Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 35. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Primož Hainz od 15.30 do 18. ure, mag. Matej Tonin, mag. Aleksander Kavčič, Janja Sluga, Uroš Prikl od 15.30 dalje, dr. Mirjam Bon Klanjšček in Violeta Tomić od 18. ure dalje. Vse prisotne lepo pozdravljam! Postopkovno, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem skupaj! Imel bom v bistvu tri postopkovne predloge, eno opravičilo in eno obvestilo, ki ga moram povedati. Prvi postopkovni predlog je, da se med sejami nekoliko bolj po tiho klepeta in da si poslanke in poslanci gremo prebrat na portal Državnega zbora, kaj je naše delo. Potem bi se opravičil Desusu, ker sem izvedel lapsus v enem dnevu te seje in sem rekel, da je Desus ukinil SDK, to ni res, to je bila zgodba neke druge grupacije Demosa, ampak ki je zelo odgovarjala tudi tem, ki jim rečejo stare politične silnice. Drugič, v Državnem zboru imamo tudi zaprte seje. In tisto, kar se dogaja na zaprtih sejah, ne bi smelo priti v javnost. To bi zlasti moral vedeti predsednik Odbora za obrambo, ki je takoj spustil tvit, kaj je Trček rekel na seji KNOVS, kar je sicer res, tisto drži, tisto sem jaz rekel. Tretji postopkovni predlog je seveda, da smo mi tukaj, če se že pogovarjamo o varnosti, da ne širimo nestrpnosti, kar že ves čas tega mandata počne SDS. In jaz bom zahteval tudi od Ustavnega sodišča, da se mi osebno opraviči, ker so rekli, da parlamentarna demokracija v Sloveniji ni možna brez Janeza Janše v tej bjati. Vidimo, kakšna je. In, seveda, izstopil sem iz KNOVS danes s kolegom iz SD, končno je rekel, Janez je happy, dajmo malo aplavza Janši, milijone smo v njega zmetali [[…]]
Prosim, prosim!
Se bomustavil tukaj. Ostali del koalicije z opozicijo, dobro, gospoda Tonina danes ni, pa želi nadaljevati to neodgovorno politiko in zlorabljati odbore v ožje partijske interese. SDS je dobil milijon in pol od Orbana, naj tam trubi trobilo, Državni zbor pa mora nekaj drugega početi. Hvala za besedo, hvala za opomin.
Potem mi ga sploh ni treba izreči, to je prvi del. Drugi del, edino, kar je relevantno, da o tistem, kar ste omenjali glede KNOVS, se mora izreči Državni zbor, pred tem vsekakor zadeva formalno ni formalizirana tako, kot bi morala biti, ker pač vemo, da o tem vprašanju odloča Državni zbor z večino vseh. Imamo poseben zakon, ki to ureja. Toda to prepuščam nadaljnjim postopkom, ko bo čas za to. Zdaj pa nadaljujemo s tistim, za kar smo danes tukaj, torej prehajamo na glasovanja. Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, na tej točki nadaljujemo prekinjeno sejo zbora. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 25., 35., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19., 3., 4., 20., 43. in 1. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanja Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 25. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona,to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 54, proti 2. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 35. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah Zakona o financiranju občin v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 13. 11. 2017. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 45. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Levica k 8. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Včeraj smo pri zadnji točki dnevnega reda, žal moram reči, izjemoma imeli zelo kvalitetno razpravo o problematiki lokalne samouprave v Sloveniji in o nujnosti izvedbe reforme lokalne samouprave po 25. letih obstoja takšne, kot jo imamo. Jaz sem celo rekel, če bi mi bila zaupana funkcija izvršilne oblasti, da to prevzamem, da bi v bistvu vse, ki so debatirali, poklical v ekipo ministrstva. En ogromnih grehov te koalicija in zlasti SMC je, da v tem mandatu ni šla v izvedbo reforme lokalne samouprave. Zakaj? Ker v tem mandatu smo imeli ob zamenjavi generacije, ob prihodu številnih novih ljudi v parlament verjetno najmanj pritiska, nečesa, kar imenujemo županski lobi. To je skrajno neodgovorno, da se s tem ni resno začelo v tem mandatu, ker to je proces, ki ga vsaka dosti bolj politično normalna družba in država z dosti višjo politično kulturo izvrši v desetletju, Avstrijci recimo na Štajerskem, Danci, Albanci gredo v reformo lokalne samouprave in še bi lahko nadaljeval. V tem ponesrečenem amandmiranju zakona, ki v bistvu ne odpre bistva, ne odpre bistva, da vse občine niso iste, ne odpre bistva, da bi šel pogledat, kaj so obvezne naloge občin, ne odpre bistva, da bi šel pogledat, kje so občine dejansko finančno zaštrikane in kar bi se moralo centralizirano financirati, na primer obvezno šolstvo, nam ne ostane nič drugega, kot da poskušamo neke drobce popravljati. V tem amandmaju k 8. členu mi ohranjamo možnost, da zgolj dve občini gresta v skupno upravo, ker na kakšnih obrobjih Slovenije imate tudi takšna geografska prečenja, da tega ne morejo izvesti tri občine. In izhajajoč iz Zakona o skladnem regionalnem razvoju dodajamo še 10 % možnosti sredstev, za vse tiste razvojno ogrožene občine, lokalne skupnosti v Sloveniji, ki sicer nima regij. Ampak, seveda se regij ne ustanavlja zaradi tega, da bo neka politična opcija pohopsala še to, pa tam malo po domače, kot bi rekli v ljudskem jeziku, kradli denar. Jaz zdaj upam, da boste ta naš predlog amandmaja podprli. Upam pa tudi, da bo v naslednjem sklicu Državnega zbora neko drugo in drugačno politično prečenje, ki se bo s to tematiko začelo ukvarjati, ker navsezadnje smo tudi poslanke in poslanci občanke in občani nekih občin, kjer smo bili ali izvoljeni ali živimo ali delamo ali vse troje skupaj. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti pa 42. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaja k dopolnjenemu predlogu zakona nista bila sprejeta, prehajamo na odločanje o predlogu zakonov. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanskih demokratov, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Nova Slovenija bo glasovala proti temu predlogu zakona o financiranju občin. To je neverjetno! Ta zakon ni usklajen z nobeno od reprezentativnih organizacij oziroma skupnosti oziroma združenj slovenskih občin. To je neverjetno. Neverjetno je, da nimamo ministra za lokalno samoupravo, imamo pa seveda ministra proti lokalni samoupravi – saj ni prvi, tudi v kakšnem prejšnjem mandatu je že kakšen bil. Ta zakon dejansko daje podeželskim občinam, posebej občinam na periferiji status drugorazrednih občin. Država se centralizira. Ta politika bi morala enkrat absolvirati lekcijo, ki se ji reče subsidiarnost. To je tudi evropsko politično načelo oziroma politična vrednota. To je neverjetno! Zgleda, da ta Slovenija postaja samo Ljubljana z okolico. In včerajšnja razprava, res korektna, koalicijskih in opozicijskih poslancev je pokazala, da ta zakon ni dober, da je slab. Zdaj gre samo za vprašanje, ali bomo tukaj odločali tako, kot je prav, ali pa tako, kot je koalicijsko. Samo za to gre. In tako polna so nas usta o spoštovanju prava, vladavine prava in tako naprej. Ne se hecat! Že nekaj let smo Republika Slovenija in ta državni zbor in vlade so kršitelji Evropske listine lokalne samouprave. Eklatantni kršitelji. In še več, da ne govorim zdaj o strategiji razvoja lokalne samouprave, ki pa res zasluži, da gre v kanto, na kateri piše papir, ker pač smo ekološki in ločimo odpadke. In gospe in gospodje, dokler se ne boste zavedali, da je Slovenija tudi tam na skrajnem vzhodu in na skrajnem zahodu in na skrajnem jugu in tudi na skrajnem severu, do takrat v tej Sloveniji ni dobre perspektive. Jaz danes pričakujem, ne smem vas nagovarjati, ampak mi v Novi Sloveniji bomo ravnali tako, kot je prav, in bomo ta zakon pomagali zrušiti. To kar se dogaja, da se občinam dodeljujejo kar nove in nove naloge, denar pa ne, in da se ne spoštuje dialoga ne s Skupnostjo občin Slovenije ne z Združenjem občin Slovenije ne z Združenjem mestnih občin Slovenije, to je neverjetno! In da to, kar se tukaj zdaj v tem zakonu postavlja za neke nove reprezentativne skupine občin ali kakorkoli že to imenujete, je nedopustno. Kršimo ustavo, kršimo Evropsko listino lokalne samouprave. Nas tukaj ni zraven, zato glasujemo proti.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Tomaž Lisec.
Hvala predsednik, za dano besedo. V Poslanski skupini SDS bomo glasovali proti zakonu o financiranju občin, ki je pred nami. Očitno se je ta vlada odločila, da bo po imenu največje stranke Stranke modernega centra to centralizacijo tudi dejansko izvajala in da bo to centralizacijo izvajala na račun tistih občin, ki nismo blizu Ljubljane. Ta zakon o financiranju občin odpira nekaj ključnih momentov, ki se dotikajo financiranja občin: skupne občinske uprave, povprečnina, primerna poraba in še kaj bi našteli. In predlagatelji, torej Vlada je sama zapisala, da so analize pokazale, da so potrebne spremembe. Ko smo na odboru in tudi na sami seji Državnega zbora spraševali, katere so te analize in kaj so pokazale, odgovora nismo dobili. Ko smo spraševali, kaj bo prinesel ta zakon na področju povprečnin in primerne porabe, odgovora nismo dobili. Vedeli smo le, da bodo na račun tega zakona dobila Ljubljana 80 tisoč evrov več. In glede na to, da v predlogu zakona piše, da zakon nima finančnih posledic, smo spraševali, na račun katerih občin bo Ljubljana dobila 80 tisoč evrov več, pa odgovora nismo dobili. Ko smo spraševali, zakaj se jemlje indeksacija pri primerni porabi, kjer se vsako leto vsaj deloma to usklajuje, odgovora nismo dobili. Ko smo spraševali, zakaj se ukinjajo določene zadeve na področju skupnih občinskih uprav, ki ste jih sami vsilili občinam, odgovora nismo dobili. Skratka, ta zakon prinaša ogromno novih vprašanj in nobenega konkretnega izračuna, nobenega konkretnega odgovora, kaj ta zakon prinaša občinam v letu 2018 in dalje. Celo več, Vlada si je dovolila, da je že 10. oktobra občinam poslala dopis, kaj se bo v prihodnje dogajalo brez tega, da bi upoštevali, kaj se lahko naredi s povprečnino v Zakonu o izvrševanju proračuna, brez tega da bi lahko bili sprejeti amandmaji, ki bi zakon o financiranju občin naredili sprejemljiv. Ampak zakon ni sprejemljiv. Skratka, ta vlada, predvsem Moderni center se je odločil, da ne bo poslušal tega, kar predvsem v Poslanski skupini SDS pa tudi v Poslanski skupini Nova Slovenija približno enkrat na leto odpremo na seji Odbora za notranje zadeve in lokalno samoupravo, da je treba občinam pomagati, da jim je treba prisluhniti. Ampak ne, ta vlada dela ravno nasprotno. Vse tiste dopise, ki smo jih dobili s strani Skupnosti združenja občin, vržite v koš. Vse razprave poslancev, vsa vprašanja poslancev – ne dobimo odgovorov. Spoštovani, če je to vaša politika lokalne samouprave, potem vam predlagam, da si preberete Evropsko listino lokalne samouprave in pustite lokalno samoupravo pri miru, dokler ne bo prišla na oblast ena vlada, ki bo prisluhnila občinam in lokalnim samoupravam. V SDS bomo proti zakonu.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Mi bomo tudi glasovali proti. Jaz kaj dosti glasbenega posluha nimam in naloga politike ni, da nečemu prisluhne ali ne prisluhne, naloga politike v ustavni parlamentarni demokraciji je, da izhaja iz ustave, iz sprejetih zakonov, iz ratificirani, notificiranih listin [[…]]da ne bom predolg. Posluha tudi predhodne vlade niste imele za to, ne glede na katerokoli prečenje. Jaz za razliko od neke omenjene desnice, ki to enkrat na leto počne, skoraj ni seje, kjer ne bi težil, ali se mi zavedamo, da kot zakonodajno telo, ki se sicer derogirano s strani Vlade, ker si parlament ne vzame vloge, ki bi jo moral imeti, skoraj vedno nekaj še zvrnemo na občine. Veste, številni mislijo, da se jaz hecam, ker rečem, da je najbolj nehvaležna in najbolj zahtevna politična vloga v Sloveniji biti župan. Pa številni hočejo pošteno delovati kot župani, ampak zaradi vaših prijateljev iz preteklosti kakšni, kako se temu že reče, okostnjaki padajo. Ampak nekako to naleti na gluha ušesa. Poglejte, kdorkoli bi se vsaj minimalno hotel podučiti o tej tematiki, kdorkoli bi hotel biti vsaj desetino toliko delaven kot sva poslanec na sedežu številka 90 in jaz, tega zakona ne more podpreti. Kdorkoli bi si hotel prebrati včerajšnji magnetogram, če vas že tukaj ni bilo, kdorkoli bi hotel malo bolj aktivno poslušati na seji matičnega delovnega telesa ali pa vsaj, recimo, prebrati v magnetogramu to, kar je Janko povedal včeraj, ki je naredil to, da je seciral zakon in dejansko pokazal, kje so dobesedno taka s [[...]], da to ne more iti čez, tega zakona ne more podpreti. Neodgovorno je tudi, ko se bo sestavljala naslednja vlada in razdelitev ministrstev, da se bo ta tako pomembna tematika, navsezadnje saj večino nekega infrastrukturnega razvoja v lokalnem okolju delamo in naredimo in pogosto tudi na način, kot so me podučili Ribničani, na način ribniškega procenta, da iz enih evrov narediš dva. To ne moremo pripenjati na neko ministrstvo, ki ima že eden majhen trilijon nekih vsebinsko različnih funkcij, kar je spet neodgovornost politike. Seveda tovrstne zadeve morajo delati ljudje, ki lahko mislijo perpleksno. Mi bomo glasovali proti. Hvala.
Glasujemo. Prekinjam. Mislim sem, da bodo samo obrazložitve v imenu poslanskih skupin nisem videl prej. Torej so obrazložitve v lastnem imenu. Najprej še v poslanski. Najprej končajmo obrazložitve v poslanski, potem bom pa odprl možnost, da se boste prijavili za obrazložitve v lastnem imenu glede na vse skupaj. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Stranke modernega centra gospod Jani Möderndorfer.
V Poslanski skupini SMC seveda glede na to, da se je zakon usklajeval in pripravljal, ga bomo podprli. Vendar treba je kljub temu ob sami podpori zakona povedati naslednje. Smo vsi zadovoljni s tem zakonom? Ne. So župani zadovoljni s tem zakonom? Ne. Je kdo kriv za to, da je danes takšno stanje? Da. Vendar ta zgodba se je začela 10 let nazaj in to vedo v tistih vrstah najboljše, kjer so naredili masaker nad lokalno skupnostjo z idejo, da bodo igrali na politični zgodbi, kot se reče, naši župani. Ali se da to napako popraviti z enim popravkom zakona? Ne, ne da se. To je problem, ki ga seveda danes marsikdo občuti. Bodo župani večno zadovoljni ali kdaj sploh zadovoljni z zakonom o financiranju občin? Nikoli. Dokler ne bodo dobili 101 % tistega, kar pravzaprav lahko dobijo. Pričakovati, da bodo župani srečni in zadovoljni zaradi tega, ker se spreminja zakon in se ne dodeli in naredi popolnoma enakovredno, se pravi, kar se tiče situacije financiranja vseh občin je neizvedljivo in nemogoče. Tisti, ki danes to razpravlja, seveda blefira 100 na uro. Namreč, nemogoče je primerjati eno majhno in veliko občino ali eno srednjo ali eno razvito ali nerazvito občino in jo postaviti v isti nivo. Nemogoče. Da pa imamo takšno situacijo, so odgovorni vsi tisti, ki so seveda to naredili v preteklosti. Lahko popravimo to situacijo, lahko naredimo to, kar si pravzaprav želimo in končno zagotovimo pogoje lokalni samoupravi, da rečemo, da bo dobila tisto, kar mora dobiti za to, da bomo seveda, ker se avtonomija meri skozi denar, finance. Da, lahko, vendar za to bomo potrebovali še najmanj kakšen mandat. Ni res, ko nekateri, ki govorijo in so danes rekli, da niso dobili odgovorov za same analize. Oprostite, kolikokrat še moramo narediti analize, katere ste pravzaprav že sami naredili in imate vse te odgovore? Kolikokrat še? Oprostite, to je eno navadno sprenevedanje. Je pa narejen določen kompromis in ni fer in ni pošteno tisti, ki danes razlagajo, da ni bilo nič dogovorjeno. Za marsikatero stvar je bilo skozi faze sprejemanje tega zakona dogovorjeno in se je naredil korak nazaj. To je tisto, kar je seveda treba sprejeti. Zakon je treba spreminjati, vendar počasi in postopoma, seveda v stanju tudi zmožnosti in razmer tistega, kar je nekdo pred 10 leti naredil narobe. Razlogi so tam v tistih vrstah, v nekoč vladajoči stranki SDS, ki je naredila svojevrstno zmešnjavo v Zakonu o financiranju občin. Nenazadnje tudi takratni poizkusi, kako bodo naredili razvoj regij pokrajin v državi, ki jim seveda je klavrno propadel, ker so ga delali na politični osnovi in ne na tisti osnovi, na kateri pravzaprav smo vsi želeli in pričakovali. To pa je na razvoj avtonomije lokalne samouprave, žal. Pripišite si te napake vse. Mi bomo to podprli. Hvala.
Postopkovno dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Moj postopkovni predlog je, naj politiki z dolgo kilometrino v politiki, ko se zbudijo, najprej zjutraj 5 minut sebe gledajo v ogledalo, tako gospod Janša kot gospod Jani se svaljkata po politiki, pa lahko mi daste opomin zaradi tega, že od kdaj jaz pomnim slovensko politiko. In odgovornost vseh politiko je, da izhajajo iz znanj in iz teh znanj primerno ukrepajo. Ker to, kar je zdaj počel gospod Jani, je, blago rečeno, nespodobno. Nabijati zgolj nekoga drugega, pa ne bom jaz sedaj branil desnico, naj se branijo sami, odgovornost je in odgovornost bi bila, da bi nek politik s tako kilometrino, vključno s tem, da je bil podžupan občine Ljubljana, pomagal neki novi nebogljeni stranki, ki bo nebogljena tudi, če bo še pet mandatov tu sedela, ker taki ste, ker se nočete učiti, in tvorno pripomore temu, kar bi nujno morali narediti, iti v reformo lokalne samouprave [[…]]
Kakšno vezo ima [[…]]
[[…]]postopkovni predlog je tisto ogledalo na začetku. Hvala.
Tisto ogledalo na začetku ni noben postopkovni predlog. Gre za zlorabo postopkovnega. Pričakoval bi, da bi zahteval postopkovno kolega Tanko, kar je tudi naredil. Postopkovno, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ne vem, včasih ste si drznili, kadar mi razlagamo obrazložitev glasu, povedati, kaj je obrazložitev glasu v lastnem imenu in kaj je obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Jaz predlagam, da podučite gospoda Trčka, da če še ni razumel, da to razloži, naj pove, kaj oni mislijo, pusti naj druge poslanske skupine pri miru. Vi ste tisti, ki sejo vodite in ste dolžni intervenirati ne na koncu, ampak tudi takoj ob takih primerih, ker gre za eklatantne budalaštine, ki jih govori. Isto velja za vašega gospoda Möderndorferja [[oglašanje iz klopi]] [[…]]tudi lahko, če želiš biti. V takih primerih, ko se pač spotikajo, ko kritizirajo, ko kažejo na zgodovino – je bilo v času razprave, če ste izkoristili to okej, če niste, potem bog vam pomagaj. Obrazložitev glasu je pa argumentacija odločitve poslanske skupine. In predlagam, da te vaše gospode, ki očitno, kadar kritizirajo SDS in našega predsednika, vam to zelo godi in ne zaznate nič, da jih opozorite tako ali drugače, z opominom, lahko jih pa tudi, ker se še niso naučili v treh letih in pol, kaj je obrazložitev glasu, odstranite s seje. Lahko tudi za njih naredite kakšen seminar. Ampak še enkrat, bodite pri svojem delu dosledni, pri vodenju seje dosledni. Ker to, kar se počne, to kar delate, je nehigiensko. Vlada je imela tri leta in pol časa, ravno tako koalicija z vsemi tistimi, ki so tranzitirali preko vseh teh vmesnih strank in stopenj, da bi to uredili, kar smo mi zamočili. Toliko niste naredili. Razen, da ste podpisali v enem mandatu prej sporazum z Mestno občino Ljubljana in da zdaj s popravki zakona počnete isto, nadgrajujete tisto, ker je bilo, kar ste naredili. Nič drugega ne počnete. Tam se pa financira raznorazne zadeve. Zato vas opozarjam, gospod predsednik, da pač te zadeve uredite in vodite sejo tako, kot se spodobi.
