Postoje li zainteresirani za stanku? Postoje. Zastupnik Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Želim govoriti o zadnjim presudama protiv banaka, dvije pravomoćne i jedna nepravomoćna u ime Živog zida i SNAGA-e, stanka deset minuta.
Zastupnik Lovrinović.
Poštovani gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku tražim stanku od deset minuta kako bi ukazao na neke nove okolnosti vezane za slučaj Agrokor.
Ima li drugih zainteresiranih zastupnika? Nema. Određujem stanku od deset minuta.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Uvažene kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Stanku je u ime Živog zida i SNAGA-e zatražio uvaženi kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ja ću govoriti o najnovijim presudama na općinskim i županijskim sudovima u RH. Kao što znamo banke su osuđene za nezakonito podizanje kamatnih stopa i uslijedio je čitav niz privatnih tužbi i sada imamo već i sudsku praksu koja pokazuje da banke nisu se smjele tako ponašati. Najprije ću reći nešto o pravomoćnoj presudi protiv Splitske banke u Osijeku, radi se o tome da je Splitska banka ugovarala sa određenim dužnicima koji su ugovarali po poticajnoj stanogradnji kredite, ugovarala je kamatnu stopu na način da se ona mijenja u skladu s promjena EURIBOR-a. Međutim, nije primjenjivala EURIBOR kod promjene kamatne stope i dužnici su to primijetili, krenuli su na sudove i dobili su presude. I tako imamo u posjedu takvu pravomoćnu presudu gdje se dužniku unazad pet godina morala vratiti sva preplaćena kamata zbog toga što banka nije smanjila kamatnu stopu na principu promjene EURIBOR-a i nakon toga što je Splitska banka, radi se upravo o Splitskoj banci, nakon to je ona primijetila da će i drugi ljudi krenuti na sudove ona je ponudila svim takvim dužnicima nagodbe. Međutim, s tim nagodbama nešto ipak nije uredu. Što nije uredu? U nagodbama se nudi razlika anuiteta. Kada se nudi preplaćena kamata mora se nuditi razlika kamata, razlika između naplaćene kamate i kamate kakva je trebala biti po ugovoru. Budući da je ponuđena razlika anuiteta, dužnici su u tome oštećeni i svi oni dužnici koji smatraju da bi mogli sudski izdržati nekakav period dvije, tri godine, trebali bi krenuti na sud i ne bi trebali prihvaćati takve nagodbe. Druga bitna stvar, imamo i jednu presudu u kunskome kreditu. Dakle u Osijeku je presuđeno da jedan dužnik koji je digao kredit za automobil u kunama, dakle nije s valutnom klauzulom dobio je presudu u svoju korist, prvi stupanj i banka mu mora vratiti preplaćene iznose kamata. To je dokaz da kolektivna sudska presuda vrijedi za sve valute, dakle ne samo za CHF nego i za kunske kredite i za euro kredite. A druga bitna stvar s tom presudom je ta da je sud, sud nije prihvatio prigovor zastare banke. Banka je prigovorila, smatrala je da je potraživanje zastarjelo, da se može potraživati samo unazad pet godina. Međutim sud je po meni i po mišljenju mnogih odvjetnika ispravno postupio i utvrdio je da je zastara za preplaćene kamate počela teći 14. lipnja 2014. godine i to od početka jer je to dan nakon donošenja pravomoćne presude u slučaju Franak. Naime, nitko ne može potraživati nešto ako nije imao saznanje da to nešto može potraživati. Pa prema tome, tek danom saznanja o potraživanju može početi teći zastara i to iz početka. To je pravilno razmišljanje suca Općinskog suda u Osijeku. I konačno, šećer na kraju imamo i prvu pravomoćnu presudu o ništetnosti kamatne stope ugovorene u jednom CHF kreditu koji je konvertiran. Dakle Županijski sud u Osijeku donio je presudu da je kamatna stopa ugovorena kao promjenjiva koja se mijenjala odlukom banke ništetna, da ne vrijedi unatoč tome što je izvršena konverzija CHF kredita. Ta tužba nije glasila i na isplatu, dakle tužbom se nije tražila isplata iznosa pa će dužnik koji je dobio tužbu u svoju korist, morati zahtijevati ili van sudski novac koji mu banka duguje ili će morati ponovo podići tužbu da bi dobio novac. Međutim što je bitno u svemu? Ipak moram reći da oni koji nisu još uvijek podigli tužbe, a konvertirali su svoje CHF kredite, te tužbe ipak ne bi trebali podizati prije nego što se donese nova odluka o reviziji Vrhovnoga sudu. Dakle, pričekajmo svi skupa novi odluku o reviziji Vrhovnoga suda, nakon što je Ustavni sud vratio natrag postupak na Vrhovni sud pa ćemo onda svi skupa biti pametniji. I konačno najavljujem danas tematsku sjednicu na kojoj će se govoriti o nezakonitostima u određivanju kamatnih stopa i o mogućim rješenjima, o sudskoj praksi i tu tematsku sjednicu organizira Odbor za pravosuđe i Odbor za financije i proračun. Na sjednici će govoriti između ostalih koordinatori iz Udruge Franak Denis Majo, govorit ću ja o nezakonitostima i mogućim rješenjima, govorit će prof. Lovrinović o razlikama u kamatama ovdje i u eurozoni i konačno dr.sc. Dominik Vuletić o sudskoj praksi u eurozoni. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Aleksiću na obrazloženju stanke. Sljedeći se za stanku javio u ime stranke Promijenimo Hrvatsku uvaženi prof. Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas prate putem medija. Evo svaki dan neki novi detalji o slučaju Agrokor, o problemima. Mi ekonomisti znamo da su ovi dani ključni, kritični, posebno narednih desetak dana jer je ugrožena likvidnost odnosno pojava nelikvidnosti u čitavom sustavu i ako u narednih desetak dana netko ne odobri interventni ili kredit za premošćivanje ove nelikvidnosti, moguće su nesagledive posljedice. U ovoj čitavoj priči je izuzetno važno naglasiti da je udio Agrokora u vanjskom dugu Republike Hrvatske u ukupnom koji iznosi oko 41 i pol milijardu eura 8%, znači oko 3,6 milijardi eura. To je 8% znači samo napravio sustav Agrokora. Od ukupnog korporativnog sektora koji je zadužen u inozemstvu oko 15 i pol milijardi eura čak 22% vanjskog duga od svih kompanija u Hrvatskoj stvorio sustav Agrokor. Molim v vas lijepo svi su to znali, sve se znalo kako lijepo jučer reče jedan predstavnik Hrvatske narodne banke ali nitko nije intervenirao. Znala je HANFA, znala je HNB-a, znali su da to strateški ugrožava financijsku stabilnost Hrvatske koja je time i ovih dana snažno narušena nisu ništa poduzeli i treba tražiti odgovornost za te institucije. Mi nećemo podržati, stranka Promijenimo Hrvatsku neće podržati ovaj zakon o izvanrednoj upravi jer je on iznimno loš bez ikakve stručne analize, manjkavo je pripremljen. I on će ponovno pogodovati samo nekima, zna se onima najjačima. Ako bi se on ovako kakav je i predložen primijenio mogao bi dovesti u pitanje pravnu sigurnost države i u dužničko ropstvo otjerati još nekoliko tisuća malih i srednjih dobavljača, proizvođača, naravno radnika. Imam nekoliko pitanja za Vladu. Prvo, tko će odgovarati za to kako i zašto je do ovako velikog duga Agrokora došlo kako unutrašnjeg tako i vanjskog prema državi i prema dobavljačima. Drugo pitanje kada će se neki vladajući političari prestati ponašati prije podne kao građani, a poslije podne kao političari na čelnim funkcijama države i shvatiti da su oni ti koji vode državu i tako se trebaju ponašati. Tko će odgovarati za to što se ne poštuje Zakon o rokovima plaćanja. Pa je javna tajna da Agrokor već godinama kasni s plaćanjima po nekoliko mjeseci. Tako je proizvodio nelikvidnost i uništavao stotine i tisuće malih dobavljača. Treće pitanje tko će zaštititi male dobavljače, država očito neće iako nama govori deklarativno da hoće. A problem je da država i sama ne zna zaštititi svoje interese. U ovom kontekstu da zaključim ovo sve će povećati ukupnu nelikvidnost i dugove građana i poduzetnika i to uopće nije upitno. U prvom valu moglo bi se blokirati čak nekoliko tisuća obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koji su ionako ugroženi. Mi zakon nećemo podržati jer su ga radili dominantno političari. Struka je dominantno zaobiđena. On se donosi bez stručne analize. On je manjkav. On će pogodovati samo nekima i mogao bi dovesti u pitanje pravnu sigurnost države i kao što sam rekao u dužničko ropstvo poslati još nekoliko tisuća malih, srednjih dobavljača, proizvođača i radnika. Tražim od Vlade da imenuje svoga predstavnika koji će pratiti proces restrukturiranja koncerna, koji će pratiti isplatu dugova dobavljačima posebno onima malima koji će osigurati isplatu plaća, očuvanje strateških interesa države i vraćanje dugova državi i da od novih vlasnika zahtijeva poštivanje svih hrvatskih zakona. I još nešto da kažem. Ovim zakonom se naprosto sve što je do sad proglašeno strateškim kompanijama u Hrvatskoj to se stavlja u stranu. Znači ovo je nova redefinicija strateških kompanija. Ja sam jutros već rekao na Hrvatskom radiju, recimo uzmete Hrvatsku radioteleviziju, ona je strateška kompanija, ali po ovim ovdje osobinama i propisima ona to više nije. Gospodo ne možemo se oteti dojmu da je ovaj zakon tzv. lex Agrokor, znači on je protivan Ustav, on odnosi se htjeli ne htjeli na jednu kompaniju i ono što je najvažnije od nas se traži da podržimo ovaj zakon. Država odnosno neće imenovati svog predstavnika tamo, pa prema tome, a taj povjerenik podnosit će izvještaj samo Ministarstvu gospodarstva, a onima koji su odobrili zakon neće. Toliko o zakonima i načinu rješavanja problema u Hrvatskoj. Stranka Promijenimo Hrvatsku zaista ovo želi promijeniti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lovrinoviću na obrazloženju stanke.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda - Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije i pod b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 11. i 12. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji. Materijali su vam dostavljeni u pretincima. Prilozi uz prijedloge odluka nisu umnoženi već se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora. Raspravu je proveo matični Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješće ste također primili na sjednicama. Želi li možda predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite. Uvaženi državni tajnik u Ministarstvu kulture gospodin Krešimir Partl. Izvolite.
Poštovani zastupnici odredbom članka 11. stavka 1. i 4. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji propisano je da Hrvatski sabor imenuje i razrješava članove Upravnog vijeća HINA-e na vrijeme od četiri godine. Prema članku 12. citiranog zakona Vlada Republike Hrvatske na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu predlaže Hrvatskom saboru članove Upravnog vijeća. Dijelu dosadašnjih članova Upravnog vijeća istekao je mandat od četiri godine, te je Vlada utvrdila Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća radi isteka mandata. Također na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu Vlada je utvrdila Prijedlog odluke o imenovanju člana Upravnog vijeća HINA-e. Slijedom navedenog predlaže se Hrvatskom saboru da za članove Upravnog vijeća HINA-e imenuje sljedeće kandidate. Iz reda zaposlenika HINA-e Slavicu Cvitanić, iz reda pravnih stručnjaka Maju Pleskalt, iz reda informatičkih stručnjaka Romanu Bogut, iz reda ekonomsko-financijskih stručnjaka Brunu Dobranića. Također predlažemo da se razriješi članovi Upravnog vijeća HINA-e kojim je istekao mandat Slavica Cvitanić, Roman Jurić, Vlado Raić i Josip Veber. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom državnom tajniku gospodinu Krešimiru Partlu na ovom dodatnom obrazloženju. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prelazimo na rasprave. U ime Kluba zastupnika Živog zida Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga. Gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Sljedeći se za raspravu u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista prijavio uvaženi kolega Miro Bulj. Nema ga. Zahvaljujem. Sljedeći se za raspravu pojedinačnu javio uvaženi kolega Gordan Maras. Nema ni njega. Sljedeći se za raspravu javio u ime, odnosno pojedinačno uvaženi kolega Miro Bulj. Nema. Zahvaljujem. Ima li možda predstavnik predlagatelja završnu riječ? Nema. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem se predstavnicima predlagatelja državnom tajniku gospodinu Krešimiru Partlu i gospodinu Tomislavu Jeliću načelniku sektora iz Ministarstva kulture na obrazloženjima zakona. Sada određujem stanku do 11,00 sati kada ćemo krenuti sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku. Hvala lijepo.
Sljedeće, prvo, Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Drugo, Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno članku 12. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji o svakom predloženom članu Upravnog vijeća HINA-e glasovat ćemo pojedinačno. Prvo, dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju dužnosti članice u Upravnom vijeću HINA-e iz reda zaposlenih u HINA-i Slavice Cvitanić. Molim vas uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen jednoglasno. Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju dužnosti člana u Upravnom vijeću HINA-e iz reda ekonomsko-financijskih, pravnih i informatičkih stručnjaka Josipa Vebera. Molim vas uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen većinom glasova. 128 za, bez suzdržanih i jednim protiv. Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju dužnosti člana u Upravnom vijeću HINA-e iz redova ekonomsko-financijskih, pravnih i informatičkih stručnjaka mr. znanosti Vlade Rajića. Molim vas uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen jednoglasno. Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju dužnosti člana Upravnom vijeću HINA-e iz reda ekonomsko-financijskih, pravnih i informatičkih stručnjaka Romana Jurića. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je i ovaj prijedlog prihvaćen jednoglasno. Utvrđujem da smo donijeli odluku o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća HINA-e kako je predložila Vlada RH. Drugo. Poštovane zastupnice i zastupnici, sada ćemo glasovati o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća HINA-e. Dajem na glasovanje prijedlog da se za članicu Upravnog vijeća HINA-e iz reda zaposlenih u HINA-i imenuje Slavica Cvitanić. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 126 za, 1 suzdržanim i bez glasova protiv prijedlog prihvaćen. Dajem na glasovanje prijedlog da se za člana Upravnog vijeća HINA-e iz reda ekonomsko-financijskih, pravnih i informatičkih stručnjaka imenuje Bruno Dobronić. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 122 za, 3 suzdržanim i bez glasova protiv prijedlog prihvaćen. Dajem na glasovanje prijedlog da se za članicu Upravnog vijeća HINA-e iz reda ekonomsko-financijskih, pravnih i informatičkih stručnjaka imenuje Maja Pleskalt. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da prijedlog prihvaćen jednoglasno. Dajem na glasovanje prijedlog da se za članicu Upravnog vijeća HINA-e iz reda ekonomsko-financijskih, pravnih i informatičkih stručnjaka imenuje Romana Bogut. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je većinom glasova 123 za, 1 suzdržanim i bez glasova protiv ovaj prijedlog prihvaćen. Utvrđujem da smo donijeli odluku o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća HINA-e kako je predložila Vlada RH.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, nastavljamo našu sjednicu sa točkom dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 116. Predlagatelj akta Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo i Odbor za pravosuđe. Neka izvješća ste primili na sjednici, a izvješće Odbora za gospodarstvo bit će uskoro podijeljeno jer je taj odbor tek nedavno završio s radom. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog. Ovdje je predsjednik Vlade RH Andrej Plenković, predsjedniče Vlade izvolite.
Dobar dan. Poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Hvala na riječi potpredsjedniče Jandroković. Cijenjene dame i gospodo. Potpredsjednica Vlade Martina Dalić i ja dogovorili smo se da podijelimo ovih 30-ak minuta koje imamo u ime Vlade, tako da ću ja održati izlaganje u prvom dijelu, a ministrica gospodarstva će pojasniti pojedine odredbe ovoga zakona u drugom dijelu. Dakle pred vama je Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH. Ovo nije zakon za Ivicu Todorića, ovo nije Lex Agrokor, ovo je zakon kojim Hrvatska država, Vlada RH, a uvjeren sam i velika većina zastupnika u Hrvatskom saboru štiti interese hrvatskog financijskog sustava, hrvatskog gospodarstva, radnika i zaposlenika Agrokora, OPG-a, dobavljača i svih dionika koji su trenutno uključeni u proces koji se zbiva u vezi naše najveće kompanije. Tu moramo biti sasvim jasni i hrvatska javnost toga treba biti u cijelosti svjesna. Ovaj zakon ima svoj politički kontekst, ima svoj gospodarski, financijski, strateški, vanjskopolitički ako hoćemo, radno-pravni kontekst, poljoprivredni kontekst i sve to je na dnevnom redu Vlade RH sa ili bez ovoga zakona. Sve je to na dnevnom redu svih političkih stanaka u RH sa ili bez ovoga zakona. Zašto se odlučujemo na ovaj zakon? To je ključ i to je temeljno pitanje? U nekim situacijama kada socijalno tržišno gospodarstvo koje u načelu u slobodnim zemljama, zemljama demokracije, kapitalizma treba na tržištu koje je na najrazumniji i u skladu sa najboljim praksama način regulirano pravnim okvirom, dođe u situaciju određenih poteškoća, određenog problema, kada eventualno samo i svi dionici ovog procesa nisu u stanju pronaći rješenje onda je to trenutak u kojem Vlada, institucije države trebaju preuzeti odgovornost i pokušati pomoći riješiti probleme koji trenutno postoje. To je temeljni smisao i svrha ovog zakona. I mislim da je važno da svi u potpunosti shvatimo ratio našega angažmana. To je ključni preduvjet i to je bit ovoga zakona. Mi želimo istodobno ovim zakonom i zaštititi naše porezne obveznike, sve ljude u Hrvatskoj jer se zakon odnosi na ono što smo precizno definirali društva od sistemskog značaja. A društva od sistemskog značaja po našem mišljenju i po kriterijima koja utvrđuje ovaj zakona se naravno odnose na broj zaposlenika, na ukupni značaj koji je povezan sa razgranatošću poslovanja, sa udiom u prihodima BDP-a, ali i sa postojećim obavezama koje takva društva mogu imati. Stoga smo dva temeljna kriterija koja smo uvrstili u ovaj zakon stavili da je riječ o društvima koji imaju zaposlenih prosječno više od pet tisuća radnika, te da imaju obveze veće od sedam milijardi i 500 milijuna kuna. Takvih kompanija u Hrvatskoj nema puno, ali ih ima dovoljno da one koje bi se mogle podvesti pod ove kriterije zapošljavaju 11 i pol posto ukupno zaposlenih u Hrvatskoj i čine prihod od 34,6% BDP-a. To su činjenice i to ih čini sistemski značajno. Konkretno Agrokor je kompanija koji ima 60000 zaposlenih ne samo u Hrvatskoj, nego u susjednim zemljama, koji ima više od 5000 dobavljača, koja ima više od 70 društava u okviru koncerna i koja se u ovom trenutku našla u određenim poteškoćama. Činjenica da jedna od Agencija za kreditni rejting Moodys snizila kreditni rejting Agrokora sa B3 na CAA1 sa negativnim izgledima i naravno ocjena koja zabrinjava i koja zahtijeva posebne napore i posebne okolnosti. Tu želim reći da je Agrokor naravno privatna kompanija, hrvatski Ustav, svi naši pravni propisi štite privatno vlasništvo, štite slobodu poduzetništva i od toga ne odstupamo. I ovaj zakon je napisan na način da je u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske. To također želim reći na početku jer mislim da je bilo dosta rasprava u javnosti o toj temi, a ona je po mom sudu izrazito bitna zato što ovaj zakon slijedi nekoliko ustavnih načela. Slijedi odredbe članka 49. koji govori o odgovornosti države u poticanju gospodarskog napretka i socijalnog blagostanja. Slijedi članak 3. koji govori o socijalnoj pravednosti kao jednoj od najviših vrednota našeg ustavnog poretka. Slijedi članak 16. u kojem govorimo o općem načelu razmjernosti u Ustavu RH gdje se ograničenje sloboda ili prava može učiniti jedino razmjerno pojedinom slučaju i potrebama situacije. Ali ono što je najvažnije i najbitnije je da ovaj zakon slijedi članak 50. stavak 2. koji govori o razmjernosti u ograničenju poduzetničkih i vlasničkih prava a ona se mogu ograničiti jedino u cilju zaštite interesa i sigurnosti RH, prirode, ljudskog okoliša ili zdravlja ljudi. To je ključ. Te ustavne odredbe su bile okvir na temelju kojih smo izrađivali prijedlog ovoga zakona. Što je ključ i smisao procesa koji bi trebao riješiti ovaj problem? Scenarij A. Scenarij A se odvija trenutno. Vlasnik, uprava očito kroz proces dijaloga sa svim zainteresiranim dionicima, a to je prije svega vjerovnicima, dobavljačima nastoji pronaći rješenje. To rješenje podrazumijeva svježu, novu likvidnost, dakle spremnost kreditnih institucija da kompaniji koja se nalazi u ovakvim okolnostima da svježi novac. Taj svježi novac treba poslužiti za poslovanje, taj svježi novac treba poslužiti za plaće radnika i zaposlenika, taj svježi novac treba poslužiti za namirenje poreznih obveza i taj svježi novac treba poslužiti za isplate dospjelih obveza prema dobavljačima i malih i velikih, svih onih koji su u tom poslovnom lancu naslonjeni na poslovanje naše najveće kompanije. Taj scenarij također podrazumijeva i proces restrukturiranja koji je nužan i ključan u okolnostima sa kakvima je kompanija suočena danas i na tome kao što vidite i u javnosti kompanija i sama radi. Ukoliko bi se postigao dogovor koji bi kao što također možemo vidjeti omogućio da onaj kreditor koji je sada spreman u ovakvim okolnostima dati svježu likvidnost osigura da njegova tražbina dobije status najstarije tražbine, a to znači onaj koji daje zadnji kada je situacija ovakva kakva jest, da onda dobije prvenstvo kada je riječ o vraćanju tih financijskih obaveza. Tada postoji mogućnost da se proces odvija po scenariju A. Što je scenarij B i zašto o njemu govorimo a to je bit ovoga zakona? Ako do takvog dogovora ne dođe a vremenski faktor i okolnosti koje su kao što vidite dovele i do blokade računa pojedinih tvrtki i društava u sustavu Agrokora, koje su kao što vidimo dovele do blokade računa pojedinih dobavljača, koji sigurno izazivaju nestrpljivost i nepovjerenje kod onih koji su vezani i za te dobavljače. Kada taj proces sagledamo onda je važno da država u momentu kada ili na zahtjev vjerovnika ili na zahtjev samoga dužnika, a dužnik u riječima ovoga zakona je sama kompanija Agrokor zatraži da se krene primjenjivati na ovu kompaniju od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku Zakon o izvanrednoj upravi krene u njegovu provedbu upravo onako kako je predviđeno kroz ovih pedesetak članaka i to s ciljem i na način da upravo izvanredni povjerenik kojeg će imenovati Trgovački sud u Zagrebu prema odredbama ovoga zakona, a na prijedlog Vlade prema odredbama ovog zakona, a na prijedlog Vlade bude onaj sa svojim zamjenicima uz tijesne konzultacije sa Vjerovničkim vijećem uz savjete Savjetodavnoga vijeća, a naravno u cilju i to je ono što je ključ, u cilju najboljem i najprofesionalnijem interesa gospodarskih i financijskih RH djeluje na dobrobiti svih dionika procesa. Nije isto tko provodi proces restrukturiranja. Ako on dolazi na poticaj Vlade RH, na poticaj Hrvatske država onda osoba koja tamo dođe ili osobe koje dođu, moraju voditi jednaku brigu o zaposlenici u Konzumu u koji vjerojatno svatko od vas povremeno dolazi, o interesu OPG-a dobavljača, interesu financijskog krvotoka RH, interesu našega gospodarstva. I to je ključ i to je bit i molim vas da to razumijete. Ovakav zakon nije pisan na pamet. Pisan je u ubrzanoj proceduri, to je točno jer su okolnosti takve, ali je pisan na temelju sličnih situacija u kojim su se ranije našle i druge države EU. I druge države su posezale za posebnim pravnim režimima kada im se dogodila ovakva nekontrolirana situacija u gospodarstvu. Nastojale su svojim aktivizmom, svojim potezima riješiti problem u najboljoj namjeri i u najboljem interesu državnih interesa, općega dobra, javnih interesa i svih koji su dio ovog procesa. Vodimo računa da ovo pitanje ima i svoju međunarodnu dimenziju. Agrokor jest velika kompanija za hrvatske razmjere ali je velika i relevantna i u našem susjedstvu. Bitna je i u Sloveniji i u BiH i u Srbiji i u drugim zemljama gdje društva koja su u okviru koncerna rade i svi su zainteresirani za taj proces, jedan detalj oko kreditora odnosno vjerovnika i banaka. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, niti vas, a niti mene privatna kompanija ne samo ova nego bilo koja ne pita kod koga, mislim na koju banku i u čijem vlasništvu i pod kojim uvjetima će se zaduživati. Za to nisam odgovoran ni ja, ni moja Vlada, ni Hrvatski sabor to su činjenice koje su danas na stolu i mi ih zajedno moramo ih sagledati i nastojati riješiti na način da proces restrukturiranja bude održiv, da zadrži zaposlenike, a da stvaranje svojevrsnog zida mogu reći pravnog oko kompanije koji bi podrazumijevao taj moratorij na tražbine vjerovnika o kojem se i danas govori, osigura da svi dijelovi društva nastave sa svojim poslovanjem i ono što je najvažnije nastave sa prihodima. A ti novi svježi prihodi ovakvoga društva u kojem postoje mnoge kompanije koje jako kvalitetno posluju generirali bi novac koji bi omogućio postupno vraćanje dugova, kvalitetno restrukturiranje i novo pozicioniranje i na našem tržištu i na tržištima koja su nama susjedna. Nama je cilj riješiti problem, riješiti ga na odgovoran način. Nudimo ovaj scenarij kao scenarij B, scenarij koji radi svojevrsnu sigurnosnu mrežu cijenjene zastupnice i zastupnici. Nije ovo scenarij u kojem sa trapeza neko ide prema podu ali ga onda mreža zadrži, taj koji ide prema podu nije nijedna osoba, nijedna kompanija, taj kojeg ova mreža treba zadržati je hrvatska ekonomija. To je ključ i to je bit ovoga zakona i važno je da to svi zajedno shvatimo. To je njegova glavna namjera. I očekujem od vas da u ovakvom trenutku baš svi, i tu se sada obraćam kolegama iz oporbe, prepoznate značaj ove situacije, mislim da ste toga svjesni jer ste i sami imali pravo upravljati Hrvatskom nekoliko puta u naših 27 godina neovisnosti i da oko ovog pitanja, bez obzira na lokalne izbore, bez obzira na političke razlike, ideološke ili bilo što drugo pokušamo pronaći suglasje koje je bitno u ovom trenutku, ta poruka kako ćemo ovaj zakon izglasati, kako ćemo po njemu postupati, za hrvatsku javnost, za kreditore, za međunarodne financijske institucije, za rejting agencije je izrazito bitna. Jer što u biti trebamo napraviti? Mora doći do jednog trenutka u kojem se podvlači crta u kojem se kaže poslovanje koje je dovelo do ovoga sada mora stati. Imamo trenutak prekretnice i kreće novi trenutak u kojem je najvažnija riječ povjerenje. Povjerenje u poslovanju, povjerenje u restrukturiranju, povjerenje za one koji trebaju dati svježi novac, za ljude koji će proces restrukturiranja voditi i stabilan, jasan u skladu s Ustavom pravni okvir i u skladu s pravnom stečevinom EU, a u korelaciji s ostalim propisima koje Hrvatska ima. To je drage kolegice i kolege ključ. Razmislite dobro, da li je ovo tema u kojoj se trebamo opet razlikovati i dijeliti ili je ovo tema u kojoj koristeći zdrav razum i nužnost, a ujedno i hitnost djelovanja, o tome su i neki od vas nešto govorili i raspravljali, zahtjeva minimum napora da oko ovakve teme danas pošaljemo poruku jedinstva. To nije konsenzus u Europi koji traje godinama, ovo je konsenzus o hitnom zajedničkom djelovanju i u ocjeni namjera Vlade parlamentarne većine ali i svih zastupnika da zajedno riješimo problem koji nam je tu, koji će završit u našem naručju htjeli mi to ili ne. To je bit ovoga zakona. I to je bit našeg djelovanja. I zato apeliram na vas i na vašu političku odgovornost promislite o tome. Ukoliko smatrate da postoje formulacije u ovom zakonu koje mogu biti i bolje, koje mogu biti kvalitetan doprinos rješenjima, pravnoj sigurnosti, učinkovitosti djelovanja slobodno kažite. Ja sam čovjek dijaloga što god mi sada govorili jesmo se sreli ili nismo. Mislim da to dovoljno jasno možete prepoznati. Pokušajmo naći rješenja koja će biti na korist hrvatskog gospodarstva, koja će pokazati političku zrelost hrvatskih političkih stranaka i institucija u momentu kada je trebamo zajednički pokazati. To sada očekuju svi, svi koji gledaju ovu raspravu, svi i komentatori i birači i poslovni ljudi i poljoprivrednici i dobavljači i banke i oni koji su dovedeni sa najvećim ekspertizama i reputacijom da pomognu u restrukturiranju svi gledaju od čega smo mi napravljeni sada. Svi to gledaju i očekuju jesmo li spremni na zajednički napor koji nosi i određene i odgovornosti i rizike. Ali drage kolegice i kolege, mi izbora nemamo. Naše je da djelujemo. Čuli ste i od uglednih profesora bilo bi protu ustavno ne činit ništa. To bi bilo najgore. I zato apeliram na vas da doprinesete kvaliteti ovog zakona vašim raspravama, ali i vašim sugestijama. Ali i u kasnijem procesu koji će uslijediti ima mjesta u vjerovničkom vijeću za sve skupine vjerovnika. Ima mjesta u savjetodavnom vijeću za sve one koji mogu dati kvalitetan doprinos procesu koji će eventualno biti pred nama ako se zakon primijeni i to je bit, to je ključ. Molio bih sada potpredsjednicu Vlade i ministricu Dalić da se osvrne na neke konkretne odredbe ovoga zakona, a sve nas pozivam na političku mudrost i odgovornost u ovom trenutku. Hvala vam.
Hvala lijepo. Pa rekla bih da su najbitnije odredbe ovoga zakona način na koji se aktivira primjena ovoga zakona, tijela u postupku i konačno njegov cilj. Pa možda da počnemo od ovog posljednjeg. Cilj postupka izvanredne uprave je postići nagodbu, postići nagodbu u roku od 12 mjeseci koji se može odlukom suda produljiti za još tri mjeseca. Naglašavam da je cilj ovoga zakona postići i ovoga postupka koji zakon predlaže postići nagodbu među vjerovnicima o budućnosti poslovanja društva na način da to društvo treba moći nastaviti poslovati na održiv i financijski stabilan način. Naglašavam ovaj problem i cilj zakona vezan uz postizanje nagodbe zbog toga što u svojoj biti ovo nije Stečajni zakon, ovo nije paralelni Stečajni zakon i ovo nije zakon u kojem se eksplicite definira način na koji će se vjerovnici namirivati. Ovo je zakon kojim se utvrđuje procedura, a kojom se sistemskim značajnim poduzećima, sistemski značajnim trgovačkim društvima osigurava vrijeme da u propisanoj proceduri i uz sudjelovanje tijela nagodbe i uz sudjelovanje tijela postupka postignu nagodbu. Sam postupak izvanredne uprave otvara se na način da je otvaranje toga postupka može zatražiti dužnik ili otvaranje toga postupka mogu zatražiti vjerovnici uz suglasnost dužnika. Ukoliko je sistemski značajna kompanija se suočila bilo sa predstečajnim, bilo sa stečajnim razlozima, odnosno ukoliko se nalazi u dubokim financijskim poteškoćama. Razlog zbog kojeg otvaranje postupka može zatražiti dužnik, odnosno dužnik uz suglasnost, odnosno vjerovnik uz suglasnost dužnika jest dvojak. Sa jedne strane vodećom ulogom dužnika u zahtijevanju otvaranja ovoga postupka, odnosno vjerovnika uz njegovu suglasnost osigurava se zakonitost i sukladnost ovoga postupka sa Ustavom. Jer na ovaj se način sprečava maliciozno postupanje prema dužniku, a istovremeno se zadržava učinkovitost i djelotvornost procedure. Vjerovnici samostalno i dalje kada i ovaj zakon stupi na snagu ukoliko ga izglasate vjerovnici i dalje samostalno imaju mogućnost zatražiti kroz Stečajni zakon zaštitu svojih tražbina na način kako to propisuje Stečajni zakon, ali će po predloženim prijelaznim i završnim odredbama taj stečaj sud po službenoj dužnosti uputiti u postupak propisan ovim zakonom ukoliko društvo za koje se zahtijeva stečaj udovoljava kriterijima od 5000 zaposlenih i milijardu eura duga. Sa druge strane za pokretanje ovoga postupka potrebna je relativno jednostavna dokumentacija upravo kako bi se u slučaju dubokih financijskih poteškoća, sistemski značajnih kompanija moglo djelovati brzo. I jednostavnost te dokumentacije i brzina postupka se onda kombiniraju sa načinom kojim se ovaj postupak može pokrenuti. Tijela u procesu izvanredne uprave jesu izvanredni povjerenik, jesu sud, jesu Vjerovničko vijeće i Savjetodavno vijeće. Izvanrednog povjerenika imenuje sud u procesu u kojem sud nakon što je zaprimio zahtjev za otvaranje postupka izvanredne uprave, poziva Vladu da predloži izvanrednog povjerenika. Razlog zbog kojega ovaj zakon predviđa odredbu da Vlada predlaže izvanrednog povjerenika proizlazi iz očekivane složenosti i kompleksnosti postupka i procesa sklapanja nagodbe u slučaju poduzeća trgovačkih društava koja su toliko kompleksna da imaju ovaj prethodno spomenuti broj zaposlenih iz čega proizlazi onda i pretpostavljena kompleksnost financijskih odnosa unutar kompanije koji su eventualno doveli do njezinih problema. Na ovaj način osigurava se da izvanredni povjerenik bude osoba od profesionalnog, stručnog, moralnog i svakog drugog javnog ugleda koja će podržana autoritetom suda i podržana autoritetom Vlade i njezinoga prijedloga jamčiti nepristranost, profesionalnost i stručnost cjelokupnog procesa izvanredne uprave. A da je tome tako, jedna od najvažnijih zadaća izvanrednog povjerenika jest da u roku od 30 dana izabere savjetnika za restrukturiranje koji je prijedlogom zakona utvrđen kao pravna osoba sa međunarodnim referencama u procesu restrukturiranja. Savjetnik za restrukturiranje je pravna osoba sa najvećim stručnim referencama koja treba podržati izvanrednog povjerenika u analizi stanja, utvrđivanju stvarnoga stanja u kompaniji i dati mu podršku u izradi i prijedlogu izrade nagodbe. Stoga je izbor i kvaliteta savjetnika za restrukturiranje gotovo jednako značajna koliko i kvaliteta i izbor samog izvanrednog povjerenika. Izvanredni povjerenik naravno ima svoje zamjenike, predviđena je mogućnost zamjenika koji se biraju u istom postupku kao i sam povjerenik, dakle izabire iz sud na prijedlog Vlade. Sud je vrlo značajan sudionik u cijelom procesu s obzirom da najznačajnije odluke povjerenika, isto kao i sama nagodba koja se mora i može sklopiti jedino uz suglasnost vjerovnika odnosno najmanje 66,6% svih tražbina nagodbu potvrđuje sud. Vjerovničko vijeće je tijelo kroz koje vjerovnici sudjeluju u procesu izvanredne uprave. Vjerovničko vijeće se formira kao privremeno Vjerovničko vijeće u vrlo kratkom roku od otvaranja procesa izvanredne nagodbe i to prema stanju tražbina, zatečenom stanju tražbina u knjigama kompanije. Razlog je tome upravo onaj da se što prije osigura uvid vjerovnika u cjelokupni proces. Vjerovničko vijeće u svom stalnom sastavu i u svojoj stalnoj strukturi formira se nakon što se nesporno utvrde tražbine odnosno nakon što sud donese odluku o utvrđenim tražbinama. Srce je ovoga zakona mogućnost da izvanredni povjerenik u ime kompanije nad kojom je otvoren ovaj proces uzme kredit i tim kreditom isplati tražbine za robe i usluge koje su nastale do dana otvaranja postupka odnosno isplati dobavljača. To je srce ovoga zakona i takav kredit onda ima status najstarije tražbine. Ovaj zakon kombinira iskustva iz naše prakse, ali isto tako iskustva iz praksi drugih država koje su se suočavale sa problemima sistemskih bitnih kompanija, kao što su Italija, kao što su Austrija. Kombiniranjem ovih iskustava vjerujem da smo dobili efikasan instrument u slučaju da nastupe problemi sa ovakovim kompanijama koji zahtijevaju zaštitu zakona. I stoga vas molim da ovaj zakon prihvatite i podržite.
Zahvaljujem se i potpredsjednici Vlade. Evo prije nego što pređemo na replike samo nekoliko informacija. Dakle do sada se za raspravu prijavilo 35 govornika što klubova, što pojedinačnih rasprava, imamo na izlaganje predsjednika Vlade 27 replika i na izlaganje potpredsjednice Vlade 4 replike. Pa evo krećemo sa replikama. Prvi je uvaženi kolega Maras.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine premijeru. Ja ne pristajem dijeliti i preuzimati vaš odgovornost za loše odluke koje donosite u ime RH, pogotovo one koje su usmjerene u korist jedne tvrtke, jednog uskog interesa malog broja ljudi i onaj problem koji je eskalirao za vrijeme vaše i protekle Vlade. Ovo je zakon o Agrokoru, ovo je zakon o Todoriću, ovo je zakon kojim želite prikriti kako je problem nastao, kako je problem eskalirao, želite prikriti interesnu povezanost vaše Vlade sa Agrokorom. Vaša Vlada je pupčanom vrpcom povezana sa Agrokorom. I to je intencija ovoga zakona i zbog toga ja ne želim niti dijeliti niti preuzimati odgovornost sa vama. Ne brinete kroz ovaj zakon o onim najmanjim dobavljačima, ne brinete kroz ovaj zakon niti o onima koji rade u Agrokoru. A kakva je pupčana povezanost vaše Vlade sa Agrokorom možemo ovdje govoriti satima. Imamo indicije da je i vaša i prethodna Vlada čitavim nizom akata doprinijela da situacija u Agrokoru eskalira, o prolongatu Zakona o faktoringu, do Zakona o računovodstvu do toga želim vaš odgovor ovdje da li ministar Marić koji je došao iz Agrokora odlučio o bilo čemu. Da li on odlučuje o tome kada i kako će se blokirati obveze države prema Agrokoru? [[Upadica Jandroković: Hvala.]] Svi u Hrvatskoj vide da je [[Upadica Jandroković: Kolega Maras…]] pupčana povezanost Vlade Andreja Plenkovića i Agrokora na žalost neraskidiva. Hvala i vama gospodo, ali ovo hrvatski građani moraju čuti. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo kolega Maras. Ja vas ovako molim, oprostite samo predsjedniče Vlade. Dakle, samo malo vas molim. S obzirom na broj onih koji su se javili za replike držat ćemo se striktno dvije minute. Mislim da je to korektno i na tome ćemo inzistirati. Izvolite.
Kolega Maras, ja moram priznat ni hrvatska javnost, ni parlamentarna većina, a ni ja ništa bolje od vas nismo ni očekivali. Dakle, vi se pretvarate, pretvarate se u šampiona demagogije SDP-a. Reći meni i mojoj Vladi da smo mi pupčanom vrpcom vezani za Agrokor, reći hrvatskoj javnosti da je ovo zakon o Ivici Todoriću i o Agrokoru. Kolega Maras da li ste vi pročitali zakon? Jeste. E onda vi imate problem razumijevanja, problem logike, problem shvaćanja ozbiljnosti situacije u kojoj se Hrvatska nalazi. Moja Vlada i HDZ od kada ga ja vodim nije primio ni jedne kune ne samo od Agrokora, niti jedne kompanije koja je s njom povezana. Spominjete ministra Marića koji se izuzeo od svih odluka koje se vezane za bilo koju raspravu u mojoj Vladi uz ovaj zakon o kojem je danas riječ. Dakle, prestanite sa demagogijom. To apeliram na vas kao čovjeka koji je dobio povjerenje hrvatskih birača i ne odnosite raspravu u ono što je nebitno, nego se koncentrirajte na ovo što je bitno. Ovaj je zakon bitan kolega Maras za hrvatsko gospodarstvo. Bitan je i za to da li ćete i vi dobiti plaću sutra. Bitan je da li će bilo koji radnik u Konzumu sutra dobiti svoju plaću? Da li će na kioscima Tiska biti hrvatske novine? On je bitan za svakoga poljoprivrednika koji je kroz svoj OPG dobavljač dobavljača. On je bitan za sve nas. A ovakve insinuacije prestanite plasirati u hrvatsku javnost i fokusirajte se na bit. To vam je moj prijateljski savjet.
Dakle prije nego što krenemo na replike, kolega Maras a i svi ostali koji upadate vrlo neumjesnim upadicama u izlaganja drugih. Ja vas molim da prestanemo i da kulturno i pristojno se razgovaramo. Evo to je moja molba i apel. Druga replika uvaženi kolega Hajdaš Dončić.
Poštovani premijeru, uobičajeno puno ste demagoški lijepo pričali vašim uglađenim europskim birokratskim jezikom, a niste se dotakli biti ili srži ovog zakona. A ja ću onda zdravim razumom o činjenicama. Dakle zakonom rušite pravnu sigurnost za ulaganje u Republici Hrvatskoj. Drugo, zakonom pogodujete a da vam kažem na koji način? Vrlo jednostavan. Ukupna dugovanja Agrokora su dakle 45 milijardi kuna u grubo. Od toga vam banke su izložene sa 22 milijarde kuna, faktoring društva sa 2 milijarde kuna. To vam je 24. Skupe se još veliki dobavljači sa 6 milijardi kuna i to vam je 30. Po prijedlogu vašeg zaključka i vašeg zakona upravo ta uska skupina će diktirat taj postupak. Dakle, ovdje neće biti niti malih dobavljača, niti poljoprivrednih gospodarstava, neće biti nikog jer će veliki skupiti većinu. Nadalje, kakav scenario A, kakav scenario B? Bez donošenja ovog ili sličnog zakona nema spasa Agrokoru, nema spasa Konzumu. A da vam kažem zašto? Tko će dati novac ako nema pravilo senioriteta? Koja financijska institucija će u posrnuli koncert uložit novac ako se ne donese zakon koji garantira senioritet? Ali ne ovaj zakon kojega vi predlažete, već ono što pričamo već tri tjedna, a pričamo da promijenite Stečajni zakon i dovedite dvije kategorije. Jedna kategorija je upravo senioritet, a druga kategorija je klasteriziranje dobavljača u nekoliko skupina. I za kraj, ja vam predlažem da Zdravka Marića imenujete specijalnim povjerenikom u Agrokoru.
Odgovor na repliku.
Prvo kolega Hajdaš Dončić ako vama treba prevoditelj za ovo što ja govorim, a ja sam čuo da su si Zagorci navek bili dobri s Hrvatima i vi biste trebali dobro razumjeti ovo što ja govorim, onda imamo veliki problem da vi kao ministar niste uspjeli razumjeti što sam vam ja govorio u uvodnom dijelu izlaganja obrazlažući ovaj zakon. To je sad već malo moram priznati podcjenjivački i prema hrvatskoj javnosti i prema meni kao predsjedniku Vlade i budite malo pažljiviji u tim komentarima jer oni nisu ni utemeljeni, niti su logični. Što se tiče statusa najstarije tražbine i pravne sigurnosti. Pravna sigurnost je kolega Dončić treći temeljni stup programa rada ove Vlade. Upravo obazrivošću formulacija u ovom zakonu vodili smo računa i o ustavnosti i drugim propisima koji reguliraju ovu materiju. Činjenica da kao što vi kažete strani ulagači bi mogli biti zabrinuti jer postoji senior status evo pa me nemojte razumjeti, senior status. Mislite da bi strani ulagači, da razmišljaju o tome da li će ući u državu poslovati koja pusti nekontrolirani razvoj događaja ovakve situacije misliti ta je država super. Da se meni to sutra dogodi oni neće reagirati, oni neće prepoznati što je bitno o onome koji je u ovakvim okolnostima spreman dati svježi novac. Što mislite? Jeste pročitali zakon? Jel ima unutra odredba o najstarijoj tražbini recite kolega Dončić, recite jel ima ili nema? Ima. Govorite točne stvari, točne stvari, a ovo za izvanrednog povjerenika sugestiju to ću vam razmisliti o vašoj sugestiji.
Hvala vam lijepa. Treća replika uvaženi kolega Vrdoljak.
… predsjedniče Vlade. Prvo, nije vrijeme za bahatost, aroganciju, prevoditelje i svakog čovjeka vama da bilo kakvu repliku da prvih 15 sekundi potrošite na njegovo omalovažavanje jel to nije dijalog i to nemojte raditi. Drugo, pročitat ću vam izjavu vašeg ministra financija od 26.1. „Da li je Agrokor pred bankrotom? Sigurno ne bih to tako rekao, upoznat sam sa stanjem u kompaniji jer sam tamo i radio i kao ministar financija brinem i pratim kao i za sve druge kompanije. Mislim da su iz Agrokora u priopćenju naznačili da nema rizika što se tiče obaveza u dogledno vrijeme, ali sigurno će ta činjenica o smanjenju kreditnog rejtinga imati neke reperkusije. Kompanija je i dalje u dobrom stanju i do ničega neće doći“. 26.1. Mene danas pozivate na dijalog. Prije mjesec dana sam se ponudio, prije mjesec dana sam se ponudio i rekao ljudi ali alarmantna je situacija, pozovite opoziciju, idemo pozvati kreditore, vjerovnike, dobavljače, prije mjesec dana. i vi danas pozivate za suglasje milijarda kuna blokade, dobavljači se blokiraju, ljudi ne znaju hoće dobiti plaće. Vi danas pozivate na suglasje, izgubili ste mjesece, dok ste se bavili arhivima, povjerenstvima za prošlost, dok ste išli u lokalne kampanje, prije mjesec dana sam pozvao na suglasje iz opozicije, molio tu evo pred sabornicom, reko stojim na raspolaganju ljudi alarmantno je s tim se trebamo baviti, ne zažmiriti. Šta je rezultat današnje situacije? Da su svi blokirani, da je država u periodu blokade dok dobavljači nisu dobili kune naplatila 600 milijuna kuna. Porezna uprava je uzela dobavljačima 600 milijuna kuna. Danas je Frank blokiran, kaže po zakonu. Pa naravno da je po zakonu. Dal smo trebali imati kratkoročne mjere? Jesmo. I nemojte biti danas ljudi licemjerni i nemojte prozivati svakog onog tko vam da repliku nego budimo iskreni, u problemu smo se našli zbog vaše vjerodostojne neodlučnosti.
Odgovor na repliku.
Joj kolega Vrdoljak bili ste na sastanku u petak konstruktivni, simpatični, ljubazni da niste mogli biti ljubazniji, nudite mi Supermana za izvanrednog povjerenika. Jel istina? … [[Upadica se ne razumije.]] Jeste nudili Supermana za izvanrednog povjerenika? … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne vi ste rekli da vi imate Supermana za izvanrednog povjerenika. Samo malo.
Pa ima pravo i ti si njega …
A što ste vi rekli?
Pa reko si da nema bahatosti, smiri se. Hajde smiri se.
Kolega Vrdoljak, ajde da malo pojasnimo.
Predsjedniče Vlade, ja vas molim samo. Dakle, riječi koje se upotrebljavaju su teške, tema je teška, svi ste zainteresirani uredu, ali nemojte upadati. To su verbalne figure koje vi koristite. Dakle molim vas da ne upadamo u riječ, kada završi možete imate načine kako možete kasnije govoriti i tražiti povredu Poslovnika. Ima cijeli niz metoda kojim možete doći do riječi, ali vas molim da ne upadamo jedni drugima u riječ, evo samo to vas molim.
Dobar je ovaj semafor, stane vrijeme ovo je kao u košarci, nema prljave igre, ako znate na što mislim. Kolega Vrdoljak, ajde da razjasnimo kako radi Porezna uprava. Vi ste bili ministar, ne, ne, hrvatskoj javnosti je potrebno da zna kako radi Porezna uprava. U trenutku kada bilo koja tvrtka pokrene blokadu neke druge tvrtke, a utvrdi se u tom trenutku, Porezna uprava osobito sa velikim poreznim obveznicima ima poseban dijalog i točno zna u kojem trenutku je neka porezna obvezna dospjela, nema kolega Vrdoljak i nemojte optuživati državu, pravo na arbitrarnost, pravo na izbor da li će ili ne krenuti u naplatu svojih dospjelih tražbina. Ti ljudi će kazneno odgovarati, profesionalno će odgovarati ako to ne naprave, pričinili bi štetu državnom proračunu. Oni nemaju izbora. Sve druge tvrtke na tržištu imaju pravo izbora kada će i na koji način krenuti u svoje potraživanje i kojim putem. Porezna uprava taj izbor nema. I nemojte stoga stvarati percepciju kod ljudi da apeliramo na strpljivost dobavljača, a da istodobno država blokira. Slobodno mogu reći država nije prva počela, to su činjenice koje ljudi koje rade u Poreznoj upravi nisu imali izbora. Druga stvar, ova Vlada i stručnjaci u njoj su dan i noć radili proteklih mjesec dana da bi u ovakvim okolnostima iznjedrili najkvalitetnije zakonsko rješenje. I nemojte nas prozivati za nekakvu pasivnost, za nekakvu neodlučnost. Ovo je poštovani kolega Vrdoljak aktivan, odlučan i jedini moguć potez odgovorne države.
Hvala. 4. replika uvaženi kolega Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine premijeru, vi pozivate na dijalog, a na sastanak o lex Agrokor pozvali ste kolege iz oporbe u petnaest do jedan da dođu u jedan i petnaest, to stvarno pokazuje kako ste bili spremni na razgovore. Sve što se danas događa je zapravo vjerodostojan dokaz vaše nevjerodostojnosti. I mi smo danas u problemu upravo zbog toga što u cijelom svom mandatu, a ministar financija je u tom mandatu već 15 mjeseci, radite ne transparentno, u vašoj Vladi je stalno prisutan sukob interesa, u vašoj Vladi imate zakašnjele odluke i u vašoj Vladi neprestano štitite kroz sukob interesa krupni kapital. Ovaj zakon koji danas ovdje imamo kako ste rekli je zakon koji ne štiti Todorića, ne štiti Agrokor nego štiti radnika i poljoprivrednika. Hrvatskoj javnosti, hrvatskoj blagajnici na Konzumu i hrvatskom poljoprivredniku na selu koji jedva preživljava treba reći da je to laž. To nije istina. Ovaj zakon štiti jedino krupni kapital, štiti velikog gazdu i štiti velike menadžere koji su bili kroz konzorcij povezani sa velikim gazdom. Narod kaže tko se jednom opeče taj puše i na hladno. Na žalost u Hrvatskoj to nije slučaj. Devedesetih ste HDZ uništili 400, 1000 radnih mjesta, građani vam i dalje vjeruju, i danas imamo situaciju da će propasti, da će taj niz privatizacije završiti propašću Agrokora. Puno je sličnosti sa '87. Tada je bio Agrokomerc i babo. Babo je završio ljetujući u Voloskom. Sada imamo Agrokor, a njegov gazda će završiti vjerojatno također u Medvei. Dakle, gospodine Plenkoviću ovo je i posljedica vašeg manekenskog hoda po Ukrajini, ovo je zapravo problem što vi svoj pripravnički staž za Europsku komisiju više ne odrađujete toliko kvalitetno, pa vam taj pripravnički staž dovodi u pitanje ono što zapravo želite pobjeći u Europsku komisiju iz Hrvatske.
Odgovor na repliku. Predsjedniče Vlade odgovor na repliku.
Da, moram priznati da tko god se javi sve očekivano. Ja kao da već imam napisane vaše toking pointse što ćete reći gospodine Jovanoviću. To vam otprilike tako djeluje. Dakle, rad ove Vlade po ovoj temi je odgovoran i učinkovit i razuman je inspiriran i pravnim rješenjima koji postoje u drugim državama, u skladu je sa hrvatskim Ustavom i bit će sto posto vam tvrdim i odobren da je u skladu i sa pravnom stečevinom EU. Vaša aluzija na Ukrajinu i to je stvarno iritantno, moram priznat da je to iritantno. Iritantno je od vas, iritantno je od neupućenih komentatora. Govoriti nekoj Vladi da se ja šećem po Ukrajini pa vi nemate pojma. Nemate pojma o vanjskoj politici! Očito nemate pojma o međunarodnom pravu. Očito ne znate na čemu se temelji međunarodni poredak od '45. godine? Na teritorijalnom integritetu, temelji se kolega Jovanović [[Upadica Jandroković: Ja vas molim. Pa što je? Ja vas molim!]] na poštivanju međunarodnih obveza [[Upadica Jandroković: Pa i vi ste vrijeđali isto tako. Pa molim vas, dajte molim vas dajte stanite.]] Temelji se na odgovornoj politici i na onome što je ključno za Hrvatsku da u svojim vanjsko-političkim aktivnostima pomogne iskustvima koja su jedinstvena. Ako ima netko od vas tko smatra da iskustvo mirne reintegracije Hrvatskog Podunavlja u bilo kojem svom segmentu nije iskustvo koje bi Hrvatska kao najmlađa članica EU, jedina članica, Cipar apstrahiram koja je imala okupirana područja prije samo 25 godina trebala državi koja nas je kao prva članica UN-a priznala '91. godine ne ponuditi svoja iskustva mirne reintegracije. E onda gospodine Jovanović se ja i vi fundamentalno razilazimo o tome što nam je činiti i kako se ponašati. Ja sam se vratio dragi gospodine Jovanović iz Bruxellesa da bih došao tu [[Upadica Jandroković: Hvala.]] a ne da bih se vratio nazad. To je jako važna poruka. Ne manipulirajte javnost sitnim doskočicama.
Hvala lijepa. Imamo dvije povrede Poslovnika. Uvaženi kolega Jovanović je prvi.
Dakle, zamolio bih vas da i vi opomenete i izreknete opomenu premijeru zbog toga što omalovažava i vrijeđa ostale zastupnike, članak 238. Dakle, u svom istupu on je omalovažavao i vrijeđao mene kao zastupnika Hrvatskog sabora.
Dobro ne smatram da se radi o povredi Poslovnika jer ste jednako teškim riječima i vi govorili premijeru. Dakle, odaberimo način na koji ćemo voditi ovu raspravu. Ili ćemo biti obazrivi i koristiti birane riječi jedni prema drugima ili ćemo se raspravljati teškim naoružanjem što čini i jedna i druga strana. Dakle, puštam i vas, puštam i premijera i na tome ću ustrajati do kraja. Druga povreda Poslovnika kolega Maras.
Hvala lijepo. Također je povrijeđen 238. Razlog je konstantno vrijeđanje premijera, zastupnika. Eskaliralo je sada sa kolegom Jovanovićem kada mu je rekao da nema pojma o vanjskoj politici, a ja ću ovdje reći da vi nemate pojma o ekonomiji. To je puno opasnija stvar u ovoj situaciji. Nemate pojma [[Upadica Jandroković: Kolega Maras ja vas molim!]] o ekonomiji, a to je svjedočanstvo danas situacija koja se dešava u hrvatskom gospodarstvu, Agrokor i sve ove tvrtke koje su u blokadi [[Upadica Jandroković: Kolega Maras!]] A vi ste gospodine potpredsjedniče pozvali nas da ovako raspravljamo. Vi ste krivi [[Upadica Jandroković: Dobro.]] Jer ako je gospodin premijer rekao gospodinu Jovanoviću ovo, ja imam puno pravo onda reći ovo šta mislim [[Upadica Jandroković: Dobro da me niste tražili povredu Poslovnika, a ne repliku, niti izlaganje.]] a to je da on nema pojma o ekonomiji.
Dakle, molim vas. Ma ja vas molim, ovo je prevažna tema i oči javnosti uprte su danas u Hrvatski sabor. Svojim ponašanjem, svojim nastupima poslat ćemo isto tako poruku da li smo ozbiljni ili iz ovoga nastojimo izvući nekoliko jeftinih političkih bodova. Pa vas ja molim i pozivam i na odgovornost za ono što činimo, a naravno i odgovornost za izrečeno. Nastavljamo sa replikama. Peti je uvaženi kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi kolega potpredsjedniče, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade. Moram priznati da je vaša rasprava bila na neki način tipično HDZ-ovska, a reći ću vam to i zašto. Zato što ste u svojoj raspravi neslaganje sa vama i sa vašim stavom karakterizirali kao podjelu. Međutim neslaganje sa stavom vladajuće većine je nešto što je ustavna obveza opozicije. Međutim u ovom trenutku je to i puno više od toga. Ne složiti se sa vama danas, ne složiti se sa vama oko donošenja ovog zakona moja je obveza prema građanima Republike Hrvatske, prema zaposlenicima, ali ne samo Agrokora već Franka, Kraša i svih drugih trgovačkih društava koja danas bivaju blokirana. A zašto? Jer ste vi ti koji dijelite. A dijelite upravo ovim zakonom, jer ovim zakonom vi ćete kao politika, vi ćete kao Vlada imenovati čovjeka koji će odlučivati tko će opstati, a tko će propasti. Poštovani gospodine predsjedniče, danas su nas zvali radnici Belja i požalili se da ih nitko nije kontaktirao niti im pokušao objasniti što će za njih značiti ovaj zakon, niti Agrokor, niti Todorić, niti banke, niti vi gospodine predsjedniče Vlade. Gospodine predsjedniče procjenu učinka ovog zakona, a govorimo o meritumu, govorimo o njegovom predzadnjem članku, ostavili ste za 2019. godinu, dakle vi ste predvidjeli da ćemo tek 2019. godine procijeniti kako ovaj propis utječe na hrvatsko gospodarstvo u cjelini. Ja vas pitam, jeste li se barem potrudili procijeniti koliko će ljudi zbog ovog zakona ostati bez radnih mjesta, koliko će ljudi zbog vas ostati u svojim domovima i neće moći plaćati svoje obveze, a vjerojatno sutra ostati i bez tih domova? Poštovani gospodine predsjedniče, [[Upadica Jandroković: Hvala lijepa kolega Grbin.]] zanima me da li ćete jednakom ovakvom hitnoćom predložiti i zakon koji će njih zaštiti? Hvala vam.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala kolega Grbin. Dakle, prvo sa se osvrnem na ovaj komentar koji mi se čini relevantan, a to je Belje. Evo vam ovdje ministar poljoprivrede koji je u kontaktu sa predsjednikom Uprave Belja, koji gleda na koji način da se riješe one bitne, bitni elementi koji se tiču opskrbe hrane onih kompanija koje su u okviru Agrokora koje bi omogućile da se i goveda i svinje nahrane na vrijeme, dakle, to je prvo. Drugo. Što se tiče drugih vaših komentara i ovoga zakona i načina kako se on priprema i njegovih ciljeva. Dakle, upravo je svrha aktivizma države, aktivizma Vlade da se omogući jednaki položaj svih dionika procesa. Ako se Vlada aktivira nije li onda logično da ako predloži kompetentnog izvanrednog povjerenika, njegove zamjenike, ako Trgovački sud to odobri i odluči onda upravo netko tko dolazi sa takvim naslovom, sa takvim ciljem iz kuta angažmana države ima najširu sliku, ima najbolju volju i obvezu da gleda na zadovoljavanje ciljeva, interesa svih dionika procesa od radnika, zaposlenika, poljoprivrednika, OPG-ova, dobavljača dobavljača, Agrokorovih dobavljača, same kompanije, pa naravno onda i kreditnih institucija koje su bitne jer bez njihove svježe likvidnosti teško je krenuti u proces restrukturiranja. To je cijenjeni kolega Grbin cilj i namjera ovoga zakona i njegova angažmana. Učinak ćemo procijeniti kada se prvi ovakav proces kojega još nismo imali odvije.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi kolega Beus Richembergh.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade u svom uvodnom govori izrekli ste desetak teza koje bi vas mogle svrstati u red najodgovornijih hrvatskih premijera do sada, ali samo pod jednim uvjetom, a to je da nisu izgovorene 5. travnja nego recimo 5. ožujka. Spomenuli ste Moodys, u Hrvatskoj je javna tajna da je problem sa Agrokorom toliko velik da se očekuje najgori scenarijo još od početka prosinca. Vaši ministri su morali znati da se vodstvo Agrokora počelo zaduživati kod svojih dobavljača. Vaši ministri su znali da je 2. siječnja Moodys srušio kreditni rejting Agrokora sa B2 na B3, a 24. veljače Moodys je srušio taj kreditni rejting sa negativnim perspektivama. Tek 290.3. nakon što je Moodys srušio to u blato na CAA1 i rekao da nema apsolutno nikakve više šanse za pozitivni razvoj događaja. Vaša Vlada prošloga petka donosi odluku o usvajanju nacrta ovoga zakona. I umjesto da smo se našli ovdje recimo u subotu ujutro, mi smo tu u srijedu. Vi se ponašate kao da imate svo vrijeme ovoga svijeta, a trebalo je još prije mjesec dana kada smo svi bili svjesni da je stvar otišla toliko daleko da se više ne može kontrolirati osim ako Vlada ne stane na noge i zaprijeti ovakvim zakonom, a postoji uopće upitnost od tada do danas da li ga je trebalo donositi. Ali trebao je biti prijetnja svima onima koji bi narušili postupak dogovaranja, dakle umjesto da prije mjesec dana posjednete sve dionike vi to radite tek sada, o tome se radi. Kasnite i sada vas upozoravamo, imamo Borovo, imamo Petrokemiju [[Upadica Jandroković: Hvala.]] imamo Đuru Đakovića, nadam se da opet ne spavate zimskim snom.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku predsjednik Vlade.
Poštovani kolega Beus Richembergh. Dakle dosta onoga što Vlada radi je javno, dosta toga je na internetu, dosta toga je vidljivo svima. Puno radnih sati, puno noćnih sati, puno razgovora, puno dijaloga, puno provjeravanje informacija sa kompanijom, sa kreditorima, sa dobavljačima, s poljoprivrednicima obavlja se i mimo interneta. Mislite da nismo radili da se ovim nismo bavili, mislite da se zakon napisao sam od sebe u jednu noć? Poštovani kolega Beus Richembergh radimo odgovorno, a kada smo sasvim jasno artikulirali da radimo na zakonskom prijedlogu kao što ste mogli i vidjeti ubrzali su se procesi između kompanije i između vjerovnika, ubrzali su se, nisu se usporili, oni su se ubrzali i tu je poanta. Riječ je o privatnoj kompaniji koja je i do sada nalazila izvore financiranja bez da je pitala Vladu. Nije pitala ni vas ni mene, to vam je jasno. Mi smo reagirali pravodobno, reagirali smo otvoreno, reagirali smo onako kako možemo zakonskim rješenjem koje je sukladno drugim propisima i koje omogućuje u slučaju da se primijeni na ove kompanije uz pristanak dužnika na poticaj ili dužnika ili vjerovnika, ali uvijek uz suglasnost delegiramo na jedini ispravan način koji možemo i koji odgovorna država radi. U tom procesu možete sudjelovati, možete pomoći. To je sada vaš izbor. Ni vi ni ja ne možemo vratit vrijeme. Mogli bi tako se vratit jako puno godina unazad. Ali ono što možemo je djelovati danas i djelovati pro futuro. To mogu i zbog toga smo tu.
Hvala lijepa. Jedna obavijest prije idućih replika. Dakle, članovima odbora zajednička tematska sjednica Odbora za pravosuđa i Odbora za financije i državni proračun održat će se danas u 14 sati u dvorani Ivan Mažuranić, pa evo obavijest članovima odbora. Sedma replika uvažena kolegica Turina Đurić.
Poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjedniče Sabora. Da mi kao Liberalna stranka podržavamo vaš pokušaj da riješite problem i ovaj zakon jest Zakon o tvrtki Agrokor i ne treba bježat od toga da se to tako nazove, iako će vjerojatno Ustavni sud imat što za reć vezano za zakon kojeg ćemo tako donijet, odnosno kojeg ćete vi tako donijeti. Ali ono što nas najviše smeta u HNS-u je to što već dva mjeseca očito novinari raznih portala i novinari dnevnih novina i komentatori znaju što se događa u Agrokoru, a vaš ministar financija koji je bio cijeli niz godina izvršni direktor u toj istoj tvrtki ne zna ili se pravi da ne zna ili nije na vrijeme rekao, a ja mislim da vam je to trebao reći onog prvog dana kad ste sjeli na čelo ove Vlade, da vidite što se događa u Agrokoru i da kao odgovorni premijer počnete poduzimati radnje da ne dođe do ovoga do čega je došlo sada. I u stvari je timing, odnosno vrijeme koje ste potrošili, koje ste ne iskoristili najgora stvar u cijeloj priči, jer očito je da opet novinari znaju bolje od svih nas zajedno, pa vidimo vijesti koje dolaze iz sata u sat da nastaje polako kaos. Znači da vjerovnici polako sjedaju, blokiraju, blokirani su računi, da se nije u međuvremenu poduzelo ništa ili gotovo ništa. I sad ste nam došli sa zakonom i molite nas ovdje za konsenzus, molite nas da svi ovo podržimo [[Upadica Jandroković: Hvala lijepa.]] Mislim da odgovoran premijer ipak je imao ovlasti da postupa [[Upadica Jandroković: Uvažena kolegice.]] puno ranije i puno odgovornije prema ovom problemu.
Ja bih vas molio da se držimo te dvije minute i da me ne ignorirate kad vas upozorim, jer ću morati posegnuti za gašenjem mikrofona. Neću vas izbacit. Odgovor na repliku.
Dobro, evo u biti vi ste podržali zakon i njegovo usvajanje pa evo bis dat qui cito dat požurite.
Hvala lijepa. Osma replika uvaženi kolega Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Predsjedniče Vlade kazali ste da to nije zakon donesen radi samo jedne tvrtke i stvarno ovdje u obrazloženju piše da se radi o 10 trgovačkih društava i sada dalje navodi ili povezanih društava. Pa i mene bi zanimalo osobno, a i hrvatsku javnost vjerujem o kojim je to 9 ostalih. Znamo da je Agrokor jedan se odnosi taj prijedlog zakona i koja su to povezana društva i o kojim eventualnim dubiozama potencijalno kad ste donosili zakon vjerojatno ste i tu taj dio razmatrali. Znači kojih se to ostalih 9 društava radi. Činjenica je da kad nabrajamo samo 9 društava, kad pogledamo hrvatsko gospodarstvo, da uglavnom prevladava srednje i malo poduzetništvo. Tu ste stavili ovim prijedlogom zakona u neravnopravni položaj protu ustavno i ostale tvrtke koje također iako nemaju nazivnik sistemskog značaja ali su strateški važne. Nadalje potpuno mi je razumljivo broj ministara i ministricu odnosno potpredsjednicu Vlade. Po meni ovdje u vašem timu za obranu ovog zakona a vjerujem da bi i da je nazočan ovdje to je ministar financija gospodin Zdravko Marić prvenstveno iz razloga kad ste projicirali ovdje da nema, ne treba angažirati u proračunu dodatna sredstva za ovo, a procjenu učinaka vežete na 2019. godinu. Volio bih znati koliko će ovaj zakon ukoliko će biti potrebno aktivirati ga koštati hrvatske građane odnosno porezne obveznike. I nadalje, sljedeća karika u vašem timu koja mi nedostaje ovdje uz vas to je ministar imovine gospodin Goran Marić jer po logici stvari ukoliko ovaj zakon će stupit na snagu, morat će se primjenjivat. Vjerujem da će s obzirom na sadržaj zakona i intenciju zakona Agrokor potpasti pod njegov portfelj.
Hvala. Odgovor na repliku.
Evo hvala lijepa uvaženi kolega. 10 tvrtki važno da javnost zna i možda sam to i trebao reći u uvodu i cijenim u biti da ste to pitali. Agrokor, INA, HEP, Zagrebački holding, Hrvatska pošta, Hrvatske šume, HŽ Infrastruktura, Podravka, Adris, Atlantik to su dionička društva neovisno u čijem su vlasništvu. Neovisno u čijem su vlasništvu govorim vam što ima veze u čijem su vlasništvu ako su dionička društva. Ne, nema veze. To nema veze i ne možete ih tako dijeliti. Čitajte ZTD. Dakle, što se tiče vaših apela na ministra financija, na ministra državne imovine vidite da su ovdje i ministar pravosuđa, ministar rada, ministar poljoprivrede, ministar gospodarstva. Imali smo čak raspravu da dovedemo cijelu Vladu, svi su bili spremni doći. Zvali su me ministri treba li doći. Da, to je važna poruka, poruka prije svega lojalnosti, solidarnosti i shvaćanja važnosti ovoga cijeloga kompleksa pitanja koja su na dnevnom redu uključivši pa može se reći i državnu imovinu, ali u ovom trenutku vodite računa Agrokor je privatna kompanija u 95%-nom vlasništvu jedne osobe. Prema tome, ono što je suština ove priče, uvaženi kolega, su posljedice trenutne situacije u toj kompaniji na hrvatsku ekonomiju i na hrvatski financijski sustav i na radna mjesta i na radnike, zaposlenike, njihove plaće. To je smisao to je bit ovoga zakona, važno je da to prepoznate i da to razumijete. To je cilj ovoga zakona. Cilj zakona je zaštite hrvatske ekonomije. Ponavljam, temeljnu zadaću teksta koji je pred nama danas. Hvala.
