora ali odbora uveljavljenja in izvajanje nacionalnega programa zdravstvenega varstva do leta 2004, saj bo to ena izmed podlag za relevantno odločanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke bo predstavil France Cukjati.
Hvala za besedo. Spoštovani minister, spoštovani prisotni! Ni toliko po našem mnenju vprašanje sedanja novela, kot mnogo bolj julijska novela in poskus, da se julijska novela dopolni, popravi. Ta poskus se po našem mnenju ni dobro iztekel oziroma nima uspeha, kajti julijska novela kljub sedanjemu predlogu spremembe ostaja neusklajena z zakonom o delovnih razmerjih. Zakon nič ne govori o efektivi in neefektivi, ampak govori, da je vsaka prisotnost na delovnem mestu, ko je delavec na razpolago delodajalcu, delovni čas. Drugo. Sedanja novela tudi ne popravlja julijske in julijska še vedno ostaja v nasprotju z direktivo Sveta Evrope, št. 93-104 EC, z dne 23. novembra 1993 in s sodbo Evropskega sodišča, št. C303/98 iz leta 2000, ki ne dovoljujeta drugačno razporeditev dela zdravnikov preko polnega delovnega časa v primerjavi z ostalimi poklici. Še bolj drastično odstopanje julijska novela izvaja v primeru sekundarjev in specializantov. Argumentacija ministra, da je pravica prebivalcev nad pravico zdravnika do počitka, je - ne bom rekel smešna, ampak neresna. Imamo tudi druge javne službe, kot je policija, gasilci, javni transport, in si predstavljajte, da bi njim zakon določil, da sme biti policaj v službi na ukaz delodajalca 36 ur, ali šofer v javnem prometu 36 ur, ali gasilec. Zaradi tega menimo, da pravica do počitka ni samo pravica, da se zaščiti delavca, ampak da se zaščiti tisti, ki mu je ta javna služba namenjena. Ne gre za nobeno specifiko, gospodje! Javne službe, prav tako odgovorne, prav tako pomembne imamo tudi na drugih področjih, ne samo na področju zdravstva. Problem ni torej ta novela, ampak junijska novela, ki ostaja konfliktna in ki ostaja še vedno predmet, ki bo našel svoj epilog na ustavnem sodišču. 41d. člen se namreč samo dotika enega ozkega vprašanja celotne problematike julijske novele. Žal, minister ni izkoristil odmora, ki mu pa je državni zbor omogočil z odlogom in z zavrnitvijo prvotnega besedila, ni izkoristil ne za izboljšanje predloga in ne za uskladitev z zdravniki. Kajti govorimo o zakonu o zdravniški službi, ne o zakonu o direktorjih ali o zakonu o bolnišnicah. In ker ni našel oziroma ni imel poguma, znanja ali korajže, da bi našel soglasja z zdravniki, se bojimo, da ne bomo problema reševali, tako kot bi bilo treba. Samo en primer onkološkega inštituta, kjer veste, da delajo sedaj, da bi zmanjšali zaostanke operacijske, delajo tudi ob sobotah in nedeljah po 12 ur na dan, brez zakona, brez kakršnihkoli drugih prisil, ampak skladno z normalnim, civilizacijskim, demokratičnim dogovorom in pogovorom, gospodje. Ta konflikt z zdravniki, ki ga je minister ustvaril s to julijsko novelo, ostaja in vrtimo se v začaranem krogu, ki bo pokazal svoje zobe, predvsem v času, ko bo treba začeti resne reforme v zdravstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo stališča poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. In prehajamo na tretjo obravnavo dopolnjenega predloga zakona. Zakonodajna-pravna služba, niti vlada me ni obvestila, da bi bil zakon zaradi sprejetih amandmajev neusklajen, zato bomo prešli na odločanje o zakonu. Vabim poslanke in poslance v dvorano, ker bomo odločali o predlogu zakona. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. V dvorani nas je sicer 50, zato lepo prosim za nekaj pozornosti. Drugič glasujemo o predlogu zakona. Glasujemo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 39, proti 3. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikoma vlada se za sodelovanje na seji lepo zahvaljujem. Mi pa prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PRDLOGA ZAKONA O POROŠTVU ZA KREDITE NAJETE ZA REFINANCIRANJE OBVEZNOSTI PODJETIJ ELEKTROGOSPODARSTVA - NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. V zvezi s tem zakonom odbor za infrastrukturo in okolje predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Minister za okolje, prostor in energijo mag. Janez Kopač, izvolite.