Bom. Ali je še kakšno postopkovno, najprej vprašam? Če bomo nadaljevali s postopkovnimi, bomo najprej naredili en premor, zato da se bomo umili in bomo potem lepo nadaljevali z obrazložitvami. Želite postopkovno še enkrat? Upam, da bo res postopkovno, da ne bo zloraba, ker potem je pa res drugi opomin, potem pa izgubiš možnost tudi govora. [[oglašanje iz klopi]] Okej, tistega si si sam dal, v redu, razumem. [[oglašanje iz klopi]] Dajmo se obnašati za začetek. Prvi opomin zaradi neobnajšanja. Dr. Franc Trček, postopkovno.
Hvala za besedo, predsedujoči. Moj postopkovni predlog je, da upoštevate Poslovnik. Kdo je poslušal gospoda Tanka prej? On je najprej mene kregal, kako se jaz nisem naučil, potem je pa takoj preklopil in počel isto, zlorabljal postopkovno. Poglejte, jaz bom povedal, veliko večino slabega, kaj počnem v tem Državnem zboru in na kaj nisem ponosen, sem se naučil od SDS. Veliko večino tega sem se naučil od gospoda Tanka, ki je v parlamentu od leta 2000. Če jaz govorim budalaštine, če sem jaz slab učenec tega parlamenta, si ti najslabši učenec tega parlamenti. Dajmo se zresniti in velika odgovornost tukaj je tudi na tebi, gospod predsedujoči, da vodiš seje v skladu s Poslovnikom.
Zdaj pa se lepo dajmo pomiriti. En opomin ste dobili, vse tole, kar so bili zdaj postopkovni, so zlorabe postopkovnega. Prosim, da s tem prenehamo. Ali je še kakšna obrazložitev v imenu Poslanske skupine, najprej vprašam? Ni. Videl sem, da so obrazložitve v lastnem imenu. Prosim, da se vsi prijavite, ampak ne v več valih, ampak na enkrat. Če ste se odločili, da boste obrazlagali, potem povejte zdaj. Prijavite se. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ne bom omenjal nobenega drugega, govoril bom samo v lastnem imenu. Zgolj bom omenil neko damo, ki ni v politiki, ki jo pa zelo cenim. Prva dama ljubljanske lakanovske šole – poguglajte, kdo je to – je rekla: »Mišljenje ni naravno stanje.« In v slovenski politiki je v bistvu premalo mišljenja, kar zelo jasno kaže predlog tega zakona, ki ima toliko nelogičnosti, da ga bo verjetno vsaj ena od treh županskih združenj poslalo na Ustavno sodišče. Spet bomo imeli, verjetno bo prej mandata konec, preden bomo to zmleli, in potem bomo imeli še neke lokalne volitve in bodo neki stari nesrečneži neki novi nesrečneži morali v tej žlobundri poskušati na lokalni ravni izboljševati življenje vseh nas. Jaz seveda ne morem podpreti take neodgovornosti, navsezadnje tudi če bi mi partija to hotela ukazati, ker to je pa tisti 82. člen Ustave. Zdaj, če se kdo drug požvižga na to, je to njegov problem, pač, saj nas bodo relativno kmalu stehtali. Srčno pa upam, da se bomo te tematike v nekem naslednjem sklicu zelo zelo zelo resno lotili. Izhajajoč tudi iz tega, kar je prej omenjal neki poslanec, ki ga ne bom imenoval, da seveda vse občine niso iste in ne morejo biti iste, ampak v tem zakonu se to ne vidi, tega razmisleka. Tudi v tistih analizah, ki smo jih dobili, se ne vidi tega razmisleka. Ampak iz tega razmisleka gredo vse moderne reforme lokalne samouprave, tudi v družbah, kjer so malo manjše razlike med prvo, drugo, tretjo in verjetno celo četrto Slovenijo po kvaliteti oziroma nekvaliteti življenja [[izklop mikrofona]]
Obrazložitev glasu v lastnem imenu, gospod Zvonko Lah.
Hvala, predsednik. Po Evropski listini o lokalni samoupravi je lokalna samouprava avtonomna in predstavlja temelj demokracije. To evropsko listino je tudi naša država ratificirala že pred dvajsetimi let. So se kdaj Vlada in občine že dogovorile o povprečnini do sedaj? Še nikoli. Ali se je v tem mandatu poskušala ta vlada uskladiti z občinami? Ja. Bilo je na voljo 522 evrov za povprečnino, pod pogojem, da občine podpišejo dogovor. Če ne, bodo dobile pa samo 520 evrov. In kaj je bilo? Samo 520 evrov, čeprav je bilo za 522. Ali je to demokracija? Ali je to dogovor? Ta fravdulozen odnos Vlade ali pozicije do občin je že ves čas, kar jaz pomnim. Tu ni demokracije. Ali je bil razpis tako naravnan, da kdor prvi pride, prvi melje, in so župani čakali na Petrolovih črpalkah celo popoldne in v nedeljo zvečer, da bo prva na pošto šla njegova vloga za razpis, ki ga je država dala. Ali ni to sramota? Ali je to demokracija? Zdaj pa v ta zakon dajete določilo, da če se občine in Vlada ne dogovorijo, potem Vlada sama določi povprečnino. Ali je to za v zakon? Ali ni to isto kot tisti šef, ki je napisal pravilnik, prva točka, šef ima vedno prav, druga točka, če šef nima prav, velja prva točka? Isto je to. Leva koalicija, leva vlada je nagnala iz parlamenta župane in upam, da bodo pod zastavo desne vlade, desnice prišli nazaj [[izklop mikrofona]]
No, no, konec je. Obrazložitev glasu v svojem imenu, gospa Ljudmila Novak.
Hvala za besedo. Jaz tega zakona ne bom podprla, ker ne rešuje bistvenih problemov, s katerimi se srečujejo občine. Na svojih regijskih obiskih se vedno sestanemo tudi z župani neke regije, ne glede na to, kateri stranki pripadajo, predvsem z namenom, da prisluhnemo, kakšne težave se pojavljajo v občini. In pri tem zakonu imam prav ta občutek – namesto da bi reševali, da bi Vlada reševala konkretne probleme, ki jih imajo občine, in pri tem prisluhnila Združenju občin, uvaja neke spremembe, s katerimi nihče ni zadovoljen in niso življenjske. Državljani smo občani tudi v majhnih občinah. In če kdo rešuje življenjske probleme občanov, državljanov, so prav občine tiste, ki rešujejo naše konkretne probleme. In pri tem ne sme biti razlike med večjo ali največjo občino in tistimi majhnimi občinami. Vedno trdim, da je prav to, da smo dobili veliko občin, ki pokrivajo celotno območje Slovenije, da je to najbolj enakomeren razvoj Slovenije. In ko poslušam župane, kaj pravijo: ministrstva so neodzivna, na občinske prostorske načrte čakamo deset let, torej ne moremo razvijati občine, je preveč administracije. Ali ste zmanjšali administrativne postopke? Ali ste zmanjšali naloge, ki jih imajo občine, pa so nekatere čisto brezzvezne, ker se kopiči administracija. In po mojih izkušnjah je na občinah sorazmerno malo ljudi zaposlenih v primerjavi z ministrstvi in morajo biti učinkoviti. Vseh teh problemov ta zakon ne rešuje, zato bom glasovala proti.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu, gospod Franc Breznik.
Hvala, predsednik. Zakona ne morem podpreti. Zakon uničujoče vpliva na razvoj lokalne samouprave. Zakon v bistvu še dodatno krepi močno centralizirano Ljubljano in vse tisto, kar pade z bogato obložene ljubljanske mize, nekako dobivamo ljudje, ki zastopamo, lahko rečemo, majhne občine, ki prihajamo s podeželja, z obrobja Slovenije. In pod to vlado še dodatno krepite prvo- in drugorazredne državljane, kar smo lahko ugotavljali, zdaj boste s tem zakonom delili še na prvo- in drugorazredne občine. V tem mandatu ste imeli idealno priložnost za konstituiranje regij, imate relativno veliko stranko, lahko rečemo koalicijo samo treh strank. Poglejte, po letu 2020 v novi evropski perspektivi bomo ostali na upravnem področju, lahko rečemo goli in bosi, črpanje evropskih sredstev je že zdaj katastrofalno. Po letu 2020, ko bodo šla evropska sredstva v še širša povezovanja lokalne samouprave čez mejo, na mojem teritoriju z Avstrijo, s Hrvaško, bomo ostali suhi in bosi. Zakon je pripravljen k temu, kot je Virant nekoč rekel, ko je hotel ukiniti male občine, sedaj preko financiranja, preko določenih birokratskih ovir hočete v bistvu na dolgi rok uničiti male občine, ki so bile edina protiutež Ljubljani in so s skromnimi sredstvi dokazovala, kaj se da vse narediti. Na eni strani bogata Ljubljana, ki živi kot v času rimske države, torej ima odnos Patricija s Plebejci, ki se sploh ne zaveda, kako ostali del Slovenije živi, in kjer vlada Mira Cerarja da tej Ljubljani dodatnih 300 milijonov evrov za razvoj. Vprašam se, ali obstajajo prvo- in drugorazredni državljani? Obstajajo. S tem zakonom bodo obstajale tudi prvo- in drugorazredne občine. Zato zakona seveda ne bom podprl. Najlepša hvala.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Bom nadaljeval tam kot predhodnik, kajti imava podobno prepričanje, zakaj bom tudi sam glasoval proti zakonu. Medtem ko Mestna občina Ljubljana dobi dodatna finančna in vsebinska sredstva s spremembo Zakona o glavnem mestu, medtem ko Ljubljana dobi s posebnim dogovorom med Vlado in občino 300 milijonov evrov, dobijo na drugi strani vse ostale občine Zakon o financiranju občin, kjer se posega v ključne finančne mehanizme, ki jih občine zasledujejo, to pa je primerna poraba in povprečnina. In za razliko od tistih, ki jemljejo, smo na desnici vedno za to, da občinam dajemo. Sprememba zakona o financiranju občin v letu 2008 je bil resen poskus, da se vse ostale občine približajo standardu Ljubljane. Na račun ene občine, ki pa je potem dobila določene finančne vire drugje, so vse ostale občine napredovale. S tem zakonom pa levica dokazuje ravno nasprotno politično težnjo. Z enim zakonom daje eni občini spet poseben priboljšek na račun vseh 211 ostalih občin. In najbolj žalostno pri tem zakonu je, da se bo realna slika vseh učinkov, predvsem finančnih, tega zakona pokazala šele v naslednjem mandatu, šele v naslednjem mandatu, ko bo najbolj centralistična stranka v tem Državnem zboru v velikosti enega osebnega avtomobila, se bo pokazalo, kako ste v enem mandatu, namesto resne razprave o lokalni samoupravi to lokalno samoupravo skušali uničiti. Zato bom glasoval proti zakonu.
Čeprav je kljub opozorilu še interes, bom torej dal možnost, da se boste še enkrat prijavili. Ampak, zdaj pa res vsi. V nasprotnem primeru, če bo še en krog, bom naredil premor, ker je preveč tega. Prijavite se prosim. Obrazložitev glasu v lastnem imenu mag. Dušan Verbič.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Predstavniki izvršilne veje oblasti, poslanke in poslanci, lep pozdrav! Moram priznati, da v tej obrazložitvi tako predstavnikov poslanskih skupin kot tudi v osebnem imenu, lahko rečem, da mi izžareva kar razočaranje, predvsem zaradi tega, kajti noben se ni dotaknil tega, v katerem delu spreminjamo ta zakou. To je značilno za ta državni zbor, da je skozi politično razpravo dovoljeno govoriti vse počez in povprek. Dejstvo je, da lokalna samouprava je takšna, kot je. Dejstvo je, da se je leta 1994 zgodilo, da so se občine razdelile na 58 upravnih enot. Posledica je takšna, kot je, in dejstvo je, da politične volje ni, da bi odpravili ali uresničili ustavno določbo pokrajin. Kar se tiče spremembe zakona, sem zavezan preprosto v svoji obrazložitvi povedati, kaj je tisto bistvo. Prvo, preprečevanje zniževanja osnov za izračun višine povprečnine zaradi inflacije. Potem odločitev Računskega sodišča, da smo zavezani, Vlada je zavezana upoštevati pripombo, kar se tiče te tematike. Potem sprememba pri sofinanciranju občin spoštovanih kolegov iz italijanske in madžarske narodne skupnosti. Noben se tega v svoji razpravi sploh ni dotaknil in smo jim poslanci dolžni tudi v tej zadevi prisluhniti. In tisto, kar je sprememba, ki omogoča v trenutnem stanju tudi sofinanciranje skupnih uprav, in dejstvo je, da sem razočaran, kajti nekateri poslanci vseskozi govorijo o povprečnini, vendar povprečnina praviloma predstavlja pol prihodka občin. V Republiki Sloveniji imamo občine, ki svojega izvirnega prihodka sploh ne pobirajo. To je realnost. Zato menim, da je treba to spremembo zakona podpreti, in ga tudi podpiram. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Če bi financiranje občin bilo narejeno tako, kot je obdavčevanje državljanov, potem bi moral biti zakon drugačen. V tej državi smo, kar zadeva davčne zakone, dohodnino ali karkoli drugega, vsi v enakem položaju, na podeželju in v mestih. Tudi če to izvedemo potem na to, kaj se potem v lokalno okolje vrača, bi morali narediti po istem kriteriju. Se pravi, plačati in zagotavljati sorazmernost vsem občanom, vsem državljanom, ne glede na to, kjerkoli živijo. Tako bi jim zagotovili enakopravnost. Vendar v primeru lokalne samouprave te stvari ne stojijo tako in niso tako narejene. Imamo segregirane občine, to se pravi, imamo že v osnovi narejeno drugače. Dodatno se za nekatere lokalne skupnosti sprejemajo sporazumi, kjer se še dodatno to financira. Znamivo je, da najbogatejša občina, ki v principu že iz dohodnine lahko pokrije vse svoje obveznosti, dobiva še dodatna sredstva. Tiste občine, ki pa tega ne morejo storiti, pa se jim celo ne zagotovi tisto, kar bi po zakonu moralo biti, kar zadeva financiranje in pokrivanje virov. Takih rešitev ni mogoče podpreti. Kljub vsemu pa moramo na lokalni ravni, tudi na podeželju graditi vodovode, ceste, kanalizacijo, vse tisto, kar imajo velike občine, in v tem zakonu ni tudi solzice od tistega, kar ste sprejeli s spremembo Ustave glede zdrave pitne vode. Nič ni notri za lokalni del. In še nekaj, tudi mnoge občine so bile sestavni del Mestne občine Ljubljana, tudi te nove občine. Mestna občina jim je pustila makadam, brez vode so bili, brez elektrike marsikje in tako naprej, šele sedaj lokalne skupnosti te stvari urejajo. Skratka, treba je zagotoviti normalno financiranje. Hvala lepa.
Sprašujem, ali je še kakšna obrazložitev glasu, v lastnem imenu. Ne. Potem prosim, da zasedete svoja mesta, da lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 37, proti pa 31. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvi Zakona o voznikih po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. V prvem delu seje so teme, ki jih pač v Levici jaz pokrivam. Če ima kdo težave s tem, jih pač ima. Ta zakon je en lep primer šlamastike, ki si jo politika ne bi smela dovoliti. Zakaj? Saj v osnovi zgleda tako benigno. Veste, določene zadeve, proračunske, določeni prilivi naj bi šli namensko namensko, nekaj drugega je redistribucija čez proračun. Kakšna je prometna kultura oziroma nekultura v Sloveniji, ki jo soustvarjate verjetno delno tudi poslanke in poslanci, ki ne uporabljate pretirano radi javnega potniškega prometa, vemo. Imamo neko agencijo, ki naj bi se s tem ukvarjala, in na seji matičnega delovnega telesa, sicer se je potem izkazalo, da je malo stare podatke govoril gospod, ki jih je, se je dejansko izkazalo, da slabo desetino ta agencija namenja zgolj preventivi. Kot sem že povedal, ko sem razlagal stališče, obstaja eno zelo preprosto pravilo v teoriji organizacije – dve tretjine. Ko vam gre več kot dve tretjine budžeta nekega subsistema agencije sistema za plače, za osnovno amortizacijo, za to, da imate toaletni papir na stranišču in da ne nadaljujem, tovrstni subsistem agencija, organizacija ne more opravljati svojega osnovnega poslanstva. Tovrstnih zadev v Sloveniji imamo preveč. Mogoče jih imamo tudi zaradi tega, da ste lahko parkirali svoje politične iz vaših kvot nekam. Dejansko se moramo resno lotiti v naslednjem mandatu tudi odpiranja tega, da imamo nekaj zgolj, da imamo nekaj, da imajo ljudje šiht in da ne opravljajo te svoje dejavnosti, je neodgovorno upravljanje s proračunom. Združena levica se resno ukvarja s penezi, ker navsezadnje veste, jaz te peneze vedno v imenu Levice omenjam. Mi bomo v tem primeru vzdržani, ker je to neka problematika, ki bi jo bilo potrebno urejati. Ampak to je problematika, kjer upam, da bo naslednji predsednik vlade pa tudi države rekel: »Jaz si želim do konec svojega mandata, da bo prodaja novih osebnih avtomobilov padla na polovico.« Pa vam ne bom zdaj razlagal zakaj. Hvala za besedo.
Še kakšna obrazložitev? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti pa 22. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pogojih koncesije za izkoriščanje energetskega potenciala Spodnje Save po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 15. 11. 2017, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus in SD za novo poglavje Prehodna in končna določba ter novi 4.a člen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. V Sloveniji, ko se bližajo volite, je navadno tako, da zelo poraste uporaba betona in da asfaltne baze zelo hitro delajo. Mi imamo tukaj eno nesrečo pri teh spodnjesavskih elektrarnah, da je to prvič, da gre direktno iz proračuna financiranje tega, ker ste vmes pač uničili v dobri meri energetiko. Hanžek je včeraj omenjal akterje, ki so v TEŠ to združeno počeli in je šlo za prečenje skoraj vseh starih političnih silnic. Zgolj betoniranje dveh elektrarn na Spodnji Savi bo stalo skoraj četrt milijarde iz proračuna. Brez tega, da bi notri namestili nekaj, kar imenujemo elektrarna, kar dela elektriko. Ker se seveda bližajo volitve, se hoče tovrstne elektrarne vsaj napovedati na Srednji Savi. Jaz razumem Zasavci in Zasavje, ampak četrt stoletja se je vedelo, da neko rudarstvo in neka zgodba gre svojo pot in bi bilo takrat treba na MGRT študirati, kaj bodo tisti ljudje tam počeli. Jaz sem v imenu Levice rekel, da bi dejansko morali vse te zadeve ustaviti in premisliti. Mi smo navsezadnje dobili obrtnika leta, ki dela zelo kvalitetne Francisove turbine za male hidroelektrarne. Na tak način bi morala odgovorna politika misliti in se iti energetiko, podobno kot se gre v srednji Avstriji, kjer je bil seveda na začetku tudi velik upor energetskega lobija. Kjer se gredo resno, lokalno, energetsko samooskrbo. In to je tudi povezano s tem, kar smo se prej pogovarjali o občinah. Ampak seveda ne, ker imamo prijetno politično prečenje, pa ne bom omenjal, gospod Tanko, v razlagi glasu nekih poslancev iz tistih koncev, ki pripadajo širokemu spektru strank, vi to betoniranje gonite naprej. Gonite ga tudi na škodo slovenskega turizma, ker se da tudi protipoplavno zaščito izvesti drugače, kot da pri Lepih vaseh v toku Save betonirate skoraj dvometrske zidove. Skratka, gre za neko skrajno neodgovornost, kjer se sreča neodgovorna, žal, bom rekel, modernocentričnost s tem, kar se v Sloveniji imenuje desnica, v bistvu je pa to neka pragmatika, da ne rečem česa. Zaradi tega bomo v bistvu v Levici glasovali proti. Hvala.
Še kakšna obrazložitev? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti 3. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanji o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma za novo poglavje Prehodna in končna določba in novi 4.a člen dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje? Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti 2. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to z obravnavo Predloga odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja Država za obdobje od 2018-2020. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmaje na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 25. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za organe državne uprave, pravosodne organe, javne zavode, javne gospodarske zavode, javne agencije in javne sklade za leto 2018. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 15. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za organe državne uprave, pravosodne organe, javne zavode, javne gospodarske zavode, javne agencije in javne sklade za leto 2019. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbor ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 18. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Ustavno sodišče Republike Slovenije za leto 2018. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 16. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Ustavno sodišče Republike Slovenije za leto 2019. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 16. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem državne za Državno revizijsko komisijo za leto 2018. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 17. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Varuha človekovih pravic Republike Slovenije za leto 2018. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 18. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predlog odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Varuha človekovih pravic Republike Slovenije za leto 2019. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 17. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda - z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Državni svet Republike Slovenije za leto 2018. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 16. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Državni zbor Republike Slovenije za leto 2019. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 48, proti pa 17. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Komisijo za preprečevanje korupcije za leto 2019. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti pa 17. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Računsko sodišče Republike Slovenije za leto 2019. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 49, proti pa 18. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 19. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Zagovornika načela enakosti za leto 2018. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 49, proti pa 18. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2018. Prehajamo na odločanje o splošnem delu predloga sprememb proračuna. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti pa 28. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je splošni del predloga sprememb proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga sprememb proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 13. 11. 2017. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1611 Ministrstvo za finance. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k podprogramu Izplačevanje pravic. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti pa 37. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1811 Ministrstvo za zunanje zadeve. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Razvojno sodelovanje in humanitarna pomoč. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica dr. Matej T. Vatovec.