Hvala. 9. replika uvaženi kolega Panenić. Ali budući da nije ovdje gubi pravo govora. 10. je uvaženi kolega Vedran Babić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani premijeru. Mogu reći da ste hrabri kada govorite stjecajem događaja koji se događaju i prate u medijima da ovo nije zakon za Agrokor i Todorića, ali vjerujem da će vrijeme pokazati svoje. Zanima me, volio bih ustvari da mi objasnite jednu činjenicu koju donosite ovim zakonom. Tijekom 15 mjesečnog upravljanja izvanredne uprave, jest li svjesni da Porezna uprava neće ništa moći saznati što se događalo i što će se događati u Agrokoru i kakve posljedice mogu zbog toga nastati odnosno oni najodgovorniji što će oni moći napraviti u tih 15 mjeseci kada će na neki način biti nezaštićeni. Hvala. Samo to.
Odgovor na repliku.
Cijenjeni kolega, zakon ali baš ni na koji način ne derogira prava Porezne uprave niti na bilo koji način oslobađa kompaniju od plaćanja poreznih obveza. Meni nije jasno kako ste to pročitali, ali to jednostavno nije točno, niti je to smisao, niti je to cilj zakona. Hvala.
Hvala lijepa. 11. replika uvažena kolegica Mrak TAritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Ovdje svako govorio otprilike retorikom koja mu je prihvatljiva i načina koji je i jednako tako se puno govori o odgovornosti. Ja inače mislim da je odgovornost izuzetno važna i važno je da se kroz tu odgovornost prilagodimo situaciji koja je. Činilo mi se je da posljednja tri mjeseca se žmirilo pred činjenicom što se valja i što se dešava ko djeca kada se igraju žmire pa misli da tu neće ništa biti i ja sam nekako željela vama pitanje usmjeriti u tom smislu prema kome je ta odgovornost i što je. No međutim, zahvaljujući kolegama koji su i prije mene postavili pitanja, spomenuo se Zagrebački holding, pa naravno da mi je to jako zazvučalo u ušima, pa me jako zanima dakle među tih deset tvrtki se nalazi i Zagrebački holding, a obzirom da je kao što u uvodnom dijelu stoji da je cilj ovog zakona sprečavanje negativnih posljedica na ukupnu gospodarsku, socijalnu i financijsku stabilnost u RH. Možda ipak vi znate nešto o Zagrebačkom holdingu što mi ne znamo pa bi bilo dobro s ovog mjesta čuti da nam se ponovo ne desi nekakva priča Agrokora, ali ovaj put bi to moglo biti priča u neposrednoj blizini i vezano uz grad Zagreb. Pa evo molim da je nešto sa Zagrebačkim holdingom što mi ne znamo, a možda je vrijeme i da to saznamo. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Cijenjena zastupnice Mrak Taritaš. Ja cijenim vašu kandidaturu za gradonačelnicu Zagreba, ne znam jel kolega Prgomet tu ili nije pa da i on pita neko pitanje vezano za kampanju u gradu Zagrebu, sve je to o.k. Dakle, zašto sam ja spomenuo Zagrebački holding? Dakle sjećate se, a i čitali ste, ja sam siguran vi mi djelujete da čitate pažljivo tekstove i zakone, da ste vidjeli da je riječ o kriteriju onih trgovačkih društava koji imaju više od pet tisuća zaposlenika. A ja sam siguran da vi znate sve o Holdingu puno bolje nego ja i da ima nešto već bi vi to negdje naznačili u vašem predstavljanju programa. Dakle, da bi društvo od sistemskog značaja moglo doći uopće u situaciju da potpadne pod odredbe ovog zakona, mora imati i ovaj drugi kriterij koji je kumulativan. Ja takvih saznanja nemam, možda ćete vi imati.
Hvala. Idemo na 12. repliku, uvaženi kolega Beljak.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolege saborski zastupnici, uvaženi ministri, poštovani gospodine Plenković. Drago mi je što danas pozivate na zajedništvo. Žao mi je što to nije bio slučaj oko nekih stvari u prošlosti u zadnjih 25 godina kada ste imali priliku da pozovete na zajedništvo kod samih inicijacija ovakvih problema koje danas svi moramo ispaštati i koje vi predstavljate kao državne probleme koji se tiču cjelokupne države i koji su maltene izvanredno stanje. Pa ukoliko se radi doista o izvanrednom stanju onda ne morate tražiti jedinstvo svih nego dajte ostavku i neka Hrvatski sabor imenuje vladu nacionalnog jedinstva ili vi možda nas pozivate ponovno u jednopartijski sustav što je povratak na neki način u prošla vremena. Povratak u prošla vremena je intervencija države. Ako ćemo govoriti o ideologiji, o političkim ideologijama dakle ne o ustašama i partizanima onda je svaka intervencija države u privatno vlasništvo jednako socijalizam ili socijalističko samoupravljanje ili neke od varijanti koje smo imali prilike gledati do ove tu godine koja piše iznad mjesta predsjednika Sabora, a to je 1990. Ako netko ima pravo, a slažem se da imamo pravo tražiti suvlasništvo ili vlasništvo nad Agrokorom onda je to Hrvatska država. Probajte izračunati koliko desetina milijardi kuna je Agrokor dobio kroz poticaj iz raznoraznih ministarstava, a najviše iz Ministarstva poljoprivrede i da li je to vrijedno ulaganje Hrvatske države i hrvatskih poreznih obveznika da bi sada mi isto tako poput ruske državne banke mogli tražiti vlasništvo, mjesto da donosimo ovakve zakone koji su još jednom ponavljam, na neki način povratak u socijalizam. Pa ukoliko ovaj zakon ipak donesete, a nećete imati ruke opozicije u to uvjeren sam, barem ne HSS-a onda ću vam danas svima skupa čestitati na povratku u socijalističko upravljanje. I donesete li taj zakon ja vas osobno [[Upadica Jandroković: Hvala.]] ja vas osobno, odnosno Ministarstvo gospodarstva više neću oslovljavati sa … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Hvala vam lijepa. … [[Upadica Beljak, ne čuje se.]] Hvala lijepa. Vrlo ste mudri. Samo ste prešli 27 sekundi. Odgovor na repliku.
Joj šta onda da nazovem gospodina Antu Milovića da pitam ga za savjet kako to je biti predsjednik izvršnog vijeća. Gospodine Beljak, ja sam stalno govorio i to uoči izbora i uoči kampanje da je HSS od svih stranaka nama sestrična, rodica, kako god hoćete. Mislim na HDZ i našu političku obitelj. Ali ja moram priznati ta vaša osobna kreativnost nadilazi moja očekivanja, nadilazi. Evo ja moram priznati da drugi put kada vaši predstavnici budu zajedno sa nama kao prošli tjedan evo Miro je bio na kongresu na Malti, ja od njih nikako nisam mogao steći dojam da vi mislite o HDZ-u i o našoj Vladi, o današnjoj Hrvatskoj ovo što ste vi sada kao predsjednik stranke izgovorili. I ta moram priznati dihotomija što je današnji HSS kad idem po Hrvatskoj i kad razgovaram sa vašim članovima ona pršti, pršti, eksplodira. Ne znaju da li da slijede vas u vašoj logici, u vašim naporima, vašem smjeru ili da slijede svoj program, svoju pripadnost, svoje vrijednosti, ono na čemu se većina birača Hrvatske seljačke stranke pronalazi, a to su vrijednosti desnog centra. A ova insinuacija, zamislite vi vašu intervenciju. Vi vapite za čime? Vi vapite za nacionalizacijom, de facto to je bila bit vašega izlaganja kada govorite o tome kako da subvencije pretvorimo u equity. Ja bih to tako nekako shvatio što ste vi htjeli reći, a istodobno zakon kojeg imate pred sobom, koji poštuje pravo vlasništva, koji je u skladu sa Ustavom proglašavate sad citiram vas pod navodnicima socijalističkim upravljanjem. Toliko kreativnosti, toliko nelogičnosti od predsjednika jedne stranke koji ima petero zastupnika u Hrvatskom saboru ja osobno dugi niz godina u ovom Visokom domu nisam čuo, a moram priznati da nisam ni očekivao.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi kolega Ostojić.
Poštovani potpredsjedniče, štovani predsjedniče Vlade i članice i članovi Vlade. Povrijeđen je članak 232. ja bih vas potpredsjedniče stvarno zamolio da gospodina premijera zamolite da se drži teme o kojoj trebamo razgovarati. Njegovi osobni doživljaji sa Malte itd., ocjenjivanje koliko tko od nas ovdje zaslužuje ili ne poštovanja ja mislim da ste vi dužni osigurati i da gospodin Plenković treba znat da je on gost ovdje u ovome Saboru, a da smo mi birani zastupnici i ne može nas ocjenjivat, ne može nas omalovažavat i ne može stalno na svaku rečenicu koju bilo tko od nas izgovori ovdje imat redovito ocjenu vrijednosti tih replika.
Hvala vam lijepa. Ja procjenjujem da nije bilo povrede Poslovnika, nego bio je odgovor na repliku. Ako mislite da je bilo suprotno možete se obratiti odboru.
Dužan sam naravno najaviti da ću se obratiti odboru.
Svaka čast. Trinaesta replika uvaženi kolega Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi premijeru ovo nije zakon za 10 kompanija niti za jednu kompaniju, ovo je zakon za jednoga čovjeka. I trebate javnosti reći istinu da je taj jedan čovjek pretvorio ne samo jednu svoju tvrtku nego i čitavu Hrvatsku u svoga taoca. I taj čovjek mora otići i iz upravljačke strukture i iz vlasničke strukture Agrokora ukoliko želimo da Agrokor preživi i da Hrvatska ima minimalne posljedice. Ja razumijem da vi sada želite podijeliti odgovornost sa SDP-om jer su oni na neki način asistirali u svemu tomu s vama. Ali pozivati nas, a pozvali ste sve Živi zid da mi preuzmemo političku odgovornost za ono što se dešavalo u Hrvatskoj proteklih 27 godina. Zahvaljujući isključivo i prije svega ulozi vaše stranke doista je na svoj način sramotno. Vi ste stvorili gospodina Todorića i ovu situaciju u kojoj se nalazimo nezakonitom pretvorbom i privatizacijom, izbjegavanjem kažnjavanja ratnoga profiterstva, političkim pogodovanjem, opraštanjem dugova, financiranjem tajkuna proračunskim novcem. Vaša stranka stvarala je kojekakve Guciće, Kutle, Globus grupe, Nadane, Joze i sada imate obraza nakon svega tražiti da hrvatski građani svi jednako snose odgovornost za vašu promašenu politiku. Imajte hrabrosti gospodine premijeru i raščistite stanje sami. Znate od kuda je sve počelo i znate gdje će sve završiti. Tako dugo dok je gospodin Todorić u Agrokoru dotle nikakvo rješenje neće biti moguće. Vi ste stvarali gazde, davali ste ovlasti, pa ih sad izvolite maknuti.
Hvala lijepa. Želite li odgovor na repliku? Izvolite.
Kolega Bunjac hvala na izlaganju. Ja odgovaram za moju Vladu, za moj mandat predsjednika HDZ-a i pronalazim i predlažem rješenja koja su u interesu Republike Hrvatske, a sve u skladu sa načelom vladavine prava i neograničavanja sloboda koja nam daje Ustav, nego odgovornog ponašanja u izvanrednim okolnostima. To je cilj ovoga zakona i to je smisao. Prema tome, da li će vaše mišljenje o današnjoj situaciji se protegnuti i na proteklih tridesetak godina to je vaše pravo. Moja je odgovornost za budućnost i zato je ovaj zakon pred vama. Hvala.
Hvala. Četrnaesta replika je uvaženi kolega Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, koliko god vi mislili da je ovo zakon za 10 tvrtki ovo će biti i zvati će se lex Todorić kao i svi prethodni zakoni i on je povod da se ovaj zakon donese, dakle događanja u Agrokoru su povod da se ovaj zakon donese, a ne neke druge tvrtke. Dakle Todorić i država Hrvatska su u sjajnom kumstvu, dakle u onom trenutku kad, naravno da je gospodin Todorić rješavao probleme ove države kada je on preuzeo Belje, kupio ga za 500 milijuna kuna u jesen te godine je dobio 750 milijuna kuna poticaja za sadnju nasada. I to je jedna krasna simbioza i nemojmo od toga bježati, tako je to funkcioniralo sve ove godine i garancije za kredite itd. Međutim, ne moramo se sada pravdati i pozivati na ustavna načela socijalne pravde, pravičnost i razmjernost, nego se pozivamo na nešto što smo propustili napraviti. Pred mjesec, dva je Ministarstvo financija odnosno Porezna uprava propustila pokrenuti predstečajnu nagodbu i svega ovoga ovdje ne bi bilo. I još ne bi bilo kada bi imali ko Slovenci prisilnu poravnavu ili obaveznu predstečajnu nagodbu, što mi nemamo, pa ugrožavamo cijele sustave, ugrožavamo ljude, ugrožavamo njihove plaće, ugrožavamo ni krivu ni dužnu stoku koja nema hrane, to je trenutna situacija. Pa čak bi bolja bila ono što ste sami rekli nacionalizacija od ovakvog stanja u kojem niko nema kontrolu. I a propos na kraju, gospodin Ante Milović je mrtav od 2008. godine.
Odgovor na repliku.
Ja to jako dobro znam, to sam karikirao, njegova kći je išla u paralelni razred sa mnom, prema tome niste to trebali govoriti ali sam to morao reći u kontekstu gospodina Beljaka [[Upadica Jandroković: Kolega Maras.]] Joj Maras, poslije ćemo razgovarati na kavi, stvarno, ono, facebook, Twitter, prvak svijeta je baš. Najjači si. Što se tiče izlaganja kolege Hrelje, mi radimo ono što je u ovom trenutku odgovorno, nemamo iste propise kao Slovenija. Mislim da je sve što je ova Vlada učinila u proteklih nekoliko tjedana, mjeseci u smislu javnog komuniciranja išlo za tim da se financijsko tržište, burze tržište kapitala na bilo koji način ne dovedu u neko veliko drhtanje, podrhtavanje koje bi smanjilo vrijednost dionica bilo koje kompanije, obrnuto. Mi smo učinili sve što je bilo razumno i apelirali razgovarajući sa dionicima, sa svima njima. U onom trenutku kada je netko drugi pokrenuo blokade Porezna uprava nije imala niti izbora, niti dileme i radi ono što mora i što je zakonito, niti je iko zvao te ljude da nešto poduzimaju, niti su oni nikoga išta pitali, dakle to morate znati. Moja Vlada funkcionira na taj način. Ja nisam premijer koji će dati nalog, halo Porezna uprava pustite malo ili halo Porezna uprava poduzimajte nešto, ja tako ne funkcioniram, ja vam tvrdim ono što je. Dakle, drugo, vi kažete kako da se zakon zove, možemo ga nazvati s obzirom na njegov značaj za hrvatsko gospodarstvo i lex OPG i lex Frank, lex Vindija, lex Podravka što god hoćete, svi su vezani za ovaj zakon, upoznajte to.
Hvala vam lijepa. Iduća replika uvažena kolegica Pusić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade sa ministrima. Zapravo molila bih vas da pojasnite nešto što je rečeno i što se nalazi u ovom zakonu. Država imenuje odnosno predlaže, a sud onda imenuje povjerenika, po ovom zakonu. Da li to znači i molim vas jednoznačni odgovor, da li to znači da se s imenovanjem tog povjerenika koji kao što je potpredsjednica Vlade može onda i uzimati i nove kredite, da li to znači da država od tog trenutka preuzima i sve financijske obaveze? Da li država postaje sada glavni dužnik? Počeli ste svoje izlaganje sa rečenicom, funkcija ovog zakona je i zaštita poreskih obveznika, ovo je upravo obrnuto od zaštite poreskih obveznika jer ako država preuzima imenovanjem povjerenika, preuzima i sve financijske obveze u jednoj privatnoj tvrci, država nema drugih novaca osim onih poreskih obveznika. Dakle, da li to znači da time će poreski obveznici preuzeti Todorićeve dugove?
Hvala lijepa. Najizravnije ne, odgovor je ne. Poanta ovog zakona je upravo ta da sve ovo što radimo, sve ovo dobro što financijske institucije, međunarodne organizacije, rejting agencije vide rast BDP-a, smanjenje javnoga duga, smanjenje proračunskoga manjka je ključ. Dakle to je temeljni trend politike ove Vlade i smjer kojim država ide. Način na koji se želimo baviti ovom temom da upravo do bilo kakvih poremećaja na tom smjeru ne dođe. Dakle, društvo koncern, sve njegove kompanije one su pravne osobe, izvanredni povjerenik, njegovi zamjenici preuzimaju uloge organa društva. Država ne postaje vlasnik Agrokora kao što bi neki htjeli. Tada da, u scenariju da je nacionalizacija apsolutno, cijeli dug bi posto dug države, to je sasvim jasno. Poanta je da ne. Šta je ključ ovoga zakona? Dakle, vrlo preciznim reguliranjem instituta zaštite najstarije tražbine omogućujete pravni okvir u kojem će trenutkom kada se podvuče crta, kada dođe netko drugi, netko novi tko nema veze sa obvezama koje su nastale prije. Dakle, taj trenutak povjerenja, prekretnički trenutak to je ono što sam rekao u govoru je najbitniji. Tada može doći do situacije u kojoj će onaj kreditor, ona banka bilo koja na svijetu procijeniti ovdje država ozbiljno vodi računa o svojim interesima, radi dodatan napor kako bi stabilizirala svoj financijski i gospodarski sustav i kako bi taj kreditor osigurao ako da novu likvidnost a nije jednostavno bankarima se odlučiti i dati novu likvidnost u ovakvim situacijama, da će onda njegova tražbina umjesto zadnja na redu biti prva. To je poanta i to je ključ i zato je odgovor vrlo jasan. Obveze u ovom scenariju ne idu na dug države.
Hvala lijepa. Prije šesnaeste replike kolege Mišića samo informacija. Dakle ima još 15 replika, pa ćemo nakon toga onda napraviti stanku. To je otprilike pola dva, možda koja minuta kasnije tako da si možete planirati vrijeme. Nastavit ćemo onda u 3. Kolega Mišić, izvolite.
Poštovani premijeru, apsolutno sam siguran da ova Vlada nije kriva za ovu situaciju u Agrokoru. Međutim, sve dosadašnje Vlade su krive što se evo desilo i što se dešava danas. Vi ne možete osobno ili ova Vlada snositi odgovornosti, ali odgovornost o kojoj priča oporba je smiješna za mene kao poduzetnika kada se kaže da bi se riješilo da se prije tri mjeseca krenulo ili prije mjesec dana da bi se problem riješio. Problem se ne može riješiti ni za mjesec, ni prije mjesec, ni tri mjeseca. Ovaj problem traje već pet godina se moglo nadzirati, vidjeti da ta tvrtka je u problemima. Gospodo zašto tada nismo kontrolirali tu tvrtku da ne dođe u ovakve velike probleme. Po ovim izlaganjima danas i replikama ja osobno vidim da je ovo čisti jedan populizam koji nema veze s gospodarstvom, nema veze gospodo … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] [[Upadica Brkić: Poštovane, zaustavi vrijeme.]] ali ja ću vam prijedlog jedan dati koji će biti jedan mali ali sigurno dobar, pa vas molim gospodine premijeru sve javne tvrtke, dolazi nam Uskrs dajte im bonove da kupuju u Agrokoru, zamolite hrvatske građane u Konzumu pardon, da taj jedan mali dio doprinosa damo toj tvrtci. A narod je kao što ste rekli da li smo spremni. Mi smo, hrvatski narod je uvijek spreman. Drugog izbora nemamo, a vi ćete biti krivi ukoliko u ovih 4 godine budete našli rješenje za ovu veliku tvrtku. Smatram da u ovom trenutku vi niste krivi, krive su sve dosadašnje vlasti koje su vodile ovu državu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću. Uvažene kolegice i kolege, poštovani kolega Đujić i Mateljan ja bih vas. Gospodine Staziću, ako vi želite preuzeti predsjedanje slobodno možete, neka SDP odluči, pa vi preuzmite predsjedanje. Ja bih vas molio sve da budemo na visini razine ovog Doma i da jednostavno ne upadamo kolegama u riječ kada govore. Uvaženi kolega predsjednik Vlade, odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala kolega Mišić. Ja sam suglasan sa vama da je netko ranije riješio ovaj problem mislim da bi svi skupa imali manje briga danas. Međutim, okolnosti su takve kakve jesu i ta je situacija tu sa nama. Ja vam neću obećati nikakva čuda, ali ću vam reći da je cilj ove Vlade da raščisti ovu situaciju, da omogući nastavak rada svih kompanija. Evo vi ste spomenuli Konzum. Konzum je najveći maloprodajni lanac i upravo taj osjećaj povjerenja koju svaki kupac ima u svoju lokalnu trgovinu je izrazito bitan. I zato je bitno, zato su i dobavljači bili razumni ljudi. Shvaćaju taj trenutak navike, taj trenutak svakodnevnice i taj trenutak kupnje onoga što nam je najbitnije za svakodnevne potrebe. I zato je važno da djelujemo na način da proces restrukturiranja, svježa likvidnost omogući tim velikim, važnim, u mnogim aspektima i uspješnim kompanijama da kvalitetno posluju a to mogu samo ako nastave prihodovati. To je ključ i to je razlog zašto u taj proces restrukturiranja želimo ići na ovakav način. Da li ćemo biti krivi, uspješni, manje uspješni, dobri, odgovorni bit će to u svakom slučaju. Ja vam mogu obećati da ćemo po najboljem našem stručnom znanju, po želji da iz političke volje i povjerenja koje smo dobili od birača učinimo maksimum u interesu hrvatskih ljudi, Hrvatske države. Ne nekih partikularnih interesa. Tu smo sa tim povjerenjem i sa željom da riješimo problem. Pomognite nam u tome.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade na odgovoru na repliku. Sljedeća replika uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Plenković, evo svjedočimo krizi Agrokora, napokon je došla i do nas. Vaš cijenjeni ministar gospodin Marić, inače bivši zaposlenik Agrokora za Božić je izmislio tzv. božićni kredit od tristotinjak milijuna, proguran je kroz program poticanja izvoza. Dio tog novca završio je u IDEA-i Konzumovom pandanu u Srbiji, a IDEA financira tamošnji košarkaški klub Zvezda. Dakle, zašto je gospodin Marić dao taj kredit ako je znao u kojem stanju je, na kraju krajeva hvalio se, znao je u kojem je stanju Agrokor ako je znao da neće moći vratiti. I to nije prvi puta. U tom ću se osvrnuti u svojem govoru, nego tko zna koji puta da se pogoduje na tu stranu. Ali što mi imamo od ovakvog prepucavanja, to je posao za institucije. HDZ će kriviti SDP, SDP će kriviti HDZ. Što se mene tiče, sve dosadašnje vlade su odgovorne, Todorić je priča iz devedesetih iz pretvorbe i privatizacije. Tri vlade HDZ-a, dvije vlade SDP-a nisu napravile sigurnosnu procjenu, dovele su nas u sadašnju situaciju, u talačku krizu ne samo nas nego cijelo hrvatsko gospodarstvo. Usporedite ovih 36 milijardi sa rashodima hrvatskog proračuna 130 milijardi, to nije puno više. Agrokor financijski bismo mogli uspoređivati čak sa Hrvatskom državom. Zato ovaj zakon je loš i vjerujem da neće ništa napraviti, pa pozivam sve vas, sve nas koji imamo odgovornost i političku moć da sa stručnjacima zajedno sjednemo i donesemo rješenje za spas hrvatskog gospodarstva i prije svega Hrvatskih voda, Hrvatskih šuma i polja da nam netko ne zasjedne na sve te resurse da što će nam se dogoditi. Dogodit će nam se ono što se dogodilo recimo ta T-comom prije koji tjedan, da je novac taman prije isplata dividendi izvučen van da hrvatski dioničari nemaju ništa, a da imaju njemački. To će nam napraviti i sa Jamnicom i sa Beljem kada nam tko zna tko zasjedne. Prema tome to mora biti naš zajednički interes. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Viliboru Sinčiću na replici. Odgovor, uvaženi predsjednik Vlade gospodin Plenković. Izvolite.
Dobro, evo da se ne ponavljam samo kratki osvrt ha HBOR. Ministar Marić se izuzeo od svih odluka HBRO-a u vezi navedenih kreditnih linija za izvoz, dakle HBOR kada donosi takve odluke ne donosi ih tako što neko nazove riješite mi kredit. Postoji kreditni odbor koji gleda dokumentaciju, vidi da li ima osnova, da li je to smisleno, da li je to potkrepljeno sa cijelom dokumentacijom koja je. Svi oni ljudi koji su zaduženi u različitim tijelima HBOR-a donijeli su takvu odluku kao i mnoge druge odluke koje su poticale hrvatski izvoz, kako ste vi iskonstruirali i gdje je taj novac završio. Moramo priznati da mi djeluje dosta interesantno i ne znam od koga i na koji način informirano, međutim HBOR donosi svoje odluke kroz tijela odgovorno i meni se čini posve argumentirano i bez ikakvih ili ičijih prigovora. Ono što radimo danas, odlučujemo o zakonu koji je na stolu. Ako imate neku ideju, ako imate neku sugestiju, nekog stručnjaka kojeg vi želite konzultirati sada je moment.
Zahvaljujem uvaženom predsjedniku Vlade na odgovoru na repliku. Sljedeća replika uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Poštovani premijeru Plenkoviću. Pa eto vi nama tu, ja bi se usudio reći prosipate puno velikih riječi, ali djela koja stoje iza ove cijele priče su jako, jako loša. Spominjao se Enron, spominjao se Parmalat, međutim treba reći da su vodeći ljudi u Enronu i Parmalatu nakon tih afera završili u zatvoru, dok je čovjek koji je bio izvršni direktor u Agrokoru završio u Vladi. Pričali ste o jednakosti pred zakonom, pričali ste o nekim ustavnim načelima itd., pa evo vladavina prava. Da li je jednak položaj subjekata pred zakonom ako jedan dobavljač Agrokorov može biti ovršen i poput Franka može završiti u blokadi i može mu se naplatiti mjenica, a u isto vrijeme Agrokor koji duguje njemu ne može? Znači ovaj zakon će tobože štiti Agrokor, a šta je s dobavljačima? Dobavljače ne štiti nitko. I još jedna bitna stvar, neki kažu mediji ovo zovu Lex Agrokor, ja sam ga zvao lex Todorić, ja ću ga danas nazvati lex Plenković, a evo i zašto. Hrvatski ekonomski sustav je neodrživ, kada pogledate prihode države i dug države vidjet ćete da je država još u gorem stanju nego Todorićev Agrokor i to višestruko gorem. Šansa da država vrati dug je nikakva, država se stalno zadužuje. Isti model financiranja koji je funkcionirao u Agrokoru prije sloma sada je trenutno na snazi u našoj državi. I vi svi nas tu uvjeravate da je sve lijepo, a vodite nas sve skupa u propast. I vi ovim zakonom ne spašavate Agrokor jer Agrokor nema spasa, njemu nema spasa. Vi ovim zakonom spašavate ovaj ekonomski model gdje pokušavate na kratko vrijeme i na kratki rok uvjeriti ljude da je on održiv. A ova priča s Agrokorom će završiti u rasulu kao što je u rasulu počeo cijeli vaš tajkunski model privatizacije. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na replici. Odgovor, uvaženi predsjednik Vlade gospodin Plenković.
Dobro, evo vidim da i vi imate sugestije kako da se nazove zakon, možete podnijet amandman pa ga pokušati progurati kroz saborsku većinu. Dakle zakon koji je pred svima nama ima jedan jedini interes, zaštita hrvatskog gospodarstva i financijskog sustava. Možete imati komentare na ono što je bilo prije, kako je do nečega došlo, kako je kompanija poslovala, da li je to sve bilo idealno, tko je to i kada dopustio, ja vam dajem tu slobodu analize komentara, ocjene, suda, mišljenja, sugestije. Ono što imamo danas je vrlo jasno precizno definiran tekst koji treba poslužiti Hrvatskoj državi da u slučaju da dođe do privole i do primjene ovoga zakona imamo mehanizme i instrumente djelovanja koji su u najboljem interesu hrvatskoga naroda, Hrvatske države, svih dobavljača, svih kompanija od najmanjega dobavljača, dobavljača pa do cijele kompanije o kojem je riječ. Vi ste danas spomenuli da se Franku nešto može Agrokoru ne može. Ne bih rekao. Pogledajte trenutno informacije koje su u krajnjoj liniji već i dospjele u javnost, prema tome svaku kompaniju koja se nađe u takvoj situaciji, a netko tko ima zadužnicu pokrene blokadu može se blokirati i tu nikakvih dilema nema niti ima razlike. Prema tome, što se ovoga zakona tiče bavi se kompanijom u poteškoćama, nakon ispunjenih kriterija uz privolu u skladu s pravnim okvirom, Ustavom i pravnom stečevinom EU na način da imamo instrumente da riješimo probleme. To je cilj, to je svrha ovoga zakona bez obzira kako se on zvao.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani premijeru, evo čuli smo da Agrokor ima preko 5 tisuća dobavljača. Na sastancima i dogovorima sudjeluje njih otprilike 50-tak. Mene osobno zanima, što će biti sa malim poduzećima i što će biti sa obrtnicima koji neki čak imaju i gotovo svoje cijelo vlastito poslovanje prema Agrokoru i nemaju nekih drugih poslova? Zanima me, da li se poduzimaju kakve mjere da se njih zaštiti? Ako da, tko? I zanima me također da li se u rješavanje problema i dogovor uključila također i Hrvatska obrtnička komora da pomogne obrtnicima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Mariji. Odgovor predsjednik Vlade. Izvolite.
Cilj ovoga zakona je upravo zaštititi one male. Intervencija države u ovakav kontekst i smisao predlaganja izvanrednog povjerenika je zaštita općeg, najšireg interesa. Mislim da je to vrlo važno da razumijemo. Dakle, nije ista pozicija u ovakvim okolnostima banke koja je dala kredite na više stotina milijuna eura ili dnevnoga života, opstanka, obrtnika, OPG-a, malog proizvođača, dobavljača, velikog dobavljača dakle, cijeloga poslovnoga lanca. Upravo stoga u vjerovničkom vijeću ima mjesta za sve skupine. Kroz savjetodavno vijeće moći će artikulirati interese svih i HGK-a, i Hrvatska obrtnička komora, i Hrvatska poljoprivredna komora. Svi oni koji predstavljaju interes neke šire skupine politički odnosno poslovnih gospodarskih subjekata koji su uključeni u ovu situaciju. To je smisao ovoga zakona. On najviše, najviše ide u korist njima kao što ide u korist interesa Hrvatske države.
Zahvaljujem uvaženom predsjedniku Vlade na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi premijeru gospodine Plenkoviću, dakle koliko ste vi to već jedanput ponovili cilj ovoga zakona je očuvanje radnih mjesta, poduzeća koji su brendovi Republike Hrvatske i svih dobavljača. Sredstvo da bi taj cilj ostvarili je dolazak svježeg ili novog kapitala, tu se svi slažemo. I ključna riječ je zapravo ovdje novac i mi smo imali prije nekog vremena ovdje u Hrvatskom saboru donošenje jednog zakona koji se zvao Zakon o predstečajnim nagodbama. Ja sam glasao za taj zakon. Mislim da je čak jednoglasno donesen. Sličnost između ta dva zakona je u tome što se zakoni donose onda kada novca više nema, kada je novac izašao iz poduzeća. Dakle, očito nam fali svježeg kapitala da se sve dalje okreće. I dobro ste rekli Vlada ova vjerojatno nije odgovorna za to što se događa u tom dijelu znači. Međutim, kada govorimo o interesima Republike Hrvatske onda vas molim da pred hrvatskom javnošću kažete jasno i glasno da li tu prestaje zapravo zadaća Vlade. Ako govorimo samo o ovom zakunu može se dogoditi upravo to da taj zakon neće biti dovoljan da postignemo ovaj cilj jer ako kažemo sada smo podvukli crtu, ali što je s novcem? Svaki računovođa vam može reći da postoji trag novca. Jer očigledno se oko ove tvrtke događalo puno više od hajmo tako nazvati od legalnih transakcija. Postojale su transakcije koje su zapravo dovele dobavljače u ovaj položaj. Hoće li Vlada i što će učiniti da otkrije, da pronađe, detektira takve transakcije koje su bile na rubu zakona? Ako to neće DORH, tko će to onda napraviti? Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru na replici. Odgovor uvaženi predsjednik Vlade. Izvolite.
Mislim da ste dobro prepoznali da je za učinkovito restrukturiranje Agrokora ključan preduvjet spremnost nekog kreditora da da svježi novac. Bez toga je jako teško i uz najbolja znanja, uz najbolju reputaciju, uz najbolji trek rekord, uz svu stručnost i međunarodne reference bilo kome da pokrene taj proces. Zato i jest bit ovoga zakona ako za to dođe potreba i dalje ponavljam zakon je plan B. Plan A je slobodan dogovor svih dionika koji danas imaju svu slobodu da se dogovore i riješe problem. Plan B u varijanti kada dođe do imenovanje izvanrednog povjerenika koji dobiva zadaću restrukturiranja kompanije poslovanja i mogućnost da temeljem odredbi ovoga zakona onaj tko je spreman dati novac ima osiguranje u pogledu instituta najstarije tražbine. I to je ključ i na taj način upravo tom odredbom mislim da otvaramo vrata povjerenja i spremnosti onim kreditorima koji su spremni uložiti novac. Kada je riječ o ovom drugom dijelu vaše replike koji se odnosio na možemo to tako reći raščišćavanje poslovanja, naravno da uloga izvanrednog povjerenika da stekne temeljit uvid u poslovanje kompanije je jedan od načina. Za neke druge eventualne aluzije o kojima vi govorite postoje druga nadležna državna tijela, a to nije nužno Vlada.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče ja sam iz vašeg uvodnog govora jasno zapamtio nekoliko važnih poruka. Prva je stabilnost hrvatske ekonomije. Druga je povjerenje i treća je pokušaj da se zajedno dođe do tog. Međutim, činjenica je da sa strane oporbe mi danas ipak očito iz ovoga što sam do sada čuo nećemo očito ostvariti takve ciljeve. Mi nemamo povjerenje oporbe u ovaj scenarij B o kojem se govori jer se očito želi politički nekako malo grebati za određene poene ne razmišljajući o samoj biti ovoga zakona. I nekako mi se čini da oni zapravo žele pobjeći od svega ovoga, pa i od vlastite odgovornosti da se ovakav zakon donese. Ja ih gledam jutros. Jedan glasa za hitni postupak. Drugi glasa protiv. Sugestija da porez ne arbitrira, pa imamo jednu bivšu zastupnicu koja je bila ravnateljica Porezne uprave koja je upravo optužnicu dobila za arbitriranje u nekim malim slučajevima, optužnicu a imate njihovu sugestiju da mi to radimo. Imate njihov prijedlog da ovo rješavamo kroz Stečajni zakon jer je to brže, a vas optužuju za sporost. Znači da stava nemaju. Čak vjerojatno nisu ni čitali zakon i pokušavaju pobjeći. Mi smo ovdje i bit ćemo cijeli dan. Ja mislim da važnost trenutka, da važnost ovog zakona se jasno pokazuje ili ćemo prepustiti sve scenarij A o kojem ste govorili bez mogućnosti da država sama nešto radi pa imamo Zakon o stečaju i predstečajnoj nagodbi ili ćemo donijeti zakon kao obvezu nas zastupnika da pokažemo volju da se želimo brinuti i o ovom problemu jer ovaj problem je zaista velik i možda najveći u povijesti Hrvatske kad govorimo o ekonomskim problemima. I mislim da je to naša odgovornost, a oporba vjerojatno će možda kroz dan nešto i naučiti i vjerojatno će nas razuvjeriti i reći da smo mi u zabludi, ali mislim da neće biti tako.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Boriću na replici. Odgovor nema. Zahvaljujem. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, evo u želji da diskusija bude konstruktivnija i da izbjegnemo daljnje sanadereskne retoričke figure imam tri pitanja konkretna za vas i molim vas onda isto tako konkretne odgovore. Moje prvo pitanje glasi isto što vas je pitao kolega Jovanović. Ako ste željeli dijalog sa opozicijom zašto ste nas na sastanak zvali nepunih pola sata prije početka tog sastanka, a ne ranije. Drugo pitanje glasi, dakle uvažavajući u teoriji i nekim slučajevima i u praksi stručnost ostatka vaše Vlade, odnosno vaših ministara osobito onih koji su involvirani u ovu situaciju i u njezinu rješavanje ne mislite li da je zapravo ogroman problem što efektivno u ovome trenutku Republika Hrvatska nema ministra financija? Dakle, rekli ste u više navrata da se gospodin Marić u potpunosti izuzeo. Ne bi li za Hrvatsku bilo dobro da upravo u ovakvoj situaciji sudjeluje njezin ministar financija? I moje treće pitanje, dakle pročitao sam zakon, pitali ste nekoliko puta kolegice i kolege jesu li to učinili, ja jesam. I moje pitanje vama glasi, dakle čini mi se da je u zakonu otvorena mogućnost da u trenutku kada Vlada RH što je nekoliko puta navedeno u tekstu preuzme zapravo upravljanje Agrokorom, da se otvara mogućnost tužbi dobavljača i da bi onda u tom slučaju smo opet došli do one situacije da Republika Hrvatska efektivno rješava, odnosno građani Republike Hrvatske da rješavaju dugove koje Agrokor ima prema svojim dobavljačima. Evo to su moja pitanja. Puno vam hvala.
Zahvaljujem gospodinu Glavaševiću na replici. Odgovor predsjednik Vlade gospodin Plenković, izvolite.
Ovo na treće pitanje mislim da sam odgovorio već kolegici Pusić, prema tome tu vam je odgovor isti. Izvanredni povjerenik zamjenjuje organe društva a ne vlasništvo, niti država odgovara za obveze društva na način na koji vi implicirate. To je broj jedan. Vlada RH ima ministra financija i to uspješnog ministra financija koji je moram priznati na fiskalnoj konsolidaciji, na poreznoj reformi, izradi proračuna dao izuzetan doprinos ne samo radu ove Vlade nego ja bih rekao uopće slici i percepciji zemlje i smjeru u kojem vodimo našu gospodarsku i financijsku politiku. Što se tiče dijaloga bila su trojica vaših kolega na sastanku, razgovarali smo, najavili ključne konture teksta. Oni su rekli da će ga proučiti, proučili su ga. Dajmo neke sugestije, ovo je demokratska procedura. Bila je sugestija u jednoj od ranijih replika zašto nismo odmah to dali na Sabor u subotu. Ja sam ipak dragi kolega netko tko poštuje i procedure i koji je pravnik, koji smatra da treba dati jedno vrijeme da se ovako ozbiljni tekstovi, zakonski tekstovi prouče. Dapače, kolege znaju u smislu rada Vlade sve što koordinacije rade ovaj tjedan ne ide na Vladu u četvrtak, ide na onu iduću. Osporili smo taj zakonodavni … [[Govornik se ne razumije.]] kako bi što kvalitetniji dokumenti dolazili na vaše klupe što je moguće isfiltrirani i uz input stručne javnosti i uz input svih resora i stručnjaka koji se konzultiraju na najrazličitije moguće teme. Ovo je situacija koja zahtijeva izvanredno djelovanje. Meni nije drago da to moramo raditi u ovakvoj žurbi. Volio bih da imamo puno vremena, ali čini mi se da imamo. Ako nemamo konsenzus u tekstu, onda imamo konsenzus o brzom djelovanju. Barem toliko.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi premijeru sa ministrima. U okviru ove krize spominje se i afera oko mjenica i to mjenica bez pokrića, jer evo po prvi put se susrećemo sa pucanjem balona, ali ne od sapunice nego od mjenica bez pokrića. Da Odbor za gospodarstvo nije dobiven odgovor koliko je tih mjenica, koji su iznosi. Mislim da je neodgovorno da nemamo te podatke i da moramo našim građanima reći koliko je istih i tko je izdavao mjenice bez pokrića pogotovo što znamo da naši proizvođači nisu, pogotovo mala obiteljska gospodarstva biti u takvoj situaciji. Hvala vam što hvalite HSS i naše članove oni su vrijedni proizvođači i predali su svoje proizvode tvrtkama u koncernu Agrokor i njihovim dobavljačima, pa ukoliko ih stvarno želite zaštititi jer dojam je sa terena da je ovaj zakon samo u funkciji zaštite banaka, obitelji Todorić i velikih, da stvarno pokažete želju da im pomognete na način da njihovi predstavnici Poljoprivredne komore, Hrvatske voćarske zajednice, Udruga povrtlara budu u savjetodavnom tijelu koja će provoditi ovaj zakon. Drugo, da ne date da zemlja koju Agrokor obrađuje kroz koncesije, zakup dođe u vlasništvo stranih kompanija. Treće, da radnike saslušate da i oni budu dionici u tom procesu jer čuli smo ministra razgovara sa predsjednicima uprava. Radnici kažu da njih nitko nije obavijestio što će biti s njihovim radnim mjestima. I ono najvažnije naši ti mali obiteljska gospodarstva i obrti ne mogu čekati još tri mjeseca i godinu dana da da naplate svoja potraživanja, njih će blokirati Porezna uprava i drugi dobavljači. Ako je već Agrokor i tvrtke Agrokor mogli izdavati mjenice omogućite i njima da izdaju mjenice i podmire svoje obveze prema Poreznoj upravi i drugim društvima državnim tijelima kako ne bi bili blokirani i na taj način im pokažite stvarnu brigu da sačuvamo ta radna mjesta na našim OPG-ima. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vlaoviću. Odgovor uvaženi predsjednik Vlade gospodin Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Vlaović, mi smo razgovarali i vi znate koliko ja cijenim HSS-ove članove birače u krajnjoj liniji evo i u dva puta odnosno u izborima za Europski parlament s nama je bila i Marijana Petir, dnevno smo surađivali godinama i mislim da jedan veliki krug birača i članova HSS-a dijeli iste vrijednosti kao i HDZ i u to sam uvjeren i siguran sam da će se dugoročno to pokazati da smo mi ipak u svojevrsnom rođačkom odnosu da to tako kažem, ali bez pežorativnih karaktera te riječi. Kada je riječ o mjenicama, dakle poslovni subjekti ne polažu račune ni vama ni meni na koji način rade. Ja o tom problemu znam koliko otprilike i vi iz dostupnih informacija koje kolaju. Ono što je važno da mjenice u trenutku dospijeća se imaju iz čega naplatiti. Onaj tko to radi na način da unaprijed zna da neće imati iz čega onda je to problem, ali to je problem za neke druge institucije, ne za Vladu. Poanta ovoga zakona između ostaloga pa možemo reći i raščišćavanja takvog poslovanja svojevrsne … ako želite. Kada je riječ o zaposlenicima, radnicima, svima koji su angažirani upravo je smisao ovoga angažmana cjelovito rješenje. Ne želim da bilo tko bude zaboravljen u cijelom ovom kontekstu koji je izrazito kompleksan, izrazito je kompleksan. Nema dimenzije koju ova situacija, evo reći ću ovaj problem svojevrsna kriza danas ima, a jedino čini mi se da se s aspekta države možemo govoriti o tome da je naša pozicija takva da sagledamo interese svih, svi ostali, a razgovarali smo s dosta njih, imaju svoj kut gledanja, legitiman, jasan, očekivan. Država brine o interesu svih nas.
Zahvaljujem uvaženom predsjedniku Vlade na odgovoru na repliku. Sljedeća replika uvažena kolegica Bernarda Topolko. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]] prijedlog zakona jer naime kada su propadale tvrtke u Međimurju kada je Međimurje bilo na koljenima, kada je propao Trgocentar, GK Međimurje, MTČ Čaraparija, Viko, Jedinstvo da ne zaboravim nekoga bilo ih je puno, kada su radnici ostajali na cestama, kada nisu dobili plaću, nisu imali radna mjesta, nisu imali pravo na prijavu na zavod takvi zakoni se nisu donosili. Da li ovaj zakon odnosno da li vi i vaša Vlada kroz ovaj zakon garantirate da će radnici u Konzumu dobiti plaću, da će zadržati svoja radna mjesta isto tako i u Belju, u Ledu, da kasnimo s ovim zakonom je i činjenica i dokaz današnje zagrebačke burze gdje se navodi da je vrijednost dionica Leda pala za 41,40%, Jamnice 36,71, Belje 23,46, Zvijezda 21,55, PIK Vinkovci 17,78, Tisak 10,34, da li će radnici u Agrokoru dobivati plaće, zadržati svoja radna mjesta i imati sigurnu budućnost? Hvala.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Topolko na replici. Odgovor, predsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo vrlo jasno, odgovor je da ovaj zakon treba riješiti sva ova pitanja koja ste vi naveli i osigurati plaće zaposlenicima u okviru sustava koncerna Agrokor pa i do svih zaposlenika u vašem lokalnom Konzumu do svih drugih pravnih subjekata koji u okviru njega postoje. To je smjer kojim idemo. Dakle, zakon po meni stvara pravna preduvjete, ponavljam, dakle nacrtat ću, gradimo svojevrsni zid, moratorij na potraživanja koja su trenutno dospjela, svježa likvidnost, osiguravanje poslovanja, isplate plaća, isplate dobavljačima, generiraju se novi prihodi, kompanija staje na noge i kreće proces restrukturiranja. To bi ukratko bio opis smisla zadaće i naravno naplata dospjelih poreznih obveza, smisla ovakvoga zakona i onoga što će se kasnije i što bi se trebalo provoditi u praksi. To je ključ. I ujedno stabiliziranje financijskih tržišta, stabiliziranje burzi, dakle sprečavanje dodatnog pada ili uopće pada vrijednosti dionica brojnih od Agrokorovih sjajnih kompanija koje su u okviru toga sustava, dakle to je cilj, to je temeljni cilj. Naravno da Vlada će voditi računa i o drugim tvrtkama, drugim kompanijama koje su manjeg karaktera. Ali mislim da smo svi svjesni zaista kako zakon kaže i njegov naslov društava od sistemskog značaja. Sve su jednako važne, jednako brinemo na način da ne želimo bilo čiju propast, bilo čiji gubitak radnog mjesta, bilo čiji stečaj ili likvidaciju. Ali ovakav sustav koji je tu, koji živi, koji dnevno pulsira u hrvatskoj ekonomiji, zaslužuje posebni pravni režim kako bi pomogli upravljati procesom izlaska iz krize s kojom smo suočeni.
Zahvaljujem uvaženom predsjedniku Vlade na odgovoru na repliku. Sljedeća replika uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine premijeru. E što bi sada bili sretni radnici Zadarske mljekare Zadranke, Vinil plastike, Polikema, Adrije tvornice duhana, Borisa Kidrića, Croatia Zadar linea, Napretka, Bagata, Tvornice kože GP Zadra itd. kako bi bili sretni da nisu pali pod nož HDZ-ove privatizacije 90-tih godina gdje je u Zadru uništeno 12 tisuća radnih mjesta. Ljudi su, uništene su tvornice, ljudi su istjerani na ulice da bi na tim mjestima nikli elitni stanovi i garaže. A vidite, 12 tisuća radnih mjesta da smo samo dio ovih tvornica i proizvodnih pogona uzeli, onda bi danas da su živjeli u ovo vrijeme imali svoj zakon jer bi padali u ovu kategoriju od strateškog značaja, ali nemaju tu sreću i sada ćete vi nas uvjeravati da je ovo zakon koji štiti radnike, da je ovo zakon koji će doprinijeti zaštiti gospodarskog sustava a i vi, i mi znamo da to nije tako. Zaštiti gospodarski sustav u Hrvatskoj moglo se samo tako da se sprječavao monopol na tržištu, da se štitilo radnice koje su radile za 2 i nešto tisuća kuna, da je država reagirala na pravi način kada se mjesecima nisu plaćali mali dobavljači sve to je država propustila napraviti i danas smo tu gdje jesmo. 27 godina prije danas ne smijemo pretpostavljam o uzrocima problema, ali posljedice su jasne i netko je za to kriv. Držim da je prijedlog ovoga zakona pogrešan i odbacujem tvrdnju da ste se vodili ovim zakonom ustavnim načelima socijalnog napretka, socijalnog blagostanja, socijalne pravednosti i općeg načela razmjernosti. Jer da su u ovom zakonu satkana ustavna ova rješenja, načela koja ste rekli onda bi on morao biti pravedan, a pravedan nije jer njime rušite pravnu sigurnost i pogodujete krupnima i velikima. Radnici i oni mali od toga neće imati ništa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac. Ja bih zaista molio uvažene kolegice i kolege da se suzdrže tema iz kampanje za lokalne izbore budući da ista još nije počela. Odgovor na repliku uvaženi predsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa kolegice Glasovac. Evo, u dvije minute se može puno toga reći što je relevantno vjerojatno za Zadar peti hrvatski grad, grad u kojem ima ja mislim da je po redu šesti po broju poduzetnika. Tko ide Hrvatskom često, a ja evo imam stjecajem okolnosti prigodu, moram priznati da se u cijeloj Dalmaciji niti jedan grad nije toliko razvio kao Zadar u vrijeme od 1990. do danas. Za to ne trebate biti neki veliki ekspert. Dosta je da posjetite grad i da vam prva impresija bude baš takva. Prema tome, što se tiče Zadra, njegovoga razvoja, njegovoga potencijala, prometnog položaja, luke, zračne luke mislim na Gaženicu, zračne luke, autoceste, poduzetničkog duha, kulturnih, drugih sadržaja koji jedan od najvećih dalmatinskih gradova svojom turističkom ponudom radi, o tome neka odlučuju Zadrani. Što se tiče zakona, ako on po vašem sudu gledanja nije socijalno pravedan, nije pravičan, ne tretira sve jednako moje je čitanje, a uvjeren sam i namjera Vlade zaista takva da ovakvim zakonom, njegovim odredbama omogućimo jednakopravan položaj svih dionika vezanih, naslonjenih, povezanih poslovno sa procesima koji se tiču najveće hrvatske kompanije. Na ovaj način sa izvanrednim povjerenikom, sa vjerovničkim vijećem, sa savjetodavnim vijećem svi će imati instrumente i forume kroz koje mogu izraziti svoje stavove, svoje interese. Oni su tu predviđeni da svi budu zastupljeni od najvećih do najmanjih. To je ono o čemu država vodi i moja Vlada vodi interes. Vjerujem da kada se malo stišaju ove političke konotacije naše rasprave i uđemo u meritum stvari da ćete vidjeti da je to prava intencija zakona. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, štovane članice i članovi Vlade, poštovani potpredsjedniče Sabora. Rekli ste da je poslovanje koje je dovelo do ugrožavanja hrvatske ekonomije mora biti zaustavljeno. Mislim da je to vrlo važna rečenica. Samo je pitanje kada ste to primijetili? Naime želim ukazati na sljedeće, a to je da ministar koji je trenutno u izolaciji gospodin Marić Zdravko u ovom konkretnom slučaju još prošle godine imao priliku da kroz izvješće o dospjelim potraživanjima bude javno i transparentno i onda bi puno prije znali situaciju koja je evo sada eskalirala i koja se sada mora rješavati ovim izvanrednim mjerama. Mislim da je to dosta važno da se odgovori, jer ako je istina da je skriven taj dokument, znači da su maknuti statistički podaci o dospjelim a nenaplaćenim potraživanjima još od prošle godine navodno na zahtjev Hrvatske gospodarske komore, to bi po meni trebalo itekako trebalo biti važno za hrvatsku javnost. Danas postoji sistemska firma odnosno važna ukoliko postigneš da imaš 5 tisuća ljudi, ali moraš naravno skupiti 7 i pol milijardi kuna duga. Ja mislim da je to jako pogrešna poruka na neki način i upravo govori o tome što stimuliramo. Stimuliramo da se ide u takve dugove, da se dođe do situacije da ne plaćaš svoje obveze umjesto obrnuto, a to je da tražimo da se računi plaćaju na vrijeme pa onda ne bi dolazili i u ovakve situacije. Ja ću reći da problem koji je nastao ne može biti riješen očito na razini koji isti taj problem kreirali. Mislim da je upravo put traženja ovoga povjerenja visokog Hrvatskog sabora ovoga doma da zastupnici pokažu mudrost itekako bitno. Jer ako smo već došli do izvanrednih mjera koje treba primjenjivati onda ja u ovom trenutku moram pitati gospodina premijera, je li zaista situacija takva, što možemo iza toga očekivat? A ono naše rješenje koje nudimo radi se o tome da postojeći zakon samo proširimo u onome dijelu koji bi osigurao kreditorima, a kasnije ćemo u raspravi to moći i puno bolje objasniti.
Zahvaljujem uvaženom kolegu Ostojiću, na prekoračenju vremena, to ćemo kompenzirati sa replikom od gospodina Marasa. Odgovor uvaženi predsjednik Vlade, gospodin Plenković. Izvolite.
Jedino mi je žao ne može meni više Maras replicirat. To mi je sad malo nezgodno. Kolega Ostojić, što se tiče dokumenta koji vi spominjete ja nemam nikakvih saznanja, niti da postoji, niti da ga je netko uklonio. Evo, vi ste prvi vjesnik takvoga dokumenta za mene. Što se tiče vaše varijante dakle da popravimo, praktički govorite o Stečajnom zakonu, jedan mali dio pa će se onda sve urediti i srediti, pravni je okvir, naše je viđenje analiza, iskustvo, praksa koja je pokazala da brzina djelovanja i rješavanja procesa restrukturiranja kroz takav zakon nije niti osobito brza, a kamoli nije dovoljno institucionalno gledano i zakonski primjerena za okolnosti u kojima smo se našli kada je riječ o sistemski značajnoj kompaniji. Nije poanta ovoga zakona kao što ste vi rekli da stimuliramo poduzetnike da grade velike kompanije koje imaju jako puno zaposlenika i brzo, brzo dođu do 7 milijardi i 500 milijuna kuna duga. Mislim da nije čak u redu da tako nešto kažete jer to ipak ostaje u eteru, to naravno da nije svrha, svrha ovog zakona je pronaći kumulativni kriteriji na razini hrvatskog gospodarstva koji bi mogao primjereno definirati koje kompanije imaju sistemski značaj. Što se tiče financijskog poslovanja naravno da je nama u interesu, a siguran sam i vama da se obveze podmiruju na vrijeme, da se ono što je dospjelo plaća, da se robe dostavljaju, da poslovanje bude vjerodostojno, da bude u skladu sa zakonom. To je ključ. Međutim, imamo izvanrednu okolnost, a izvanredno rješenje koje nudimo je u naj boljem interesu hrvatskog gospodarstva ponavljam još jednom svih sudionika u procesu, od same kompanije i njenih radnika, zaposlenika do najmanjega dobavljača. To je poanta, to je cilj, vjerujem da ćemo na kraju iznjedriti dokument koji će nam omogućiti da dobijemo alate za rješavanje situacije u kojoj smo danas. Bez ovoga ne možemo je po mom dubokom uvjerenju na adekvatan način rješavati.
Zahvaljujem uvaženom predsjedniku Vlade na replici. Ovime smo iscrpili replike na izlaganje predsjednika Vlade. Prelazimo na replike na izlaganje potpredsjednice Vlade uvažene ministrice gđe. Martine Dalić. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Maras. Šalio sam se malo za vrijeme, slobodno vi potrošite svoje dvije minute.
Hvala lijepa na ovoj velikodušnosti vašoj da ispunim svoje dvije minute koje ste mi dali. Da se vratimo sa Ukrajine, Malte i ovih egzotičnih i malo manje egzotičnih putovanja na ekonomsku stvarnost. Moje pitanje ministrici Dalić, a pokušat ću objasniti zbog čega sam i izveo sintagmu pupčana vrpca između HDZ-a i Agrokora, odnosno Vlade i Agrokora. Vidim da je ministrica Dalić preuzela i ulogu ministra financija jer gospodina Marića nema nigdje on se sakrio od hrvatske javnosti, a gospođa Dalić, nam možda može dati odgovor s obzirom da je onda ona preuzela i ulogu u HBOR-u predsjednice, barem privremene Nadzornog odbora prilikom odobrenja kredita tvrtkama preko 300 milijuna kuna. Kako je moguće da nakon što se odobre toliko veliki krediti tvrtke dođu u blokadu u nekoliko mjeseci i da li je taj novac isplaćen? Evo to je ono što zanima hrvatsku javnost. Znači da li je ministrica Dalić nakon što je odobrila kredit u HBOR-u kao potpredsjednica Nadzornog odbora da li je ta isplata izvršena jer su te tvrtke sada sve u blokadi? I druga informacija koja je zanimljiva, da li ministrica Dalić je svjesna obaveza na tržištu factoringa u Republici Hrvatskoj i kolika je izloženost Agrokora prema factoring društvima i bankama gdje se trguje i mjenicama o kojima je govorio gospodin Vlaović? I da li misli da je možda povezano predlaganje ministra Marića da se taj, da se primjena tog zakona prolongira za još neko vrijeme, time da HANF-a nema nadzora, direktnog nad factoring društvima i da sada premijer Plenković ne zna odgovor na to pitanje, a da se taj zakon primijenio kada je trebao biti, a ne da ga je gospodin Marić odgodio, sada bi taj odgovor imala i cijela hrvatska javnost i gospodin Plenković. Znači da li su te stvari povezane i da li ovaj novac iz HBOR-a isplaćen? A tvrtke su sada kao što smo vidjeli u stečaju. Evo to su pitanja koja zanimaju hrvatsku javnost. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Gordanu Marasu na replici. Odgovor uvažena ministrica gospođa Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Maras, mnoštvo hipotetičkih što ako? Ja sam vam samo skromni ekonomist pa mi je to sve te veze odnose povezanosti i bočne što ako malo teško povezati. Što ste tiče Hrvatske banke za obnovu i razvoj, dakle, Hrvatska banka za obnovu i razvoj HBOR u proceduri i postupku koja je u banci propisana, analizira kreditne zahtjeve, zatim o tim kreditnim zahtjevima odlučuje kreditni odbor. Zatim za kreditne zahtjeve iznad 35 milijuna kuna, za kreditne zahtjeve do 35 milijuna kuna odlučuje Uprava, a za one iznad 35 milijuna kuna potrebna je suglasnost Nadzornog odbora. U 12. mjesecu društva Zvijezda, PIK Vrbovec i Jamnica jesu i njihovi kreditni prijedlozi došli su na suglasnost Nadzornom odboru. Tu suglasnost nadzorni odbor je dao, zato jer su sve stručne službe HBOR-a isto kao i Uprava HBOR-a donijeli u tome pozitivnu odluku i tada Nadzorni odbor HBOR-a nije raspolagao nikakvim informacijama kao niti hrvatska javnost, kao niti banke, kao niti investicijska javnost ikakvim informacijama koje bi ukazivale na postojanje bilo kakvih značajnih i dubinskih problema u Zvijezdi, u PIK Vrbovcu ili u Jamnici. Sukladno tome ta je odluka donesena u odgovarajućoj proceduri, a ono što vas zanima u donošenju te odluke ministar Marić se je izuzeo s obzirom da tako čini u slučajevima kada Nadzorni odbor HBOR-a raspravlja ili odlučuje o plasmanima prema društvima koja su članica grupe Agrokor.
Zahvaljujem ministrici na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Željko Lacković.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle ja sam se javio za repliku koju ću uputiti i premijeru i gospođi Dalić. Dakle svaka čast na trudu da se ide prema tome da se sačuva realni sektor odnosno onaj dio realnog sektora koji je najznačajnija za RH, a to je poljoprivredna proizvodnja koja je upravo direktno pogođena sa ovom sadašnjom situacijom. Ali ja bih želio upozoriti na jednu promijenjenu tezu u postavljanju cijelog ovog koncepta i predlaganja zakona i traženja suglasja svih saborskih zastupnika oko njega. Dakle, na našem tržištu se nije dogodilo ništa značajno niti burno poput ostalih tržišta gdje smo imali ovakve velike slomove nego se ovo dogodilo jednostavno iz ničega. Dakle nismo imali niti poplave, nismo imali nikakve katastrofe ili promjene na financijskom tržištu, a onda to postavlja pitanje što ja zapravo stvarni uzrok? A to vam je nepoštivanje pravne države. Dakle da bi netko došao u ovakva zaduženja ogromna morate imati prvo nepoštivanje pravne države od tog sada dužnika onda morate imati nefunkcioniranje apsolutno pravnog sustava jer imate rokove u kojima morate podmirivati svoje obveze i u konačnici vi dođite u situaciju da štitite ili onaj kapital ili proizvodnju. Ovim zakonom vi nećete zaštititi proizvodnju zato jer pokušavate indirektno zaštititi, a ne direktno. Kada bi zaista željeli zaštititi proizvodnju onda recimo ovaj zakon kao što je rekao premijer može se odnositi i na Podravku, vjerojatno ne može jel ne može ona biti 7,5 milijardi kuna dužna nikome, ali njezinih gotovo milijardu kuna potraživanja ili 50% ukupnih prihoda na godišnjoj razini koje ima u Agrokoru u Konzumu ili neriješeno kroz regresna potraživanja koja će faktoring kuće postaviti prema njoj, direktno ugrožavaju poslovanje te kompanije, na nju se neće moći primijeniti takav zakon odnosno ovo rješenje, a ona će doći u iznimne probleme.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Lackoviću na replici. Odgovor, uvažena ministrica gospođa Martina Dalić. Izvolite.
… zakona i ono što se suština posebne procedure koja se predlaže ovim zakonom jest da se tom procedurom štiti stabilnost hrvatskog gospodarstva u slučaju da se sa predstečajnim ili stečajnim razlozima suoče one kompanije koje svojom veličinom, koje svojom povezanošću sa ostalim sektorima hrvatskog gospodarstva mogu tu ukupnu stabilnost gospodarstva ugroziti. Dakle, ovim se zakonom ni na koji način ne želi reći ništa o tome da problemi i eventualni problemi ili važnost eventualnih problema s kojima se mogu suočiti druga poduzeća u Hrvatskoj je ne postoji. Naravno, ali za takve slučajeve postoji i odgovarajući zakonski okvir koji je sadržan u Zakonu o stečaju i njegovim glavama o predstečajnoj nagodbi, koji također regulira takova postupanja. Ova postupanja namijenjena su za svrhe koje mogu imati efekta za cijelo gospodarstvo. I stoga držimo da i ne bi bilo produktivno proširivati odredbe ovoga zakona na značajan broj poslovnih subjekata, ali isto tako vjerojatno u jednoj smirenijoj i kvalitetnoj raspravi u vremenu koje se nalazi pred nama biti će moguće na temelju iskustava ocijeniti i efikasnost i djelotvornost i ostalog dijela zakonodavstva koje regulira stečaj ili predstečaj, o tom po tom. Mi te zakone i te propise imamo, a ovo je namijenjeno kao i u slučaju brojni drugih država za situacije kada se stvarno radi o sistemskim rizicima koje prijete cijelom gospodarstvu.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženoj ministrici gospođi Dalić. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Potpredsjednice Vlade gospođo Dalić. Članak 37. znači pravne posljedice otvaranja postupka izvanredne uprave i tu se poziva na primjene odredba Stečajnog zakona. Ako članak 12. definira ovlasti izvanrednog povjerenika, znači ima ovlasti uprave dužnika, a uvodno je naglašeno bilo u posljedicama nema posljedicama za proračun odnosno provedba ovog zakona ukoliko dođe do njega ne bi koštala ništa niti jednu kunu porezne obveznike odnosno proračun. Meni je žao što nema ministra financija Marića ovdje jer on ima naviku kazati da on osobno obećaje da se to neće desiti, pa bi volio da li vi možete osobno ovdje pred hrvatskom javnosti kazati ukoliko dođe do provedbe ovog zakona da neće koštati ništa porezne obveznike. Nadalje, čuo sam od predsjednika Vlade da u ovih deset tvrtki spominju se Hrvatske šume. Ovo mi nema logike, provedba ovog zakona na Hrvatske šume, koliko je meni poznato a ponešto znam o tome Hrvatske šume imaju tročlanu upravu, imaju skupštinu. Predsjednik skupštine je ministar nadležan. Kako uopće može doći do stečaja kao prvo? Znači, Vlada imenuje povjerenika izvanrednog da li to onda automatizmom znači hipotetski da mora ministra maknuti? Naprosto predsjednik Vlade ga mora smijeniti. Mora smijeniti upravu. Ne bi volio, ima još nekoliko državnih tvrtki gdje je ista struktura i upravljačka zato mi nije jasno. Mislim da nije nužno tražiti alibij … u nekim drugim tvrtkama, Holding konkretno itd. što je zna se tko je vlasnik. Radi se isključivo o privatnom sektoru ili o većinskom privatnom vlasništvu. Zato bi molio pokušajte mi objasniti kako mislite primijeniti ovaj prijedlog zakona na Hrvatske šume hipotetski.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Batiniću na replici. Odgovor uvažena ministrica gospođa Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Nema potrebe spekulirati o hipotetskim situacijama. Međutim, u pravnom poretku pravne osobe imaju svoja prava, obveze sukladno načinu svoga organiziranja, a utemeljeno na Zakonu o trgovačkim društvima. Dakle, trgovačka društva u Republici Hrvatskoj ne razlikuju se s obzirom na vlasništvo niti ona koja se nalaze u državnom vlasništvu posluju u nekom drugačijem pravnom režimu. Kao što sam i više puta javno govorila osobno ja bih željela da se ovaj zakon ako se donese nikada ne primijeni niti na jednu hrvatsku tvrtku, niti na onu u privatnom vlasništvu, niti na onu u državnom vlasništvu. Ovaj zakon međutim kaže da će se primijeniti na dionička društva koja imaju i ispunjavaju odgovarajuće uvjete ako dođu u odgovarajuće financijske probleme. I ja bih stoga onda vas teoretski i hipotetski upitala da li je u slučaju hrvatskog zakonodavstva moguće da dionička društva u vlasništvu države dođu u situaciju stečajne i predstečajnih razloga čisto teoretski pitam? Sa druge strane ono što ovaj zakon donosi i ono što ovaj zakon nudi, nudi jačanje pravnog, i zakonodavnog i institucionalnog okvira koji je usmjeren na očuvanje stabilnosti ukupnoga gospodarstva i to uvijek u raspravama ja bih vas lijepo zamolila koje ćemo voditi danas treba imati na umu. Ovo nije zakon koji je predviđen da se primjenjuje u okviru da se tako izrazim normalnih poslovnih problema. Ovo je zakon koji je predviđen da se primjenjuje u kontekstu izvanrednih situacija čija izvanrednost ustvari proizlazi iz ekonomskog značaja poslovnih subjekata koji se suočava sa stečajnim i predstečajnim razlozima.