Hvala, podpredsednica. Spoštovane poslanke, poslanci! Ta predlog zakona je eden od takih, ki bi mu lahko rekli povsem, predlog zakona, ki je povsem tehnične narave. Stvar je čisto preprosta. Pred mnogimi leti so od leta 1996 naprej različna podjetja slovenskega elektrogospodarstva, to so Termoelektrarna Šoštanj, Termoelektrarna Trbovlje, Nuklearne elektrarna Krško in glede na amandmaje poslanske skupine LDS tudi Rudnik Trbovlje-Hrastnik najemali za točno določene namene na podlagi zakona, posebnega zakona, kredite za določeno investicijo v elektrogospodarstvu. Ti krediti so bili najeti z državnim poroštvom. Takrat, v tistih letih, ko so se najemali, so bile obrestne mere še višje, kot so danes. Zato bi bilo danes možno z najetjem novih kreditov poplačati te stare, dražje kredite. In to ni možno narediti, če nimamo posebnega zakona, ki omogoči, da se tudi ta novi kredit najame z državnim poroštvom, zato da se plača dražji stari kredit z državnim poroštvom, pri čemer potem tudi poroštvo ugasne. Na ta način bi s tem predlogom zakona privarčevali najmanjpribližno 170 milijonov tolarjev na leto. In na ta način bi torej ta podjetja imela manjše obveznosti, kot jih imajo sicer ob posrednem učinku na ceno električne energije - ne bom govoril, ne gre za zelo velik znesek, vseeno pa ni nepomemben. No, in to je vse. Se je pa na odboru za infrastrukturo razvila zelo nenavadna diskusija, ki je na koncu rezultirala v tem, da se je odbor odločil, da predlaga zboru, da tega predloga zakona ne podpre. Diskusija se je razvila ob prvem členu, ki predvideva, da državno poroštvo dobi podjetje Eles GEN za poplačilo kreditov nuklearke, pri čemer je bilo pojasnjeno, pa kljub temu morda preslišano, da je Eles GEN kredite že prevzel julija lani s pogodbo o prevzemu dolga in da jih že odplačuje. Zato seveda nuklearka nima nobenih kreditov več z državnim poroštvom in tudi ne rabi državnega poroštva za poplačilo starih kreditov z državnim poroštvom, ampak jih rabi to podjetje, ki je sedaj plačnik teh kreditov, to je Eles GEN. No, torej, nisem bil sicer ves čas na odboru za infrastrukturo, ker sem imel drugo mednarodno obveznost. Ampak, na koncu je diskusija rezultirala o tem, da se naj bi predlog zakona ne sprejel, kar, moram reči, res težko razumem, saj sem prepričan, da za tem ne tičijo kakšni interesi poslovnih bank, ki si seveda ne želijo, da bi ta zakon bil sprejet zato, ker imajo malo več priliva iz naslova obresti vsako leto, kot pa jih sicer imeli, če bi ta zakon bil sprejet. Zato seveda predlagam, da predlog zakona podprete, tudi amandmaje poslanske skupine LDS, ki jih vlada podpira. Del teh amandmajev rezultira iz pripomb parlamentarne službe za zakonodajo, del pa jih je vsebinskih in se nanašajo še na razširitev, če smem reči, delokroga zakona na kredit z državnim poroštvom, ki ga je svoj čas najel Rudnik Trbovlje-Hrastnik. Vse to vlada podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Demokratične-ne bo? Hvala lepa. Gospoda Božiča tudi ni. Stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije tudi ne. Proceduralni predlog ali obrazložitev glasu pred odločanjem predloga sklepa.
Spoštovana podpredsednica jaz sem se prijavil za razpravo v svojem imenu, ne v imenu poslanske skupine.
Ni razprave, gospod Janc. Matično delovno telo predlaga zboru, da odloča o naslednjem predlogu sklepa. In, sicer, da predlog zakona o poroštvu za kredite, najete za refinanciranje obveznosti podjetij elektrogospodarstva, nujni postopek, ni primeren za nadaljnjo obravnavo in tu je možna predstavitev po 134. členu samo predstavitev stališč poslanskih skupin. Lahko pa obrazložite svoj glas pred odločanjem o predlogu sklepa, kot sem ga povedala, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu, gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Torej, v naši poslanski skupini bomo sklep, ki ga je predlagalo matično delovno telo, podprli. Zadeva ni povsem tako preprosta, kot je danes tu obrazložil gospod resorni minister, gospod mag. Kopač. Na odboru za infrastrukturo je bilo postavljenih veliko vprašanj, na katera pa člani odbora nismo dobili ustreznih odgovorov oziroma na nekatera vprašanja sploh nismo dobili odgovorov. Zanimivo pa je, da vlada predlaga sprejetje tega zakona po nujnem postopku, se pravi, po nujnem postopku, ob dejstvu, ki ga je povedal že mag. Kopač, da bi s tem zakonom privarčevali nekje okrog 150 milijonov slovenskih tolarjev na leto. Res gre za nek določen denar, vendar pa to niso tako velika sredstva, da bi morali tako pomemben zakon sprejemati po nujnem postopku. Zato smo se v odboru zavzeli za to, da preden se ta zakon sprejme, da se odgovori na nekatera vprašanja. Bistveno vprašanje, ki se je pojavilo, je bilo, kako bo Eles GEN vračal ta sredstva, za katera seveda jamči država, in pa da se razčisti, kako bi eventualno ta zakon vplival na pogodbena razmerja med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško glede Nuklearne elektrarne Krško. Še druga vprašanja so bila postavljena, vendar ker nimam druge možnosti, kot da obrazložim svoj glas, sem prepričan, da bi bilo dobro, da državni zbor sprejme sklep, ki ga je predlagal odbor za infrastrukturo, in da s tem da odboru za infrastrukturo še nekoliko časa, da se temeljiteje dogovorimo in pogovorimo, kaj pravzaprav stoji za tem zakonom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo obrazložitev glasu poslanske skupine Nove Slovenije. Če ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa: "Predlog zakona o poroštvu za kredite, najete za refinanciranje obveznosti podjetij elektrogospodarstva, nujni postopek, ni primeren za nadaljnjo obravnavo." O tem glasujemo. Glasujemo. Navzočih 51, za je glasovalo 31, proti 8. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Ministru se zahvaljujem za prisotnost. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O GARANCIJI REPUBLIKE SLOVENIJE ZA OBVEZNOSTI IZ KREDITA V ZNESKU 120 MILIJONOV EVROV, KI GA NAJAME DARS D.D. PRI EVROPSKI INVESTICIJSKI BANKI ZA FINANCIRANJE PROJEKTA SLOVENSKIH AVTOCEST, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavniku vlade. [[Ne želite dopolnilno obrazložiti predloga zakona.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec odbora besedo? Predsednik odbora, gospod Ciril Pucko, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Odbor je navedeni zakon obravnaval in brez razprave spremenil besedo "poroštvo" oziroma "poroštveni, poroštveno" v vseh členih zakona, zato predlagam, da dopolnjeni predlog zakona podprete. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Kebrič bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo , spoštovani predstavniki ministrstva, kolegice, kolegi. V naši [[...]]
Lepo prosim za mir v dvorani!
V naši poslanski skupini se zavedamo, da je vsako poroštvo vprašljivo v pogledu, če nisi prav gotov, da bo tisti, ki najema kredit, ta kredit tudi vrnil. V tem primeru, kolikor poznamo Dars, je ta zadeva malo vprašljiva. Na drugi strani se pa zavedamo, da vsak kredit je treba vrniti in plačati obresti. Oboje skupaj pa je vedno odliv akumulacije v tujino. Na drugi strani pa se sprašujemo, koliko je to koristno. Ali je res z določenim najetjem kredita več koristi, da se določena zadeva konča - v tem primeru, da se hitreje oziroma vsaj približno po planu, čeprav že ta kasni - vseeno, da je to pretehtalo in bomo ta predlog podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Božica ni, gospoda Zamernika tudi ne. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, ni možna razprava o členih. Zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo dopolnjenega predloga zakona. Zakonodajno-pravna služba, niti vlada me ni opozorila, da bi bil zakon neusklajen, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Obrazložitev glasu, gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana predsednica, kolegice in kolegi. Želel bi v imenu naše poslanske skupine in v svojem imenu obrazložiti glas. Kar tako, na hitro, po zakonu, ki ga sprejemamo po nujnem postopku, zadolžujemo to državo za 25 milijard slovenskih tolarjev oziroma z vsemi obveznostmi, obrestmi, ki jih bo treba odplačati, še veliko več. In to, seveda, ob dejstvu, da smo proračun za leto 2003 sprejeli, ob dejstvu, da smo sprejeli tudi plan za leto 2003 - postavlja se nam vprašanje, zakaj torej takšen zakon po nujnem postopku in kot smo slišali, brez razprave v odboru za gospodarstvo. Rad bi opozoril ob tej priliki, da nam vlada že več kot eno leto obljublja rebalans nacionalnega programa in da nam že več kot dve leti vlada obljublja zakonodajo, ki bi omogočila koncesijsko izgradnjo, deloma koncesijsko izgradnjo, avtocest v Republiki Sloveniji. Rad bi opozoril tudi na to, da se po našem prepričanju v tej državi preveč zadolžujemo, da bodo to morale generacije odplačati. Vse te dolgove, ki se sprejemajo se nekako sprejemajo, z moratorijem čez pet let in podobno, kot da se računa, da bo pač nekoč, ko bo situacija na finančnem področju neizogibna in ko več ne bo možno najemati kreditov, neka druga vlada, neka druga politična opcija vračala te dolgove, ki jih povzročamo danes v tem trenutku. Rad bi opozoril tudi na to, da gradnja slovenskih avtocest bistveno zaostaja, da bi morali sprejeti rebalans nacionalnega programa, da bi tudi ljudje v Prekmurju vedeli, kdaj bodo dobili prepotrebno avtocesto oziroma da jim ne bi bilo potrebno zbirati nekakšnih podpisov, peticije, s katerimi hočejo tudi naš parlament in pa vlado, seveda, prisiliti do tega, da jim povemo, kdaj se bo to zgodilo. Torej, nam se zdi izredno sporno, da se tako pomembne odločitve sprejemajo na tako, bi rekel, hiter način, brez razprave, po nujnem postopku, samo z enim pritiskom na tipko in že smo dolžni 30 milijard slovenskih tolarjev več, čeprav je dolg v tej državi že v tem trenutku enormno velik. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo o zakonu v celoti. Glasujemo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet, in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnici in predstavniku vlade se zahvaljujem. Mi pa prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO AVSTRIJO O POENOSTAVITVI REŠEVALNIH PREVOZOV TER ISKALNIH IN REŠEVALNIH LETOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Ne. Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno. Želi poročevalec besedo? Ne. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnaveni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet, in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - POTRDITEV URADNIH PREČIŠČENIH BESEDIL. Uradna prečiščena besedila je pripravila zakonodajno-pravna služba zbora in jih zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o državnem tožilstvu.« Glasujemo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o varstvu potrošnikov.« Glasujemo! Navzočih na je 52, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o reviziji postopkov javnega naročanja." Glasujemo. Navzočih 49, za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o žrtvah vojnega nasilja." Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih 52, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o železniškem prometu." Glasujemo. Navzočih 47, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o zagotavljanju sredstev za nekatere nujne programe Republike Slovenije v kulturi." Glasujemo. Navzočih 52, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja." Glasujemo. Navzočih 53, za je glasovalo 46, proti 4. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju." Glasujemo. Navzočih je 51, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o jamstvu Republike Slovenije za obveznosti domačega letalskega prevoznika za kritje škod, nastalih kot posledica vojne oziroma terorizma, in o pogojih jamstva za tuje letalske prevoznike." Glasujemo. Navzočih 52, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o davku od dobička pravnih oseb." Glasujemo. Navzočih 51, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o ohranjanju narave." Glasujemo. Navzočih 50, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih predlogih. Predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo. Sodni svet je državnemu zboru predložil predlog o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Slavka Lavdra na sodniško mesto sodnika za prekrške pri sodniku za prekrške Gornja Radgona. Želi kdo besedo? Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o izvolitvi gospoda Slavka Lavdra v sodniško funkcijo na sodniško mesto sodnika za prekrške pri sodniku za prekrške Gornja Radgona. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavanje predloga sklepa o imenovanja namestnika varuha človekovih pravic. Varuh človekovih pravic je državnemu zboru predložil predlog o imenovanju gospoda Tončka Dolčiča za namestnika varuha človekovih pravic za dobo šestih let. Varuh človekovih pravic se nam bo pridružil, zato bomo počakali trenutek. Spoštovani gospod varuh človekovih pravic, Tomaž Hanžek, lepo vas pozdravljam med nami. Želite besedo? Ne želite. Hvala lepa. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Želi poročevalec komisije besedo? Ne želi besedo. Predstavnikiposlanskih skupin? Tudi ne. Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju gospoda Tončka Dolčiča za namestnika varuha človekovih pravic za dobo šestih let. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel in je za namestnika varuha človekovih pravic imenoval gospoda Tončka Dolčiča. Prosim gospoda Tončka Dolčiča, da priseže pred državnim zborom. Hkrati pa vam izrekam iskrene čestitke.
Prisegam, da bom opravljal svojo nalogo na podlagi ustave in zakona, da bom varoval človekova pravice in temeljne svoboščine, da bom opravljal svoje delo vestno in nepristransko ter pri tem spoštoval načela pravičnosti in dobrega upravljanja. [[...]] [[Aplavz.]] [[...]]
Še enkrat iskrene čestitke in uspešno delo. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o soglasju k imenovanju generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Skupščina Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije je državnemu zboru predložila predlog za soglasje k imenovanju gospoda Boruta Miklavčiča za generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije za dobo štirih let. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Želi poročevalec komisije besedo? Ne želi. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Franc Lenko, ki bo predstavil [[...]]gospod Školč, izvolite. Gospod Kebrič, izvolite.
Dobili smo pisno obvestilo, podpisan predsednik Kviaza, gospod Jožef Školč, da te zadeve ne moremo na državnem zboru obravnavati, kajti prišlo je do zapleta z ozirom na pritožbo. In sedaj vas sprašujem, kako to, če je tako obvestilo, da vi nadaljujete to točko?
Gospod Školč, izvolite.