Hvala, predsednik. V Levici bomo seveda ta amandma podprli. Gre pa za to, da predlagamo povečanje sredstev za mednarodno razvojno sodelovanje, na račun sredstev, ki bi naj šla za odprtje veleposlaništva v Kraljevini Maroko. Zdi se nam, da je odprtje tega veleposlaništva pravzaprav nepotrebno, da gre za nepotreben vložek, ker je Maroko po blagovni menjavi s Slovenijo in ostalimi državami Maghreba pravzaprav na zadnjem mestu. Prav tako Maroko ne načrtuje vzajemnega odprtja veleposlaništva v Sloveniji in glede na obseg menjave, ki jo imamo, tudi strukturo bilateralnih odnosov in vsega skupaj pravzaprav ni nobenega resnega razloga, da to naredimo. Edino korist bo imelo podjetje, ki je v lasti častnega konzula Kraljevine Maroko v Sloveniji, drugih učinkov pa tako rekoč ne bo. Seveda je tu sporen tudi odnos, ki ga ima Kraljevina Maroko do prebivalcev Zahodne Sahare, t. i. Sahravijev, ki že praktično dobrih 40 let živijo v nekakšnem apartheidu, rasni diskriminaciji, ki je institucionalizirana, poleg tega da Kraljevina Maroko izčrpava njihove naravne vire. Zaradi tega predlagamo, da se sta sredstva prerazporedi in da se jih preusmeri v nek bolj smotrn namen, in to je ravno doseganje ciljev, ki smo si jih zadali za mednarodno razvojno sodelovanje, torej govorimo o teh 0,33 % BND. Ta cilj je Slovenija že večkrat potrdila, tudi z novo resolucijo o mednarodnem razvojnem sodelovanju in ta sredstva bi seveda bistveno boljše lahko uporabili na tak način, ne pa da zaradi različnih interesov odpiramo veleposlaništvo, ki je v tem trenutku pravzaprav nepotrebno. Glasovali bomo za to prerazporeditev.
Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 11, proti 62. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 62.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1912 Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Odločalo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Delovanje sistema za zaščito, reševanje in pomoč. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Žan Mahnič.
Hvala, predsednik. V Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma podprli. Gre za prostovoljne gasilce oziroma za njihovo opremo. Vemo, da je tudi že v mandatu te vlade, posebno oktobra 2014 prišlo do večjih naravnih katastrof, nesreča nikoli ne počiva. Lahko se pohvalimo v Sloveniji s tem, da imamo dobro opremljene gasilce, da imajo dobro opremo. Za kar pa seveda ni zaslužna država, na eni strani v manjši meri občine, ki iz svojega proračuna financirajo gasilsko opremo, najbolj pa so za to zaslužni prostovoljni gasilci sami, ki zbirajo denar in pa seveda občanke in občani, ki jim s svojimi prispevki pomagajo, da lahko kupijo opremo. Ta amandma gre v smeri podpore gasilcem, ki zbirajo denar, ki žrtvujejo svoj prosti čas. Ne gre za nek luksuz, gre predvsem za tisto osnovno opremo, da so tudi sami varni, ko se izpostavljajo, da rešujejo življenja ljudi in njihovo premoženje. Če so nas vedno polna usta lepih besed, takrat ko se kaj naredi, ko se je treba z njimi slikati, dajmo danes malo manj besed in malo več dejanj. Podprimo ta amandma in omogočimo še nadaljnji razvoj prostovoljnega gasilstva v Sloveniji. Pri 9,6-milijardnem proračunu menim, da 2 milijona, gospe in gospodje, pa res je tisti minimalni znesek, ki ga lahko namenimo, in ki se postavki, s katere jemljemo, ne bo poznal. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske? Ne. Obrazložitev glasu v osebnem imenu dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ne glede na to, kdo je to ubesedoval, ne glede na to, katera stranka je to predlagala, sem jaz v bistvu odgovoren politik in bom ta amandma podprl. Tudi ne bi mogel živeti, če ga ne bi podprl, dobesedno, ker je eden od mojih prednikov, moj pradedek, eden od začetnikov resne moderne požarne obrambe v Sloveniji. Kdor temu ne verjame, naj gre v mojo ljubo majko Metliko pogledat v muzej. Hvala za besedo.
Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 39. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1914, Generalštab Slovenske vojske. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Operativno delovanje in pripravljenost Slovenske vojske. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Zaradi racionalnosti in kot veste, smo tu poslanci Nove Slovenije vložili kar dva amandmaja, bom obrazložil glas poslanske skupine za oba amandmaja skupaj. Vsi vemo, da je zaradi večletne podhranjenosti Slovenske vojske treba Generalštabu Slovenske vojske nujno zagotoviti več sredstev. Skupaj ta dva naša amandmaja tehtata, če smem tako reči, približno 66 milijonov. Opozorila oziroma ocena predsednika republike, torej vrhovnega poveljnika obrambnih sil, zahtevajo takojšnje ukrepanje, predvsem glede opremljenosti vojakov in vojaške infrastrukture ter operativnega delovanja Slovenske vojske. Dejstvo je, da sta oborožitev in oprema iztrošeni, skladišča so prazna. Danes imamo pred seboj 7 tisoč 689 pripadnikov Slovenske vojske, 6 tisoč 826 v stalni sestavi in 863 v pogodbeni rezervi. Gospe in gospodje, varnost je vrednota in varnost tudi stane. Mi bomo seveda podprli oba amandmaja.
Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 49. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov k podprogramu Infrastruktura in opremljenost Slovenske vojske. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 50. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Podpora tehnološkim razvojnim projektom. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi, gre za amandma, ki za 20 milijonov dviguje sredstva za vlaganje v raziskave in razvoj inovacij. Danes se soočamo s strahovitim tehnološkim napredkom, dvomim, da temu sledi vladna politika; ne vem, ali se sploh zaveda, kaj se pravzaprav dogaja, kako bomo živeli čez pet let. Ne vem, ali se kdo sploh s tem ukvarja. Včasih smo celo imeli ministrstvo za tehnologijo, danes nimamo niti direktorata za tehnologijo. Smo na dnu, gospe in gospodje, smo na dnu v Evropski uniji po vlaganju v raziskave in razvoj. Ta sredstva morajo biti iz javnih sredstev, torej iz proračuna, o tem govori ta amandma, in seveda tudi zasebna sredstva. Govorim izključno o tistih raziskavah, ki imajo aplikativno vrednost v gospodarstvu, gre torej za gospodarstvo. Neizpodbitni dokazi obstajajo, da je pot k ekonomskemu napredku in konkurenčnosti močno povezana s povečanjem investicij v raziskave in inovacije. Evidentno je tudi, da so se razlike med državami Evropske unije z ekonomsko krizo še poglobile. Proces gre v škodo Slovenije. Inovacijski sistem v Sloveniji namreč zaskrbljujoče nazaduje tako relativno kot absolutno. Nekatere države okrog nas, recimo, severna soseda je dobesedno eksplodirala po vlaganjih v raziskave in razvoj. Če se tega ne zavedamo in očitno se ne, nas bo čez nekaj časa, čez kratek čas hudo bolela glava. Ali si res želimo, da bodo naši državljani tukaj v Sloveniji zgolj lon arbajterji? Oprostite temu germanizmu, ampak verjamem, da vsi to razumete. Ali je kdo kdaj v tej koaliciji predvsem pa seveda v vladi razmišljal, kaj pomeni ta strahoviti tehnološki napredek v Evropi in v svetu? Mi nimamo rudnikov zlata, imamo pa, prepričan sem, dobre ljudi z znanjem. Ta znanja moramo znati izkoristiti, aplicirati v našem gospodarskem sektorju, to je tam, kjer raste denar. Mi bomo kot rečeno ta amandma podprli.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospa Ljudmila Novak.
Seveda bom ta amandma podprla in bi želela in si želim, da bi ga podprli tudi drugi poslanci. Tukaj večkrat govorimo o tem, kako nizke plače imajo slovenski delavci, kako nizke pokojnine dobivajo slovenski državljani. Zakaj? Ker imamo tudi delovna mesta z nizko dodano vrednostjo. Ker dejansko ne zaslužijo toliko za višjo plačo, čeprav delajo in garajo in kljub temu ne morejo živeti. Prav raziskave, razvoj omogočajo delovna mesta z višji dodano vrednostjo. Mi pri tem absolutno zaostajamo. Najboljši naši doktorji znanosti morajo iti s trebuhom za kruhom v tujino. Kako je slovenska država, slovenska znanost, slovensko gospodarstvo s tem prikrajšano? Amandma bom podprla, ker menim, da moramo vlagati več v razvoj in nove tehnologije, kajti to pomeni tudi boljši razvoj gospodarstva Slovenije, boljša delovna mesta, večje plače, boljše pokojnine.
Očitno je še interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu, zato se prosim prijavite. Obrazložitev glasu v lastnem imenu Violeta Tomič.
Hvala za besedo. Jaz bom ta amandma Nove Slovenije podprla. Popolnoma se strinjam s tem, da imamo žal v Sloveniji preveč spornih, nekih poceni delovnih mest z majhno dodano vrednostjo, da naši zaposleni delajo za slabša plačana delovna mesta, včasih celo v ekološko nevzdržnih razmerah. Vlaganje v razvoj in v nove tehnologije, tako kot je predhodnica povedala, nam omogoča, da se delovna mesta naredijo z večjo dodano vrednostjo, da naši zaposleni lahko delajo na boljše plačanih, boljše cenjenih delovnih mestih, kar posledično tudi prinese večjo varnost v starosti. Vemo, kako naši upokojenci težko živijo. Če so v času zaposlenosti tako podplačani, kot je večina žal polno zaposlenih Slovencev, potem lahko pričakujemo dolgoročno pravo socialno bombo, kajti naši upokojenci že danes težko živijo, v bodočnosti pa se nam kaže še slabša slika. Zato ta amandma Nove Slovenije podpiram. Hvala.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Morda še nekaj številk, da ne bo kdo mislil, da govorimo na pamet. Če pogledamo, koliko smo v lanskem letu iz javnih sredstev vlagali v raziskave in razvoj inovacij, številke so tu nekje okoli 145 milijonov. Švedska je lani vložila v raziskave in razvoj 4 milijarde in 150 milijonov. Boste rekli, seveda, Švedska je večja. Ja, je, ampak če preračunamo vlaganja po glavi v raziskave in razvoj, bi morala Slovenija po tem zgledu Švedske vložiti 830 milijonov, ne 145. Pa pojdimo malo bližje k severni sosedi spet, Avstriji, ta vlaga približno 2 milijardi 800 milijonov. In spet, če to projiciramo na število prebivalcev v Sloveniji, ki smo približno 4,3-krat manjši po številu prebivalcev, bi mi morali po zgledu Avstrije vlagati v raziskave in razvoj med 600 in 700 milijoni evrov. In kaj še ugotavljamo? Mi ugotavljamo, da imamo praktično razsulo med znanostjo in med gospodarstvom. Ni sistematičnega vlaganja. So sicer neki občasni instrumenti. Sredstva ne zajemajo celotne razvojne verige. Poleg tega pa moramo tudi govoriti zelo odprto in naglas o degradaciji slovenske znanosti. Starejši raziskovalci niso več konkurenčni, srednji raziskovalci so apatični in nimajo možnosti, ker ni projektov, ni opreme. Mlajši raziskovalci pa so se razpolovili. Kje je druga polovica? Imamo odličnega slovenskega profesorja, mladega profesorja, svetovno znanega, lahko rečemo, na Stanfordu, svetuje med drugim tudi Evropski komisiji. Ne vem, če ga je kdaj naša vlada povabila na kavico. Podprl bom, seveda, ta naš amandma.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. 15319, to ni preizkus mikrofona, to je moja šifra raziskovalca. Med nami nas je kar nekaj, ki še vedno imamo šifro raziskovalca in me seveda tudi žalosti, sem mislil, da se bo ta vlada bolj resno ukvarjala s to problematiko. V teh dobrih treh letih je nekaj ljudi tudi doktoriralo vmes. Jaz drugega doktorata žal nisem uspel spisati in je to ob ločitvi največji poraz v mojem življenju, ker ob delu v parlamentu nisem imel časa. Še večji poraz v mojem življenju je, da se v tem sklicu nismo resno posvetili znanosti. Ne zgolj aplikativna znanost, veste, mi bi potrebovali tudi humanista, ne vem, za predsednika Odbora za obrambo, predsednika KNOVS. Mi bi potrebovali tudi enega resnega humanista za finančnega ministra, veste. Mi bi potrebovali dosti večje vložke v bazično znanost, da bi naši sposobni matematiki, tudi kdo, ki je v tujini, razvija lastno slovensko kriptografijo. Malo napačno je kubiciranje, ki ga je kolega pred menoj govoril, pa to ne leti na njega, treba je gledati NNP. Kaj pomeni NNP? NNP gleda tam, ne teritorij, kjer se gara za premajhne plače, ampak če govorimo, živimo v kapitalizmu, nismo dovolj natančno Marxa brali, kje gredo dobički, in zgolj skozi vse to tudi razvijati neko samostojnost mladih raziskovalcev, ne da so v primežu ostarelih šefov, kar nekateri ste bili, nekateri smo imeli srečo z mentorji in tutorji, šele tako bomo mi lahko premaknili naše gospodarstvo nekam naprej. Zato bom seveda to podprl. Upam, da bomo imeli v naslednjem sklicu neko dosti bolj resno ministrico ali ministra, ki se bo ukvarjal z znanostjo, in tudi na MGRT.
Še kakšna obrazložitev? Ne. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 40. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da je amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Lokalna razvojna infrastruktura pod številko 1. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS gospa Suzana Lep Šimenko.
Najlepša hvala za besedo. V Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma podprli. Za kaj gre? Želimo, da se nameni območju Haloz 5 milijonov evrov v letu 2018. Naj vas spomnim, spoštovane poslanke, leta 2015, spomladi, smo v Državnem zboru na odboru enotno podprli sklep, s katerim smo se na nek način zavezali, da bomo omogočili območju Haloz celotni razvoj. Bil je narejen nek nabor ukrepov, ki velja za delovno Slovenijo in ne zgolj za Haloze s strani delovne skupine, vendar učinka od tega ukrepa ni. Zato v SDS menimo, da je edina rešitev, da območju Haloz namenimo posebna finančna sredstva. V ta namen v letu 2018 predlagamo 5 milijonov evrov. Amandma bomo seveda podprli. Zavedamo se namreč dejstva, da gre tukaj za občine, ki so bistveno pod povprečjem razvitosti, tako slovenske kot evropske, da gre za območja, kjer so se številni mladi odselili, da gre za območja, kjer se kmetijska zemljišča zaraščajo. Na drugi strani gre pa za območje, ki ima izjemen potencial, gre za izredno kvalitetno, geografsko gledano kvalitetna vinorodna območja in seveda zato potrebujejo neko posebno spodbudo, da bo do tega potenciala in razvoja na tem območju tudi lahko prišlo. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Mi v Novi Sloveniji bomo ta amandma podprli. Glede na proračunske gabarite, na 9 milijard in pol in še več denarja je 5 milijonov drobiž. Gre za Haloze in gre za tudi za spoštovanje odločitev tega državnega zbora, ki se je odločil in sprejel sklep, da se bodo razvojni projekti v Halozah financirali. Naša spoštovana kolegica Suzana Lep Šimenko je tukaj med nami devetdesetimi največja borka za Haloze. Povsod se trudi z enim umirjenim tonom, pride do tega, da sprejme Državni zbor oziroma pristojno delovno telo sklepe, potem pa se vklopi nepravna država, ker se ne spoštuje teh sklepov. Kdo torej v tej državi vlada? Kdo? Mi torej nismo predstavniki tistega ljudstva, ki ima oblast v tej državi, gospe in gospodje. To lahko govorim pravzaprav pri vsakem amandmaju. In spet gre za eno manj razvito območje, za območje na periferiji, spet je to povezano s centralizacijo Slovenije itd. itd. In spet je to povezano z neskladnim regionalnim razvojem. Vedno se najde tisoč izgovorov, zakaj se ne podpre ljudi v tistih regijah, ki imajo težave z življenjem, ki imajo težave z vodovodom, s kanalizacijo, s cestami. Saj skoraj mi je nerodno, da to v tretjem tisočletju govorim, kar so stari Rimljani že nekoč davno absolvirali. Nova Slovenija bo ta amandma podprla, ker želimo pomagati Halozam z vsaj temi petimi milijoni.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Seveda verjetno ga ni istega med nami, ki se ne bi strinjal s tem, kaj je bilo do zdaj povedano glede stanja v Halozah, glede tega, da Haloze potrebujejo pomoč. Eno dejstvo je žal v tem, da koalicijska politika tega ne sliši. Ne sliši nas, ki smo bili rojeni na vaseh, ki smo si sami izkopali vodovode, postavljali telegrafske droge, si vzpostavil infrastrukturo. Sem ravno dovolj star, da sem to počel, da to vem. Imeli smo tudi že razpravo včeraj, danes o lokalni samoupravi, ampak veste, problem je v tem, da je takih haloz v Sloveniji ogromno. Pa smo imeli oziroma ste neke predhodne vlade, koalicije, sklici Državnega zbora sprejemali sklepe o pomoči Pomurju, Pokolpju, Mariboru in še čemu, pa pridejo nove ekipe, pa se to ne izvaja oziroma se dobijo tam neke drobtinice in smo potem na koncu s temi drobtinicami zadovoljni celo v Mariboru. Če bi pa malo resno brali zakonodajo, mi imamo zakonsko možnost treh občin. Je tako? Nikoli nismo tiste tretje izkoristili o občinah, ki imajo neki posebni status. Imamo Zakon o skladnem regionalnem razvoju, ki tudi nekaj pravi. In tam bi bilo treba te zadeve odpirati, resno razmišljati, tudi kakšne formule malo obrniti in vsem tem halozam v Sloveniji pomagati in spodbujati projekte, ki so povezljivi, da se denar ne drobi. Na takšen način je treba to reševati. Zaradi tega bomo tukaj vzdržani. Seveda pa smo v bistvu za pomoč in belokranjskim halozam in halozam Halozam in kozjanskim halozam in halozam na Pohorju in halozam, halozam, halozam, da ne bom zdaj še 40 sekund nadaljeval. In upam, da se bo naslednji sklic Državnega zbora lotil tega, ker jaz pravim, a veste, ideal v tej družbi bi moral biti takšen, da ne glede na lokacijo, kjer vi živite, imate enake pravice in dolžnosti in možnosti soustvarjanja. Tako nam veleva tudi naša ustava, če jo znamo vsebinsko prebrati. Hvala.
Še kakšna obrazložitev? Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 41. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Lokalna razvojna infrastrukturo pod številko 2. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Jaz sem izjemno hvaležen temu spoštovanemu zboru, da je letos spomladi soglasno podprl novelo Zakona o razvojni podpori Pomurski regiji. Podaljšal je veljavnost tega zakona do konca leta 2019. V tem zakonu smo tudi Vladi naložili, da sprejme spremenjeni program spodbujanja konkurenčnosti Pomurske regije v obdobju 2010–2019 in Vlada je to naredila na 148. redni seji 14. septembra. In ko potem grem pogledati ta dokument na 43. strani vidim, da Vlada za leto 2018 načrtuje 2 milijona 45 tisoč 427 evrov za spodbujanje konkurenčnosti. Kot veste, smo v zakonu tudi zapisali, da je global 33 milijonov evrov. In potem, ko gremo pogledat tudi plan za naslednje leto, leto 2019, ko se zakon ustavi, ugasne, vidim, da je summa summarum v proračunu, jaz gledam pač načrt razvojnih programov, da je tam skupaj za dve leti za 840 tisoč premalo denarja. In najbrž razumete, da se moram oglasiti. Za letošnje leto v načrtu razvojnih programov meni manjka 480 tisoč 427. Zato ta amandma Nove Slovenije. Jaz seveda ministra sprašujem, pristojnega za izvajanje pomurskega zakona, in pravi, glej, saj bo denarja dovolj. Jaz mu lahko zaupam, ne morem pa verjeti in verjamem pa, da on leta 2019 ne bo več minister, kdo bo tu sedel, ne vemo, vmes so volitve. In jaz se moram oglasiti. Spoštovane sodelavke z Ministrstva za finance mi razložijo, da pa je na nekih drugih postavkah ta denar, ampak mi poslanci tega ne vidimo. Zato sem že uvodoma na sobotni proračunski seji in na petkovi proračunski seji Odbora za finance predlagal, da bi enkrat neka naslednja sestava Državnega zbora s strani Ministrstva za finance dobila proračunske dokumente, seveda v elektronski obliki, ampak na ta način, da bi lahko brskali po postavkah, da bi se lahko šli, kot se temu reče, data mining, rudarjenja podatkov, da bi lahko šli v globino, da bi lahko delali sami neke analize. Ker, glejte, tisti, ki boste danes podprli ta proračun, ne veste, če so te postavke, ki jih vidite, takšne in če bodo takšne tudi po sprejetju proračuna. V tem je problem. Meni je žal, da tu moram reči, kolikor se vidi iz načrta razvojnih programov in iz tega spremenjenega programa spodbujanja konkurenčnosti, lahko zaključim, da se je Vlada odločila, da zakona ne bo spoštovala. Spet smo pri vprašanju pravne države.
Je še kakšna obrazložitev? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 43. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Učinkovito trženje in promocija Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 46. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Razvoj podeželja. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov gospa Iva Dimic.