Zahvaljujem gospođi ministrici gospođi Dalić. Sljedeća replika uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvažena potpredsjednice, predsjedniče Vlade, ministri. Evo govorimo o najgorem scenariju. Kada gledam tko sada upravlja Agrokorom izgleda mi kao da je kraljevina Alvareza III. Zbog čega je dovedeno do ovoga slušamo ovamo oporbu koja je imala recimo prigodu upotrijebiti tajne sigurnosne službe da se ne dogodi preinvestiranje Agrokora. Pa primjer Merkator je 2014. kupio Agrokor za 550 milijuna eura 51, 2%. Tko je dozvolio? Što su radile tajne službe, sigurnosne službe koje su štitile, trebale štititi nacionalni interes da jedan čovjek u posljednjih 20 godina ne vlada ovim sustavom? Što su činile Hrvatska narodna banka, pa sada viceguverner kaže da mu je cijelo vrijeme ti rizični krediti koje je davao Agrokoru treperila crvena lampica? Kome su oni služili, čijim interesima? Drago mi je da je premijer ovdje. Kako zaustaviti, ima li uopće smisla Vlada ako mi ne donesemo jedan oštar i jak zakon, ima li smisla Vlada i ovaj parlament da postoji ako bude pod navodnim znakovima „kraljevina Alvareza III.“? Tko je taj čovjek? Tko mu je omogućio? Tko je omogućio Todoriću i drugima da upravljaju cijelim gospodarstvom? Rješenje moramo naći. Rješenje najprije zbog onih koji su utkali život u slobodnu državu, ali i zbog onih kao npr. prije je kolegica spominjala Zadar i tvrtke pa npr. 300 djelatnika tvornice konca Dalmatinka ne može ostvariti nekakvih 8 milijuna kuna jer država ne želi oprostiti nekakvih 15 milijuna poreza. I dan danas naplaćuje na tu tvornicu koja je smetlište 20 tisuća kuna Hrvatske vode 20 kuna mjesečno. Pa mi pričamo ovdje o procesu, a Hrvatsku državu smo izgubili i moramo prije svega ne predstečajna nagodba kao što je donio SDP-e ili tko je već glasao, nego ovdje jedino što možemo da spasimo državu nacionalizirati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na ovoj replici. Odgovor na repliku uvažena potpredsjednica Vlade gospođa Dalić. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Bulj, ja se ne bi složila s vama da jedino što možemo, možemo nacionalizirati jer upravo ovaj zakon pokazuje da možemo stvoriti instrument kojim ćemo ukoliko za to se pokaže i zatraži potreba kojim ćemo upravljati krizom kao što je ova koja se trenutno odvija u Agrokoru, a da to ostane u okviru zakona, Ustava i temeljnih vrijednosti našega društva. Ja mislim da je svima nama nekako jasno i da službe kao što su tajne službe i njima slične nemaju svoju ulogu u redovitom i normalnom poslovanju. Međutim, ono što bih željela reći i ono o čemu također moramo voditi računa kada govorimo o ovom zakonu jest da moramo razdvojiti pravne osobe, moramo razdvojiti kompanije koje čine sustav Agrokor, njihovo poslovanje, njihove zaposlene, njihovo tržište, tehnologiju, kupce. Dakle, sve ono što čini jedno normalno i uredno poslovanje od nekih drugih pitanja o kojima će se vjerojatno raspravljati i govoriti u narednim danima i mjesecima ako za to se pokaže potreba ili pokažu se dokazi. Ali ovaj zakon on se tiče poslovanja, on se tiče očuvanja radnih mjesta, on se tiče očuvanja svih onih koji rade sa poduzećima iz sustava Agrokor, sa poduzećima koja imaju i tržište i kupce i zaposlene i koji na kraju konca zajedno čine hrvatsko gospodarstvo.
Zahvaljujem uvaženoj potpredsjednici Vlade gospođi Martini Dalić. Ovim odgovorom smo iscrpili sve replike, sve odgovore o obrazloženom prijedlogu Vlade za ovaj zakon. Određujem stanku do 15,00 sati kada nastavljamo sa raspravom. Napominjem samo da se prijavilo za raspravu 10 klubova i 24 pojedinačnih rasprava što ukupno čini negdje oko osam i pol sati bez replika i odgovora. Hvala lijepo.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Nastavljamo sa poslijepodnevnim radom sjednice. Dakle, nakon replika koje smo imali na izlaganje premijera Plenkovića, nekoliko odbora je odradilo raspravu o ovom zakonu. Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za pravosuđe. U koliko netko želi izvijestiti o radu odbora u koliko ne, prelazimo na prvu raspravu u ime Kluba zastupnika Život zida, zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Zahvaljujem potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Evo svjesni smo krize oko nas, napokon smo došli do istine, problemi su došli na vidjelo, Agrokor je insolventan, ne može plaćati svoje obaveze. Ono što je tragedija tog sustava beskrajnog zaduživanja je što će jednog dana vrlo vjerojatno taj sličan problem zadesiti i hrvatsku državu. Već sam rekao ranije u replici ona je svega tri i pol, četiri puta što se tiče rashoda, odnosno dugovanja veća od Agrokora. Mogli bi smo čak reći da je Agrokor jedna mala država. Govorio sam i o državi u državi kad se govori o mjerama i o selektivnom primjenjivanju zakona o kojima sam također svjedočio i koje ću sada spomenuti. Živi zid prije svega želi zaštititi ono što je nama zajedničko, naše zajedničke resurse, naše zajedničko dobro i naslijeđe, to su prije svega vode, šume, poljoprivredne površine. Pa evo upravo kad govorimo o vodama Jamnica je jedna ogromna firma, je u vlasništvu Agrokora, firma sa preko milijardu kuna godišnje prihoda sa nekih 200, 300 milijuna godišnje čiste dobiti. Kad govorimo o poljoprivrednim površinama mogli bi govoriti npr. o Belju, PIK-ovima koji drže kontroliraju desetke tisuća hektara najboljih poljoprivrednih površina. Ono za što se mi ovdje borimo i zalažemo je da netko drugi, netko peti, kojem nisu hrvatski interesi na srcu, sutra dođe i zasjedne na te poljoprivredne površine, na naše vode i na sve druge resurse. Evo jedan primjer što se može dogoditi ako bez ikakve strategije plana ili mudrosti damo naše zajedničko, obiteljsko srebro na upravljanje drugima. Kao što je poznato Hrvatski telekom je davno prodan, dugo nismo niti znali što je u tome ugovoru. Oni su izvukli vrhnje, pobrali infrastrukturu. Evo i nedavno slučaj, taman prije isplata dividendi, izvukli su više stotina milijuna eura iz firme da ne bi hrvatskim dioničarima morali isplatiti dividende. Otišlo je to u Njemačku, ne znam, u Crnu Goru, kupljen je Telekom. Tamo će očito dioničari Nijemci pobrati vrhnje, dobit će naš novac dok za hrvatske dioničare neće biti ništa. To je jedna od niza neodgovornih odluka, lošeg upravljanja, jedna od bezbroj takvih firmi. Govori se ovih dana da će i Coca Cola doći ovdje, da će preuzeti Jamnicu da im je to interes. I onda će oni tih milijardu kuna uprihodovati, a profit ne moraju oni profit dati našim građanima. Zašto? Oni to izvući gdje god im treba. Zar će nam sve dodane vrijednosti izvući iz naše zemlje? Zar ćemo se svesti na jeftinu radnu snagu koja ne posjeduje nikakva sredstva za proizvodnju, hoćemo biti stranci u vlastitoj zemlji? To nam ovaj zakon ništa ne govori. Kako to spriječiti? Ovaj zakon ništa ne govori. Nadalje što se tiče ovih politika sve dosadašnje Vlade, one prve HDZ-ove 2000. koalicijska Vlada 2003. Sanader, Jadranka Kosor 2011. Vlada SDP-a do nedavno i sad ove Vlade. Cijelo ovo vrijeme kolegice i kolege Agrokoru, odnosno Todorićima se pogodovalo, njima se išlo na ruku. To je bila država u državi. Vlade su tolerirale neplaćanje poreza, isplaćivanje minimalnih plaća, korištenje bonova, nema tko nije rekao bonovi su nezakoniti, Narodna banka, Inspektorat, sudovi. I što? Ništa. Je li to pravna država? To nije pravna država. Znači neki mogu raditi što hoće, a za neke je propast, neki su miljenćad, a neki su siročad. Osim toga, tu su bile stotine milijuna kuna godišnje za poticanje, koje kavi krediti jedan od kojih je ovaj kredit HBOR-a za koji je ministar Marić morao znati. Je li ministar Marić i pet drugih ministara ove Vlade, sjedio u Nadzornom odboru Hrvatske narodne banke? I moralo je kao što smo čuli od ministrice Dalić proći kroz njihove ruke. To je trebao biti namjenski kredit za izvoz kao što sam već rekao. Na kraju je dio tog novca najvjerojatnije došao do Košarkaškog kluba Zvezda u Republici Srbiji. Trebalo bi također ispitat kako je to moguće, kako naši mali dobavljači, koji drže svega 10% duga, kojih je oko 1.000 kako oni ne mogu naplatiti svoja potraživanja? Dok s druge strane članovi obitelji Todorić što rade, kupuju stanove, imaju jahte? I na koncu konca to sve nimalo ne vodi. Evo još jedan primjer kako se pogodovalo Agrokoru. Kaznena prijava KRD 58/9 1326/11, 1032/11 i niz drugih. Naveo sam ove kaznene prijave stare su osam godina radi se o izvlačenju 33 i pol milijuna kuna iz Agrokora preko kojekakvih kupoprodaja dionica. Do dana današnjega Državno odvjetništvo nije napravilo ništa. Bilo je više i žalbi i ministru i glavnom državnom odvjetniku da se nešto pokrene. Kažu radi se, eto ljudi moji 10 godina već se radi. Da je ovakva kaznena prijava i desetci drugih kaznenih prijava da su na vrijeme sankcionirani ne bi danas imali ovaj problem. Da su se poštovali hrvatski zakoni ovakvi kakvi jesu ne bismo danas imali ovaj problem. Ali ne, što se radilo? Pusti, pusti sve. Samo da Agrokor ide dalje, samo da, samo nemojte to dirati. Odgađali smo problem, odbili smo se suočiti sa problemom. On je sad narasao. Sad smo mi taoci cijele ove situacije. 36 milijardi kuna duga. Lako za banke. Kako kaže jedna pjesma bogati se uvijek za sebe pobrinu. Što će biti sa malim proizvođačima, sa srednjim proizvođačima, malim obiteljskim gospodarstvima, obrtima koji imaju svega par hektara zemlje koje su radili sa Agrokorom? Ako se njima ne plati, ako novac ne dođe do njih njih čeka ovrha, njih čeka blokada. Na temelju onoga što sam čuo kroz sve ove godine o Agrokoru i poslovanju sa Agrokorom neke će dočekati i deložacija, ona krajnja sudbina. Ovaj zakon ne garantira nikakva prava, nikakvu garanciju da će se oni naplatiti. Ne garantira im apsolutno ništa. Ovo je zakon rađen za velike, a male eto ako bude bude, ako ne bude žao nam je, niti prvi, niti zadnji. O bonovima sam održao govor već ranije zašto su se tolerirali. I dan danas ne možemo dobiti odgovor. Dosadašnje politike stvorile su ovaj problem. Mi stalno gasimo požare umjesto da osiguramo da do požara niti ne dođe. Kao što je poznato Todorići su imovinu stekli na sumnjiv način, tu se korijeni vuku još iz pretvorbe i privatizacije. Vlade su ih štitile, politike su ih štitile, države su ih štitile, pogodovalo im na niz načina. Kako je gospodin Todorić došao do Jamnice to sam vam pričao u jednoj stanci kad se čak ukidala Županija zagrebačka, pa se poslije vraćalo natrag na kartu. To je očito sve u redu. Možda to jest pravno u redu, međutim to nije moralno u redu i naše građane boli ta situacija kada vide da netko može izvući milijune iz firme, a da za njih nema ono što su oni odradili i napravili. Mali su proizvođači generacijama gradili svoja imanja, a Todorić je kupovao za kunu. Evo primjer Belja koje je kupljeno za kunu. Oko desetak tisuća OPG-ova milijardu i pol duga. Ti ljudi ne vjeruju niti u lex Agrokor koji ovdje danas imamo na Hrvatskom saboru, niti vjeruju u standstill aranžman jer su iz oba isključeni i u oba su u podređenom položaju. Ostavlja se jedno pitanje otvorenim. Gospodin Antonio Alvarez za koga će on igrati? Hoće li on odraditi posao za banke, hoće li odraditi za srednje vjerovnike, za male? Mi to ne znamo. Navodno je povezan sa istom onom firmom koja je nedavno stekla Kupare. A što se tiče kupnje Kupara tko je bio ovdje u prošlom sazivu mogao je čuti nalaz Državne revizije o toj temi. Kolege tu nije sve čisto. Ono što je interes, ono što je naš interes, dakle da se zaštiti obiteljsko srebro, da ostane ta proizvodnja, da su police pune, da se kriza riješi, a ne da netko za sitniš preuzme svu ovu imovinu i da zaradi na stečaju. Također na slučaju Agrokor pokazuje se sva pogrešnost i besmislenost dvogodišnje monetarne fiskalne i kreditne politike. Bez neke naše prave banke koja radi za naše interese, koja je u krajnjem slučaju i u državnom vlasništvu i kojom se dobro upravlja gospodarstvo ove zemlje neće daleko doći. Mi možemo imati i sjajne projekte, međutim ako ih nitko neće nitko financirati neće daleko doći. I ako će ih financirati za ogromne kamate ovdje smo govorili oko Agrokora o 10% kamata. To je nepojmljivo. To je jednostavno nepojmljivo. Niti jedna firma ne može izdržati toliki financijski pritisak. Na kraju krajeva neće ga moći izdržati niti Hrvatska država. Bez monetarnih alata, upravljanja tečajem, i kamatnih stopa također nema neke dobre perspektive za proizvođače. Na žalost zemlju smo pretvorili u trgovačku zemlju, a bojim se da ova kriza ne uguši i ovo nešto proizvodnje što je ostalo i pogotovo male i srednje proizvođače. Prijeti nam također recesija, pad proračuna koji se temelji na rastu od 3,3%. Upitno je hoće li biti rebalansa, hoće li nakon ove krize se proračun uspjeti zakrpati ili ćemo morati na rebalans da država uspije isfinancirati sve svoje potrebe. Zar nam je to sve trebalo? Želim da se kazne institucije koje nisu postupale. Naveo sam vam nekoliko primjera. Točno sam vam naveo brojeve kaznenih prijava. Naveo sam ih i više puta prije za INA-u, za Gavrilović, što god hoćete. Jednostavno se nije postupalo. Dok god ne ustrojimo institucije nema veze kakve zakone donosimo. Na žalost funkcioniramo na principu brzog biranja telefonskog razgovora. Prijatelju daj mi ono sredi, dobro. Nemoj mi tu prijavu, to stavi u ladicu itd. Neki novinari su ljubili krave među rogove, ulizivali se Agrokoru, a sada pišu suprotno. Nadam se da će i državne odvjetnike ovo potaknuti da napokon počnu raditi posao za koji primaju plaću, da okrenu ploču i da obrade sve ove prijave zviždača, sindikalista i onih kojima je Agrokor ostao dužan davno prije ove krize. Što se tiče pravnog okvira ovoga zakona od 50-ak članaka, povjerenik ima prevelike ovlasti, gotovo diktatorske. Ovaj zakon je pisan za mali broj velikih vjerovnika sa političkim utjecajem, nesumnjivo banke imaju politički utjecaj vidjeli smo to i prije, dok za velik broj od desetak tisuća OPG-ova bez dobre umreženosti političkog utjecaja ovo bi mogao biti kraj. Vjerovničko vijeće bira se na ne transparentan način sa vrlo malo ovlasti. Nadalje, država ima presudan utjecaj na ostvarivanje procesa preko Savjetodavnog tijela, doslovno ministar gospodarstva imenuje sve članove, a sud je eto tu tako reda radi. Ono što je možda najgore, cijeli koncern ide ujedan koš umjesto da svaka firma ima svojeg upravitelja. Zaključno, Živi zid neće poduprijeti ovaj zakon zato što ne štiti naše resurse, zato što ne štiti male proizvođače obitelji, OPG-ove obrte, zato što ne traži odgovornost za ratno profiterstvo i bezakonje koje sam neke od njih naveo u svojem obraćanju i prije u radu u Hrvatskom saboru. Pošto ovaj zakon vjerujem neće donijeti ništa dobroga, pozivam vas sve kao u svojoj replici udružimo snage u Saboru u Vladi, idemo svi zajedno donijeti rješenje koje će odvesti Hrvatsku u nekakvu budućnost koja ima smisla. Ovo sa beskrajnim posuđivanjem i vraćanjem kredita koji se ne mogu vratiti nema smisla. Hvala vam.
Hvala vama. Imamo šest replika na vaše izlaganje. Prva replika zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajuća. Kolega Sinčiću, sve što ste kazali potpisivam. Činjenica je da je Todorić produkt politika koji su posljednjih 20 godina paradirale kroz ovaj Parlament, Visoki dom, činjenica je da su tako napravili okupaciju. Slažem se da institucije nisu odrađivale svoj posao. Tajne službe, šta su radile sigurnosne službe? Dozvoljavale da zarobi gospodarski sustav dok nisu kontrolirale zadužuje li se, dok nisu kontrolirale kada je kupovao Merkator za 500 milijuna eura 2014. godine, da je to u biti smrtni udarac hrvatskom gospodarstvu jer su dali vlasništvo tajkunu Todoriću koji je i sada gore u svojim dvorima. I slažem se da bi tribalo odma po ovome što je napravio za Hrvatsku državu, a svi proračuni, sve vlade su mu davale iz proračuna ogromne novce, pa onom jadnom seljaku u Slavoniji što je trebalo otići za OPG-ove nije došlo, sada opet pitanje šta će biti s tim seljakom. Ali niste vi krivi za ovu situaciju i sebe ne smatram krivim jel nemam se čega stiditi, ali je činjenica da tribamo nekakvo rješenje i slažem se s vašim zaključkom krajnjim, imati rješenje i dati nekakav prijedlog, amandman na ovo nešto što će potaknuti da sačuvamo strateške nacionalne vitalne interese od poljoprivrede, voda svega što ste nabrojili. Sve su opljačkali za Judine škude. Nema više zvjezdica EU, stvaraju kraljevinu preko Todorića, Alvareza III. S vama se u potpunosti slažem, a zasigurno nisu krivci moje kolege iz MOST-a, a ni vi. Hvala lijepo.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Hvala vam potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Bulj ovo definitivno jest sigurnosno pitanje, zašto nisu napravljene procjene, ugroženo definitivno jest nacionalna sigurnost, ogroman je broj radnika, ogromni su to novci. Međutim, postavlja se pitanje zašto institucije nisu radile svoj posao, to je naš stari problem. Ja vjerujem da vi osobno nećete poduprijeti ovaj zakon. Trebamo se vratiti na početak jel ovako samo generiramo neplaćanja i generiramo nepravdu. Eto imate priliku u vlasti ste pa reformirajte više taj DORH. Kazao sam ovdje kada je Vlada tražila podršku s ovoga mjesta, imate institucije za koje vam revizija kaže da ne valja i da loše rade, institucije za koje nam građani kažu da ne valjaju, da loše rade, za koje nam svijet kaže da ne valjaju, da loše rade. Tadašnji DUUDI, sada je to već ministarstvo, dakle DORH, HNB, HRT, mogu ići dalje u sudstvo itd. Koliki je kredit dao HBOR po političkoj liniji, to treba rješavati. I ako ova Vlada reformira barem dvije od te institucije puno će napraviti, a ako i dalje bude generirala dugove i nepravdu neće napraviti ništa i snosit će za to političku odgovornost. Hvala.
Hvala vama. Sljedeća replika zastupnik Ivan Pernar.
Uvaženi kolega Sinčić. Kaže naš premijer da je Agrokor sistemski problem i da se traži sistemsko rješenje. Zašto se sistemsko rješenje nije našlo za 50 tisuća OPG-ova koji su propali u zadnjih pet godina, zašto Vlada pitanje tih OPG-ova ne smatra sistemskim problemom, zašto Vlada problem 340 tisuća građana ne smatra sistemskim problemom i da izmijeni Ovršni zakon koji je najnehumaniji u Europi, zašto ako je Vladi stalo do sistemskih rješenja, zbog čega ne riješi problem RBA zadruga koji i dan danas deložiraju naše građane. Međutim, očito je da kada se radi o stotinama tisuća građana, o desecima tisuća OPG-ova o tisućama obitelji kojima RBA zadruge vise za vratom, to nije sistemski problem. A kada krahira Agrokor kao što je krahiralo i sve ostalo prije njega i kao što će nastavit krahirat poslije njega, onda se tobože traže sistemska rješenja. Pa sjetimo se samo Magma-e od Fižolića ona je propala, propao je Kerum, propao je Pevec, sada propada i Konzum. Ovoj listi nema kraja jednostavno ekonomski model u kojem se odnosno ekonomska politika koju vodi naša država je pogrešna, umjesto da se ona mijenja, umjesto da se traži stvarno sistemsko rješenje koje bi spasilo cijelu državu, mi ovdje radimo kvazi sistemsko rješenje koje je nepravedno zato jer će zamrznut dugove Agrokora na rok do 15 mjeseci, a obveze dobavljača Agrokora njime neće te obveze bit zamrznut. Znači dobavljači Agrokorovi se neće do 15 mjeseci moć naplatiti, a istodobno će svi drugi koji od njih potražuju novac ih ovršavati i slati u blokadu. Evo da vam kažem, upravo je Zvečevo [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] završilo u blokadi, znači blokada Zvečeva je samo finiš u ovoj cijeloj lakrdiji.
Odgovor na repliku.
Hvala vam potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Pernar, riječ sistemska firma odnosno pridjev sistemski je nešto što nisam prije čuo od našeg premijera Plenkovića i drago mi je da smo počeli razmišljati na toj razini. Za mene apsolutno jesu 300 i nešto tisuća, 330 tisuća blokiranih sistemski problem, to je koliko, 12% radne snage, gotovo svaki deseti stanovnik ove zemlje u tom problemu, to je jako popularan problem u smislu da obuhvaća široke slojeve naših građana. Međutim, ova Vlada nažalost ne igra za male, neorganizirane i siromašne, ona igra za krupni kapital, za banke, za velike vjerovnike i za tko zna koga tko je bacio oko na tko zna koju firmu, šumu ili izvor vode u RH. To je ono što me najviše smeta i što me najviše boli. Pozivam eto građane da gdje god je moguće sa se organiziraju i da počinju pružati otpor ovakvim lošim politikama, inače ćemo završiti u nestanku. Taoci smo sada Agrokora, a sve ovo vrijeme loših politika kontinuiteta gdje je jedna politika zamijenila drugu, ali gazda je sve preživio i ostalo. A ako je gospodin Marić došao po zadatku Vlade preživjet će gazda i ovo. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Sinčić. Dakle kada govorimo o ovom problemu, mi nužno moramo progovoriti o pravednosti jer društvo bez pravednosti ne može dugoročno opstati niti se uopće može nazvati civiliziranim društvom. U ovom trenutku veliki problem imaju radnici Viadukta, ne dobivaju plaće, nekad vrlo uredna tvrtka se raspada. Radnici Borova, giganta koji je nekad imao 23 tisuće zaposlenika, danas ih je samo 700, jedu u Caritasu, da im Vukovarski Caritas ne daju hranu oni bi bili gladni. Mnoge tvrtke su propadale, prisjetimo se samo Zdravka Speveca koji je danas spomenut za daleko manju situaciju oduzeta mu je cijela tvrtka, odvedena u stečaj. Sjetimo se nekada najmoćnije hrvatske banke Glumina banke gdje je njezin vlasnik Marko Marčinko završio u zatvoru i oduzeta mu je sva imovina. Zašto ova Vlada ne pomogne OPG-ovima, tisuće blokiranih OPG-ova. Evo prije neki dan se jedan mljekar iz okolice Bjelovara ubio jer nije mogao otplatiti kredit koji je uzeo iz Operativnog programa Vlade RH. Da li mi netko može objasniti, zbog čega život toga mljekara vrijedi manje nego život jednoga tajkuna? Kakvo je ovo društvo ako ono ne cijeni svoje građane na jednaki način, ako zakon nije jednak za sve? Imamo li pravo donositi zakone koji preferiraju jednu osobu, koji pogoduju jednoj tvrtki ma kako god se ona zvala? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala vam. Kolega Bunjac, evo pitanje jednakosti i nejednakosti odnosno ravnopravnosti pred zakonom i tog načela bilo je jedno od temeljnih pitanja moje rasprave. Kao u nekoj državi iz daleke prošlosti ili kao iz neke srednjovjekovne države mi u Hrvatskoj nažalost nismo jednaki pred zakonima, vidimo uvijek i uvijek iz početaka da jedna pravila vrijede za velike moćne, umrežene, politički povezane, a neka sasvim druga pravila vrijede za slabe, male, neorganizirane i siromašne. Sjetimo se samo primjera bivšeg premijera Ive Sanadera, odakle su njegova djeca stekla toliku imovinu? Matematika osnovne škole, to se vrlo lako može ući u trag tome. Zašto su naše imovinske kartice i imovinske kartice drugih dužnosnika toliko siromašne, zašto nije naglasak stavljen na imovinu u inozemstvu, to se ja pitam. Pogledajte po Europi, po svijetu, Amerika koliko god ju kritizirali zbog koječega, ja joj priznajem Amerika je pravna država. Tamo nema šale. Veći zločin kažu mi neki Amerikanci neplatiti porez nego ubiti čovjeka tamo. A gdje je naša pravna država? Što se to mora u Hrvatskoj dogoditi da bi se zakoni počeli primjenjivati neselektivno, jednako za sve? Eto ja se borim za pravnu državu, a oni koji kažu da je Hrvatska ovog časa pravna država neka učine barem nešto po svim ovim kaznenim prijavama koje još uvijek stoje i koje generiraju nepravdu, pa neka onda pokušaju to reći. Hvala.
Hvala vam. Sljedeća replika, zastupnik Josip Križanić.
Kolega Sinčić rekli ste lako je banke velike, treba zaštiti OPG-ove, obiteljska poljoprivredna gospodarstva i male. I slažem se sa time s vama. Upravo zbog malih ali i velikih sigurno je dobro da je Vlada reagirala i da je donošenje ovog zakona u svakom slučaju bolje rješenje od klasične predstečajne nagodbe ili ne daj Bože stečaja. Već sama činjenica da bi se predstečajna nagodba vodila na 10 mjesta pred 10 sudova i za 10-ak firmi kćeri Agrokora govori o tome da će jedan čovjek izvanredni povjerenik biti puno efikasniji, ekspeditivniji u donošenju odluka. Zamislite samo koliko bi sudstvo zbog kompleksnosti situacije dugo moglo odvlačiti i razvlačiti pojedine procese a znamo da se radi o povezanim društvima kako vlasnički tako i jamstvima. S druge strane važna je činjenica da se ovim zakonom maksimalno žele zaštiti kako male, tako i velike jednako. U slučaju stečaja ili predstečajne nagodbe došlo bi sigurno do nemogućnosti isplate vjerovnika i otpisa dijela duga što bi za posljedicu imalo kolaps dobavljača koji su do sada, koji i sada u blokadi isporučuju robu. A o malim OPG-ovima o kojima ste vi govorili ne želim niti pomisliti što bi se s njima dogodilo jer njih i nema tko zaštiti. Samo u mojoj županiji Varaždinskoj dug Agrokora prema poslovnim subjektima Koka, Vindija, Vindon, Derma, Kroma, Kalnik, … već od 400-tinjak milijuna kuna što u nekim firmama iznosi 15 do 20% bruto prihoda godišnje što bi moglo takve firme vitalno ugroziti. Zato je potreban ovaj zakon kao alternativa klasično u stečaju ili predstečajnoj nagodbi. I pitam vas što je alternativa za male OPG-ove, ako ne zaštita Vlade i države i je li bolja opcija stečaj ili predstečaj. Odgovorite mi molim vas.
Odgovor na repliku.
Hvala vam potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Kolega ja sam u svojoj raspravi kazao da ne znamo za koga će gospodin Alvarez igrati. Isto tako mi ne znamo za koga će ovaj Vladin povjerenik, koga će on, koga će on štititi kada dođe tamo na mjesto uprave a koga neće. Ovaj zakon to ne kaže, on je vrlo općenit. On dobiva diktatorske ovlasti kada će platiti, kome će platiti, što neće što hoće, on je gospodar života i smrti Hrvatske, on će reći spasiti ćemo Jamnicu to nam je dobro, ovih 50 tisuća neka propadne, ovo nam je dobro, ovo ćemo uzeti, ovo ćemo ovako, ovo ćemo onako. Prema tome zakon je jako općenit i najviše će ovisiti o tome kakva osoba s kojim interesima će biti postavljena na to mjesto. Nema nikakve garancije niti kod Alvareza, niti kod Vladinog povjerenika da će on štiti vodu, šuma, polje, poljoprivredne površine itd., da će on štiti male dobavljače ili srednje. Nema garancije da će on ni banke štiti, nema granice za ništa. To je glavni problem ovoga zakona što je to toliko općenito. A zašto ja postavljam sumnju u rad Vlade? Zato što se do sada pokazalo, ne samo Vlade nego i drugih institucija i od HBOR-a u kojem sjede ministri i od DORH-a čiji sam nerad napomenuo zato što vlada nepovjerenje u institucije, neplaćanje poreza, minimalne plaće, mršave koncesije, poticaji abnormalni, pogodovanje kreditima, migli bi ići do sutra. To je sve stvorilo nepovjerenje u državu. I kao što vam kažu mali proizvođači, oni su i protiv lex Agrokor i protiv stand stilla, oni nemaju povjerenje u državu, odnosno u tog povjerenika da će on riješiti probleme na njihovu koristi i na korist svih građana i njihov strah je, znam da je on opravdan. I da, 5000 kuna je jako puno za male OPG-ove. Alternativa je da institucije počnu raditi svoj posao i da počnu obrađivati kaznene prijave.
Hvala lijepo. Sljedeća replika zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovana potpredsjednice. Poštovani kolega Pernar, znači vi ste rekli da praktički Vlada sa ovim, odnosno Sinčić, vi ste rekli da Vlada s ovim prijedlogom praktički igra za velike, da igra za banke. Ali mi smo vidjeti sa strane banaka očito suprotstavljanje ovom prijedlogu zakona i vi kažete praktički da mi ne znamo tko će bolje obavljati taj posao Alvarez ili taj Vladin povjerenik ali mi znamo tko je postavio Alvareza. Znači ja mislim da ipak malo više trebamo vjerovati hrvatskoj Vladi odnosno našim institucijama nego stranim bankama. Tako da ste tu u jednom logičkom paradoksu. A što se tiče svega ostalog, vi ste rekli da unutar ovog zakonskog prijedloga trebamo govoriti o tome kako ćemo uzeti imovinu gospodinu Todoriću, to je pitanje za institucije. MOST je jedina politička opcija, dok je Todorić još čvrsto, barem u javnosti stajao na nogama nakon prošlih parlamentarnih izbora otišao na projekciju filma gazda, cijeli vrh MOST-a nakon pregovora sa HDZ-om, to vas podsjećam dok su neki od kolega iz SDP-a govorili da ne trebamo previše pričati o Agrokoru jer možemo izazvati nekakve probleme. Mi smo pokazali što mislimo o tome, na koji način je stvoren Agrokor, na koji način se događalo sve što se događalo i mi smo za to da se to istraži. Kada je bila ovdje porezna reforma jedini sam zastupnik koji je uopće primijetio i onda me podržao kolega Lalovac kada se kod nesrazmjera imovine utvrđivalo, znači trebala se smanjiti stopa na 36, ja sam predložio da se poveća na 52% što je usvojeno, to je povećanje za 50%. I na tome ćemo inzistirati ali to je pitanje za druge zakonske prijedloge i pitanje za institucije od DORH-a do ostalih. A zahvaljujući, ne naravno svim zastupnicima koji sjede ovdje i naravno dijelu zastupnika koji sjedi s ove strane, ni vi a ni ja nismo za to odgovorni i imamo situaciju kakvu imamo. Ali to je pitanje za druge institucije. Hvala.
Ja vas lijepo molim, jako je puno prijavljenih, klubove još praktički nismo ni počeli, samo jedan pa vas molim da se doista držite svoje dvije minute za replike. Odgovor na repliku kolega Sinčić.
Hvala vam potpredsjednice Sabora. Kolega Grmoja, kao što sam rekao, nema garancije da će Vladin povjerenik, da će on pomoći bilo kome, ili velikima, malima, srednjima. Pa ako sam ja u logičkom paradoksu jesu li i onda 10-ak tisuća malih proizvođača koji su izrazili nepovjerenje u oba rješenja, i to s razlogom toliko se može iščitati iz zakona da su oni tu u najnepovoljnijem položaju. Zašto nije bilo reakcije ministarstva i MOST-a kad je smanjen rejting prošle godine Agrokoru kada nije uspjelo refinanciranje, a što se tiče povjerenja u institucije ove kaznene prijave koje sam naveo zašto se ne rješavaju upućeno je pitanje i vašem ministru Šprlji. Nije odgovorio ništa puno bolje nego što su odgovorili drugi ministri kroz osam godina koliko traje ovaj proces. Evo toliko, hvala.
I još jedna replika, zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Sinčić, ja sam pozorno slušao vaš cijeli govor. 13 minuta to je bio govor o nekakvom stanju u Agrokor grupi što je bilo u proteklih 25 godina. Činilo mi se kao da sakupljate nekakvo proliveno mlijeko i na tome ste završili. Bilo je nekih priča, čuo sam ovo, čuo sam ono, radi takvih priča već smo nekoliko puta spašavali vaše kolege ovdje u Saboru tako da nisam doživio ništa baš previše ozbiljno u smislu prijedloga, vaših prijedloga na sam tekst zakona. Nešto ste u dvije minute rekli, rekli ste da je povjerenik diktator i da nikoga ovaj zakon ne štiti. I naravno da čovjek u tom trenutku osjeti, vjerojatno će sada nešto izaći kao prijedlog. Mi u Živom zidu mislimo da tog diktatora, povjerenika možemo ograničiti kroz te i te odredbe zakona da ne bude diktator. Ili on ne štiti nikoga. Mi u Živom zidu ćemo predložiti neke odredbe koje bi zaštitile male dobavljače ili nekakve poljoprivrednike. Ne vi ste protiv i kažete cijelo vrijeme država nema nikakav alat. I sad kad ga želi imati barem kroz ovaj zakon da može djelovati vi kažete e mi smo protiv ovog zakona, neka nam ostane od alata samo Zakon o stečaju, Zakon o predstečajnim nagodbama i to je naše mišljenje. Mislim da je to malo neozbiljno. Pa da ste barem predložili ne znam Alvarez treći ne valja, mi imamo Pernara drugog. On bi mogao ući u tu upravu, on nešto zna jer pisao je knjige o ekonomiji, zna izračunati ne znam PDV na sto kuna i on može nešto pomoći. Međutim ništa, ništa. E sad ja dajem priliku, imate dvije minute da vi kažete što Živi zid zamjerava ovom zakonu i koja su njegova rješenja, hoće li doći tokom dana, a do večeri ima dosta vremena da Živi zid predloži barem 5 amandmana ili tri amandmana ili jedan pa da ograniči odredbe ovog zakona i pomogne državi i svima nama da nešto napravimo. Jer biti protiv zakona ne znači zaštititi te dobavljače i poljoprivrednike o kojima govorite.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kolega Borić, ako ste gledali moju stanku neki dan mogli ste vidjeti da sam ja tamo najavio amandman koji bi pokrio, dakle ispitivanje porijekla imovine onih na koje bi se primijenio. Međutim, kada me premijer pozvao pola sata prije da vidim zakon naš pravni tim zaključio je da se tu jednostavno nema što amandmanirati da tako kažem, da se zakon ne može popraviti, da se ovim zakonom neće moći zagarantirati da će se zaštititi interesi koje sam prije naveo. Što se tiče pravnih alata koje ova država ima, ima Stečajni zakon. Jeste kad čuli za to? Jeste čuli kad za Stečajni zakon? Jeste čuli kada za Zakon o predstečajnoj nagodbi i drugi zakoni kakvi god jesu da jesu? Evo pogledajte neki dan vam je rekao sudac Kolakušić. Slovenski zakon u predstečajnoj nagodbi ima 500 članaka i bilo je 12 predstečajnih nagodbi. Naš je imao značajno manje i bilo je koliko 5000 predstečajnih nagodbi. Jeste li slušali nalaz Državne revizije o tim nagodbama koliko je ljudi oštećeno? Pitajte svog ministra Marića starijeg Marića koji je ovdje govorio protiv toga zakona koji je naveo kolika je pljačka za to vrijeme napravljena danas ga ovdje ne vidim. Eto hvala.
Hvala. Prelazimo na raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a, zastupnik Davor Bernardić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici pozdravljam ili studente ili učenike, učenice koje nas gledaju. Na žalost u ovom trenutku u kojoj se u Hrvatskoj odigrava možda najveća kriza od samostalnosti. Svaki izgubljen dan za Hrvatsku znači stotinu izgubljenih radnih mjesta. Toga moramo biti svjesni. Predložili ste i donosite lex Agrokor jer tako se taj zakon zove sa potpuno neizvjesnim efektom za hrvatsku gospodarsku stabilnost, za hrvatsko gospodarstvo, za radnike, za dobavljače, čak i za banke s potpuno neizvjesnim ishodom. Sudjelujete u jednom eksperimentu koji do sad u Hrvatskoj nije viđen. Tražite ovdje pet do dvanaest premijer Plenković, popravite zakon sa amandmanima. Pozvali ste čelnike oporbenih stranaka petnaest do jedan u petak da bi im rekli da u jedan i petnaest ide zakon u proceduru. Nikoga u tom postupku gospodo iz Vlade niste konzultirali. Nitko vam u tom postupku ne treba. Želite da vam vjerujemo. Pa kako da vam vjerujemo? Tri mjeseca ste znali da kreditni rejting Agrokora je pao. Šta ste radili tri mjeseca u Ministarstvu financija? Godinu dana isti ministar vodi Ministarstvo financija. Imali ste sve instrumente da možete detektirati stanje u hrvatskom gospodarstvu. Šta ste radili? Ništa. Kako da vam vjerujemo. Marić jedan, Marić dva, Dalić, Barišić. Pa gotovo nema ministra u ovoj Vladi koji nije pod nekom aferom. Danas govorite vi zato jer niste mogli govorit gospođo Dalić u slučaju INA-e, a o slučaju INA-e je govorio gospodin Marić, zato on ne može danas govoriti. Pa nije li vama ovo zapravo tragično? Jeste razgovarali sa predstavnicima dobavljača, povrtlara, voćara, proizvođača junadi, proizvođača svinja koji nisu naplatili milijardu i pol svojih potraživanja? Niste. U tom postupku sa njima nitko nije razgovarao. Da li je netko razgovarao sa radnicima Agrokora i povezanih tvrtki? Nije ni to jer danas je desetak tvrtki u blokadi. 11 tisuća radnika radi u blokiranim poduzećima, 3 tisuće u Tisku, 2 tisuće u PIK-u Vrbovec, tisuću i pol u Belju, preko tisuću u Jamnici i Ledo-u ne mogu dobiti plaće jer su računi tvrtki blokirani. Znate li da blagajnica u Konzumu koja radi za malu plaću, minimalnu plaću u Hrvatskoj kojoj niste podržali ni ovdje u zakonu donošenje Zakona o minimalnoj plaći tako da joj ta plaća bude za 300 kuna veća, ne može ovaj Uskrs za svoju obitelj kupiti uskršnju šunku jer nema plaće, a pitanje je ima li bonova. U zadnjih nekoliko mjeseci i dana gledamo kako na vidjelo izlaze činjenice o paralelnom sustavu financiranja u Hrvatskoj, pa o tome hrvatski građani itekako imaju pravo znati. Što su radile institucije da zaštite one koji će sutra kao što su to prije 25 godina već platili, platiti možda cijenu nove pretvorbe i privatizacije? Nudili smo vam i rekli smo vam, konzultirajte nas, prije tri mjeseca rekli smo idemo zajedno razgovarati o tome što moramo dobro napraviti za našu zemlju, ali vama nitko ne treba. I ne samo to nego ste u tom postupku doveli do kraja i do zadnjeg ruba one najslabije i najnezaštićenije, a to radnici, to su mali poljoprivrednici u OPG-ovim, to su mali dobavljači koji ne mogu na nijedan način iz ovoga zakona biti sigurni da će njihova obitelj sljedeći mjesec moći nastaviti raditi ili da će imati da prehrane svoju obitelj, niti jednu garanciju u ovom prijedlogu zakona nemaju. I mi smo vam dali mogućnost, Stečajni zakon izmjene koje idu u cilju zaštite malih i ranjivih, ali i s druge strane osiguravanja likvidnosti kako bi radnici u tvrtkama dobili plaću. Ali ne, vi idete u jedan eksperiment koji je za hrvatsku budućnost itekako, itekako neizvjestan. Indikativno je meni i danas što danas ovdje nema ni predsjednika Sabora, ne znam kakve motive ima gospodin predsjednik Sabora, ali očito je ono što nam se događa u susjedstvu. U zadnjih tri mjeseca pokušavate nas uvjeriti kako je u Hrvatskoj važnije povjerenstvo za INA-u koje nije donijelo niti jednu jedinu odluku, od toga da zaštitimo hrvatske nacionalne interesa. Pokušavate nas uvjeriti kako je važnije imati povjerenstvo za obrazovnu reformu koju u zadnjih godinu dana nije donijelo niti jednu jedinu odluku. Zaustavilo je reformu nego nastaviti kurikuralnu reformu u školama, obrazovnu reformu. Da, da pa to vam je smiješno gospodine Borić. Pa normalno da vam je smiješno. Radnici 76 tisuća ljudi radi u Hrvatskoj za minimalnu plaću i ne morate ići daleko, sad ću vas iznenaditi, odite dole u saborsko predvorje, ljudi rade za 2.400 kuna, 15 kuna im je puno za gablec, ovdje u Saboru, danas kada predsjednika Sabora nema za minimalnu plaću. 76 tisuća to niste podržali, da to su radnici koji rade za 2.400 kuna oni su nebitni za vas pa i u ovom prijedlogu zakona. Mediji isto tako danas vidim da relativiziraju ovu raspravu, žele se valjda naplatiti u nekakvom sljedećem postupku, ali neće biti dobro ukoliko mediji budu šutili o efektima i posljedicama onoga što se valja iza brda. Ovo je prilika da se hrvatsko gospodarstvo restrukturira, ali ne na način da se ide u eksperiment sa neizvjesnim ishodom nego da se tvrtke koje su do sada poslovale uz državni protekcionizam, uz političku moć, uz pojedine pojedince u vrhu vlasti, sada okrenu konkurentnosti i naprave onaj napor koji je potrebno napraviti da bi tržište u Hrvatskoj ostalo zdravo. A to se neće moći dogoditi ukoliko se ne saznaju uzroci i posljedice ovakvog stanja. Pa kod prijedloga povjerenika barem smo očekivali da ćete mu dopustiti šestomjesečnu unazad forenziku za akvizicije, za otpis dugova, za računovodstvo koje se događalo u zadnjih 6 mjeseci možda u toj kompaniji, ali ni to niste predvidjeli u prijedlogu zakona. Vidjeli smo i još nešto što nas zapravo čudi ovih dana, junake liberalnog kapitalizma, heroje novog doba, menadžere kako mole državni intervencionizam u kompanijama koje su nekonkurentne. Ja ih razumijem, teško je radnicima objasniti da je Mercedese zarađen fiktivno, a porazno je to što oni još uvijek vjeruju da mogu zadržati Mercedes, a o radnicima neka brine država. Jednom su hrvatski građani platili pretvorbu i privatizaciju, sada predlažete da to plate opet. Nemojte dug Agrokora stavljati na leđa hrvatskim građanima. Tražite alibi zovete opoziciju 5 do 12. Kako je rekao Plenković? Vaše vodstvo, vaša odgovornost. Imate vodstvo? Imajte i odgovornost.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 16 replika. Pa počinjemo sa prvom. Zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega. Jutros sam predsjednika Vlade upitao jedno po mojem mišljenju dosta jednostavno pitanje a to je da li se radnicima koncerna Agrokor, konkretno radnicima Belja jer su nas oni, dosta zabrinuti za svoju situaciju jutros zvali i pitali što ovaj zakon za njih znači, da li je tim radnicima netko iz Vlade, kada to već nije netko iz Agrokora ili netko od banaka pokušao objasniti što će ovaj zakon za njih značiti. Da li znate koji smo odgovor dobili? Od predsjednika Vlade dobili smo odgovor da su razgovarali sa upravom Belja. Upravom. Upravom. Pa tko je ovaj problem stvorio? Uprava, uprava Belja, uprava Agrokora. Za upravu Belja ih je briga a za radnike, za radnike koji već danas zato što ih više nema dovoljno jer Agrokor ne može angažirati dodatne radnike kao što je to činio proteklih nekoliko godina, rade po 12 sati, za radnike ovu Vladu nije briga. Poštovani kolega, vi ste rekli i sami da se nije razgovaralo sa radnicima, da se nije razgovaralo sa malim poljoprivrednicima, da se nije razgovaralo gotovo ni sa kim kada se ovaj zakon pripremao, ali niste u pravu. Sa nekime se ipak razgovaralo. Razgovaralo se sa bankama i razgovaralo se sa velikim dobavljačima koji danas zagovaraju državni intervencionizam a do jučer su nam kao nazovi političari popovali kako bi trebali voditi ovu državu. S njima se razgovaralo i upravo je to srž problema. I upravo je zato ovaj zakon ovakav kakav je. Upravo zato nam sindikati moraju pisati da je problem ovog zakona što se radnička prava ne štite, što radnici neće moći naplatiti svoju plaću, radnici neće moći naplatiti svoje ozljede na radu, radnici neće moći naplatiti ništa. Za banke sve a za radnike tko ih šiša. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Belje 25 tisuća hektara, istočna Slavonija radi, kao mali mravi da prehrane svoje obitelji. Nikome ništa. Milijardu i pol kuna ne naplaćenih potraživanja. Krvožilni sustav Hrvatske. Ako oni otiđu pa uzalud nam je cijeli onaj trud koji smo izborili u mirnoj reintegraciji. Ljudi je li vi shvaćate koliko je veliki ovaj problem. I onda dolazi rješenje kao eksperiment. Ili se petljate do kraja ili se ne petljate ali ne možete se polu upetljati, imati parcijalna rješenja, razgovarati sa dijelom, a za dio koji je najranjiviji u Hrvatskoj okrenuti glavu. I možda je sukus odgovora na vaše pitanje kolega Grbin. Za upravu ih je možda briga a za radnike baš briga.
Hvala. Sljedeća replika, zastupnik Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Kolega Bernardić ja pokušavam ovo što se sada događa zadnja dva mjeseca preslikati da se ne daj Bože ovo događalo ili uvijek ne daj Bože ali da se događalo unazad dvije godine, kako bi se tada reagiralo u hrvatskoj Vladi i u Hrvatskom saboru. Nikako, ne bi se reagiralo, prepustilo bi se stihiji jer ja se ne mogu u 27 godina ove države a imam nešto godina sjetiti i jedne krucijalne odluke SDP-a i kada je bio na vlasti ili kada ga je pozivan da zajedničkim snagama nekakve krucijalne odluke za RH donese. Najlakše je prati ruke, vikati ako sam na vlasti pustiti stihiji i vodi da ide a ako nisam na vlasti ja sam protiv. Znate zbog čega ja vjerujem u ovaj zakon? Jer su protiv ovoga prijedloga zakona banke, vlasnik i SDP. To je meni utjeha da će ovaj zakon u konačnici biti jako dobar i da će, ja se iskreno nadam pomoći ovim tvrtkama koje ne daj Bože kao što sada Agrokor uđe u probleme. Zato ću od srca podržati ovaj zakon a vama savjetujem dajte malo koordiniranosti, dajte malo da i vas ovaj hrvatski narod po nečemu pamti, po nekakvim krucijalnim odlukama ili barem u sudjelovanju nekih krucijalnih odluka sa pozicijom u ovom slučaju kako bi kroz 2, 3 ili 5 godina rekli je i mi smo digli ruku za taj zakon. Hvala vam.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Poštovani zastupniče je li vi znate koliki je dug u hrvatskom zdravstvu? Preko 7 milijardi kuna. Narastao je 2,5 puta u zadnjih godinu dana, 2,5 puta. Je li znate da dobavljači u ljekarnama otkazuju? Pa znate li da mi možemo imati stampedo u zdravstvenom sustavu, lancom nelikvidnosti koji se otvorio. Jeste vi toga svjesni? U godinu dana. Isti ministar financija. Isti ministar financija da nije znao o čemu se radi. Kako da vam kažem? Pa mislim, to je potpuno nevjerojatno. Da, bilo je problema i biti će problema i nitko nije govorio da će biti lako i ne treba polizirati problem. Ali ono što je važno reći, ljudi moji godinu dana je isti ministar financija u poziciji. Pa jesmo li riješili brodogradnju kada nitko nije očekivao? Riješili smo brodogradnju. I šta sada nudite? Eksperiment u kojem kažete, ne slažu se. Pa kako vi znate da se ne slažu? Pa banke se slažu sa time. U ovom procesu jedino tko nije konzultiran su radnici, povrtlari, voćari, proizvođači junadi, svinjadi, oni najmanji, oni najmanji, oni u ovom procesu nisu konzultirani. To je problem.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bernardić, slažem se sa vama kada kažete da je tragično da u trenutku kada raspravljamo o najvećoj krizi u hrvatskoj povijesti, gospodarski definitivno najvećoj, ja bih se usudio reći najvećoj od Domovinskog rata rješenje koje se nudi je polu rješenje, ishitreno rješenje, nešto što se lomi preko koljena, što se donosi gotovo na silu. Ono što mene smeta i ne samo mene je to da je državi dana mogućnost da se miješa u privatno-pravne odnose kako smo ovdje već puno puta čuli, dužnika i vjerovnika i ostvaruje presudan utjecaj, politički utjecaj a to nije dobro kada govorimo o gospodarstvu. Gospodarstvo treba drugačije štititi kolegice i kolege iz HDZ-a i iz MOST-a koji već dvije godine obnašate odgovornost za Hrvatsku jer obnašate vlast, a to je onemogućavanje monopola, to je osiguravanje naplate odnosno poštivanje valuta odnosno onoga što piše na računu. Biti uključen u čuvanje likvidnosti cjelokupnog sustava itd. itd. Ali država odmah uzme svoje. Čim se račun izda naplati se PDV, a kada će se naplatiti onaj tko je uslugu isporučio ili robu isporučio to državu praktički nije briga. Ali ono što mene najviše brine kolega Bernardić i to ste sad spomenuli što će biti sa Slavonijom? Belje? VUPIK? PIK Vinkovci? Zvečevo? To je preko 3000 ljudi, 3000 radnih mjesta za Slavoniju. Znate li što to znači za Slavoniju koja je već i ovako opustošena? To znači još 3000 karata za Dublin, za Njemačku. To znači još 3000 obitelji koje će o budućnosti razmišljati izvan Hrvatske. Ali što će biti i sa malim dobavljačima koje tu nitko ne spominje? Malim proizvođačima u Hrvatskoj koji su ovisni bili o Agrokoru, koji nemaju svoje sirovine kome drugom prodati. To ovaj zakon ne rješava. Odgovore na ovo ne daje. To je tragično kolegice i kolege.
Hvala. Odgovor na repliku? Ne. Hvala vam lijepo. Sljedeći zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega Bernardiću prirodno je od svih nas da imam osjećaj prema proizvođačima, poljoprivrednicima, malim OPG-ovima međutim činjenica je pa ne razumijem što ste htjeli reći ako spašavamo VUPIK, Belje i ostale dobavljače, ako se pokuša to sačuvati, tim čuvamo i radna mjesta i sve koje rade za njih. Međutim, činjenica je, govorite o milijardu i pol kuna tim ljudima, ogroman novac. Je li vam poznata činjenica vaš ministar Jakovina sredstva iz EU fondova koja su trebala otići našim OPG-ovima otišla drito Todoriću u džep. Zbog toga je iselilo iz Slavonije 50000 ljudi i zaista ovo je veliki problem što ste vi govorili, lijepo vas je čuti. Samo promašili ste cili balun. Zbog čega? Ovdje moramo zajednički zaštititi od svega onoga što se napravilo u zadnjih 20 godina, a i SDP je bio osam godina na vlasti. Da li je moguće da se kupuje a vi četiri mandata u Saboru? Da li je moguće da Agrokor kupuje Mercator 2014. godine i tako se prezadužuje i danas smo u ovoj situaciji. Šta je tada radila Vlada, HNB, tajne službe sigurnosne? Bit će gledale tko što govori o vašem predsjedniku stranke ili šta sam mu ja kazao u Sinj kad je došao ili netko treći. Znači ovdje je odgovornost svih da sačuvamo nacionalne interese. 60000 proizvođača mlijeka je bilo, danas imamo 4600 a to u zadnjih 5, 6 godina a i vi ste bili na vlasti. Prema tome, ovdje trebamo naći rješenje da se odbaci kraljevina od Alvareza, a da Slavonija ostaje hrvatska glavna proizvodna grana. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bulj, sasvim sigurno regulatorna tijela, jedan veliki dio broj njih na ovom slučaju su zakazala. Ali vi kao da se pokušavate pokazati vidljivima i reći da i mi smo MOST i mi smo bili zadnjih godinu i pol dana zajedno sa HDZ-om i u zadnjoj Vladi i u ovoj Vladi i pokušavate zavezati i svoju sudbinu, sudbinu MOST-a za sudbinu HDZ-a na ovom slučaju. To je o.k. To je legitimno. Ali pokušavam reći nemojte gurati glavu u pijesak pred onim ljudima koji nisu dobili ono malo milostinje u Slavoniji i po cijeloj Hrvatskoj za koju rade po žegi. Nemojte gurati glavu u pijesak! Nemojte sudjelovati u eksperimentu koji može biti tragičan i poguban za hrvatsko gospodarstvo to vam pokušavam reći. Vi ste odlučili sudjelovati. O.k. Važno je sudjelovati.
Hvala. Sljedeća replika zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani kolega Bernardić, imali ste vrlo nadahnutu raspravu s ciljem zaista da fascinirate javnost o tome što se događa. Međutim, ja mislim da ova Vlada, evo ovi ministri koji su radili noćima da bi našli rješenje nisu bili tako rezignirani u donošenju tih rješenja. Zaista su brinuli o tome da je ta tvrtka prvenstveno proizvodna tvrtka, da je ta tvrtka 95% u vlasništvu privatne osobe što nije zanemarivo i da upravo ta Vlada je natjerala one koji su to trebali rješenje naći puno prije da razmišljaju o svemu tome, o proizvodnji, o proizvođačima, o malim dobavljačima, o velikim dobavljačima jer nije baš svejedno kada je izloženost pojedinog dobavljača 12, 13, 20%, 30% na primjer jednog od dobavljača u ukupnim potraživanjima. Dakle, sigurno im nije bilo jednostavno i lako promišljati kako natjerati upravo te ljude koji su dobro plaćeni da shvate da je nalaženje rješenja ovisi prvenstveno o njima, a sa ovim Vlada je postigla to da ih požure jer su to trebali napraviti već jučer. Prema tome, ne možete reći da je na ovaj način ova Vlada donosi bilo što štetno nego zaista pokušava naći najbolje rješenje, a da se ne pretvori u klasični državni intervencionizam da bi upravo ta tvrtka [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] koja ima odgovornost to napraviti.
Hvala. Odgovor na repliku.
Složit ću se s vama u ovom dijelu koji ste rekli, to su trebali napraviti već jučer. Jesu, to su trebali napraviti već jučer, zakasnili su i to je osnovni i glavni problem. Kada smo upozoravali, pružali ruku dijaloga, tog dijaloga nije bilo nego sada pet do dvanaest se pokušava strpati sve u isti koš i dati alibi za nešto što nitko ne zna kakve će posljedice imati za hrvatsko gospodarstvo. 14% ste spomenuli izloženost nekakvih kompanija, pa neki od najvećih hrvatskih dobavljača su izložene prema Agrokoru i do 70%. Pa jel vi znate šta to znači? Sa 500 ljudi koji ovaj mjesec strepe za plaću pred Uskrs, najveći kršćanski blagdan.
Hvala lijepo. Sljedeća replika zastupnik Mato Franković.
Poštovani kolega Bernardić, zapravo ovdje od vas smo danas samo čuli pokude, nema rješenja. Niste ponudili nijedan vaš prijedlog. Što vi nudite? Vi ste kolega Bernardić lider oporbe, mi smo kao što je kolega Hajduković rekao, u ovim trenucima u jednim od najvećih problema u Hrvatskoj državi od Domovinskog rata. Vi kao lider oporbe također snosite odgovornost. Danas zakon koji se nudi je upravo zakon koji će omogućiti državi da krene rješavati problem koji se dogodio i zato molim vas ponudite rješenje. Koje je rješenje lidera oporbe? Još jednu stvar ste rekli koja je meni onako zazvonila, a to je bilo da su građani RH već jednom platili pretvorbu i privatizaciju. A zaboravili ste da su je platili dva puta, a drugi put je bio kroz proces predstečajne nagodbe.
Odgovor na repliku.
Hvala vam što vjerujete u mene. Na početku pa mi smo vam ponudili rješenja i to smo vam rekli. Nakon što ste poslali već zakon u proceduru, dakle vi ste poslali zakon u proceduru u petak u tri sada, ne konzultiravši nikoga odnosno sazvavši predsjednike stranaka od petnaest do jedan do jedan i petnaest. Da, rekli smo, izmijenite Stečajni zakon, osigurajte likvidnost tj. superior financiranje i napravite prioritetizaciju tako da mali dobavljači, poljoprivrednici dođu prvi u namjenu. Da, rekli smo isto tako zaštite radnike za vrijeme postupka, evo vam članak, dva članka su tu. Rekli smo mogućnost otkaza ugovora o zakupu, evo vam članak, tu je jer jedan od velikih problema je zaključenje nerealnih … aranžmana u svezi nekretnina. Iz tog razloga smo mi predložili donošenje novog članka koji bi upravo onemogućio orijentijere u odnosu na rad. Evo vam članak, obveza održava malih domaćih proizvođača i plaćanje do milijun kuna, pa ste prespavali. Evo vam članak, obveza izvanrednom povjereniku da napravi detaljnu financijsku forenziku svih plaćanja i otuđenje imovine u zadnjih šest mjeseci. Pa ne možemo se mi ponašat sada će neko tamo uć vladin povjerenik i onda će zaboraviti sve što je bilo zadnjih šest mjeseci, a zadnjih … šest mjeseci tarapana. Tko zna šta je tamo. I zato smo tražili osnivanje saborskog istražnog povjerenstva, da utvrdimo činjenice.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bernardić, moj prvi dojam nakon vaše rasprave je ustvari da ste vi uvrijeđeni jer da vas se nije na vrijeme obavijestilo o problemu o kojem ste vi znali nešto prije tri do četiri mjeseca, ako sam dobro razumio. Tako sam ja shvatio jer ste vi rekli da znate sve već nekoliko mjeseci da Vlada ništa ne radi, ali da ste se vi spremali i za današnji dan ste došli spremni nakon nekoliko mjeseci. Ali dobro. Dvije važne stvari, znači mi smo jedan sličan postupak već ovdje prošli u ovom Domu, famozni Zakon o predstečajnim nagodbama, dolazi kolega Linić ovdje i kaže ovo je naš alat da riješimo probleme nelikvidnosti, tisuće i tisuće blokiranih firmi neplaćanja itd. On predloži sljedeće, za stolom sjede dužnik, vjerovnik, Ministarstvo financija, Porezna i javni bilježnik. Mi ga pitamo gdje je sud, on kaže vidjet ćemo. Popravljali smo taj zakon nekoliko puta. SDP kaže savršeno, usvajamo, idemo u proces i traje do dan danas, Zakon o predstečajnim nagodbama. Mi sada nudimo bolje, ali vi kažete ne valja. Kažemo, želimo da država ima u ruci kart da igra, da ima svoj plan, ako ne prođe ovaj plan za koji se vi zalažete, da to rješavaju sami bankari. I žao mi je što ste na toj razini u tom smislu jer nama ste ovdje govorili da smo mi agenti banaka. Upravo ovo vaše neslaganje sa donošenjem zakona, vas tjera u taj smjer da ste upravo vi agenti banaka i bilo bi dobro da razmislite o svojoj ulozi u svemu ovome jer čini mi se da griješite i ovoj državi treba moment i početak. Mislim da to ovaj zakon upravo nudi bez obzira na naše neslaganja, da li je bio na pet do dvanaest, da li je bilo na vrijeme, da li smo mogli izbjeći nešto prije jer ako ste vi to sve znali, ajde nam ponudite vaše rješenje što ste spremali nekoliko mjeseci i samo tri točke, samo tri točke za što se vi to zalažete.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Kao prvo nisam uvrijeđen, nego sam tužan, žalostan i srce me boli da je do ovoga moralo doći i na ovaj način. Ta tri mjeseca … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa nismo znali, da smo znali sasvim sigurno, sasvim sigurno bi radili pritisak prema institucijama koje vodite zadnjih godinu dana, godinu i pol dana koje nisu znale, primjerice Ministarstvo financija, porezna uprava. Kako to da te institucije nisu znale? Agent banaka, ja sigurno to nisam a vjerujem da niste ni vi, ali da ih ima ima ih itekako, ima ih itekako. Ako imate primjedbe, i ako ste imali primjedbe na bilo koji zakon pa i na predstečajni. Pa zašto u godinu i pol dana niste ponudili izmjene tog zakona? Jeste ih mogli ponuditi? Pa gledajte, jeste mogli ponuditi izmjene? Vi ste sada spomenuli ono što ne valja ali imate godinu, godinu i pol dana sve instrumente, niste ponudili izmjene. Kako da vam kažem?
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Franko Vidović.
Zahvaljujem potpredsjednice. Poštovani kolega Bernardiću, slažem se s vašim izlaganjem u potpunosti. I tijekom svog izlaganja spomenuli ste račune tvrtki koji su blokirani samo koncern Agrokor. Međutim, ono što je veći problem i o kojem nismo baš ovdje govorili do sada osim malih dobavljača, osim velikih dobavljača, osim trasiranih mjenica i slično to je da se ova kriza lagano prelijeva i na druge tvrtke, na tvrtke koje nisu dio koncern Agrokor ali su svojim poslovanjem povezani sa koncernom Agrokor. I to je ona prava opasnost za hrvatskog gospodarstvo. I to je ono što hrvatsko gospodarstvo i hrvatski bruto društveni proizvod vuče prema dnu. Dakle ovaj rast koji smo imali do sada on će sada vjerojatno pasti, gospodo iz HDZ-a sa druge strane isto tako. 70% izloženost firmi, pa to mogu raditi samo nesposobne uprave. Čast našim menadžerima u Hrvatskoj ali ti ljudi jednostavno nisu sposobni. I sada kažu, donijeli smo ovaj zakon, donijeli smo vam ovaj prijedlog zakona jer smo razgovarali sa kime? Sa opet upravama u okviru koncern Agrokor. Oni su uzrokovali cijelu krizu. Zašto niste razgovarali sa nekim drugim? Zašto niste razgovarali sa dobavljačima u koje se MOST voli kleti malim dobavljačima, sa poljoprivrednicima, sa OPG-ovima nego ste razgovarli sa kime? Sa Todorićem opet. Ovaj zakon jeste zaštita velikog gazde Todorića i kupnja vremena da bi on u idućih 15 mjeseci možda se mogao dislocirati u neku zanimljivu južno američku državu. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani zastupniče Vidović, prije svega potpuno razumijem za vašu zabrinutost, za radna mjesta nažalost kojih prvenstveno nema u županiji iz koje vi dolazite, to je Šibensko-kninska županija gdje je tisuće ljudi prošle godine napustilo svoje domove i županije, Šibensko-kninske županije koja je svojim izgledom i potencijalom izgleda bolje nego Karibi a na popisu jadranskih županija je zadnja po BDP-u. I ovo sve što ste govorili oko otvaranja novih radnih mjesta koje pokušavate sa detaljnim planom koji sam imao priliku vidjeti u vašoj županiji napraviti je nešto što mislim da u Hrvatskoj svi toga moramo biti svjesni da na ovakav način a to je poluintervencionizam sa neizvjesnim posljedicama ne možemo riješiti. Prema tome puna podrška onom programu koji propagirate, koji nudite da bi zaštitili ljude koji u sve većem broju napuštaju, pogotovo unutrašnjost tog predivnog predjela Hrvatske.
Hvala vam. Sljedeća replika zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Kolega Bernardić, prema dostupnim financijskim podacima iz 2015. godine 10 je tvrtki koje po ovom zakonu spadaju, odnosno zadovoljavaju kriterije sistemskih važnih tvrtki za RH. To su tvrtke koje ukoliko dođu u financijske poteškoće mislim da je svim jasno da se trese cijela država i da se upravo ovim zakonom pokušava spriječiti mogući kolaps gospodarstva u tom slučaju. Ponoviti ću da su to financijska izvješća dostupna iz 2015. Dakle te su se tvrtke razvijale i poslovale 2015., '14., '13., '12., i '11. a vi ste se stavili na raspolaganje prije mjesec i pol dana. A gdje ste vi bili te '15.-te, '14.-te, '13.-te, '12.-te, '11.-te? Ne razumijem zašto tada niste poslali nadležne institucije da obave svoj posao. A broj 2., ja kao ekonomist i poduzetnik i to upravo mali, odnosno mikro poduzetnik mogu vam samo reći da ste ekonomski i poduzetnički totalno pogubljeni ako vi ne shvaćate da upravo spašavanjem Belja se spašavaju svi oni mali dobavljači, poduzetnici, OPG-ovi i obrtnici. I 3., molim vas nemojte vrijeđati jedinog čovjeka koji je imao hrabrosti podnijeti kaznenu prijavu što nije na svom radnom mjestu zbog bolesti. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Prije svega nikog ja nisam uvrijedio nego sam samo rekao da mi je indikativno. Vjerojatno postoji za to razlog, no indikativno je. Što se tiče Belja, pa da, 25 tisuća hektara, tisuće malih podizvođača, poddobavljača. Pa nama je strateški interes da se to spasi a ne da se rasproda. Jer neki u Hrvatskoj bi htjeli gledati reprizu onoga što se događa, događalo '90.-tih godina a to je, obezvrijediš kompaniju, srušiš joj vrijednost imovine a onda u tome tražiš zlatne koke i iznosiš zlatne koke. O tome se radi ovdje. I šta smo radili? Pa ne mislite valjda, spomenuli ste sistemska poduzeća i zaposlene. Pa šta je sada sljedeće što ste, mislim, nisam shvatio intenciju vaše intervencije u raspravu. Šta spremate sljedeće? Upasti u Zagrebački holding? Upasti u HEP na ovaj način? Rekli ste da ima 10 poduzeća. Je li plan da upadnete u svako od tih poduzeća? Morate mi to pojasniti.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa kolega Bernardiću. Ovo je top problem danas u državi. Ja ću još jednom naglasiti da očito se premijer Plenković ponaša kao da je to još jedan dan u uredu. Bio je ovdje do prije podneva, otišao i pitaj Boga šta sad radi. Možda jede ove čokoladice koje mu je dao kolega Vujčić, odmara se, razmišlja o tim stvarima. Ali ono što je bitno ovdje reći ljudima, bitno je reći da nas u ovom trenutku gleda 25000 ljudi kojima su blokirane tvrtke koji ne znaju da li će dobiti plaću ovaj mjesec. I zbog tog netko treba odgovarati. Treba podnijeti odgovornost, treba dati određene odgovore. Da li je ovdje spremna ministrica i potpredsjednica Vlade i premijer Plenković? Da li su spremni podnijeti odgovornost ukoliko ti ljudi budu čekali još mjesec dana plaće, a znali su sve. Jer rekla je ministrica da je i ona osobno analizirala u HBOR-u izvještaje tih tvrtki. I još nismo dobili odgovor da li su novci iz HBOR-a isplaćeni u tvrtke koje su nakon dva mjeseca blokirane. Ja bih volio da to kaže ovdje ministrica da li je HBOR nakon odobrenja kredita isplatio taj novac ili nije, da čujemo vrlo jasno te odgovore i kako je moguće da analize HBOR-a nisu ustanovile sve ove rizike koji su se danas desili. I da li je moguće da itko u Hrvatskoj vjeruje da ministar Marić nije imao ništa sa ovim. Je li to moguće? Jel' vi mislite da ljudi koji gledaju danas televiziju vjeruju? Pa koga vi zavaravate? Pa nisu ljudi naivni. Svi znaju kako stvari funkcioniraju na žalost sa HDZ-om i sa te strane mislim da je premijer Plenković i predsjednik Sabora Božo Petrov [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] radi tih 25000 obitelji su bili dužni sjediti cijeli dan ovdje [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] a ne gledati ovdje negdje iz naslonjača [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] možda jeduvši ovdje čokoladice koje je Vučić poklonio u Mostaru. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Kolega Maras, ja vas lijepo molim 19 sekundi ste premašili. Dakle, ne dopuštam nikome jer je previše replika i ovo je drugi klub danas koji imamo. Dakle, skoro je pola 5. Ja vas lijepo molim držite se vremena. Sljedeći zastupnik, zastupnik Stevo Culej.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege. Kolega Bernardiću, kada kažete vi, vi ste krivi onda mi vičemo vi ste krivi. I svi smo mi u globalu grupno krivi, a ja iz ove zadnje klupe ja vidim vama svima aureole iznad glave, svi ste mi nevini dok ne dođem pojedinačno svakoga i onda utvrdim. Ti si frende nešto zgriješio, Bauk je zgriješio, Maurus Ivanović i svatko redom. Ja sam za svakog ovdje našao gdje je zgriješio. I svi mi znamo ovdje za svakog od nas tko je negdje zgriješio u prošlosti. Jel' tako? I sad mi to raspravljamo pred našim narodom i pred 25000 moguće blokiranih ili ne i raspravljamo mi tko će se ljepše dopast na kameri da bolje ispadne pa da to ili tko će više lajkova dobit, tko će se uživo pustit u live kao naš kolega koji vitla studente ovdje po hodnicima. Ali kaže lex Agrokor ili lex Perković. Lex Perković zamišljen u zaštitu samo jednoga čovjeka koji … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne prvi je Perković. Za njega ne bih ja ni kažiprstom mrdnuo. Ni za ovoga drugoga ne bih mrdnuo ni malim prstom da njegova sudbina nije povezana sa tisućama i tisućama Hrvatica i Hrvata u našoj zemlji. Nadalje kad pogledam vašu veliku zabrinutost, brigu za svim malim OPG-ejcima koji će propast, neće naplatit svoju robu, neće moći platit svoje režije pa se pitam gdje je bila ta briga kada je kolega Jakovina dao svom prvome suradniku, tj. OPG-u njegove supruge 2,78 milijuna kuna nepovratnih sredstava za oživljavanje njegovog OPG-a. Gdje su tada bili svi ti mali OPG-ejčići koji su trebali preživjeti sa tim novcima ili kada je dao i Todoriću i svim drugima koji su dobili 70 milijuna kuna za oporavak [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Hvala vam.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Kolega Culej pa što se vi ljutite? Pa nisam ja vama rekao vi ste krivi? Velik dio ovdje koji je u Saboru i sa ove strane vjerojatno nije kriv, ali je mogao postati ukoliko preuzme odgovornost za jedan eksperiment u kojem smo se našli. Ne morate se osjećati prozvani, ali moje je pitanje kolega Glasnović mi je sad nešto dobacio iz klupe. Da, do devedesetih godina. Ha ljudi moji, cijeli problem je što su ovi koji su do devedesetih godina vodili igru, vodili igru i nakon devedesetih godina. To je sukus problema. Pa jeste se, jeste poslušali gospodina Beljaka? Mislim da nije mogao to plastičnije i jasnije objasniti. Jeste se vi borili u Domovinskom ratu da bi se krčmila državna imovina? Vjerujem da niste. Toga mi ovdje danas trebamo biti svjesni.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Bernardić. Vi ste u pravu kad kažete da je cijela ova situacija ima korijen u djelovanju HDZ-ovih vlada, isto kao što ste u pravu kada kažete da ministar Zdravko Marić definitivno je znao što se dešava u Agrokoru i nije u redu da je do zadnjega trenutka tajio pravu istinu. Međutim, SDP je imao Vladu od 2011. do 2015. godine i tada je svatko odgovoran vrlo dobro mogao znati što se dešava sa Agrokorom. Evo imate javno dostupne analize slovenskih ekonomista iz 2012. godine prilikom kupnje Mercatora da će Agrokor propasti u roku 3 godine, iz 2012. godine. To nema veze ni s MOST-om, ni sa HDZ-om. 2015. godine Agrokor je lažirao svoju bilancu, oni nisu uključivali tvrtke u Nizozemskoj koje su kupovale Merkator, koje su bile izrazito zadužene. Što ste poduzeli tada? Kada pogledamo izvješća Vlade u periodu vlade Zorana Milanovića pa tko je davao Agrokoru državne subvencije, svake godine 100 milijuna kuna i više? Tko mu je dozvoljavao da mulja s transfernim cijenama, da kasni s porezom, da mu porezni dugovi otiđu u zastaru? Znači imali ste, ovo nije priča od zadnja tri, četiri mjeseca, ovo je priča koja traje kao što ste malo prije i sami rekli još iz vremena bivše države, a nastavilo se i u ovu državu. Vrlo dobro ste znali, svi ste čekali zadnji trenutak i sada umjesto da priznate zajedničku odgovornost sada ovdje slušam nadmudrivanja SDP-a i HDZ-a tko je više kriv. Krivi ste i jedni i drugi, neki doduše malo više, ali i vi također. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani gospodine Bunjac, pa jedino izgleda da ste vi znali što će se dogoditi. Vi kažete Slovenci su analizirali da će Agrokor propasti, pa su ga kupili, nakon što su shvatili da će propasti su ga kupili. Pa dajte molim vas budite ozbiljni. O čemu vi ovdje pričate? Pa jel vi znate kakva je situacija bila 2011. godine? Nelikvidnost, gospodarski pad, dugovi, neriješen problem švicarca za koji se zalažete. Ali mi smo to riješili, zakasnili ste u taj vlak, pokušavam vam reći da morate raspravu vratiti u ozbiljnost. Da, potpora ruralnom razvoju je nešto što mora biti bez obzira koja vlada je na vlasti jer ne smijemo dopustiti ono što se želi provući kao riječka krpica ovim zakonom, a to je devastacija ruralnog prostora. 25 tisuća hektara Belja, 7 tisuća hektara Vupik, 7 tisuća mljekara ljudi moji pa sve je to povezano. Pa to ide dolje ko kula od karata ako se nešto pomakne tektonski. I ovo pleše po rubu i zato smo vas molili za ozbiljnost. Tri mjeseca znate što se događa, godinu dana možda znate što se događa, reakcije nema, rješenje pet do dvanaest, nu, evo na stol uzmi ili ostavi. Tako se ne može raditi ni dijalog, a onda ni konsenzus.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala lijepo. Kolega Bernardiću, dakle ugrožen je hrvatski financijski sustav, ne samo prehrambena industrija, ne samo … zar ne bi onda bilo normalno da ovdje sjedi danas ministar financija, a ne da ovo liči na lošu sapunicu mijenjam ministra. Jedan je odgovoran za INA-u, drugi je odgovoran za Agrokor i obrnuto. Ponovit ću, zašto prijedlog ovog zakona pogoduje krupnom kapitalu i bogatim, a ne radnicima. Vrlo jednostavno, ukupna dugovanja koncerna su 45 milijardi kuna, od toga izloženost prema bankama 22 milijarde kuna, plus faktoring 2 milijarde kuna dakle dovoljno je da banke zajedno sa većim dobavljačima u procesu vjerovničkog vijeća jednostavno izbace sve. Zato ponavljam ono što ste i vi naglasili, apel da se postojeće promjene promijene kroz Stečajni zakon, sa dvije novele, dakle aktivna uloga države i klasterizacija ili podjela dobavljača u skupine gdje svako odlučuje o svojim potraživanjima.