Povedati moram gospodu Kebriču, da je res, da sem predsedniku državnega zbora poslal predlog, da se glasovanja o tem odloži iz razlogov, ker pač imamo nek dopis predsednice skupščine zavoda, ki trdi, da ta predlog še ni pravnomočen. V prilogi tega dopisa imamo tudi nekaj izpisov, ki govorijo najprej o pritožbi protikandidata gospodu Miklavčiču, češ da postopek glasovanja na upravnem odboru, če se ne motim, ni bil korekten in da bi imenovanje gospoda Miklavčiča pomenilo nepopravljivo in veliko škodo za zavod. In zato predlagajo tudi začasno odredbo. Upravno sodišče, ki je v tej zadevi pristojno, je odločilo, da se ta zahteva za začasno odredbo zavrne, ker ni popolna o tem, ali je gospod Klun in gospod Židan kot njegov varovanec, ali sta kvalificirana predlagatelje, zato pa sploh ni odločalo. Na to odločbo je mogoč ugovor naprej na sodišče v treh dneh in hkrati je tudi upravno sodišče napovedalo oziroma sodnik upravnega sodišča, da bo v relativno kratkem času odločilo tudi o tej zadevi. Zaradi vsega tega se je meni zdelo smiselno predsedniku državnega zbora predlagati, da to odloži. Če on tega ni odložil, seveda ni zadeva, na kateri bi sam lahko insistiral. Take situacije, po mojem vedenju, v državnem zboru do tega trenutka, če govorimo o imenovanjih, še ni bilo. So pa bile podobne situacije, ko je kdo »osporaval« odločitve državnega zbora vis-a-vis zakonodaje; v tistih primerih je ponavadi državni zbor, če se ne motim, peljal postopke naprej. Treba je povedati še to, da ima zavod v tem trenutku vršilca dolžnosti do nekje sredine maja, kakšen dan več ali manj, to niti ni zadeva, o ki bi jo morali vedeti. Zato se je meni zdelo razumno, da tako kot kje drugje s to odločitvijo počakamo. Lahko bi pa to že sprejeto odločbo oziroma sklep upravnega sodišča razumeli na način, da ni razlogov za zadržanje in da državni zbor lahko nadaljuje s postopkom. Tisto, kar je nujno povedati v tej zadevi, seveda ni pri nas predlagatelj ne sodišče ne kdo drug, ampak skupščina. Dopis, ki smo ga dobili od predsednice skupščine na mojo zahtevo, pa je tak, da sem ga tolmačil, da je bolje, če se to odloži, predsednik pa očitno ne, in to je vsa zgodba.
Hvala lepa. Gospod Školč, vi ste to pisanje naslovili na predsednika državnega zbora in predlagate, naj se obravnavo opravi na eni od prihodnjih sej državnega zbora iz razlogov, ki ste jih obrazložili. Državni zbor je v situaciji, ko je točko odprl in ima v skladu s 74. členom možnost, da odloči, da se obravnava te zadeve preloži na eno naslednjih sej. Se pravi, o sklepu, da se obravnava predloga sklepa o soglasju k imenovanju generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije preloži na eno naslednjih sej - o tem predlogu sklepa odpiram razpravo. V njej lahko povedo svoja stališča predstavniki poslanskih skupin. Potem bomo o tem predlogu sklepa glasovali. Točka je bila uvrščena na dnevni red. Predlagam da to, kar predlagal gospod Školč predsedniku državnega zbora, da bi se točka ne obravnavala in se uvrstiti na eno od prihodnjih sej, izkoriščam to možnosti v skladu z47. členom poslovnika jaz kot predsedujoča in predlagam, da državni zbor odloči, da se točka predloži na eno od naslednjih sej. O tem predlogu sklepa lahko podajo stališča predstavniki poslanskih skupin, razprava poslancev in poslank ni možno. Stališče Liberalne demokracije Slovenije, gospod Anderlič, potem gospod Drobnič.
Sicer ne razumem, zakaj je prišlo do tega zapleta, da vi tega obvestila niste imeli. Kajti, če obstajajo razlogi za preložitev, bi razumel, da bi to avtomatično preložili, če pa tega ni - in najbrž je bila zadrega pri predsedujočih in tistih, ki pripravljajo sejo, ali obstajajo razlogi za preložitev ali ne, zato tudi tega dopisa niste imeli in po mojem prepričanju so vsi razlogi, ki govorijo v prid temu, da zbor vendar odloči. Ko govorite v tem dopisu o pravnomočnosti nekega pritoževanja, potem seveda lahko pomeni, da ne glede na to, kakšen bo izid - torej, če bo ugodeno tožniku na tej prvi stopnji, se ta lahko še pritoži in seveda odlaganje odločanja o tem vprašanju prestavi seveda na ta način na neko nedefinirano prihodnosti, kar pa mislim, da ni, da ni prav in bi rad, da nesporno pove sekretariat oziroma služba za zakonodajo in pravne zadeve, če obstajajo razlogi za odločanje - sam menim, da ja - in seveda v tem primeru bi pred vašim predlog sklepa želel to pojasnilo. Kajti, kot sem povedal, mislim, da pogoji za odločanje obstajajo.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Drobnič, izvolite.
Naša poslanska skupina bo ta predlog gospoda Školča za preložitev odločanja podprla, stvari niso povsem jasne. Glede na to, kako je prejšnja Drnovškova vlada in sedanja vlada, kako imenuje te uslužbence ali jih razrešuje, in fukcionarje, in je v zadnjem času izgubila kup tožb, kar bo posledično imelo za državo velike stroške, nikakor ni modra odločitev, da to potrdimo. Torej, preveč slabih izkušenj s strani Liberalne demokracije, katerih sklepi »so bili povoženi« na sodišču. Tak predlog oziroma ti dvomi so, seveda, zelo utemeljeni in zato bo naša poslanska skupina glasovala za preložitev.
Hvala lepa. Gospod Brenčič.