Lepo pozdravljeni! Mislim, da se v Državnem zboru zavedamo pomembnosti tako razvoja podeželja kot spodbud, ki so potrebne, če želimo nekoč nekje doseči neko primerno in stabilno samooskrbo. Področje razvoja podeželja se mi zdi pomembno predvsem z vidika ustvarjanja novih delovnih mest, ki jih potrebujemo v Sloveniji, to so zelena delovna mesta, ki imajo spodbude tudi preko Evropske komisije in Evropske unije. Tako se nam v Novi Sloveniji zdi krčenje oziroma zmanjševanje na račun razvoja podeželja vsekakor nesprejemljivo. Naš amandma omogoča večji in boljši razvoj, predvsem v luči zagotavljanja lastne hrane, kar pomeni tudi neko državno suverenost, da ima država svojo hrano. Zdi se mi, da je vedno bolj pomembno, da spodbujamo in omogočamo ljudem, da ostajajo na podeželju in se od tega tudi preživljajo. Zato se mi zdi, da gre naš amandma tudi glede nekaterih smernic, ki so na področju kmetijstva zastavljene, v smer, da dejansko uresničuje besede, ki so izrečene v Državnem zboru, ki so zapisane v naših strategijah, pa vendar proračun tega ni podprl. Zato pričakujem in želim tudi tu vašo pomoč in razumevanje.
Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 43. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo. Najprej bomo glasovali o amandmajih k podprogramu Upravljanje in tekoče vzdrževanje ceste. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 40. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 42. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 43. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 4. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 43. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmajih k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 43. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 44. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 44. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 4. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospa Jelka Godec.
Hvala. V preteklih letih se je na območju železniškega prometa na relaciji Celje–Poljčane–Maribor gradila nova železniška infrastruktura. Pri tem so seveda ves tovor, ki je bil potreben za to sanacijo, prevažali tudi po državnih cestah. Pri tem so seveda te ceste utrpele tudi zelo močno škodo, med njimi tudi izvoz avtoceste Dramlje–Ponikva–Loče. Gre za državno cesto, ki je tudi obvozna cesta, kadar so nesreče na avtocesti na relaciji Celje–Maribor, in je v stanju, ki v bistvu ne zasluži več naziva državne ceste, ampak prej kot ne kakšne makadamske lokalne ceste. Ugotavljamo na našem območju, da je ta državna cesta v stanju, ko v bistvu ne da povzroča samo materialno škodo na avtomobilih, ampak da je v preteklosti in pa tudi v prihodnosti bo prihajalo do nesreč s človeškimi življenji. Danes je cesta v stanju, ko je v bistvu več ne morejo vzdrževati niti bankine samega cestišča, na določenih mestih je v bistvu ne asfaltirajo več, ampak zalivajo z betonom. Ta amandma v bistvu uresničuje besede gospoda Gašperšiča, ki je na moja poslanska vprašanja, kdaj bo prišlo do rekonstrukcije te ceste, ki je v proračunu že od leta 2008, dejal, da bo v letošnjem letu prišlo že do odkupa zemljišč, vendar se to ni zgodilo. Namreč tudi proračunska sredstva tega ne omogočajo. V naslednjem letu je namenjenih le 50 tisoč. Sredstva se v proračunu odmikajo iz leta v leto, zdaj smo že v letu 2022, ko naj bi se začela rekonstrukcija te ceste. V obrazložitvi Vlade, zakaj tega amandmaja ne podpira, je, da se potrebuje denar za javno upravo oziroma za generalni sekretariat, kajti tam bi naj namreč nekaj denarja vzeli za rekonstrukcijo te ceste. To je bil tudi naš predlog. Če pa vemo, da je danes objavila Vlada, da bo dvignila plače za 20 % v javnem sektorju, med njimi tudi vodji kabineta, potem je jasno, zakaj tam denarja ne morejo vzeti. Hkrati lahko opozorim tudi na to, da bodo dvignili plače tudi direktorjem bolnišnic, ki so naredile izgube v preteklih letih. Torej tam je denar, denarja za rekonstrukcijo ceste, minister je bil tam že, mislim da, trikrat, pa enostavno ni. Ne gre za milijone, gre za 300 tisoč evrov. Jaz pričakujem tukaj s strani vsaj ene koalicijske poslanke, da bo glasovala za to. Bi pa pričakovala tudi podporo predsednika Vlade. Namreč predsednik Vlade se po tej cesti pelje vsaj vsak drugi vikend, če ne sobote in nedelje. Jaz prosim, da se ta amandma podpore. V Slovenski demokratski stranki ga bomo definitivno podprli.
Še kakšna obrazložitev? Obrazložitev glasu v lastnem imenu, gospod Bojan Podkrajšek.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, hvala za dano besedo. Kolegice in kolegi! Seveda, tudi jaz bom z veliko odgovornostjo podprl amandma, ki smo ga predlagali v Slovenski demokratski stranki na pobudo kolegice Godec. Spoštovani poslanke in poslanci, predvsem poslanke in poslanci iz štajerskega dela. Imel sem namen spomniti pri amandmaju za Haloze, ker sem bil prepričan, da bo ta amandma potrjen, se nisem oglasil. Naj vas spomnim, da večkrat, ko se srečamo na hodnikih ali sedimo na kavi, si rečemo kdaj: »Za božjo voljo, Štajerci, stopimo skupaj na kakšnem projektu«. Tega niste zmogli pri amandmaju za Haloze, zato vas pozivam, da to storimo na tej cesti, da se ne bom ponavljal, ki velikokrat službi za obvoz, ko je zaprta cesta Celje–Maribor. Tukaj ljudje živijo ob tej uničeni cesti in v zelo težkih pogojih. Spoštovani poslanki, Godec in Koleša, prvo leto mandata pa ne glede na politično opredelitev smo se usedli skupaj in smo si zadali cilj, da bomo v tem mandatu to cesto uredili. Sprejemamo danes zadnji proračun in spoštovane poslanke, vsi poslanci, predvsem iz štajerskega dela, vas prosimo, da stisnete tipko za, ker to smo obljubili našim državljanom in državljankam, ki živijo ob tej cesti in ki to cesto uporabljajo vsak dan. Hvala.
Kakšna obrazložitev? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti pa 42. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 5. Mir v dvorani prosim! Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 49. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 6. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Gospe in gospodje! Gre za cesto Hotemaže–Britof, tisti nesrečni odsek, ki ga vsi dobro poznate, kjer se z eni strani peljete s Kranja proti Brdu ali pa z druge strani iz Jezerskega z mejnega prehoda, meddržavnega prehoda proti Kranju pa se tam cesta iz obeh strani konča sredi polja. In v tistem kratkem vmesnem odseku poteka skozi vasi in ta nesrečni odsek je na glasu kot odsek z največ smrtnimi žrtvami in hudi ranjenimi otroki na kilometer ceste v Sloveniji. Za tisto cesto smo že pred več leti zagotovili vsa dovoljenja. Zapletlo se je, ker je nekdo šel v tožbo. Danes nobenih zadržkov ni več, zgrajeni so nadomestni objekti, vse je odkupljeno, vse je pripravljeno, samo malo dobre volje bi bilo potrebno, da se to bistveno pospeši. Gre za samo 807 tisoč evrov, kar je v primerjavi z milijardnim zneskom slovenskega proračuna dejansko drobiž. Ta drobiš lahko reši otroka, lahko reši zdravje, vprašajte se, koliko je za vas vredno življenje otroka. V SDS bomo za glasovanje.
Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ali v lastnem imenu? Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Branko Zorman.
Hvala, gospod predsednik. Jaz bom glasoval proti temu amandmaju. Proti temu, da seveda ta cestni odsek, ki ga je kolega omenjal, zelo dobro poznam, je pa seveda to zelo populistično seveda predlagati tak amandma in seveda ga tudi na tak čustven način obrazlagati in potem še govoriti o nekih številkah. Kolega dobro ve, da za tak denar tega odseka se ne da narediti. Lahko pa povem vsem, da aktivnosti na tem odseku potekajo po planu in smo blizu tudi izgradnji tega odseka. Tako da ta njegov amandma ni potreben.
Razmišljam, kdaj bom naredil 15-minutni odmor. Ja, ja. Če bomo začeli tole uporabljati za razpravo, bom naredil odmor. Obrazložitev je obrazložitev. Obrazložitev glasu v lastnem imenu mag. Branko Grims.
Hvala še enkrat za besedo. Gospe in gospodje! Ta amandma je še kako potreben, ker lahko pospeši izgradnjo za leto dni. Gre za odsek, ki je v celoti pripravljen, za minimalni znesek, tam ni nobenih velikih infrastrukturnih objektov, ni nobenih mostov, predorov ali pa česarkoli podobnega. Gre samo še za vprašanje dobre volje, da se po že odkupljenih zemljiščih, za katere so zdaj izdana že zdavnaj vsa dovoljenja, vse je pridobljeno, naredi cesta čim hitreje. Če to reši človeško življenje – ali je to vredno 800 tisoč evrov? Trdno sem prepričan, da je, zdravje otrok pa zagotovo. In to ni noben populizem, to je odgovornost do ljudi.
Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 49. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 7. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Gorenjska ima biser, ki je simbol Slovenije, in to je Bled. Bled se duši in vsi, ki tja hodite, zelo dobro veste, v prometu, zlasti v tistem tranzitnem prometu, ki gre potem naprej v smeri Bohinja in pa ostalih naselij na tem območju. Zaradi tega je zdaj potrebna izgradnja dveh cest. Ena je tista, ki se že gradi, toda predstavlja, pošteno povedano, samo kapljo v morje, to je severna obvoznica. Tista bistvena je pa južna, za katero je treba opraviti še odkupe, vse pripraviti za njeno izgradnjo, kajti tam bo zalogaj bistveno dražji. Denar, ki je tukaj predviden s tem amandmajem, bi omogočil, da se vse te priprave pospeši in da ta slovenski simbol in biser zadiha s polnimi pljuči. Čim prej, ker si to zasluži. Zaradi razvojnih interesov Slovenije in zaradi simbolike, ki jo Bled brez dvoma ima, zaradi lepote.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine naprej. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Žan Mahnič.
Hvala, predsednik. Preteklo leto sem obiskal oba cestna odseka, in sva se pogovarjala z direktorjem občinske uprave Občine Bled, ki je rekel, severna obvoznica ni več problem, kajti minister je obljubil, da bo končana do konca leta 2018. Glede na proračun in glede na NRP vidimo, da tudi leta 2019 ne bo končana. Zdaj se govori o južni ljubljanski obvoznici. Verjetno tisti, ki ste kdaj peljete, ne za vikend, ampak predvsem med tednom, takrat ko so najhujše prometne konice zjutraj in potem popoldne, veste, kakšna je situacija. En od gorenjskih ne samo gorenjskih, ampak slovenskih biserov, tudi eden izmed najbolj znanih in najboljših hotelov v Sloveniji Grand hotel Toplice, hotel petih zvezdic, južne strani sploh ne more tržiti zaradi tega, ker se jim tovornjaki mimo oken, mimo sob vozijo samo dva do tri metre stran. Skratka, pol hotela je neoperativnega, prodaja se lahko sobe samo na severni strani in skrajni čas je že, da ne samo da se hvalimo, da Blejski otok in Bled dajemo na vsako promocijsko zloženko, ki jo potem prodajamo in reklamiramo v tujini, pač pa da pospešimo, da bo dejansko v prihodnjem letu in potem nekje do leta 2022 zgrajena tudi južna blejska obvoznica. Sam bom podprl ta amandma.
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 46. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 8. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 47. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 9. Glasujemo. Prekinjam. V lastnem ali v imenu poslanske? V imenu poslanske. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Franc Breznik.
Pri uporabniku 2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo želimo z amandmajem prerazporeditev sredstev za urejanje organizacije javne uprave v, torej 2 milijona sredstev za izgradnjo zadnjega trakta ali pa zadnje tretjine severne obvoznice v Lenartu, ki je pomembna, en največjih projektov na Lenartu, za katerega si prizadevamo že več kot desetletje. Za zadnjo četrtino ali pa tretjino te severne obvoznice je potrebnih 2 milijona, približno 2 milijona, to bi bila neka primerna vsota. Ta cesta bo pomembno razbremenila predvsem ljudi, ki se vozijo v Radgono, ki se vozijo tudi v industrijsko cono v Lenartu. S to zadnjo tretjino tega dela obvoznice bi nekako razbremenili tudi cesto iz Cmureka preko industrijske cone naprej mimo južne obvoznice proti hrvaški meji, po kateri se vozijo številni turisti. Pomembno je tudi zaradi tega, da ta denar, da lahko drugo leto začnemo graditi, zato, ker se cesta skozi Lenart zožuje, se, lahko rečemo, umirja za tranzitni promet, kar bo oteževalo predvsem promet priklopnih vozil in številnih osebnih vozil, ki bodo nadaljevala pot v Radgono in naprej v Pomurje in Prekmurje po lokalnih cestah. Spoštovani kolegice in kolegi, prosim vas za potrditev tega amandmaja. Naredili boste pomemben korak k olajšanju življenja ljudi v Slovenskih goricah. Najlepša hvala.
Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 43. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 10. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov gospod Zvonko Lah.
Gre za prestavitev državne ceste skozi naselje Mirna, mimo naselje skozi industrijsko cono. To je bistvenega pomena, ker ves izredni prevoz iz Mirnske doline za tem mostom mora peljati preko Celja v Ljubljano. Na to je vezano širše območje Sevnice, vsa Mirnska dolina. S prestavitvijo te ceste, bi že zgradili en del tretje razvojne osi, ki, sem prepričan, bo šla po tej Mirnski dolini. Tukaj se vozita v službo tudi dva kolega poslanca, direktorica Direktorata z Ministrstva za infrastrukturo. Amandma sem moral pa jaz vložiti, ki se ne vozim po tej cesti. Mislim, da so ti 4 milijoni in pol tudi vložek v razvoj gospodarstva cele Mirnske doline. Več prispevamo s tem, da zgradimo ta del ceste, kot pa če bi direktno to investitorjem dajali, ker se tam sprosti sam razvoj. Vlada odgovarja, da je namen, da bo ta cesta zgrajena v 2019, ampak proračun za 2019 in NRP tega ne kažeta. Tam so sredstva predvidena po letu 2021. Mislim, da je to nesprejemljivo. Kolega, če bi jaz bil vodja poslanske skupine, pa se vsak dan tam vozil toliko časa, bi bilo sigurno to že zgrajeno.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Pri enem izmed prejšnjih zakonov, Zakonu o financiranju občin, smo govorili, kako pomembna je lokalna samouprava in kakšna naj bi bila vloga občin. Žalostno pa je, da smo v letu 2017 ali celo v letu 2016 na sestanku na ministrstvu pri gospodu Gašperšiču sedeli poslanci, določeni tudi tukaj danes sedimo, sedelo je kar nekaj županov in bilo je obljubljeno, v letu 2018 se bo gradila obvoznica Mirna. Ta cesta je zelo pomembna na relaciji Posavje–Mirnska dolina–Trebnje–Ljubljana. In tam nekje imamo ozko grlo, kjer vse stoji, tudi ko celoten promet po celotni drugi trasi normalno teče. Ker je ozko grlo, imamo vsi problem. Ampak nimamo problema samo poslanci, ker tam žrtvujemo svoje bremze, imajo tam problem predvsem gospodarstveniki. Ogromno tovornjakov se tam ustavlja, ker ne morejo priti mimo enega ozkega dela. Spoštovani vsi tisti, ki boste danes glasovali proti, vabljeni pogledati to ozko grlo, kjer ne samo, da nekateri riskirajo življenje, predvsem pa riskirajo življenje gospodarstveniki, ki že desetletje upajo, da bo to ozko grlo odpravljeno, da bodo lahko pomembna podjetja iz Sevnice, iz Mirne, iz Trebnjega začela to cesto uporabljati tako, kot se spodobi. Medtem ko se lokalne ceste gradijo v širini 13 metrov, tu ni posluha države, da bi se zgradila normalna 7 metrov široka cesta. Žalostno. Ker želimo tudi v Poslanski skupini SDS, da se to ozko grlo odpravi, bomo podprli predlagani amandma.
Ali je še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Ali jih je več, ki bi hoteli v lastnem imenu? Ne. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Seveda bom ta amandma podprl izključno zaradi tega, ker gre za izjemno pomembno prometno infrastrukturo, cestno infrastrukturo za potrebe gospodarstva. Jaz se spomnim, ko sem bil v mandatu 2004–2008 koalicijski poslanec, takrat smo imeli strahotne probleme s cestno povezavo, Slovenija je postala že članica Evropske unije in poti na cesti Dolga vas–Maribor smo imeli praktično 5 tisoč tovornjakov, težkih, samo tistih v tranzitu. In takrat je pred mene pomursko gospodarstvo vrglo izračun, v katerem so pokazali, koliko pomursko gospodarstvo izgubi na letni ravni, izgublja na letni ravni, ker ni bilo ustrezne cestne oziroma avtocestne povezave. Ta številka je bila takrat po izračunih pomurskega gospodarstva 2 milijardi tolarjev. To je bil čas tolarjev. Seveda sem jaz enostavno v to verjel in takratna vlada je to tudi razumela in je naredila vse, da smo lahko naredili avtocestno povezavo do sosednje Madžarske in je bil ta promet sproščen potem 14. avgusta 2008. Politika mora gospodarstvu omogočiti, zagotoviti okolje, torej tudi cestno povezavo. Potem pa ne se vtikati v posamezne gospodarske subjekte, ne delati intervencij, se pravi ne državni ekonomiji. Mi zagovarjamo, da je treba gospodarstvu dati in omogočiti vse pogoje, da bo lahko delalo. Saj nam gospodarstveniki zelo preprosto polagajo na srce, pravijo: »Pustite nam, da delamo!«
Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 49. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 11. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije gospa Ljudmila Novak.
Seveda bom ta amandma podprla, in sicer gre za krožišče v Krtini. Vsi tisti, ki se vozite, vozimo po Štajerski avtocesti proti Ljubljani vemo, da se med Krtino in Domžalami naenkrat zgosti promet v tistih najbolj prometnih urah. Takrat vozniki iščejo vse obvozne poti, kako bi prišli v Ljubljano ali pa na neko drugo mesto. Zato je prav to križišče v Krtini izredno obremenjeno, to je glavna cesta proti Moravčam, novo naselje je tam, delno kmetijsko območje, skratka približno 200 metrov od izvoza Krtine in v tem času se promet zelo zgosti oziroma na tej točki in lahko celo pride do zastoja pri izvozu iz avtoceste. Ni mi jasno, zakaj je tukaj načrtovano križišče in ne krožišče, glede na to, da vemo, da so krožišča bolj pretočna in tudi bolj varna, ker se mora promet upočasniti. In zato sem predlagala spremembo in tudi dodatna sredstva za to, prav za to križišče, da ga spremenimo v krožišče, s tem povečamo pretočnost in tudi povečamo varnost. Ne gre za tako velika sredstva. S tem, da se tudi okoliško prebivalstvo s tem strinja in si tega želi. Mislim, da za prometno varnost bi bilo to za vse dobro.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Glejte, saj to je podobno kot to, koliko je haloz. Zdaj, da neka političarka, ki jo zelo cenim, o nekem križišču [[…]]Jaz imam tudi tam na Koroški cesti v Mariboru neko krožišče in dokaj ponesrečen eksperimentalni primer, bil sem trikrat tik pred tem, da me niso ubili. Mogoče bi ta denar moral zamenjati v tisti točki dnevnega reda, ko smo imeli o preventivi v prometu. Mariborčani si tudi želimo, da bi uredili ceste, promet in vse skupaj. Jaz si tudi želim, da bi tisto naročilo, ki je blokirano zdaj na Slovenskih železnicah zaradi uspešnega lobiranja Siemensa, šlo naprej. Veste, ne moremo se na tak način pogovarjati. Mi bi morali kategorizirati in ovrednotiti najbolj rizične odseke, morali bi pogledati, kaj je na pol zgrajeno, pa bi se verjetno izkazalo, da ima mogoče mag. Grims bolj prav kot Branko Zorman, in se nekako odločiti. Veste, urejanje prometa ni tako, kot slovenska politika, si upam trditi, pa to ne leti nate, Ljudmila, lapa. Urejanje prometa so v osnovi resna stohastična vprašanja. Verige Markovskega. Pa imamo nekaj dobrih firm v Sloveniji, ki znajo to početi, pa delajo več v tujini kot pri nas. Je to neko področje, ki ga kar obvladam, in tudi o tem govorim v imenu Levice, ker sem se s tem področjem tudi kar nekaj časa ukvarjal in sem se moral o tem področju podučiti, ker ne maram za razliko od številnih, kar nekaj na pamet govoriti. Jaz verjamem, da bi vsak rad to obnovil. Ampak če že to rabimo, potem pa naredimo, evo, ker hodite v Ameriko, kot ameriški kongres, vsak kongresnik ima svojo postavko pri proračunu. Pa bo pri 9,7 milijard vsak od nas, pa dajmo biti skromni, v Sloveniji je 10 jurjev ogromno denarja, pa bo vsak poslanec ali poslanka imel 100 jurjev, to je 9 milijonov, pri 9,7 milijard, pa se bo vsak odgovorno odločil za kaj bo dal. To bi bila potem neka resna zadeva, ker to je zdaj šarada, nekaj se bo podprlo, nekaj se ne bo podprlo, pa nehajmo se [[…]]da ne rečem kaj. Potem bo Han rekel, da mogoče mu pa tisti prometni znak ne odgovarja, ki zavija v domačo ulico, pa bo to amandmiral. Dajmo biti resni. Se opravičujem, Matjaž. Hvala. Zaradi tega bomo vzdržani pri tovrstnih glasovanjih, ker to enostavno ni resno. Cenim vse poslanke in poslance, za razliko od večine številnih vas, ki verjetno ne cenite mene, ampak volitve se dobiva na neke druge in drugačne načine v resnih parlamentarnih demokracijah. Se pa opravičujem, da sem napičil zdaj, ker je ravno Ljudmila govorila, ker bi verjetno moral koga prej.