Odgovor na repliku.
Hvala zastupniče. To je ono što smo mi kao odgovorni ljudi zajedno predložili kada je došla voda do grla, pet do dvanaest nakon petka. I vaše pitanje je u biti odgovor na to da mali dobavljači, poljoprivrednici, ratari, povrtlari, proizvođači junadi nisu primljeni uopće od strane Vlade niti konzultirani u postupku. Vi ste pitali, odgovor je šutnja prema tim ljudima koji prehranjuju svoje obitelji i koji štite ruralni kraj u Hrvatskoj. Hrvatski financijski sustav, spomenuli ste ministre, to je cijeli problem, kako možemo vjerovati i na ovom prijedlogu i primjeru Vlade kada mi u ovom trenutku imamo ministricu koja brani prijedlog zakona koji je trebao braniti ministar. Kada smo na slučaju INA-e tog istog ministra koji je branio prijedlog zakona koji je trebala braniti ta ministrica. Kada imamo ministra obrazovanja za koji je saborski Odbor za etiku rekao što je rekao, kada imamo gospodina ministra Marića koji je intervenirao već u prehrambenu industriju Marića drugog. Prema tome, kako mi na temelju toga možemo imati povjerenja u ovaj sustav? Možda bi bilo najbolje da nam sada gospođa Dalić kada je već tu, odgovori kako napreduje povjerenstvo za INA-u i u kojoj smo fazi otkupa dionica INA-e.
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Bernardić, kažete ovakav postupak, ovakav zakon još nije viđen u Hrvatskom saboru, to ste rekli u svom uvodnom dijelu i onda ste nastavili stoga nas pitajte, konzultirajte, kontaktirajte mi ćemo vam dati rješenje. A ja se pak pitam, ima li ozbiljna politička opcija u Hrvatskoj, ima li ozbiljan predlagatelj nekog zakona koji bi se usudio kada su u pitanju tvrtke s poteškoćama pitati SDP. Nakon iskustva koji ste im priuštili donošenjem Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi svakako i oni se nas mole da vas ne pitamo za savjet jer ste im takvim zakonom opustošili na desetke tisuća radnih mjesta. Donijeli ste zakon prema kojemu država putem Ministarstva financija, FINA-e otpisuje potraživanja tim malim poduzetnicima za koje se sada vi zalažete nakon što su platili državi PDV, nakon što su državi platili porez na dobit jer im je to potraživanje ušlo u tekuće poslovanje za godinu i vama to nije bio problem. Dvije ste godine to radili, stručna javnost, akademija, fakulteti su govorili vama u SDP-u, odustanite, mijenjajte taj zakon. Kolega Đujić, bili ste u Saboru i ne znate da ste ga vi sami promijenili pred kraj mandata. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Opačić: Polako. Kolega molim vas, molim vas.]] Gospođo potpredsjednice, malo ga smirite i opomenite ga, nervoza je jer ne za što govori [[Upadica Opačić: Hoću. Kolega Đujić, molim vas.]] Dakle gospođo potpredsjednice, zaštite me od gospodina Đujića i neka malo pročita što je bilo … [[Govornik se ne razumije.]] mandatu. Hvala lijepa [[Upadica Opačić: Hoću. Samo vi nastavite sa svojom replikom.]] Hvala lijepa. Dakle, kolega Bernardić, nakon 2 godine ste vidjeli koliko je to protuustavno i onda ste se prisjetili da bi taj postupak trebalo uvući u Stečajni zakon i odlučivanje o tom postupku prepustiti sudovima, upravo ono što mi ovim zakonom radimo. Prema tome nećemo vas pitati za savjet da nam ne bi predložili opet isto neustavno rješenje. Hvala.
Malo sam vam … vrijeme koje su vam uzeli ali sada vam je stvarno vrijeme poprilično isteklo. Odgovor na repliku.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da ste najbolje odgovorili u svojem zadnjem, nećemo vas pitati za savjet i to je jedina istina u ovom postupku. Da ste htjeli bilo koga konzultirati mogli ste sjesti prije, mogli smo porazgovarati o problemu i mogli smo zajedno vidjeti kako da ovaj veliki problem riješimo. Naravno da bi tu bilo još neodgovorenih pitanja, ali niste to napravili zato jer nitko nema potrebu oko ničega konzultirati ni opoziciju pa ja bih rekao i bilo koga tko išta zna u ovoj zemlji. Zašto? Pa zato jer pojedini ljudi misle da su najpametniji. Pa to je veliki problem u Hrvatskoj, ne samo u politici. Ja ne mislim da sam najpametniji i uvijek sam spreman razgovarati. Da i sada mislim da treba djelovati i da sada trebamo razgovarati. I dalje mislim da trebamo razgovarati bez obzira što ste napravili, pa više ne znam ministarstvo koje nema. O.K. imamo zakon, ako niste zadovoljni zakonom zašto ste ga podržali? Ako niste zadovoljni zakonom zašto ga niste promijenili? O tome se ovdje radi, dakle imate sve instrumente i to niste napravili, a niste ni razgovarali. Pa kako možete očekivati rezultat?
Hvala. Sljedeća replika zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani kolege ja jutros slušam ovu raspravu, to je nekima smiješno tamo gdje ovaj priča viceve a ljudi će izgubiti 24 tisuće radnih mjesta, to je njemu smiješno ali ima lovu možda baci negdje, to njega nije briga. Ovo me podsjeća na legendu o Neronu, tamo gdje Rim gori a svira se harfa. Ja se pitam kako je došlo do ovog staja? Ako se mi ne probudimo gubimo državu. Šta se događa ovdje? Ovaj sada sustav kada im implodira mirovinski sustav, zdravstveni sustav, šta će biti, scenarij Paragvaj. Imali ste dva desetljeća da napravite funkcionalnu državu, niste napravili ni jednu ključnu reformu, niste pravili, nema okvira, nema okvira za investicije nema. Došli smo, iz samoupravne anarhije smo došli u jednu kleptokraciju koju ja zovem „Croslavija“, šta radi inspektorat. Imate isti scenarij ponovljen, predstečajne nagodbe, masovna pljačka, privatizacija masovna pljačka. A vi ne govorite nitko od '90.-te masovna pljačka, 5% zemljišta sređeno danas u Hrvatskoj, knjiga problemi, konfiskacija, nacionalizacija. I ti koji su vodili tu državu od '90.-te su se razbježali kao … lopovi i opet su se vratili ovoj državi i napravili ovoj istoj državi ovo. Mister Todorić, isti scenarij, državni poticaj, prebacio nekretnine na obitelj, stvara offshort tvrtke Panama itd., itd.. Ako se mi ne probudimo, ja vam govorim šta će biti vama kada nestanu mirovine za branitelje, šta će vam biti to na Markovom trgu. Vi ste namjerno isključili i Hrvate izvan domovine koji mogu srediti ovu državu iz društveno ekonomskog razvoja. Vode ju isti karakteri. Tamo se odvjetništvo državno mijenjaju dva karaktera iz bivšeg sustava, taj jugoslavenski … i napravili ste točno preslik bivše države. Jedna stvar fali, to je hiper inflacija gdje kupiš novine 10 dinara, sutra 150 i mi se brinemo o radnicima. Nije nas briga o radnicima, ovdje, nego većina … i svojim karijerama.
Vrijeme je. Hvala lijepa odgovor na repliku.
Hvala. Poštovani gospodine Glasnović. Ja ću vas iznenaditi, ne mogu se osim složiti s vama. Vi ste proveli dio života u Kanadi. Koliko je kanadskih Hrvata bilo u Hrvatskom parlamentu? [[Upadica Glasnović: Molim?]] Koliko je kanadskih Hrvata bilo u Hrvatskom parlamentu? Koliko je bilo Hrvata u dijaspori iz Njemačke koji mogu pomoći da ova zemlja krene naprijed? Nitko. A jesmo pomogli Hrvatima iz BiH? Ja to do sada nisam vidio. Nisam vidio da je netko od predstavnika Hrvata BiH-a sada napravio da tamo imamo bolju i funkcionalniju zemlju i bolje uvjete za život ljudi. Da, slažem se s vama. Ista ekipa do '90.-tih promijenila adrese. Otišla u HDZ i onda 5% zemljišta nije u knjigama. 20 godina masovna pljačka, ne održiv mirovinski sustav… … [[Upadica se ne čuje.]] zdravstveni sustav. Da, pokušan je i doveden biti u red zadnji 4 godine. Pa o tome ovdje govorimo je li razumijete? Samo promjena adrese. … [[Upadica se ne čuje.]] I dobro ste rekli, ono što je sada trenutno situacija u Hrvatskoj zbog čega mi je iznimno žao i sve rasprave, smireni tonovi premijera i suradnika u situaciji koja nije dobra za Hrvatsku, u kojoj Hrvatska pleše po rubu su dokaz ove vaše teze Rim gori a svira se harfa.
I zadnja rasprava na vaše, replika na vaše izlaganje zastupnik Marko Vešligaj.
Hvala potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Kolega Bernardić evo povjerenje, nekako ključna riječ koju sam zapazio u vašem izlaganju, povjerenje koje ste istaknuli i reći ću kako vjerovati zapravo onima kojima radnici i poljoprivrednici a o njima smo zapravo danas ovdje najviše i pričali o malim dobavljačima, o zaposlenicima u Konzumu nikada niti nisu bili negdje na listi visokih prioriteta. Netko tko je zapravo sustavno uništio i primarni sektor ekonomije, dakle poljoprivredu i sekundarni sektor to je industrija. Na taj način zapravo mi smo na neki način uništili i male sredine diljem Hrvatske, pa se sad čudimo zbog čega nemamo više ljudi, zbog čega nam se smanjuje broj stanovnika. Možda možemo jedino izdvojiti onaj uski pojas uz obalu gdje smo razvijali tercijarni sektor, gdje se razvijao turizam. Naravno da snosimo svi dio odgovornosti, sve stranke koje su obnašale vlast. Tu se sigurno mogu dijelom i složiti u tome, ali kolege iz HDZ-a tezu koju uporno provlačite da smo isti. Vama to u jednom dijelu javnosti i dobro uspijeva prodati da tako kažem, ali nismo isti. Znamo u kakvom je stanju bila Hrvatska i 2000. Znamo u kakvom je stanju bila 2011. godine. Na žalost nismo promijenili taj model i čemu danas svjedočimo? Svjedočimo jednom završnom činu ekonomskog modela koji je uspostavljen upravo tih devedesetih godina na najvećem dijelu teritorija jednoga modela kapitalizma koji se hranio državnim subvencijama, koji nije razvijao slobodnu konkurenciju nego je zapravo doveo do monopola, nego je uništavao i rezultat koji imamo je sada ovdje pred nama.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Pa kolega Vešligaj, mislim da ste ovom svojom raspravom pokazali da ste odgovoran i objektivan čovjek jer ste uvidjeli da odgovornost i greške nisu jednoznačne. One su uvijek višeznačne, a i individualne. I bilo ih je uvijek. Nije nitko pošteđen te odgovornosti i grešaka. Ali ono što je važno reći i ono što ste važno istaknuli da je dva puta Hrvatska se čupala iz gliba recesije devedesetih godina, tj. '99. godine, 2000. godine kada smo je naslijedili u gospodarskom padu i u međunarodnoj izolaciji otvarajući euroatlantske procese. I zadnje 2011. godine. Pa onda nakon što se nešto dobro napravi u zemlji nemojmo taj trud proliti, taj znoj proliti, nego hajmo gledati kako da napravimo da bude bolje. Jer jedan od glavnih problema u našoj zemlji je kroz povijest bio to što kad bi došla promjena sistema u zadnjih 150 ili 180 godina obično bi prva konstatacija novog establishmenta dan nakon bila ovo ništa ne valja, to miči i opet ispočetka. Ne možemo u Hrvatskoj svaki put kretati ispočetka. Nastavimo ono što je dobro, ali ocijenimo ono što je loše i to odbacimo.
Hvala vam. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a zastupnik Branko Bačić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege klub Hrvatske demokratske zajednice podržati će Prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku. I odmah na početku ću reći kako ćemo ga podržati iz razloga što ovaj zakon ima za cilj zaštititi u prvom redu zaposlenike, zatim i vjerovnike koji su dobavljači u prvom redu roba i usluga svome dužniku. Podržati ćemo ga iz razloga jer je zakon u skladu sa Ustavom. Naš Ustav i zato sam donio sa sobom Ustav RH u članku 16. i u članku 50. omogućuje državi da u pojedinim slučajevima ograniči prava, pa i prava vlasništva i da pri tome mora voditi računa o načelu ravnomjernosti, proporcionalnosti, ograničavanja prava vlasništva s jedne strane i s druge strane mjere i ciljeve koji će tim zakonom ispuniti. Tu je na tragu i europske direktive koja govori kako to isto miješanje u vlasnička prava, u slobode i prava mora imati legitiman cilj, a ovdje je to javni interes radi zaštite hrvatskog financijskog sustava i nacionalnog gospodarstva i to je legitiman cilj. Nadalje, ta mjera mora biti razmjerna tom cilju, a to znači da ograničavanje tih prava mora biti na korist širem dijelu, a upravo u ovom zakonu, ovaj zakon donosi dobra i zaposlenicima i dobavljačima i svim vjerovnicima i na taj način se opravdava ovakav zakon. I na kraju tom mjerom ne smije se nametati prekomjeran teret adresatima, a to su u ovom slučaju teža mjera bila bi predstečajna nagodba i teža mjera bio bi stečaj i toga moramo bit svjesni, dakle da ovim zakonom Vlada predlaže intervenciju kojom omogućujemo tvrtci da kroz ovaj zakon izvanredne uprave praktično prođe kroz teže razdoblje svog poslovanja ne ulazeći u predstečajnu nagodbu i u stečaj. To je svrha ovog zakona. On je nadalje opravdan, ovaj zakon je opravdan i opravdava hitnost svoga donošenja činjenicom da se radi o sistemskoj tvrtci koja ima preko 5000 zaposlenih čiji dug značajno prelazi 7 i pol milijardi kuna. I jasno da ovakva tvrtka itekako, itekako ima utjecaj na bruto društveni proizvod, itekako ima utjecaj na punjenje državnih proračuna. Ova tvrtka, ovaj koncern broji 73 društva u svome sastavu. Stoga se pitamo koja bi to bila alternativa ovom zakonu? Kakva je alternativa ovom zakonu i što napraviti? Kolege iz SDP-a kažu promijeniti u jednom dijelu Zakon o stečaju i predstečajnoj nagodbi. Jeli netko od nas razmišlja kada bi se tako krenulo što to znači voditi predstečajni postupak? Provoditi predstečajnu nagodbu u 73 tvrtke jer su sve tvrtke u koncernu međusobno povezane kao jamac jedna drugoj. 73 tvrtke i 73 predstečajne nagodbe na više od 10 trgovačkih sudova u regiji jel mi mislimo da ta tvrtka može ići u predstečajnu nagodbu. Koliko bi vremena jesmo li se zapitali, koliko bi vremena prošlo od otvaranja predstečajnog postupka dok bi se on riješio? Što bi sa tvrtkama koje su u to ušle? Kako i na koji način iz tog postupka izići? Pa upravo smo svjedoci da je, a imamo to iskustvo Bogu hvala, bilo bi bolje da ga nismo imali iz vremena kada ste vi predlagali Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, kada je država intervenirala, preuzela na sebe odgovornost pravosuđa i trebalo je dvije godine da bi vlada SDP-a shvatila da je to protuustavno. To što su se instituti, HAZU bunila protiv tog zakona, što su se poslodavci kojima je predstečajna nagodba oduzela enormne iznose, zbog tog Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi uništeno je na desetke tisuća radnih mjesta i to kod malih poduzetnika. Otpisana su im potraživanja nakon što su državi platili PDV i što im je to potraživanje činilo prihod tekuće godine na što su platili porez na dobit. I država je bila toliko snažna, uvjerena da ona sve može, tako je to SDP predlagao, da su onda ti poduzetnici bili prinuđeni otpuštati svoje zaposlenike. Ovim zakonom mi idemo u drugome pravcu, idemo u pravcu da se uvede izvanredna uprava koja u roku od godinu dana mora stabilizirati poslovanje, u prvom redu voditi računa o zaposlenicima, voditi računa o dobavljačima. I to je ono što i sada želim ponoviti, vjerovnici koji kao dobavljači dostavljaju robe i usluge, a ne za banke kako se to želi implicirati, a ne za obitelj Todorić. Dakle, ovim zakonom se pokušava i omogućit ćemo da tvrtke iziđu iz poteškoća, a da ne uđu u predstečajnu nagodbu i da ne uđu u stečaj. Ja tvrdim da i ovo što se sada događa u koncernu u kojemu je angažirana tvrtka Alavarez & Marshal da je na određeni način implicirano donošenje ovog zakona odnosno predlaganje ovog zakona što je ubrzalo postupak da tvrtka krene sama u rješavanje pitanje menadžmenta. Spočitava se kako se ovim zakonom Vlada miješa u rad trgovačkog društva i to na način pazite da predlaže Trgovačkom sudu u Zagrebu koji će prema ovom zakonu voditi ove postupke, predlaže izvanrednu upravu. S druge strane također se prebacuje da otvaranje postupka prema ovom zakonu bilo da ga otvara dužnik ili vjerovnik mora imati suglasnost dužnika što se onda implicira kao ako dužnik ne prihvati sugestiju vjerovnika ili sam ne predloži ulazak u ovaj proces do toga neće doći pa je onda zakon izlišan. To je kao jedna od primjedaba na ovaj zakon, što nije točno, nije točno. Tko to malo bolje poznaje znat će da nije točno. Zato što vjerovnici kada im se nakon određenog vremena i nakon roka dospijeća ne isplate njihova potraživanja stiču se uvjeti vrlo brzo za otvaranje stečajnog postupka, dragi moji prijatelji, stiču se uvjeti da se otvara postupak stečajni i podnose zahtjev za otvaranje postupka i sud utvrđuje jesu li se stekli uvjeti za otvaranje stečajnog postupka. Nakon toga i to je možda najbolji dio ovog zakona, nakon toga sud utvrđuje da su se stekli uvjeti za deset firmi u RH koje ovaj zakon može obuhvatiti. Ne daj Bože da se niti jedna od tih deset više nađe u ovom zakonu, ali se za ovu tvrtku za koju vi govorite da je samo zbog nje i pisan zakon, htjela to ili ne htjela, htjela sama podnijeti zahtjev za ulazak u ovaj postupak ili ignorirajući zahtjev vjerovnika doći će ovaj postupak. Toga se boje banke što znaju da će im sada Vlada što se znaju da će sada banka predlaganjem svojih osobe izvanredne uprave preuzeti ono što su oni sami zajedno sa koncernom zajedno sa tvrtkom morali napraviti u tome je značaj ovog zakona, u tome je veličina ovog zakona. Drugi cilj ovog zakona koga treba posebno izdvojiti je u godinu dana izvanredna uprava zajedno sa vijećem vjerovnika zajedno sa savjetodavnim tijelom dužna pokrenuti postupak restrukturiranja kroz prijedlog nagodbe. Cilj je kako bi se u prvoj, u toj godini dana novim kreditom, novim zajmom omogućilo plaćanje dugova dobavljačima, prvom redu malim dobavljačima, to ću opet spomenuti, omogućilo njihovo poslovanje, omogućilo da oni ne otpuštaju svoje zaposlenike, dobilo se godinu dana predaha i u koncernu i u 73 tvrtke i kroz to vrijeme omogućilo da uprava napravi nagodbu kojom će ili ići u restrukturiranje ili na bilo koji drugi način pokušati napraviti sustavne mjere kako bi tvrtka nastavila djelovati. A ako se to pokaže neuspješnim, ako to ne bude bilo moguće napraviti iz bilo kojih razloga ostaje vam dragi prijatelji ono što ste vi predložili, ostaje vam predstečaj i stečaj. Ostaje, dakle ako je ovaj zakon, ako izvanredna uprava sa svojim vjerovničkim vijećem, ako ne uspije jer jednostavno su dubioze u tvrtki takve da to nije moguće riješiti ni s tim novim kreditom koji će biti kasnije nakon godinu dana 1. u naplati onda ćemo doći u poziciju koju sad vi zagovarate. A mi tvrdimo u HDZ-u, a mi u HDZ-u tvrdimo da treba omogućiti godinu dana zatvaranjem zida oko tvrtke, zamrzavanjem obveza koje stižu u ovom trenutku, osloboditi tvrtku sa novim i s novim sredstvima vam dati mogućnost da funkcionira i Jamnica i Kraš i svi oni koji su naslonjeni i ne znam već koje sve tvrtke tisak, itd., itd., koje su naslonjene na sam koncern. I ja vjerujem u taj postupak da je on moguć, da je on dohvatljiv i da je to praktično pokušaj spašavanja jednog velikog dijela hrvatskih zaposlenika. Samo je u Agrokoru oko 50 tisuća zaposlenih. Na njih je naslonjeno još preko 100 000 zaposlenika, neki govore kao 150 koji su poslovno povezani sa tvrtkom. I što bi značilo za hrvatski financijski sustav, za stabilnost hrvatskog i nacionalnog gospodarstva da ta tvrtka ide u stečaj. A ovo što vi zagovarate, ovaj prijedlog da se samo malo intervenira u Zakon o stečaju, tvrtku gura u predstečajni postupak. I toga moramo biti svjesni. A za mene je i za nas u HDZ-u je kudikamo prihvatljivije još pokušati kroz godinu dana prikupiti, skupiti i vjerovnike i dobavljače i zaposlenike koji kao što znate su uključeni u postupak i državu i Vladu jer je prevažna tvrtka. Prema tome, kada o ovom zakonu govorimo koji nije protuustavan, kada govorimo o zakonu koji nije protiv europskih direktiva, kada govorimo o tome da želimo spasiti male dobavljače i zaposlenike onda nemojte nam predlagati stečaj i predstečajnu nagodbu. Previše lošeg iskustva hrvatsko gospodarstvo ima sa predstečajnom nagodbom, previše. A ako je to nužan epilog Agrokora onda će doći na taj postupak. Zato mi u klubu HDZ-a podržavamo ovaj zakon. Bili bi sretniji da do njega nije došlo a i još bi bili sretniji da se on ne mora ni provesti. Da Antonio Alvarez III. i ekipa koja će sudjelovati s njime u tom procesu ovo riješi bez ovog zakona. I da sve ono što ovaj zakon želi riješiti riješe oni. To bi bio najbolji zakon u povijesti Hrvatske kada se ne bi provodio. A ovo je opomena, napravite sami ili ćete doći pod ovaj zakon i nećete moći reći da vas baš nije briga što Vlada o tome misli. Hvala.
Uh zamalo pa jednaki broj replika kao i premijeru negdje oko 22 replike na vaše izlaganje. Prva replika zastupnik Krešo Beljak.
Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine Bačiću, pozorno sam vas slušao, stvarno vrlo pozorno, ja vas nisam razumio apsolutno ništa. Jadna nam mater svima sa političarima poput vas. Puno govorite, ništa ne kažete. Napadate SPD zbog predstečajnog zakona a mi tu raspravljamo o Antoniu Alvarezu III. za kojeg se toplo nadam i siguran sam da će kroz koju godinu postati član HDZ-a. Vi kažete da je ovo najbolji zakon koji je ikad donesen. Sačuvaj nas Bože još jednom svih zakona koje ste vi ikad donijeli jer da niste nikada bili u prilici donositi zakone nikad se slučaj Agrokor niti ovo sve skupa ne bi dogodio. Nikada. Ja vas molim da ne gubimo vrijeme svi zajedno do kasno u noć, imate većinu, budite hrabri i kažite podržavamo našeg tajkuna Todorića, podržati ćemo ga ovim zakonom, ne male dobavljače, ne hrvatske interese nego gospodina Todorića jer ste mu svi skupa dužni, izglasajte to, neće vam se ništa dogoditi jer ste već toliko puta popljačkali hrvatske porezne obveznike i opet dobivali izbore tako da jedan put više ili manje neće se vama dogoditi ništa. Budite muško, imajte muda kao što je rekao general Rojs, ima tu i branitelja, [[Upadica Opačić: Kolega Beljak, molim vas.]] neće se ništa dogoditi, neće biti šatora [[Upadica Opačić: Molim vas.]] neće biti šatora, neće biti Klema, neće biti Bujanca, neće biti ništa jer s druge strane … … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Opačić: Ja vas lijepo molim, dajte malo birajte riječi u Parlametnu, samo to.]] Ispričavam se svima. Mislim da sam sve rekao. Hvala.
Hvala vam lijepo, odgovor na repliku kolega Bačić.
Kolega Beljak, ja sam sve više uvjeren da ste vi zalutali u Sabor i da vi ili ne čitate materijale koji vam se dostavljaju ili ih niste sposobni akceptirati. Ja sam uvjeren da vi zakon niste pročitali. A da biste mogli mene razumjeti morali ste pročitati zakon. Je li vama to teško pročitati, ne da vam se? Ne znam što je, ali u svakome slučaju nemate pojma o čemu govorite, jer kažem da ste pročitali onda biste mi mogli replicirati konkretno sa argumentima. A vi u nedostatku argumenata pokušavate vrijeđati, omalovažavati i zato se stvarno bojim da li vam je mjesto ovdje. Nisam rekao da je ovo najbolji zakon koji je ikad donesen jer još nije ni donesen i toliko valjda znam proceduru Hrvatskog sabora, nego sam rekao da će biti najbolje ako se nikad … [[Govornik se ne razumije.]] jer znači da tvrtka koja je u ovom trenutku u problemima je sama riješila svoje poteškoće. Ako je to vama teško za shvatiti meni nije.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeća replika, uvaženi kolega Siniša Hajdaš Dončić, izvolite.
Gospodine Bačiću, vi ste ovako razuman čovjek. Dakle, ovdje imamo nekoliko da tako kažemo stvari. Prvo na žalost vrijeme je isteklo. Dakle i jučer i danas i sutra događaju se neke promjene u ovisnim društvima iz koncerna Agrokor koji imaju na žalost založene svoje dionice. I struktura vlasništva se već promijenila. Dakle, to je kašnjenje od dva do tri mjeseca. To će bit zapravo jedan šok, jer će bit upitno što će se zapravo spašavati. Evo bez emocija razumno i racionalno, ja ne razumijem ni ekonomski, ni ljudski zašto se ne ide u izmjene Stečajnog zakona gdje bi se omogućilo, dakle svakoj tvrtci u Hrvatskoj koja zapadne u probleme da može imati tzv. senioritet ako si nađe financijera za svoje tekuće obveze, ali svakoj. Ne onaj koji ima 5000 zaposlenih, koji ima 5 milijardi kuna, minusa 3 milijarde kuna minusa, dakle svakoj. Tjedno ili mjesečno tvrtke u Hrvatskoj se nalaze u problemu zato jer se više-manje su posljedica jednog ortačkog kapitalizma ili cronic kapitalizma da kažem u riječju jer su povezane sa državom. Dakle, takav vam je na žalost ekonomski model i to će dolaziti. I zato kad smo davali rješenja dobronamjerno pričali smo ne o izmjeni jednog članka Stečajnog zakona, nego zapravo desetak do petnaestak. Dakle, da se riješe i u budućnosti ovi problemi, dakle kojima se danas nalazi Agrokor. Ti su problemi ni od jučer, ni od prekjučer. Dakle, oni su jedan krivi obrazac ekonomske politike u Hrvatskoj koja traje na žalost od devedesetih godina. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdašu Dončiću na replici. Odgovor uvaženi kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolega Hajdaš, kažete da je već duže vrijeme ne znam koliko ste rekli godina tri, pet, šest mjeseci problem u Agrokoru. Ako to vi znate za taj problem ili mislite da to znaju banke ili mislite da to znaju vjerovnici da je problem u Agrokoru ili mislite da znaju dobavljači. Pa tko ih je gurao da mu onda dostavljaju robu ako bi se vodio vašom logikom? Tko ih je tjerao da im daju kredite ako su znali da je tamo loše? Nije u interesu niti dobavljačima kolega Hajdaš, niti banci, a najmanje zaposlenicima, nije interes hrvatskom društvu da ta tvrtka ide u stečaj. I svi su polako zatvarali oči, računali su to će se riješiti. Jer da nisu tko im je priječio kolega Hajdaš da pokrenu proceduru s predstečajnom, prema Zakonu o stečaju i predstečajnoj nagodbi ili stečaju. Tko im je to priječio ako je toliko koncern loš da se otvori stečaj nad njim? To im nitko nije priječio nego su, nego znaju da su itekako ovisni o tvrtci koja distribuira diljem Hrvatske, diljem regije njihove proizvode. I zato sam vam rekao niti je njima stečaj u interesu, nije im kolega Dončić u interesu ni predstečajna nagodba. Njima je jedino u interesu da dobiju nove novce, da im za vraćanje tih novaca ne opterećuju postojeći stari krediti. I ja znam da ste vi zakon pročitali, jer vi ne biste se ni usudili replicirati da niste pročitali. U članku 39. piše da je taj novi, svježi novac ima kako ste vi rekli senioritet. Ima, to je članak 30. Pogledajte članak 39. Prema tome, nikome nije u interesu niti zaposlenicima, niti bankama, niti vjerovnicima, ni dobavljačima da to ide u stečaj nego pokušajmo putem ovog zakona pomoći da do njega ne dođe.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Kolega Bačiću, nitko sretniji od mene. Nitko sretniji u SDP-u, nitko sretniji u ovom Saboru, nitko sretniji u Hrvatskoj da ste vi u pravu i da ste izmislili zakon koji može riješiti ovako veliki problem. To bi bio čarobni štapić. Ali iz vašeg izlaganja ja vidim da ste se vi svi skupa pogubili. Premijer vi ste se pogubili. Premijer je na početku današnjeg govora, svoga obraćanja ovdje rekao da se ovdje ne radi ni o kakvom posebnom Zakonu o Agrokoru, da se ovdje radi o jednom sistemskom zakonu. Vi ste ovdje govorili sad u ime kluba, cijelo vrijeme ste govorili isključivo o Agrokoru i 83 tvrtke. Pa ili je premijer u pravu ili ste vi u pravu, ali obadvojica ne možete biti. Nema toga zakona koji može vratiti nagomilane dugove. Takvog čarobnog štapića nema, on ne postoji. Vi ovdje u tom zakonu pišete o nekakvoj izvanrednoj upravi koju će imenovati Vlada uz pomoć sudova. Pa Agrokor ima upravu, dobio ju je prekjučer. Alvarez treći. Pa nitko sretniji od mene. Pa ja bih volio da Marić drugi to rješava, ne Alvarez treći. Ali Marić drugi se maknuo. Marića drugog nema ni u Saboru. Premijer se hvali time da se ministar izmaknuo od uplitanja u ovaj problem. Pa kakva ste vi Vlada da se premijer hvali time da mu se jedan od najvažnijih ministara izmaknuo iz ovakvog problema. Mi ne znamo kamo će ovo odvesti, to ne znate ni vi, to ne zna nitko. Ovo može rezultirati time da stotine tisuća ljudi ostanu bez posla, da izađu na ulice, da imamo nerede, šta ćete onda zvati, šatoraše? Koga ćete onda pozvati? Ne znamo ni šta je pozadina ovoga, ni to ne znamo jer je ovo geopolitika ili je samo ekonomija. Ako je geopolitika onda vraćamo dug onda je ovo uzvratni udarac na premijerov posjet Ukrajini i na sve ono što je tamo govorio.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Staziću na replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Kolega Stazić, ja nisam nikakav nepopravljivi optimist nego prilično sam realan i mogli ste čuti da sam rekao da ono što vi nudite, vi kao SDP sada, to se doista može dogoditi ako ovaj zakon ne uspije, to se može dogoditi ako ovaj zakon ne uspije, ali se barem pokušalo da do toga ne dođe. Ja imam osjeća kao da vi zazivate ulicu i sto tisuća ljudi na ulici i propast te tvrtke, ja vas dok vas slušam imam osjećaj da vi zazivate da to što prije završi u stečaju kako bite optužili HDZ, vaše sam izlaganje tako shvatio. Ja sam rekao što mi namjeravamo s ovim zakonom izvanredne uprave, ali izvanredna uprava nije samo izvanredni povjerenik kojega predlaže Vlada, donosi sud, tu je i Vjerovničko vijeće koje čine svi vjerovnici u koncernu, tu je savjetodavno vijeće koje se formira kako bi pomoglo u realizaciji ovo projekta. Prema tome, nama je cilj da se bez gubljenja radnih mjesta pokuša i da prilika kroz izvanrednu upravu da tvrtka izađe iz problema. U tome je razlika u shvaćanju između nas i onoga što SDP govori.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Orsat Miljenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Cijenjeni kolega Bačiću, naravno ovo je zakon koji je pred nama, vi mislite da treba ići s njim, mi mislimo da se moglo intervencijom u drugim zakonima, legitimno je da o tome raspravljamo. Ono što je meni problem i ono što niste dali ni vi niko danas odgovor, a to je sljedeća stvar, mi idemo sa sistemskim zakonom koji ne rješava sistemski problem. Što se događa? Vi imate recimo odredbu članka 40. stavak 1. da povjerenik može odlučiti kom će platiti one obveze od prije kome neće. Znači nas dvojica smo dužni, potražujemo od firme po milijun kuna, odluči se da će meni platiti vama neće. Istovremeno imate odredbu da vi ne možete tužiti za vrijeme tih 15 mjeseci, vi ćete biti izloženi poreznoj upravi i svemu da se od vas naplati i vi ćete propasti zato što je povjerenik odlučio da će meni platiti, vama neće i zato što je zakon rekao da se vi nećete moć nikako naplaćivati dok traje ta privremena uprava. I to je problem, to nas dovodi u neravnopravni položaj, to nas dovodi u situaciju da ću ja bolje proć nego vi. Odlukom, diskrecijskom odlukom povjerenika i eventualno banaka koje mu moraju dati mišljenje jer čine apsolutnu većinu banke u vjerovničkom vijeću i to je problem. I zato bi bilo bolje ovo riješiti kroz predstečajni postupak gdje su svi isti i gdje ne može nitko reći tebi ću platiti, a ovom neću. To vam je osnovna pogreška s ovim zakonom i on će bojim se izazvati silne probleme u praksi, on će dovesti do odgovornosti države za takvo postupanje jer vi ćete tužiti RH kada vam povjerenik ne plati i uspjet ćete u tome i onda ćemo svi to platiti iz proračuna. Dakle, to je moje viđenje i ja s tim imam problem i to su stvari o kojima trebamo razgovarati da se izbjegne jedna velika potencijalna šteta za proračun i sve građane. Dakle ajmo govoriti o malima, spašavati njih ne banke. Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miljeniću. Odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Miljenić, vi ste pravnik, ministar ste bili pravosuđa i jako dobro poznajte ovu problematiku, zato mi još više smeta što ste rekli samo djelomičnu istinu. Niste kada ste taj članak 40. stavak 2. išli do kraja, a trebali ste da bude cjelokupna javnost time upoznate. Tko je, u pravu ste, povjerenik uz suglasnost, to ste propustili reći, to je vrlo važno uz suglasnost vjerovničkog vijeća može određenom vjerovniku isplatiti njegovo potraživanje. Ali i još nešto piše u tom stavku, kako bi tom vjerovniku omogućio poslovanje, dakle ne može on isplatiti tek tako nego kada procijeni da bi tvrci koja od njega sredstva potražuje mogao omogućiti redovno zapošljavanje i nastavak proizvodnje i zaštitu ranih mjesta. To piše u članku 40. u 1. i 2. stavku i to ste vi taj dio ste vi prešutjeli da on to može kada utvrditi da treba tom vjerovniku za redovno poslovanje i pri tome mora imati suglasnost vjerovničkog vijeća.
Zahvaljujem uvaženom kolegi. Ja bih vas lijepo molio da ne ometate govornika dok ima odgovor na repliku dok ima svoje izlaganje. Uvaženi kolega Peđa Grbin povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Radi se o povredi naravno članka 238. Poslovnika i to njegovih točaka 4. i 5. odnosno 5. i 6. budući je svojim istupom uvaženi kolega Bačić omalovažavao pamet nas saborskih zastupnika, a iznošenjem očitih neistina vezanih uz istu uvaženog kolege MIljenića. Kolega Bačić je itekako odstupio od općih pravila ponašanja, ne samo u Saboru nego i uopće. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Peđi Grbinu. Grbinu, moja mjerila tko je narušio pamet ne govore da je bilo tko od zastupnika dok sam ja predsjedao narušio pamet bilo kojeg od zastupnika tako da povreda Poslovnika mislim da ne stoji. Vi imate poslovničku mogućnost da se obratite nadležnom odboru tako da zahvaljujem na vašoj opasci. Sljedeća povreda Poslovnika uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin je povrijedio onaj članak Poslovnika 238. za kojega je rekao da sam ja povrijedio Poslovnik vrijeđajući pamet članova SDP-a i da pri tome sam izgovorio neistinu. Pa bih ja zamolio gospodina Grbina kada bude se javio za riječ pročita članak 40. jer ja nemam ni vremena niti imam poslovničku mogućnost jesam li ja rekao točno ili je on mene oklevetao kada je rekao da sam ja podcijenio pamet zastupnika SDP-. Pa bih vas molio kolega Grbin da pročitate još jednom i kada budete za govornicom da se čujemo.
Zahvaljujem kolegi Bačiću. Također ne vidim povredu Poslovnika. Ja bih vas zaista molio da svoju pozornost i svu svoju pamet koju imamo, kojom nas je dragi Bog obdario da uključimo u rješavanje ovog problema i da se bavimo temom koja je danas na točki dnevnog reda. Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću repliku, uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, znam da vam nije lako, vi ste već dugo saborski zastupnik, bili ste i ministar i znam da vam nije lako zastupati zakon u kojem duboko u duši i sami znate da ne nudi rješenja koje može spasiti najvećem broju radnika, malih poljoprivrednika i proizvođača. Izašli ste za govornicu mašući Ustavom i govoreći, to je bilo prvo što ste rekli da će vaš klub podržati ovaj zakon jer je on u skladu sa Ustavom. Evo ja imam na 10 stranica obrazloženje pravnih stručnjaka koji kažu ne samo da nije u skladu sa Ustavom nego i brojnim drugim zakonima kao i sa odredbama, sa procedurom donošenja i uredbama EU. Prema tome samo s te strane je sporan ovaj zakon. Vi nam govorite da mi ništa ne nudimo. Mi zaista nudimo i apeliramo na vas da ovaj tjedan kroz hitne izmjene Stečajnog zakona riješimo ovaj problem ali ne da bi se tvrtke otjerale u stečaj nego upravo suprotno. Mi smatramo da da prijedlozima koje mi nudimo ćemo osigurati dovoljno vremena za spas prehrambene industrije koja je pred kolapsom. Istovremeno da ćemo osigurati pripremu turističke sezone, zamislite se što će nam se dogoditi ako nam krahira i turizam usporedno sa ovim što se događa sada sa Agrokorom. Mi smatramo da naše izmjene Stečajnog zakona nude radnicima, radnicima, naglašavam. Jer ovaj zakon je zaštita krupnog kapitala i gazde i njegovih prijatelja. Naš prijedlog nudi veću zaštitu radnicima i dobavljačima nego prijedlog ovog kojeg vi nudite. I ono što treba naglasiti nudi zaštitu države, građana, poreznih obveznika od skupih tužbi koje nam prijete ukoliko prođe ovakvo rješenje koje vi nudite.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovnoviću na ovoj replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Jovanović, nije mi teško braniti ovaj zakon. Puno bi mi bilo teže kada bih branio zakon koji bi ovu tvrtku odveo pred stečajnu nagodbu. Ovako, ja držim da je moguće putem ovog zakona upravo to što vi zagovarate izbjegnuti, u tome je suštinska razlika između nas i vas. Kažete i tu ste u pravu, ja isto držim da bi krahiranje ovog koncerna itekako utjecalo na turističku sezonu. Samo na hrvatskim otocima je uglavnom najveći dostavljač hrane i svega onoga što taj koncern nabavlja velpro koji je u sastavu koncerna. Prema tome, itekako je važno čim prije osloboditi i deblokirati račun svih tvrtki a kažem ima ih 73 koje su u sastavu koncerna. A da bi se to dogodilo brže za po nama u klubu ili ono što bi Vlada, bržeg puta od toga nema. Jer da ima brži put kako deblokirati tu tvrtku, pa vidite da u ovom zakonu su strašno smanjeni rokovi. Ono što se nekad u predstečajnoj nagodbi ili u Stečajnom zakonu redi 15 dana, 3 mjeseca, 2 mjeseca, 60 dana ili ne znam već kako, ovdje ide 2 dana, 3 dana, 5 dana. Dakle, ne samo da zakon donosimo po hitnom postupku nego zakon svojim odredbama ukazuje na hitnost kako bi se deblokirale tvrtke koje su u ovom trenutku blokirane zbog činjenice da je sam toranj Agrokora u velikim problemima a onda jasno preko njega i sve tvrtke koje su s njime povezane.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Branko Grčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, dakle slušajući ovu danas raspravu neću rezimirati ali pokušati ću postaviti pitanje svima nama ovdje, znači koja je situacija u kojoj jesmo u ovom trenutku. Znači s jedne strane imamo pripremu stand stilla i to u nekoj polovično odrađenoj fazi u kojoj su se dogovorili vlasnik, odnosno od kompanija i bankari da krenu u tu priču, vrlo neizvjesnu jer nemaju druge partnere u toj priči, nemaju dobavljače, nemaju državu. Ono što imaju jeste kompetancija. Ako je istina ovo što piše u napisima o kompaniji koja bi trebala biti savjetnik i voditelj restrukturiranja onda je to sigurno nešto što jeste referenca i što obećava nekakav, kakav takav, ali relativno dobar ishod. Ako su uspjeli na drugim mjestima, možda uspiju i tu. Postavlja se pitanje ako to taj scenarij A ne uspije, ako stand still se ne sklopi, ako se on ne proširi na ove druge igrače, da tako kažem, onda ide zakon, ide ovaj i ovakav zakon. Država praktički preuzima kontrolu. Možemo mi sada pričati ovako ili onako ali tu dolazi čovjek koji je povjerenik države, kojeg sud, što je isto tako apsurdno i na to se ukazuje, dakle sud ga potvrđuje na prijedlog Vlade, znači nema tu neovisnosti one o kojoj mi govorimo, od sudstva, od izvršne vlasti itd.. Dakle imamo nekakav mix koji je vrlo čudan, znači upadamo u ozbiljne probleme već tu a onda je i problem kompetencije. Neka se ne uvrijedi nitko onaj tko bi eventualno sutra pretendirao voditi tako ozbiljan posao. Ja mu se divim iskreno, ali mislim da je ovo toliko složen i kompleksan slučaj da tu mjesta za ozbiljne konzultante i ljude ovog profila mora biti. Jesu li to ovi ili neki drugi to moramo vidjeti, ali tu se mora stvoriti određeni okvir. I ova dva scenarija se moraju miksati da tako kažem. To nije bilo dovoljno jasno ovdje istaknuto i ja molim evo tijekom rasprave.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branku Grčiću na replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić, izvolite.
Slažem se kolega Grčić sa vama u velikom dijelu, ali se ne slažem sa vama u dijelu u kojemu nisu razgraničene ovlasti tvrtke, njegov postupak potpisivanja standstill ugovora i imenovanje Antonia Alvareza. To je posao koji vodi tvrtka. Bilo bi najbolje da ona u tome uspije, da pokuša u isti sporazum i banke i dobavljače i da stvori sama tvrtka platformu koju ovaj zakon želi napraviti. Ali kao što ni vi tako niti ja ne znam da li je točno, jer jedan dan su potpisali, drugi dan nisu tako da ni ja ne znam točno. To je vjerojatno još uvijek taj … [[Govornik se ne razumije.]] koncerna, jel' to potpisano ili nije potpisan standstill ugovor. Ali mi donosimo zakon kako bi u slučaju da do njega ne dođe da se ne riješe ove nagomilani problemi u tvrtci, da može Vlada intervenirati zakonom. A sa vama se slažem. Svakako da je bitna uloga Vlade, jer Vlada predlaže Trgovačkom sudu u Zagrebu izvanrednog povjerenika i tu je bitna. Ali zamislite kad se predbaciva Vladi što se usudi predložiti izvanrednog povjerenika. Zamislite koliko bi s pravom građani Hrvatske zamjerili Vladi kad bi stala po strani. Ja mislim da s obzirom, a to je premijer rekao koliko ova tvrtka znači financijskom sustavu Hrvatske. Koliko je ona važna za ekonomiju ove države da Vlada nema taj komoditet stajati po strani, nego mora koliko je moguće ući u ovaj zakon, a da još uvijek taj zakon ne bude morao ići na provjeru ustavnosti. I u tome je, ja držim da je u tome ovaj zakon pogođen.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bačić, vi ste svoju raspravu započeli riječima podržat ćemo ovaj zakon jer je on u skladu sa Ustavom. Sad ste vi najednom i ustavni stručnjak. Ja sad predlažem da kad usvojimo sutra ovaj zakon, odnosno vi kad ga usvojite, kad ga izglasate da možda drugi tjedan, evo Vlada vas postavi za svog povjerenika pa da nakon Alvareza trećeg dobijemo Bačića prvog s obzirom koliko se vi sad u sve to razumijete. Druga stvar, državni intervencionizam o kojem vi govorite i uplitanje države kojoj se omogućuje ovakvim zakonom uistinu ovaj zakon čini povijesnim, jer ovakav zakon na ovim prostorima nije donesen još od agrarne reforme '45. godine. I to uopće mi nije neočekivano da HDZ predlaže tako nešto. Ja bih vam postavio pitanje kolega Bačiću, da li vi mislite da mali dobavljači, one najsitnije tvrtke mogu čekati još 15 mjeseci da dođu do svojih sredstava nakon što vi dignete zid oko Agrokora o kojem govorite cijelo ovo vrijeme. Treba spasiti radna mjesta i treba spasiti male dobavljače o tome se svi slažemo, samo pitanje je načina. Ja smatram i mi u SDP-u smatramo da ovaj zakon to ne rješava nego da ovaj zakon u konačnici brine samo o interesu onih najkrupnijih, to su banke, to je gospodin Todorić i to treba ovdje jasno reći. Ista stvar, ne treba bježati ni od činjenice koliko je radnih mjesta desetina tisuća u ovoj zemlji ugašeno i uništeno u zadnjih 15 godina propašću malih i najmanjih firmi i obrta što je uzrokovala upravo ova tvrtka o kojoj vi sad pišete zakon svojim neplaćanjima u rokovima, gušenjem tih tvrtki i onda njihovim kapitalom preuzimanjem istih. Niste pokazali ni trunku napora. Vi ste sjedili u vladama prošlim prije. Ni trunku napora da spasite te tvrtke i ta radna mjesta prije 10 godina i to treba govoriti. Dizanjem zida oko Agrokora ubijamo sve one izvan tog zida. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Saša Đujić. Napominjem malo prije riječi od gospodina Peđe Grbina o pameti, pa onda molio bih vas da ne insinuirate o kompetencijama i sposobnostima bilo kojeg od zastupnika u Hrvatskom saboru jer se može i to podvest pod onu definiciju od gospodina Peđe Grbina. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ne trebate me pravdati da me je neki drugi zastupnik omalovažio. Primjerice kolega Grbin, onda bi me vjerojatno pogodilo, ali kad to govori kolega Đujić onda me doista previše ne tangira. Nisam ja ustavno pravni stručnjak kolega Đujić, nego kad idem u raspravu pokušavam se malo pripremiti, pa pitam one koji znaju puno bolje od mene. Pa sam ja pitao one koji bi o tome imali nešto reći kako bi izišao za govornicu i o tome govorio. Pa sam išao u Vladu, pa sam vidio koje je Vlada ustavno-pravne stručnjake pitala kada je krenula ovaj zakon i kad sam čuo koja su to imena sudjelovala ja, dozvolite mi njima puno više vjerujem nego vama. A druga stvar, kada vi iz SDP-a nama spočitavate ustavnost naših zakona, onda bih vas podsjetio da se nije još dogodilo u povijesti parlamentarstva u Hrvatskoj, parlamentarizma, da je jedan zakon Ustavni sud u potpunosti srušio kao što je to vama srušio Obiteljski zakon, pa vam je srušio kurikulum, pa vam je srušio radnu obvezu koju ste bili nametnuli liječnicima. Pa vam je srušio Zakon o čuvanju dubrovačkih starina, jer ste ga pisali isto za jednu osobu. Prema tome, nemojte nam spočitavat na taj način. Prvo malo pogledajte kako je to bilo prije ne tako davno godina, godina i pol dana.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću. Povreda Poslovnika uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. koji kaže da zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike. Mislim da je kolega Bačić to upravo učinio kolegi Đujiću vrlo lukavo insinuirajući, ali vrijeđajući ipak i omalovažavajući u takvom tonu. To ne bi smjeli dopustiti na sjednicama Hrvatskog sabora.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću. Stava sam da nije došlo do povrede Poslovnika, ali očito neke tu zastupnike veseli da se međusobno nadopunjavaju i da razmišljaju o nebitnim stvarima i da komuniciraju one sadržaje koje nisu primjereni ovoj situaciji niti ovom Domu. Zahvaljujem. Povreda Poslovnika uvaženi kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Članak 238. i 232. odmicanje od dnevnog reda i omalovažavajući govor vezano za neistinu koju je izrekao kolega Bačić. Više puta se to ponavlja pa evo da napokon i to još jedanput naglasim. Nikad Ustavni sud nije poništio kurikulum, Ustavni sud je samo osporio postupak donošenja pri čemu je postupak kojim je donesen kurikulum bio jednak postupku donošenja nastavnog plana i programa katoličkog vjeronauka u srednjim školama kojeg nitko nije osporio. Prema tome, kurikulum je uveden u sve škole u mom mandatu.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na ovoj opasci za povredu Poslovnika, mislim da nije povrijeđen poslovnik. A ove bravure jezične i eskapade gospodina Bačića i drugih zastupnika, nadam se da ćete to vas dvojica riješiti uz kavu u jednoj prijateljskoj atmosferi. Zahvaljujem. Sljedeća povreda Poslovnika uvaženi kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Mene gospodin Bačić nije uvrijedio jer me ne može on uvrijediti jer nije bitno što se govori neko ko govori, ali mislim sa ste vi povrijedili Poslovnik, članak 238. iako ste vi jedan od boljih predsjedatelja u ovome Saboru, ali vi svojim ponašanjem odstupate od općih pravila ponašanja u Saboru jer kako god ste mene upozorili maloprije da sam ja uvrijedio gospodina Bačića, a nisam, jer ja sam njega pohvalio jer ja mislim stvarno da je on stručnjak za sva pitanja i o svemu tome govori, ja mislim da bi bio on dobar vladin povjerenik za Agrokor Bačić I tako da ja sam mu samo pozitivno rekao, nisam ga vrijeđao. A vi ste mene upozorili da ga ja vrijeđam, iza toga je on rekao ono što je rekao za mene što mene ne vrijeđa, ali mislim da je uobičajena praksa u ovome Saboru da vodite sjednicu na jednak način i jednako prema svima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ni na koji način mislim da nije povrijeđen Poslovnik niti sam ja na bilo koji način dozvolio drugačije postupanje bilo kojeg zastupnika iz bilo kojeg kluba u odnosu na bilo koga od vas. Zahvaljujem. Idemo dalje. prelazimo na sljedeću repliku, uvaženi kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bačić, kada Živi zid kritizira stanje u državi u tvrtkama vi tvrdite da smo mi demagozi, populisti, da skupljamo poene. Evo jučer vam je došao neovisni stručnjak, jedan od najboljih stručnjaka na svijetu navodno koji ima dugogodišnje iskustvo u analitici i nadzoru tvrtki i njihovom spašavanju i rekao je da u životu u cijeloj svojoj karijeri nije vidio gore stanje nego u tvrtki Agrokor. Sada mene zanima da li je ta njegova ocjena također populizam i demagogija ili na tu njegovu izjavu ipak gledate malo drugačije. On je doslovce rekao da je u Agrokoru nastala pustoš i ja vas pitam tko je u Agrokoru bio izvršni direktor i da li taj izvršni direktor kojega vi ste dopustili da stvara proračun za ovu godinu i kojega ste vi predlagali za premijera u lipnju prošle godine, snosi bilo kakvu odgovornost za stanje u Agrokoru odnosno za tu pustoš koju je gospodin Alvarez menadžer i pjevaš dance hitova jučer iznio u svojem prvom javnom nastupu. Dakle, mislite li vi da vaš ministar financija koji je u Agrokoru napravio pustoš je sposoban voditi nekakvu drugu politiku sada u hrvatskoj Vladi? Da li je on sposoban riješiti dugove koje ima Hrvatska država ako ih nije uspio riješiti u tvrtki u kojoj je bio izvršni direktor? Da li je on sposoban bilo što drugo osim prodavati nekakve spinove o rastu, boljoj budućnosti i koji je uopće bio motiv da se čovjek koji nije bio član HDZ-a dovodi u hrvatsku Vladu? Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bunjcu na replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, ja nisam toliko kompetentan da bi sudio o tome koliki je i kakav je stručnjak gospodin Alvarez. Prema onome što sam ja a vjerojatno i vi pročitali iz medija ima zavidnu poslovnu karijeru. Prema tome ne preostaje drugo nego vjerovati da ono što on govori je istina. Ali s druge strane, nakon te njegove izjave koju je dao, da je zatekao pustoš, kako ste vi to rekli sve što napravi bit će uspjeh. Pa malo i u tom kontekstu bi mogli promatrati takvu izjavu iako govorim to on to najbolje zna. Što se tiče ministra financija, kako je i na kava je ministar financija i kako vodi državne financije, najbolje opet o njemu govore podaci, a to je da je za prošlu godinu rast BPD-a bio 2,9 odnosno 3%, dakle ti su makroekonomski pokazatelji jako dobri, da je najmanji od 2008. godine čini mi se deficit državnog proračuna, da je predložio i ovaj Sabor usvojio poreznu reformu, da svi makroekonomski pokazatelji za ovu godinu govori da će to biti rast oko 3,2% da ćemo opet imati tako niski deficit. Prema tome, opet ja ne mogu suditi kakav je on nego mogu suditi po podacima koji prikazuju, ocrtavaju red ministra financija. Iz svega toga ljutili se vi ili ne, on je jako uspješan ministar.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačić, puno ste u svojoj raspravi spominjali i sada u replikama predstečajnu nagodbu, samo moram nešto radi hrvatske javnosti ponovno podcrtati, koliko se sjećam i HDZ je glasao za taj zakon, dapače sudjelovao je u njegovoj kreaciji kroz amandmane. E sada, kada govorimo o kriterijima za donošenje ovih zakona i onoga što želimo postići sa tim zakonom, ja bih to matematičkim rječnikom rekao da je ovo jednadžba sa svim nepoznanicama. Kako je rekao kolega Dončić, na kraju ni ne znamo ni što ćemo braniti budući da se vlasnička struktura Agrokora već mijenja. Ako je zaista jedini kriterij donošenje ovog zakona da je u skladu sa Ustavom onda se ja stvarno pitam o čemu mi ovdje cijeli dan raspravljanje. Štićenje financijskog sustava je svakako pohvalna motivacija, ali kolega mislim da se financijski sustav efikasnije štiti time da država razvija mehanizme koje će garantirati naplatu izdanih računa. Kako sam rekao i ranije vi uslugu ili robu dostavite, izdate račun, država odmah uzme svoje i ne zanima ju više praktički da li ste se vi naplatili ili niste, hoćete li se ikad naplatiti ili ne. I to je korijen svih problema koje imamo u Hrvatskoj. Zašto neki dobavljači imaju tolika potraživanja prema Agrokoru? Samo, samo o tome toliko. Nažalost ovaj prijedlog zakona favorizira velike i ja nemam ništa, nemam problema sa time da pokušamo spasiti Frank, Vindiju, Kraš i sve velike dobavljače. Ali mene zanima što će biti sa Perom i Đurom koji dostavljaju breskve recimo Agrofructusu. O njima ovisi život o tome praktički, njihov jedini dohodak u često je upravo taj primitak. I to su karte za Njemačku. I na kraju kada govorimo već o jednadžbi sa svim nepoznanicama i donošenju ovog zakona, jedan kolega mi je poslao poruku i tijekom rasprave i rekao, pa vi cijeli dan pričate o ničemu, pričate o kruhu sa 7 Agrokora. Nekako se i ja osjećam da pričamo o tome, upravo zbog toga što nismo sigurni što će na kraju od svega ispasti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću. Odgovor na repliku uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajduković, djelomično ste u pravu i to nije tajna, HDZ je podržao i aktivno sudjelovao u donošenju Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi i digli smo ruku za taj zakon. Međutim, smetnuli ste s uma da ste ga onda tri puta mijenjali, e ali vas više tada nismo podržali jer smo vidjeli da ono što je bilo temeljno s tim zakonom predviđeno, planirano i dobra namjera išlo u sasvim drugom smjeru, da smo sa tim zakonom potpuno izvukli odlučivanje iz pravosuđa i to dali Ministarstvu financija, FINA-i i da više taj postupak nije viđen onako kako je trebao biti vođen. I onda, to sam već puno puta rekao, promijenili ste ga i učinili ga prihvatljivim kada ste da … [[Govornik se ne razumije.]] promijenili i kada ste ga praktično sveli na vrlo mali broj odredaba a glavno postupanje prema tom zakonu bacili u Zakon o stečaju. Dakle mi vas nismo pratili u onom dijelu kada ste vi taj zakon izvitoperili a kada ste ga izvitoperili onda je tek nastao kaos kod malih poduzetnika.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Bačiću, ponovno ste se kao i premijer nekoliko sati ranije pozvali na ustavna načela koja proizlaze iz prijedloga zakona i uz to što je on naveo da se kroz zakon poštuje socijalni napredak, socijalno blagostanje, socijalna pravednost, opće načelo razmjernosti vi ste stavili naglasak na ustavno pravo, na intervenciju države i razmjernost u ograničenju vlasničkih poduzetničkih prava. I to je vama argument, ja nisam isto tako ustavna stručnjakinja pa ni stečajna ali čitam i slušam ono što govore oni koji to jesu. I sada jedna gospođa, stručnjakinja koja se skoro 30 godina bavi domaćim i komparativnim, te međunarodnim i ... odnosno stečajnim pravom, kaže da je prijedlog ovog zakona protivan osnovnim načelima građanskog, trgovačkog i modernog stečajnog prava te bi kao takav ako bi postao zakon doveo u pitanje pravnu predvidljivost i pravnu sigurnost u hrvatskom pravnom sustavu. Isto tako apelirala je da Vlada RH još jednom dobro razmisli o opravdanosti predlaganja takvog zakona Hrvatskom saboru, kao i da će zastupnici u Hrvatskom saboru neovisno o svojoj političkoj orijentaciji, ona se nada, ako se o zakonu bude ipak glasalo nada se da će uskratiti svoju podršku nedorađenim protupravnim i opasnim pravilima za koje se želi da postanu zakon. To nisam rekla ja, rekli su ljudi koji imaju puno više iskustava i od vas i od mene. Drugo, spomenuli ste da je ovaj prijedlog zakona usklađen sa europskim direktivama a ista ta stručnjakinja u brojnim točkama kojima … [[Govornik se ne razumije.]] ovaj prijedlog zakona kaže, odnosno tvrdi da dana 26. lipnja 2017. godine, znači za 2 mjeseca početi će se primjenjivati reformirana uredba EU 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 20 svibnja 2015. o insolvencijskim postupcima. Ta uredba u svojim člancima od 56 do 77 regulira insolvencijske postupke nad povezanim društvima i uredba ne predviđa jedinstveni insolvencijski postupak nad imovinom povezanih trgovačkih društava i … pravne osobnosti već predviđa pravila o suradnji i komunikaciji između tijela insolvencijskih postupaka koji su otvoreni nad imovinom svakog pojedinog člana grupe povezanih društava. Uredba jednako tako ne predviđa bilo kakvu ulogu … [[Govornica se ne razumije.]] u takvim postupcima i predviđa da vi kao predlagač, odnosno Vlada uopće nije ni znala za spomenute odredbe uredbe, uredbe EU kao država članica dužni smo primjenjivati jednako kao i domaće zakone. Molim vas vaš komentar.
Zahvaljujem kolegice, 42 sekunde samo. Hvala lijepo na ovoj replici. Odgovor na repliku uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, evo tamo je iza vas ministar, bivši ministar pravosuđa pa neka vam on kaže koliko je bilo dvojbi, i ministar financija bivši do njega sjedi, koliko je bilo dvojbi kada smo donosili u Saboru Zakon o potrošačkom kreditiranju? Koliko je bilo prijetnji kako će nas, kako će to Ustavni sud srušiti, kako je to protuustavan zakon, kako su banke jake i to neće proći. E vidite HDZ vas je pratio u tome i mi smo za to glasovali. Kada smo shvatili da postoji, da Vlada ima legitiman cilj, a to je s jedne strane zaštititi građane koji su dizanjem kredita u švicarcima izigrani i mi se nismo tada kao vi bavili malim sada sitničenjem je li to možda ovako ili onako, nego smo stali iza toga. I onda ste nam predbacili da mi to ne mislimo nego da je to bilo i nama dio predizborne strategije HDZ-a jer se zakon donosio čini mi se 2015. godine, a vama nije tu bio predizborni zakon kad nakon toga smo odmah raspustili Sabor. Prema tome, mi smo kad shvatimo da je nešto u interesu hrvatskih građana mi nismo sitničavi, mi smo podržali vaš zakon jer mislimo da ste bili u pravu. Tako sad vi ne budite sitničavi podržite naš zakon jer brine o 150000 hrvatskih zaposlenika, brine o financijskom sustavu države, brine o hrvatskom gospodarstvu i tu budite i vi veliki kao što smo mi bili veliki kao kad smo vas pratili. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru na repliku. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, da se vratim na nešto što ste mi rekli, da pročitao sam članak 40. Ono o čemu vi govorite nije u stavku 2. U stavku 2. je plaćanje povezanim društvima, znači unutar koncerna. Ovo o čemu vi govorite i o čemu smo mi govorili je u stavku 1. Ali pročitao sam i članak 39. i članak 41. nemojte sumnjati u to. I zato vas moram nešto pitati. Rekli ste da ćete podržati ovaj zakon jer je ustavan, pa ja sad vas pitam nekoliko pitanja. Recite mi da li je ustavno da radnik koji će nakon primjene ovog zakona primjerice raditi na berbi maslina u Istri u sklopu Agro lagune padne, ozlijedi se i da ne može potraživati naknadu štete koja mu je zbog toga nastala, a to je zaštita prava radnika iz radnog odnosa dok god traje postupak. Recite mi da li je u skladu sa Ustavom da primjerice zaposlenik Konzuma na Korčuli, a i na Korčuli ako se ne varam ima podružnica Konzuma neće moći prisilno potraživati svoju plaću iz radnog odnosa, svoja primanja 15 mjeseci koliko traje primjena ovog zakona. Recite mi kolega Bačiću i sad tu govorimo konkretno o članku 40. stavku 1. da li je u skladu sa Ustavom da povjereniku za odobrenje vjerovničkog vijeća, dakle i banaka samostalno da diskrecijski odlučuje da mu je Franck potreban za daljnje poslovanje, a Kraš nije. Poštovani kolega, da li je u skladu sa Ustavom da Porezna uprava od trenutka početka primjene ovog zakona neće imati pravo provoditi upravne postupke, a upravni postupci su i postupci utvrđenja poreza i naplaćivati porez od koncerna Agrokor. Recite mi poštovani kolega Bačiću da li je sve to u skladu sa Ustavom?