Hvala lepa za besedo. No, za nas je vsekakor nekaj novega to, kar je sorazmerno razvidno podal predsednik Kviaza, gospod kolega Školč. Mislim, da je edino moralno in tudi modro odločanje tega državnega zbora, da v taki situaciji odločanje preloži na eno prihodnjih sej. Nič se ni v tem času, ko imamo v.d.-je, podrlo na zavodu, pa pustimo vse ozadje, ki je tu prisotno, in nič se ne bo podrlo v času, ko ima še ta v.d. [[pa je to samo eden, tam je štab ljudi, ki že toliko let peljejo institucijo]] , da lahko povsem v miru odločamo na temelju nečesa, kar bo tem novim dejstvom sledilo. Zato bo naša poslanska skupina soglasno podprla predlog sklepa, kot ste ga podali, gospa podpredsednica. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev, gospod Kebrič.
Hvala za besedo. V naši poslanski skupini menimo, ko smo dobili to obvestilo, da ni razloga, da bi morali danes odločati o imenovanju direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije, pač pa da si pustimo čas, saj v.d. še traja in zavod ne bo brez direktorja. Na drugi strani pa v izogib kakršnimkoli naknadnim zapletom sploh ni problema, da odložimo na eno od prihodnjih sej. To se pravi, naša poslanska skupina ne samo da predlaga, ampak ker je ta predlog že predhodnik dal, bomo podprli, da ne odločamo danes, ampak da se točko prenese na eno od naslednjih sej.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke bo predstavil gospod Jerovšek. Izvolite.
Hvala lepa. V Socialdemokratski stranki smo izredno presenečeni, da potem ko je že bilo javnosti sporočeno na vse možne načine, da danes tega odločanja ne bo, ker niso izpolnjene pravnoformalne osnove za takšno odločanje, da se tu kljub temu trmoglavi s takšnim odločanjem. Če bi prišlo do takšnega odločanja, moram reči, da ni legitimno, ne bi bilo legitimno in na takšno morebitno izvolitev bi padla senca dvomov in vsiljenosti. Dovolite, da se ti postopki, da se pravna ozadja razčistijo, da se pritožbe pravnoformalno razčistijo in šele potem pridite s tem predlogom. Nikakor se ne mudi tako, da bi se kaj hudega zgodilo, če danes te izvolitve oziroma te potrditve ne bomo izvršili. Ne vem, takšno ravnanje pa daje misliti in povzroča dvome, kakšni so resnični interesi in cilji takšnega kadrovanja, da se tudi ob tem, ko je jasno, da teh pogojev danes ni, sili v takšno imenovanje. Upam oziroma sem prepričan, da sploh ni pogojev, da o tem danes glasujemo. Vi ste ob sprejemanju poslovnika zagotavljali, da so odločilna delovna telesa in da se tam vse odloča. Sedaj pa jemljete popolno vrednost predsedniku delovnega telesa in njegovi odločitvi. To se pravi, da ste popolnoma nekonsistentni. Mislim, da ne sme biti niti glasovanja, kajti naša poslanska skupina se je ravnala, pravzaprav ima neke druge obveznosti -večina članov - in bo sedaj padlo takšno odločanje v čas, ko niti ne bo mogli tisti, ki to zadevo pokrivajo, sodelovati pri tej razpravi.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste bo predstavil gospod Potrč.
Hvala lepa. Jaz sem pričakoval in to dvoje, kolegice in kolegi, da bomo glede na opozorila, ki prihajajo iz zavoda za zdravstveno zavarovanje, dobili jasno sporočilo, ali so ali niso izpolnjeni pogoji za odločanje oziroma kakšne so ali niso konsekvence v enem in drugem primeru. In, prosimo, da se tudi strokovno mnenje v tej smeri poslankam in poslancem da. Če ga ni mogoče dati ta moment, potem se pač naj pripravi, pa se kasneje odločimo. Brez tega je, po mojem, neodgovorno naše odločanje.Če to ne bo mogoče, da ga dobimo zdaj direktno na seji, potem bomo pač predlagali odmor ali pa zahtevali odmor, da se posvetujemo. Mislim pa, da je ta točka ali pa razprava o tem, ali naj odločamo ali ne, pripravljena na način, kjer se odločati še ne da.
Hvala lepa. Gospod Pahor, izvolite.
Gospa podpredsednica predlagam, da naredimo 15 minut odmora, da se sestanemo vodje poslanske skupine, vodstvo državnega zbora, predvsem pa da pridejo strokovnjaki iz zakonodajno-pravne službe in da pojasnijo, ali imamo izpolnjene pogoje za odločanje ali ne. Zdaj ne diskutiramo o tem, ali kandidata podpiramo ali ne, ali so izpolnjeni pogoji - to pa je vprašanje in predlagam, da se sestanemo.
Hvala lepa. Prekinjam zasedanje za petnajst minut. Ob 13.45 nadaljujemo. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in kolegi! Nadaljujemo z delom. Smo pri 17. točki. Vmes smo imeli posvet z vodji poslanskih skupin. Posvetovali smo se in v zvezi s tem posvetom dajem besedo predsedniku državnega zbora, gospodu Borutu Pahorju, da vas seznani o dogovoru.