Postopkovno je želela gospa Ljudmila Novak.
Protestiram, čeprav tudi spoštujem kolega Trčka, da je šel v polemiziranje z menoj ali s komerkoli. Gre za obrazložitev glasu. Tako, kot vsak drug obrazloži svoj glas, po navadi se poslanci pač potegujemo za področja, kjer smo doma, ki jih poznamo, kje so problemi in jaz ne oporekam nikomur, ki se je zavzel za svoje področje. Jaz ne govorim o neki x cesti, ampak o izredno pomembni državni cesti, v neposredni bližini avtoceste, ki je pomembna ne samo za Moravško dolino, ampak tudi za Zasavje, to se pravi, za izredno pomembno prometno pot, kjer je pač problem. Jaz sem predlagala rešitev, povedala sem v svoji obrazložitvi zakaj. In prosim, kolega Trček, da v tej obrazložitvi amandmajev ne polemiziraš. Torej, prosim, če opozorite kolega poslanca.
Imate tudi prav, gospa Ljudmila Novak, v zadnjem stavku se vam je sicer tudi opravičil. Če se strinjate, nadaljujemo z delom. Je še kakšno postopkovno. Ne. Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Zvonko Lah. Izvolite.
Jaz bom tudi ta amandma podprl, ampak bi se navezal na razmišljanje kolega Trčka. Jaz sem že na samem odboru tudi poudaril, da imamo preko 500 postavk odprtih projektov v Sloveniji na cestni infrastrukturi, ki se vlečejo tudi 30 let. Veliko je križišč, kjer so odprti projekti na državnih cestah, ki bi bilo bistveno boljše, da zdaj bi bila zgrajena krožišča. Občine po navadi financirajo tako umestitev v prostor kot projekte, potem pa pripravijo vse državi, praktično do gradbenega dovoljenja, potem pa bi država morala to investicijo izpeljati. Že včeraj sem povedal, da bi morali iti še korak naprej in bi morali ta denar za to investicijo dati občini, pa bi bili ti objekti zgrajeni vsaj s polovično ceno, če ne še ceneje. Ampak enkrat moramo narediti konec temu in začeti čistiti, ne pa da imamo špeh 500 projektov, kjer za 500 projektov krajani upajo, da bodo enkrat zgrajeni, pa se vleče 20 let. Prvič so zastareli projekti, bi bila potrebna druga rešitev, in to je brez zveze. Sicer pa tudi program razvoja državnih cest čakamo že 20 let, kjer bi država morala narediti program, kje so prioritete, kaj bomo zgradili, zaradi drugega razvoja, tudi gospodarskega razvoja. Investitorji upajo in verjamejo, da bo v nekaj letih zgrajena cesta ali pa pripeljana elektrika, začnejo graditi, potem pa se stvar ustavi, ker država svojega ni naredila, kar je obljubila. Koliko je škode na tem področju. Zato se strinjam z razlago, delno, ampak pri nas drugače ne gre kot na ta način, da vsak pač svoje hoče skozi spraviti.
Obrazložitev glasu v svojem imenu dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Se še enkrat opravičujem kolegici, ki sem ji dal možnost, da je še enkrat povedala, kar je kot izkušena političarka izkoristila, in za to ni fasala opomina. Glejte, mi imamo nekaj čez 6 tisoč naselij v Sloveniji, nekaj manj kot v 6 tisoč živijo ljudje. Bom vam razložil na primeru, ki mi ga je povedal kolega Rajić iz SMC. Norveška je neprimerno bogatejša od nas, pa še nafto ima povrhu in nima avtoceste med Oslom pa Bergenom. Nima je. Ker so se odločili, da ne gredo v to, imajo dobro letalsko povezavo, imajo dobro železniško povezavo. Tudi tako se da reševati. Tudi to bi bila odgovorna politika, kjer se z Lahom strinjava, kaj pogledati in kaj prevetriti. A veste, ko se jaz iz Maribora peljem z vlakom mimo Zasavja, saj mi je vse fino, ko se pa moram enkrat pripeljati, recimo, v Hrastnik, pa če bi hotel h kolegu, ki sem ga prej omenil, še na pivo zavit, potem se ne bi naprej vozil več z avtom, je pa potem neka druga zgodba. In ta konkretni odsek je zelo nevaren odsek. Res je. Vendar način, kako se to rešuje, je napačen. In ta napačen način se gre v slovenski politiki že 25 let. Isto je, kot je način, kako se napačno sili v gradnjo nekih hidroelektrarn. A veste, saj mi Štajerci iz Maribora tudi če dve, tri pretočne hidroelektrarne ruknemo kam noter med naše elektrarne. Dajmo se zresnit in dajmo bit odgovorni! Hvala.
Je še kakšna obrazložitev? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 44. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 12. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 46. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 13. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. S tem amandmajem predlagamo, da se dajo sredstva za umeščanje obvoznice Ribnica v letu 2018. Glede na to, da je Ribnica industrijski center, da se dodatno gradijo nove industrijske kapacitete tudi v Kočevju, Yaskawa je začela z gradnjo. Da ste za Yaskawo zagotovili približno 7, 8 milijonov evrov državnih virov, je povsem normalno, da se že ob dosedanjih prometnih zamaških na območju Ribnice da vzporedno tudi nekaj denarja za umestitev in potem v nadaljevanju tudi za zgraditev obvoznice Ribnica. Mislim, da je neprimerno, da najtežji tovorni promet, tranzitni promet poteka mimo ene največjih osnovnih šol v Sloveniji, da ta promet poteka mimo vrtca, športnih objektov, in to predstavlja pravzaprav veliko nevarnost za vse te uporabnike, predvsem pa je velika nevarnost za šolske otroke. Glede na to da zdaj koalicija kar serijsko a priori zavrača vse vložene amandmaje, predlagam, da si vzamete vsaj toliko časa za te naše predloge amandmajev, in tudi za tega, kot ste si za Ahmeda. 30 tisoč ljudi je vezano na to obvoznico, to se pravi cela Ribnica in Kočevje, dnevno je prometa krepko preko 10 tisoč vozil, celo do 15 tisoč vozil v konicah, in mislim, da je prav, da te prometne zadeve urejamo paralelno z razvojem tudi industrijskih kapacitet. Ne nazadnje najbrž bo na tem območju tudi nastal nek lesnoindustrijski center, kar je spet neposredno vezano na tranzit, na tovor in na prevoz voluminozne robe. Pričakujem, da koalicija zmore tisto, kar bomo storili mi, to se pravi, podpreti nek razvojni projekt, nek projekt, ki predstavlja varnost, in sprožiti postopek umeščanja in v nadaljevanju tudi izgradnjo te obvoznice, ki je več kot nujno potrebna. Mi bomo ta amandma podprli.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, gospa Ljudmila Novak.
Seveda bom tudi jaz ta amandma podprla. Pogosto se vozim po tem območju in vidim, kako otežen je promet v te konce. In glede na to, da smo tudi tako počasni pri dokončanju izgradnje železniške proge Ljubljana–Kočevje, je cesta posledično toliko bolj obremenjena. Tudi glede na to, da imamo tam pomembna podjetja in zdaj smo videli, da tudi Kočevje bo dobilo nova podjetja, se bo promet iz dneva v dan še povečeval. Mislim, da je izgradnja te obvoznice nujno potrebna, zato bom seveda ta amandma podprla.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Glejte, gospod Tanko je rekel: »Normalno je.« In je potem nadaljeval. Nekdo, ki je pozorno to poslušal, pa če je v prvem razredu osnovne šole, mu je bilo jasno, da je bilo to umeščanje v prostor zelo nenormalno. In gospod je tudi o nekem, ki ni Ahmed, ampak Ahmad ima ime, govoril vmes, zato me prosim ne prekinjati. In takih umeščanj v prostor je več kot preveč. In to je posledica te politike, ki jo 25 let gledamo. Nekaj minimalno kompleksnega ne znamo umeščati v prostor. Jaz bom vzdržan, ampak to zadevo je treba rešiti, kot je bilo treba rešiti, ne vem, čez Dolgo vas, ko so kamioni vozili. Verjetno bi bilo treba tudi razmisliti, kje smo imeli neka degradirana območja, kje imamo neko infrastrukturo, kje je nimamo, samo malo »povuci, potegni«, kdo si bo kje izboril, nekam bomo nekaj »ruknili«, potem bo pa milijon nekih problemov, potem bo pa še politik, ki bo to reševal, iz tistega okolja frajer. Pa ne leti to na gospoda Tanka. So ministrstva, kjer bi to morali urediti, saj živimo v 21. Stoletju. Evo, tam poslanec na številki 90 rad govori o tehnologiji, o informatiki, gor in dol, pa vse se da pogledati! A se prej ni vedelo, da je tam tista šola? Kdo je odgovoren za to? »Rukniti« ga s šihta. Pika. Gotovo.
No, no [[…]]
Ne glede, iz katere kvote je. Ne, spoštovani predsednik Državnega zbora, konflikte je treba odpirati in o zadevah se resno pogovarjati. To je zelo lep primer, ki kaže [[…]]
[[…]]med razpravo [[…]]
[[…]]to ni razprava. To je obrazložitev glasu, ki lepo kaže, da mi ne znamo umeščati v prostor. Vsaka politika se zna hvaliti. Mi smo tega privlekli, mi so onega privlekli. Privlečete pa vedno še probleme zraven, ki jih bomo morali reševati. Mi bomo tudi pri tej zadevi vzdržani, ampak dajmo neko osnovno resnost začeti razvijati v tej hiši in v nekih procesih. Skoraj nič se ne dogaja izven okolja in prostora. Ujeti smo tudi v čas. In skrajni čas je, da se ob Levici še kdo tega začne zavedati v tej bajti. Hvala.
Eno stvar bom vseeno, preden bom dal besedo naprej, ugotovil, da vsekakor te obrazložitve glasu trajajo več kot razprava o teh amandmajih. Na to sem že opozarjal takrat, ko smo o tem govorili. Odrejam 15 minut odmora. Nadaljujemo ob 11.45.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Nadaljujemo prekinjeno sejo Državnega zbora. Smo pri amandmaju številka 13 Poslanske skupine SDS. Je še kakšna obrazložitev glasu? Postopkovno, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Glejte, tole, kar se dogaja na tej seji pri obrazložitvah glasu, vam vsakič nekoliko uide izpod nadzora. Če imate kakšno posebno toleranco do gospoda Trčka in njegovih izpadov, potem predlagam, da nam to poveste, da tudi drugi potem nastavimo svoje razprave oziroma obrazložitve drugače, ne pa na enako nizek nivo. Glede na to, da sem vam že v prejšnjem postopkovnem predlogu predlagal, da si vzamete čas in tiste poslance, ki imajo celo doktorat, pa še niso osvojili, kaj pomeni obrazložitev glasu, o tem podučite. Še toliko težje človek te napake ali pa diskurze razume, ker ima poslanska skupina, iz katere prihaja gospod Trček, celo predsednika Komisije za poslovnik. Težko je razumeti, da se obrazložitve glasu ne da izpeljati drugače. Ampak predlagam vam, da ste pri svojem vodenju dosledni, ne da se vsakič malo nekdo nasmehne in dopustite diskreditacijo kogarkoli izmed nas poslancev. Če je gospod Trček v Državnem zboru tisti, ki se razume na vse teme od a do ž in je profesor za vse v tem parlamentu, potem je treba nekoliko spremeniti tudi Poslovnik Državnega zbora, da damo njemu to ekskluzivno pravico. To pobudo lahko daste vi, lahko kdorkoli naslovi, lahko jo naslovite na predsednika Komisije za poslovnik, ki to mirno gleda in se ne odziva. Glejte, če se hočemo iti neko resno sejo, sprejemanje proračuna je resen postopek, amandmaji, ki so vloženi, so korektni, če ne bi bili, jih ne bi bilo v tem predlogu glasovanj, se pravi, so popolni, so tehnično izvedljivi, so sprejemljivi, samo vprašanje politične odločitve je, ali se katerega podpre ali ne. In, gospod predsednik, glejte, naredite tisto, kar kot tisti, ki vodi sejo, morete in morate narediti. Če se gospoda Trčka ne da drugače opozoriti kot z opomini, ga pač opomnite, vendar tretji opomin pomeni, da ga odstranite s seje. Morda pa tudi kakšno testiranje pred glasovanjem še naredite, kakšno osebno testiranje, ker očitno gre morda še za kakšne druge stvari zraven. Hvala lepa.
Torej bomo nadaljevali na enak način, kot smo delovali do zdaj. Sodim, da praktično ena obrazložitev do sedaj ni bila popolna v tistem smislu, o čem je ta obrazložitev, torej sam lastni glas pa vse druge pustiti na miru brez nagovarjanja, brez prošenj, brez teh [[…]]Vse to so pravzaprav v osnovi kršitve. In zdaj ali se dopusti vse ali pa se ne dopusti nič. Glede na to, kako se je zadeva razvila, moram v tej osnovni maniri nadaljevati. To postopkovno, ki je usmerjeno samo na enega poslanca, pa tudi ni povsem ustrezno, moram priznati. Zato si ne želim še enkrat postopkovnega z vaše strani kot odgovor na to. A je možno? Postopkovno, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Moj postopkovni predlog je predlog, ki sem ga že večkrat ponovil, da veljajo v Državnem zboru pravila za vse enako po poslovniku. Že večkrat sem tudi povedal, da edina dva, ki nekako »faševa« del poslovnika, sva trenutno odsotni kolega Kordiš in jaz. Jaz moram ponoviti, da veliko večino slabega, kar sem se naučil v teh treh letih, sem se naučil od gospoda, ki je prej govoril. Jaz sem štel, ko smo imeli tisto znano sejo o Ivanu Janezu Janši, 29 postopkovnih predlogov je imel gospod Tanko, pri 29 sem nehal šteti. 25 jih je bilo eklatantna kršitev postopkovnega vprašanja, pri štirih pa, če bi jaz bil na vašem mestu, predsedujoči, bi mogoče pri enem in pol pogledal čez. Skratka, ne vem, če sem jaz ravno oseba, na katero se nekaj nanaša, pa za razliko od kakšnih ljudi, ki so včasih več v Parlament baru, kot v parlamentu, Trček nima nobenih težav s testiranjem kakršnimkoli. Lahko mi tudi spol testirate, kar je nek vaš predhodni sklic zahteval od nekih poslank, kar govori več o vas kot o meni, ki ste v Državnem zboru že 17 let. Skratka, dajmo sejo peljati naprej po poslovniku. Hvala.
Obrazložitev glasu v lastnem imenu gospod Janko Veber.
Hvala za besedo. Amandma bom podprl, kajti obvoznica mimo Ribnice se nahaja na tretji a razvojni osi, in kot vemo, so razvojne osi ene od prioritetnih investicij ali pa usmeritev države, kam bo vlagala denar, da se omogoči hitrejši in enakomernejši razvoj. Torej tretja A razvojna os je ena tistih, ki je opredeljena tako v strategiji prostorskega razvoja Republike Slovenije. Gre tudi za daljinsko cesto, torej gre za mednarodno povezavo in tudi izjemno obremenitev zaradi številnih migracij proti glavnemu mestu, torej proti prestolnici. Investicija je tudi sestavni del prometne politike. Na to, da gre za pomanjkljivo načrtovanje investicij na tretji a razvojni osi, je opozorilo tudi Računsko sodišče, ko je pregledovalo izvajanje ukrepov na tretji a razvojni osi in ima podlago tudi v opozorilu Računskega sodišča, da je treba pristopiti vendarle bistveno bolj načrtovano k urejanju posegov na tej prometnici. Po končani investiciji tretji pas Pijava gorica ni niti en prostorski akt bil začet oziroma investicija umeščena v prostor, tako da bi lahko v prihodnjih letih načrtovali resnejše posege. Torej je v strategiji prostorskega razvoja in ta denar dejansko omogoča, da se pospešijo vsi postopki in pridemo do tiste najnujnejše investicije na tej 3. a razvojni osi. Hvala.
Postopkovno, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz sem čakal, da se boste odzvali na to, kar je prej postopkovno izvajal gospod Trček. Niste se odzvali. Njegov predlog ni bil postopkovni, ampak je bila razprava in obračunavanje z neko stvarjo. Najbolj sramotno je pa to, da tisti, ki je protiustavno glasoval, obtožuje nekoga, da je nek postopkovni predlog imel v primeru opozarjanja na tiste neumnosti, ki so se takrat dogajale. Pa še veliko vas je bilo zraven, skoraj 70. Gospod predsednik, predlagam, da spoštujete poslovnik, da so postopkovni predlogi postopkovni, da so obrazložitve glasu obrazložitve glasu, da so razprave razprave in tako naprej in tako naprej. Glede na to, da vodite sejo, da ste nekoč zlahka delil opomine in ne vem kaj še vsem poslancem SDS, predlagam, da to naredite isto sedaj tudi za poslance Levice in tudi za vse druge poslance, ki delajo špetir v Državnem zboru. Sprejemanje proračuna je resna zadeva in tu si nek gospod, čeprav prihaja s FDV z doktorsko titulo, pač ne more privoščiti vsega, kar mu v glavo pade. Naj rešuje probleme tam, kjer jih lahko, če mu kaj ne paše v proračunu bi lahko predlagal amandmaje in tako naprej. Ostali smo to storili, travme, ki mu jih to povzroča, naj rešuje kje drugje in v drugem času. Predlagam, da ga opozorite, da se drži načina dela, ki je predviden za sprejemanje amandmajev, za obrazložitev glasu in da tudi z neko spoštljivostjo vodite sejo in zaščitite poslance, ki so predmet takih, bom rekel, »trčkastih« amandmajev oziroma pripomb. Hvala lepa.
A je treba? Na isti način se obnašate in zahtevate zdaj zaščito. Ja, povsem isto počnete in zahtevate hkrati zaščito! Pa to je neverjetno! To je res neverjetno. Eno in isto kar naprej. Odrejam, tokrat pa enourno prekinitev [[…]]Ne! Polurna bo dosti. Do 12.35.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo prekinjeno sejo Državnega zbora. Ostali smo pri proračunskem uporabniku 2330, Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, pri amandmaju Poslanske skupine SDS številka 13 k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Ali je še kakšna obrazložitev glasu ali karkoli podobnega? Postopkovno najprej dr. Matej T. Vatovec.
Najlepša hvala, predsednik. Vrnil se bom na tiste pol ure pred prekinitvijo. Rad bi izpostavil neko pomembno razliko, ki se je dogajala v tem pingpongu, če naj tako imenujem, in v tem, da med tistim, kar je povedal Franc, in kar je povedal kolega Tanko, obstaja neka majhna, ampak zelo pomembna razlika. In to je, da je razprava, ker ni bil postopkovni predlog, kolega Tanka, bila osebna diskreditacija. Po eni strani osebna diskreditacija enega konkretnega poslanca, po drugi strani pa tudi diskreditacija ene od izobraževalnih institucij v tej državi. Jaz razumem vašo tolerantnost v takšnih primerih, kjer pravite, ko enkrat dopustite takšne zlorabe, jih morate dopustiti vsem, vendar mislim, da morate kljub vsemu kot predsednik biti pozorni na te majhne nianse. Tako vas jaz – in to je moj postopkovni predlog – na nek način pozivam, oprostite mi to, če je morda predrzno, da enostavno spoštujete tisto, kar sta določbi 75. in 282. člena Poslovnika Državnega zbora, ki govorita jasno o tem, da ste vi tisti, ki vzpostavljate red na tej seji, in tisti, ki poslovnik tudi razlagate, kar je tudi deloma odgovor k pozivu kolega Tanka, naj se kot predsednik Komisije za poslovnik tudi oglasim. Tako dajem besedo Poslanske skupine Levice, da nismo in ne bomo zlorabljali postopkovnih predlogov, pričakujem pa, da se bo ta seja tudi po tej prekinitvi nadaljevala brez podobnih zapletov. Pričakujem pa tudi, da bodo določbe poslovnika striktno in resno upoštevane.