Zahvaljujem uvaženom kolegi Peđi Grbinu na replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, evo drago mi je da ste vi potvrdili da sam ja u pravu. Što se tiče merituma, to što sam umjesto stavka 2. članka 40. citirao prvi članak to evo prihvaćam da je to greška pa onda utoliko ste onda i vi u pravu. Ja znam da vi dolazite iz Istre i da vi u Istri počinjete brati masline malo prije nego mi na jugu Hrvatske, možda mjesec dana. Međutim, vi to dobro znate da još nije berba maslina pa prema tome neće pasti iz ljestvi kako ste vi rekli dok bude brao masline. Šalim se malo. U svakom slučaju takvi postupci u kojima se radi o osiguranju zaposlenika zbog ozljeda na radu i zbog bilo kog drugog razloga su predviđeni sa ovim zakonom je jasno to se neće odmah riješiti, ali će u svakom slučaju zakon omogućuje da se i taj dio riješi. Ali ono što je važno tu za reći zakon ne ide, to sam već jednom replicirao, ne ide na uštrb malih dobavljača zbog toga što izabrani povjerenik ima svoju tu mogućnost da pojedinog vjerovnika isplati jer mu to naime mora odobriti Vjerovničko vijeće. Prema tome, u cijelom tom sustavu vodi se računa kako o zaposlenicima, tako se vodi računa i o onim malim dobavljačima za koje se stvara dojam u Hrvatskoj kako ovaj zakon njima ne ide u prilog. Ja sam to obrazložio čini mi se prije dobro na koji način ovaj zakon upravo brine o njima. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeća se za repliku javila uvažena kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora, kolega Bačić. Razmišljala sam da li da se javim za repliku ili ne. Mi cijeli dan razgovaramo o suštini, meritumu i to je zaista dobro. No međutim, nismo ni jedanput spomenuli formu, pa ste me potakli vi kad ste rekli da je ovaj zakon u skladu sa direktivama EU. I vi i ja jako dobro znamo da ovaj zakon nije prošao javnu raspravu, da ovaj zakon čak nije prošao ni ono što je uobičajeno konzultacije s drugim ministarstvima. Znamo da ovaj zakon nema ni onaj iskaz da u suglasnosti sa zakonodavstvom EU, a jednako tako u prijelaznoj odredbi u članku 49. stoji da će zakon, da će dvije godine od stupanja na snagu ovog zakona provesti naknadna procjena učinaka ovog zakona. Dakle, ja razumijem da nije bilo javne rasprave, razumijem čak i ovu odredbu gdje se je odlučilo dvije godine počekati. Ali ne razumijem zašto nije prošla koordinacija sa drugim ministarstvima i ne razumijem zašto nema iskaza o suglasnosti sa zakonodavstvom EU. Budući da ste vi ono što ja izuzetno cijenim zaista u svim sazivima u kojima sam ja imala mogućnosti vas slušati ste jako inzistirali da takve stvari budu. Mene jako zanima zašto tu nema, da li će naknadno biti i u čemu je problem. Ja razumijem da je problem vrijeme, no međutim to se je dalo napraviti, dakle ja govorim o internom sa drugim ministarstvima iz razloga što bi to tada bilo puno jednostavnije i da nekakva druga ministarstva imaju priliku tu nešto reći. A ja ću pričekati da potpredsjednica Vlade i ministrica gospodarstva objasni zašto je nastao probleme pa ću pričekat jer me zanima vaš odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Anki Mrak Taritaš na replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegica Mrak TAritaš, znate pratimo se puno dugo vremena, puno puta sam vam zamjerao što ste i vi donosili predlagali zakone koji nisu baš do kraja ili su bile skraćene te rasprave sa zainteresiranom javnošću ili su zakoni bili po hitnoj proceduri iako baš sama suština tog zakona nije zahtijevala hitnu proceduru. Slažem se s vama da su ovaj zakon radili ljudi, stručnjaci u Ministarstvu gospodarstva i da je praktično zakon donesen, a da nije prošao onu proceduru niti u Vladi, a kažem ni ovdje u Saboru jel bi onda trebalo i prvo i drugo čitanje. Ali ako je nekad neka problematika čini mi se od kada sam ja u ovom Saboru zahtijevala hitnost, zahtijevala brzinu onda je to u svakom slučaju ovaj zakon i ja mislim da tvrtka i zaposlenici u Agrokoru pogotovo sve ove povezane tvrtke koje su danas blokirane itekako, itekako im je važnije da se ovaj zakon donese pa i u takvoj hitnoj, skraćenoj, brzoj proceduri nego da smo poštivali sve ove odredbe koje svi s pravom zamjerate da smo išli u javnu raspravu od 30 dana sa zainteresiranom javnošću, da smo išli u međuvladinu koordinaciju, da smo išli u redovnu proceduru ovog zakona mislim da bi tek onda vi bili u pravu, a ono što sada niste, a to je da Vlada kasni. Vlada ne kasni, Vlada s ovim zakonom upravo sada želi ubrzati događanja u Agrokoru.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Franko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačiću, dakle više puta u svom izlaganju ste spomenuli da je cilj ovog zakona stabilizirati financijski sustav, stabilizirati gospodarstvo i praktički spasiti 150 tisuća radnih mjesta, 50 tisuća u Agrokoru, ispravite me ako griješim i 100 tisuća u tvrtkama koje posluju sa Agrokorom van koncerna, aproksimativno. Također ste naveli da koja je alternativa ovom zakonu. Pa alternativu smo vam predlagali više puta, dakle sve moje kolege tu manje-više su vam spomenule koja je alternativa. Ali ono što mene zanima, koje su posljedice ovog zakona odnosno o.k. vi ćete ga izglasati sutra, što će se dogoditi ako se taj zakon primjeni i stvar propadne? Nemojte mi samo odgovoriti onda će tvrtka ići u stečaj. Da, ići će tvrtka u stečaj, ali što će biti sa malim dobavljačima, što će biti sa mirovinama u RH, što će biti sa plaćama u državnim i javnim službama. Ovaj zakon je puno više nego što je sam Agrokor, puno, puno više. Ovim zakonom koji donosite sada preko noći uspoređujete ga sa našim predstečajnim nagodbama koje su donesene u normalnoj proceduri koje nisu bile dobre, ispravljali smo ih da, istina je, ali su donesene u normalnoj proceduri. Dakle, taj zakon odlučuje praktički o sudbini hrvatskog gospodarstva, ja ne znam dali je to vama jasno, ali je meni savršeno jasno. I imat ćemo gadnih problema ako ga primijenimo jer ne znamo koje su posljedice, a on ne uspije. Hvala vam lipa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Franku Vidoviću na replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Kolega Vidović, upravo iz ovog razloga kojega ste vi spomenuli, koji ste vi naveli o značaju tvrtke o broju zaposlenih, o broju zaposlenih u povezanim tvrtkama o svim onim dobavljačima koji žive uz ovu tvrtku ovaj zakon postaje na određeni način iznimno važan i jedino što je Vlada mogla napraviti utvrditi zakonodavni i institucionalni okvir kako spriječiti da se dogodi ovo što me vi pitate što će biti ako zakon ne bude imao uspjeha u svojoj provedbi. Najprije ponovit ću, bilo bi najbolje da se zakon ne provede, bio bi onda najbolji, da to riješi tvrtka, ali tvrtka već ima nekoliko mjeseci na raspolaganju da to riješi bez ovoga zakona. Krajnje je vrijeme došlo da se utvrdi taj institucionalni okvir, da se utvrdi taj zakonodavni okvir, da uđe u tu proceduru kako bi izbjegla po meni goru varijantu tvrtka odnosno koncern ako već govorimo o ovoj tvrci. Dakle radi se taj okvir da bi izbjegla ono što mi u HDZ-u mislimo da je lošije, da je lošije. Rekao sam vam 73 predstečajne nagodbe na 10 različitih trgovačkih sudova diljem regije, mi se bojimo da bi to brzo riješilo i da bi se uopće moglo riješiti, toga se bojimo. Pa vi znate kada samo jedna mala tvrtka ide u predstečajnu nagodbu koji su tu problemi. Ja dolazim dolje iz Dubrovačko-neretvanske županije gdje je jedna od najvažnijih poljoprivrednih zadruga na Pelješcu išla je u predstečajnu nagodbu i da vam ne pričam što se dogodilo, tvrtka je gotovo nestala, kooperanti će 20 godina po 2% dobijat u 60% diskonta sa svoje grožđe koje su dali i to su dali Dingač, prema tome bojim se predstečajne nagodbe i mislim da je ovo puno kvalitetniji put.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bačić, počet ću ovu repliku malo neobično, tu je ministrica Dalić, vidim da u njenom ministarstvu svi državni tajnici mislim … zamjenik svi su redom ekonomisti, možda bi bilo dobro da je koji inženjer tehničke struke tamo. Zašto to tako govorim? Vidite, kada govorim o predstečajnim nagodbama poduzeća Agroduhan iz Slaatine je bilo dužnik prema HPB-u. I jedno i drugo su u vlasništvu države. Kada su se trebale dogovoriti do dogovora nije moglo doći, bilo je jako teško. Tu prestaju ekonomski odnosi, dolaze politički donosi i pred stečajna nagodba zapravo je bila politička odluka. Čitava privatizacija koja je bila u RH nije ekonomski proces, to je bio čisto politički proces. I ako tome dodamo korupciju, nepotizam, klijentalizam, dolazimo do današnje situacije i do problema o kojima danas raspravljamo. A čini mi mi se da danas raspraljmo ovdje o novcu. Slušao sam dobro premijera jutros. I mene sada zanima ako mi možete odgovoriti na ovo pitanje, hoće li ovaj zakon pomoći da u Agrokoc dođe svježi novac? Jer to je jedini put da se Agrokor oporavi i da se spase radna mjesta i na kraju krajeva i da dobavljači dobiju svoja potraživanja, sve drugo je priča. Ove primjedbe, ja nisam pravnik, ove primjedbe oko toga je li bolji ovaj zakon ili predstečajna nagodba ili promijeniti Zakon o stečajnoj onda je prošla baka sa kolačima onda je gotovo, ako do toga dođe. Znate ima jedna priča o jednoj, jednom građevinskom poduzeću koji je išao u stečaj pa je najstariji radnik napisao, svi su napisali onaj će mikser, onaj će ovo a najstariji radnik je napisao da će …, znate to vam je onaj metar a dalje neću završiti tu priču.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Žagaru na replici i odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Žagar, pitali ste me hoće li ovaj zakon omogućiti svježi novac tvrtki. Ovaj će zakon najprije ako Agrokor uđe u njega omogućiti da se pokrene procedura postupak imenovanja … uprave koju čini izvanredni povjerenik koji će imenovati sud i vjerovničko vijeće, savjetodavno vijeće. Zatvoriti će se zidom Agrokor i potraživanja vjerovnika, dobavljača iako su … [[Govornik se ne razumije.]] vjerovnica i dobavljača, to svaki puta istaknem koji do tog dana bili na snazi se zamrzavaju što znači da tvrtka u tom trenutku ne mora plaćati obveze iz ranijih perioda prije nego što je ušla u taj sustav. I to onda omogućujem banci, nekoj financijskoj instituciji da tvrtki da svježi novac, pri tome, to ne bi napravili da nema ovog zakona jer ovaj zakon omogućuje da taj novac novi koji je došao u tvrtku ima taj … odnosno da ako tvrtka završi u stečaju pa onda neće vratiti novac on ima prioritet, taj novac svježi ima prioritet i to daje sigurnost nekoj financijskoj instituciji daje novac ako … [[Govornik se ne razumije.]] povjerenje daj mu novac da ona može nastaviti poslovati, da moje se deblokirati veliki broj ovisnih društava njih 73 koji su u ovom trenutku u blokadi i da se nastavi funkcionirati. To je svrha ovog zakona. Imati … upravu, izvanrednu upravu, omogućiti nove novce, pokrenuti ciklus, proizvodni ciklus svih svojih dobavljača roba i usluga, njih posebno navodi i pomalo početi funkcionirati i napraviti nagodbu i firmu restrukturirati. I to je cilj ovog zakona.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, vrlo dobro raspravu ste vodili u ime kluba, jasno pokušali pokazati razlike između ovog zakona i uspoređivali ste ga sa zakonom o predosjećajnim nagodbama. I ja sam danas nešto o tome govorio. I govorio sam što je SDP-u bilo prihvatljivo kada su ga donosili. I mi smo se s time složili jer smo smatrali da trebamo imati alat i instrument da počnemo rješavati tada nagomilane probleme nelikvidnosti, neplaćanja, nepoštivanja rokova plaćanja itd.. To je tako bilo. Po njihovom zakonu znamo tko je sjedio za stolom, javni bilježnik, Ministarstvo financija, FINA, dužnik, vjerovnik. I to je bilo dovoljno i svi su se s time složili. Zamislite savršenstvo, pozicija koja ima SDP koji procjenjuje 5 godina unaprijed koliko će ljudi ostati bez posla, koliko će biti neplaćenih dugovanja, koliko će se toga otpisati, koliko će firmi uopće ući u predstečajnu nagodbu. Ništa nisu znali osim podatka koliko je trenutni dug tada bio neplaćenih potraživanja ništa. I pružili smo ruku jer smo smatrali da u taj postupak treba krenuti. I mi sada imamo sličan program, preko čega vodimo priču danas. SDP je na pozicijama da je Agrokor spreman za stečaj i da kroz predstečaj i stečaj treba rješavati svoje probleme. Ali Konzum radi, tisak je je otvoren gospodo, radnici dolaze u tvornici, oni imaju novčane tokove. Što mi želimo? Želimo biti spremni za to što ste vi već danas proglasili ali nitko nema tamo hrabrosti reći to. Jer znate da nije tako? I ne dozvolimo poziciji upravi da se ona brine o svom poslu za koji su zaduženi. Pa doveli su nekoga s kojim se čak neki ismijavanju ovdje. O.K, ali smo slušali, oni su gotovi. I prebacivanje odgovornosti, to je ona klasična politička priča. Evo Liničeve izjave, Milanovićeva vlada počeka dopuštati odgodu plaćanja velikima. Kada je to bilo. Je li to najvažnije danas? Ja mislim da je danas puno važnije, možemo li mi danas u konsenzusu ili jednoglasno dobiti ovaj zakon i poslati nekakvu poruku iz ovog sabora o tome kako mi gledamo na aktualni trenutak u našoj državi kada govorimo o ekonomiji ili smo spremni na male političke nekakve probitke koji bi sutra na izborima trebali spasiti koga? Nikoga gospodo.
Zahvaljujem kolega Boriću. Minus 26, bilježimo, za budućnost, odgovor na repliku uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, dolazak gospodina Antonija Alvareza u tvrtku sigurno je odluka vlasnika tvrtke ali sam uvjeren u dva još razloga. Prvi razlog je taj što su to sigurno tražile i banke i drugi razlog je taj što svakako će s time biti zadovoljni i drugi vjerovnici osim banaka. Ja doduše ne znam da li je potpisan … [[Govornik se ne razumije.]] aranžman, nisam siguran jer je bilo različitih konotacija oko njegovog potpisivanja ali ono što sam siguran to je da je nagovještaj Vlade da zakon radi, upućivanje zakona u saborsku proceduru itekako ubrzalo njegov dolazak i pokušaj da Vlada prije nego što zakon stupi na snagu ili na bilo koji drugi način ne dođe u škare ovog zakona nego da to sama riješi. I ako se to dogodi da tvrtka zajedno sa vjerovnicima dobavljačima sama riješi nagomilane probleme u ovome, u tvrtci onda je ovaj zakon sigurno doprinio da to oni naprave puno više nego bi se to dogodilo da ovog zakona nije bilo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na ovom odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem. Podržavam kolega Bačiću apsolutno vašu argumentaciju u prilog ovoga zakona, međutim onome kome nije bila dovoljna argumentacija koju su jutros iznijeli premijer i ministrica Dalić zapravo nikakvi argumenti očito ne pomažu. I umjesto da se ovaj zakon naziva lex Agrokor, lex Todorić ja bih zamolio da ga prije tretiramo kao zakon nacionalnog jedinstva. Jer problem sa kojim se mi suočavamo ima dimenziju, dakle ugroze i gospodarskog i socijalnog stanja u zemlji, ali isto tako i međunarodnog ugleda Republike Hrvatske na što sam posebno osjetljiv kao predstavnik Hrvata izvan Hrvatske jer samo jaka Hrvatska i uvažavana u svijetu može pomoći Hrvatima izvan Hrvatske, pa i Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Ne radi se ovdje o jednoj kompaniji, pa čak ni o 73 kompanije iz koncerna Agrokor. Radi se o nekih 6000 dobavljača i višestruko više njihovih partnera, dakle radi se o stotinama tisuća egzistencija, isto toliko doprinosa, poreza itd. koji bi mogli, za koje bi mogla biti uskraćena ova država ukoliko bi ova kompanija doživjela potpuni pad. Ali dozvolite mi, dakle u kontekstu onoga što sam malo prije rekao u kontekstu Hrvata izvan Hrvatske iz BiH da izrazim svoje nezadovoljstvo, pa i zgražanje činjenicom da je vođa oporbe u kontekstu ove rasprave imao potrebu optužiti hrvatsko političko vodstvo u BiH za neravnopravan položaj Hrvata u BiH, a zaboravljajući pri tome da se zapravo dekonstituiranje Hrvata u BiH dešavalo za vrijeme vlasti SDP-a od 2001., 2002. i za vrijeme predsjednikovanja na Pantovčaku predsjednika kojega je SDP podržavao. I na kraju, dakle ovaj problem će doći u naručje ove Vlade svakako i ove države i bolje da ova država onda imenuje stručnjake, pa i stručnjake iz Hercegovine umjesto da ih imenuje Antonio Alvarez drugi koji je za jednu od stručnjakinja imenovao gospođu Mariju Šimović iz sela Zvirovići između sela Čitluk i Ljubuški. Dakle, bolje da to radi Vlada.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Boži Ljubiću na ovoj replici. Odgovor uvaženi kolega Branko Bačić, izvolite. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Ljubić, svakako da je utjecaj ove tvrtke i izvan granice RH. Mislim da je oko petnaestak tisuća zaposlenih izvan Hrvatske u tom istom sustavu i to je na tih 15000 zaposlenika doista veliki respektabilan broj da bi i neka druga država trebala vodit računa da uspije ovaj projekt jer će svakako sačuvati radna mjesta u tim svojim povezanim društvima. Naime, urušavanjem ovako velike tvrtke urušavaju se onda i/ili mijenjaju ili restruktuiraju na bilo koji drugi način, možda idu u stečaj i te tvrtke koje nisu u RH a poslovno su vezane uz ovu tvrtku. I slažem se sa vama, tu ste potpuno u pravu, to protivljenje u stvari zakonu zbog toga što će Vlada imenovati, odnosno neimenovati. Daleko od toga imenovati će sud, nego zbog toga što će Vlada predložiti osobe koje kao izvanredni povjerenik treba taj posao obavit na određen način pokazuje nepovjerenje, iskazuje se nepovjerenje Vladi. Ali s druge strane recimo nema nikakvog problema vjerovati kad bi to napravio jedan sudac. Dakle, ja itekako poštujem hrvatsko pravosuđe i nadam se i vjerujem da je ono i nepristrano, da je nepristrano. Ali u startu sumnjati u izvanrednog povjerenika kojega Vlada želi imenovati, dok s druge strane ono dati bianco podršku jednome sucu ja se pitam bi li hrvatski građani volili da iza te osobe stoji Andrej Plenković, cijela Vlada pa onda ako hoćete Hrvatski sabor ili da stoji, iznimno cijenim gospodine ministre pravosuđe jedan sudac. Hajmo to staviti na vagu pa evo onda o tome odlučiti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branku Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Željko Lenart, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, evo cijeli dan raspravljamo o jednom zakonu koji na žalost po mom mišljenju se donosi prebrzo i na vrat na nos i kolega Bačić nas je pokušavao uvjeriti da bismo mi trebali doći do nekakvog konsenzusa, da je ovo jako dobar zakon. No, pitam vas na koji način doći do konsenzusa i donositi ovaj zakon kad nitko od nas ovdje pa vjerujem ni u Vladi ne zna koliko je taj bunar Agrokor dubok, što u njemu ima, što možemo očekivati, što će iz njega iskočiti, na koji način će se to sve završiti. Gledajući i izjavu gospodina Antonija Alvareza vidjeli ste da je bio strašno oprezan i da je na žalost i on siguran da će ovdje naći sve i svašta. Vidimo da svaki dan izlaze kojekakve mjenice bez pokrića, lažna izvješća. Ne znam šta sve možemo očekivati ovdje i ne znam na koji način podržati ovakav zakon koji je trebalo napraviti nekada davno kada se radio projekat 200 bogatih obitelji, kada se stvarao Agrokor, kada je dato mogućnosti gospodinu Todoriću i obitelji Todorić da stvori ovakvo carstvo koje je nadraslo mogućnosti i ove države da ga pokrije u ovakvim situacijama koje su se dogodile. Mislim da bi trebalo utvrditi gdje su nestale pare iz tog Agrokora jer to su silne milijarde koje su negdje završile, nisu samo tako nestale lošim poslovanjem. Meni je žao što danas ovdje nema i ministra financija koji je svakako nužan za ovakvu raspravu i trebao bi prisustvovati ovdje jer stvarno je ugrožen financijski sustav RH ako se ovo jako, jako loše završi. Ali stavite se u kožu dobavljača Agrokora koji su radili i pod teškim uvjetima i kada je Agrokor plaćao od 180 dana, postavljao je raznorazne teške uvjete za njih, što će oni sada napraviti kada 15 mjeseci ne mogu tražiti svoj novac, a Agrokor im je bio najveći kupac i većinu toga su nudili Agrokoru. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Željku Lenartu. Odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Lenart, vaš predsjednik, otišao je vidim dosta ga interesira ova rasprava kao saborskog zastupnika, predbacuje Vladi i nama saborskoj većini što bi se mi uplitali u rad privatnih tvrtki, a vi sada mene prozivate, ne prozivate nego se pitate, vi to kud i kamo kulturnije govorite i ne zatjeravam vam vi nas pitate i sami sebe pitate kako je tamo stanje. Tražite da vam Vlada kaže kako je, kako to izgleda, kolike su dubioze, ha kada bi Vlada to htjela doznati na određeni način da može onda … reagirati onda usporavamo jer da je to kršenje Ustava, razumijete. Ili ćemo zadužiti Vladu na određeni način da kroz tog svog povjerenika barem ima valjane potpune informacije ili ćemo se držati po strani. To je ono što se ovim želi napraviti da se kroz izvanrednog povjerenika koji je na kraju i prema zakonu dužan izvijestiti Vladu što je zatekao, kada on u vrlo kratkom roku jer mu to zakon nameće utvrdi sva dugovanja, sva potraživanja, kada utvrdi kakve su obveze prema financijskim institucijama, prema dobavljačima onda će tek moći krenuti u realizaciju, to je ta druga faza odnosno temeljna faza, a to je nagodba kojom će se omogućiti restrukturiranje. Ali da bimo mi mogli ovdje o tome govoriti moramo znati kakvo je to stanje. Doznat ćemo ga onog trenutka kada nas temeljem zakona izvijesti povjerenik što je tamo zatekao. A da bi on tamo došao moramo ovaj zakon u ovom obliku po meni usvojiti.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Predrag Marić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Dakle, danas cijeli dan svađamo se, pretjerujemo se i pokušavamo prebaciti krivnju jedni na druge ko je kriv za nešto što je klijalo u ovoj državi 30 godina gotovo, a nitko se nije usudio reagirati. Dakle još jedan dan jalovih rasprava nas koji imamo respektabilne plaće za hrvatske prilike, ali nitko nije pitao one koji bi trebali taj problem riješiti ili koji su trebali dovesti do toga da do njega uopće ne dođe, a to su oni menadžeri tzv. menadžeri s milijunskim plaćama i s još većim bonusima. Želim reći da danas je ovdje premijer govorio o varijantama A i B. Ja vam govorim ljudi o varijanti C koja je najizglednija, a to je da je stvar gotova i da je priča završena. Ovdje prvi je kolega Lenart danas ustvari došao na trag te cijele priče, tko smo mi, mi smo političari osim eventualno profesora Lovrinovića, Grčića, ne znam tko još može meritorno govoriti o ovim stvarima. Dakle vraćam se na ovo, mi smo političari i trebamo se početi baviti i razmišljati i varijanti C, dakle ovo se danas sve snima, pa pregledajte snimak za nekoliko mjeseci pa ćete vidjet tko je bio u prvu, ja bih volio da nisam, ali siguran sam da jesam i vjerojatno sam onda prvi ja koji ću reći da je car gol. Znači trebao se baviti onim zašto smo mi ovdje i plaćeni, a to je onaj problem koji će nas dočekati vrlo brzo, a to su radnici, mali dobavljači, OPG-ici koji će se naći na cesti. I kao što stvarno ona pjesma kaže bogati se za sebe pobrinu, al mi moramo se pobrinuti za ove druge ljude. I zato za kraj gospodine Bačiću previše vas respektiram i poštuje, pitao bih vas da me pogledate u oči i kažete dal stvarno vjerujete u taj zakon, ali iz ovih razloga vas to neću pitati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Predragu Matiću. Odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Matić, da, puno smo danas o ovom zakonu govorili i ono što mislim da nam je dužnost ne kao stručnjaka jer to i nismo kao što ste to sami rekli nego kao političara čuvati se teških riječi. I bilo bi bolje da se jedan drugi političar na početku ove afere čuvao teških riječi jer kada političar daje jednu ocjenu i to vrlo tešku ocjenu, taj se sustav mislim polako počinje urušavati pogotovo kada to netko kaže ko ima određena saznanja. Tako mislim da je dobro da i mi ovdje u Saboru premda nismo na tako visokoj razini najavljujemo stečaj i to nije dobro jer ja se tog stečaja bojim. I zato vjerujem da ovaj zakon pokušava taj stečaj ukloniti tu varijantu C izbrisati i da pokušava još po meni ima vremena, ima u toj tvrci jako sposobnih ljudi, jako pametnih ljudi, ne bi to bilo došlo tu gdje jest da tamo nije bilo i menadžmenta dobroga i svega onoga što je bilo. Ja vjerujem da se ta tvrtka jer ono što nismo spomenuli ovaj zakon ostavlja u tvrtkama uprave i u Jamnici i u drugim i u Ledu i u Tisku … ali to ne znači da ta tvrtka, povezana tvrtka u tom sustavu će tu upravu odnosno ova uprava koju ćemo mi ako do toga dođe da će tu upravu koju zateknu u nekom povezanom društvu i ostaviti. Prema tom, vjerujem da ovakav zakon moramo donijeti i nadam se da do te solucije, varijante, ne znam kako ste već rekli, C, slovo C neće doći.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru na repliku. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvaženi kolega Bačić, vi ste kroz svoju raspravu a sada vidimo i kroz replike uložili ogroman trud da bi ovu drugu stranu, nazovimo je tako, poziciju uvjerili da se uključe u raspravu o ovom zakonu što je potpuno bespotrebno, bezuspješno. Već od samog početka ove rasprave nakon poziva premijera da se govori o ovom zakonu oporba je jasno iskazala da ju taj zakon uopće ne zanima. Razlika između Stečajnog zakona o kojem se čitavo vrijeme s te strane govori i njegovog donošenja, kada smo mi bili opozicija a tu smo zajedno sjedili je naprosto u tome što je Vlada tada predložila taj zakon. Mi smo čitavo vrijeme rasprave kroz amandmane, kroz konstruktivnu raspravu utjecali na njegov konačni izgled i samim time ga na kraju i podržali i on je kao takav donesen. Ovdje to danas nije slučaj. Preuzeti odgovornost znači donositi odluke i predlagati rješenja. I u ovom trenutku Vlada RH, premijer, ministrica, evo ministar pravosuđa, tu je i državni tajnik, pravo su to i napravili. Predložili su zakon, donijeli odluku i dali ga nama ovdje na usvajanje. Ja danas nisam čuo niti jedan amandman, niti jedan prijedlog na taj zakon koji je ovamo predložen. Slušamo o Todoriću, slušamo o Agrokoru. Mene u ovom trenutku zanima isključivo samo jedno, kao uvjeren sam i vas i sve nas ovdje što će biti sa zaposlenicima te tvrtke, sa 70 tisuća ljudi, njihovih obitelji koji svaki od njih ima svoje ime i prezime i kojima moramo pružiti šansu da im se ne dogoditi da ostanu bez svojih primanja, da ostanu bez svojih plaća, da se uruši taj naš dio hrvatskog gospodarstva. I u ovom trenutku jedino konkretno rješenje koje imamo, jedino pravo rješenje koje je Vlada dala pred nas je upravo ovaj zakon i mislim da ga treba podržati i dati upravo šansu ukoliko dođe do njegove primjene a toplo se nadamo da nećemo biti prisiljeni da se mora primjenjivati da se omogući toj tvrtki, tih … [[Govornik se ne razumije.]] 12+3 mjeseca, da se napravi taj zid, da im se omoguće sredstva kojima će opskrbiti dobavljače, kojima će se osigurati plaće za zaposlenike. I ne vidim nikakvog razloga zašto bi opozicija u ovom trenutku bila protiv toga ali njima na volju.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tomislavu Klariću na ovoj produženoj replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Klarić, sve potpisujem što ste rekli, evo sve potpisujem što ste rekli. Ja vjerujem da ono što je meni malo prije replicirao kolega Matić pitajući mene vjerujem li u ovaj zakon. Ja vjerujem da i oni vjeruju da je ovo dobar put. Ja vjerujem da i oni vjeruju da je ovo dobar put. Između ostaloga bila je dilema prije 3, 4 dana nakon Vlade da li ćemo raspraviti ovaj zakon u subotu. I u tom vaganju da li subota ili redovna sjednica Sabora koja počinje srijedom donesena je odluka da ipak idemo u srijedu. Zašto? Zato što mislimo da je doista dobar zakon i da će se kroz 3, 4 dana koliko ostaje mogućnosti saborskim zastupnicima da ga dobro pogledaju, da ga pročitaju, da se upoznaju s njime da će vidjeti da je ovo jedini put. Ja drugi put ne vidim, ja nisam ni neki stručnjak pa se svaki puta ogradim od toga, da je ovo jedini put, ne bi li došla gora, teža varijanta. I neću reći između dva zla, nego po meni se čini između ovoga što je dobro i nečega što se do sada nije pokazalo da je dobro. Nitko me ne može uvjeriti, ja ne znam uz dužno, ne znam neko poštovanje nekoj iznimci u Hrvatskoj da su neke važne izvanstečajne nagodbe do kraja uspjele. Bilo je i toga, ne mogu reći da nije, bilo je tvrtki koje su u tome uspjele ali uglavnom nisu. I ja ne bih želio da ova tvrtka bude jedna od tih na kojima ćemo dokazati da nismo uspjeli sa izvanstečajnom nagodbom. Zato ovaj zakon ide po meni.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, pa ja vidim da nismo precizno utvrdili, da Vlada precizno nije utvrdila cilj što želi postići sa ovim zakonom jer osim da se Vlada uključila, što će napraviti, kako će napraviti, gdje, koji obuhvat, puno je tu nepoznanica i otprilike je u redu da sutra kada se odglasa onda se ide platiti jednu misu i molimo svi zajedno Boga da ovaj zakon nikada ne bude u primjeni, da se problem riješi bez nas. Na kraju krajeva Zdravko Pevec može podnijeti ustavnu tužbu jer je jedan koncern propao, pao šaptom, uzeta mu je sva imovina, provjereno sve to skupa, dakle on može postaviti jer je kod njega postupano na drugi način i bio je velik broj zaposlenih i velik broj dobavljača i sve ostalo. Prema tome, mi imamo ovdje ozbiljnih problema i doista mislim da bi bilo bolje da se problem riješi na razini uprave. Dalje zakon je exteritorijalan, u kojoj mjeri se on primjenjuje na Sloveniju, BiH, Srbiju. On prelazi granice ove zemlje u svojem djelovanju. Da li je to moguće ili nije opet pitanje. Treće pitanje, da li će Vindija, Kraš, Frank otići u banku sa ovim zakonom i dobiti kredit za svoje poslovanje jer njima očajnički treba barem 20% njihovih potraživanja da bi normalno nastavili proizvodnju. Tko će njima dati novac? O.K., ovdje smo rekli da umreženi dobivaju neki novac, isto ne znam tko će dati novac na osnovu ovog zakona. I završio bih s nečim, u vrijeme drevne Kine, Konfucije, u vrijeme Konfucija, trgovci su bili oni koji su zarađivali na tuđem radu, najniže rangirani građani te drevne Kine.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Silvanu Hrelji na replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrelja, neće Vlada voditi postupak, neće. Postupak će voditi izvanredna uprava, a izvanredna uprava nije Vlada. Izvanredna uprava je izvanredni povjerenik kojega imenuje sud na prijedlog Vlade. Ali odluke i dalje donosi Vjerovničko vijeće i ima savjetodavno tijelo. Dakle, to je izvanredna uprava. Mi uporno miješamo i želimo reći kako je izvanredni povjerenik osoba koja to sve zajedno upravlja. On je jedan tek od onih koji sudjeluje u ovoj proceduri, u ovom postupku i nemojmo to brkati. Ovdje Vlada nakon što njega predloži više, sad je na njemu posao i ima ogromnu odgovornost da provede ono što od njega očekuju u prvom redu vjerovnici, pa ako hoćete i vlasnik, a da ne govorim zaposlenici, da ne govorim dobavljači. Kažete da je zakon ex teritorijalan. Niste u pravu. Kako niste u pravu? Da je kojim slučajem vlasnik koncerna prodao sve meni u njegovo bi ime sada ja nastupao u tim državama koji nisu Republika Hrvatska. Sad će u njegovo ime, a temeljem Zakona o trgovačkim društvima nastupati izvanredni povjerenik. Prema tome, sve će se i dalje u toj državi odvijati po tom zakonu samo što mu vlasnik toj tvrtci kćer tamo negdje u nekoj drugoj državi više nije dosadašnji vlasnik nego sad sve ovlasti tog vlasnika koncerna sada u pravnom prometu u svemu nastupa taj povjerenik. I sve će se i dalje tamo u toj državi odvijati prema njihovim zakonima i prodaja i izvještavanje i sve ono što treba, ali će ta tvrtka ako ova država odnosno ako ovaj sustav, ne država nego sustav odredi ići u restrukturiranje i to kako hoće vlasnik ne nitko drugi. I tamo se mora poštivati privatno vlasništvo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bačiću na odgovoru. I posljednja replika na ovu raspravu uvaženi kolega Stjepan Kovač, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Bačić, vjerujem da ste proučili ovaj zakon, pa bih vas molio da mi odgovorite kako se tim zakonom štite dobavljači i ostali vjerovnici ako je odredbom članka 41. stavka 1. određeno da od otvaranja postupka izvanredne uprave nije dopušteno pokretanje parničnih, ovršnih i drugih postupaka, pa se postavlja pitanje kako će Agrokor sklapati nove poslove odnosno održavati poslovanje kad nitko neće htjeti ulaziti u poslovni odnos sa istim jer u slučaju neispunjenja obaveza od strane Agrokora vjerovnik se neće moći namiriti prisilnim putem, odnosno pokrenuti sudski ili izvan sudski postupak naplate. S obzirom na situaciju i dugovanja prema dobavljačima isti pokušavaju pokrenuti postupak prisilne naplate i prekinuti poslovne odnose zbog nemogućnosti naplate, a vi očekujete da će Agrokor sklapati nove poslove sa trenutnim rejtingom i pod uvjetom, odnosno zakonskom zabranom prisilne naplate, odnosno mogućnosti ikakve naplate u slučaju neuspjele revitalizacije. Molio bih da mi na to odgovorite i mogu samo konstatirati da mi je žao što takve zakone niste donosili kad su mnoge druge firme privatizirane, uništene poput recimo MTČ-a, Međimurje betona, Modexa i drugih velikih firmi. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Stjepanu Kovaču na replici. Odgovor uvaženi kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Kovač, pitate me kako će ovaj zakon štititi dobavljače? A jeste se vi upitali kako su sada štićeni? Jel' znate vi koliko je njih u blokadi? Jel' to znate vi? Molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa zato i donosimo zakon da ih se može deblokirati. To je svrha da se omogući svježi novac kako bi ih se deblokiralo i ide se u tom pravcu da se osiguraju novci kako bi tvrtka mogla poplaćati svoje dobavljače, kako bi mogla plaćati njihove obaveze i normalno početi funkcionirati. I to je svrha zakona. Ja vam tu drugo nemam više što reći. U stvari to i piše u ovim odredbama zakona.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Branku Bačiću. Sa ovime smo iscrpili replike po ovom izlaganju. Nadam se da nakon ovih dvadesetak konstruktivnih replika i odgovora da će se kolegice i kolege zastupnici naći u ovim odgovorima i u ovim pitanjima, pa će možda neki i odustati od svojih pojedinačnih rasprava. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba … Izvolite gospodine Pernar.
Tražim stanku u ime kluba Živog zida kako bih ukazao na sumnjive koincidencije vezane uz ministra financija Zdravka Marića. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Zašto ne bih mogao iz bilo kojeg razloga. Hvala.
Jeste završili? Zahvaljujem. Molim vas kolegice i kolege, nemojte upadat u rasprave. Određujem stanku od 10 minuta. Hvala lijepo. STANKA U 18,30 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 18,37 SATI]] Uvažene kolegice i kolege zastupnici, nastavljamo s plenarnom sjednicom. Stanku u ime Kluba zastupnika Živog zida zatražio je uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite. Zamolio bih vas da dozvolimo uvaženom kolegi Pernaru da krene sa obrazlaganjem stanke. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Htio bi u ime našeg kluba zastupnika ukazati da ministar Marić nažalost trenutno uopće ne radi svoj posao, a kada ga je trebao raditi po našem mišljenju nije ga radio savjesno. Radi se o više detalja. Iako je znao odnosno po svojem vlastitom priznanju bio je upućen u stanje u Agrokoru, sigurno više nego su mediji jer je bio unutra, znao je što se događa, on je dozvolio da se da u ime HBOR-a kredit Agrokoru, iako je znao da će doći do sloma. Međutim, stvar ide dalje, on naravno tvrdi ja nisam ništa znao, međutim ima još jedna koincidencija, mi kada govorimo o dugu dobavljačima cijelo vrijeme govorimo o dugu iz rujna. Zašto spominjemo cijelo vrijeme rujan prošle godine odnosno tih famoznih 16 milijardi za koje se već govori da je 17, a možda i više? Zato jer je ministar Marić izmijenio još jednu odredbu zakonsku, osim što je mijenjao Zakon o faktoringu da faktoring društva izbjegnu nadzor HANFA-e koji bi se utvrdilo tko je najveći konzument tog faktoringa, što je napravio, u socijalizmu su pravni subjekti morali 28. veljače predati konačno financijsko izvješće za prošlu godinu. U cijeloj EU rok za predaju konačnog financijskog izvješća je 31. ožujka znači za prethodnu godinu. To bi značilo da 31. ožujka mi znamo ukupno poslovanje Agrokora za 2016. godinu. Međutim što je napravio ministar Marić? On je izmijenio Zakon o računovodstvu na način da se konačno financijsko izvješće u Hrvatskoj za pravne osobe mora predati tek 30. travnja. Kakva igra, kakva igra dame i gospodo? Znači mi cijelo vrijeme baratamo o stanju iz rujna prošle godine samo zato jer je ministar Marić izmijenio Zakon o računovodstvu i mi ćemo tek 30. travnja saznati kakav je konačni račun Agrokora za prošlu godinu. Budući da je išao mijenjati Zakon o faktoringu, a jasno je da se Agrokor putem faktoringa zapravo kreditirao i budući da je mijenjao Zakon o računovodstvu, tako da mi još uvijek ne znamo saldo Agrokorov s kraja prošle godine i budući da je dozvolio da mu izda kredit po kojemu se ne bi mogao izdati jer je financijsko stanje katastrofa, nema šanse za naplatu, mi smatramo da bi ministar Marić trebao odstupiti, tim više što ne samo da je propustio učiniti ono što je učinio već i da je činio ono što nije smio učiniti, a na kraju sada u jeku ove krize uopće ništa niti ne radi, jednostavno on kaže kao ja se izuzimam, a cijela Hrvatska raspravlja, on koji je ministar financija njega danas ovdje nema. Htio bih također reći da će ovaj zakon lex Agrokor upropastiti dobavljače jer su dobavljači, dobavljači su se naplatili putem Agrokorovim mjenica od faktoring poduzeća i ako ovaj zakon stupi na snagu više te faktoring kuće se više neće moći naplatiti na silu od Agrokora nego će regresno tražiti nazad od dobavljača novac. Drugim riječima, danas je Zvečevo Tvornica čokolade među ostalim, otišla u blokadu. I što se događa? Oni su u blokadi, ne mogu van iz blokade, a ako se račun Agrokora odnosno tih poduzeća s kojima su oni poslovali zaštiti od svake moguće naplate kako će Zvečevo sebe namiriti? Ovrhu nad Agrokorom ne mogu provesti niti oni, niti faktoring društvo kojem su prodali Agrokorov dug. I ovaj zakon spašava na godinu dana koncern Agrokora odnosno rok do 15 mjeseci, ali pri to upropaštava dvije tisuće dobavljača, kao što sam naveo na primjeru Zvečeva. A na kraju što će se dogoditi, čak i kada prođe tih 15 mjeseci? Opet ćemo se naći u situaciji da će se na Agrokor svaliti 62 milijarde kuna duga jednokratno i da će to biti potop. Znači do sada oni koliko toliko mogu s tim dugom upravljati, kada se odjedanput otkažu svi krediti tijekom roka od 15 mjeseci Agrokor više neće imati šanse da se kreditira, sve obveze će se odjedanput srušiti na naplatu i uslijedit će totalni kolaps iz kojeg više nema izlaza. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Pernaru na obrazloženju stanke. Prelazimo na daljnje rasprave. U ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a uvaženi kolega profesor gospodin Goran Dodig. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre. Dopustite da u ovom kratkom obraćanju iznesem stav kluba HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u vezi ovog zakona. Uvažavajući činjenicu da nismo stručnjaci za ovu problematiku ili ne bar u toj mjeri da bi mogli držati predavanja drugima, potrudili smo se da pročitamo sve ovo što piše u zakonu i da onaj dio koji nam je potpuno razumljiv da u tom dijelu iznesemo svoje stavove. Međutim prije toga moram reći da stanje u hrvatskom gospodarstvu općenito po našem mišljenju je vrlo turbulentno, da ne kažem problematično i da se sada dogodilo nešto što kažu stručnjaci se moglo očekivati i što opet stručnjaci kažu drma temeljima Hrvatske države i hrvatskog gospodarstva. Danas smo ovdje slušali uglavnom tko je kriv za to. Ja ne želim o tome razgovarati tko je kriv i želim poći od pretpostavke da su svi koji su govorili danas ovdje, imaju plemenite namjere iako se da iščitati iz nekih izlaganja da su bile prisutne više tendencije koje su politikanske naravi ili ako hoćete političke naravi i to bi bilo dopustivo da nisam rekao ove prije dvije rečenice, tri, da se radi o, da su uzdrmani temelji hrvatske gospodarske suverenosti i da sve ovo što se događa prijeti nesagledivim posljedicama. To što se dogodilo u Agrokoru ne mogu tvrditi da znam koji je razlog tome. Je li u pitanju neznanje? Možda i to. Je li u pitanju nefunkcioniranje institucija? Ne znam možda je i to. Međutim, mene brine u ovom trenutku, odnosno mi u klubu razmišljamo na taj način je li u pitanju zakonodavni okvir, jesmo li svi odgovorni ili je pak u pitanju koncepcijska greška. Kada kažem koncepcijska greška je li moguće da sada ovim zakonom ili nekim drugim to, posljedice svega toga saniramo ali da nam se s obzirom na stanje u državi i na zakonodavstvo koje je takvo kakvo jeste to ponovi s nekim drugim poduzećem, sa nekom drugom kompanijom. Kada govorimo o koncepcijskoj greški onda prvenstveno mislim da još od Aristotelovih vremena u staroj Grčkoj su se filozofi bavili odnosom pojedinca i države, odnosno tržišta i države i da je to ostao središnji problem u mnogim ekonomijama svijeta i danas pogotovo u zapadnim i da imamo nevjerojatnu situaciju da su za određene ekonomske koncepcije dobili ljudi, neki stručnjaci Nobelove nagrade za ekonomiju za tu godinu pa bi za 3, 4 godine dobili neki drugi koji su imali potpuno suprotne stavove. Postavlja se pitanje iz čega to proizlazi. Proizlazi li to iz unisonog razmišljanja u jednom vremenu, u jednom trendu kada svi prihvatimo da je to jedino moguće rješenje i onda se svi ponašaju na način kako im to odgovara? Danas mi je stručnjak iz tog područja prof. Lovrinović, pričao, ispričao priču, ne samo priču nego mogućnost preveniranja takvih situacija u budućnosti na primjeru General motorsa koja mi je izgledala poprilično uvjerljivo. No, to je put za vrijeme koje dolazi iza nas. Koje dolazi nakon ovoga svega. Zabrinutost oporbe za male poduzetnike je po meni posve opravdana i dijeli njihovu zabrinutost. Međutim, u ovim ciljevima u ovom zakonu na jednom mjestu piše, s obzirom da je država dužna osigurati gospodarsku stabilnost i održivost javnih financija i poticati gospodarski napredak i socijalno blagostanje građana te gospodarski razvitak svih krajeva, gore navedeni ciljevi ukazuju se potpuno legitimni. U ostvarivanju stabilnog i održivog gospodarskog sustava i sustav javnih financija kao i osiguranje trajnog gospodarskog rada i sada zaštitu poduzetnika, posebno mikro, malih i srednjih te obrtnika i poljoprivrednih proizvođača u svojstvu dobavljača roba i usluga. Ako je to Vlada proklamirala u zakonu kao cilj onda se pitam kako tu postupiti. Kao što je pogrešno u ništa ne vjerovati pogrešno je i u sve vjerovati. Međutim, u ovom trenutku ja ne vidim bolje varijante osim podržati ovaj zakon, to je stav našeg kluba uz sve rezerve koje imamo s obzirom na ukupnu situaciju, ukupni mentalni sklop koji nas vodi kroz razumijevanje gospodarskih odnosa, na različite stavove i prvenstveno hitnost situacije u kojoj se nalazimo. I zbog toga ćemo mi ovaj zakon podržati. No, ono što je danas otvorilo dodatni problem to je silno nepovjerenje koje je evidentno u ovom Saboru, pa se često puta pitamo čiji je ovo Sabor. Je li ovo Sabor većine koja trenutačno je na vlasti ili je Sabor svih nas? I koliko mi sa tim podjelama u ovom Saboru djelujemo na podijeljenost javnosti kada je u pitanju ovaj zakon. Ispričat ću vam samo priču o indonezijskoj jednoj velikoj banci koja je napravila veliku nadstrešnicu pred ulazom u banku. U jednom trenutku počela je padat kiša i veliki broj ljudi sa ulice je došao i stao ispod te nadstrešnice. Tada su Indonežani to vidjeli, počeli se skupljat oko tih banaka, te banke i njezinih ekspozitura jer su mislili da je banka u problemima. Išli su dizat svoj novac. Banka je zaista postala u problemima. Ako mi ne vjerujemo ovdje jedni drugima da imamo dobre namjere kad je ovdje ga nema Orsat Miljanić govorio o svojim strahovima ja prihvaćam da je on, da ima zaista strahove. Zbog toga i ona danas rečenica premijera idemo zajedno poslati poruku da stojimo iza ovoga prvenstveno ima poruku zajedništva i povjerenja. Malom narodu kao što smo mi malobrojnom narodu u kojem su stvorene podjele nema budućnosti. Stalno ćemo biti jedni protiv drugih i ljudi koji nas gledaju ne znam tko je govorio, ja mislim Bačić je govorio kolega snaga riječi je neviđena, snaga riječi je takva da ima razorniji učinak negoli čak i zakon. Zbog toga dragi prijatelji ja vas molim bez obzira hoćete li podržati ovo ili ne pokušajmo sačuvati riječi koje dijele ponajprije nas. Pokušajmo razgovarati jedni s drugima pa makar i sa ove pozicije osobe koja vam se obraća ne vrijeđati jedan drugoga. Kad uvrijedimo jedan drugoga uvrijedili smo sami sebe. Možemo imati različite stavove i dobro je da ih imamo. Ako je 100 ljudi u jednoj dvorani i svih 100 misle isto, 99 je suvišno. Ali nemojmo se vrijeđati. Pokušajmo shvatiti da smo Sabor u Hrvatskoj državi i da su nam ciljevi isti. Izbrusimo najbolje. Ja sam uvjeren da ćemo u tom trenutku doći u situaciju da će netko iz opozicije prihvatiti objašnjenja pozicije, a oni iz pozicije da će prihvatiti nekad rješenja i iz opozicije. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi profesoru Goranu Dodigu na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Ivan Pernar, izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih pitati uvaženog kolegu Dodiga kako on misli da će ovaj zakon pomoći dobavljačima ako će sva roba koju oni su već isporučili koju Agrokor nije platio i sva ona koju će isporučiti u budućnosti sve do stupanja na snagu tog novog zakona neće moći biti prisilno naplaćena. Mi ćemo imati situaciju da će dug dobavljačima samo porasti i čak i da 15 mjeseci Agrokor uredno podmiruje obveze, nakon 15 mjeseci opet se nalazimo u situaciji da se te obveze ne mogu podmiriti. Znači, bankrot je neizbježan. I ono što sam ponovio. Vi sad imate da dug dolazi malo po malo. U situaciji o kakvoj govorimo u ovom zakonu ćemo imati situaciju da će se odjedanput taj rok do 15 mjeseci svi krediti i svi dugovi dobavljačima odjedanput srušit na Agrokor. I moje pitanje za vas je sljedeće. Kad prođe tih recimo 15 mjeseci što onda? Hoće li onda reći ah vrijeme je za stečaj, nema više smisla to branit ili ćete onda napravit novi zakon lex Agrokor verzija 2.0 ili 1,1 gdje ćete reći da se može ako Vlada procijeni produžit taj rok za još 15 mjeseci. Znači, zanima me da li mislite u nedogled to produžavati ili ovo po vama tih 15 mjeseci ono vrh, maksimum ovakvog stanja na tržištu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na replici. Odgovor uvaženi kolega Dodig, izvolite.
Kolega Pernar, da ja znam odgovor na ta pitanja vjerojatno bi mene bili angažirali a ne ovog gospodina Alvareza trećeg ili kako se zove. Dakle, odgovor na ta pitanja, aj mislim da ih ne zna nitko. Ali rekao sam vam kao što je pogrešno vjerovati u sve, tako je pogrešno i sumnjati u sve. Ja se nadam da ako, brzo će se vidit jel' to kreće u lošem ili dobrom smjeru. Zašto to ne možemo promijenit? To se može mijenjati. Evo dakle ja stojim na tim pozicijama. Ne tvrdim da će bit dobro, ali u ovom trenutku ne vidim boljeg rješenja. Ja ga ne vidim. A ako idem s pretpostavke da će sve bit loše unaprijed, onda je bolje da idemo kući. Ja sam optimist.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Dodigu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepa gospodin predsjedatelj. Ja sam pomno slušao izlaganje kolege Dodiga i zaista se slažem sa tim da moramo biti ozbiljni u ovom trenutku u ovome Hrvatskome saboru. Zaista meni smeta ta svijest u hrvatskoj javnosti, u medijima, mi se divimo Alvarezu III, Suarezu II to je smiješno. Mi smo ti u Hrvatskoj koji moramo rješavati svoje hrvatske probleme, tako moramo razmišljati. A ne došao nekakav čarobnjak pa ga hvali kako dobro komunicira s javnošću, a mi ostali smo kao glupi i loše komuniciramo s hrvatskom javnošću, to samo zna Alvarez III ili Suarez II, to je smiješno. Naravno, jer mora država intervenirati i da moramo biti spremni mora imati mehanizam za zaštitu održivosti poslovanja poduzeća sa takvim značajem koje mogu predstavljati sistemski rizik za hrvatsko gospodarstvo. Naravno, kako recimo rade Nijemci? Kada su počeli problemi sa bankama oni su sad na raspolaganje u tri godine 800 milijardi eura za svoje banke. znate koji je njihov proračun godišnji? 300 milijardi eura na razini savezne države, znači trostruko skoro za zaštitu svojih banaka. Hamburg, Beiersdorf prije 13 godina želi ući u američko poduzeće u Beiersdorf, što radi Hamburg? Ulazi u vlasništvo. Postaje dioničar svojim poduzećem da spriječe preuzimanje, to je svijest. Mi smo ti koji … hrvatske probleme. Sada ima šansu Alvarez III i možda Suarez II, ali nisam zbog toga sretan, ja sam kao Hrvat zbog toga posramljen da smo u toj situaciji. Nećemo se nabacivati s blatom zbog toga tko je za to kriv. Krive su hrvatske političke elite, to je tako, a naša je šansa naša odgovornost da to promijenimo mehanizmom prevencije i intervencije, to je naša odgovornost, … naša svijest. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miri Kovaču na replici. Odgovor uvaženi kolega Dodig. Izvolite.
Imam potrebu ovdje odgovoriti. Potpuno razumijem kolegu Kovača kada kaže da je posramljen. Trebali bi se mi svi sramiti činjenice da nam bez obzira na reference kuće iz koje dolazi Alvarez III i ne sumnjam u znanje i kompetencije tog čovjeka, bilo bi vrlo nepristojno s moje strane izražavati bilo sumnje, ali mi je isto tako jasno da smo mi mogli to rješavati sami. Međutim postavio sam i sam sebi pitanje, zašto se to dogodilo? Znate zašto se dogodilo kako ja tumačim to, upravo zbog ovog nepovjerenja u same sebe. Jer činjenica je da stalno mislimo da će nam neko drugi nešto riješiti i da stalno neko drugi će nam nešto bolje napraviti. U ovoj situaciji čak koliko god bilo to neprihvatljivo meni se čini taj potez mudrim i čini mi se da će taj potez kao što će slučaj Agrokor donijeti ponovno preispitivanje koncepta ovog stavljanja toliko toga na jednu kartu tako i tu činjenicu da shvatimo nakon Alvareza III da mi moramo sami riješiti ono što smo loše napravili. Ali u ovom trenutku Miro mislim da je to psihološki dobar potez jer više imam uvijek povjerenja u druge osim u sebe, ali da će doći vrijeme vrlo brzo da ćemo to promijeniti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Dodigu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Dodig, vi ste malo prije spomenuli koncepcijske greške, ja se u potpunosti s vama slažem da jesu koncepcijske greške ali nije to samo greška Agrokora koncepcijska, greška je općenito Hrvatske države u masu segmenata koje smo rješavali. Zašto je Agrokor došao u ovaj problem? pa valjda je imao veće prohtjeve od mogućnosti. Da li je moguće da je 2014. godine Agrokor, moguće je jel to je napravljeno, kupio Merkator za 540 milijuna eura, da li se tada nije vidjelo kako stoji ta tvrtka, s koliko raspolaže mogućnosti da uđe u takav jedan veliki projekat? Vjerojatno da su stručnjaci to pravi gledali to ne bi dozvolio Agrokoru i vjerojatno bi bio danas u jednom boljem položaju. Pa se pitam gdje su tu i sigurnosne službe koje prate situaciju na tržištu da nekog nisu upozorile pa čak i Vladu da vidi šta se to dešava. Međutim, mi se javljamo tada kada sve bude kraj, kada jednostavno dođe problem. I sam sam privrednik, znači ne možete nešto investirati što nemate, a posebno znamo i čujemo da je Agrokor uzimao kredite od 10%. Normalno i svako normalan koji bi imalo se razumije u ekonomiju i ekonomska kretanja shvatit će da je to nemoguće i da mora propasti, kada druge kompanije dobivaju po 0,1 ili 1%. Pa dajete molim vas kada ćemo se mi jednom naučiti pravilu da neke stvari mi ne možemo napraviti što drugi ljudi mogu. Ja sam evo neki dan bio u Zadru pa ljudi tamo u našoj vojnoj bazi nemaju kuhinju, a njih je 300. Pa ja kao privrednik bi njima za mjesec dana to riješio, oni to nisu riješili evo za 10, 15, 20 godina. Pa nije to pitanje samo Agrokora, pitanje je cjelokupnog odnosa ozbiljnosti prema Hrvatskoj državi i prema hrvatskom narodu, to je problem. Mi se neozbiljno ponašamo prema hrvatskom narodu i nezbiljno se ponašamo inače u institucijama u kojima radimo. Da li je to institucija državna pa čak i privatna nekakve koje se hoćemo uživati u luksuzu, a to nam ovo vrijeme nikad ne bi trebalo dozvoliti jel nismo se postavili. Nijemci koji su najbogatiji u Europi nisu luksuzan narod već su pristojan, kulturan i pokušaju čuvati na svakom segmentu gdje može, a mi se razbacujemo na sve moguće načine gdje god krenuli. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mišiću.
Ako ste me pozorno slušali ja sam i podržao ovaj zakon u ime kluba jer na ovaj način država odnosno Vlada ulazi u taj problem. Pustiti sve, apsolutnu slobodu tržištu da regulira sve odnose nigdje se nije pokazalo potpuno dostatnim i potpuno ispravnim. Dakle ima trenutaka kada država mora reći ja stojim iza svojih državljana, ja stojim iza projekata koji su bitni za državu. I zbog toga mislim da je dobro podržati ovaj zakon.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Dodigu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Željko Jovanović.
Predsjedniče. Kolega Dodig, vi ste puno govorili u svojoj raspravi o povjerenju. Naravno povjerenje je bitno, govorili ste o tome tko bi trebao rješavati probleme. Poznato je i to da ako postoji neki problem da ako isti ljudi koji su stvorili taj problem nastave raditi na isti način i razmišljajući na isti način taj problem nikada neće riješiti. Postoji jedna dilema koja se meni stalno javlja u glavi a evo upravo ste me vi potakli da to vas pitam. Dakle svi znamo što je stockhlomski sindrom. Pljačkaši su uletjeli u banku i tamo su zatočili ljude želeći sebi osigurati nešto što im ne pripada. Zar ne mislite da s ovim zakonom dobivamo hrvatsku inačicu stockhlomskog sindroma gdje će svi zaposleni, radnici, poljoprivrednici, dobavljači biti taoci pljačkaša, gazde, njegovih pobočnika, trojke Dalić, Plenković, Marić koji mu ovim zakonom osiguravaju da čini to što je radio i do sada. Što je osnov stockhlomskog sindroma? Dakle zatočenici, u ovom slučaju radnici, ovisni su o svojem gazdi, čak stvaraju emocionalnu vezu s njim a on to koristi bacajući im mrvice da bi preživjeli ali baš ga briga da li će do kraja ostati živi. Upravo to se pokušava učiniti sa ovim 12.-to mjesečnim periodom kroz ovakav zakon gdje eto dobivamo još nešto u Hrvatskoj što nitko u svijetu nije imao da nam građani postaju žrtve stockhlomskog sindroma kojeg je osmislio gazda i njegovi najbliži suradnici.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Jovanoviću na replici. Odgovor uvaženi kolega Dodig. Izvolite.
Razumijem vaše strahove ali ja ne mislim tako. Ja vjerujem da će Vlada donijeti rješenja i ne vidimo u ovom trenutku, koja će biti na korist svih državljana RH. I da smo mi tu da donosimo zakone, da ovaj zakon omogućava to a unaprijed vidjeti negativne posljedice ovog zakona, ja ih ne vidim. To je, rekao sam vam, kao što je pogrešno sve ne vjerovati, nas su obuzele takve sumnje i takvo nepovjerenje da ja vas razumijem. Ali ja želim ići sa pozicija, da može ići bolje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Dodigu na odgovoru. Sljedeći se za repliku javio uvaženi kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Dodig, vi ste u vašoj raspravi, gotovo, bar sam to ja tako shvatio, pozvali na jedinstvo i podršku u potpunosti premijeru i Vladi u rješenju koje oni predlažu i sa te strane isključili mogućnost da netko zbilja ne misli na način na koji misli premijer da se ovaj problem može riješiti a mi u opoziciji odnosno oporba mislimo da postoje druga rješenja i danas smo to vrlo jasno komunicirali. Čim mi nudimo druge stvari mi nudimo izmjene postojećih propisa koji će omogućiti da zaštite više radnike i male i srednje tvrtke i mislimo da se to može napraviti na drugi način. Ne sviđa mi se ultimativni stav, ne samo vas nego i premijera danas. Vi ste vidjeli danas jedno drugo lice premijera, dosta nervozno gdje je tražio od nas i prozivao oporbu za to da kritizira politikanstvo, … [[Govornik se ne razumije.]] demagoški a u biti on nosi tu odgovornost i očekuju podršku od svih. Mora postojati i elementarno povjerenje. Kada vas čovjek jednom prevari, kada govori evo primjerice kao ministar Marić, prije mjesec dana da je sve u redu jednostavno ne možete vjerovati, ne možete mu dati bjanko povjerenje ponovno. Znači postoje mnoge stvari koje i naši građani vide i za koje su oni uvjereni da ne štimaju. Evo probajte razgovarati s ljudima i vidjeti ćete 90% ljudi ne vjerujem ovoj situaciji ni Zdravku Mariću, ni Andreju Plenkoviću ni upravi Agrokora koja je bila do sada. I to je problem. Zašto tražite onda od nas da damo to povjerenje bjanko kada nas ni sami u to nisu uvjerili. Ono što mene zanima i najviše me muči je to da ljudi [[Upadica Jandroković: Kolega Maras, hvala.]] dobiju plaću i da dobavljači dobe svoj novac. Ja se ispričavam gospodine Jandroković, imate malo drugačiji stil nego kolega Brkić Milijan pa dok se naučimo nakon rasprave dvije onda ćemo vjerojatno biti točni. Hvala lijepo.
Evo dobro smo se razumjeli, od sada malo stroža pravila. Odgovor na repliku.
Kolega Maras, ne pozivam apsolutno na jedinstvo, niti sam na bilo koji način vam spočitnuo i spočitavao da iznosite svoje mišljenje i stavove, ali objektivno mislim, čini mi se da je objektivno da razgovarati o ministru Mariću u ovom trenutku i zbog toga dovoditi zakon u pitanje nije, meni se ne čini opravdanim. Da vi postavite povjerenje ministru Mariću izvan ovoga a koje može biti u vezi s ovim, to je druga stvar. Mi ovdje donosimo zakon koji će se odnositi na nešto drugo a ne na ministra Marića. Na funkcioniranje Vlade, na bilo što. Dakle, zakon je jedno a vaše primjedbe na ministra Marića imate pravo ali ne u kontekstu ovoga. Evo to je jedino što ja ne mislim da je dobro. Ja tako ne bih postupio ali vi imate pravo kako hoćete.
Hvala. I replika zadnja, uvaženi kolega Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U ovoj bitno mirnoj atmosferi nego što je to bilo prije nekoliko sati možemo i ovako osvrnut se na neke ključne stvari koje mi se čine od značenja, a nisu dovoljno danas spominjane. Govoriti tko je krvi, ovo, ono, ulaziti dugo u povijest. Dobro je, povijest uvijek nas nešto nauči ali puno je važnije u ovom trenutku kako spasit ljude, radnike koji tamo rade, kako spasit dobavljače i to je ta ključna teza koja se danas pojavljuje. E sad kad ulazite u strukturu problema, onda vidite zapravo da se na vjerovničkoj strani javljaju banke koje je kolega Mišić malo prije spomenuo koje su tom istom Agrokoru odobravale kredite po 7, 8, 10%. Dakle, dug za kamate u prošloj godini je bio 2 i pol milijarde kuna što je 10% od ukupnog zaduženja Agrokora, 10%. Prema tome, da su to bile nekakve normalne kamate, pa i malo više nego u Austriji, Sloveniji ili ne znam našem susjedstvu još uvijek bi ostalo milijarda i pol do dvije milijarde kuna koje bi išle dobavljačima. I tu treba tražit rješenje. Zašto to govorim? Pa ljudima koji će voditi ovu priču u nastavku, u vremenu koje je ispred nas bez pritiska na banke u smislu reprograma kredita i novih kamata na iste te kredite nema spasa za Agrokor. To treba biti svima jasno. Prema tome, najčešće je kao i u puno drugih situacija kod nas ovdje, pa i u okruženju banke izazivaju probleme, a banke su na žalost i najznačajniji dio rješenja i to moramo imati na umu. Prema tome, uz sve druge probleme koji su danas ovdje spomenuti, ja to držim da je ključno jer banke su preko 50% vrijednosti ukupnoga duga uz velike dobavljače oni su preko 2/3 Vjerovničkog vijeća ili ne znam onog šireg tijela koje će se oblikovati i oni će odlučivati o sudbini Agrokora. To treba imat na umu.
Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Grčić, ja ne znam jeste vi zaista replicirali ili ste iznosili svoje mišljenje. Meni je drago da smo stvorili ovakvu atmosferu da možemo razgovarati. Henry Ford je svojevremeno rekao da kad bi ljudi znali kako funkcionira financijski sustav da bi sutra imali revoluciju, znate. Pitanje banaka je apsolutno pitanje koje se mora otvoriti. Međutim, ova Vlada zaista nije ni malo kriva zbog te situacije u kojoj se nalazi. I odbijati u kontekstu ovog zakona bilo kakvo povjerenje Vladi to mi se čini neprihvatljivo. A da moramo otvorit pitanje banaka, financijskih tokova i svega što se događa u tom dijelu u Hrvatskoj državi to je apsolutno točno. Vi šta kažete da, ja se također ne mogu načuditi Kaufland i Lidl financira njemačka banka sa 1% kamata, a Todorić uzima kamate i do 10%. Pa nema šansi da bude dobar i da preživi to. Samo je li to pitanje njega ili je to pitanje jedne sistemske greške o tome se radi, ništa drugo. Ali kažem, nije za to stanje kriva ova Vlada.