Poglejte, če bi kdo zahteval od mene kakšna dodatna pojasnila, sem jih vedno pripravljen dati v zvezi s tem vprašanjem. Sedaj bi pa povedal samo naslednje. Predlagam državnemu zboru, da danes o tem ne odloči, da preloži odločanje na naslednjo sejo in da se predsednico skupščine vpraša,kakšen je status njenega dopisa oziroma kakšno je stališče skupščine. To je čista odločitev. Predlagam, da tako državni zbor izglasuje in s tem rešimo to vprašanje danes.
Hvala lepa. Ni razprave več. Najprej bom dal ta proceduralni predlog, da o tem odločamo na prihodnji seji državnega zbora, na glasovanje. Na eni od prihodnjih sej bomo odločali [[...]]
[[..]]na naslednji seji.
Dobesedno: »O tem predlogu sklepa o soglasju imenovanju generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije bomo odločali na prihodnji seji državnega zbora.« Tak predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo! Navzočih nas je 56, za ta predlog sklepa je glasovalo 35, proti 14. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 14.]] Sklep je sprejet in bomo tako ravnali. Nadaljujemo z delom 17. točke. Imamo pred seboj predlog sklepa o spremembi odloka o ustanovitvi sveta za telekomunikacije. Odlok o ustanovitvi sveta za telekomunikacije, Uradni list Republike Slovenije 56/2001 in 39/2002, se besedilo 4. točke spremeni v naslednjem: »Razreši se Zvonko Gostiša, imenuje se Bogdan Pavlič. Ta sklep stopi v veljavo naslednji dan po objavi v Uradnem listu.« Želi kdo besedo? Če ne, dam predlog sklepa na glasovanje. Glasujemo! Navzočih nas je 51, za je glasovalo 40, proti 4. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 4.]] Sklep je sprejet. Naslednje, kar imamo opraviti pod to točko, je sklep o dopolnitvi sklepa o imenovanju članov Sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Sklep o imenovanju članov sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, Uradni list 115/2002, se besedilo II. točke dopolni v naslednjem: »Imenuje se za člana pod zaporedno številko 8 doktor Otmar Kugovnik. Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu.« Želi kdo besedo? Nihče. Hvala. Ta predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo! Navzočih nas je 49, za je glasovalo 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Sklep je sprejet. Imamo še sklep o spremembi odloka o ustanovitvi slovenskega dela Pridružitvenega parlamentarnega odbora. Prosim za malo miru. V odloku o ustanovitvi slovenskega dela Pridružitvenega parlamentarnega odbora, Uradni list 9/2001 se besedilo 4. točke spremeni v naslednjem: »Za besedilom za predsednika se črta besedilo dr. Slavko Gaber, poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije, imenuje se za predsednika Roman Jakič, poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije. Ta odlok začne veljati z dnem ko ga sprejme državni zbor Republike Slovenije. Želi kdo besedo? Nihče. Ta predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo! Navzočih nas je 53, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Sklep je sprejet. Pred seboj imamo predlog sklepa o spremembi odloka o ustanovitvi Odbora Državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino in socialno politiko. V odloku o ustanovitvi Odbora državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialne zadeve in invalide [[Uradni list 109/2000 in 3/2001 ter 62/2001]] se v besedilu 4. točke spremeni v naslednjem: "Za besedilom 'za predsednika' se črta besedilo 'Danica Simšič, poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov'. Imenuje se za podpredsednico Silva Črnugelj, poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov. Ta sklep začne veljati z dnem, ko ga sprejme državni zbor Republike Slovenije." Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Predlog sklepa dajem na glasovanje. Prekinjam glasovnaje, rezultat ne velja. Mag. Drobnič, je bilo kaj narobe z glasovalno napravo ali [[...]]?
Mislim, da ni treba prekinjati glasovanja, ker ni šlo za kakršnokoli tehnično oviro ali proceduralno. Rad bi samo opozoril, ko navajamo nek tekst sklepa, naj ne bo "se imenuje" [[to sem povedal že nekajkrat]] , ker to je povratni zaimek, kar pomeni, da se sam imenuje. Državni zbor imenuje ali pa podeljuje ta status na tak način. Tako pač izgleda slovenščina, drugače sam sebe imenujem - "Janez Drobnič se imenuje za predsednika", to pomeni, da sem se sam kot monarh imenoval za predsednika. Hvala lepa.