Obrazložitev kasneje. Je še kakšna obrazložitev? Obrazložitev glasu v svojem imenu, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom ta amandma podprl. Kot ste že iz razprave in obrazložitev nekaterih poslancev, tudi drugih političnih strank najbrž zaznali, je sprejetje tega amandmaja potrebno, če se hoče karkoli zagotoviti v smislu skladnega regionalnega razvoja, v smislu dostopnosti področja. Neobičajno je, da vlada nekam investira in spodbuja investicijo v neko okolje z dodatnimi proračunskimi viri, na drugi strani pa ne zagotavlja razvoja prometne infrastrukture, ki bi temu sledila. Po drugi strani moram reči, da sem tudi razočaran nad tem, da Vlada napiše, da so amandmaji, ki jih predlagamo pri prometni infrastrukturi, tehnično izvedljivi. Ne strinja se pa z virom, kjer sredstva jemljemo. Ampak katerikoli vir napišemo, katerakoli poslanska skupina, je vedno neprimeren. To je težko razumeti, da pri 10 milijardnem proračunu ni možno spremeniti zadeve niti za 50 tisoč evrov. Tako dobrega proračuna niti bog ne naredi, kot ga je vaša vlada, da se ne da popolnoma nič premakniti. Je pa problem tudi v tem, ker marsikdaj jemljemo tudi pri ministrstvu za javno upravo, da je minister oziroma predsednik Vlade določil svojemu osebnemu tajniku tri razrede višjo plačo, mimogrede. Se pravi, da je gospod Krajc napredoval iz 55. v 58. plačilni razred, kar pomeni, da ima ta gospod, ki je uradnik, višjo plačo kot večina poslancev Državnega zbora. To pa ni bil problem. Če pa mi predlagamo kakršnokoli spremembo, pa so problemi že pri decimalnih vejicah. Skratka, predlagam, da tudi malo naštelate svoje kriterije in svoje vatle in da pristopite k razumevanju tudi za potrebe drugih sredin, kot samo [[izklop mikrofona]]
Najprej bom vseeno, glede na to, da sem dobil informacije glede tega zadnjega konkretnega – tisto, kar se ta trenutek dogaja na Vladi, nima povsem nobene zveze s tem. Tako da bi prosil, da takšnih podatkov ne navajate. Ampak moram poseči v takem primeru, če izvem za informacijo. Če ne, potem ne izvem. Je še kakšna obrazložitev? Ne. Potem glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 40. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 14. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Tudi ta odsek je, tako kot je že prej kolega Veber povedal, del 3. a razvojne osi, se pravi, ključne prometne žile od Petrine do Ljubljanskega barja. Praktično ves tranzitni promet, ki gre v obe smeri, poteka po tej cesti in gre za pot, ki gre preko večjih naselij, tam je približno 700, 800 ljudi, veliko šoloobveznih otrok, neurejeni pločniki, neurejene avtobusne postaje in tako naprej. Gre za amandma, kjer bi ta proces izgradnje v bistvu realizirali. Tudi tu Vlada napiše, da je amandma tehnično izvedljiv in ga zavrača samo zato, ker posega v načrtovanje obveznosti Ministrstva za javno upravo, v prostore, najbrž, državnih uradnikov in pa v plače državnih uradnikov, ki jih boste z neko spremembo akta najbrž v kratkem času bistveno popravili. Obrazložitve, s katerimi branite, so zelo slabe. Po eni strani zlahka zagotovite 120 milijonov za razne migrantske zadeve, naredite in dobite 200 milijonov za firmo 2TDK, kjer imamo dve osebi zaposleni in nobene stvari se še skoraj ne dogajajo. V takih primerih je pa težko najti 100, 200, 300 ali ne vem koliko tisoč evrov, v konkretnem primeru 200 tisoč evrov. To je nepojmljivo. Da se na tak način pristopa do predlogov, ki jih dajo poslanske skupine in se samo glasuje, potem je tu nekaj narobe. Narobe je s financami v tej državi, narobe z resornim ministrstvom v tej državi in veliko narobe z vlado kot celoto v tej državi. Če ne prepozna nevarnosti, če ne ve, kje se da karkoli narediti, ampak vztraja samo zato, ker naj bi se jemalo nekomu, ki itak bo denar zapravil za stvari, ki ne bodo imele nobenega učinka ne na varnost ne na BDP ne na kakorkoli, je to skrajno neresno. Tudi obrazložitve, ki jih je dala Vlada so neresne. Mi bomo ta amandma podprli.
Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti pa 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti pa 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 15. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti pa 47. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti pa 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju k podprogramu Vzdrževanje javne železniške infrastrukture. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti pa 48. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti pa 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2550, Ministrstvo za okolje in prostor. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Upravljanje z vodami. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti pa 46. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti pa 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k podprogramu Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednost. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev, mag. Alenka Bratušek.
Mi bomo svoj amandma podprli. Želim vas pa samo še enkrat spomniti, za kaj gre. Gre za Triglavski narodni park, gre za sofinanciranje občinskih projektov, ki se morajo izvajati skladno z Zakonom o Triglavskem narodnem parku. 80 % bi morala zagotoviti država. Od leta 2010 do danes je zagotovila nič. Ne pozabiti, spoštovane kolegice in kolegi, da smo soglasno vsi, od tam do tam in vsi vmes, podprli sklep, ki je Vladi naložil, da bi v proračunu to morala zagotoviti. Soglasno smo potrdili ta sklep. Jaz upam, da boste spoštovali svojo odločitev in ta moj amandma danes podprli.
Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti pa 44. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti pa 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Stanovanjska dejavnost. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, Luka Mesec.
Hvala za besedo. Mi smo ta amandma predlagali, ker Slovenija že 25 let nima nobene stanovanjske politike. Posledice tega danes poznate vsi. Najbolj na koži pa jih čuti moja generacija. Se pravi tista, ki se zdaj do stanovanj ne more prebiti. Kupiti stanovanje v kakšnem urbanem središču v Sloveniji postaja utopija, najemnina ti lahko pobere tudi pol plače, in to nadpovprečne, ne povprečne, ali več. Kaj počne država? V proračunu je odmerjenih, pazite, 790 tisoč evrov za nacionalni stanovanjski sklad za celo leto 2018. Kaj si lahko s tem privoščimo? Tri garsonjere v Ljubljani bi lahko nacionalni stanovanjski sklad s tem denarjem odkupil. Ob tem se ta nacionalni stanovanjski sklad obnaša kot de facto nepremičninska agencija. Poznate zgodbo Zelenega gaja na Brdu pri Ljubljani. Stanovanja tam se prodajajo po 3 tisoč 300 evrov na kvadratni meter. Če želite kupiti 38 kvadratno garsonjero od nacionalnega stanovanjskega sklada, ki naj bi bil korektiv na trgu, boste plačali 140 tisoč evrov. Najdražja vrstna hiša stane 820 tisoč evrov. Si lahko kdo v tej dvorani sploh privošči to? Mislim, da niti tukaj ne, kaj šele ostali prebivalci te države. Edini način, da stvar rešimo, je, da investiramo bistveno več v stanovanjsko politiko kot investiramo zdaj, in iz stanovanjskega sklada naredimo stanovanjski sklad, ki bo korektiv na trgu, bo zmanjševal cene najemnin in nakupa stanovanj. Ne pa jih vzdrževal, kot mi je zadnjič na poslansko vprašanje odgovorila v bistvu pristojna ministrica in s tem se hvali konec koncev tudi šef tega sklada Črtomir Remec. Mi smo zato vložili amandma s katerim se vsaj deloma začne blažiti ta malus v proračunu in dodajamo dodatna sredstva v stanovanjsko politiko. Upam, da boste amandma podprli. Mislim, da sem razloge dovolj nazorno opisal. Hvala.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Obrazložitev glasu v lastnem imenu, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Jaz se v bistvu strinjam z gospodom Tankom, ki je rekel, da je ta proračun boljši, kot bi ga lahko bog naredil, čeprav sem na slab dan agnostik, na dober pa ateist. Danes je slab dan, ker se do proračuna neodgovorno vedemo. Ta država in družba, dajmo biti odkriti, v 25 letih ne le da ni vzpostavila stanovanjske politike. Kdorkoli mi bo rekel, da ima Slovenija stanovanjsko politiko, na način, kot je hotel gospod mene diskreditirati, bi ga nekam poslal, pa ga ne bom – nima nobene resne politike za mlajše od 40 let. Če se že pogovarjamo o proračunu, je to tudi skrajno in makroekonomsko neodgovorno. Slovenski gradbeni sektor, kot se ga ni razsulo, bi lahko imel dovolj dela ne na način, da so tako nore cene stanovanj, ampak na način izgradnje kvalitetnejše arhitekture in urbanizma. Tukaj bi lahko bila tista njegova dodana vrednost. Odgovorna politika mora omogočiti ljudem, od katerih bomo navsezadnje imeli penzije, če nas ne bo kap vmes zadela – kaj? Da na cenejši način pridejo do stanovanj in tisto razliko, tisti denar, ki ga v bistvu zmečejo v nek beton, pa če hočejo dostojno živeti, morajo cele dneve delati in sploh v tistem betonu ne morejo biti, dajo za kaj drugega. S tem se ustvarjajo nova delovna mesta, dame in gospodje! Smo pa ena najbolj gozdnatih držav, pa betoniramo do nezavesti. Stolpnice se dandanes že iz lesa delajo. Glasoval bom za.
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 64. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 64.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611, Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve, enake možnosti. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Denarna socialna pomoč. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Levica, Luka mesec.
Hvala za besedo, še enkrat. Po sklepu Odbora za delo, mislim da je bil junija letos, je Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve po osmih letih vnovič pripravilo izračun minimalnih življenjskih stroškov v Sloveniji. Ugotovilo je, da je za odraslo samsko osebo minimum 613 evrov mesečno. Če od tega minimuma odštejemo sredstva za rekreacijo, kulturno potrošnjo, zavarovanja, stanovanje, pa pridemo do golega eksistenčnega minimuma, ki znaša 441 evrov. Vsi veste, koliko znašajo minimalna socialna nadomestila v Sloveniji, 289 evrov trenutno. Ministrstvo zdaj obljublja, da jih bo dvignilo na 75 % tega, kar je samo preračunalo, da je goli eksistenčni minimum v tej državi. Temu primerna so tudi sredstva v proračunu. V Levici smo zato predlagali amandma, da se zagotovi dovolj sredstev v proračunu, da bo lahko vsak, ki dela ni zmožen, dolgotrajno brezposeln, dobil vsaj toliko denarja, kolikor so po izračunih ministrstva minimalni življenjski stroški v Sloveniji, goli eksistenčni minimum, torej 441 evrov. Gospodarsko rast imamo in ne samo naša poslanska skupina, ampak poslanci vseh vrst in barv že cel mandat opozarjate na to, da bi se gospodarska rast morala začeti poznati tudi na blaginji ljudi. To je treba začeti pri najrevnejših. Ukrep, ki ga predlagamo v proračunu, je lahko začetek tega, da ta država ne bo več služila samo nekaterim, ampak vsem. Amandam bomo podprli.
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 66. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 66.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Programi v pomoč družini. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, gospa Iva Dimic.
Prihodnji teden, 25. novembra je mednarodni dan proti nasilju nad ženskami in otroki. Pred kratkim smo tudi sprejeli v Državnem zboru Zakon o preprečevanju nasilja v družini. Vse skupaj govori o tem in tudi razmere v Sloveniji, da je treba pomagati tistim, ki so potrebni pomoči. Pomoči so potrebni tudi družine, ženske in otroci. Zato smo mi pregledu proračuna za leto 2018 ugotovili, da proračun na tej postavki ne sledi obljubam, danih pri sprejemanju Zakona o preprečevanju nasilja v družini. Govorim o podprogramu za programe v pomoč družini. Povečana sredstva na omenjeni postavki bi dejansko omogočala uvedbo nekih preventivnih programov, o katerih smo govorili, da obstajajo, da bi jih bilo treba glede na razmere in stanje v družbi zagotoviti. Pa vendarle se mi zdi, da je s te strani bilo premalo storjeno in tudi v prihodnje so praktično nezagotovljena sredstva. Vsekakor vsi kolegi in kolegice ste se strinjali tako na sami seji odbora kot na plenarnem zasedanju, ko smo zakon o preprečevanju nasilja v družini sprejemali, da je treba več sredstev namenjati za preventivo. Preveč sredstev je trenutno po obstoječem proračunu usmerjenih v kurativo. Mi moramo preprečevati, ne pa odpravljati posledic. Sredstva v višini dobrega milijona in pol zagotovo bi bila pravi korak, da jih namenimo preprečevanju nasilja nad ženskami in otroki ter preprečevanju nasilja v družini v Sloveniji, ki je zelo pereč problem.
Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 47. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2613, Inšpektorat za delo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levice k podprogramu Urejanje in nadzor na področju dela. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 5, proti 60. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 60.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3330, Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k podprogramu Podpora raziskovalni infrastrukturi. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 42. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Podporne aktivnosti na področju izobraževanja in športa. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 57. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Izvajanje osnovnošolskih programov. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 45. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340, Ministrstvo za kulturo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižničarska dejavnost pod številko 1. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levice, Violeta Tomić.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. V Levici bomo podprli naš amandma, kjer predlagamo milijon evrov dodatka za varstvo kulturne dediščine, arhivsko in knjižnično dejavnost, podprli pa bomo tudi amandma NSi, ki povečuje sredstva na tej isti postavki. Predlagamo, da se sredstva premestijo s postavke Plačila prispevkov v proračun EU, kajti prepričani smo, da je načrtovanih sredstev na tej postavki več, kot bi jih dejansko bilo treba vplačati. Vemo in se zavedamo, da povečanje teh sredstev ne bo problemov odpravilo kar takoj in čez noč. Ta sektor je utrpel zelo veliko škodo in ta škoda je praktično nepopravljiva kar na hitro. Tako je pri živi kulturi, kajti priče smo odhajanju umetnikov in ustvarjalcev v tujino ali pa se mnogi tudi prekvalificirajo, kakor tudi pri kulturni dediščini, kjer nam infrastruktura propada. Od leta 2009 so se sredstva za kulturo zmanjševala, tako smo prišli na skoraj 50 milijonov evrov sredstev manj. In ti rezi so okrnili kakovost in obseg kulturne produkcije, predvsem pa so ogrozili tudi ekonomski in socialni položaj delavcev v kulturi. Zaradi pomanjkanja sredstev se tudi standardi varstva premične in nepremične kulturne dediščine v zadnjih letih nižajo, kar močno poslabšuje stanje kulturne dediščine, ki pa je vendarle javna dobrina najvišjega pomena. Rekli boste, da ni denarja. V največji krizi so mnoge evropske države povečevale proračune za kulturo. Med njih spadajo skandinavske države, kot so Danska, Finska, Švedska, pa tudi Malta, Belgija in Avstrija, s katero se tako radi primerjamo, naša severna soseda. Te države se zavedajo, da vlaganje v kulturo ni samo nepotreben strošek, ampak da je investicija z velikim multiplikatornim učinkom. Naš predlagani znesek milijon evrov je majhen. Majhen je zato, ker upamo, da bomo tako lažje dobili vašo podporo pri predlaganem amandmaju. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 55. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 55.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižničarska dejavnost pod številko 2. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, gospa Ljudmila Novak.
Seveda bom podprla amandma. Vsi vemo, da imamo v Sloveniji kar precej objektov, kulturnih spomenikov, ki so v zelo slabem stanju. Sama sem v zadnjem času obiskala tri, jih je pa še veliko več po celotni Sloveniji. Grad Cmurek oziroma Trate, kjer je državna last ta stavba, pa sicer notri je sedaj muzej norosti, ampak bolj prostovoljna dejavnost, kot pa resnično, kjer bi država izvajala kakšne aktivnosti. Dvorec Dornava, ki žalostno propada, pa je arhitekturni biser. Potem Studenice, samostan, cerkev. Že v antiki je tukaj šla rimljanska pot. Ogromno možnosti je za razvoj turizma, pa vsi ti objekti žalostno propadajo. Zakaj so pomembni? Slovenija se čedalje bolj tudi turistično razvija. Poleg tega da imamo zdravilišča, da imamo naravne lepote, zase vem, da kadar obiščem nek kraj, vedno obiščem tudi nek zgodovinski, kulturni spomenik, ker to je neka dodana vrednost tisti regiji ali pa tistemu kraju. Zato ne bi smeli zanemarjati teh spomenikov, ampak dejansko vlagati v obnovo in jih predati pravemu namenu. S tem bi celotna regija pridobila nova delovna mesta, več turistov in tako naprej. Ko sem se pogovarjala z odgovornimi na Ministrstvu za kulturo, prav za to področje, so mi dejali, če bi imeli 10 milijonov več denarja letno, bi lahko normalno obnavljali te spomenike, enega za drugim. Vsi pa vemo, da obnova enega gradu ali takega objekta iz 15., 16. stoletja je izredno draga. Ampak ko je to narejeno, se ta vloženi denar lahko nekajkrat pomnoži, glede na to kaj tista regija, tisti kraj s to obnovo pridobi. Zato prosim za podporo temu amandmaju, da bi lahko po neki normalni poti počasi obnavljali te naše kulturne spomenike, kulturno dediščino, ki, če bo propadla, ker propada, potem bo obnova čedalje težja ali pa jo bomo zavedno izgubili.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, Violeta Tomić.
Kot sem že prej omenila, vaš amandma bomo v Levici podprli. Vsi vemo, kako je pomembno skrbeti za kulturno dediščino in kako obnova kulturne dediščine dvigne kvaliteto življenja nekega okraja, kako preko turizma zaživijo prav vsi sektorji in kako multiplikatorni učinek ima takšna investicija, ki je mimogrede tudi zelena in ekološko najbolj neoporečna dejavnost. Kulturni spomeniki so nekaj, kar smo podedovali od naših prednikov. Tukaj bi morali s polno odgovornostjo skrbeti za njih in jih s popolno odgovornostjo tudi predati bodočim rodovom. Ni naša pravica, da pustimo, da se zaradi neke finančne krize, zaradi nekega šparanja ti spomeniki za vedno izgubijo. In veste, Slovenija bi morala svojo solidarnostno funkcijo malo bolje opravljati, kajti denar vedno je, narobe je prerazporejen. Kot smo že večkrat omenili, država bi morala skrbeti za to, da pobere davke tam, kjer je to možno, in dati tam, kjer je potrebno. To je naloga države in tako bi morala delovati bolj kot Robin Hood, žal pa mi, ki smo brali Alana Forda, vemo, da superhikovska logika dela te vlade ravno nasprotno – jemlje revnim in daje bogatim. Kulturna dediščina je pri nas močno podhranjena in tista, ki bi jo morali malo bolje hraniti. Imamo tudi primerjalno gledano zelo, zelo nizko stopnjo davka na dobiček podjetij in konkretnega davka na premoženje velikih vrednosti sploh nimamo, kar povzroča ogromno proračunsko izgubo tej postavki prihodkov. Davki na kapital pri nas so samo 3,3 % vseh davčnih prihodkov, čeprav je evropsko povprečje kar 7,2 %. Tukaj naj vas spomnim, je možnost za pridobivanje sredstev za tiste, ki so bolj potrebni, kajti s pravo prerazporeditvijo ne bomo v takšni zagati, češ, oh, tega pa ne moremo zdaj sfinancirati. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 43. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo končno zaključili z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu Predloga sprememb proračuna. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 26. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je posebni del Predloga sprememb proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o Načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 25. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo z odločanjem o posameznih delih predloga sprememb proračuna. Sprašujem predstavnico Vlade ali je predlog državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov usklajen. Besedo ima državna sekretarka na Ministrstvu za finance mag. Saša Jazbec.
Spoštovani predsednik, proračun je usklajen. Uskladitveni amandma ni potreben.
Ker je predlog sprememb proračuna usklajen, prehajamo na odločanje o Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2018 v celoti. Še obrazložitev glasu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Nova Slovenija bo glasovala proti spremembam proračuna Republike Slovenije za leto 2018. Iz teh najpomembnejših dokumentov pravzaprav se ne vidi, kam želi Slovenija, v katero smer gre razvoj Slovenije. Zato glasujemo proti. Iz teh proračunskih dokumentov se ne vidi, kakšna je pravzaprav ekonomska politika te Vlade, zato glasujemo proti. In nimamo strateških dokumentov, na podlagi katerih bi morali graditi te proračunske dokumente. Zato glasujemo proti. Mi se ne strinjamo s tem, da je za slovensko barko na morju vsak veter dober. Samo da je veter. Zato glasujemo proti. Obžalujemo, drage kolegice in kolegi iz koalicije, da niste bili sposobni vložiti minimalnega napora, da bi vsaj kakšen amandma, vsaj katere od opozicijskih poslanskih skupin bil sprejet. Mi smo nekoč to vajo dali skozi in jo pozitivno dali skozi. In je to bila zelo dobra vaja. Obžalujemo, da boste sami teh skoraj 10 milijard za 2 milijona ljudi kanalizirali po svoje, po vašem okusu, po potrebah predvolilne kampanje. To je vaša odgovornost, ne nazadnje imate vso svobodo in vso pravico. Odgovornost pa je izključno, izključno na vaši strani. Mi smo proti takšni politiki.
Obrazložitev glasu v imenu Slovenske demokratske stranke, mag. Marko Pogačnik.