Hvala lijepa. Prelazimo na novu raspravu, to je Klub zastupnika Promijenimo Hrvatsku i uvaženi kolega Ivan Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Gdje su sada oni ekonomisti, ekonomski analitičari koji su nas proteklih godina uvjeravali da sve u ovoj zemlji treba privatizirati kao što malo prije reče i uvaženi doktor Dodig, koji su govorili da je tržište jedini pravi sudac, idealan sustav u kojem funkcionira gospodarstvo. A danas upravo jedna privatna kompanija ima, zadala je najveće boljke nego skoro sva javna poduzeća u Hrvatskoj zajedno. Volio bih vidjeti pa i potpredsjednicu Vlade koja zastupa upravo takav stav. Svi su sve znali, nitko nije ništa učinio. I zato profesore Dodig cijenim vaše mišljenje. Riječi su s jedne strane melem, s druge strane sablja koja reže, ali morat ću izgovorit neke stvari koje se neće dopasti, ali i neke stvari koje javnost nikad nije čula. Tko će osigurati kredit za likvidnost u narednih desetak dana, a time plaće za Uskrs i da radnici budu zaštićeni? To je ključno pitanje i to je pitanje intervencionizma. Govorim već 15 godina da će ovu zemlju uništiti ovakav monetarno-kreditni sustav, lihvarske kamate i drago mi je danas čuti da sve više podrške u ovom Saboru ima o tom razmišljanju i moram otvorit to pitanje. Ekspertni tim stranke Promijenimo Hrvatsku koju čine vrhunski pravnici i ekonomisti danima prate ovaj slučaj Agrokor, nove okolnosti, scenarije razrađujemo. Imam određene prijedloge rješenja, međutim nisam siguran da ih može, da ima hrabrosti da se provedu. Jer ova situacija traži državničke odluke, a ne udžbenička rješenja koja ne postoje. Prema Zakonu o postupku izvanredne uprave Ministarstvo gospodarstva imenuje izvanrednog povjerenika, tako piše u članku 10. i Nadzorno tijelo u članku 14. Jel' tako? Ovo prijedlogu zakona o izvanrednoj upravi, a istodobno izvanredni povjerenik izvješćuje o svom radu ministarstvo, a ne Sabor. I vidite, sve ovo zamislite se radi kao rezultat izvanrednih okolnosti, a o rezultatima povjerenika i nadzornog tijela Sabora, Sabor ne smije maltene ništa znati. Pa zašto? O čemu mi raspravljamo? Znači nećemo imati povratne informacije, a traži se od nas legitimitet da podržimo ovaj zakon. Dakle, ja navodim argument. Drugo u postupku pokretanja izvanredne uprave, a to su članci od 19. do 23. nema tehnički razrađene tzv. primopredaje te dužnosti između dužnika, to je Agrokor i povjerenika o kojemu govorimo. A to je čini se najvažniji detalj na kojem dužnik uvijek može zatražiti zaštitu kod Ustavnog suda jer način stjecanja i otpuštanja prava upravljanja nije ovdje opisan. A kao što se zna vrag je u detaljima. Sabor ne bi smio dati nikakvu suglasnost dok nema pravu sliku stvari. Hoćemo istinu o Agrokoru. Ponavljam, hoćemo istinu o Agrokoru. Nama ne treba revizija koja će tri mjeseca praviti izvještaj da mi znamo sve, pa to top menadžment u Agrokoru u 24 sata može na zahtjev Vlade predočiti da se znaju ključne konture o čemu se radi. O političkom oportunizmu i voluntarizmu u primjeni zakona baš u slučaju Agrokora, ništa bolje ne govori nego slučaj Belja koji ću sada opisati, koji nije opisan. Podsjećam vas da je bivša Uprava HANFA-e još 2011. godine donijela rješenje o obveznoj ponudi za preuzimanje Belja po kojoj Agrokor trebao postupiti. Ali kao što znate u slučaj se taj promptno uključio Ustavni sud odmah koji je naložio Upravnom sudu da donese rješenje. A Upravni sud je 2012. godine jer se promijenila sada nova uprava u HANFA-i naložio HANFA-i vrati slučaj radi ponovnog odlučivanja. I što se dogodilo? Nakon silne medijske hajke na staru upravu i njenog tadašnjeg ravnatelja doktora Antu Samodola, novo upravno vijeće zamislite zaključkom obustavlja postupak utvrđivanja obveze Agrokora i zaključuje da nije bilo obveze za preuzimanje. E sada vi vidite da ja ustvari jesam i nisam ništa rekao. Ali o čemu se radi? kako je to učinjeno, kolegice i kolege? Na osnovu svjedočenja dvaju svjedoka iz Hrvatskog fonda za privatizaciju koji su tobože posvjedočili da su kod prodaje RH i Agrokor djelovali zajedno, ponavljam da su RH i Agrokor djelovali zajedno pa u tom slučaju kažu nije bilo obveze preuzimanja. Drugim riječima, RH je prodala Belje Agrokoru i ostala s njim partner zajedno s par postotaka, zamislite. Tada je Agrokor morao platiti na temelju javne ponude oko 800 milijuna kuna za preuzimanje Belja. Ustavni sud je u obrazloženju pismenom napisao da bi to ugrozilo takav iznos, stratešku kompaniju kao što je Agrokor. Gospodo, a danas kada duguje tridesetak milijardi to nije strateški problem za ovu zemlju i ovaj Agrokor. I zbog toga je ovaj čovjek protjeran doktor Ante Samodol jer je štitio poredak, HANAF-u i štitio je sustav, takve se ljude proganja, to je istina. O čemu se još radi kada govorimo o Belju? Zamislite da je Agrokor tada morao platiti 800 milijuna kuna, ne bi imao novaca i ne bi se usudio ići u kupnju Mercatora. Da nije kupljen Mercator ne bi bilo ovog problema i mi danas ne bi ovdje sjedili možda do pola noći raspravljali, eto vidite. Dakle, ponavljam, da je tada napravljeno što je trebalo ne bi Agrokor bio u tom slučaju, a ne bi ni mi imali o čemu raspravljati. Ukazujem u nastavku na nekoliko pitanja i činjenica o kojima bi DORH morao povesti računa. I samo da kažem da je u tom ispitivanju odnosa između RH i Agrokora po pitanju Belja, ova dva svjedoka koja su svjedočila i rekli da na tom pitanju, da na pitanju Belja da je zajedno rade i RH i Agrokor da je jedan od svjedoka u Hrvatskom fondu za privatizaciju, a u ime države bio je i doktor Andrija Hebrang. Prema tome, kada preskočim ovo pitanje Belja dakle da dugo ne razglabam, postavlja se pitanje jeli još uvijek i danas Belje i RH su zajednički, ajmo tako reći zajedničari udjeličari u vlasništvu Belja. Nitko se do danas nije o tome očitovao, o tome nije izvijestila ni Zagrebačka burza pa prema tome investitori su dovedeni u zabludu jer im nisu prezentirane prave informacije. Znači ako Agrokor i RH više nisu u zajedničkom djelovanju, zašto to nije objavljeno? Pa prema tome, tražim od DORH-a da ispita sve sudionike u donošenju takvih odluka i utvrdi štetu koja je nastala RH. Sljedeća stvar, konačno kada je riječ o Zakonu o faktoringu o kojem sam govorio prošle godine, sada je došlo do vrijeme da kažem pravu istinu. Vi se sjećate da u povijesti Hrvatske države sa nijednim zakonom se nije toliko odugovlačilo u primjeni kao Zakonom o faktoringu. Njegova primjena se čekala dvije i pol godine. Podsjećam vas kako je SDP-ova vlada donijela Zakon o faktoringu u srpnju 2014. s rokom prilagodbe od godinu dana, a onda ga uredbom ista SDP-ova vlada prolongirala do 31.3.2016. Dodatno, HDZ-ova vlada isti zakon prolongirala do 1.1.2017. sada svi znamo zašto. Ja ne znam da li vi znate zašto, sada ću vam reći jer upravo u tom Zakonu o faktoringu stajala je odredba da se mogu eskontirati samo one mjenice koje su proizašle iz robno novčanog odnosa ili nakon stvarne isporuke roba i usluga, što bi mi rekli koji imaju pokrića. Prema tome, dvije i pol godine se odugovlačilo s tim zakonom jer se očito znalo da nemaju. A kada mjenica nema pokriće u robno novčanim znači stvarnim isporukama roba i u sluga, onda to nije ništa drugo nego upad u monetarni sustav RH. Zato stranka Promijenimo Hrvatsku koliko god bila gorka i teška istina, mi nećemo ozdraviti kao država i narod dok ne saznamo istinu jer samo kada saznamo istinu možemo na temelju toga tražiti prava rješenja, možemo imati povjerenja u ljude, institucije jer se na ovim primjerima, vidite ova dva primjera, vidi sva trulost sustava koji je do sada bilo, vide se incestuozne veze pa prema tome to nije … [[Govornik se ne razumije.]] Zato stranka Promijenimo Hrvatsku traži formiranje Istražnog povjerenstva da svi odgovore na ova pitanje institucija koje su dakle povezane sa ovim. Od ovih slučajeva koje sam objasnio do upada u monetarni sustav. Zamislite HNB jučer izjavljuje da su svi sve znali ali nitko ništa nije činio. Pa molim vas, kada institucija jedna takva nešto kaže pa što može običan građanin učiniti? Zašto je HNB šutio i nije zaustavio zaduživanja Agrokora? Zašto je dopustio emitiranje mjenica bez pokrića? I još jedna stvar na koju treba podsjetiti. U ovim sati u ova dva dana dešava se nešto drugo, na skrbničkim računima prije svega Podravske banke obavlja se premještanje dionica od jednog vlasnika ka drugom vlasniku, netko je spomenuo danas ovdje. O čemu se gospodo radi? Pa radi se o tome da netko je očito davao kredite ili sudjelovao, isporučivao robu i tražio je zalog u dionicama možda Belja, Vupika itd., i sada pošto ne može platiti ta ista firma on povlači dionice i postaje dakle, povećava količinu, postotak dionica i vlasništva u pojedinim firmama u sastavu Agrokora. Tražim u ime stranke Promijenimo Hrvatsku da HANFA hitno izvijesti jesu li to povezane osobe, da li se radi o kumuliranju dionica, ako je taj postotak prešao određenu mjeru da se objavi javna ponuda za preuzimanje. Ovdje u ovoj zemlji je zaista jedan kako bih rekao raspašolj. Ako smo ovdje izabrani da neke stvari promijenimo onda napravimo te promjene. Nije dovoljno da rigamo samo ovdje bijes iako ne možemo bez emocija govoriti. Nažalost tako je. Međutim, moramo ovdje naći prava rješenja. Što su prava rješenje, o rješenjima se ne govori. Povjerenik, dakle čovjek o kojem se danas priča on je ustvari savjetnik, biti će povjerenik jedino ako ga imenuje sud na prijedlog Vlade, ali znate što? On ne može utjecati na menadžment kompanija koje su u sastavu Agrokora. Prema tome opet imamo problem. Pa što će biti ako se mali dobavljači ne slože sa ovim planom? Ne može im nitko narediti, mogu tražiti stečaj. Prema tome puno ima problema i ako ne dođe do tog rješenja prvi će na udaru biti obiteljska poljoprivredna gospodarstva njih oko 70 tisuća potencijalno će ostati bez novaca. Aktiviranje mjenica koje ne može isplatiti sustav Agrokor prelazi na dobavljače i imamo jednostavno paralizu sustava. Rješenje postoji. Njega su primjenjivale i druge zemlje, evo od 2008., 2009. godine. U njega se mora uključiti, znači ovo nije rješenje. Umjesto ovog zakona trebalo je samo 3, 4 nova članka u Stečajni zakon napraviti da se on ubrza, da se onoj banci ili kreditoru koji sada da kredit za likvidnost značajan da mu se da pravo prvenstva točno u zakonu, naplate i da se na tri mjeseca uvede moratorij da nitko ne smije, znači imati potraživanja i da ne može imati. To su poznate stvari u svijetu. Dakle mi ne trebamo smišljati toplu vodu. Međutim, mi ne priznajemo u ovoj zemlji kompetencije, mi se ponašamo kao mala djeca, dolazi ovaj stranac kao da je došao u selo netko, u malo selo netko iz Zagreba pa ga hoće svi vidjeti šta, kako izgleda itd.. Kao kada smo se učili o tome što su dionice i trgovanja na burzama. Gospodo ovo je ozbiljan problem, ali postoje rješenja. Ja ne sumnjam da će ovaj zakon biti izglasan jer većina postoji, mi ga nećemo podržati upravo iz razloga jer favorizira jednu kompaniju. Dakle naveo sam argumente zašto ga nećemo podržati, ja ga neću podržati, ne zbog toga što mi nije simpatična ova ili ona stranka nego što mislim da ima bolje rješenje a za pravo rješenje stojimo na raspolaganju ukoliko ima hrabrosti i političke volje da se to usvoji. Hvala.
Hvala i vama. Imamo 6 replika. Prva je replika uvaženi kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče. Profesore Lovrinović, pa imam jedno pitanje za vas, možete li usporediti način na koji je Arokor podmirivao svoje obveze, odnosno tako što se zaduživao na sve strane. Odnosno Agrokor je dospjele kredite vraćao na način da je uzimao nove kredite, to ono dug na dug, kamata na kamatu s jedne strane. A s druge strane država odnosno Agrokor je kasnio sa plaćanjem dobavljačima. Znači država radi istu stvar. Država također znači kredite stare ne vraća nego uzima nove, isto kamata na kamatu, dug na dug i isto tako dobavljačima, npr. lijekova kasni sa plaćanjem. Ima li u biti ijednog, ijedne razlike između načina na koji je kao izvršni direktor ministar Marić upravljao Agrokorom i načina na koji, koje znamo kamo … [[Govornik se ne razumije.]] Agrokor i načina na koji trenutno ministar Marić upravlja državnim financijama? Da li je to identičan model? Znači krediti i obveznice s jedne strane dug na dug i s druge strane dug, razvlačenje sa podmirivanjem potraživanja dobavljačima itd.? To me zanima, hvala.
Odgovor na repliku.
Evo zastupniče Pernar, vrlo kratko. Ako se netko zaduži uz 10% kao što se zaduživao Agrokor, realno ne može vraćati kredite uredno, njemu ostaje samo jedna varijanta, a to je da iscrpljuje svoje dobavljače. Jer ako on recimo uz 0% dakle i to mjesec, dva, tri, možda šest mjeseci sad govorim hipotetski, prema tome morao se negdje besplatno uz 0% kreditirati, a to je od dobavljača da bi dobio zrak prodajući njihovu robu da bi uspio stići otplaćivati kredite od 10%. Međutim, ta trka je unaprijed izgubljena. Ali ti dobavljači dok su čekali dva, tri mjeseca ili više oni su se morali sami zaduživati kod banaka uz vrlo visoke kamatne stope. I ponavljam ovdje, a to je ono što vi ponekad govorite, da ne može preživjeti u ovoj zemlji ni jedan pravni subjekt uz ovakav jedan sustav, lihvarski sustav, financijski koji jednostavno poznat odavno u ekonomiji. Ako je vama kamatna stopa viša od stope rasta BDP-a pa ne možete, nema šanse ili stope rasta dobiti poduzeća. To je izgubljena bitka i takvi se dugovi ne mogu otplatiti iznad neke granice. Ovdje dakle imamo sistemski problem. O ovome sam zato govorio da treba se održati plenarna sjednica Sabora da moramo mijenjati deformirani monetarno-kreditni sustav u Hrvatskoj jer ovdje nema kruha. Do jučer je i Agrokor mislio da će preživjeti ovakav sustav, međutim i on je pao na koljenja. Sljedeći će biti i neki drugi, pa i sama država. Ne govorim katastrofično, ali vas podsjećam da 15 godina govorim o ovome i došli smo do toga. Poštovana gospodo krajnji je čas da se otrijeznimo.
Hvala. Replika broj dva, uvaženi kolega Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolega Lovrinović, vi ste u vašoj raspravi gotovo pa identično govorili u smislu rješenja ono šta cijeli dan govori ovdje i Klub zastupnika SDP-a da rješenje možemo naći i da ono postoji i da ne treba dugo ga tražiti niti izmišljati toplu vodu. I to je ono šta mi želimo, a HDZ-ova Vlada očito to ne želi. Ona želi državni intervencionizam upravljati sa ovim dugom, staviti direktora unutra i na kraju izigrati one koji su najslabiji na tržištu. I ja sada ovdje moram reći, a gledaju nas ljudi još uvijek u prijenosu da nisam zadovoljan niti odnosom, niti ozbiljnošću kojom se premijer postavio prema ovom zakonu. U ovim trenucima premijer u hrvatskoj Vladi čeka Alvareza III. Znači on ovdje ne razgovara sa predstavnicima naroda, sa ljudima koji donose zakon, ne sluša argumente nego čeka Alvareza III. To su evo zadnje informacije iz hrvatske Vlade. I ja postavljam još jedno pitanje. Tko sada upravlja kompanijom? Danas smo vidjeli određene izmjene na čelnim mjestima u Agrokoru. Ako je Alvarez III jučer sletio navečer, pa nije moguće da je već upoznao se toliko sa situacijom i ljudima da je već danas napravio određene izmjene. Da li možda premijer Plenković već sada prakticira dok mi još ovdje u Hrvatskom saboru nismo ni donijeli ovaj zakon i dogovara sa Alvarezom III određene promjene u Agrokoru, da li upravlja kompanijom, da li na taj način pokazuje kako država intervenira ili ne mene to zanima. I zato pozivam [[Upadica Jandroković: Hvala.]] da nam se premijer Plenković vrati, da ga pitamo ta pitanja, a ne da razgovara sada sa Alvarezom III. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Molim samo da se držimo vremena. Izvolite.
Pa evo uvaženi kolega Maras je u stvari više komentirao, nije bilo nekih posebnih replika. Pa ima neke sličnosti u našim prijedlozima, jer zastupamo vraćanje Stečajnom zakonu i njegovom poboljšanju u dvije, tri, ključne stvari i to je zajedničko. I mislim da svugdje to tako funkcionira. Kada je Amerika spašavala, američka Vlada General motors onda nije izmišljala novi zakon, nego je aktivirala članak 11. Zakona o bankrotu koji upravo kaže da tri mjeseca se nitko ne naplaćuje od dužnika, daje se jedan mir da se osmisli stečajni plan, odnosno program restrukturiranja. I nakon toga, dakle slijedi restrukturiranje. Prodaja možda neke od dijela imovine, pojedinih kompanija u stvari dokapitalizacija, pretvaranje, potraživanje u dug itd. Znači sve poznate tehnike restrukturiranja. To će uslijediti ovdje. Međutim, pod kakvom kontrolom, na koji način to mi ne znamo. Zato ja o ovom zakonu govorim tako. Meni bi bilo draže ono što ste vi mogli napraviti, dakle moram to reći žao mi je, da ste donijeli pravu odluku i da se prisililo, dakle Agrokor da pokrene javnu, da se pokrene javna ponuda za Belje, da se to napravilo kao što sam objasnio mi danas ne bi bili u ovoj situaciji. No, potražimo rješenje. Rješenje nije ovaj zakon, nego gdje je novac? Tko će dat novac da se spašava Agrokor gospodo? Imamo to rješenje, neću ga danas iznositi.
Hvala. Treća replika uvaženi kolega Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Profesore Lovrinović, hajde molim vas objasnite mi kako je moguće da je Agrokor upao u monetarni sustav Republike Hrvatske? Kako to izgleda i zašto Narodna banka nije intervenirala na taj slučaj? Da li je to moguće i baš me zanima kako je to izgledalo kada je to narušeno. Hvala.
Hvala kolega Mišić. Pa to izgleda ovako. Naoko jedno možda školsko pitanje, ali ovdje je riječ o ozbiljnom problemu. Procjenjuje se da takvih mjenica ima između šest do deset milijardi kuna, ja bi volio da dobijem službene podatke, ja govorim o procjenama. Kako izgleda, što je mjenica ustvari? Ona je već odavno skoro protjerana iz upotrebe. Ona zemlja u kojoj ljudi rado primaju mjenice to znači da funkcionira pravosuđe i da je ta zemlja u dobro situaciji, gdje ljudi nerado primaju ili odbijaju mjenice, znači da je ta zemlja u neredu. A što se može desiti najčešće? Najčešće se može desiti da pravne osobe izdaju, emitiraju mjenice koje nemaju pokriće. Što znači mjenica s pokrićem? Ako ja kupujem, proizvodim automobile pa mi treba 400 pari guma da bi montirao i prodao automobile, a nemam novca na žiroračunu, ja ću dobavljaču guma isporučiti mjenicu na tri mjeseca i obvezujem se da ću platiti 90. dan sa novcem, sa žiroračuna. Mjenica je instrument prometa, a nije instrument plaćanja, ona je instrument osiguranja i instrument prometa. I vi pogledajte ovih dana i danas da pojedini ugledni pravnici, čak i akademici tvrde da je mjenica instrument plaćanja i da se može emitirati bez pokrića, molim vas. Pa to je skandalozno. Dakle, ako ste emitirali mjenicu i prodali ste ove gume kao što sam rekao, vi ste za 90 dana dužni taj novac od prodaje guma uplatiti onome tko je isporučio. A ako nije bilo guma i realnog odnosa transakcije, a izdao je neko mjenicu, e onda je ta mjenica bez pokrića. Zato je to upad u monetarni sustav to je par excellence odgovornost HNB-a koja nikada ni za šta u ovoj zemlji u zadnjih 15, 20 godina nije odgovarala i zato smo gospodo u problemima.
Hvala lijepa. Iduća replika uvaženi kolega Hajdaš Dončić.
… potpredsjedniče Sabora. Dakle mogu se složiti s vama kolega Lovrinoviću da je Agrokor jedna … ili kvazi banka, to je kvazi banka i da se dogodio jedan klasičan … ili dobavljača da onaj koji je prvi istrčao spašavao si je svoja potraživanja. No, da li vi znate da je recimo izloženost hrvatskih mirovinskih fondova, dakle naših fondova koje vjerujem ovdje većina ljudi ima u drugom stupu, samo recimo prema Ledu 26%, 26% da su izloženi, koliko je zapravo gubitak mirovina i kako se nažalost našu ostvaruju neki najcrnji scenariji. I sada da još ovaj zakon bude i prihvatljiv, što nama u SDP-u nije, ja ću vas moliti da prokomentirate nešto što možda niste u svom izlaganju, pazite ovo, izvanredni povjerenik može imati zamjenike, ne piše ni koliko. Tko ih imenuje? Na prijedlog Vlade. Koji su uvjeti za izvanrednog povjerenika ili za zamjenike? Da li negdje piše u prijedlogu ovog zakona da oni recimo, što bi meni bilo normalno, ne mogu biti zaposlenici ministarstva, ne mogu biti bivši državni dužnosnici, ne mogu biti povezani sa bilo kojim ovisnim društvima, dakle to u ovom zakonu ne piše. Pa idemo vidjet dalje, sastav vjerovničkog vijeća, utvrđuje sud na prijedlog izvanrednog povjerenika pri čemu broj članova mora biti neparan. Niti koliko, niti su propisani kriteriji izbora, niti ono što je najgore nije propisano kako će se zaštiti mali dobavljači. Stoga samo nadopuna vašeg prijedloga, dakle ako se radi ugovor o mirovanju ili smrzavanju pa ajmo onda smrznut i obveze malih dobavljača prema Poreznoj upravi, pa onda ima i država instrument da bude aktivna u vjerovničkom vijeću. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Dončić. Ima elemenata da bi to mogli čak po pitanju mjenica u ovom slučaju zvati i neka kvazi banka jer emisija mjenica, a posebno bez pokrića, mjenica igra jednu vrlo važnu funkciju novca, a to je funkcija prometa, ne funkcija plaćanja jer se mjenica na kraju mora isplatiti u novcu. Prema tome, ona je time praktično preuzela takvu ulogu. A ako vi i ja otisnemo fotokopiju novčanice u nekom podrumu, nas će zatvoriti, možda tisuću kuna ili 10 tisuća kuna. Ovdje ako je netko emitirao milijarde, očito to više nije njegov problem ustvari to je nešto drugo. Zašto se, to je ponavljam par excellence, pitanje odgovornosti HNB-a ali vidimo da je to država u državi i koliko još treba biti ovakvih katastrofa pored 330 tisuća blokiranih, pored ovršeni, pored ove nelikvidnosti, pored sada ovih lihvarskih kamata da neko postavi konačno pitanje i kaže idemo promijeniti taj jedan deformiran i monetarno kreditni sustav. A kada govorite o kompetencijama ljudi koji će biti u ovim tijelima, ponovio bi ono što sam rekao, ako država, Vlada i svi oni koji podrže to, daju ovlasti što da se radi što se bude radilo, a ne bude napravljena primopredaja ne budu kvalificirani ljudi, svi sudionici u tom procesu mogu na kraju tražiti, po mom mišljenju nisam pravnik ali to je logično, tužiti državu jer su naprosto dovedeni u određeni neravnopravni položaj. A kada govorite o malim dobavljačima, svi su oni morali platiti unaprijed PDV na isporučenu robu sustavu Agrokora. Pa gledajte molim vas i PDV i kašnjenje u plaćanju pa to ne može niko preživiti.
Hvala lijepa. Peta replika, uvaženi kolega Bulj.
Zastupniče Lovrinović, od vas vjerodostojno zastupate svoju tezu i naravno da imate pravo braniti, međutim i pogodili ste dvije vrlo bitne teme kada je Agrokor počeo propadati naravno da je došao do vlasništva kako je došao, naravno da tajne službe i ostale institucije nisu nadzirale ono što se ne smije dogoditi, da jedan čovjek drži cijeli gospodarski sustav. Ali kada ste spominjali Mercator to je bilo 26.6. 2014. i tadašnji premijer Zoran Milanović je izjavio, dobra stvar za Hrvatsku iz Belgije. Mogu i citirati izjavu, tada je i počela propast Agrokora kako ste i kazali, mogu citirati izjavu gospodina Milanovića, vidim da njegovi ministri, tj. sadašnji podrepi gospodina Todorića koji su šutke dopustili da se Merkator kupi na taj način kaže ovako. Mislim da je to dobra stvar za Hrvatsku i širenje hrvatske proizvodnje, svi ćemo od toga imati koristi kazao je premijer Milanović o prodaji Merkatora Agrokoru, izvijestila je Vlada na svojim internetskim stranicama 2014. godine. Volim ljude koji su vjerodostojni i koji govore kao što vi govorite. HNB također zamjenik guvernera kaže da je kao laik da je crvena lampica uvijek svjetlila ne te kredite koji su bili u kamatama 10% puno veći nego u drugima. I sada se postavlja pitanje što uopće radi više taj guverner, kome je on služio, kao laiku vas pitam. I čemu njegova izjava danas ova. Sada gaze Todorića, gazdu svoga, kada je kleknuo. Šta rade te institucije? I vrijeme je da odu. Hvala.
Odgovor na repliku.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Kolega Bulj, pa ovako da počnemo otraga, što radi vice guverner i je li crvena lampica očito je ona bila za neke zelena, pa radi što hoćeš a za druge crvena. Ali evo ovo je jedan dodatni razlog da ubrzate kao MOST ovo donošenje Zakona o Izmjenama zakona o HNB-u. Prema tome, da smo to imali prije, ajmo to ubrzati zaista da donesemo. A što se tiče ovoga kupovine Merkatora, pa znate što? Svaka politička elita, garnitura voli se kititi s time kada neka firma, posebno kupi neku firmu u inozemstvu. Znate to doživljava i kao svoj vlastiti uspjeh, uspjeh zemlje. I u tom smislu ako je sve to kako treba onda je O.K. Međutim, ako se zadužuje i ako se ne zna pravo stanje stvari onda ispada da je loše. Ali pogledajte nešto drugo kome nitko ne govori. Od koga najviše potražuje, tko najviše duguje, potražuje od Agrokora, što se tiče vanjskog duga? To su dvije ruske banke. Kako će one sada dati novi kredit npr. za likvidnost da bi spasile milijardu i pol dolara, eura obje banke ovdje. One nisu u prvom redu hipoteka, naplata znači na imovinu koju ima Agrokor jer su se i domaće banke, neki dobavljači upisali i to je ta nevolja. Pa zašto nije jednostavno rečeno, O.K, dajte vi ruske banke ili druge, dajte 2, 3 milijarde kredita za likvidnost. I što? Pa uđite u prvi red naplate jer to će odgovarati svima. Ako zna, ako govorimo da kapital nema nacije, granice, pa neka i drugi ponude. Ali ovdje se svi skrivaju iza nečega. Pa gospodo ovdje treba otvoreno pričati, radnici od nas očekuju rješenja, dobavljači a ne da se mi skrivački igramo tko će kome nešto uzeti koji ….
Hvala. Replika br. 6. uvažena kolegica Božica Makar.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa kolega Lovrinović slažem se s vama da imamo stečajni zakon koji se primjenjuje na sve gospodarstvenike u problemima i kojega je trebalo dopuniti s nekoliko članaka a ne donositi novi zakon. Međutim, sada kada već imamo tu, taj prijedlog zakona, normalno je da o njemu i raspravljamo. I vi ste se osvrnuli rekavši da imate daleko kvalitetniji prijedlog načina rješavanja pitanja vjerovnika. I to je ono što mene posebno zanima. Kod vjerovnika, zapravo dobavljača i to onih obrtnika i malih OPG-ova, odnosno svih OPG-ova. Na sreću ne trebaju platiti PDV odmah po fakturiranju nego ga ipak plaćaju kada se njima taj račun naplati ali oni imaju ugovorene rokove plaćanja od 180 dana za isporuku Agrokoru, odnosno Konzumu. Ni taj rok se ne poštuje nego je to daleko, daleko više. U ovoj situaciji kada oni moraju sada izfinancirati sjetvu, kada moraju ulagati, sada tako će ići i još i ovaj dio, odnosno da se uopće ne plaća. Ne znam jednostavno kako će preživjeti jer i kod isplate poticaja ako postoje bilo kakve obaveze prema državi jednostavno agencija za plaćanje u poljoprivredi jednostavno pošalje preknjiženje i taj OPG-ovac, poljoprivrednik naš ne dobije ništa jer on mora uredno podmirivati sve svoje obaveze. Sada kada još ide i ova situacija da uopće ne dobije zanima me kakvo je vaše mišljenje, kako će oni uopće preživjeti, je li imate vi možda neko konkretno rješenje? Hvala.
Hvala.
Uvažena kolegice hvala na pitanju. Zaista ste dotaknuli onaj najosjetljiviji dio, segment u ovoj krizi Agrokora, to su mali dobavljači. Vi ste u pravu, mislim da do prometa od nekih godišnje 3, 35 milijuna ne mora se plaćati po fakturiranoj realizaciji. Međutim, što sa onim preko 3,5 milijuna, njih ima puno, znači to su ogromni iznosi a doprinosi se plaćaju sve ostalo a i sami ste rekli ako se ne plaća par mjeseci da je to totalno iscrpljivanje. Sada se vidi totalna promašenost koncepta naplate PDV-a po fakturiranoj a ne realiziranoj znači isporuci, ne po realizaciji. Dakle sada se vidi. Svi kreditiraju, praktično i državu a u ovom slučaju i Agrokor. Zar ne bi sada bilo pošteno, ustvari zato se mi i zalažemo, stranka Promijenimo Hrvatsku da se PDV plaća po naplaćenoj realizaciji. I s druge strane, lako je nama sada filozofirati ali treba riješiti ove male dobavljače kako ih država treba zaštiti. Morat će se aktivirat drugi mehanizmi, neće se o tome brinut privatne banke, niti netko drugi. Morat će biti neka, znači osmišljeni državni u okviru ministarstva koji će možda prihvaćat mjenice koje imaju ti dobavljači jer će ih njima vraćati na naplatu da podmiruju možda poreze svoje neke. Ja sad govorim sad aproksimativno iako određene prijedloge rješenja za čitav sustav imamo, ali kao što sam rekao nije danas tema kako riješiti, nego je samo pitanje ovog zakona. Evo hvala na pitanju.
Hvala. Prelazimo na sljedeći klub zastupnika, to je klub SDSS-a i uvaženi kolega Milorad Pupovac.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavniče Vlade. Mi svi znamo da između jedne od sistemskih tvrtki u RH, dakle Agrokora i države postoji pupčana vrpca. I kao što je rođenje države vezano uz Agrokor, tako je i rođenje Agrokora vezano uz državu. I nitko se ne može praviti ovdje da to nije i pitanje države i mi to znamo. I što god država napravila nema dobrog rješenja u ovom slučaju. Ono što je jedino dobro jeste da se država na ovome, država su njezine institucije, znači Vlada i Sabor prije svega sudstvo, pravosuđe ukupno gledajući osvijesti jer je ovo poruka zapravo svima nama o tome kako država funkcionira u svojem ekonomsko-financijskom sistemu o čemu se tokom rasprave danas čulo više puta uključujući i zadnje replike i zadnje rasprave. Drugim riječima da je država kojim slučajem odlučila da kaže to je privatna tvrtka, većina vjerovnika su privatni ulagači, dobavljači su privatna lica, država će sebi uzeti ono što treba uzeti to su neisplaćene obaveze prema državi i ostalo je stvar tržišta i stvar naravno regulatornih mehanizama same države. Mogla je tako napraviti. I među nama ima zagovornika takvog rješenja. Koje bi posljedice bile toga teško je predvidjeti, ali ne bi bile dobre. S druge strane država je mogla preuzeti veću inicijativu i veću odgovornost, mogla je preuzeti potpunu odgovornost za stanje u Agrokoru, mogla ga je uzeti za jednu kunu i napraviti ono što je mislila da je najbolje za interese radnika, za interese dobavljača i krenuti u pregovore sa vjerovnicima. Nije se odlučila niti za to. Našla je ovo rješenje kojem čuli smo ima dosta tehničkih prigovora, o kojima ovisi realna mogućnost izvedbe na temelju ovakvoga zakonskog rješenja. Koji su tu mogući rizici ja ću se samo usmjeriti na to, primarno na to koji su rizici za državu sa ovom vrstom uloge u mješača u jedan proces. Dakle, preuzimanja odgovornosti kao u mješača u jedan proces sa ovim zakonom i opasnosti su sljedeće. Prvo sa ovim zakonom država zapravo formira tzv. sistemske tvrtke i time ozbiljno gledajući može narušiti princip jednakosti u tržišnoj utakmici i jednakosti u financijskom, ekonomskom poslovanju. Dakle, temeljnu ustavnu, jednu od temeljnih ustavnih vrijednosti, a to je princip jednakosti. I na to su mislili pojedini predstavnici, profesori ustavnog prava kada su govorili da zakon može biti osporen pred Ustavnim sudom. Naravno, postoje oni koji će reći da Ustav poznaje i drugo načelo, a to je načelo razmjernosti, da u nekim slučajevima država može poduzeti određene korake ukoliko ti koraci umanjuju štetu za njezine građane, za njezine tvrtke i za stabilnost unutar same države i to je točno. Samo je sada naravno pitanje da li će između ova dva principa biti postignuta adekvatna ravnoteža. Vjerovnici će vjerojatno reći da ne. Zašto? Pa zato što se ovim zakonom primarno staje na stranu dužnika. Država će reći vjerovnici imaju svoje mehanizme, svoje instrumente koje su već aktivirali. Država je tu da uspostavi neku vrstu balansa. I zato donosimo ovakav zakon. E sad, što ako cijela zamisao ne uspije a država se umiješala? Što ukoliko vjerovnici ili dobavljači upravo u državi i njezinoj ulozi prepoznaju nekoga tko ih je ograničio u realizaciji njihovih prava i pred domaćim i međunarodnim sudovima pokrenu postupke, a mogu. Država će u tom slučaju ući u svjesno područje, Vlada će ući u svjesno područje rizika. Na početku sam rekao, nema sretnog rješenja, samo je pitanje koliki je rizik. Vlada je procijenila da je ovdje vjerojatno rizik najmanji, ali rizik je poštovane kolegice i kolege prisutan i ozbiljan, vrlo ozbiljan. I zato se ne treba čuditi ako se nekome premijer činio nervozan, donositi ovakve odluke, ne da stajem na njegovu stranu, vidio sam mnoge premijere u sličnim ili drugim situacijama, ali ovo je pokušaj da se ili dogodi sljedeće da se na otvorenom moru pokuša iskrcati teret i po principu tko prvi stigne, tko više uzme ili po principu da se brod privede u luku i da se pokuša onda u tom procesu kontrolirati što će se sa teretom i sa brodom učiniti. Jedan od najvećih problema poštovane kolegice i kolege, jedna od najvećih nepoznanica jeste zapravo što mi i ne znamo, mi ovdje saborske zastupnice i zastupnici i tu je djelomična odgovornost i Vlade u mjeri ukoliko Vlada zna ono što mi ne znamo, a to je koliki je stvarno dug Agrokorove kompanije. Znamo da je 16 milijardi kuna potraživanje prama dobavljačima od strane dobavljača, a koliki je dug prema drugim vjerovnicima, prama bankama, prema fondovima, koliki je? 35, 48, to ne znamo. Neko će reći naravno ne možemo ni znati dok se ne uđe i napravi potreban screening, ali to je drugi dodatan rizik za donošenje ovog zakona i za njegov uspjeh. E sada, jeli se ovo moglo zaustaviti? Jeste. Ali pod kojim pretpostavkama? Pod pretpostavkama da i država i drugi u državi ne funkcioniraju tako kako funkcionira Agrokor. Pod pretpostavkama da su regulatorni mehanizmi u državi bili takvi da se izbjegava monopolizam i monopolska pozicija, a to se nije dogodilo, ne samo u tom području nego i u nizu drugih područja. Mi svi znamo da u Hrvatskoj, a posebno bivši ministar jedan i bivši ministar drugi malo poduzetništvo, malog i srednjeg poduzetništva, da je 95% tvrtki u Hrvatskoj pripadaju malom i srednjem poduzetništvu, uključujući i kompaniju Agrokor i ona je sastavljena od malih i srednjih tvrtki. Šta će reći druga mali i srednje tvrtke koje neće nitko tretirati sistemski, a ovdje ćemo koncern Agrokora tretirati tako, iako je zapravo riječ o koncernu malih i srednjih tvrtki. Ali to je naravno tema za to kako se formiralo i kako se oblikovao jedan ogroman koncern sa ulogom u ekonomiji i u društvu koja je postala enormna. Dakle, sjećam se rasprava 2015. kada je bilo pitanje kako zaštiti štediše, to je tada bila lijeva vlada koja je donijela zakon kako da zaštiti štediše od negativnih utjecaja kamatnih kreditnih politika izvan zemlje i u zemlji. Raspored onih koji su dizali glas protiv toga da to država treba uraditi je bio obrnut, znači kolege s desna su bile protiv toga, kolege s lijeva su to zagovarali. Sada je obrnuto. Isto naravno vrijedi i kod javnosti. Javnost je tada podržavala one koji su htjeli zaštiti štediše, a protiv je onih koji žele zaštititi koncern. To je današnje stanje. Zbog čega? Ne zato što su protiv toga da se sačuvaju radna mjesta, ne zato da se sačuva ono što u državi treba sačuvati a to je moguće kapital koji bi otvorio i sačuvao minimalan prostor za obnovu ili nastavak poslovanja. Nego zbog toga što vide jednu vrstu nepravde u kojoj država sudjeluje. Ako je proizvodila nepravdu tokom vremena i ako je ta nepravda dovela do sloma kao što je dovela u ovom slučaju ljudi smatraju da bi trebalo pronaći neko drugo rješenje. Nažalost, u ovom slučaju nema jednostavnog rješenja. Vlada se odlučila da poduzme rješenje koje ima niz rizika, sadrži ili moguće niz rizika ali ostati po strani nije mogla, ući u potpuno preuzimanje ove tvrtke još manje i krenula je ovim putem i mi ćemo se ovom temom još baviti. I budimo svjesni da je prilika da na ovome osvijestimo kako da uloga države bude drugačija u odnosu prema tvrtkama koje žive od države. Nastale su kao državne tvrtke u transformaciji državne imovine i postale su neka vrsta paradržavnih tvrtki. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče.
Hvala vam. Prelazimo na replike, imamo ih 6. Prvi se za repliku javio uvaženi kolega Pernar, izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući, sjećam se kada smo bili u ovom Saboru, glasali smo o skidanju imuniteta našem kolegi Sauchi, danas on evo upravo nažalost nije ovdje. I što je bilo? Zbog 500 tisuća kuna taj čovjek je završio na stupu srama, bio je demoniziran i sotoniziran putem svih medija. Sjećam se kada je sa onom torbom hodao niz Gornji Grad, pratile su ga sve kamere i na kraju je završio u Remetincu za 500 tisuća kuna navodne štete koju je on napravio. To mu se stavljalo na teret. Danas mi imamo situaciju da je jedna druga osoba, Ivica Todorić koja čak ni nije saborski zastupnik, niti ne izlazi na izbore izvarao dobavljače za 16 milijardi kuna putem mjenica bez pokrića. Znači čovjek je davao te mjenice u iznosu od 16 milijardi, i dobavljači su ih uzimali, znaju da se oni neće moći naplatiti i on se smije u dvorcu, smije se u Kulmerovim dvorima i gleda ovu raspravu i misli si trla baba dlan da joj prođe dan i smije nam se kako smo glupi. Mi ovdje se mučimo zbog kaše koju je on zakuhao. Pa ja bih htio pitati vas kolega Pupovac, zašto na isti način na koji su kolegu Sauchu vodili u pritvor, zašto na isti način gospodin Ivica Todorić koji je izvarao dobavljače za 16 milijardi kuna, napravio je prijevaru u gospodarskom poslovanju jer je izdavao mjenice bez pokrića koje se ne mogu naplatiti, zašto i njega policija ne vodi? Da li je to možda zato jer ga DORH štiti, jer su sve državne institucije u njegovoj službi i jer je on zapravo stvarni gospodar ove zemlje? Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku izvolite.
Poštovani kolega Pernar, u slučaju kolege Sauche postupili smo ishitreno, služeći se institutom ukidanja imuniteta zastupnika. Govorim o nama, neću govoriti o tome što je uradilo državno odvjetništvo ali mi smo postupili ishitreno. U slučaju Agrokora i njegovog vlasnika i predsjednika uprave do jučer, ima mnogih koji bi danas udarali kao po mrtvom magarcu i ja ne spadam među te. Do jučer se nisu usudili ni pisnuti, ni reći jedne riječi a one male medije koji su eventualno, čiji novinari su eventualno nešto propitivali te bi prozivali, optuživali i ne znam što činili. Dakle i u ovom slučaju kao i u slučaju kolege Sauche postoje institucije koje to trebaju raditi. Jer da su institucije radile svoj posao u slučaju neplaćenih obaveza prema dobavljačima mi danas ne bismo imali stanje koje imamo barem prema dobavljačima. Da su regulatorne institucije u državi radile svoj posao oko zaduživanja kod banaka, fondova, onda sasvim sigurno mi ne bismo danas raspravljali o tome kako raspravljamo. Pa zato bih svima vam htio reći, ovo nije rasprava samo o Todoriću, ovo je rasprava o nama i o tome kako naša država funkcionira. U Americi kapitalisti imaju moć i mogu manipulirati državnim institucijama ali postoje i drugi instituti u toj državi koji mogu korigirati to. Kod nas nažalost, mi dolazimo do ovoga da raspravljamo a da nemamo istinske moći da nešto napravimo.
Hvala. Druga replika uvaženi kolega Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Pupovac, vi ste rekli da bi država trebala preuzeti Agrokor u nekoj varijanti za 1 kunu i postavili ste pitanje kolika je stvarna zaduženost Agrokora. Zaduženost Agrokora je takva da je on još 2015. godine imao dugove veće od imovine. Znači, mi u stvari bi Agrokor mogli preuzeti jedino kada bi to nama Ivica Todorić platio. Eventualno bi to tada imalo smisla. Objasnit ću vam kako. Ivica Todorić da bi mogao dobiti kredit ruske banke prebacio je veći dio svoga poslovanja na tvrtku Adria Group Holding u Nizozemsku i onda je putem te investicije prvo u Hrvatskoj utajivao poreze, a drugo lažno prikazivao bilance. Znači još 2015. godine je ta tvrtka bila, dakle potpuno junk u modernom ekonomskom rječniku rečeno, a sad je u stanju još i gorem. I doista je pitanje kako je moguće da je Ivica Todorić doveo tvrtku u takvo stanje zajedno sa svojim timom. Nemojmo zaboravit da je njemu glavni savjetnik Željko Rohatinski. To je njemu glavni savjetnik, najuspješniji bankar u Hrvatskoj i sadašnji ministar financija. Ako je stjecao tvrtke bez ijedne kune u džepu, on dakle nije morao niti jednu kunu platiti koju ste vi sada ponudili. I ako ima svakodnevno ogromno gotovinsko poslovanje, ako ima recimo Jamnicu za koju plaća par milijuna kuna koncesije da bi godišnje zaradio milijardu i pol kuna kako je moguće da s takvom strukturom tvrtke je on, dakle trenutno ima veću zaduženost nego što mu vrijedi sama, cijeli Agrokor. I doista se mora postaviti pitanje tko je uopće lud da to preuzme. Tko je lud da preuzme dugove, a da istovremeno nema baš nikakve koristi od toga. Hvala lijepo.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani kolega Bunjac, da se razumijemo nisam ja taj koji zagovara taj model. Samo sam rekao da postoje oni koji su zagovarali takav model da se za kunu otkupi ta tvrtka. Što se mene tiče ja bih tu kunu radije sačuvao i dao ovima pred kamenitim vratima koji prose kad ulazimo, kad idemo prema Saboru ili kad odlazimo od Sabora. Tolike su moje mogućnosti što se ekonomije tiče, da i toliki su i moji osjećaji solidarnosti. Što se tiče drugih pitanja koje ste postavili, da to je ono što ja nazivam, to je pitanje o nama. Tko nam kontrolira državu? Ovaj Sabor, regulatorne agencije ili drugi akteri? Vi ste rekli drugi akteri, ja kažem da, to je tako. Mi ovdje u Saboru služimo za to da nas narod pljuje i da nas mediji pljuju kao i stranke kojima pripadamo. Vi danas nemate takvu poziciju da vas pljuju, obično pljuju one koje su starije ili koji pripadaju specifičnim grupama kao što vam je moja. Ali u cjelini gledano medijska proizvodnja slike parlamentarizma i odgovornosti zastupnika ide u tome da se ovaj Sabor delegitimira, a drugi su se potrudili da mu se oduzme moć. I kad kažemo da bi mi mogli glasati ovdje, moramo znati što izglasavamo i moramo znati o čemu govorimo. Ako ne znamo koliki je dug, ako ne znamo koliki su rizici koje Vlada preuzima u ime zemlje u ovoj stvari onda ne znamo potrebne stvari. Vjerojatno ih ne zna sve ni Vlada.
Hvala kolega Pupovac. Treća replika uvaženi kolega Vidović.
Zahvaljujem. Kolega Pupovac u svom izlaganju ste rekli jednu od rečenica koja je meni zapela za uho, a to je što ako ne uspije ova primjena zakona. I to je pravo pitanje koje ja sam ga postavljao dva, tri puta danas. Nisam na njega dobio odgovor. Prvo u velikom smo problemu ako se taj zakon uopće primijeni. Ovaj zakon po mom skromnom mišljenju, nevođenom ekonomskom nikakvim prevelikim znanjem, nego jednostavno čistom logikom. Dakle, ako vam fali 15 milijardi kuna ma fale vam non-stop kako god da vi vrtili, okretali, privrćali uvijek će vam falit tih 15 milijardi kuna. Drugo. Ako uđete u sukob sa bankama, otvoreni sukob, ako banke ne prihvate tog povjerenika kao rješenje onda imate i zatvorenu financijsku injekciju, praktički zatvorene su vam špine. Dakle, ja mislim da je ovaj zakon velika avantura, jer mi ne znamo koliko je Agrokor doista dužan ovog momenta. Mi ne znamo kakve su posljedice koje mogu izići iz primjene ovog zakona. I može nam se dogodit situacija u principu da kao vir usisa sve oko sebe. Tih šest i pol milijardi eura to je novac koji Hrvatska ovog momenta nema ni blizu, a preuzet ćemo sa ovim praktički odgovornost na sebe za sve te dugove. Kako ćemo mi to namirit? Odakle? Pa na kraju će ne samo ostat Agrokorovi radnici bez radnih mjesta, ne samo tvrtke koje su dio koncerna Agrokor, ostat ćemo svi komplet bez radnih mjesta. Možda budu izbori negdje za irski parlament pa da se prijavimo tamo. Ovo nije nikakav promišljen plan, ovo je jednostavno plan za spašavanje vojnika Rajana. Ali bojim se da vojnik Rajan već pokojni.
Hvala. Iduća, ne odgovor na repliku. Ispričavam se.
Poštovani kolega Vidoviću jeste avantura, ali bojim se da nema četvrtog. Ono što je jedino pitanje da li su se mogle izbjeći zamke pravnog sporenja kad je posrijedi ovaj zakon? Pravnog sporenja pojedinih tvrtki, pravnog sporenja pojedinih vjerovnika, ali to za to je ovdje bilo ljudi koji su bili kvalificiraniji da o tome govore. Ali da smo i vi i ja bili na ovom mjestu što god da bi uradili, to bi bila avantura i sa boljim rješenjem nego što je u odredbama koje ima ovaj zakon on sam po sebi.
Hvala. Idući, Tomislav Klarić četvrti po redu.
Uvaženi kolega Pupovac, javio sam se za repliku upravo iz razloga jer ste se vi dotakli nečega što ja dubokom sam uvjeren je u biti politika ona stvarna politika, ne ona koju ja i naš narod stalno doživljavamo pa iz ovih saborskih klupa, iz javnih medijskih nastupa koji su čisti populizam. Vi ste u svom govoru spomenuli kako ste osjetili da se danas osjeća premijer kada je obrazlagao ovaj zakon, odluka je teška i politika je donošenje odluka. Odluka može biti ovakva ili onakva, ali čovjek kada je donosi mora stajati iza nje. Ja sam uvjeren da premijer, Vlada i njegovi suradnici stoje iza ove odluke i da je nisu nepromišljeno donijeli i zato ću podržati ovaj zakon. To nije najbolje rješenje vjerojatno, ne postoji idealno rješenje u ovoj situaciji u kojoj smo se našli, ali odluka se mora donijeti jer će propatiti svi, to je jedna stvar. Kada donosimo odluke bilo tko od nas, a vi ste o tome ovdje govorili, ja već 12 godina potpisujem račune poreznih obveznika gdje se milijuni sredstava uplaćuju, stojim iza svakog svog potpisa, možda sam u nekim stvarima pogriješio, donosim svakodnevno odluke sa svojim suradnicima, gradimo, radimo ne sa svojim novcem nego novcem naših sugrađana, donosimo odluke, stojimo iza tih odluka. I upravo ovo kako ste vi govorili s konkretnim prijedlozima, donesimo odluke iza kojih ćemo stajati. Vlada je dala svoj prijedlog odluke jer je mora dati jer je zato izabrana i zato je na sebe preuzela odgovornost i vjerujem da se radi o ljudima koji su duboko svjesni onoga što nam predlažu. Ovdje danas ja nisam čuo previše konkretnih prijedloga, ovdje nisam čuo niti previše podrške u tom dijelu, ono da li je Todorić ovakav, onakav, da li ga je netko reketario, da li je neko nešto radio, to mene u ovom trenutku ne zanima [[Upadica Jandroković: Hvala.]] Mene u ovom trenutku zanima kako zadržati taj dio našeg gospodarstva, kako tom radniku koji ima ime i prezime, ponavljam opet osigurati da dobije svoju plaću i osigura si egzistenciju, a radi se o stotinama tisuća ljudi.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega, ja ću reći da se slažem s vama. Politika jeste u dobrom dijelu svojega posla donošenje odluka, a donošenje odluka je jedna od najtežih djelatnosti i aktivnosti koje svatko od nas može imati. Lako je stvar kada imate uputu po kojoj ćete donijeti odluku, ali nije sve zadano i nema za sve upute. Ovo je takav slučaj. Nama knjige po kojoj se treba postupati. Postoje knjige, ali slučajevi poput ovoga su takvi da stavljaju na kušnju štošta. I iz tog razloga koliko god mi iz kluba SDSS-a gledali sa zabrinutošću ne samo na to što se događa u Agrokor, kao što smo gledali što se događalo ranije, s obzirom na način kako se razvijala kompanija i na način kako je financijski jačala, mi se nećemo politikantski ponašati u ovoj stvari i podržat ćemo odluku Vlade da krene u ovo što je kolega Vidović nazvao, avanturom. Jer stajati na molu i gledati kako se stvari događaju na otvorenom moru na nekom brodu koji kao što sam figurativno rekao, vjerovnici nastoje uzeti svako svoje, nije najbolji posao, pogotovo ne u okolnostima kao što su naše. Ono što je samo neophodno jeste da imamo svijest da umješač nosi sa sobom preuzima sa sobom ozbiljnu odgovornost i velike rizike.
Hvala lijepa. Replika broj pet uvaženi kolega Maras.
Hvala lijepa. Gospodine Pupovac, pa nekada odluku ne treba podržati ukoliko ona nije dobra. Šta ćemo recimo ako je u pravu profesorica Jasnica GArašić koja je našla 11 sa zagrebačkog Pravnog fakulteta stručnjakinja za ustavno pravo, koja je našla 11 razloga zašto ovaj zakon nije ustavan. Tko će ona biti odgovoran? Da li ćete onda vi tražiti odgovornost premijera, zamjenice potpredsjednice Vlade, ljudi koji su to predlagali, možda gospodina Šprlje, ja iskreno sada pomalo i razočaran moram konstatirati da smo ostali na gospodinu, meni je žao ja njega ne poznajem, vjerojatno je državni tajnik iz nekog ministarstva, ali raspravljamo o najvažnijem zakonu koji se desio vjerojatno u zadnjih nekoliko godina u RH najvećem problemu, ovdje nemamo drugu stranu, nemamo izvršnu vlasti na taj način predstavljenu. Oni razgovaraju sa Alvarezom preko sa druge strane Markovog trga. Poruka je vrlo jasna premijera i to je poruka i hrvatskoj javnosti kako se doživljava hrvatsku javnost i ljude koje su ti građani izabrali ovdje u Hrvatski sabor. Ovo je tehnička stvar očito za Plenovića, dignut ćete ruke, a ja radim što hoću. I zbog toga ne bi trebali glasati za ovaj zakon jer ne pokazuje ozbiljnost i poštovanje prema ovom Domu a s druge strane, ja sam uvjeren da će ovaj zakon pasti na ocjeni ustavnosti. I zato ne treba pošto poto podržavati prijedloge ako su jedini predloženi, ako su loši ne treba ih podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Kolega Maras, što se tiče mene i kluba kojem pripadam kada su u pitanju ocjene o tome što treba podržati, što ne treba podržati onda je kod nas u našoj političkoj praksi djelovanje u Saboru i izvan Sabora postoji crta koja se kaže, ispod ovoga nema mogućnosti da se nešto podrži, to ste i vi kao ministar u vašoj Vladi mogli iskusiti koji smo bili također dio većine. To naši kolege iz HDZ-a također znaju s kojima smo ne samo danas nego i ranije činili odgovorni dio većine u Saboru. Ali postoji zona ili postoji područje u kojem odluke mogu biti djelomično dobre, djelomično loše. Mogu nositi manje rizika i više rizika. Mogu sa više izvjesnosti biti promatrane kao pozitivne i sa manje izvjesnosti biti promatrane kao pozitivne. Ovo je jedna od takvih rješenja. Svi mi koji smo se spremali za ovu raspravu čitali smo štošta pa smo čitali i komentare prof. Garešić, koje apsolutno zavrjeđuju pažnju na nizu mjesta. Da je ne bih citirao ja sam imao opće formulacije ali mislio sam i na ono o čemu ona govori. Dakle na mjesta po kojima se sa ovakvim rješenjem izlažemo mogućim pravnim procesima kao u … [[Govornik se ne razumije.]] Ali Vlada je odlučila da uđe u taj proces i ako privede kraju taj posao koliko toliko uspješno rizik tog pravnog sporenja će imati smisla. A ako ne, druga priča.
Hvala. I 6. replika uvaženi kolega Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Pupovac, dvojbe oko ustavnosti i neustavnosti ovog zakona i odlučnosti Vlade da ga primijeni i da ga pošalje u Sabor, kao što ste vidjeli proizlaze iz određenih članaka našega Ustava i jasno govore o tome da su se pozvali na članak 2. stavak 4. pod stavak 1. Ustava RH u kojem se govori o tome da Hrvatski sabor ili narod neposredno, samostalno u skladu sa Ustavom i zakonom odlučuju o uređenju gospodarskih, pravnih, političkih, odnosa u RH. Pa su dalje išli na članak 16., u članku 16. jasno su također rečene stvari koje govore da svako ograničavanje slobode ili prava mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničavanje u svakom pojedinom slučaju. Ovo su stvari koje su vrlo bitne i koje su odlične za gospodarstvo i ekonomiju RH pa tako su se pozvali na članak 49. stavak 3. u kojem se govori o tome da država potiče gospodarski napredak, socijalno blagostanje građana i brine se za gospodarski razvitak svih svojih krajeva. I u konačnici pozvali su se na članak 50. u stavku 2. koji govori o tome da poduzetnička se sloboda i vlasnička prava mogu iznimno ograničiti zakonom radi zaštite interesa i sigurnosti RH, prirode, ljudskih okoliša i zdravlja ljudi. Evo to su stvari na koje se Vlada pozvala iz Ustava RH koje sve govore baš o ovim momentima koji su danas prisutni u RH. Stoga mislim da ne treba imati nikakve dvojbe i da će ovaj zakon koji ćete nadam se vi kao što ste rekli podržati biti taj koji će spasiti ovu gospodarsku i ekonomsku krizu koja je u najavi kroz tvrtku Agrokor.
Hvala i vama. I odgovor na repliku.
Poštovani kolega Đakiću, meni je drago da smo mi došli do toga da citiramo te odredbe Ustava jer ih najveći dio od 25 godina postojanja zemlje nismo citirali. Mi smo se zadovoljili s time da imamo simboličku, retoričku, slavljeničku suverenost ali da razgovaramo o tome kako država prakticira suverenost koja proizlazi iz njezinog naroda to tek sada počinjemo. I drago mi je da vi to činite. I time postajemo ustavni patrioti i vi i ja. Nažalost za mnoge stvari prekasno, nažalost za mnoge stvari sa preoslabljenom državom ali bolje ikad nego nikad. Od ovoga ne treba očekivati mnogo jer je ovo požarna mjera a ne sistemska koliko god mi proglašavali neke kompanije sistemske, među nama govoreći. Ali bolje i tako nego da ne razvijamo ni na koji način svijest o tome što nam je obaveza kao zastupnicima a to je da se posvetimo temeljnim ustavnim vrijednostima i onome što iz Ustava trebamo uzeti kao osnovu za svoje djelovanje.
Hvala. Ovim smo iscrpili replike i prelazimo na idući Klub zastupnika a to je MOST Nezavisnih lista i uvažena kolegica Ivana Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, predstavnici ministarstva, pred nama je Prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave trgovačkih društava od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku. Danas nakon punih 26 godina hrvatskog gospodarstva mi smo zapravo ovdje danas i čitava javnost svjedoci rezultata krivog vođenja ekonomskih politika Republike Hrvatske kao i loše usmjerenog gospodarstva. Naime, gospodarstvo u RH nije se usmjerilo po uzoru na razvijene zemlje na malo i srednje poduzetništvo već upravo na poticanje velikih, a rekla bih i zaštite velikih tržišnih igrača. Upravo zahvaljujući tome mi se danas nalazimo u situaciji da po ovom zakonu uvjete zadovoljava 10 tvrtki unutar Republike Hrvatske, dakle 10 sistemski važnih tvrtki koje su zajedno ostvarile ukupan prihod od 34% BDP-a, te zajedno nose 11,5% od ukupno zaposlenih. To je … … [[Upadice sa strane, ne razumije se.]] [[Upadica Jandroković: Ja vas molim da se smirite.]] A tko je s kojim laserom? Po kome? Mogu ja sad nastaviti? [[Upadica Jandroković: Može.]] Dakle, nalazimo se danas u situaciji gdje imamo 10 sistemski važnih tvrtki koje su ostvarile ukupni prihod od 34% BDP-a kao što i nose 11,5% ukupno zaposlenih. 10 sistemski važnih tvrtki čije financijske poteškoće, odnosno negativno poslovanje ima jednostavno neizostavan utjecaj na kompletno gospodarstvo Republike Hrvatske i jednako tako neizostavna i priprema države da reagira u slučaju negativnog poslovanja iti jedne od navedenih sistemskih tvrtki. Podsjetila bih samo da smo imali primjer u susjednoj državi Italiji kada je 2004. godine pokrenula također intervenciju po pitanju privatne tvrtke koja je nosila 2% BDP-a, a mi danas imamo slučaj da jedna tvrtka koja se najčešće spominje ovih dana, to je Agrokor nosi daleko više od 2%. A kao što sam rekla svih 10 su ostvarile ukupan prihod od 34% BDP-a. Ne znam da li ste upoznati sa slučajem u Italiji, vlasnik te tvrtke je na kraju završio u zatvoru, a dugi niz godina se rješava upravo taj problem. Mi smo u Hrvatskoj punih 26 godina, naime svjedoci blokada, inspekcija, kamata i svih mogućih pravnih reakcija i/ili kazni na razne nazovimo prekršaje na koje su se mali poduzetnici ili obrtnici, na koji su mali poduzetnici ili obrtnici nailazili bilo svojom greškom ili neznanjem što zapravo nikada nismo, niti ćemo saznati. Jer naime to su ljudi koji neće moliti za pomoć već će svjesno svoju pogrešku … Gospodine Maras, molim vas! Ja znam da koncentracija u ovu uru nije baš na vrhuncu, ali suzdržite se [[Upadica Jandroković: Ali zaista vas molim nije korektno već je 8 sati prošlo da se ipak koncentriramo, da omogućimo svima da jednako govore kao što smo i mi vama omogućili.]] Pa vi ste pričali! [[Upadica Jandroković: Kolega Maras ja vas molim da se pristojno ponašate. Ovo zaista nije u redu.]] Mogu ja? Pa pitam vas jel' mogu? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Da vas. Hvala. Dakle, punih 26 godina svjedoci smo blokada, inspekcija, kamata i svih mogućih pravnih reakcija i/ili kazni na razne nazovimo prekršaje na koje su mali poduzetnici ili obrtnici nailazili bilo svojom greškom ili neznanjem što zapravo nikada i nismo i niti ćemo saznati jer to su ljudi koji neće moliti za pomoć već će svjesno svoju pogrešku skupo i platiti, pa nekada i cijelim svojim poduzećem, radnim mjestom ili jednostavno i kreditom. Dok s druge strane, evo svjedoci smo i posljednjih dana jer se o tome često i priča u jednom drugom paralelnom svijetu svakakve improvizacije, dugovanja pa čak i lažirana financijska izvješća prolazili su bez kazne, bez gubitka radnih mjesta, pa čak i sa odobrenim kreditima na konto lažiranih izvješća. Nisu ovo male stvari za ovako malu državu. Ovo su veliki problemi, a ovo su upravo problemi koji su proizašli iz krivih ekonomskih politika za koje bi ako mene pitate trebalo i kažnjavati. Smatram da bi ozbiljno trebali razmisliti o uvođenju kazne za vođenje pogrešne ekonomske politike u kojoj se svjesno stvarao neravnomjerni razvoj poduzetništva i to upravo na uštrb malih su se stvarali veliki tržišni igrači. Danas u godini 2017. umjesto da kao neke druge države, nedavno sam bila sudionik jedne konferencije država članica EU. Na toj konferenciji se raspravljalo o jednom gospodarskom problemu sa kojim se oni suočavaju, a to je da pronalaze način kako će svoje slobodne umjetnike sa trgova i ulica samo zaposliti i staviti u pravni oblik da prihoduju i da plaćaju porez. Dakle, to su problemi sa kojima se danas u 2017. godini suočavaju druge države. Dok mi s druge strane dolazimo u situaciju mogućeg kolapsa i povratka gospodarstva kakvog nismo imali ni 1991. godine. Naime, mi tražimo rješenje kako reagirati ako iti jedna od deset sistemski važnih tvrtki dođe u financijske probleme. Razmišljamo što sa stotinama tisuća zaposlenih i njihovih nabavljačima. Ljudi koji su pošteno odradili svoj posao ili isporučili svoju pošteno proizvedenu robu su dužni za istu biti i plaćeni i nisu krivi za situaciju u kojoj se mogu naći u slučaju financijskih poteškoća sistemski važnih tvrtki. U takvim situacijama upravo država koja je godinama dopuštala stvaranje takvih tvrtki upravo do te razine da njihove financijske poteškoće utječu na kompletno gospodarstvo i dovedu do kolapsa dužna je i reagirati te spašavati zaposlenike i dobavljače ali ne i vlasnika. Dapače, smatram da pozitivno poslovanje koje je unatoč brojnim povlasticama, subvencioniranim kreditiranjem ali i EU fondovima preraslo u negativno potrebno je detaljno istražiti i pronaći uzroke. Shodno rezultatima iste je potrebno i sankcionirati. Iz svih ovih navedenih razloga gospodarskog usmjerenja Republike Hrvatske došli smo u tu situaciju da moramo donijeti poseban zakon kojim će se zaštititi i svi vjerovnici, dobavljači, ali i radna mjesta u slučaju financijskih poteškoća iti jedne od deset tvrtki unutar Republike Hrvatske. I upravo ovim zakonom država reagira, odnosno intervenira u takvim slučajevima ali ne preuzima vlasništvo tvrtke već uvodi izvanrednu upravu na čelu sa povjerenikom. Zašto poseban zakon? Postojeći pravni okvir definiran Stečajnim zakonom i Zakonom o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi ukazuje se po svojoj pravnoj naravi, dinamici i trajanju nedostatnim i neučinkovitim i stoga neprimjenjivim za slučaj izvanrednih gospodarskih okolnosti za slučaj da trgovačka društva od sistemskog značaja za RH samostalno i zajedno sa svojim ovisnim ili povezanim društvima dođu u poteškoće poslovanja, a koje utječu na ukupnu gospodarsku, socijalnu ili financijsku stabilnost u RH odnosno pokazuju se nedovoljno učinkovitom za upravljanjem rizicima koje po stabilnosti hrvatskog gospodarstva mogu nastati u slučaju dubokih financijskih poteškoća u trgovačkim društvima koja uključujući povezana i ovisna društva imaju sistemski značaj za RH. Obzirom na to da se ovaj zakon može primijeniti samo onda kada postoji izvjesna vjerojatnost da bi u RH zbog financijskih poteškoća sistemskih bitnih društava mogli nastati ozbiljni, gospodarski i socijalni poremećaj ovim zakonom se nužno propisuju ograničenja koja trebaju gledati u kontekstu postojeće opasnosti. Država je dužna osigurati gospodarsku stabilnost i održivost javnih financija kao i poticati gospodarski napredak. Država je dužna donijeti mjere i pravila propisana ovim zakonom koji će pridonositi ostvarivanju jasno utvrđenog legitimnog cilja i čine dio ukupnih mjera javnih politika RH. Ono što sam u svom izlaganju namjerava, a to je da prođemo kroz sve članka ovog zakona, međutim sada u ovu uru smatram da je to više nepotrebno obzirom da smo to više puta danas prošli, ali želim napraviti nešto drugo što nisam vidjela da nitko nije napravio, a to je želim pozvati oporbu koja je danas bila najglasnija sa svojim prijedlozima, a nisam uočila priliku da im je neko dao priliku da iznesu svoje prijedloge kako urediti postojeći Stečajni zakon pa evo ja ih pozivam da jedan po jedan repliciraju pa da kroz svaku repliku iznesu po jedan prijedlog pa tako da ovo vrijeme iskoristimo da raspravimo o tim prijedlozima koje vi imate za poboljšanje postojećeg Stečajnog zakona za koji vi kažete da je bolji od ovog posebnog zakona. A druga stvar ja u ruci imam naše odgovore na svih 11 primjedbi profesorice i nije mi problem pročitati ukoliko to želite ili da vam to ostavim, kako god želite. Hoću li vam pročitati? Može. O.k. Dakle očitovanje na primjedbe profesorice Jasnice Garešić. … [[Govornica prebrzo čita, ne razumije se.]] Garešić kako je nepravilno određen sam cilj i svrha prijedloga zakona temelji se na pogrešnoj polazišnoj osnovi. Naime, profesorica kao cilj svakog sudskog postupka kojim se želi riješiti pitanje prijeteće ili već postojeće nesposobnosti za plaćanje vidi namirenje vjerovnika. Međutim u ovom postupku cilj nije namirenje vjerovnika, cilj ovog zakona održati poslovanje odnosno spriječiti nagli kolaps djelatnosti trgovačkog društva koje je od tolikog značaja da bi taj kolaps izazvao ozbiljne poremećaje na tržištu i povukao za sobom mnoge druge poduzetnike, ali i fizičke osobe odnosno građane. Zato ne treba ovaj zakon i njegove ciljeve dovoditi u vezu s ciljevima koji se primjenjuju kada je riječ o klasičnom poduzetniku kojim prijeti nesposobnost za plaćanje ili je već nesposoban za plaćanje. Točno je da ne bi država trebala spašavati trgovačko društvo koje ne može uredno poslovati na tržištu, ali ovdje država ne spašava trgovačko društvo u problemima, već spašava cijelo tržište. Druga primjedba. Primjedba profesorice da se država miješa u privatno pravne odnose dužnika i vjerovnika i da ima presudan utjecaj jer vjerovnici nemaju nikakav utjecaj na izbor izvanrednog povjerenika ne uvažava se, ne uvažava smisao ovog zakona. Smisao ovog zakona nije kao u stečaju ravnomjerno namirit vjerovnike i dati vjerovnicima da sami odlučuju o svojim tražbinama. Za razliku od stečaja ovdje je riječ o postupku kojem treba zamrznuti sve djelatnosti koje nisu u vezi s redovnim poslovanjem pri čemu redovno poslovanje ne treba usko tumačiti. Osim toga i u ovom postupku je vjerovnicima dana mogućnost odlučivati o svojim tražbinama kroz sklapanje nagodbe, a tek ako ni to ne bi uspjelo problem će se rješavati u redovnom stečajnom postupku. Izbor izvanrednog povjerenika mora biti operativan i brz, te mora postojati mogućnost da se izabere za to najbolji mogući stručnjak što u klasičnom konceptu stečajnog i predstečejnog postupka ne bi bilo moguće jer se stečajni upravitelji biraju s postojećih lista. Upravo takav izbor izvanrednog povjerenika dopušta angažman najboljih stručnjaka koji ne moraju nužno biti iz RH, koji slobodu u izboru teško zamisliti u opciji da je sud isključivo slobodan izabrati izvanrednog povjerenika. Savjetodavno tijelo nema presudan utjecaj, ono daje mišljenja o odlukama i radnjama izvanrednog povjerenika na traženje ministarstva i ili suda. Dakle doista je riječ o savjetodavnom tijelu koje svojom stručnošću može utjecati na oblikovanje pojedinih stajališta ali bez ikakve obveze. Utjecaj ovog tijela može i treba se temeljiti isključivo na snazi obrazloženih argumenata. Priznaje pravnih učinaka ovog postupka u drugim državama ne bi trebalo biti presudno odnosno ono će biti minimalno ako će ga uopće i biti. Naime, izričito je propisano da su u smislu ovog zakona povezana i ovisna društva samo ona društva sa sjedištem u RH. Primjedba broj tri. Primjedba profesorice da vjerovnici imaju vrlo oslabljen i zapravo nezaštićen položaj jer ne obavljaju kontrolu rada izvanrednog povjerenika zato što ne utječu na njegovo imenovanje niti mogu tražiti da se on razriješi bi bio osnovan argument u slučaju kada bi cilj postupka bio ravnomjerno namirenje vjerovnika. Budući da naglasak ovog postupka nije na namirenju vjerovnika onda ne treba inzistirati na tome da vjerovnici imaju mogućnost imenovanja i razrješenja izvanrednog povjerenika. Izvanredni povjerenik ima ovlasti i dužnost mu je poduzimati one radnje koje mu zakon dopušta te njegova primarna zadaća nije predstavljati vjerovnike. Prijedlogom zakona nije izričito predviđeno da se izvanredni povjerenik mora osigurati kao i odvjetnik za štetu koju bi počinio. On tu opciju ima na raspolaganju ali ona se ne čini vrlo izglednom s obzirom na učestalost ovih postupaka. Točno je da ovaj prijedlog ne predviđa skupštinu vjerovnika kao posebno tijelo postupka. Ovo stoga što se u ovom postupku naglasak ne stavlja na namirenje vjerovnika nego na nastavak poslovanja i namirenje vjerovnika kroz redovno poslovanje dužnika ili nagodbu. Osim toga s obzirom na to da je prijedlog zakona predviđen drugačiji način izbora izvanrednog povjerenika sastanci, skupovi svih vjerovnika nisu potrebni osim zbog potreba glasovanja o nagodbi. Međutim ako sud to smatra potrebnim sud može izvoditi sve potrebne dokaze pa tako i pozvati sve vjerovnike na ročište. Netočno je vjerovničko vijeće ima male ovlasti. Vjerovničko vijeće osim prava na obaviještenost o stanju dužnika i njegove grupe, te sudjelovanje u sastavljanju i pripremi nagodbe daje suglasnost na preuzimanje novog zaduženja u ime i za račun dužnika, te odobrava plaćanje dospjelih tražbina koje su nastale prije donošenja rješenja o otvaranju postupka što su zapravo najbitnija zadaća izvanrednog povjerenika. Netočno je i da postoji velika vjerojatnost da će iste osobe biti članovi vjerovničkog vijeća i privremenog vjerovničkog vijeća. Članove privremenog vjerovničkog vijeća imenuje sud na prijedlog izvanrednog povjerenika. Članove vjerovničkog vijeća određuju sami vjerovnici a tek ako neka od skupina vjerovnika ne imenuje svoga člana vjerovničkog vijeća takvog člana će imenovati sud na prijedlog izvanrednog povjerenika. Pravila o glasovanju ne omogućuju dominaciju vjerovnika sa velikim tražbinama. Štoviše glavno pravilo je da za nagodbu između ostalog treba glasovati većina vjerovnika unutar svake potrebne skupine. Tek ako glasovanje prema skupinama ne bi uspjelo u korist sklapanja nagodbe primjenjuje se podredno pravilo prema kojem će se smatrati da je nagodba sklopljena ako ukupni zbroj tražbina vjerovnika koji su glasovali za nagodbu iznosi najmanje dvije trećine od ukupnih tražbina. Naime podredno pravilo je nužno zbog toga što bi bez njega nagodba mogla propasti i onda kada relativno mala skupina vjerovnika nije izglasala nagodbu. Primjedba profesorice Garešić da je povrijeđeno temeljno načelo insolvencijskog prava prema kojem je pravni položaj dužnikovih vjerovnika u insolvencijskom postupku treba biti jednak i to time što izvanredni povjerenik uz suglasnost vjerovničkog vijeća može isplatiti dospjele tražbine koje su nastale prije donošenje rješenja u otvaranju postupka izvanredne uprave nije primjenjivan ovaj zakon. Kao što je ranije rečeno, smisao ovoga zakona nije napraviti paralelni stečajni zakon ili stečajnom postupku sličan postupak. Riječ je o postupku kojim se ne treba pozivati na načelo stečajnog postupka. U konkretnom slučaju nezamislivo je kako bi se moglo očekivati očuvanje djelatnosti dužnika a da se ne dozvoli plaćanje dobavljačima od kojih ovih nastavak poslovanja, odnosno koji bi smisao ovog, koji bi bio smisao ovog zakona ako se ne bi dozvolilo namirenje svih onih vjerovnika za koje je razvidno [[Upadica Jandroković: Hvala, vrijeme je, nažalost vrijeme je isteklo.]] Jesmo gotovi? Ostatak vam je kod mene pa slobodno.