Hvala. Bomo ponovili glasovanje. Kolega Jaša Zlobec, niste se prijavili k besedi. Ponovil bom besedilo sklepa, tako kot piše, da se spremeni v naslednjem: "Za besedilom 'za podpredsednika' se črta besedilo 'Danica Simšič, poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov', imenuje se za podpredsednico Silva Črnugelj, poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov." Ta predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih 60, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem 17. točko dnevnega reda. Prehajamo na 17.A TOČKO DNEVNEGA REDA - SPREMEMBO POROČILA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH, PODJETJIH ALI ZAVODIH, ZA KATERE V SKLADU S PRVIM ODSTAVKOM 20. ČLENA ZAKONA O NEZDRUŽLJIVOSTI OPRAVLJANJA JAVNE FUNKCIJE S PRIDOBITNO DEJAVNOSTJO VELJA PREPOVED POSLOVANJA Z DRŽAVO, JAVNIMI PODJETJI IN JAVNIMI ZAVODI. Spremembo poročila je v obravnavo zboru predložila komisija po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Sledi predstavitev poslanskih stališč poslanskih skupin. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Želijo besedo, poslanke in poslanci? [[Ne.]] Ker nihče ne želi besede, zaključujem razpravo. Komisija po zakonu o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo predlaga zboru, da sprejeme naslednji sklep: "Državni zbor Republike Slovenije sprejeme spremembo poročila o gospodarskih družbah, podjetjih ali zavodih, za katere v skladu s prvim odstavkom 20. člena zakona o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo velja prepoved poslovanja z državo, javnimi podjetji in zavodi. Sprememba poročila se objavi v Uradnem listu Republike Slovenije." Ta predlog sklepa dajem v razpravo. [[Nihče.]] Na glasovanje. Glasujemo. Navzočih nas je 59, za je glasovalo 54, proti nihče. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Sklep je sprejet. S tem zaključujem 17.a točko dnevnega reda. Naslednjo 18. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE POROČILO O NADZOROM VARNOSTNO IN OBVEŠČEVALNIH SLUŽB ZA OBDOBJE OD 22.2.2001 DO 1.9.2002, ki nosijo oznako strogo tajno, bo zbor obravnaval na seji brez navzočnosti javnosti, zato sejo prekinjam za 10 minut, da bodo službe zbora pripravile vse potrebno za nadaljnje delo zbora. Torej, prekinjam sejo za 10 minut.
[[...]]Razprava je zaključena, tudi ta o sklepih. Ali lahko prosim za vašo pozornost. Prosim, če zasedete svoja mesta. Glasovali bomo tako, da bomo najprej glasovali o sklepih komisije. Glasovali bomo pod točko 1, 2, 3 in 4, v besedilu, kot je predloženo, in potem bomo o predlogu skupine poslancev s prvopodpisanim kolegom Maršičem. Lahko začnemo? Prav. Predlagam, da državni zbor odloči o predlogu sklepa pod številko 1. Glasujemo. 62 navzočih, 62 za. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Glasovali bomo o predlogu sklepa pod zaporedno številko 2. Glasujemo. 61 navzočih, 61 za. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Glasujemo o sklepu pod zaporedno številko 3. Glasujemo. 67 navzočih, 66 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Zdaj bomo glasovali še o 4., zadnjem predlogu sklepa komisije. Glasujemo. Glasujemo o tekstu, kot je predložen [[to sem povedal že na začetku]] . 66 navzočih, 60 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi ta sklep sprejet. In sedaj glasujemo še o besedilu sklepa, ki ga je vložila skupina poslancev s prvopodpisanim kolegom Maršičem. Ker javnost, ki spremlja delo odbora, ni obveščena o besedilu, ga bom prebral: "Državni zbor predlaga komisiji za nadzor nad delom varnostnih in obveščevalnih služb, da do naslednjega poročila pridobi dokumentacijo v zvezi s tako imenovano trgovino z orožjem, ki jo poseduje obveščevalno-varnostna služba in ministrstvo za obrambo, in na podlagi te v svoje poročilo vključi tudi podatke o poteku in vrednosti gotovinskega plačilnega prometa pri tem." Glasujemo. 66 navzočih, 56 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da smo tudi ta sklep sprejeli. S tem smo izčrpali svoje obveznosti pri tej točki dnevnega reda. Zdaj se bomo vrnili k zakonu o maturi. Prosim vas, če lahko vzamete tisti del gradiva, ki zadeva ta predlog zakona, to je 3. TOČKA DNEVNEGA REDA, TRETJA OBRAVNAVA. Ja, predstavnikov vlade ni. Verjetno bi bilo koristno, da pet minut damo možnost tudi predstavnikom vlade, da pridejo v dvorano. Tu me opozarjajo v sekretariatu, da je bilo rečeno, da bomo to obravnavali kot zadnjo točko in ker gre za tretjo obravnavo, je prav, da se da torej možnost tistim, ki so kvalificirani predlagatelji, da to [[...]] [[Vprašanje iz klopi.]] Pravim, da je bilo rečeno, da bomo to točko obravnavali kot zadnjo [[imamo še dve pred tem]] , in prav je, da pri tem ostanemo. Se opravičujem, ker nisem bil takoj pozoren na to. Ura je 17.18. Zdaj bi se moral sestati OZP. Predsednik me je prosil, da vas obvestim, da bo zasedal v velikem salonu ob 18.00 uri. Predlagam, da jutri ob 10.00 uri nadaljujemo z delom. OZP pa bo zasedal ob 18.00 uri. Hvala.