V Slovenski demokratski stranki dopolnitve rebalansa proračuna za leto 2018 ne bomo podprli, in to iz več razlogov. Prepričani smo, da ta rebalans proračuna za leto 2018 ni takšna zgodba o uspehu, kot jo poskuša na nek način predstavljati koalicija in pa vlada Mira Cerarja. Tudi Fiskalni svet je dal pripombe na predlog proračuna. Presežek, ki ga naj bi proračun izkazoval v letu 2018, – gre zgolj za enkratni učinek 200 milijonskega priliva evropskih sredstev. Treba je povedati, da proračun v Sloveniji je bil v presežku do sedaj samo enkrat, in to takrat, ko je Vlado vodila Slovenska demokratska stranka in Janez Janša. Povedati je še treba, da namesto da bi se zadolževanje zniževalo, se dolg države v primerjavi z letom 2014 povečuje. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da glede na gospodarske razmere in pa na gospodarsko rast ter višje prilive v proračun za več kot eno milijardo evrov teh večjih prilivih ne občutijo državljane in državljanke Republike Slovenije, ampak ta sredstva Vlada porabi za svoje ugodje, ne porabi pa za upokojence, za javno šolstvo in za zdravstvo. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da bi gospodarsko rast morali občutiti tudi državljanke in državljani v svojih denarnicah. Žal, glede na porabo, kako si je to zamislila ta vlada, državljanke in državljani Republike Slovenije te gospodarske rasti ne bomo občutili na svojih denarnicah. Dodatno boste obremenjevali gospodarstvo in ne nazadnje bo ta vlada ostala v zgodovini zapisana kot prva vlada, ki v celotnem svojem mandatu ni potrdila niti enega amandmaja, ki ga je predlagala opozicija.
Obrazložitev glasu v Poslanske skupine Levica, Luka Mesec.
Hvala za besedo. Tudi mi v Levici tega proračuna ne bomo podprli. Razlog je preprost. Gospodarska rast bi se morala prevajati v blaginjo ljudi v tej državi. S tem proračunom se to ne bo zgodilo. Razloga pa sta dva. Eden je, da kljub rasti, presežkom, profitom, ki jih imamo v zadnjih letih, država zajame bistveno premalo na prihodkovni strani. Če nas postavite v primerjavo z drugimi državami Evropske unije, boste videli, da so naši davki na premoženje in pa davki na kapital praktično na repu Evrope. Tukaj ostaja ogromno rezerv, s katerimi bi lahko napolnili proračun in sredstva investirali v koristne dejavnosti. Drug problem pa je pri odhodkih. Vlada pravi, da nobena postavka ne bo rastla hitreje od splošnega strukturnega salda, kot mu reče, z izjemo ene, in to so stroški za vojsko. Ne govorimo niti o stroških za slovensko vojsko, ampak več ali manj o investicijah, ki jih bomo namenili za kupovanje orožja, ki ga bomo uporabljali v tujih misijah za Nato. A je to v interesu te države? Ni. A je to v interesu te države? Ni. Je to v interesu teh državljanov? Ni. Bomo pa, po napovedih Vlade, obljubah, ki jih je dala, do leta 2025 namenili kar 1,2 milijardi evrov v ta namen. Po drugi strani pa če pogledamo postavke, o katerih smo že govorili pri amandmajih. Stanovanjska politika 790 tisoč evrov, sociala, še naprej bodo prejemali prejemniki socialnih pomoči nekaj čez 300 evrov. Upokojenci, večkrat smo slišali, več kot polovica jih je še vedno na 500 evrih. Proračun je nekako bilanca dela vlade v letu. Zadnji proračun v mandatu je tudi nekako bilanca reform te vlade, ki jih je v svojem mandatu naredila. Pred nami je proračun, ki bo ohranjal nizko raven za upokojence, brezposelne, mlade, po drugi strani ne bo odpravljal temeljnih družbenih nepravičnosti. Ni prav, da je nekdo, ki se preživlja kot kapitalski vlagatelj ali pa oddaja stanovanja, obdavčen bistveno manj, kot nekdo, ki dela v tej državi, hodi v službo in plačuje bistveno višje davke, kot ta dva njegova sodržavljana. Konec koncev ne vidimo razvojnega preboja, ki bi ga vlada ob takšnih gospodarskih kazalcih, kot jih ima, ob takšni konjunkturi, kot jo je deležna, morala zamisliti v [[izklop mikrofona]]
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Ne. Obrazložitev glasu v lastnem imenu, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Kot sem že večkrat rekel, kot je tudi Luka na nek način rekel, in še kdo, proračun je v bistvu zgodba, če jo znaš prebrati. Številke niso nikoli zgolj številke. Ta proračun je dejansko dokaz, da ta vlada ob neki umiritvi, ki jo je izvedla, ki se je zgodila tudi zaradi nekih sprememb in na trgu in v okolju, ni šla v to, v kar bi nujno morala iti. V neke ključne reforme, o katerih govorimo. Ni šla v to, če navežem na neko metaforo nekoga pred mano, da bi za več ljudi življenje postalo bolj bonáca, Primorci bodo razumeli, kaj mislim s tem. Verjetno v zadnji tretjini mandata naslednje vlade, prihaja naslednja kriza. Ta vlada bi morala pripraviti, nekdo kima da ne, ampak glejte, Trček ni doktor za vse, Trček ne jamra, Trček veliko dela in bere in prihaja naslednja kriza, verjemite mi, in ta vlada ni naredila tega, ni začela z nekimi varovalkami, da se nam ne bo ponovilo tisto, kar se je zgodilo s tisto Pahorjevo vlado takrat, ko smo govorili kako bomo, ne vem, skakali na nek vlak. A veste, v mojih koncih pravijo Uzdaj se u se i u svoje kljuse.In katerakoli vlada bi morala malo bolj resno delovati v tem smislu. Ob Natu se ustanavlja zdaj še PESCO. Kaj bo PESCO? Da ob tem, kar bomo morali plačati ameriški vojaški industriji, bomo plačali še evropski vojaški industriji. Jaz sem zelo pozorno poslušal gospoda Cerarja, ki je razlagal proračun. Drug njegov vsebinski poudarek je bil obveze do Nata. Če je to drugi vsebinski poudarek v Republiki Sloveniji [[…]]Stavek dokončajte sami. Jaz bom glasoval proti.
Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 33. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da so spremembe proračuna Republike Slovenije za leto 2018 sprejete. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2019. Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Mir v dvorani, prosim! Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 29. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je splošni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 13. 11. 2017. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1318 Zagovornik načela enakosti. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k podprogramu Odprava in preprečevanje kršitev človekovih pravic. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, proti 59. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 59.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1611 Ministrstvo za finance. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k podprogramu Izplačevanje pravic. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 48. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1912 Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Delovanje sistema za zaščito, reševanje in pomoč. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, gospod Žan Mahnič.
Hvala, predsednik. V SDS bomo ta amandma podprli. Sedaj imamo popravni izpit. Prej smo bili za tri glasove prekratki, da bi dali ta dva milijona evrov gasilcem za prihodnje leto. Bodimo toliko in jim dajmo vsaj za prihodnje leto. Poslanci Bratušek, Hršak, Jurša, Nemec, Veber, Vilfan, prosim vas, ki ste se prej vzdržali, da pa za 2019 to podprete.
Še kakšna obrazložitev? Ne. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 42. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2130 Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Podpora tehnološkim razvojnim projektom. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Mi bomo ta amandma podprli. Da bom racionalen, povedal sem že pri proračunskih dokumentih za leto 2018, za kaj gre. Gre torej za povečanje, to je minimalno povečanje za raziskave in razvoj inovacij za potrebe izključno slovenskega gospodarstva. Tisto, kar smo gledali pet let nazaj v filmih s področja znanstvene fantastike, bo jutri realnost. Tisti, ki bodo tukaj sedeli čez nekaj let, morda deset, ne znam napovedati, nihče ne zna napovedati, ne bodo imeli svojega avtomobila v garaži, tukaj čez to hišo, ampak bodo preko pametnega telefona, morda pametne ure poklicali avtomobil, da jih bo pobral in jih peljal domov, vmes pa bodo na tabličnem računalniku pogledali dospelo pošto. Gre za eno od ključnih odločitev politike te države, ali želimo biti v tej državi »lon arbajterji«, ali bomo prodajali živo silo ali pa bomo prodajali tudi znanje. Tehnološki razvoj gre s strahovitimi pospeški naprej. Mi smo zaenkrat, kar se tiče vlaganja javnega denarja v raziskave in razvoj inovacij, na dnu v Evropski uniji. In očitno se nas ne dotakne ne digitalizacija ekonomije ne digitalna družba, očitno ne pozna ta vlada digitalne agende za Evropo, beri, digitalne agende za Slovenijo. Mi torej smo za tehnološki razvoj, smo za razvoj gospodarstva, smo za delovna mesta z visokimi plačami, nas ne zanimajo minimalne plače. Če želimo imeti delovna mesta z visoko dodano vrednostjo, je treba vlagati v razvoj, tako z javnim denarjem podpreti razvoj kot tudi z zasebnim. Ta še kolikor toliko dobro funkcionira in je tudi v večjem deležu. Podpiramo ta amandma.
Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 44. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Lokalno razvojna infrastruktura pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 45. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Lokalno razvojna infrastruktura pod številko 2. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, gospod Jožef Horvat.
Gospe in gospodje, mi bomo ta amandma podprli in obljubljam, da se zadnjič oglašam v zvezi s pomurskim razvojnim zakonom ob obravnavi proračunskih dokumentov. Če primerjam vladne dokumente, spremenjeni program razvoja, spodbujanja konkurenčnosti do konca leta 2019, to je torej leto, ko pomurski razvojni zakon ugasne, in če primerjam načrt razvojnih programov, preprosto vidim, da za leto 2019 manjka dobrih 360 tisoč. Državni zbor je sprejel novelo Zakona o razvojni podpori Pomurski regiji in mislim, da vseh nas 90 mora biti najprej zainteresiranih, da se zakoni, ki so tu sprejeti, tudi realizirajo. Res se počutim, da smo mi Pomurci vedno bolj oddaljeni od Ljubljane. Res, morda to zveni nekoliko čustveno, ampak tipka bo pa pristala na oznaki »plus«.
Obrazložitev glasu v svojem imenu, Franc Jurša.
Predsednik, hvala lepa za besedo. V prejšnjem desetletju smo v tej dvorani sprejeli zakon o Pomurju, o njegovem razvoju. Takratni poslanci s prostora Pomurja ter Ormoža smo se močno zavzemali v takratni vladi Boruta Pahorja, da se ta zakon sprejme in se da pomurskemu prostoru določen gospodarski zagon za razvoj. Vseeno moram priznati, da sem zaskrbljen, ker se ne najde 300 tisoč in nekaj evrov, da bi se ta zadeva zaprla. Nepojmljivo mi je to, in mislim, da bi se ta denar za Pomurje moral zagotoviti. Hvala.
Imamoše obrazložitev v lastnem imenu. Prosim, da se prijavite, ker vas je več. Besedo ima gospa Marija Bačič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Tudi sama bom podprla ta amandma, in sicer zato, ker tri leta že govorimo v Državnem zboru o našem pomurskem zakonu, ki smo ga celo dvakrat podaljšali. Tega več ne želimo, ker gre res za minorna sredstva in menimo, da za Pomurje pa ta sredstva pomenijo zelo veliko. Tako pričakujemo, da se bo to izvedlo, realiziralo, da bomo dokončno zaprli pomurski zakon in bomo dali možnost tudi drugim pokrajinam, da se razvijejo, tako kot bi pričakovali mi v Pomurju. Hvala lepa.
Besedo ima dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Sem prostorski sociolog in me zanima tudi, kako so parlamenti urejeni in na kakšen način parlamentarci sedijo ali sedimo. Obstaja nekaj parlamentov, kjer parlamentarci ne sedijo po poslanskih skupinah – Norveški je eden od tako lepih parlamentov – ampak sedijo po regijah, iz katerih prihajajo. Zdi se mi, da bi mi rabili tovrstni sedežni red. Ker potem se ne bi zgodilo, da se Štajerci na štajerski strani zmenimo, ne boste nam izčrpavali Dravskih elektrarn oziroma se bi težje zmenili, pa potem pridemo v Ljubljano, pa sem jaz edini v opoziciji in so vsi v koaliciji, pa dobite kot tisti, ki je zraven Ben Hilla stal, po glavi »bum bum«, pa to ne gre čez. Da mi pri skoraj 9,7 milijard ne najdemo 300 tisoč? Pa že od tega bi človek postal zadet, kolega Tanko, brez kakršnihkoli, kar si mi prej podtikal. Proračun 2019 je pa zgodba, kakšen naj bi bil vektor naslednje vlade. Vektor naslednje vlade bi bil tak, da ne najde 300 tisoč evrov za Pomurje. Zdaj neka poslanka bi rekla sramota, sramota, sramota. In se bi strinjal z njo. Glasoval bom za ta amandma.
Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti pa 36. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Učinkovito trženje in promocija Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti pa 44. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2330 Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Razvoj podeželja. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, gospa Iva Dimic.
Proračun za leto 2019, lahko rečem, da smo v Novi Sloveniji pričakovali še bolj spodbuden proračun, pa vendar žal ugotavljamo, da iz leta v leto ta vladna koalicija nekako balansira med leti, kaj bi lahko drugače naredila. Pa vendarle se mi zdi, da je ponesrečen proračun za leto 2019, čeprav računam, da bo neka nova vlada uspela tudi ta rebalans popraviti. Pa vseeno se mi zdi, da igranje z razvojem podeželje, tako da se mu naslednje leto nekoliko dvigne, v letošnjem letu se mu je znižalo, potem se dvigne in nato v letu 2019 ponovno zmanjša za 10 milijonov, nikakor ni spodbudno in ni dolgotrajno. Mi v Sloveniji, gospodarstveniki pa tudi kmetje, proizvajalci slovenske hrane rabijo stabilno poslovno okolje, kar pomeni, da lahko za 5 let naprej vedo, kako bodo usmeritve svojih kmetij, svojih proizvodenj peljali. Lahko ugotavljam, da ste s tem proračunom enostavno pustili ali pa spodbudili neko negotovost med vsemi temi ljudmi, proizvajalci in pridelovalci. 10 milijonov manj v proračunu za razvoj podeželja, se mi zdi, da je tako velik znesek, da enostavno ni spodbuden. Zato predlagamo v Novi Sloveniji amandma, kjer bi vrnili na raven leta 2018, se pravi dodatnih 10 milijonov, za kolikor proračun predvideva znižanje sredstev na tem področju. Če želimo imeti neka stabilna, zanesljiva delovna mesta, spodbudno okolje, je treba imeti tudi neko dolgoročno politiko, ne pa, da se vsako leto spreminja.
Še kakšna obrazložitev? Ne. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 45. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnik 2431 Direkcija Republike Slovenije za infrastrukturo. Najprej bomo glasovali o amandmajih k podprogramu Upravljanje in tekoče vzdrževanje državnih cest. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 44. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 45. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 45. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nova Slovenija pod številko 4. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 46. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmajih k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 46. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 47. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 47. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 4. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 47. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 5. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 47. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS pod številko 6. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 47. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 7. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 47. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije pod številko 8. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 47. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju k podprogramu Vzdrževanje javne železniške infrastrukture. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k temu podprogramu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 47. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2550 Ministrstvo za okolje in prostor. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Upravljanje z vodami. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 44. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k podprogramu Ohranjanje biotske raznovrstnosti in varstvo naravnih vrednot. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 44. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Stanovanjska dejavnost. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 7, proti 59. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 59.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611 Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Denarna socialna pomoč. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 6, proti 57. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Izenačevanje možnosti za invalide. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanskih demokratov, gospa Iva Dimic.
Leto 2019 je leto, ki smo ga vsi skupaj mi tukaj določili, da bo začel veljati Zakon o osebni asistenci. Seveda sem vesela, da so sicer nekatera sredstva bila tukaj zagotovljena, pa vendarle niso zagotovljena sredstva, ki jih je koalicija s svojim amandmajem na naš zakon predlagala, in razširitev komunikacijskega dodatka za gluhe in slepe v približni vrednosti, kot je naš amandma. Mislim, da je en milijon evrov, če se ne motim. Ampak bistvo je, da če želimo, da bo Zakon o osebni asistenci res začel veljati in bil, tako kot ste vi želeli, za vse dostopen, potem je treba v tokratnem proračunu zagotoviti ta sredstva. Zato opozarjamo koalicijo, mogoče vam je to ušlo iz spomina ali iz preglednic, pa vendarle, če želimo imeti delujoč Zakon o osebni asistenci, ki je bil v Državnem zboru sprejet soglasno, je potem treba tudi zagotoviti sredstva za komunikacijski dodatek, ki se je, draga koalicija, z vašim amandmajem razširil in tako povzročil tudi dodatne stroške. Zato računam in da ste tudi nam hvaležni, da smo na to bili pozorni. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 41. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Programi v pomoč družini. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanskih demokratov, gospa Iva Dimic.
Hvala lepa. Tudi tukaj ponovno je tudi za leto 2019 premalo zagotovljenih sredstev, če želimo preprečevati nasilje v družini in nasilje nad ženskami in otroki. Če želimo narediti korak naprej na podlagi sprejetega zakona v tej vladni sestavi, je treba zagotoviti tudi sredstva, da so lahko programi, ki preprečujejo nasilje v družini, preprečujejo nasilje nad ženskami in otroki, tudi finančno zagotovljeni. In to se lahko zagotovi pri sprejemanju proračuna. Zdaj je seveda priložnost, ne priložnost, obveza tudi za vas, da tiste besede, ki ste jih obljubljali v Državnem zboru, kako se vsi zavzemate za preprečevanje nasilja, da smo sprejeli tak zakon, tudi pristopite k dejanjem in zagotovite sredstva, da se bo to začelo tudi izvajati v Sloveniji.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Ne. Obrazložitev glasu v osebnem imenu, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. V Levici se mogoče premalo hvalimo, za razliko od desnice, da tudi mi delamo podeželje. Obstaja ena oblika nasilja, ki je nekako spregledana in na katero se pozablja, je pa zelo pogosto prisotna na podeželju, pa ne le na podeželju, nasilje nad starostniki. Jaz sem o tem Vlado spraševal sredi mandata v pisnem poslanskem vprašanju. Pa nekako iz odgovora je bilo razvidno, da se niti ne zavedajo, kaj jih v bistvu sprašujem. Ni to spet neka zgodba, Trček je doktor za vse, to je zgodba Trčka, ki hodi po terenu po našem štajerskem koncu. Seveda bom podprl ta amandma. Kar nekaj tega nasilja je pa tudi posledica tega, na kar nekateri opozarjamo, delitve Slovenije na prvo, drugo, tretjo in četrto. Večina tega nasilja se dogaja pri nas v družinah. Jaz dokler sem predaval indikatorje družbenega razvoja, sem študentom rekel, poglejte, če gremo resno gledat kazalnike, najbolj nevarna vam je družina. Seveda mama ne bo vesela, ko pridete domov, pa boste rekli, Trček vam je to povedal, ampak temu je tako. In družina ti je najbolj nevarna zaradi nas, ker mi tukaj izglasujemo in uvajamo sistemsko nasilje. In potem človeku v ljudskem jeziku povedano »poči« in se znese nad tistim, nad katerim se lahko znese. Skratka, manj nasilja bo tudi z dosti bolj dogovorno novo sestavo tega parlamenta. Ta amandma bom podprl.
Še kakšna obrazložitev? Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 44. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2613 Inšpektorat Republike Slovenije za delo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Urejanje in nadzor na področju dela. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 4, proti 57. [[Za je glasovalo 4.]] [[Proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2710 Ministrstvo za zdravje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Investicijska vlaganja na sekundarni in terciarni ravni. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Upam, da danes zadnjič pri proračunih. Poglejte, to je amandma, ki je v izhodišču namenjen Univerzitetnemu kliničnemu centru Maribor. Zakaj? Prevečkrat se je v tej družbi in državi dogajalo, da ste neke predhodne sestave ali pa delno tudi ta sestava se odločali, da nekaj je, pa ste potem pozabili, da nekaj je, da potrebuje tudi peneze. Ne moremo mi samo reči, to je to in konec. Ne bom zdaj provociral neke stranke, katere vidni član je dolga leta bil prvi človek UKC. Navsezadnje je to bilo odvisno od vseh politikov, ki ste takrat bili tam. Nek človek, ki mora pač izvajati nekaj, kar ste vi poimenovali to, ima zelo zavezane roke. V tem je zelo podoben županom, odkrito povedano. Mi premikamo zdaj s postavke naslednjega predsedovanja EU na postavko zdravje. Do neke bolj varne Slovenije, o kateri vi vsi in mi vsi radi govorimo, do nje lahko pridemo samo na dva načina: dosti več pameti in odgovornosti plus skrb za zdravje. Vi tudi ne morete imeti resnega študija medicine – in mariborski je dober in resen – če nimate penez, da ustrezno razvijate Univerzitetni klinični center. Veste, kdor tega ne razume, ne ve. Mi imamo neko stanje, če gremo gledat, da smo na naši stani Trojan drugo, tretje, četrtorazredni državljanke in državljani, plačujemo v zdravstveno blagajno iste peneze, pa nismo imeli helikoptrskega reševanja pa nujna medicinska pomoč pa UKC pa anesteziologi pa še naprej bi lahko našteval. Jaz ne bom pozival, kako glasujte, ampak tisti, ki bo z naše strani Trojan glasoval proti temu amandmaju [[…]]Stavek dokončajte sami. Seveda bomo mi glasovali za.