Hvala vam lijepa. Imamo 7+ jednu, 8 replika. Prvi je na redu uvaženi kolega Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih se osvrnuti na kolegičino izlaganje u sljedećoj misli a to jest ovo. Kako je gazda, A.K.A Ivica Todorić izvukao legalno 725 milijuna kuna iz Agrokora. Naime Agrokorova društva sva su u suštini povezana i ovisna jedna o drugima. I sada što se događa? Jedna od tih poduzeća su stvarala gubitke, druga su stvarala dobit. Logika je kod koncerna da poduzeća koja ostvaruju dobit s tom dobiti pokrivaju gubitke poduzeća koja stvaraju manjak. Međutim, što je gazda radio? Gazda je gubitke, odnosno ta poduzeća koja su stvarala gubitke, njih je pokrivao zaduženjima a dobit koja su ostvarivala, znači ti profitni dijelovi koncerna nju je kanalizirao vertikalno prema gore i svake godine se isplaćivao dobit iako je u suštini Agrokor bio u gubicima. I to je najstrašnija tema u cijeloj ovoj priči. Znači Ivica Todorić je izvukao u 5 godina 725 milijuna kuna dobiti. Sa tom dobiti je očistio svoj dvorac od hipoteke i što se događa? Znači kako je objasnio Toni Soprano u toj svojoj emisiji, tj. u seriji Sopranos, on je ovako objasnio da je njegov poslovni model takav da novac ide prema gore a da ne kažem šta ide vertikalno prema dolje. I on je zapravo upropastio i dobavljače i sve ostale vjerovnike i radnike koji sada ne znaju jesu li živi ili mrtvi, šta će biti s njima, hoće li dobiti plaće. I kažem, umjesto da se tj. ono što je problem je da nitko ne dovodi u pitanje to što je on napravio. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku izvolite.
Kolega Pernar, pa zašto vi niste podigli kaznenu prijavu ako znate da je Ivica Todorić na nezakonit način izvukao sredstva iz svoje tvrtke [[Upadica Pernar: Zakonit je način i to je najveći …]] Pa sada ste rekli da je nezakonit [[Upadica Pernar: Zakonito je opljačkao …]] Kako je opljačkao? Ako je zakonito onda nije opljačkao. Dakle poanta cijele ove priče je, ja jako dobro poznajem vlasničku strukturu i tvrtke i holding, odnosno podružnicu tvrtke koja je u Nizozemskoj jer sam pokušavala ući u cijeli taj slučaj da bih uopće mogla znati o čemu mi tu pričamo. Stvar je u tome da za to rješavati postoje nadležne institucije. Ono što je naš zadatak i Vlade RH je naći rješenje za sve ove dobavljače i sve zaposlenike kojima prijeti otkaz. To je ono što je naš zadatak. A ovo drugo se treba riješiti, ali to ne možemo mi rješavati. Dakle rekla sam vam slučaj u Italiji gdje je vlasnik završio u zatvoru. Hvala.
Dobro. Druga replika, uvaženi kolega Maras.
Hvala lijepo. Gospođo Ninčević, vi ste u svojoj replici, pretpostavljam da su ovo napravili i napisali pravni stručnjaci MOST-a ove odgovore gospođi profesorici, znači ovo što ste sada, jer ako jesu onda bi valjda to trebalo uzeti kao činjenicu. Znači i uopće ne treba dovoditi u pitanje. Ja naravno ne mislim tako ali ono što mislim i volio bih da mi vi kažete u biti šta vi u MOST-u želite. Znači vaš predsjednik je neki dan rekao da želi da država preuzme odgovornost za Agrokor a danas je rekao da neće podnositi amandmane zato da bi zakon prošao. Vaš predsjednik je neki dan i predsjednik Sabora kojeg danas ovdje cijeli dan nema je rekao da će, da je prijavio kao građanin na temelju novinskih natpisa, to je jedna inovacija, novum u političkom spektru, ja mislim u svijetu to nisam nigdje vidio da na temelju informacija iz medija koja je kasnije demantirana predsjednik jednog parlamenta podnosi kaznenu prijavu protiv uprave ali tog istog koji je radio sa tom upravom a sada sjedi u hrvatskoj Vladi i dalje podržao i kaže nema razloga da se njega mijenja. Hrvatska javnost je zbunjena porukama iz MOST-a, to dosta često izgleda na način kako da se svidimo, šta da kažemo a konkretnih stvari i prijedloga nema. Znači, dajte recite ovdje hrvatskoj javnosti a ne kolegi Bulju, recite hrvatskoj javnosti a ne kolegi Bulju šta vi uopće želite jer ljudi to nisu svjesni. I još jednu stvar bih rekao ovdje gospodine predsjedniče, gospodine potpredsjedniče. Volio bih da pozovete nekog od ministara inače ćemo tražiti stanku u ime kluba jer uz svako uvažavanje pomoćnika ministrice gospodarstva mislimo da ovo jednostavno nije u redu. Ovdje bi trebao netko sa ministarskih razina tko predlaže da li premijer, potpredsjednica Vlade ili ministrica ili ministar bi trebali biti prisutni u sabornici dok o ovome raspravljamo. Ukoliko se to ne desi tražit ćemo stanku pa ćemo raspravljati ovdje dok netko ne dođe, ako treba i do sutra. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Mi smo već poduzeli određene radnje da dođe netko od ovlaštenih predstavnika Vlade, ali vi uvijek možete tražiti stanku i raditi do ranih jutarnjih sati. Odgovor na repliku.
Kolega Maras, dakle ja mislim da je sasvim jasno da je cilj MOST-a i ove Vlade da se nađe rješenje kako će se sanirati mogući, odnosno kako će se spriječiti mogući gospodarski kolaps u slučaju financijskih poteškoća bilo koje od deset sistemskih tvrtki a po pitanju slučaja pošto vidim da vi ovaj zakon koji vijećate sa Agrokorom itekako je jasno da želimo naći rješenje za sve zaposlenike kojima prijeti otkaz kao i namirenje dobavljača, a to što vi čitate po novinama i vjerujete svakakvim novinskim natpisima. Pa da sam ja vjerovala novinama ja bih sada sigurno mislila jeste li vi stvarno ministar stoljeća. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu Hajdaš Dončić treći po redu.
Dobro je, šala mala nikad dosta. Dakle, htio bih samo postavit jedno pitanje vama pošto ne komentiram MOST jer sam u korizmi pa sam se totalno izuzeo od komentara o MOST-u. Pa me samo zanima zašto niste na početku naveli tko je tih 10 poduzeća? Sad ste spominjali 10 poduzeća. Možete li mi molim vas reći koja to još 10 poduzeća ulaze još u ovaj zakon? Da, vi, vi. Nisam čuo dobro. Možete mi nabrojit. Ne, ne, ali jel' vam to problem sad? Da, mogu postavit pitanje. Nisam čuo. Znam da možda izlazim iz Poslovnika, ali evo odvajam svojih pet sekundi samo ako možete nabrojiti, molim vas. … [[Upadica Ninčević-Lesandrić, ne čuje se.]] Pa samo da čujem kojih tih 10 poduzeća. Nisam čuo dobro [[Upadica Ninčević-Lesandrić: Dakle 10 sistemskih tvrtki.]] Koje su to da? Ali koje su? Imena vas molim. … [[Upadica Ninčević-Lesandrić, ne čuje se.]] Ali ispričavam se ali kojih 10 tvrtki me zanima? … [[Upadica Ninčević-Lesandrić, ne čuje se.]] Molim vas ne mogu formulirat pitanje jer nisam čuo koje su to tvrtke?
Kolega Dončić, da vam pomognem. Vi postavite pitanje, onda će kolegica moći odgovoriti na replike. Može? Dobro. Evo odgovor na repliku.
Dakle, 10 tvrtki koje su od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku su a koje imaju više od 5000 zaposlenih, a uvidom u financijska dostupna izvješća mislim da kroz nekih deset minuti možete pogledati koje su to tvrtke ako vas baš zanima.
Četvrti po redu je uvaženi kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Kolegice Ninčević-Lesandrić, mene zanima da li vi mislite da je slušajući sada vas vaš birač u Sinju mali poduzetnik shvatio kakvu korist će dobit od ovog zakona? Ja mislim da nije. Zapravo shvatilo se još jedanput da je ovo zakon kojim se ne štite radna mjesta, da je ovo zakon kojim se ne štite mali proizvođači, kojim se ne štite mali dobavljači, da je to zakon kojim se štiti gazda, veliki menadžeri i krupni kapital. I zato mi u SDP-u našim prijedlogom kojim kažemo da se hitnim izmjenama Stečajnog zakona čini upravo to što ovaj zakon ne čini – osiguravaju se radna mjesta, osigurava se hitan spas prehrambene industrije i održavanje turističke sezone i radnici se čine više zaštićenim nego što se čini na ovaj način. Govorili ste o povjerenju. Pa upravo je to problem. Da li zaista vrijedi ona poslovica da narod ima vlast takvu kakvu zaslužuje? Ja mislim da na žalost građani Hrvatske ovog trenutka nemaju takvu vlast. U toj vlasti participirate i vi, pa me zanima kako vi objašnjavate da mi imamo Vladu koja zapravo skup lobista koji poput potpredsjednice Vlade lobiraju za INA-u i MOL, poput ministra financija kojem je zapravo ova Vlada samo prolazna stanica u kojoj štititi interese Agrokora. Imamo ministra kojeg ste podržali plagijatora koji zapravo štiti skup plagijatora u Vladi. I imamo na kraju našeg premijera kojem je ovo jedna usputna stanica poput onog reality showa gdje pripravnik glumi i čeka svoje mjesto u Europskoj komisiji. Zar zaista građani Hrvatske zaslužuju takvu Vladu u kojoj ste i vi i participirate?
Ja ću odgovorit. Od svih ovih vaših pokušaja političkih poena na ono što stvarno smatram da je bitno, a to su radna mjesta i dobavljači, a ako ste barem jednom detaljno pročitali ovaj zakon onda ste vidjeli da se upravo ovim zakonom pokušava spriječiti da dođe do tog najgoreg, odnosno najcrnjeg scenarija. A na pitanje da li su ovi građani zaslužili da se danas nalaze u ovoj situaciji nisu. Mi imamo predivnu državu, imamo toliko potencijala, ali na žalost imali smo takve Vlade prije ove koje su toliko štete napravili ovoj državi da ja jednostavno i dalje stojim pri tome da treba pod hitno razmisliti o uvođenju kazne za provođenje krivih ekonomskih politika. Hvala.
Dobro. Peta replika, uvaženi kolega Bunjac.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Ninčević, lijepo čitate ali moram na žalost konstatirati da ste politički analfabeta. Naime, vi govorite da treba uvesti kaznenu odgovornost za promašenu ekonomsku politiku, a istovremeno ne shvaćate da ste vi dio te politike. A vi u stvari ako bismo točno preveli vašu misao, vi ustvari želite sami sebe kazneno progoniti, vi ne možete sa sebe skinuti odgovornost da ste vi dio te politike, vii podržavate gospodina Todorića, a ne Živi zid, MOST. Vi podržavate poskupljenje cestarina, struje, vode, vi slavite ulazak u NATO koji traži od nas da tjeramo mlade ljude na odsluženje vojnog roka kako bi sutra postali topovsko meso u Ukrajini ili negdje drugdje. NATO koji traži da udvostručimo sredstva za oružje, a nemamo novaca i postavlja se pitanje što će nam to oružje. Vi podržavate ministra Marića koji je ostavio pustoš u Agrokoru i koji je predvidio da u sljedeće tri godine se Hrvatska zaduži za 172 milijarde kuna. Ne možete reći da vi s tim nemate veze. Ako postoji zločin kao što kažete da postoji, vi iz MOST-a ste suučesnici, ne možete se amnestirati od toga. Mogli ste jedino na način da okrenete leđa HDZ-u, još uvijek stignete. Ako ste mogli to učiniti prošle godine i imali ste opravdan razlog, učinite to i sada jer ovaj zakon nema veze sa ekonomskom logikom. Ovaj zakon je isključivo politički. On štiti političare koji su doveli Hrvatsku u stanje kakvo je, Hrvatsku ne samo jednu tvrtku. Molim vas, probudite se.
Odgovor na repliku.
Kolega Bunjac, ja sigurno ne podržavam gospodina Todorića, a sigurna sam da to ne podržava ni cijeli Klub MOST-a. A znamo svi da je predsjednik MOST-a podigao kaznenu prijavu protiv gospodina Todorića, dakle to je još jedan dokaz ako ga niste slučajno primijetili da mi ne podržavamo kako vi zovete ga gazdu. A druga stvar je, rekla sam da treba kažnjavati krive politike koje su se dešavale proteklih 26 godina. Ovaj zakon ne smatram krivom politikom iz razloga što sam ekonomist, što sam ga dobro proučila i svjesna sam toga koje su njegove prednosti i mane i koliko s ovim zakonom upravo može pomoći dobavljačima odnosno stabilnom gospodarstvu RH. Meni je razumljivo da vi niste ekonomist i da vam je teško to shvatiti, ali pogledajte barem onda neke druge slučajeve drugih država koje su provodile slične posebne zakone kada su imale financijske poteškoće svojih sistemskih važnih tvrtki na njihovom tržištu. Hvala.
Hvala lijepa. Iduća replika uvaženi kolega Đujić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Ja sam ekonomist isto kao i vi i probat ću vam postaviti baš nekih par pitanja jer u biti vaša rasprava iako se ja s njom ne slažem, ali mislim da je bila dobra jer ste baš govorili o zakonu niste politizirali, išli ste u cijelo to obrazlaganje i sada bih vas ja htio nešto pitati. Ovako, dakle rekli ste da ovaj zakon štiti male i srednje vjerovnike i da će oni biti uključeni u odlučivanje o tražbinama kroz mogućnost nagodbe. E sada, jedno je zakon, jedno je teorija, a drugo je praksa. E sada, šta će se nažalost u praksi dešavati? Sada mene zanima da li vi to mislite odnosno da mi odgovorite ako neće, to u zakonu ne piše. Dakle, kada mi dignemo zid oko Agrokora što je u više navrata jutros govorio premijer, a u jednom načinu ste rekli i vi odnosno kada se primjeni ovaj zakon ako se primjeni, to znači da se zamrzava postojeće stanje i da se servisiraju samo novonastali dugovi. Da bi firma mogla dalje raditi jedini tko može dati sredstva firmi da ona dalje radi, da mogu nabavljati novu robu, da mogu početi obavljati svoju djelatnost i dalje su banke, znači samo banka ima toliko novaca da ih upuca sada u Agrokor da Agrokor može dalje raditi. E sada novonastali dugovi koje daju nove banke ulaze u prioritete otplate, s tim bankama će oni od nekih dobavljača dalje nastaviti uzimati robu. E sada gledajte kako će to u praksi izgledati. Malim dobavljačima će ih taj vladin povjerenik zvati i reći gledaj me, ako želiš dalje s nama raditi moraš mi odmah otpisati 70% duga postojećeg od prije, inače nećemo raditi, neće uzimati od tebe robu. E onda će oni nažalost pristajat jer imamo tu praksu proteklih godina, a 15 godina u Hrvatskoj da je Agrokor pritiskao male firme i oni će nažalost morat pristajat ako žele raditi i tu će izgubiti veliki dio svojih potraživanja dok će se veliki namiriti. A s druge strane imamo i dio malih koji to ne mogu izdržati, koji nemaju uopće sada više kapaciteta da [[Upadica Jandroković: Hvala.]] evo samo jedna rečenica potpredsjedniče molim vas, koji nemaju više uopće kapaciteta da nastave raditi sa Agrokorom dalje jer su već sada iscrpljeni, a kamoli da čekaju još 15 mjeseci da dođe do svojih sredstava. I zato ovaj zakon ne štiti te male i zato on nije dobar. Hvala vam lijepo.
Odgovor na repliku.
Ja upravo proučavajući ovaj zakon smatram da upravo on čuva ove male iz razloga što im kroz nagodbu daje mogućnost da dug pretvaraju u kapital, a jednako tako će se onaj preostali dio koji ne postoji u tvrci jer je pretpostavljamo dug veći će se dokapitalizirati. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] zbog čega to mislite ako postoje fondovi subvencionirani krediti kojima se to može rješavati. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja smatram da niste u pravu i da je upravo ovo jedini način od svega što danas vidimo, ukoliko se aktivira ovaj zakon, odnosno ukoliko dođe do toga da se aktivira, a to je da se upravo namire dobavljači odnosno vjerovnici, a da se pri tom nastavi normalan rad odnosno poslovanje tvrtke i da zaposlenici ne dobivaju otkaz. A to ni u najmanjem slučaju nije pogodovanje ni velikima, ni Todoriću, ni njemu kao privatnoj osobi, to sam htjela reći. Hvala.
Hvala. Sedma replika uvaženi kolega Bulj.
Kolegice Ninčević, vaše izlaganje o zakonu pretvorilo u brojne rasprave tj. replike, a vidimo mnoge ovdje koji su u Saboru isključivo u Parlamentu sada zastupnici imaju svoje klubovi isključivo zbog toga šta je MOST štitio nacionalne interese i vidimo da ovdje sada pokušavaju nekakvim izrazima koji nemaju veze u biti tko zna čiji su i šta su, imputirati nama i Todorića, te koji su opljačkali hrvatsko društvo i dosadašnje politike nametnuti na rame našega, nama na grbaču. Međutim ja vama postavljam jedno pitanje, radi se o sistematskim firmama, znači u Hrvatskoj ih ima 10. Imamo jednu značajnu nacionalnu kompaniju koja je neprijateljski uzeta od Hrvatske države. Imali smo i presudu, nažalost Ustavni sud je pobio, to je INA. INA je u problemima ogromnim, to znamo svi. Može li se ovaj zakon primijeniti u ovome trenutku na INA-u? Evo vi sa stručnog aspekta jer smatramo evo i znamo kakav je odnos i prema rafinerijama, može li se ovaj zakon primijeniti prema toj, isključivo bitnoj firmi, tj. tvrtki koja je strateški bitna za Hrvatsku na INA da Hrvatska Vlada, tj. država preuzme upravljanje tom tvrtkom zbog problema u kojem se nalazi INA, koji je prouzrokovao MOL uz hrvatske politike koje su provođene. Evo kratko pitanje.
Odgovor na repliku.
Nisam sigurna da li smo se baš razumjeli ali ja ću ponoviti ovaj zakon i situacije kada, dakle situacije kada se ovim zakonom reagira na sistemske tvrtke koje su u financijskim poteškoćama a to su tvrtke koje imaju preko 5 tisuća zaposlenika i dug preko 7,5 milijardi kuna a to su tvrtke koje su dakle u RH. Dakle ovaj zakon vrijedi za svih 10, … … [[Upadica se ne čuje.]]
I zadnja replika je uvaženi kolega Šimić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Ninčević, iz vaših izlaganja potpuno je jasno, bar meni i ako ste čitali kako je jedan kolega primijetio, meni je drago da ste dio izlaganja čitali i volio bi da neke druge kolege također više čitaju i manje govore iz glave a … čitaju nekakve konstruktivne inicijative koje bi eventualno podržale u Saboru ali evo nema kolege, pa onda, čuti će valjda drugi puta. Dakle MOST Nezavisnih lista podržava donošenje ovog zakona jer smatramo da se s njim, kako ste i rekli čuvaju radna mjesta, ne čuvamo konkretno poduzetnika nego čuvamo hrvatski gospodarski sustav. I tu bih se ja složio danas sa predsjednikom SDP-a koji je rekao da nas svaki izgubljeni dan košta 100 radnih mjesta, ne u brojci nego u smislu da nas čeka, da nas košta određeni broj radnih mjesta, urušavanje gospodarskog sustava pa me čudi sada kolege iz SDP-a kada čujem i njihove replike da neće podržati ovaj zakon, da govore da trebamo uvrstiti nove odredbe u Stečajni zakon, odnosno nije im važan toliko ni sadržaj nego forma. Čini mi se da traže način da ustvari i razlog da ne glasuju za ovaj zakon. Što se tiče nas, mislim da je naš stav prema njemu vrlo jasan, da je naš stav prema gospodinu Todoriću također jasan potezom predsjednika MOST-a i predsjednika Hrvatskoga sabora koji danas ovdje nije s nama zbog bolesti a izgleda da neću ni ja biti sutra.
Hvala. Odgovor na repliku.
Prvo pro ovog čitanja, dakle čitala sam 11 primjedbi prof. prava koje sam dobila doslovno 5 minuta prije izlaganja i smatrala sam da je dobro da pročitam nešto na što se svi pozivaju cijeli dan a ja sam to imala kod sebe u ruci. A druga stvar, ja bih samo okrenula priču da je oporba na vlasti i da su suočeni sa ovom situacijom kako bi se oni ponijeli a uvjerena sam da bi jednako tako proučavali druge zakone iz susjednih država i modele kako su se slične situacije rješavale i van granica naše države i da bi vrlo brzo i okupili tim stručnjaka i shvatili da imamo dvije opcije a to je pustiti da dođe do kolapsa a druga opcija je tražiti rješenje kako ćemo spasiti male dobavljače i ostaviti radna mjesta a da pri tome vlasnika kroz 365 dana praktički izbacimo iz vlasničke strukture a da nadležne institucije za što smo već i pokrenuli postupak rješavaju taj dio utjecaja dakle negativnog utjecaja vlasnika na poslovanje tvrtke. Hvala.
Hvala vam. Ovime smo završili sa replikama i prelazimo na Klub zastupnika HNS-a i HSU-a, uvaženi kolega Goran Beus-Richembergh. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Netko je danas već spomenuo da se radi o iznimno velikoj krizi, možda čak najvećoj što se tiče funkcioniranja ukupnoga sustava jer cijeli sustav zapravo počiva na ekonomiji od Domovinskog rata do danas. Ne znam da li je to točno ali je činjenica da ovakav zakon ne bismo ni raspravljali ni donosili da nije dogorjelo do nokata. Ono što ne možemo prihvati kao opozicija je pokušaj da se s nama podijeli odgovornost za ovo stanje. Generalno uzevši, čini mi se da nema ni jedne vlade koja bi mogla reći u posljednjih 15-ak godina da nije blagonaklono gledala i prema nekim procesima koji su se odvijali naravno u sferi privatnoga ali sa mogućim konsekvencama na sferu javnoga u velikoj grupaciji kao što je Agrokor. Štoviše u nekoliko Vlada su sjedili ili još uvijek sjede ministri koji su radili u Agrokoru. Bila je svojevremeno krilatica da Agrokor ima svoje ljude u svakoj hrvatskoj Vladi. Imali smo situaciju da je čak i bivši guverner HNB-a nakon što je otišao s te dužnosti ušao u poslovni odnos i to važan, za njega vrlo važan poslovni odnos sa Agrokorom. I dok je rastao taj mastodont, neki su okretali glavu jer su se nadali da će veliki igrač takvoga tipa koji je postao i regionalni igrač biti zapravo nositelj gospodarskog razvoja, a zapravo su okretali glavu i od mnogo čega drugoga što se moglo nazvati i mešetarenjem i nelojalnom konkurencijom, ubijanjem malih poduzetnika. Sve se to događalo u sjeni velikog Agrokora. Sjetimo se samo kako je nestala mreža malih kioska u Hrvatskoj. Vremena kad se išlo privatnim helikopterima u Milano da se kupe skupe torbice i da se obavlja shoping i da se ponašaju kao knezovi je prošlo, ta vremena su prošla. Ali čini mi se da će cijena svega toga biti jako visoka. I što god mi napisali u ovome zakonu nećemo moći spriječiti širu štetu, ona je već učinjena i bilo je bjelodano još pod konac prošle godine da se događa nešto što je izvanredno i na što treba reagirati. Ja ne mogu vjerovati da HNB s jedne strane, Ministarstvo financija s druge strane, pa i Porezna uprava s treće strane nisu imali informacije da se koncern počeo zaduživati kod vlastitih dobavljača. To nisu stotine tisuća, nego stotine milijuna kuna. A kad jedan koncern takvoga tipa kao što je Agrokor krene moliti svoje dobavljače za posudbu novaca i kada javno obznani da nije prihvatio sindicirani kredit svima je bilo jasno zbog čega, zbog vrlo oštrih uvjeta jer kreditori više nisu htjeli odobravati sredstva pod povoljnijim ili uobičajenim uvjetima jer su shvatili koliki je rizik. Svi su znali sve osim hrvatske Vlade. I kao što već danas rekoh ako se već ravnamo po Moodisu onda smo svjedoci iz mjeseca u mjesec da je ta agencija upozoravala sve, a to znači i hrvatsku Vladu da se događa nešto jako loše jer je 2. siječnja srušila kreditni rejting sa B2 na B3. 24.2. što je bio krajnji rok da se shvati ozbiljnost situacije taj je kreditni rejting proglašen apsolutno negativno perspektivnim. Trebali smo čekati 29.3. a to je prošla čini mi se srijeda da rejting agencije sruše Agrokor u blato i da kažu da to više nije nikakav upotrebljivi rejting nego da je to CAA1 s negativnom perspektivom. I tek dva dana nakon toga hrvatska Vlada utvrđuje prijedlog ovoga zakona. I umjesto da smo se našli odmah isti dan poslije, dakle u subotu evo nas u srijedu, a zakon neće biti donesen ni danas, a vjerojatno ni sutra jer se Vlada mora očitovati o amandmanima koji su podneseni na ovaj zakon. U međuvremenu opozicija još prije mjesec dana na sav glas vikala budite odgovorni, monitorirajte taj proces, uključite se kao marni gospodari gospodarskog razvoja u Hrvatskoj ne na način da uništavate postojeću vlasničku strukturu, da se ruše temelji pravnoga sustava nekim izvanrednim mjerama koje će porušiti načela na kojima počivaju između ostaloga i ona načela na kojima je napisan ovaj zakon, nego budite medijator. Odmah posjednite za stol sve najvažnije dionike, dakle i bankare i dobavljače i kontrolirajte situaciju. Koliko ja znam premijer Plenković se do danas nije osobno sreo s ni jednim predstavnikom ključnih dionika u ovoj priči. To je taj odnos koji je zapravo ignorantski. Jutros smo ovdje imali priliku vidjeti njegov iznimno bahat napad na svaku kritiku iz opozicije, posprdni način na koji je govorio o tome prozivajući nas da ne želimo preuzeti svoj dio odgovornosti je nešto što nije prilično ni ovoj situaciji, a ni ovome problemu. Prije svega, ako se traži dijalog, onda dijalog mora biti uspostavljen unutar vladajuće koalicije. Ne može čelnik jednog koalicijskog partnera mjesec dana govoriti jedno, a čelnik drugoga drugo. Već tu se vidjela diskrepanca i da ne postoji jedinstveni pristup, soliranje i neke ideje koje su izravno ugrožavale mogućnost konstruktivnoga rješenja ove krize. I sve do danas tako. Mjesec dana je izgubljeno i to moramo znati i priznati. Možda to ne možemo vratiti, ali upozoravamo isto tako da se slična stvar može dogoditi kod drugih firmi koje su nam iznimno važne, a to su Petrokemija, to je Borovo u kojemu se ne mogu isplatiti plaće, to je Đuro Đaković. Koliko puta treba ponoviti i možemo to danas reći, danas je 5. travnja. Danas smo pet puta ovdje spomenuli te tvrtke. Koliko ćemo čekati da se netko sjeti a to su tvrtke u vlasništvu RH da postoje problemi koji te tvrtke mogu dovesti do kraja. I da tamo također rade ljudi i da te tvornice također proizvode nama iznimno važne stvari kao što to tvrtke u sastavu Agrokora rade. U ovome se slučaju nažalost zrcale one narodne izreke da ćup ili vrč ide na vodu dok se ne razbije. Ministar financija Zdravko Marić početkom siječnja, a onda i koncem siječnja tvrdio je da je Vlada upoznata sa svim i da o tome brine naravno ne izdvajajući posebno Agrokor jer je tada rekao onu relativizirajući rečenicu kao i druge tvrtke u RH, a ovo je travanj. Od siječnja do travnja Vlada nije uspjela domisliti način kako da se konstruktivno postavi i da pomogne u rješavanju ovoga problema. Naravno da postoji rizik kada donosite odluke, ali Vlada je ta koja mora donositi odluke, gore od toga je nečinjenje i Vlada je ovdje doista postupila krivo, nije ništa činila mjesecima, nojevski zabijajući glavu u pijesak misleći da će se stvar riješiti sama od sebe. Nažalost, nije se mogla i neće se moći, sada je potpuno jasno. Da je Vlada bila u tom smislu angažiranija i da je prije mjesec dana započela proces smirivanja straha, davanja određenih političkih garancija i stvaranja okvira u kojemu će se nastaviti razgovori između s jedne strane uprave, s druge strane dobavljača i s treće strane financijskih vjerovnika, danas bi situacija bila sigurno mnogo, mnogo bolja. Ono što želimo svakako postići u ovome času kada je već jasno da će vladajući izglasati ovaj zakon, a on se u mnogo čemu temelji na svemu samo ne na zdravom razumu, on je državni intervencionizam par excellence, on je antiliberalan od početka do kraja, on se na najgrublji mogući način miješa u načela slobodnoga tržišta, ali kada je već došlo do toga klub HNS-a i HSU-a podnijet će nekoliko amandmana kojima će pokušati neka rješenja koja su obuhvaćena ovim zakonom uvjetno rečeno popraviti. Što se tiče rješenja u članku 12. gdje se kaže da izvanredni povjerenik ne može bez suglasnosti vjerovničkog vijeća raspolagati imovinom vrjednijom od 3,5 milijuna kuna, mi predlažemo također da mu se ograniči pravo raspolaganja u svim transakcijama većim od 10 milijuna kuna bez znanja i odobrenja ne samo vjerovničkog vijeća nego i savjetodavnog tijela. Također ćemo predložiti da se savjetodavno tijelo eksplicite strukturira na način da u njemu budu dva predstavnika banaka, jedan predstavnik malih dobavljača, jedan predstavnik većih dobavljača i naravno jedan predstavnik radnika. Također mislimo da ovo rješenje u članku 21. gdje se pobraja tko ima pravo zatražiti otvaranje postupka je potpuno nelogično jer se u tom popisu nalaze i članovi uprave ili upravnog odbora dioničkog društva kraj već postojećeg rješenja koje govori da to mogu napraviti zakonski zastupnici. Što to sada znači? Od kud diskrecijsko pravo članu uprave ili upravnoga odbora tamo gdje postoji zakonski zastupnik da recimo uopće zatraži od Vlade ovako nešto, to je potpuno suvišno rješenje. Isto tako ako doista želimo zaštiti male dobavljače kao što je ovdje puna usta bila danas mnogima, onda mi predlažemo da se u prioritetne tražbine također uvrste i svi oni koji su unatrag 30 dana uredno bili dobavljači roba prije pokretanja samog postupka. Jer mi imamo sada situaciju da u ovoj krizi postoje dobavljači koji u najboljoj mogućoj vjeri ne samo za budućnost svoju vlastitu nego da je moguće da Agrokor opstane prije svega Konzum, isporučuju robu i pune police i na taj način osiguravaju kashflow, na taj način osiguravaju da uopće sutra dođe do isplata. To su mali proizvođači, to su dobavljači one robe koja ima kraći rok trajanja, to su oni koji proizvode prije svega hranu i to treba prepoznati i to treba honorirati. Dakle, ako stvarno mislimo da ćemo ovim zakonom zaštititi i male dobavljače, e onda moramo unijeti nekoliko rješenja poput ovih. U protivnom svi će oni propasti, svi su se oni negdje za uvođenje tehnologije ili [[Upadica Jandroković: Hvala.]] izgradnju pogona zadužili i sada im je voda do grla. Prema tome, klub HNS-a pustio je u postupak ove amandmane i molimo vladajuće da u tom smislu pristanu na tu korekciju uvjeta i da se ovaj zakon relaksira u jednoj upotrebljivijoj formi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo šest replika. Prva je replika uvaženog kolege Marasa.
Hvala lijepa. Kolega Beus Richembergh, ja se apsolutno slažem sa vašom raspravom s početaka da loše prijedloge i loše ideje ne treba podržavati i ne treba dijeliti odgovornost. I sa te strane mislim da ovaj zakon čak i nije moguće na taj način popraviti. Ukoliko pravnici koji se time bave su našli … razloga zbog kojeg misle da će pasti na ustavnom postupku. Ukoliko svi u Hrvatskoj ali baš svi, velika, ajde ne baš svi, vjerojatno zastupnici HDZ-a ne ali velika većina ljudi u Hrvatskoj vidi da je ovo usmjereno isključivo u jednom smjeru, da se štiti jedan uski krug ljudi i da se državnim intervencionizmom odlučuje sutra staviti tamo osobu koja će upravljati hrvatskim gospodarstvom ispred politike a ne suda. Jer kada govorimo o rješenjima iz svijeta, kada govorimo o rješenjima iz svijeta, kada govorimo o američkom slučaju i primjeru to sud tamo određuje i plan trebaju svi vjerovnici prihvatiti. To nije slučaj u ovom zakonu. To je nemoguće popraviti. Ovo će dovesti do još većeg kaosa, do odlučivanja ti možeš dobiti novac, ti ne možeš dobiti novac. Vidjeli smo kako autonomno HDZ zna u prošlosti odlučivati tko će biti blagoslovljen a tko će ostati bez ičega. Ja to ne želim u Hrvatskoj. I svi građani, vjerujem da to ne žele u Hrvatskoj. Kolege iz MOST-a drže figu u džepu a u biti drže štangu HDZ-u. To valjda svi vide. U ovom slučaju drže štangu HDZ-u. I sutra kada ljudi ne budu imali plaće biti će odgovorniji od HDZ-a zbog toga što su to mogli spriječiti a nisu. A ne ovim fol prijavama Petrova koji vjerojatno danas ga je, evo zbog toga i uhvatila temperatura da tu ne mora raspravljati. Hvala lijepo.
Hvala kolega Maras. Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Maras, načelno mogao bih se složiti s vama ali pod jednim uvjetom da Ustavni sud kod nas djeluje brzo i efikasno. Nažalost, potpuno je jasno, ovaj zakon će biti donesen. On će se sigurno početi primjenjivati već sljedećega tjedna. U ovoj situaciji nema mnogo vremena za čekanje, treba spašavati što se spasiti dade. I ako je već tako i ako znademo da će praksa ovoga zakona trajati sigurno neko vrijeme pa taman i ukoliko ga Ustavni sud ospori, onda to vrijeme u kojemu će se donositi najvažnije odluke valja usmjeriti na nekakav normalniji i funkcionalniji način. Ovo je čisti pragmatizam ali ne možemo se ponašati kao da se ništa ne događa ili da se nas to ne tiče jer ja i nitko drugi ovdje ali niti zaposlenici ni vjerovnici Agrokora nemaju ništa od toga ako mi pokažemo prstom samo isključivo na vladajuće. To je činjenica, oni snose odgovornost ali to ovoga časa neće riješiti niti jedan problem i ne trebamo to preskakati ali valja pokušati djelovati proaktivno. Kada smo već došli tu gdje jesmo. A jesmo došli u situaciju nakon 20 i nešto godina da se konačno kaže car je gol i da ono zlatno tele kojemu su se mnogi klanjali nije zlatno. Ali isto tako i da oni mediji koji su šutjeli godinama su šutjeli iz vlastitog financijskog pragmatizma jer su bili svjesni da samo od te zlatne koke mogu dobiti koje zlatno jaje a zlatna koka je davala.
Hvala. Druga replika je uvaženi kolega Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih ukazati na jedan dio, odnosno segment cijele priče koja nažalost nije raspravljana a to je sljedeća. Dionice Agrokora će po svojoj prirodi sve redom postati bezvrijedne zato jer je dug koncerna veći nego što vrijeid njegova imovina i kad-tad, doći će do, ajmo reći pod navodnicima reseta odnosno njihovog, ajmo slikovito reći … [[Govornik se ne razumije.]] I postavlja se pitanje što će se onda dogoditi sa dionicama svih tih fondova, mirovinskih koji su ulagali u te. Evo pročitati ću samo jednu vijest. Većinu dionica Ledo-a upisali mirovinci. Ledo je danas objavio da je sa 100%-tnom uspješnošću provedeno izdavanje novih dionica. U postupku povećanja temeljnog kapitala upisano je i uplaćeno svih 93 tisuće 750 ponuđenih novih dionica po cijeni od 8 tisuća kuna što je ukupan iznos od 750 milijuna kuna. 70% tih svih dionica kupili su mirovinski fondovi. Trenutno je cijena Ledo-a pala sa 8 na 4 tisuće 200 kuna. Znači prepolovila se. I doći će do toga da će jednostavno imovina mirovinskih fondova, odnosno buduće mirovine naših građana biti dramatično manje barem u kontekstu iznosa koji je njima trebao doći iz tog dobrovoljnog mirovinskog osiguranja. I kako ono se kaže „news before it happens“ odnosno vijest prije nego se nešto dogodi ja sada ovom prilikom upozoravam sve građane što im se sprema sa mirovinama. Hvala.
Uvaženi kolega Richembergh, odgovor na repliku.
Kolega Pernar ja se uopće ne usudim odgovoriti na vašu repliku jer za razliku od vas koji ste napisali vrlo priznate knjige o financijama ja o tome ne znam ništa. Hvala lijepa.
A eto, i to je replika. Uvaženi kolega Horvat, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Beus, nemojte tražiti podjelu odgovornosti, bila je rečenica koju ste rekli iz ove saborske govornice i odgovor na tu vašu rečenicu je vrlo jednostavan s obzirom na to kako ste odreagirali u petak i vi i vaš do jučerašnji koalicijski partner. Činjenica je da tu podjele i odgovornosti nema. Okrenuli ste leđa i svoju odgovornost jednostavno izmaknuli. Ostala je odgovornost na vladajućima i mi smo to prihvatili. I činjenica je kad tvrdite da ne postoji jedinstveni pristup. Da postoji u ovom trenutku jedinstveni pristup onda bi pozicija i opozicija jučer ili prekjučer sjela zajedno za stol ako ovo i nije iskristalizirani model iskristalizirala ga i današnja rasprava ne bi ni postojala već bi mi danas u ovo vrijeme doma pili hladnu čašu vina i gledali televiziju. Ali kolega Beus vaša rečenica svi su znali osim Vlade vraća me u 2014. i 2015. kada je kreditni rejting RH dvije godine bio u smeću od tih istih agencija bez konkretnih prijedloga, bez mašte, bez iznalaženja rješenja. A gledajte sad ono što ste sami izrekli. 2. siječnja prva intervencija, 24. veljače druga intervencija i kolegica Dalić sa svojom intervencijom i sa svojim timom od 24. veljače pa do danas 5. travnja napravi prijedlog, iskonzultira prijedlog sa stručnjacima trgovačkog prava, sa stručnjacima ustavnog prava. Danas je on ovdje pred nama prošao je vladinu proceduru u silnim mjesecima. Znate koliko je tih mjeseci prošlo? [[Upadica Jandroković: Vrijeme.]] Jedan, dva, tri.
Hvala kolegi Horvatu. Odgovor na repliku.
Kolega Horvat, ako ja vama dođem prije mjesec dana i kažem vam da nam se zajednička kuća nakrivila, da treba nešto napraviti, a vi odmahnete rukom, a onda nakon mjesec dana dođete i kažete da se srušio krov pa da tražite od mene da zajedno to popravimo, onda vam je ništa drugo ne mogu reći nego da ste mjesec dana ignorirali. Ono što mene čudi je, ja stvarno ne znam zašto vi tako o potpredsjednici Vlade Dalić imate loše mišljenje. Vi doista mislite da je ona od 24. veljače pisala ovaj zakon? Ona je puno uspješnija i puno sposobnija i nije joj trebalo više od tri dana samo su joj trebale tri verzije. Da je počela 24. veljače onda bi mi o ovome govorili 5. ožujka, a ne 5. travnja.
Dakle za repliku se javio zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega dali ste svoj prijedlog. Imali ste konstruktivni prijedlog i to prihvaćam. Međutim, tijekom svoje rasprave spomenuli ste da se nojevski u zadnjih mjesec dana, tj. da je mjesec dana izgubljeno i da se nojevski u biti ponašalo, da je se bilo glava u pijesku. Kako komentirate već ste vi dugo godina saborski zastupnik i šta mislite o tome gdje je u biti krenula cijela priča pada gazde, tu se slažem sa vama da su ga svi tetošili po ramenu, a sad ga svi čereče, jednostavno zna se gdje bi njemu trebalo mjesto biti i njegovoj imovini šta je napravio hrvatskom narodu uz pomoć hrvatskih političkih elita. Međutim, vi ste bili saborski zastupnik i u mandatu 2014. točnije evo i vama ću citirati izjavu Zorana Milanovića tadašnjega premijera kad je kupio Mercator i to se smatra da se tada preinvestirao i da je počeo u biti kraj jednoga koncerna koji je uništio brojne dobavljače, proizvođače i prije samog njegovoga kraja. Pa ću vam citirati izjavu i tadašnje Vlade, tj. premijera 2014. točno 14.6.2014. Znači Milanović je tada kazao za kupnju Mercatora: „Mislim da je to dobra stvar za Hrvatsku i širenje hrvatske proizvodnje, svi ćemo od toga imati koristi.“ Kazao je premijer o prodaji Mercatora Agrokoru. Da li je zaista moguće da državne institucije, državne sigurnosne službe da su dozvolite jednom Todoriću da to napravi bez ikakve kontrole da se za 500 milijuna eura tada zaduži da kupi Mercatora i zato ode van granica. I danas smo dovedeni u situaciju da je komplet hrvatsko gospodarstvo urušeno, tj. spremno za urušavanje [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Samo kratko pitanje šta mislite da li je tada bila u pijesku kao nojeva glava svih koji su tada u Saboru i Vladi? [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Hvala.
Odgovor na repliku.
Znate vi onu staru šalu kad se utapao pop pa kad su protestirali što ga oni koji su bili prisutni nisu spasili, pa se ovi branili i rekli kako nismo, mi smo mu govorili pope daj ruku. A kaže niste mu trebali reći pope daj ruku nego pope na ti ruka. On nije naučio davati, nego uzimati. To vam je vrlo slično. Dok je stvar išla uzbrdo svi su gledali i voljeli kako kola idu gore, pa taj naš mali jal i zločestoća koja je draivala možda kod nekih osjećaj nadmoći jer eto mi kupujemo veliku slovensku firmu i velikim hrvatskim rodoljubima začepilo je usta jer to su pravi hrvatski muži koji su u stanju naš gospodarski interes prenijeti preko granice. Sve bi bilo divno i krasno. Naravno da je imalo pokrića, da je imalo uporišta u vrijednosti kapitala, u sposobnosti sustava da to vraća. Ali ima ona prispodoba o većim očima nego ustima. I to je i ovdje bilo tako. Dakle, tko god se vodio pohlepom, a pohlepa je znademo jedan od velikih grijeha nije dobro na kraju završio. Je li akvizicija Mercatora bila okidač ili nije ja to ne znam, ali se sjećam one Kutline čuvene da se mora stalno kao na biciklu okretati pedale, jer ako staneš padaš.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je zastupnik Željko Jovanović.
… [[Govornik nije uključen.]] kolega Beus rekli ste da je Vlada zakasnila mjesec dana i da je bilo vremena i znanja, odlučnosti, odgovornosti da bi se ranije krenulo u spašavanje Agrokora jer kao što je jedan novinar izjavio da kolaps Agrokora je najveći hrvatski poraz od kada postoji hrvatska samostalnost jer je sama činjenica da će o sudbini Agrokora, a time i dobrim dijelom hrvatsko gospodarstvo odlučivati strane banke dovoljno govori. Međutim postoji član u toj Vladi koji nije samo tri ili četiri mjeseca kao što je ostatak Vlade nego je u njoj već 16 mjeseci. Pa mene zanima kolega Beus da li vi mislite da takav čovjek koji je pitanje da li je u toj Vladi uopće zastupao interese Hrvatske, čuvao hrvatske financije ili je štitio i skrivao podatke u Agrokoru može biti i dalje u toj Vladi odnosno da li je hrvatskoj Vladi potreban nekakav Alvarez III koji će restrukturirati hrvatsku Vladu kako mi ne bi i dalje glavinjali ovim problemima odnosno nažalost izgleda da se obistinjuje ona povijesna izreka, tko je jamio, jamio. Sa Agrokorom je zatvoren taj krug koji je počeo devedesetih godina.
Odgovor na repliku.
Ja želim doista vjerovati da gospodin Zdravko Marić, ministar financija koji je u Vladu RH, ali ne zaboravimo i na službenu dužnost mandatara HDZ-a u vrijeme između dviju vlada došao iz Agrokora, dakle ja želim vjerovati da on nije ništa znao o dubiozama u Agrokoru. Ali to ne bi bilo dobro po njega da se to moje vjerovanje ispuni jer bi zapravo svjedočilo da nije dobro radio posao tamo pa bi otvorilo sumnju da ne radi ni ovdje i onda bi ga to dovelo u velike probleme i vjerojatno bi morao pristati na ovu varijantu vašu, a to je da pozitivno odgovori na pitanje odnosno da pozitivno odgovori na vaš poziv da ode iz te Vlade. Ali dozvolite mi da kažem samo još jednu stvar koja svjedoči kako se ružno radilo sa svih strana. Kao što znadete Mercator je ušao u RH tako da je kupio Slobodu iz Velike Gorice, i njenu kompletnu prodajnu mrežu. A kada je konačno Agrokor kupio Mercator onda je naša Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja rekla da se mora smanjiti koncentracija, pa smo mi u Velikoj Gorici izgubili sve kvartovske dućane ostalo ih je još samo pet Konzumovih. Eto tako je izgledala ta akvizicija kada se govori o konkretnim našim interesima u našem kvartu u našem gradu. Nije na dobro završilo. Ali vjerujte Agrokor je platio kao goodwill svaki taj dućan koji je kasnije zatvorio i to je nakarada jer kupujete nešto čega se morate kasnije odreći.
Hvala. I zadnja replika na vaše izlaganje zastupnik Ante Sanader.
Hvala potpredsjednice. Kolega BEus, ja također se ne slažem s vašim mišljenjem da je ovo bio pokušaj podjele odgovornosti s opozicijom jer mislim da se radilo o želji da se kao i uvijek u ovih 20 godina kada su se događali važni događaji za državu od dolaska u EU, NATO i ostali tako i sada kada je državne ekonomije praktično ugrožena mislim da je to bio pokušaj dogovora da se ovo ne pretvori u strančarenje i politiziranje stvari koja je vrlo važna za državu. Znači ne može se to ja smatram da to nije bio pokušaj nikakve podjele odgovornosti, oporba ima isto tako svoju odgovornost i važne državne teme se ne mogu politizirati i strančariti. Ja mislim da je to bio taj pokušaj, vi ga imate pravo tumačiti normalno onako kako vi to vidite i kako mislite da je najbolje za vas. Samo mislim da situacija nije takva da bi bilo dobro dobivati nekakve poene ili misliti da će se dobiti nekakvi poeni na ovo. Također mislim da Vlada, rekli ste 24.2. da se počelo 5.3. bi bilo gotovo, da se izgubio mjesec dana, mislim da i ovaj prijedlog zakona je rezultat rada stručnog tima ljudi koji se ne može baš napraviti u tri dana ili pet dana. znači da je Vlada radila i da je napravila prijedlog za koji mi smatramo da je kvalitetan, ali evo vi ćete kroz amandmane sigurno dati neke svoje prijedloge. Isto tako vi kažete da se nije dobro ovim zakonom miješati u načela tržišnog gospodarstva što svakako ne bi bilo dobro i ja to nikada ne bi podržao, ali vi predlažete čini mi se ono koliko sam sada zapamtio, još rigoroznije miješnje kroz amandmane u ovaj zakon. Kako je to tek onda miješanje? Mi smo sada u situaciji ako se partneri dogovore, neće biti uopće miješnja. Znači da smo imali prije 15 dana zakon ne bi ništa značio.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku.
Kolega Sanader, dakle da je bilo dosta želje da se postigne dogovor između pozicije i opozicije onda bi premijer Plenković pozvao šefove opozicijskih stranaka još prije mjesec dana na razgovor, a ne u petak poslije sjednice Vlade. Dakle to je prva stvar. Ja to doživljavam samo isključivo nažalost kao pokušaj da se eto iz dobre volje obavijesti opozicija što je napisano u prijedlogu zakona koji je prošao kroz Vladu. To nije dovoljno. Zadaća opozicije je da sve što dođe iz Vlade prevrne, pretrese, isklofa stotinu puta, ne zato da bi uživala u tome što je tamo mnogo propusta nego da se ti propusti isprave. Jer po staroj da čovjek i tovar znaju više nego čovjek valja onda sve oči uprti pa i opozicijske. A vi znadete da je dioptrija na opozicijskim okularima puno žešća nego kod birokrata u samoj Vladi. To ste i sami iskušali, bili ste opozicija pa ste dobro vidjeli nešto što Vlada nije vidjela. U tome smislu svaki dan molite Boga da vam opozicija bude što žešća, što koncentriranija i što fokusiranija na ono što radi vladajuća ekipa jer ćete onda manje raditi grešaka. Ako smo prije mjesec dana pozvali Vladu da odmah reagira onda je to bio i poziv da sjedne sa šefovima opozicijskih stranaka i da vidimo što su strateški ciljevi zajednički u toj cijeloj priči. I da se onda dogovorimo ako je već tako veliki problem da unaprijed kažemo da ćemo podržati kvalitetnu politiku. Svakoga petka možete vidjeti kada glasujemo o zakonima koliko se zakona donese čak i jednoglasno. Ljudi koji ovo gledaju misle da mi nikada, oko ničega nismo suglasni a to nije istina, to vi znadete vrlo dobro. Od stotinu zakona koji se u Hrvatskom saboru donesu barem 85 njih donese se sa većinom preko 85%. I to, ovo bi bilo isto tako pitanje ali da smo na vrijeme reagirali a ne ovako mi zovemo a vi se oglušujete. Hvala.
Hvala vama. Evo došli smo i do zadnjeg kluba. U ime Kluba zastupnika stranke rada i solidarnosti, stranke međugeneracijske solidarnosti Hrvatske, Reformista i nezavisnih zastupnika, zastupnik Kažimir Varda.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, uvažena državna tajnice i pomoćniče ministra, kolegice i kolege, nastojati ću biti vrlo kratak. Koncentracija već popušta, čuli smo već bezbroj puta čak i ponavljanje u raspravama i u replikama. Ja želim samo istaknuti sljedeće. Koliko mi imamo saznanja o pravoj situaciji u Agrokoru nisam baš siguran. Slušao sam pažljivo i kolegu Pernara i kolegu Lovrinovića. Mislim da, ja vjerujem tim informacijama, ja im vjerujem ali je pitanje što napraviti. Ovo što je kolega Beus rekao potpuno se s time slažem. 15 i više od 15 godina, i više od 15 godina bio sam jednim dijelom i živi svjedok. Aplaudiralo se svemu što je gazda kako ste ga danas nazvali ovdje u nekim raspravama radio. Mnogi državni službenici su dolazili iz sustava Agrokora i mnogi državni službenici su iz državnih službi završavali u sustavu Agrokora. I to je bila jedna sprega. Međutim, da li se ovo moglo zaustaviti? Možemo mi govoriti o mjesec dana, dva dana, tri dana ali je problem što to traje godinama, što smo stvorili monopolistu, stvorili smo monopolistu upravo na onom detalju koji je vrlo osjetljiv a to su mala poljoprivredna gospodarstva, poljoprivredni proizvođači, proizvođači hrane. Tu smo stvorili problem. Tko je kriv? Ja mislim da je naš sustav u cjelini kriv, sustav regulatornih mehanizama koji je stvorio monopol od Narodne banke do drugih. I oni se ne mogu, ne mogu izbjeći tu odgovornost. I sada smo došli do požarne mjere. Do požarne mjere u kojoj nešto moramo napraviti. Nečinjenje bi zapravo bilo najveća protuustavna radnja, nečinjenje. I sada postoje dvije mogućnosti. O njima je kao scenarijima jutros govorio predsjednik Vlade gospodin Plenković. Scenarij A, vjerovnici, dužnik, gazda, neka riješe i doveli su savjetnike. Rješavaju. Dakle ako riješe zakon neće ići u primjenu ali ja u to jednostavno ne vjerujem. Ako vlasnik dovede savjetnike, oni neće štititi ni nacionalni interes niti će štititi male dobavljače ni domaće vjerovnike, štititi će interes gazde i to je činjenica. Prema tome meni se čini da jedino varijanta B a to je donošenje ovog zakona koji kao domakao mač, mi znamo da govorimo o Agrokoru bez obzira na 10 sistemskih tvrtki, govorimo o Agrokoru, on je danas aktualan ali može biti domakao mač i za ostale, govorimo o Agrokoru na način da se država mora umiješati upravo u zaštiti malih dobavljača jer ja gazdinim savjetnicima ne vjerujem. Ne vjerujem. Štititi će gazdu, štiti će gazdu. I upravo najava ovog zakona i dovela je do reakcije Agrokora, odnosno gazde da što prije uključi vanjske suradnike, vanjske savjetnike. Dakle ja sam za varijantu B, donesimo zakon i krenimo u sve rizike. Ja u krajnjoj liniji vjerujem da je Vlada dobro razmislila i o rizicima koji mogu iz ovoga proizići, da je dobro razmislila i o pitanju eventualno ustavnog karaktera ovog zakona. Ali dopustimo ocjeni Ustavnog suda, dopustimo. Da se našalim, dva pravnika, tri pravna mišljenja. Prema tome, mogu vjerovati jednima a mogu vjerovati drugima da nisam pravnik. Prema tome dopustimo da Ustavni sud u slučaju podizanja ustavne tužbe donese odluku a Vlada mora biti svjesna da preuzima i ogromne rizike. Ali i mi kao Sabor moramo biti svjesni da ubuduće i u daljnjim raspravama tražimo odgovornost regulatora, tražimo odgovornost narodne banke i tražimo odgovornosti državnog odvjetništva. Hvala vam lijepo.
Hvala vama. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva replika zastupnik Ivan Pernar.
Kaže gospodin Varda da traže odgovornost regulatornih tijela. E da, dame i gospodo. HANFA je trebala nadzirati faktoring poduzeća međutim zakonodavac, odnosno ministar Marić koji je imao saborsku većinu zajedno sa gospodinom Vardom je izbjegao znači izmjenama Zakona o faktoringu to da HANFA nadzire faktoring poduzeća, da se zna koliko su izložena gazdi, odnosno Ivici Todoriću. I znači ovdje je u ovom slučaju nije propust HANFA-e, HANFA bi nadzirala da je bila u poziciji. Ali zakon je namjerno napravljen tako da je to prošlo ispod žita. Evo vam drugi primjer. Ono što stalno govorim. Zakon o računovodstvu je izmijenjen da se tek 30.4. predaju financijska izvješća. I iz tog razloga mi stalno baratamo dugom dobavljača od 16 milijardi kuna iz rujna prošle godine umjesto da imamo aktualne podatke za 31.12. prošle godine itd. itd. Kažete regulator bi trebao snositi odgovornost. Evo vam ministra Marića, danas ga ovdje nema, a on je na čelu bio Hrvatske banke za obnovu i razvoj i još uvijek je na čelu koja je dala gazdi enorman kredit od skoro 280 milijuna kuna znajući kakvo je stanje tamo. Znači, onaj tko treba dat ostavku to je ministar Marić, a ovi regulatori oni su svi u službi Vlade. Problem je u tome što ih Vlada pokriva u kriminalu, problem je u tom što Vlada stvara prostor za kriminal i ti regulatori samo funkcioniraju u zadanim okvirima, a vi gospodine Varda podržavate tu Vladu koja je na kraju krajeva i dozvolila da se ovakvo katastrofalno stanje dogodi. Hvala.
Hvala vama. Sljedeća replika zastupnik Saša Đujić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Varda, vi ste rekli stvorili smo monopolistu upravo na onim malima, a to su poljoprivrednici i to je točno, to ste dobro rekli i to sam ja rekao danas u toku dana da u biti u zadnjih 16 godina je nestalo tisuće radnih mjesta u tvrtkama koje su ugašene upravo u ovim najmanjima poljoprivrednicima i malima. Jer Agrokor nije plaćao na vrijeme svoje obaveze, ljudi nisu mogli više živjeti, u biti su propadali i onda ih je Agrokor preuzimao i stavljao u svoj koncern i kasnije su ljudi počeli raditi za njega. I to je država tolerirala jer je Agrokor bio veliki itd. E sad upravo na tom tragu to je ono što sam rekao kasnije. Ovim zakonom kada se stvori zid oko Agrokora što je rekao premijer jutros i zamrzne postojeće stanje i priznaju se samo novo nastale obaveze upravo će ovi mali kojih još uvijek ima, koji još uvijek rade sa Agrokorom nastradat jer će njima povjerenik kojeg da Vlada reći ako želite dalje raditi sa Agrokorom otpišite 70% duga. I oni ako žele uopće radit sa njima će bit na to prisiljeni, odnosno izreketareni. A druga stvar, jedan dio njih to neće moći jer su već na izmaku snaga i ne mogu već ni sada davati novu robu, a kamoli još čekat 15 mjeseci da dobiju svoja sredstva. I upravo poučeni iskustvima u zadnjih 16 godina kada veliki počne pritiskat nekog malog i kada je taj mali prisiljen, jer jednostavno nema drugog izlaza nego može svoju robu jedino distribuirat kroz Agrokor je i u budućnosti ugroženo. I zato ovaj zakon ne valja. Jer ovaj zakon upravo omogućava nastavak politike proteklih 16 godina, a to je pritisak velikih nad malima i reketarenje malih da moraju radit po pravilima velikih. I zbrinut će jedino interese banaka koje mogu jedine dat toliki novac da Agrokor uopće nastavi dalje raditi. Evo ja bih volio stvarno da to prokomentirate sa mnom i zbog toga ovaj zakon ne valja iz mog pogleda.
Hvala vam. Kolega Varda izvolite odgovor na repliku.
Upravo obratno sam. Ja sam rekao zašto tih malih i mislim da kod toga ostajem. Upravo sam govorio o toj varijanti B ne varijanti A. Ja se bojim varijante A upravo zbog malih, jer strani konzultant, dakle konzultant vlasnika koncerna će štititi interese vlasnika a izvanredni povjerenik kojega predlaže Vlada i imenuje sud, dakle hrvatska Vlada vodit će računa upravo o malima. To je moje stajalište, moje mišljenje. Hvala lijepo.
Hvala vama. Sljedeća replika zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine Varda. Vi ste u svojoj raspravi rekli dva pravnika, tri mišljenja i što ako Ustavni sud poništi zakon a mi na osnovu tog zakona budemo radili određen period, a ja sam uvjeren da će klub zastupnika i zastupnici određeni u Hrvatskom saboru inicijativom taj rok skratiti. Jer potencijalno postoje velike štete koje se mogu desiti. Tko će to platiti? Evo danas nas građani gledaju i ja mogu uvjeren reći da će netko pokrenuti ustavnu tužbu, da će taj zakon vrlo vjerojatno imati nedostataka, da će moguće na temelju njega određene aktivnosti se dešavati i da će netko nakon toga podnijeti zahtjev za naknadu štete. I zašto bi to naši građani, sugrađani plaćali? Zbog čega? To je pitanje? Znači recite mi kako možete mirne duše dignuti ruku za to ako niste apsolutno sigurni da je zakon u skladu sa našim Ustavom kao što nisu sigurni ni ovi stručnjaci koji svakodnevno upozoravaju na to. Pa nisu se valjda svi urotili protiv Vlade? Ne? I ljudi sa Pravnog fakulteta i suci svi to objašnjavaju i govore. Ali gospodin Plenković i kolege iz MOST-a žele šapu na Agrokor, žele napraviti za sebe određene stvari očito. I sa te strane ja mislim da hrvatski građani ne smiju i ne trebaju plaćati štete koje će proisteći ovim zakonom.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Maras. U raspravi sam rekao uz sve rizike koje je Vlada spremna preuzeti, ja osobno mislim i držim da je ovaj prijedlog zakona u skladu s Ustavom.
Hvala vam. Sljedeća replika zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Varda, isto ste dobro odgovorili i činjenica je da mi danas zaista ovdje imamo i vlast i oporbu, činjenica je da oporba svojim raspravama praktički cijeli dan pokapa živog čovjeka, još uvijek živog čovjeka, ajmo to prenijet na tvrtku, i pravi se da ta tvrtka zaista jest mrtva i da ovo ništa ničemu ne pomaže. Predviđaju mu ili da je gotov ili da je kratak život tu negdje još par dana i gotovo. A mi tvrdimo drugačije i mislimo da, ajmo to tako nazvati i prijedlog ovog zakona i ono što se trenutno događa nekakvim terapijama, da ako terapija A koja je u tijeku, a sada smo slušali i tiskovnu gospodina Alvareza koji izražava nade da će ovo završiti u dobrom smjeru bez obzira na sve poteškoće i za sve ono što je zatekao, da mi praktički na neki način i gatamo ovdje kako bi to nešto moglo u nekom trenutku biti i tražimo tko je davao krive tablete u proteklih 20 godina ovom bolesniku u smislu kada govorimo o Agrokoru kao tvrtki koja ima problema. I što sada iz toga izvući? Danas se već nekoliko puta priča o Zakonu o predstečajnim nagodbama, ma tko je u onom trenutku kada se on donosio znao uopće obime i sve ono što će proisteći iz tog zakona kao rezultat odredbi tog zakona. Nitko, osim ministra koji je napisao to i pokušao riješiti problem nelikvidnosti i svih onih problema koje je zatekao i to je i dan danas u tijeku i trajat će i još uvijek će trajati. I mi sada kažemo evo ovo je jedna rezervna terapija ukoliko ne uspije slučaj A. Oni kažu ne trebamo ni jedno ni drugo, ovo je gotovo i ne nude ništa, zaista nisu ponudili ništa osim da su nešto ljuti, nezadovoljni, nitko ih ništa nije pitao. Pa nas nikad niko ništa nije pitao, ovaj premijer barem dođe u Sabor, barem pozove i nešto kaže [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Nas premijer Milanović nikad ništa nije pitao [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] ni o jednom problemu ove države.
Hvala vam. Kolega VArda hoćete li odgovor na repliku.
Kolega Boriću u mnogome bi se s vama složio, ali da dam još jedno mišljenje. Ja da sam na mjestu predsjednika Vlade gospodina Plenkovića danas ne bi razgovarao sa tim broj III, ne bi. Ja bih pozvao gospodina Todorića u Vladu. Agrokor šuti, Todorić šuti, izvoli gospodine Todoriću u ime Agrokora i u svoje osobno ime kao vlasnika, objasni narodu, objasni tim malim poljoprivrednicima, OPG-ovima, objasni svojim dužnicima šta se događa sa Agrokorom. To je problem. Nema ga ni u talonu. Hvala lijepo.
Hvala vam. Još jedna replika, zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Govorili ste o trenutnoj situaciji u Agrokoru kao i cijeli dan šta svi ovdje raspravljamo, međutim kako komentirate odnose prema gazdi, često ste riječ spominjali gazdi? Cijeli ovaj period u posljednjih 20 godina tj. stepanje svih političkih elita koje danas vidimo isključivo sa svih strana ga napadaju, tako da je se više čuo od te šutnje jednostavno bio je muk dok je on stvarao svoje carstvo, dok je uništavao male OPG-ove, poljoprivrednike, gospodarstvenike. Sada odjednom oni koji su upravljali državom bili ministri, slikali se, naslikavali se, njihova Vlada hvalila uspjehe kupovine Mercatora, sada odjednom prozivaju ljude koji su u politiku ušli tj. baš zbog njihove nesposobnosti došli su ovdje u Parlament. Kako komentirate taj odnos prema gazdi prije godinu dana, godinu i pol dana, dvije godine dana, hvalospjeve prema njemu sa svih strana i danas ovaj odnos određenih pa čak i ministara, visokopozicioniranih, vrlo kvalitetnih, možda najboljih od devedesetih vrlo često se javljaju prema tome gazdi koji je dotukao hrvatsko gospodarstvo, baš uz pomoć njihovu kao njegovih, u nas se u Dalmaciji kaže podrepa, oni su glasno šutjeli, odobravali, bili su direktori čak u upravama HBOR-a u brojim tim nadzornim tijelima? Kako komentirate taj odnos tih koji su doveli hrvatsko gospodarstvo u ovu situaciju? Hvala lijepa.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Kolega Bulj, samo kratko. Samo smo ljudi. Svi smo krvavi ispod kože, samo smo ljudi. Hvala.
Hvala vama. Prelazimo na prvu pojedinačnu raspravu zastupnik Gordan Maras.