Še kakšna obrazložitev? Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti 54. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 54.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3330 Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k podprogramu Podpora raziskovalni infrastrukturi. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 46. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Levica k podprogramu Podporne aktivnosti na področju izobraževanja in športa. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 12, proti 58. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 58.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Izvajanje osnovnošolskih programov. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 48. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Športna infrastruktura. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik, za dano besedo. Predzadnji poskus, da se naredi tisto, kar se je naredilo pri vsakem proračunu, da je koalicija podprla vsaj en amandma opozicije. In o čem govori ta naš amandma? Govori o 2 milijona več sredstev v letu 2019 za področje športne infrastrukture. Ko smo na Odboru za izobraževanje obravnavali rebalans proračuna za leto 2018 in proračun za leto 2019, je bilo ogromno besed o športu, športnikih, športni infrastrukturi. Ministrstvo je v letu 2015 naredilo anketo med lokalnimi skupnostmi in je bilo ocenjeno, da potrebujejo lokalne skupnosti za svoje športne objekte, in to tako za tiste najmlajše, za osnovnošolce, srednješolce, za višješolsko izobraževanje, za upokojence ali pa na drugi strani tiste, ki se amatersko ukvarjajo s športom in tiste, ki potrebujejo vrhunsko športno infrastrukturo za razvoj, da se potem lahko vsi skupaj hvalimo s slovenskimi športniki, če je šlo za 800 milijonov evrov želja, je 2 milijona le majhna kapljica v to veliko morje potreb na področju športne infrastrukture. Verjetno vsak izmed nas potrebuje iz svojega lokalnega področja kakšno športno infrastrukturo. V Sevnici že vseskozi čakamo na stadion. Kolega Žan Mahnič je zadnjič povedal, da imajo dva infrastrukturna projekta, kjer država ni dala nič, pa ne gre za osnovne šole, kjer naj bi občina poskrbela za to. Skratka, ogromno je potreb po razvoju športne infrastrukture, ki je v povprečju stara skoraj 40 let. V povprečju je stara skoraj 40 let. Samo danes, ko se boste peljali domov, poglejte v svoji občini, v svoji regiji kakšno športno infrastrukturo imate. Še več, spomnite se na želje vaših županov, vaših otrok, vaših upokojencev, ki bi radi imeli vsaj za silo urejeno športno infrastrukturo, pa tega nimajo. Da otroci namesto po športnih stadionih tečejo po bregovih različnih rek, da upokojenci, namesto da bi se rekreirali pozimi v zaprtih športno urejenih objektih, telovadijo doma, vsak zase, in tako naprej. 800 milijonov evrov je potreb na področju športne infrastrukture. Mi predlagamo samo 2 milijona evrov. Zato smo vam v Poslanski skupini SDS pripravili ta amandma, ki ga bomo tudi z veseljem podprli. Hvala.
Še kakšna obrazložitev? Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti pa 41. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340 Ministrstvo za kulturo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Varstvo kulturne dediščine, arhivska in knjižničarska dejavnost. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, gospa Ljudmila Novak.
Seveda bom amandma podprla. Zahvaljujem se vsem, ki ste za prejšnje leto podprli podoben amandma, ker razumete, kako pomembno je ohranjanje naše kulturne dediščine. Vsi vemo, koliko gradov je bilo požganih med vojno, koliko pomembnih stavb, samo v Moravčah trije gradovi, župnišče, v sosednji občini grad Brdo in tako naprej. Imamo pa sedaj še nekaj takšnih stavb, ki so biseri arhitekturne in kulturne dediščine. Ne pustimo, da propadejo do konca! Velikokrat se spomnim, ko sem obiskala gradove Ludvika Bavarskega, ki je [[…]]
Mir v dvorani!
[[…]]veliko sredstev, denarja takrat potrošil za gradnjo gradov, spravil deželo tako rekoč na kant, ampak danes hodijo množice obiskovalcev, kar prinaša denar. Seveda naši gradovi verjetno ne bodo prinašali toliko denarja, ampak v njih je zapisana zgodovina, zapisano je življenje prednikov, zgodovina kraja in pa velika možnost za razvoj v prihodnosti. Zato še enkrat prosim, če ne za leto 2018 pa vsaj za leto 2019 začnimo bolj sistematično obnavljati te naše arhitekturne bisere, našo kulturno dediščino.
Še kakšna obrazložitev? Ne. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti pa 42. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo zaključili odločanje o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti pa 25. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je posebni dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti pa 23. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo z odločanjem o posameznih delih dopolnjenega predloga proračuna. Sprašujem predstavnico Vlade, ali je predlog proračuna glede prejemkov in izdatkov usklajen. Besedo ima mag. Mateja Vraničar Erman, ministrica za finance.
Spoštovani gospod predsednik, predlog proračuna je notranje usklajen. Hvala lepa.
Hvala. Ker je predlog proračuna usklajen, prehajamo na odločanje o predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2019 v celoti. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! Nova Slovenija bo glasovala proti predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2019. Zanimivo je, gospe in gospodje, da so proračunske razprave skozi predvčerajšnji celi dan potekale pod zelo čudnimi okoliščinami. 20 milijard za dve let ste razdelili za 2 milijona prebivalcev praktično pri prazni dvorani. Praktično razprav s strani koalicijskih kolegic in kolegov ni bilo. Mi smo bili kritični s strani opozicije, Nova Slovenija seveda, smo bili kritični proti proračunskim dokumentom, ki ne kažejo na zelo jasno smer razvoja Republike Slovenije. Očitno ta vlada ocenjuje, da je zanjo vsak veter dober, samo da je veter. Ignorira se mnenje Fiskalnega sveta. Je hvalevredno, da ima proračun nominalni presežek. Vse kritike pa zasluži ta proračun zato, ker strukturno ne ustreza zahtevam, ki jih je postavil Državni zbor. Sprašujemo se, kaj imajo naši preprosti državljani od te gospodarske rasti, o kateri se toliko govori in se hvali ta vlada. Ta gospodarska rast je izključno zasluga slovenskega gospodarstva. Verjamem, da nekje obstajajo kakšne analize in prognoze makroekonomistov, ki so najbrž že izračunali, ampak ne smejo objaviti, kakšna bi bila gospodarska rast, če ne bi bilo nekaterih nepremišljenih odločitev te vlade, ki dušijo gospodarski razvoj. Tudi zato bomo proti. In proti bomo tudi zaradi tega, ker ta vlada preprosto ne zna izkoristiti, počrpati sredstev evropskih skladov, ki so naša edina nepovratna razvoja sredstva. 3 milijarde 11 milijonov pa še 56 milijonov zraven je tri milijarde 67 milijonov. Do konca junija letošnjega leta je bilo certificiranih sredstev samo 69 milijonov. To je 2,2 %. Razlog menda zato, ker neka aplikacija ne deluje. Kdo je kriv za državno informatiko in tovrstno informatiko? Ali bomo koga z imenom in priimkom poklicali na odgovornost? Mi bomo to storili. Sedaj bomo pa storili tako, da bomo glasovali proti temu proračunu.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Levica, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Tudi mi bomo glasovali proti tem proračunu. Poslušam to debato in metafore in zdi se mi, da naslednji sklic Državnega zbora potrebuje tudi tečaj iz osnov jadranja. Resno mislim, ne hecam se. Ta vlada ima zelo ugoden veter. Ta vlada, če bi bila odgovorna, bi sedaj dvignila dženaker, ampak bi morala imeti dosti boljšega skipperja in dosti boljšega taktika. In jadrati. Proračun 2019, ko bo pa mogoče treba jadrati proti vetru, upam, da bo vlada, ki bo to obvladala. Kaj šele, če pride kakšen china jeep, kjer te lahko udari, bum, po glavi, če sem metaforičen. In srčno upam, da bo rebalans tega proračuna izvajala Levica. Hvala.
Še kakšna obrazložitev? Ni več obrazložitev. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 23. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2019 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2018 in 2018 po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. 11. 2017 in je objavljen na e-klopi. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovanje [[…]]Ta del je ostal zapisan. In ko si enkrat toliko noter, pač ne vidiš takoj. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k 54. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 51. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 60. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, proti 47. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 69. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 49. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju Poslanske skupine nepovezanih poslancev k 69. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 50. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 25. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 43. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE Prehajamo na obravnavo Predloga za imenovanje na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za imenovanje gospe Marjete Švab Širok na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo sekretarki Sodnega sveta mag. Joniki Marflak Trontelj.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Tudi razpis za prosto mesto vrhovnega sodnika na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije, katerega obravnava in odločanje je danes pred vami, je bil objavljen, ker so na kazenskem oddelku Vrhovnega sodišča do začetka tega meseca sodili le 4 sodniki. Zaradi zagotavljanja nadaljnjega kvalitetnega dela tega oddelka je bilo torej treba razpisati prosto sodniško mesto. Sodni svet je med šestimi, na obravnavani razpis prijavljenimi, vsemi zelo dobrimi, kandidati izbral višjo sodnico svetnico Marjeto Švab Širok in jo predlaga Državnemu zboru v imenovanje na mesto vrhovne sodnice. Marjeta Švab Širok, rojena leta 1964, je svojo poklicno pot začela na državnem tožilstvu. Funkcijo okrožne državne tožilke je opravljala do oktobra leta 1997, ko je bila razporejena v skupino državnih tožilcev za pregon organiziranega kriminala pri Vrhovnem državnem tožilstvu. Na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Ljubljani je bila izvoljena leta 2000. Razporejena je bila na kazenski oddelek. Od leta 2008 dalje opravlja funkcijo višje sodnice na kazenskem oddelku Višjega sodišča v Ljubljani. Na položaj višje sodnice svetnice je bila imenovana leta 2015. Poleg dolgoletnih strokovnih izkušenj na področju kazenskega prava Marjeta Švab Širok strokovno deluje tudi kot predavateljica in vodja delavnic na kazenskih in kazenskopreiskovalnih šolah. Vsestransko aktivno deluje tudi na mednarodni ravni. Pri svojem delu je odgovorna, zanesljiva in preudarna. Odlikujejo jo izvrstno argumentirana pravna stališča, poglobljeno strokovno znanje, bogate delovne izkušnje, pripravljenost za pedagoško in mentorsko delo v sodstvu, predanost sodniški službi ter poglobljeno poznavanje prava Evropske unije, mednarodne sodne prakse ter najvišjih sodišč drugih držav članic EU, kar je izjemnega pomena tudi pri delu kazenskega oddelka Vrhovnega sodišča. Tako Sodni svet ocenjuje, da je Marjeta Švab Širok najprimernejša kandidatka za razpisano sodniško mesto. Najlepša hvala.
Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se na sodniško mesto vrhovne sodnice na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije imenuje gospa Marjeta Švab Širok. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 15. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Kandidatne liste za izvolitev štirih članov Državnotožilskega sveta. Predsednik Republike Slovenije gospod Borut Pahor je 27. 10. 2017 na podlagi druge alineje drugega odstavka 97. člena Zakona o Državnem tožilstvu Državnemu zboru predložil kandidatno listo za izvolitev štirih članov Državnotožilskega sveta, na kateri je bilo predlaganih sedem kandidatov. Ker je dr. Blaž Kavčič Mlinar 9. 11. 2017 Državnemu zboru sporočil, da odstopa od kandidature, na kandidatni listi ostaja naslednjih 6 kandidatov: Milan Birsa, dr. Anže Erbežnik, dr. Katja Filipčič, Ljubica Kosmovski Fojkar, mag. Jožef Kovač in Igor Lučovnik. Za dopolnilno obrazložitev kandidatne liste dajem besedo generalni sekretarki v Uradu predsednika Republike gospa Nataši Kovač.
Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke in poslanci, lep pozdrav! Predsednik republike je na javni poziv za člane Državnotožilskega sveta, ko je dobil obvestilo o poteku mandata, prejel v roku devet predlogov kandidatur. En kandidat je že v času pred odločanjem predsednika republike od kandidatne liste odstopil. Zakon o Državnem tožilstvu v 97. členu jasno in nedvoumno določa, da Državnotožilski svet sestavljajo poleg ostalih štirje člani, ki jih izvoli Državni zbor Republike Slovenije na predlog predsednika Republike izmed pravnih strokovnjakov. Pri tem zakon ne navaja nikakršnih dodatnih omejitev. Predsednik republike je pri svoji presoji dosledno upošteval zakonsko določilo. Na tej podlagi in po preučitvi kandidatur ter prejetih mnenjih vodij poslanskih skupin je v Državni zbor posredoval kandidatno listo, na kateri so bili kandidati Milan Birsa, prof. dr. Anže Erbežnik, prof. dr. Katja Filipčič, Ljubica Kosmovski Fojkar, mag. Jožef Kovač, Igor Lučovnik in dr. Blaž Kovačič Mlinar, ki je, kot je predsednik Državnega zbora obvestil, pozneje odstopil od kandidature. Gospod Milan Birsa je upokojeni višji državni tožilec, ki je ves čas opravljal pravosodne funkcije na državnih tožilstvih, delal na konkretnih in zelo zahtevnih zadevah in bil za svoje delo dvakrat nagrajen. Ima bogate operativne in vodstvene izkušnje. Izr. prof. dr. Anže Erbežnik je dr. prava, izredni profesor za kazensko pravo na Evropski pravni fakulteti, nosilec pri predmetih kazensko procesno pravo, gospodarsko kazensko pravo, ustavno in mednarodno kazensko pravo. Je tudi predstojnik Katedre za kazensko pravo. Je priznan pravni strokovnjak na področju kazenskega prava in prava Evropske unije. Deluje tudi vrsto let v odboru Evropskega parlamenta za temeljne svoboščine, pravosodje in notranje zadeve. Izredna profesorica dr. Katja Filipčič je profesorica za kazensko pravo in kriminologijo na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani. Poleg pedagoškega dela opravlja tudi funkcijo prodekanke za študijske zadeve in je raziskovalka na Inštitutu za kriminologijo Pravne fakultete. Je priznana pravna strokovnjakinja na področju kazenskega prava in kriminologije. Med drugim je soavtorica učbenika Kazensko pravo, ki velja za osrednji učbenik kazenskega prava v Sloveniji. Ljubica Kosmovski Fojkar je upokojena državna tožilka, ki je na tožilstvu delovala vso svojo poklicno kariero. Konec leta 2011 se je upokojila kot višja državna tožilka svetnica na zunanjem oddelku Vrhovnega državnega tožilstva v Kopru. Je dobitnica diplome za življenjsko delo na področju pravosodja. Vrsto let je aktivna, sodeluje v Belem obroču Slovenije z nudenjem pravne in psihosocialne pomoči žrtvam kaznivih dejanj na celotnem območju Primorske. Ljubica Kosmovski Fojkar je priznana poznavalka tožilskega dela. Mag. Jožef Kovač je diplomant Pravne fakultete v Mariboru in je magistriral na Pravni fakulteti v Ljubljani. Je poravnalec v kazenskih zadevah in član Društva poravnalcev Slovenije v kazenskih zadevah. Od leta 2010 do leta 2013 je bil izvoljen v naziv asistenta za predmetno področje kazensko pravo na Pravni fakulteti v Mariboru. Dvakrat je bil tudi izbran za enega od desetih najvplivnejših pravnikov po izboru portala Ius Info. Kot predavatelj je sodeloval na domačih in mednarodnih seminarjih ter kot zunanji izvajalec izvajal predavanja na Fakulteti za varnostne vede. In še zadnji kandidat, gospod Igor Lučovnik, upokojeni višji sodnik Upravnega sodišča Republike Slovenije, nazadnje kot vodja zunanjega oddelka v Novi Gorici. Ima bogate delovne izkušnje tako na področju tožilstva kot sodstva in gospodarstva. Do leta 2009 je bil tudi član Sodnega sveta Republike Slovenije in podpredsednik personalnega sveta Upravnega sodišča Republike Slovenije. Je prejemnik medalje za življenjsko delo na področju pravosodja. Javnost se je lahko s pogledi in mnenji kandidatov za člane Državnotožilskega sveta seznanila tudi na javnih predstavitvah, ki so jih kandidati opravili v preteklih dneh. Vsi kandidati so pravni strokovnjaki, izpolnjujejo pogoje za članstvo v Državnotožilskem svetu in so primerni za opravljanje te pomembne funkcije. Predsednik republike je prepričan, da boste poslanke in poslanci izmed predlaganih kandidat in kandidatov imeli možnost izbrati najprimernejše in sposobne štiri člane Državnotožilskega sveta. Hvala lepa.
Kandidatno listo je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na izvedbo glasovanja za izvolitev štirih članov Državnotožilskega sveta. Volitve članov Državnotožilskega sveta se na podlagi četrtega odstavka 100. člena in 101. člena Zakona o državnem tožilstvu opravijo s smiselno uporabo določb Zakona o sodiščih, ki urejajo volitve članov Sodnega sveta. Prvi odstavek 21. člena Zakona o sodiščih določa, da mora biti na kandidatni listi predlagano število kandidatov večje od števila članov, ki se jih voli, vendar največ dvakrat tolikšno, kot je število članov, ki se jih voli. V skladu z drugim odstavkom 21. člena Zakona o sodiščih o izvolitvi Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so: dr. Mitja Horvat, Poslanska skupina SMC, Franc Breznik, Poslanska skupina SDS, Ivan Hršak, Poslanska skupina Desus, in dr. Matej T. Vatovec, Poslanska skupina Levice. Član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodelovala tudi namestnica generalne sekretarke Jerneja Bergoč. Ali kdo takemu predlogu za sestavo komisije nasprotuje? Ne. Prehajamo na odločanje o sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 67, proti 3. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi določena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena poslovnika bo poslankam in poslancem glasovnica vročena tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži številka pred imenom kandidata, za katerega se glasuje. Glasuje se za štiri kandidate. Glasovnica, na kateri bodo obkrožene več kot 4 številke pred imeni predlaganih kandidatov, bo neveljavna. V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika bo neveljavna tudi neizpolnjena glasovnica ter glasovnica, iz katere volja poslanca ne bo jasno razvidna. V skladu z drugim odstavkom 196. člena Poslovnika bodo izvoljeni tisti štirje kandidati, za katere bo glasovala večina poslancev, ki bodo oddali veljavne glasovnice in bodo dobili največje število glasov. Če pri prvem glasovanje štirje kandidati ne bodo dobili potrebne večine, se opravi drugo glasovanje, pri katerem se glasuje o tolikem številu kandidatov, kolikor jih je še treba izvoliti. Pri drugem glasovanju se glasuje o tistih kandidatih, ki so pri prvem glasovanju dobili največ glasov. Glasovali bomo v dvorani, v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bomo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasite v sobi 217, kjer boste prevzeli volilni material. Glasovanje se bo začelo ob 14. uri in 40 minut in bo trajalo do 15. ure in 55 minut. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi boste pomagali pri glasovanju, da se zberete v sobi 217. Prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 15. uri in 35 minut.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo sejo in z obravnavo kandidatne liste za izvolite štirih članov Državnotožilskega sveta. Dovolite, da preberem zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev štirih članov Državnotožilskega sveta. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora danes, 16. novembra 2017. Razdeljenih je bilo 78 glasovnic. Oddanih je bilo 78 glasovnic, neveljavne so bile 3 glasovnice, veljavnih je bilo 75 glasovnic. Kandidati so prejeli naslednje število glasov: Milan Birsa – 47 glasov, dr. Anže Erbežnik – 27 glasov, dr. Katja Filipčič – 51 glasov, Ljubica Kosmovski Fojkar – 45 glasov, mag. Jožef Kovač – 11 glasov in Igor Lučovnik – 44 glasov. Na podlagi izida glasovanja so z večino glasov poslancev, ki so oddali veljavne glasovnice za štiri člane Državnotožilskega sveta izvoljeni: dr. Katja Filipčič, Milan Birsa, Ljubica Kosmovski Fojkar in Igor Lučovnik. Izvoljenima članicama in članoma Državnotožilskega sveta čestitam in jim želim veliko uspeha pri opravljanju dolžnosti. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. Glasovanje o predlogih sklepov bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika Vlade, ministric in ministrov z dne 14. 11. 2017, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o prvem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje gospoda Jerneja Vrtovca v zvezi s povrnitvijo zaupanja v slovensko zdravstvo. Ni več obrazložitve po novem poslovniku. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 48. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Mira Cerarja na poslansko vprašanje mag. Alenke Bratušek v zvezi z višino bančnega primanjkljaja iz leta 2013. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti pa 44. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo dr. Petra Gašperšiča na poslansko vprašanje Ljuba Žnidarja v zvezi zamujanjem z e- cestninjenjem. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti pa 44. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o četrtem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za finance mag. Mateje Vraničar Erman na poslansko vprašanje Violete Tomić v zvezi s financiranje Rimskokatoliške cerkve s strani države. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 5, proti pa 59. [[Za je glasovalo 5.]] [[Proti 59.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o petem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za finance mag. Mateje Vraničar Erman ter ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo gospoda Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje mag. Marka Pogačnika v zvezi z brexitom. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti pa 44. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o šestem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo gospoda Antona Peršaka na poslansko vprašanje dr. Anžeta Logarja v zvezi z dogajanjem v javnem zavodu Slovenska filharmonija. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti pa 47. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o sedmem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano mag. Dejana Židana na poslansko vprašanje Luke Mesca v zvezi z oglasom Naše super meso – naša super hrana. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 14, proti pa 45. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o osmem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo Borisa Koprivnikarja na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi z odločbo Ustavnega sodišča Republike Slovenije U-I-65/13-19 z dne 3. 7. 2014, s katero je razveljavilo določbe od 162. do 169. člena Zakona o elektronskih komunikacijah. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti pa 43. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor gospe Irene Majcen na poslansko vprašanje Luke Mesca v zvezi z neobstoječo stanovanjsko politiko in neizvajanjem nacionalnega stanovanjskega programa. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 43. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 35. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Vsem želim vse dobro z željo, da bi v prihodnje namesto mednarodnega dneva strpnosti danes praznovali naš dan medsebojnega spoštovanja, saj ta izhaja iz priznanja osnovne enakovrednosti dostojanstva drugega.