Hvala vam lijepa. Iako su kasni sati, moja koncentracija je na najvišoj mogućoj razini i svjež sam kao da smo počeli prije 15 minuta. I želim vas upozoriti na to da je ovaj zakon kao što sam rekao na početku pisan isključivo za jednu tvrtku, što se sada i potvrđuje. Vidimo ushićenost pojedinih zastupnika kao što je gospodin Borić, koji je evo kaže gledao na ekranu ispred sabornice šta govori gospodin Alvarez III. Znači to je hrvatski zastupnik koji gleda šta će i kako reći čovjek koji je angažiran da obavi jedan posao restrukturiranje kompanije i koji na toj istoj govornici, to sam pročitao evo sada na portalima, kaže da je zakon dobar, ali da ga treba još malo doraditi operativno. To šalje poruku gospodin koji je došao u Agrokor da odradi određene stvari i koji šalje poruku, da to je zakon za jednu tvrtku. Dođe mi evo da pustim u čast gospodina Alvareza i premijera Plenkovića stvar gospodina Alvareza „United“, gospodin Plenković i gospodin Alvarez su danas zajedno poslali poruku hrvatskoj javnosti da je ovaj zakon napisan isključivo za jednu tvrtku i da su to napravili zajedno HDZ i MOST u njegovoj režiji. „United“, to je pjesma gospodina Alvareza. Ono što želim ovdje poručiti hrvatskoj javnosti da SDP neće dopustiti da Agrokor postane slučaj na način da se rješavaju problemi uskog kruga ljudi a da hrvatski građani, zaposlenici Agrokora, dobavljači, male tvrtke, male i srednje tvrtke ostanu bez svog novca. To je ono što mi ne smijemo dopustiti. Vrlo jasno poslati poruku odavde gospodinu Plenkoviću da ćemo pokazati da je HDZ interesno i drago mi je da je došao premijer da čuje ovo jer evo zaslužujemo ovdje da se ova rasprava odvija na ovaj način, da gospodin Plenković čuje ovo da je interesno HDZ povezan sa Agrokorom i da je ta veza kao što sam na početku rekao napravljena pupčanom vrpcom. Da hrvatski premijer prima jednog, ja bih čak rekao niti najvišeg … u privatnoj tvrtki, da države zajedno pressice, da govore hrvatskoj javnosti poruke, kupujte u Agrokoru, pazite to je po prvi puta u Konzumu, to je po prvi puta da je u hrvatskoj Vladi netko pozvao da u jednoj tvrtki se kupuje kao da u drugim tvrtkama koje su također hrvatske ne rade hrvatski građani i ne prodaju se hrvatski proizvodi. I ja ne želim da Agrokor propadne, ne želim da naši ljudi ostanu bez posla, da naše tvrtke, … … [[Upadica se ne čuje.]] Ja se ispričavam ako vam to smeta, to je bila pjesma gospodina Plenkovića Alvareza „United“, koja je danas se i vizualno vidjela u hrvatskoj Vladi i to je u biti pokaz da je ovaj zakon napravljen za jednu tvrtku. Ono što želim reći da mi nećemo odustati niti od istražnog povjerenstva, niti od odgovora na pitanja gospodine Plenkoviću zašto je Zakon o faktoringu prolongiran u prošloj Vladi od strane ministra Zdravka Marića. Nećemo odustati od pitanja zbog čega HBOR-ovi službenici za razliku od drugih banaka nisu ustanovili rizike koji su se desili. I ja bih volio da je ministrica Dalić danas dala odgovor da li su novci iz HBOR-a uplaćeni koji su odobreni prije 2 mjeseca. To su novci hrvatskih poreznih obveznika koji vrlo vjerojatno i pitanje je kada kada ovaj zakon bude usvojen će doći na naplatu i sve to su pitanja koja hrvatski građani zaslužuju čuti. A mi danas slušamo poziv na podršku nečega u što malo tko u ovoj zemlji vjeruje. Zaštititi tvrtku možemo na više načina, možemo je zaštititi u okviru postojećeg Stečajnog zakona sa određenim izmjenama, možemo napraviti mnoge stvari koje nažalost nismo napravili. Ali mi smo se odlučili na državni intervencionalizam, mi smo se odlučili da se zaštiti uski krug ljudi, mi smo se odlučili da danas gospodin Alvarez kaže na pitanje tko upravlja kompanijom da on ne upravlja kompanijom da je on doveden ovdje da održi jedan zadatak i da odradi jedan zadatak ali i dalje postoji legitimno i legalno vodstvo kompanije. Ja ne znam zašto niste pozvali gospodina Todorića na razgovor, zbog čega Alvareza a ne Todorića? Pa Todorić još uvijek je vlasnik i direktor kompanija. Danas su određene promjene napravljene u trgovačkim društvima unutar Agrokora. To su pitanja koja zanimaju hrvatske građane. I moramo biti svjesni da ljudi gledaju ovo i da očekuju te odgovore i da se ništa neće spremiti ispod tepiha i da to ne smijemo kao opozicija dozvoliti bez obzira koliko se tko ljutio i očekivao podršku koju ne može dobiti. Jer je ne može dobiti, jer ne želimo dijeliti odgovornost sa vama i sa onim koji je problem stvorio. Jer ja sam siguran da je bilo malo više odgovornosti da bi se problem prije detektirao, da nije bilo interesne povezanosti HDZ-a sa Agrokorom da bi se problem prije detektirao, da bi manje ljudi bilo ugroženo i da bi sada imali manje problema. I meni je žao što naši ljudi sada gledaju i drhte da li će dobiti plaće. I meni je žao što naši dobavljači danas imaju blokirane račune ali za to nije kriva opozicija. I ne možete reći, pogotovo ne vi iz MOST-a koji držite štangu HDZ-u, ne možete reći da su svi isto odgovorni. Problem je nastao kada je HDZ imao odgovornost, problem je kulminirao kada HDZ i MOST imaju odgovornost. I zato SDP tu odgovornost niti može, niti želi dijeliti sa HDZ-om i MOST-om. Ono što mi obećajemo Hrvatskoj javnosti je da ćemo im dati sve odgovore. 15, 16 zastupnika u Hrvatskom saboru može pokrenuti Istražno povjerenstvo ako ste dali jednoglasnu podršku Istražnom povjerenstvu oko Imunološkog zavoda. Uvjeren sam da ćete dati podršku i oko ovoga. I onda neće biti tajni i onda neće ministar financija moći izbjegavati odgovore jer ćemo ga pozvati i pitati, jer ćemo pozvati i pitati kako je došlo do ovog zakona, tko ga je pisao? Zašto Alvarez govori da ga treba još doraditi? Pa ako zakon nije pisan za Agrokor zbog čega Alvarez govori danas da ga treba još doraditi i to sa hrvatskim premijerom. Pazite on je kao alpari stoje jedna kraj drugog tamo. Pa ja to govorim ovdje radi premijera Plenkovića. To nije jednostavno način na koji bi se trebalo raditi. Šalje se poruka ozbiljnosti na sto drugačijih načina, a ne na taj način da se sa govornice Vlade poziva ljude da kupuju u jednom dućanu. To prvi puta vidim da se bilo gdje drugdje dešava. Nisam to vidio takav slučaj nigdje. Tako da na kraju ove rasprave, na kraju ovog dana moja vrlo jednostavna poruka hrvatskim građanima znate za šta se tko zalaže, znate tko stoji iza koga, znate tko je problem stvorio, znate kada je problem kulminirao, znate tko je gdje radio i sa kojim i kakvim motivima pristupao ovom poslu i donesite zaključke sami. I nemojte se pozivati i odavati impresijama da će netko nekog prozvati za demagogiju i da tu priča završava, jer ta priča vjerujte mi tek počinje. I ja ovdje objavljujem rat [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Rat objavljujem interesnim lobijima koji su doveli do toga [[Upadica Opačić: Kolega Maras ima dosta replika na vaše izlaganje.]] da Agrokor završi tu di je i rat povezanosti politike [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] i krupnog kapitala. Hvala lijepo.
Hvala vama. Ja vas lijepo molim držite se vremena inače do jutra nećemo na ovakav način. Dakle, pet replika, šest je na vaše izlaganje. Prvi zastupnik, zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajuća. Htio bih reći da se u medijima učestalo, a pogotovo od našeg premijera koriste izrazi kao plan A i plan B. Plan A je standstill, a plan B je kao ova uprava koju država instalira. Međutim u čemu je trik? Najizgledniji scenarij u konačnici je plan C, a to je stečaj. Znači, bez obzira bio plan A ili plan B u konačnici Agrokor će ići u stečaj. Hoće li ići u stečaj za 60 dana ili za 15 mjeseci to je sad samo pitanje utrke sa vremenom, jer su dugovi i obveze takve da ih jednostavno nije u stanju, nije ih se u stanju servisirati. I meni nije jasno zašto govori premijer skupa sa gospodinom Alvarezom, poziva građane da kupuju u Konzumu da tako spase Agrokor. Pa to su bedastoće. Pa možemo mi svi kupovat u Konzumu, nema Agrokoru spasa. To su takve cifre od kojih boli glava. Ta financijska konstrukcija koju je gazda napravio, pa to ne može otpetljat nitko. To svi su dužni svima u tom koncernu, sve je pod hipotekom. Taj se zaduživao gdje god je mogao i stigao, pa čak i bez ikakvih kolaterala, znači ove mučke s mjenicama itd. Ovo nije u biti posao za Sabor. Mi danas ne bismo trebali raspravljati o Agrokoru. Trebalo bi u DORH-u raspravljat o Agrokoru i premijer bi trebao dovesti gospodina Cvitana u Vladu i reći gospodine Cvitan što ste poduzeli, što ste do sad napravili, tko su osumnjičenici, koji iznos je ispario, uništen itd. Hvala.
Hvala vama. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Ne bih se složio u dobrom dijelu vaše replike. Ja mislim da su u okviru koncerna i kvalitetne kompanije koje su na žalost opterećene sa određenim poslovnim aktivnostima. Ne može mi nitko reći da Jamnica nije dobra kompanija. Do sad, evo sad će mene netko možda prozvati da je reklamiram ovdje pojedine brendove, ali ako kompanija ostvaruje godišnje 150, 200 milijuna kuna dobiti, ako ima koncesiju na nacionalno bogatstvo koje Hrvatska ima i koja je budućnost ja bih rekao pa ja mislim da će Hrvatsku u narednih 20 godina pozicionirati među bogatije zemlje zbog izvora vode koje imamo. Ta kompanija ima vrijednosti. I ono što ovdje želim također poručiti ljudima da te kompanije neće propasti, da se vlasništvo može promijeniti, da se stvari mogu restrukturirati, ali one će nastaviti raditi dalje. Znači, nemojmo bit opterećeni jednim čovjekom, jednim vlasnikom i jednom situacijom. Ono što ja želim ovdje želim državu koja će imati jednaki pristup prema svima. Ovdje je problem upravo to. Toga nema. Znači kada govorimo, premijer je pravnik, ja mu tu dajem prvenstvo i prednost da zna neke stvari bolje od mene ali sam čitao i razmatrao pojedina zakonodavstva svjetska. Američki slučaj koji ima ovakvih primjera zamrzavanja situacije kada dolazi do krize u kompaniji ne daje pravo Vladi da ima inicijativu, nego sud i vjerovnici su zakon. Ne može predsjednik Vlade predlagati povjerenika koji će onda odlučivati koji je poduzetnik u prednosti, koji nije u prednosti itd. Tko ovdje nas može uvjeriti u nepristranost tog čovjeka koji će sutra doći u Agrokor za povjerenika?
Sljedeća replika zastupnik Saša Đujić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Maras, ja sam jutros na Odboru za gospodarstvo postavio jedno pitanje, a i nekim kolegama iz vladajuće većine danas isto ovdje i nisam dobio odgovor. Sad bih htio i vas to pitati, a to je da ovaj zakon suprotno onome što govore vladajući da štititi upravo sve vjerovnike one najmanje, a to je da ovaj zakon dizanjem zida oko Agrokora, cementira postojeće stanje i u biti novim i priznaje samo novonastale dugove, a svim dobavljačima koji žele nastaviti raditi, upravo ovaj vladin povjerenik koji ima diskreciono pravo odlučivati kome će šta plaćati i pregovara, kroz pregovaranje njih uključuje dalje, ima mogućnost reketarit male firme, na način otpiši mi 70% duga ako želiš dalje nastaviti sa mnom ili otpiši mi 70% duga ako želiš da dalje radimo i da dobiješ ta sredstva. A mnogi od njih su na izmaku snaga i ne mogu čekati više 15 mjeseci uopće da dođu u priliku da vrate svoje novce i mnogi će propasti već kroz mjesec, dva, tri, a kamoli da nastave raditi. Uglavnom htio bih od vas čuti komentar o tome. Druga stvar, vi ste rekli da je ovaj zakon pisan za jednu tvrtku, međutim ja ću sada ponoviti ovdje što sam rekao jutros na Odboru za gospodarstvo, ovaj zakon je pisan po mjeri samoga gazde jer u biti dizanje zida oko Agrokora i blokiranje svih postupaka prema Agrokoru daje 15 mjeseci gazdi da spakuje kofere i ode u Meksiko. A zašto Meksiko, nisam to bez veze rekao, evo ja ne znam dali znate u Meksiku postoji Konzumo, to možete provjeriti na stranici wwwkonzumo.com.mx i sada ja ne znam jeli to gazda već tamo otvorio svoje trgovine pa će se samo tamo transferirati ili je nas neko plagirao ili je neko ukrao gazdin brend. Vidite sve je isto, čak ima i trokut, imaju karticu K plus imaju K plus proizvode, skupljaju bodove [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] i sada mene zanima isto šta je tu jer Vlada bi trebala pokrenuti za krađu intelektualnog vlasništva ako to nije gazda. Ako je gazdino onda se trebamo svi skupa zabrinuti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Gospodine Đujiću, teoretski po ovom zakonu šta nije u skladu po meni sa Ustavom moguće je ne samo u prošlosti zamrznuti nego u budućnosti, određivati kome ćete platiti, a kome nećete platiti. Znači povjerenik kojeg će imenovati premijer Plenković, a piše se u novinama da već se i zna koja je to osoba, to je gospodin Ramljak navodno, neka me neko demantira, iz fonda Borislava Škegre, suradnik, on će moć autonomno odlučivati u budućnosti kome će plaćati fakturu, kome neće. On će moći gospodine Bulj Jamnici, za Jamnicu državi ne plaćati koncesiju za vodu i država neće moći ništa. Evo to je vi se zalažete za prirodna bogatstva, pričate puno o vjetru, o vodi, o Cetini, evo kako to da podržavate zakon gdje će u budućnosti kompanija obuhvaćena ovim zakonom moći ne plaćati koncesiju na naše prirodno bogatstvo, a država neće moći ništa, niti naplatiti niti pokrenuti upravni postupak za oduzimanje koncesije, ništa. Znači to su stvari koje su obuhvaćene ovim zakonom i koje opet, ja kažem ja nisam pravnik, ali vjerujem profesorima prava koji govore da je to neustavno. Pa nisu se valjda svi urotili protiv vlade HDZ-a i MOST-a i sada to pišu i objašnjavaju, ne znam koji bi bili njihovi motivi osim stručni. Ali krenite naprijed, napravite na silu pa ćemo vidjeti kako će to završiti.
Hvala vam. Sljedeća replika zastupnik Miro Kovač.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo rekao je gospodin Maras da je on svjež i da je fit, i mi smo ovdje fit pa onda možemo racionalno nastaviti dijalogirati o ovom slučaju. Treba ostati trezven u svemu tome. Naravno da je ovaj zakon napisan zbog problema u Agrokoru to je jasno, ali neće biti samo s Agrokorom. Kao što je i bankovna unija usvojena na razini EU, ne samo zbog Grčke, da zbog dužničke krize i zbog Grčke ali je sada to mehanizam koji će funkcionirati i nakon toga. Znači budimo racionalni. Da, zbog Agrokora ali ne samo zbog Agrokora, a sigurno ne zbog gospodina Todorića. Da je neko drugi na čelu Agrokora, da je neko drugi vlasnik bili bismo ga usvojili ili predložili i neovisno o tome tko je na čelu Agrokora. U ovom slučaju je gospodin Todorić. Ali u prvom planu su za nas u hrvatskoj politici, pa tako i za vas u SDP-u, to je barem moj dojam, hrvatska radna snaga, znači zaposlenici i mala i srednja poduzeća tj. dobavljači. To je nama u fokusu. I to želimo riješiti na način da dugoročno imamo mehanizam prevencije i mehanizam intervencije. Rekao sam malo prije ono u replici kako su neki drugi ljudi radili u nekim drugim zemljama kada su više od svog budžeta nacionalnoga npr. već je 10 godina u Njemačkoj sad na raspolaganje za spašavanje sistemski važnih poduzeća u ovom slučaju banaka. Prema tome, budimo racionalni, vi niste za ovaj zakon, ja to razumijem, oporba mora imati svoj stav, ali budimo racionalni i shvatimo da nemojmo se baviti gospodinom Todorićem, bavimo se ljudima koji rade, zaposlenicima i bavimo se dobavljačima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Gospodine Kovač, vi ste jedan vrlo, vrlo dobar diplomat, da vas sada ne hvalim previše, ali ovdje su vam argumenti jako tanki, a objasnit ću vam zašto. Bili ste ambasador, veleposlanik u Njemačkoj i zamislite situaciju da je gospođa Angela Merkel izašla za govornicu Hrvatskog sabora i obrazložila da se zakon ne donosi primjerice zbog Daimlera nego zbog njemačkih šuma ili gradskog poduzeća komunalnog u Münchenu. Mislim probajte shvatiti tu razinu argumentacije. Nama je danas premijer objašnjavao ovdje da će ovaj zakon obuhvatiti potencijalnu krizu u Hrvatskim šumama. Pa kako bi to dočekala stručna i politička javnost u Bundestagu? Pa ja vjerujem da bi bili puno grublji u ocjenama nego što je bila opozicija u Hrvatskom saboru. Kakve pobogu Hrvatske šume mogu biti obuhvaćene ovim zakonom? Kakav je to uopće rezon? Zagrebački električki tramvaj odnosno Holding, pa šta će država poslati povjerenika u komunalno poduzeće u gradu Zagrebu? Pa kakva je to poruka uopće, ja to ne mogu razumjeti. Koja je uopće intencija i tko je uopće premijeru sugerirao takav argument? I zbog toga vam kažem da se ne radi o 10 poduzeća nego se radi o jednom ili najviše nekoliko poduzeća ali ovaj je bio okidač. Nikakve Hrvatske šume, Hrvatske vode, ZET i slične firme nisu intencija. I zato vam kažem da ovo zvuči neuvjerljivo. Ovo ovako u Njemačkoj gdje ste vi bili u službi nikada njemačka premijerka ne bi mogla … [[Govornik se ne razumije.]]
Imamo još jednu repliku, zastupnik Miro Bulj.
Zastupniče Maras, … vi kao ministar poduzetništva, kao jedan od najboljih ministara, dali ste brojne prijedloge u svojoj pojedinačnoj raspravi, iz laičkog stajališta najavili ste rat protiv krupnog kapitala. Gdje vam je stožer? Možda u Touchu ili Pepermintu? Kazali ste da ćete tu borbu voditi žestoko pa žao mi je što ste baš vi punili kesu Todoriću kao član nadzornog odbora HBOR-a, dugo godina kao ministar poduzetništva, jedan od uspješnijih. I uvažavajući vaše mišljenje, pozivajući se na zaštitu radnika, evo na primjer radnice tvornice Dalmatinka baš za vrijeme vašeg mandata svaki mjesec su dobivale od Hrvatskih voda 20 tisuća kuna u stečaju na račun Dalmatinke za održavanje, međutim nije se održavalo niti ništa nego je se teretilo u stečaju država, baš te radnice da ne bi mogle dobiti svojih nekakvih potraživanja 9 milijuna kuna. Po meni jedan komentar od vas bih želio, jer ste bili jedan od boljih ministara a to je izjava u ime Vlade u kojoj ste vi bili ministar 14.6.2014. kada je Agrokor kupio Mercator onda je Zoran Milanović a vi ste bili tada ministar jedan od uspješnijih kazao, evo da vam citiram: „Mislim da je to dobra stvar za Hrvatsku, širenje hrvatske proizvodnje, svi ćemo od toga imati koristi. Hvala gospodinu Todoriću.“. Znate vi ste tada bili ministar, nisam čuo da ste ovo govorili tada, punili ste kesu tada gospodinu Todoriću, nekontrolirano i kao član nadzornog odbora. Žao mi je što je to tako jer zaista ste jedan od uspješnijih ministara. A pregovarati samo i pregovarati i pozivati se na MOST i slušali smo vas svaki dan na način bez ikakvog prijedloga cijelu raspravu niste konstruktivni, žao mi je.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Pa vi ste puno toga prečuli ali to nije ništa novo. Ulazite, izlazite, kroz jedno unutra, kroz drugo van. A kaj da radim, ne mogu ponavljati 5 puta. Ali evo za vas ću drage volje ako hoćete i na kavici još jednom ponoviti sve što sam ispričao danas. Ako imate vremena, ne žurite doma poslije rasprave. Znači ja nikom nisam punio kesu, to vam je prva kriva teza. Svjestan sam da ću slušati vaše sarkastične primjedbe jedno te iste još 4 godine jer to je jedino što govorite, vjetroelektrane i o mojoj uspješnosti kao ministar. Znači evo neka građani slušaju rasprave Mire Bulja, 90% ih se svede na to da sam ja bio uspješan ministar i da su vjetroelektrane kriminal. I neovisno koja je tema, neovisno o čemu se raspravlja, vi to jedno te isto ponavljajte. Evo testirajmo sada ubuduće da li će se to tako ponavljati. Ja sam uvjeren, gotovo sigurno da u 90% slučajeva će to tako biti. Ono šta je bitno kod mene je da ja nisam nikome punio džepove, da ja nemam ništa protiv da se naši proizvodi prodaju primjerice u Sloveniji, u dućanima Mercatora, ne vidim tu ništa loše, da ne mislim da je zbog toga došlo do krize u Agrokoru, da ne mislim da su to loše kompanije ali su se očito loše vodile. I očito je taj model išao na mlin dok nije puklo i očito je to da ova Vlada nije detektirala problem na vrijeme kada je trebala zbog interesne povezanosti sa Agrokorom. Točka. Više nemam tu šta reći a vi pričajte i dalje jedno te isto. Hvala lijepo.
Vrijeme vam je isteklo. Hvala lijepo. Završili smo sa replikama. U ime predlagatelja javio se predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković.
Potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospođo Opačić, cijenjene zastupnice i zastupnici. Evo očito je rasprava na temu ovoga zakona pobudila veliki interes ne samo javnosti nego svih vas koji ste do kasnih sati u biti debatirali praktički tek izlaganja po klubovima, imamo ih još jako puno za pojedinačne rasprave. Dakle, da malo pojasnimo ove neke komentare koje sam čuo ušavši u sabornicu sada, došao sam prije svega iskazati poštovanje prema Hrvatskom saboru i zastupnicima zbog ove rasprave ali i zbog ozbiljnosti teme. Dakle ono što mi se čini relevantnim da kada govorite a komentirate u biti ono što ste pročitali na portalima a niste bili na pressici pa ne možete znati, bilo bi stvarno malo neobično da predsjednik Vlade poziva, da se baš kupuje u jednom lancu maloprodaje. To sigurno ne bi izgovorio bilo koji predsjednik Vlade. Ali ono što bih napravio kao predsjednik Vlade i ono što bi vjerojatno i svaki drugi predsjednik Vlade učinio u ovoj situaciji, a to je pred javnošću transparentno poslati poruke stabiliziranja, konsolidacije i povjerenja. Okolnosti u kojima se našla najveća kompanija u ovom trenutku zavređuju od svih nas koji imamo određene javne dužnosti i obvezu da se ponašamo odgovorno djelovati na način da se stabilizira hrvatsko gospodarstvo, da se pošalju umirujuće poruke prema dobavljačima, prema radnicima, zaposlenicima, svima onima koji traže rješenje koje bi omogućilo i novu likvidnost i restrukturiranje kompanija. To je ključ i to je cilj i dobro je iz prve ruke saznati što stručnjaci sa svjetskim renomeom koji su imali iskustva u ovakvim situacijama u drugim zemljama imaju kao ideju kako vide hodogram aktivnosti i kako namjeravaju savjetom pomoći ostvarenju toga cilja. I ono što je dobro je da tu vrstu poruke, tu vrstu informacije Vlada čuje neposredno. Ono što je meni bilo drago, a to sam i izjavio na konferenciji za medije da su temeljne ideje procesa restrukturiranja vrlo podudarne sa onim što smo izložili danas ovdje, što govorimo nekoliko već zadnjih dana, što smo analizirali i način na koji bismo to napravili smanjio bi rizike za hrvatsku ekonomiju, za njeno kvalitetno funkcioniranje i za konsolidaciju kompanije i svih onih koji su na nju naslonjeni. To je poruka i to je bitno i to sam uradio namjerno, svjesno, transparentno jer mislim da je to u ovom trenutku potrebno i nužno. Tvrdim da su rješenja i načela zakona koji smo predložili u skladu sa najboljom komparativnom praksom, da je taj scenarij B odgovoran položaj Hrvatske države u slučaju da ga treba primijeniti. I da bi svi oni dionici koji su zainteresirani za uspjeh ovog procesa željeli da se upravo takav scenarij vodi uz puno jamstvo da država štiti opći interes, štiti javni interes, štiti naše porezne obveznike, štititi naš kreditni rejting, radi na tome da nastavi sa smanjivanjem javnoga duga i zbog toga je pravni okvir precizno i mogu reći vrlo obazrivo sročen i napisan. Koristiti ovu raspravu za političke poene je sasvim prirodno i normalno i nitko ne očekuje da u ovakvoj važnoj temi ne dođe i do takvih interpretacija. Ono što je bitno je da se ipak malo izdignemo, da pogledamo što je ovdje na stvari, što je ovdje predmet naše rasprave i što je cilj našega djelovanja. A cilj djelovanja Vlade RH je odgovoran pogled na hrvatsko gospodarstvo, odgovoran pogled na sve ono što želimo izbjeći u ovom trenutku a moglo bi imati svoje i negativne posljedice, te naprotiv ponavljam još jednom podvući crtu, poslati poruku povjerenja, poslati poruku stabilizacije svima koji su u ovo involvirani, a posredno gledajući s obzirom na sustav, s obzirom na sve subjekte koji su povezani sa ovom kompanijom praktički smo svi involvirani i to je ono što znamo i to je ono što želimo u ovom trenutku riješiti. Ponavljam ovaj zakon ima karakter rješavanja problema. Na tome ćemo inzistirati, to branimo danas u najboljem interesu Republike Hrvatske, svih naših ljudi, u interesu hrvatskoga gospodarstva. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prva replika je zastupnik Ivan Pernar.
Uvaženi premijeru, slušao sam vaše riječi spominjali ste riječ povjerenje pa me ali iskreno i od srca zanima vjerujte li vi ministru Mariću kada kaže da ništa nije znao o prezaduženosti Agrokora, da ništa nije znao o mučkama sa mjenicama, koji je do prije mjesec dana govorio da će sve bit u redu, da nema razloga za uzbunu, koji je mijenjao i Zakon o računovodstvu i Zakon o faktoringu na način koji zapravo omogućava prikrivanje stvarnog stanja u Agrokoru i ministru koji je dao kredit, božićni kredit uoči samog Božića kad smo mi svi razmišljali o drugim stvarima, o 280 milijuna kuna svom dojučerašnjem poslodavcu iako je zapravo znao da se on ne može vratiti. Jer kad mi pričamo o povjerenju to je kao da vi sad dovedete tu gospodina Todorića i da nas on nešto uvjerava, a nitko mu više ne vjeruje. Svi će reći, pa ti si prevarant, izvarao si svakog kog si mogo, izvuko si lovu, živiš u dvorcu, a radnici strepe od čega će sutra platiti račune. Dobavljači strepe od ovrha. Na žalost mislim da povjerenja građana u ovaj poslovni model Ivice Todorića tajkunski, lopovski više nema. Isto tako, mislim da osoba jedna u Vladi, znači ministar financija kojeg kukavički danas ovdje nema jer vi tvrdite da ovo nije kao zakon za jednu firmu. Ako nije zakon za jednu firmu zašto onda ministra financija ovdje nema? Znači očito je da je on umočen, umrežen i nema govora o nikakvom povjerenju dok vam je on ministar. A ako mu vi vjerujete i dalje vi mu vjerujte, ali javnost u njega povjerenja više nema.
Hvala vam. Sljedeća replika zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi premijeru, evo ja bih se nastavio na ovo što je rekao kolega Pernar a to je da je u stvari ovaj zakon politički, on nema nikakve ekonomske logike. Ovaj prijedlog zakona jednostavno njime želite kupiti vrijeme da sakrijete fijasko svoje Vlade, da sakrijete činjenicu da je proračun pao i da će već početkom sljedeće godine 2018. Hrvatska ponovno biti u recesiji. Ja ne znam temeljem kojih izračuna je ministar Marić izvršni direktor Agrokora koji je iza sebe ostavio pustoš prema riječima gospodina Alvareza ne mojima mogao izraditi proračun sa rastom od 3,2%. Zar vi doista vjerujete da će hrvatski BDP ove godine rasti 3,2% nakon ovakvog raspleta. Neovisni ekonomski analitičari, ne Branimir Bunjac, ni Ivan Pernar upozoravaju vas da će do kraja godine BDP biti oko nule. I vrijeme je da doista shvatite da je potrebno vrlo ozbiljno razmisliti o rekonstrukciji Vlade, ne samo jednoga ministra, ima još ministara koji zaslužuju da im se otkaže povjerenje i da na taj način pošaljete poruku hrvatskoj javnosti da ozbiljno mislite spašavati gospodarstvo i da ozbiljno mislite spašavati male ljude koji su već odavno na ivici snaga. Hvala lijepa.
Hvala vama. Sljedeća replika zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče. Drago mi je šta ste prvo došli ovdje i što ste malo snizili ton i retoriku jer nervoza koju ste pokazali ujutro pokazuje da ni vama nije baš svejedno i da ste pod pritiskom, ja to mogu razumjeti. Ali bez obzira na to razumijevanje i dalje vam moram reći da iako ovo može trenutno nešto riješiti, problemi koji će proizaći iz ovoga su puno veći i da je odgovornost vaša. Ljudi koji sada gledaju i pitaju se da li će dobiti plaću moraju biti svjesni da ste preuzeli odgovornost ne samo na to da li će i kako će se riješiti situacija nego sutra i operativno imenovajući ovog izvršnog ili povjerenika kako to već nazivamo, nažalost ste podržavali Agrokor i to nema nigdje, takvog slučaja nema nigdje u svijetu. A opterećenje koje imate, ja ne znam zbog čega odbijate to priznati, pa povezanost vaše Vlade i Agrokora je očita pa to svi vide. Ja ne znam da li vi ste svjesni da je ministar u vašoj Vladi došao po referenci posla u Agrokoru kao stručnjak. Niste tada bili u Vladi bio je premijer Orešković, ali vi ste preuzeli tog ministra i stojite iza njega i čovjek je došao sa tom referencom, sa znanjima koje je tamo stekao, sa informacijama koje tamo ima i konstantno je vezano uz tu tvrtku u sukobu interesa. I vama to može biti smiješno, vi to možete podcjenjivati, vi to možete nazvati demagogijom, ali to je jednostavno tako je. To hrvatska javnost vidi i bilo bi i vama lakše da se riješite toga tereta. Hvala lijepa.
Hvala vam. Sljedeća replika zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi premijeru, pozivate na povjerenje, međutim pravna nesigurnost kojima hrvatski građani gledaju na ove procese koji se događaju u ovome slučaju Agrokora, prije INA-e i brojnih drugih tvrtki koje su otišle u strane ruke ili privatizirane, naravno građani gledaju sa nesigurnošću jel je činjenica da se poglavito u pravosuđu sankcije primjenjuju u gospodarstvu i na tržištu prema bakicama na Dolcu koje prodaju luk, njizi se pritvori, a prema Todoriću se do sada nije provodio taj zakon nego su se punili džepovi i to u enormnim količinama da je u biti preuzeo cijeli gospodarski krvotok uz još par tvrtki. Međutim ovdje se u ovome pojavljuje jedan interesantan u ovome zakonu interesantna mogućnost pa možda bi bilo i dobro rješenje i za druge tvrtke među kojima spada i INA. Činjenica je da INA je otišla u strane ruke, znamo na koji način i kako je otišla, da je to jedan strateški interes, pa evo člankom 21. ovoga zakona član uprave može pokrenuti ovaj proces, a Hrvatska ima svoga člana uprave u INA-i pa može li ovo što se iđe prema Agrokoru upotrijebiti u INA-i jel INA je sigurno u problemima to znamo i odnosima u kojima se nalazi i bilanci u kojoj … kada vidimo i Bijele noći sve skupa i [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] rafineriju, postoji li mogućnost da odmah aktiviramo i ovaj slučaj u INA-i i tako zaštitimo nacionalni interes? Hvala.
Hvala vam. Sljedeća replika zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine predsjedniče. Drago mi je da se vidimo u Hrvatskom saboru u ovo kasno doba. Ono što želim reći odnosno volio bih od vas čuti, da li je sadržaj ovog zakona, modeli koji su u njemu sadržani na neki način prokomentiran sa onima na koje će se odnositi, mislim prvenstveno na firme dobavljače, dakle to je dio prerađivačke industrije koja kako je danas gospodin Bačić rekao od onog zida koji će se stvoriti oko Agrokora nedodirljivosti, a s ovim zakonom oni neće moći dobiti kredit u poslovnoj banci jer to nije dovoljno da oni dobiju kredit za poslovanje, a očajnički trebaju 20-ak, 30-ak posto svojih potraživanja naplatiti, da li ste s njima to prokomentirali i da li je model razrađen na način da se vidi kako će to funkcionirati? … stvarno ovo je isto svojevrsni presedan ovaj zakon nije rađen u koordinaciji odnosno u izradi Ministarstva pravosuđa gdje su rađeni svi slični zakoni i mislim da su oni stručniji nego Ministarstvo gospodarstva za izradu ovakvih zakona jer hoćemo ili nećemo, ovo je jedan model kvazi stečajnog zakona. Ja želim da ovaj zakon Hrvatskoj ne treba, da ljudi koji su ušli u korporaciju riješe sa vlasnikom sve svoje probleme jer mislim, a imam nešto iskustva sa stečajnim postupcima, odborima vjerovnika mislim da ovo što piše u zakonu je teško provedivo. Neću reći neću biti nevjernik, ali mislim da je teško povredivo. Hvala lijepo.
I još jedna replika. Zastupnik Saša Đujić.
Hvala gospođo potpredsjednice. A ne znam da li da postavim uopće repliku s obzirom da premijer ne odgovara nikome. … [[Upadica se ne čuje.]] A ha, na kraju ćete, O.K. Želim samo reći da mi je drago da ste došli da iskažete povjerenje prema Hrvatskom saboru i to stvarno cijenim bez ikakvog sarkazma. Iskreno mislio sam da nećete više doći u ovo doba. Žao mi je što niste bili cijeli dan ovdje. Ja znam da premijer ima važne obaveze, evo ne znam imali ste u 5 sati predstavljanje HDZ-ovih kandidata za velike gradove, to je jako bitno za trenutno stanje gospodarstva u Hrvatskoj tako da razumijem da niste mogli biti ovdje. Drago mi je zbog vaše rasprave s kojom ste sada probali spustiti tenziju a žao mi je što niste bili ovdje cijeli dan upravo i zbog toga jer da ste bili ovdje možda bi rasprava išla u nekom drugom toku. Jer ne možete steći dojam o današnjoj raspravi na temelju zadnjih 5, 10 minuta koliko ste ovdje a ja isto vjerujem da danas sigurno niste gledali televiziju i saborsku raspravu u cijelom hodu, šta ste radili nakon odlaska iz Sabora ali mi smo ovdje kao opozicija davali i dobar dio prijedloga i dobar dio konkretnih primjedbi na ovaj zakon a vaše kolege iz HDZ-a su imale dijametralno suprotnu raspravu od vas. Dok vi pozivate da se malo izdignemo iznad svega, da pokažemo odgovornost, da spustimo loptu, da idemo na tragu za stabilizacije. Ne znam vaš predsjednik kluba gospodin Bačić je 70% svoje rasprave posvetio raspravi o predstečajnim nagodbama i tome kako naša Vlada SDP-ova nije ništa radila i mi smo nesposobni i ništa ne znamo i da nećete vi valjda nas pitati nekakve savjete i prijedloge. A onda dođete vi i kažete dajte ljudi predlažite, idemo konsenzus. Cijeli niz vaših zastupnika Borić, Klarić, Boban, Kovač su ovdje cijelo vrijeme govorili kako smo mi za ništa i kako nas ništa ne treba pitati i kako ništa nismo radili sve ove godine a onda dođete vi i kažete dajte ljudi pomozite, idemo svi zajedno. E sada ja ne znam da li nemate isti stav kao HDZ ili nemate kontrolu nad svojom strankom. Evo volio bih to da mi samo ukratko odgovorite. Hvala vam lijepa.
Evo na sve replike odgovoriti će sada predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković.
Evo ja ću pokušati biti na neki način kratak s obzirom na vrijeme i u dvije minute odgovoriti na sve ove komentare koje ste imali. Dakle, prvo što se tiče ministra Marića, on ima moje povjerenje, čovjek je imao karijeru i prije nego što je radio u Agrokoru, ako ne znate, kolega Pernar, vi ste mlad čovjek, on vam je bio i državni tajnik u Ministarstvu financija i pomoćnik ministra i krenuo je sa svojom karijerom u Ekonomskom institutu. I došao je u Agrokor nakon što je napravio svoje stepenice. Prema tome što se njegovih aktivnosti tiče tu je sve korektno, što se tiče kredita koje je dao HBOR, prošli su kreditni odbor, sredstva su dana sa namjenom, nakon što se vidjela dokumentacija i tu nema ništa sporno, dapače. Što se tiče ukupnog argumenta vašeg kolege iz kluba da li treba rekonstrukcija Vlade, koliki će biti BDP, pogledajte sve što govore, sve međunarodne agencije, kredit rejting agencije, pokazatelje koje radimo, rast BDP-a, smanjenje javnoga duga, smanjenje deficita, program nacionalnih reformi koje gradimo, sve su to elementi koji idu u pravom smjeru. Pristup ovom krupnom pitanju o kojem danas govorimo baš i na tragu toga da ti trendovi ostaju takvi. Ja ne znam na koje vi to stručnjake mislite ali sigurno ne na one s kojima se konzultira Vlada. Što se tiče tona rasprave, meni nije problem imati bilo koji ton. Mogu imati najdiplomatskiji, najživahniji, najprpošniji, ako sam premiran onda smo flah, ako smo … [[Govornik se ne razumije.]] onda smo nervozni, šta god želite, koji god hoćete scenarij možete od mene dobiti ali ja biram kada koristim koji scenarij svjesno i namjerno. Stav HDZ-a je konsolidiran. HDZ i parlamentarna većina će podržati ovaj zakon, smatramo da je dobar i da je primjeren. Transparentno radimo i komuniciramo sa svima uključujući i dobavljače i vjerovnike i kompaniju i savjetnike i sve moguće komore i one koji su zainteresirani da postignemo uspjeh u općem interesu svih. A opći interes svih u ovom procesu uvaženi kolege ima Hrvatska država. I to je ono što je poanta ovoga zakona i naša odgovornost, na tom tragu su bili argumenti i rasprave. Ispričavam se sa ovih 23 sekunde ali s obzirom da je bilo 6 rasprava. Cijenim što ćete ostati raspravljati, posla je bilo jako puno, dio sam gledao, dio nisam i uzi kabinet i ostale aktivnosti radimo maksimalno što možemo i danju i noću. I danas i jako, jako dugo vremena već a tako će biti za vrijeme cijelog mandata ove Vlade. Hvala vama.
Hvala vama. Da, pustila sam vam malo više vremena jer je bilo 6 replika, uštedjeli ste nam ipak dosta vremena, niste odgovarali svaku repliku. Sljedeća pojedinačna rasprava je zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjednice Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani članovi Vlade. Mi danas raspravljamo o dvije Hrvatske, raspravljamo o staroj i novoj Hrvatskoj, o podobnoj i nepodobnoj, o tajkunskoj i o opljačkanoj, o pretvorbeno profiterskoj i domovinskom. Raspravljamo o tegobnoj prošlosti koja je postala preveliki teret i o mogućnosti novoga početka izgradnje budućnosti. Mi od stvaranja RH pa sve do danas nažalost imamo dvije Hrvatske a slučaj Agrokor je najočitiji primjer za takav, za dokazivanje takve tvrdnje. Jer kao što dobro znate 99% hrvatskih građana, za njih vrijedi jedan zakon a za nekoliko tajkuna vrijede ostali zakoni. Štoviše za njih se kao što vidimo pišu i posebni zakoni. Jer obrtnici poduzetnici u Hrvatskoj koji imaju samo 10 kuna viška u blagajni, koji su samo jednom ispunili neku krivu tablicu, učinili najmanju grešku u građevinskim zahvatima njima će istog trenutka doći porezna uprava, pečatirati im njihovu imovinu, blokirati im račune, deložirati ih i gurnuti ih u bezizlaznu situaciju iz koje se neće izvući sve do kraja života. Živimo u Hrvatskoj u kojoj 99% građana, dakle ne može ostvariti pogodnosti kakve ostvaruje jedna osoba i time se direktno krši temeljno načelo pravednosti i zakonitosti koja u civiliziranom svijetu postoji već 300 godina. Kada se hrvatski građani nađu u problemima znate li što im poručuje naša Vlada? Prodajte televizor, prodajte auto, manje pričajte na telefon, prestanite pušiti, štedite na režijama, nemojte jesti. Može li se temeljem takvoga stava sada ovdje predložiti da gospodin Todorić proda svoju jahtu, da proda svoj otok, da proda svoj dvorac? Da, izgleda vam možda da karikiram, ali to bi bilo najpravednije moguće rješenje. I ovdje su se danas spominjali plan A, plan B, evo čuli smo i plan C je spomenuo zastupnik Pernar, a ja ću vam reći plan D. Gospodina Todorića jednom zauvijek za sva vremena treba maknuti iz Agrokora. I tako dugo dok je on tamo dotle se ne može očekivati rješenje ovoga problema niti se može očekivati rješenje hrvatskoga gospodarstva u cjelini. Ako je tko zaslužio otići i ako tko mora otići onda je to upravo onaj čovjek koji je simbol kriminalne privatizacije i pretvorbe, pogodovanja, zaštite institucija, političke umreženosti sa najvišim institucijama ove države. Da ima poštenja u ovoj Vladi, da ima poštenja u ovim institucijama prvo bi se obitelji Todorić oduzela sva ona imovina koju oni nisu stekli svojim vlastitim radom, pa prema analizi onog časopisa Forbes oni posjeduju 3,8 milijardi kuna. To im sve treba oduzeti, oduzeti ako treba i putovnice, zabraniti iznošenje novca iz zemlje i prvo namiriti one najosjetljivije slojeve društva radnike, dobavljače, oni koji krpaju kraj s krajem. To nije neobična ideja. Tako nešto se već dogodilo. Gdje? Na Islandu. Provjerite slobodno. Najbogatiji ljudi u toj zemlji koji su zemlju doveli u krizu, svoje banke i tvrtke završili su u zatvoru. Ni jedna kuna, ni jedan eura iz Islanda nije iznesena na tajne račune, na off shore račune, na tvrtke u Nizozemskoj izmišljene itd. To bi bilo pošteno rješenje, jer ne može se očekivati da će se bilo šta promijeniti u Agrokoru ako je onaj koji je stvorio krizu još uvijek tamo prisutan. Kad on ode, kad se njemu oduzme imovina, tada treba podmiriti drugi red, srednji red dobavljača, njih treba, njima treba dati pravdu i poštenje. A oni koji su svjesno lihvarili, koji su davali kredite za koje su unaprijed znali da ih nikada neće naplatiti osim uz pomoć politike i proceduralnoga nasilja oni neka snose svoj dio rizika, neka se nauče pameti, a što god se njima dogodilo oni na koncu konca preživjeti će i još će im uvijek ostati toliko dovoljno ne za jedan život, nego za sto života. Lex Agrokor ne smije zaživjeti jer on je duboko nepravedan i ne rješava ništa. On kaže da će za 15 mjeseci nešto u Hrvatskoj biti bolje. Što će biti bolje ako je dug 45 milijardi kuna? Na koji način? Kojom čarolijom? Kojim mađioničarskim trikom Vlada misli za 15 mjeseci stabilizirati kompaniju koja je na izdisaju i koju više nikakve mjere ne mogu spasiti, kojoj je zaduženost veća nego ukupna imovina. Što ćete premijeru Plenković za 15 mjeseci izmišljati? Lex Agrokor dva ili lex Hrvatska? Tko će pisati taj lex Hrvatska, a do njega će doći ako nastavite ovakvu politiku preuzimanja obaveza, a bez da ste pitali hrvatske građane i bez da ste postigli nekakav konsenzus u ovomu Saboru. Prema tome, mi smo protiv lex Agrokora. Živi zid će glasati protiv ovoga zakona. On je nepravedan, on pogoduje jednomu čovjeku. Mi tražimo da svoj posao obave institucije prije svega DORH, da se gospodina Todorića i sve ostale tajkune makne iz upravljanja tvrtki koje su stjecali od naroda bez i jedne kune, kojima su oduzeli onu mogućnost da stvore sebi i svojim obiteljima normalan život i normalnu budućnost. Tek kad se to učini, tek tada će ovo društvo ozdraviti. Vrijeme je da nakon 27 godina svi mi, a posebno vi koji ste to dopustili kažete sada je dosta, vrijeme je da krenem nekim drugim putem. Zatvorite tu ružnu stranicu ne samo u povijesti hrvatskog gospodarstva, nego u povijesti Hrvatske države. Vrijeme je da prestanemo s tim. Produljenje agonije samo će još više otežati mogućnost da iziđemo iz ovoga u čemu se sada nalazimo, a znamo da se nalazimo u krajnje dubokim problemima. Ja samo još jednom podsjećam na riječi novoga upravitelja Agrokora gospodina Alvareza, da nikada u životu nije vidio goru tvrtku nego što je Agrokor. Pa treba li nam veći dokaz da se probudimo, da razmislimo i da zaista shvatimo ovaj trenutak kao mogućnost da napravimo jedan pozitivni iskorak, jedan prekid sa svim onim što je opterećivalo naše društvo u proteklih 27 godina. Hvala lijepa.
Hvala vam. Za raspravu se javio zastupnik Ivan Pernar.
Hvala. Kolega Bunjac, rekli ste da je dug Agrokora 45 milijardi kuna, to je nažalost netočna informacija, to je dug samo spram banaka. Kada se dodaju i dobavljači njihov dug je u rujnu bio 16 milijarde, vjerojatno je već 17, to znači da je dug Agrokora u ovom trenutku preko 60 milijardi kuna. Proračun države otprilike 120 milijardi, 125, znači 61, 62 milijarde. I što se događa? Čak i kada se napravi ovaj zakon šta za 15 mjeseci te 61, dvije milijarde minimalno, a bit će sa kamatama na to bit će vjerojatno do 65 milijardi, srušit će se ko lavina na taj konglomerat. Još jedan detalj ste rekli, kriv je Todorić. Ja bi rekao nije kriv ni Todorić, nije kriv ni Kutle, nije kriv ni Hanžeković, ti ljudi su samo nusprodukt stanja svijesti kakvo vlada u hrvatskom narodu, stanja svijesti koja uporno na izborima bira one političke stranke koje podržavaju tzv. kriminal najviše razine poput ovoga što se sada dogodio koji ga prikrivaju financiraju, ometaju nadzor nad njim itd. Znači hrvatski građani kao birači u tom svojstvu oni su najodgovorniji za trenutno stanje u državi. I sve dok će nastavit glasiti za tu politiku biti će njene žrtve. I oni koji danas vjeruju da mogu vraćati kredite, da imaju sigurnu plaću i koji su se možda smijali ljudima koje smo mi branili od deložacija ili onima koji su bili u blokadi, sutra će više neće smijati jer će shvatiti da su i oni na tom brodu koji tone i da će biti njegove žrtve. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala. Uvaženi zastupniče Pernar. Što još država treba pomoći Ivici Todoriću nakon svega što mu je pomagala u zadnjih 25 godina? Pa kolike su samo subvencije otišle iz državnog proračuna, kolike milijarde kuna? Pa za gospodina Todorića se uređivala minimalna plaća, on je određivao koliko će ljudi imali minimalnu plaću u Hrvatskoj. Tečaj HNB-a je bio podređen njemu, porez je bio podređen njemu. Zakoni su bili podređeni njemu, pravosuđe mu je pomagalo, mediji su mu pomagali. Pa kakva njemu još dalje pomoć treba? Premijer kaže mi ćemo mu pomoći, ali na koji način Hrvatska država može ući u Agrokor da ima samo prava, a da ne nema obaveze? Pa zar ćemo mi sada taj dug koji ste rekli ogroman koji iznosi pola hrvatskog proračuna zar ćemo mi sada jamčiti za to? Zar ćemo mi spašavati tvrtku koja posluje u osam država? Zar ćemo si mi dopustiti da nas te države tuže samo zato što smo pristali biti upravitelji u propaloj tvrtki po zakonu koji se sutra namjerava donijeti? To jednostavno ni na koji način nema smisla. Hrvatska država ako je kome pomogla, pomogla je Ivici Todoriću i doista nema više nikakvog ali ni najmanjeg razloga da mu pomaže više na bilo koji način. Vrijeme je doista da se kaže dosta, ali čini se da ova Vlada nema za to hrabrosti jer su njoj bitniji lokalni izbori koji će se održati za sedam tjedana i bitnije joj je što kaže američka veleposlanica koja dolazi u Vladu. Pa evo gospodine premijeru ako nam možete objasniti što je radila američka veleposlanica u hrvatskoj Vladi. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega Bunjac, evo da se i ja prvi put s vama složim u ovih pet mjeseci koliko se već znamo. Slažem se u ovom dijelu u kojem ste rekli da Todoriću treba oduzeti svu imovinu koja nije stečena iz rada i to podržavam, ne samo u pitanju Todorića nego svake fizičke osobe koja je stekla imovinu kojoj se porijeklo ne može dokazati radom. Međutim problem je šta to nije rješenje ovog gospodarstva. znači nije nama rješenje samo strpati Todorića u zatvor. Ako još uvijek imamo otvorene uvjete da sutra nastane drugi Todorić, pa treći, pa četvrti dakle mi moramo jednostavno promijeniti niz zakona, pravilnika i kompletno gospodarstvo usmjeriti tako da potiče i štiti male poduzetnike i obrtnike, a ne velike. To je ono što je ključ toga da nam se ponovno ne dogodi sljedeći Todorić. Dakle moramo mijenjati kompletno gospodarstvo. Hvala.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice Ninčević. Evo sada imamo priliku, idemo spašavati sve. Zašto bi morali donositi zakon koji spašava jednoga čovjeka? Idemo sve spasiti, idemo spasiti blokirane, idemo spasiti Viadukt, idemo spasiti Zvečevo, idemo spasiti Borovo, idemo spasiti obrte, idemo spasiti OPG-ove. Tisuće OPG-ova je blokirano, 20 tisuća obrta je nestalo, pa zašto njih ne bi spašavali? Pa krenimo. Zašto spašavamo banke? Sberbank ili neka tamo banka je davala s 10% kamata, znali su da je to lihvarska kamata, znali su da ulažu rizično 2014. godine. I zašto su to radili? Da bi preuzeli Slavoniju i Baranju? To je bio cilj? Uz pomoć jednog kredita preuzeti jednu cijelu državu? Zbog čega bi mi sada morali imati obzira prema takvim interesima? Zašto mi ne bismo sami dakle brinuli o sebi? Imamo mogućnosti, još uvijek nije prekasno. I vi ste u toj Vladi. Recite jasno i glasno ne, ovaj zakon ne rješava ništa, ovaj zakon predstavlja samo psihološki moment bez stvarnih posljedica, idemo rješavati probleme na široj razini, idemo konačno uvesti reda u hrvatsko gospodarstvo, idemo uvesti reda u hrvatsko pravosuđe, idemo uvesti reda u monetarnu politiku, idemo uvesti reda u hrvatsko društvo, idemo se ponašati drukčije, odgovornije. Ali razmišljati da se to može dogoditi prije nego što odu oni koji su uzrokovali ovakvo stanje, to jednostavno, znate i sami da nije moguće. Hvala lijepa.
Hvala vam. Sljedeća rasprava zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajuća. Sjećam se uoči Nove godine tamo za stolicom onom gdje je sada sjedio premijer Plenković, sjedio je ministar Marić. I ja se sjećam kada sam mu rekao, gospodine Marić, ovaj vaš proračun nije održiv, vi nas muljate, stvarni manjak u proračunu nije 11 milijardi nego najmanje 35, 40 milijardi. Znači za iznos od 40 milijardi kuna će se država morati zadužiti ove 2017. godine. To je iznos koji nam fali, koji nema. I rekao sam mu gospodine Marić, ulovio sam vas s prstima u pekmezu. Gospodine Marić vodili ste dvojno knjigovodstvo, rashode niste vjerodostojno prikazivali nego ste napravili tobože proračun i račun prihoda i rashoda kao da ste dvije knjige poslovne napravili gdje ste rashode za kredite knjižili u drugu knjigu. I sada što? Naravno on je tada uvjeravao da taj model je ispravan knjigovodstva da će, da u biti državni dug iako raste vertikalno prema gore da on nije problem, međutim na kraju je ispalo da je on itekako, itekako problem. Zašto? Danas je javnost još uvijek uvjerena u održljivost ovog modela ali koliko dugo? Koliko dugo dame i gospodo? Oprostite, zastupnik Đakić mi s laserom ide u oči, mislim da je to sramota. Molim vas da, mene su iznijeli iz ovog Sabora zato jer sam govorio protiv Karamarka a ovaj čovjek mi sa laserom svijetli u oči, je li to normalno predsjedavajući, oprostite?
Evo doista nisam primijetila i ja vas molim da nastavite dalje sa svojom raspravom.
Hvala vam. Ovo je prestrašno kamo HDZ vodi našu državu. Hrvatski narod, uvjeravaju vas da vas vode u pravom smjeru, uvjeravaju vas da je to pravi put. Ali je li ovo pravi put? Koji su rezultati ove politike? Ovo je samo odgađanje stečaja i kaos dolazi nakon izbora. Znači premijer je odlučio prikriti ću problem na rok. A problem će tek eksplodirati. Premijer govori o tome kako se traži sistemsko rješenje, odnosno kako je ovo sistemsko rješenje. Međutim, ovo sistemsko rješenje neće spasiti niti 330 tisuća blokiranih, niti će spriječiti privatizaciju HEP-a, niti će riješiti problem ilegalnih RBA zadruga i tih kredita, niti će riješiti problem 50 tisuća OPG-ova koji su nestali, niti će vratiti radna mjesta, ništa. Znači ovo nije sistemsko rješenje. Jedino sistemsko rješenje je ono o kojem cijelo vrijeme govorim, to je otpis vanjskog duga, ukidanje valutne klauzule, odnosno odvezivanje svih kredita od stranih valuta i jednokratna emisija novca od strane države, odnosno jednokratna inflacija čiji bi cilj bio da se pojedu krediti, da se riješi ova nelikvidnost i da se deblokiraju građani. Ljudi će reći gospodine Pernar, to je preradikalno rješenje. Gospodine Pernar to, to je jednostavno kako oni kažu, to se kao ne može i ne smije napraviti. Ali ja vas pitam koja alternativa, koja je alternativa dame i gospodo? Alternativa je trenutno stanje, alternativa je 340 tisuća blokiranih, alternativa je ta da Agrokor tone dolje i umjesto da potone sam povući će i sve dobavljače sa sobom. Pa jeste li vi svjesni što znači da primjenom ovog zakona, njegovim, sutra ćete ga gospodo iz HDZ-a izglasati, niti jedan dobavljač, dugovi dobavljačima su 17 milijardi kuna, neće se moći naplatiti od Agrokora. A u isto vrijeme će se faktoring poduzeća i banke kod kojih su se ti isti dobavljači zaduživali da bi mogli u suštini poslovati nad njima će se ovrha moći napraviti. Da ste htjeli napraviti zakon koji bi spasio ekonomski krug, vi ste trebali spasiti, onda staviti na stand still i Agrokor i njegove dobavljače. Ali što, vi ste zaštitili, odnosno planirate zaštititi samo Agrokor, a što je sa dobavljačima? Franku je danas bio blokiran račun pa su ga uspjele deblokirati. A Zvečevu je blokiran, radnici 2 mjeseca plaću nisu primili. I kako, šta sa Zvečevom? Vi ćete reći, ha, reći ćete da, Pernar, Zvečevo nije sistemska važna tvrtka, ma je li. Važno je 75 firmi gazdinih a nije važno 2 tisuće dobavljača. Šta oni nisu sistemski važni? Samo zato jer nemaju jednog gazdu. Znači razlog zašto će oni svi moći propasti je zato jer nemaju jednog gazdu. A ovi iz Agrokora su imali jednog gazdu. I oni, naravno njih idemo spašavati. Također razlog stvarni pada potrošnje, tj. jedan od razloga uz ovu promašenu monetarnu politiku o kojoj cijelo vrijeme govorim je Ovršni zakon koji je ubio kupovnu moć. Znači, ako vi za dug od 150 kn uzmete ovršeniku 1000 kuna on ne može trošit te novce. Kaže gospodin Alvarez kupujte u Konzumu. A šta? A s čim da kupuju ljudi u Konzumu? Sa bonovima. I još jedna stvar. Najveći dokaz stravične kunske nelikvidnosti u zemlji, kunske besparice znate koji? Pa činjenica da je Todorić sa bonovima vršio plaćanja. On je koristio te K plus bonove kao para valutu. To vam je najjednostavniji, najočitiji dokaz da u financijskom sustavu nešto ne štima. I još da sumiram jednu misao. Kada pogledate ukupne prihode države s jedne strane i dugove države s jedne strane i s druge strane pogledate ukupne prihode Agrokora i ukupne dugove Agrokora vidjet ćete da je država u puno goroj poziciji što se tiče stanja duga i da je šansa države da vrati kredite nikakva kao što je i šansa Agrokora. Kao što Agrokor ostaje bez imovine, tako će na kraju i država. Uvodite porez na nekretnine kao da će porez na nekretnine išta riješiti. Pričate nam bajke o gospodarskom rastu, o ne znam nekoj europskoj Hrvatskoj, ovo, ono. Kakva europska Hrvatska. Ljudi kopaju po smeću, imaju kažem nemaju kune u džepu. To je Hrvatska kakvu je stvorio HDZ. I žalosno što premijera sada nema, što je zbrisao odavde, ali njemu je dobro. A mene čude ti birači koji glasuju za tu politiku i podržavaju ih. HDZ je pretvorio HNB u mjenjačnicu '94. U takvom modelu se vanjski dug prelijeva u unutarnji. Kažu ljudi šta me briga šta država ima dug, šta je država u dužničkom ropstvu. Pa neka se pitaju svi ti građani koji kažu da ih nije briga za državni dug da li u zemlji koja je neslobodna, koja je u dužničkom ropstvu, da li oni kao građani mogu bit slobodni? Da li u zemlji koja je u dužničkom ropstvu da li tom zemljom vladaju građani ili vladaju kreditori? Sada nam dolazi Alvarez kao upravitelj Agrokora. Pa u Grčkoj šta se dogodilo? Poslali su im Nijemca, evo kažu on je novi upravitelj. On je novi upravitelj, on će vam govoriti što ćete raditi. On može blokirat zakone, donosit odluke itd. Sjećam se kad se govorilo za premijera Oreškovića da bi on bio kako bih rekao stečajni upravitelj, ali ključna stvar je sljedeća. U ovom financijskom sustavu se u školama uči studente kako se računa PDV, znači iz bruto cijene tj. bruto cijena se pomnoži sa stopom PDV-a kroz sto plus ta stopa. I onda oni znaju izračunat koliko iznosi PDV od ukupne cijene. I to će naučit, studenti će to znat. Ali jednu stvar neće znati, jednu stvari ih neće na fakultetu naučiti a ta je da se novac stvara isključivo uzimanjem kredita i da novac za otplatu kamate ne postoji. Znači, kad je gazda dizao kredite on je dobio sam glavnice kredita, a novac za kamatu nikad nije bio stvoren. I iz tog razloga su krediti tehnički neotplativi. Ja pozivam građane da pročitaju knjigu od Larrya Hannigana Australca 1981. je napisao knjigu „Hoću zemlju plus 5%“. U toj knjizi je objasnio kako banke putem neotplativog duga vladaju svijetom, kako kontroliraju medije. Ja sam pokušao lokalizirat tu priču i zato sam napisao knjigu „Kako je nastao novac“. Obje knjige se mogu na internetu skinuti. Građani pročitajte, osvijestite se i probudite se jer ono što se danas događa Agrokoru sutra će se dogodit vama. Samo dragi građani jednu stvar imajte na umu, za vas se neće pisat poseban zakon, za vas su zakoni već napisani, a taj zakon je ovrha nad novčanim sredstvima, blokada računa, deložacija. To je zakon koji vrijedi za vas, to je zakon koji vrijedi za gospođu Nevenku Licul iz Rijeke koja je zbog duga od 2000 kuna duga za stambenu pričuvu ostala bez stana. A gazda koji je natovario 60 milijardi kuna duga on živi u dvorcu, isisao je lovu i boli ga đon za sve ovo. Na žalost. Hvala.
Hvala vama. Sljedeća rasprava zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege. Pa evo, danas smo dosta govorili o stanju u Agrokoru. Zapravo mi još i ne znamo kakvo je stanje, zato što zadnje podatke koje imamo zapravo u javnosti su 30.9.2016. godine. Znači pola godine nemamo podatke. Sada je već treći mjesec 2017. godine tako da je samo nagađanja koliki su zapravo uopće dugovi, koliki su od toga dospjeli dugovi ono što je najbitnije. Međutim, ovdje je danas bilo dosta govora je li ovo sistemski zakon ili da ili ne. Što su i moje tu kolege rekle ovo nije sistemski zakon, a pokušat ćemo reći u nekoliko riječi zašto ovo nije sistemski zakon? Ovo je zakon isključivo za kompaniju Agrokor, ali nije problem jel' to za kompaniju Agrokor, nego nije zapravo za sistemski firme koje su vezane za Agrokor. Šta se ovdje događa? Ovdje se događa da će se napraviti standstill samo između Agrokora i banaka. Postavlja se pitanje gdje je standstill između dobavljača i banaka, između dobavljača i države, između svih njih u lancu? Jer nitko ne zna kolika je grupa povezanih poduzeća Agrokora. Vjerujte mi to nitko ne zna. Znate zašto ne zna? To ne zna ni Hrvatska narodna banka. Zato što vam nije samo grupa povezanih poduzeća po vlasništvu. Grupa poduzeća se gleda po ekonomsko, koliko ste gospodarski vezani na to poduzeće. Ukoliko vi činite 50 ili 60 ili 30 ili 40% prihoda tog poduzeća i ako o njemu ovisite vi ste grupa povezanih poduzeća gdje sistemski za to je važno. I zašto ovdje govorimo i koji su naši prijedlozi? Svakako osim ovoga što smo rekli da ovo i ne može biti jedini zakon. Svakako ono što se prvo mora napraviti je dogovoriti sa guvernerom Hrvatske narodne banke da osigura likvidnost u sustavu. Mi danas stalno govorimo o nelikvidnosti Agrokora, govorimo o problemima likvidnosti dobavljača. Ne znamo što je sa dobavljačima dobavljača. Ne znamo koliko to duboko odlazi i zato ovdje je potrebno osigurati što se tiče HNB-a kunsku likvidnost u sustavu. Ne smije nam se dogoditi da brojne blokade dovedu do blokade cjelokupnog sustava. Broj dva, ono što je bitno ako nam se ovdje 15 mjeseci smo rekli da stavljamo prinudnu upravu, postavlja se pitanje odnosno mora se ići sa reprogramom poreznog duga prema svima. Ne možemo ići samo prema dobavljačima. Šta se sada događa pitanje? Država je blokirala Agrokor sa 200 milijuna kuna, ali dobavljačima je Agrokor dužan 16 milijardi kuna. Postavlja se pitanje, kako dobavljači mogu platiti PDV? Oni koji su do razine do tri milijuna kuna, ako su po keš naplati oni ga ne moraju plaćati, međutim ako su po izdanom računu oni su ga morali platiti. Ali znate u čemu je još dalji problem? kako onda može država blokirati te dobavljače, a glavnu nelikvidnost u sustavu izvršio Agrokor i on je prema poreznim zakonima jamac plata za njihov PDV. Znači ono što predlažemo svakako je da uz ovaj zakon morate hitno donijeti Zakon o reprogramu poreznog duga za sve one, znači ne možemo staviti samo za jedne dobavljače jel bi bio u tome kontekstu bi bio nekakav oblik potpore nego staviti za cijelu Hrvatsku i dajete im 15 mjeseci. Ukoliko se nađu u problemima koliko traje ovaj zakon dajte im 15 mjeseci da mogu platiti svoje porezne obveze na rate. Jer gledajte, ako je njima zamrznuto da im Agrokor neće plaćati 15 mjeseci, a s druge strane država je rekla zadnji put zakonom da Agrokor jamči za njihov porez, vi ste te poduzetnike doveli u neravnopravan položaj. Država je onda odgovorna za lanac neplaćanja i ne smije ga u konačnici blokirati. Nema veze što po zakonu to treba, ali s druge strane po zakonu i Agrokor treba biti jamac … za sve te dobavljače. Znači da se ne bi našli u ovoj situaciji predlažem vam da donesete Zakon o reprogramu poreznog duga kao što smo ga mi donosili 2012. godine i omogućite olakšajte svim dobavljačima ukoliko su se našli u problemu Franka, Dukata svih ovih firmi jer ako su danas blokirani oni bili oni neće sutra moći isplatiti svoje plaće, neće moći platiti PDV, neće moći jer su blokirani. A zamislite tko ih je blokirao? Zašto koliko ovo duboko idu? Blokirale su ih male banke i onda ćete imati sistem … da će pasti nekoliko malih banaka obavezno. I zato su male banke prve bile u sustavu i zato HNB ne samo da mora gledati velike banke. imate i puno malih banaka koje su bili naslonjene na dobavljače i ako ste dobro čitali tko je blokirao, upravo su ih blokirali male banke. Kakva je sistemski rizik iza male banke? znam da nisu sistemski važne za Hrvatsku, međutim i tamo ih to je jedan lanac koji može također povesti. Postavljam samo pitanje šta radi HANFA? Ljudi moji imamo deset dana paniku na tržištu, pada cijena dionica 60%, svi gledaju. Oni su imali zakonsku obvezu zaustaviti trgovanje dionicama Agrokora, da ne stvore špekulacije koje su se pojavile u javnosti. I šta se sada događa? Da špekulanti otkupljuju Agrokorove dionice i obveznice po 10, 20% vrijednosti da bi ih sutra preprodali. Država i svi podmeću leđa da riješe ovaj problem, špekulanti će zaraditi na državi. Zašto HANFA, a to je obveza HANFA-e bila kada zna da je ovakva izvanredna situacija jeli i Vlada rekla da je izvanredna situacija, donosi poseban zakon, zašto nije zaustavila trgovanje dionicama. 60% su pale dionice Leda, Jamnice i drugi kompanija. Zašto? Da ih po kojoj cijeni onda te dionice prodaju. Gledajte kako se uništava vrijednost, a čija vrijednost tu pada? Pada vrijednost dobavljača. Po 60% ovih koji su imali kolaterale Ledu je vrijedio 100, danas vrijedi 30, znači neće moći biti pokriveni. Postavlja se pitanje zašto nije zaustavljeno trgovanje i to je bilo moralno i to se mora napraviti ako ne danas svih ovih dana dok ne vidi se u kojem smjeru će ići Agrokor. Jel na taj način se obezvrijedila kompanija 60% u sedam dana nitko ne reagira, a to je zakonska obveza regulatora da zaustavi špekulacije i da pada vrijednost tvrtke koju država pokušava spašavati i sada će na tome zaraditi špekulanti. Vezano za reprograme kada smo ovdje govorili, nemojmo samo govoriti o reprogramu … stil Agrokora. Šta će HNB napraviti za reprograme kredita dobavljača prema bankama? Oni imaju svoje obveze. Tko može 15 mjeseci izdržati da mu nitko ne plaća? A s druge strane Kraš, Vindija, Frank moraju svaki mjesec platiti svoje kamate i obveze prema svojim bankama. Gdje je tu zakon? Govorimo o standstillu zašto tu onda nije donesen zakon jel onda bi govorili da o ovome zakonu da je sistemski, onda je sistemski zakon i onda dobavljači neće onako bijesno dolaziti i tražiti svoja prava. Dajte dobavljačima reprogram porezni, ne samo njima nego svima jel ovo je izvanredna situacija, dajte im barem 15 mjeseci neće utjecati na državni proračun. Imate stabilan sada državni proračun pogotovo zato što dolazi ljeto, vratit ćete u tome dijelu povjerenje, sada se najviše dio i poreza i PDV-a prikuplja, 15 mjeseci nećete ništa osjetiti, a puno ćete dobiti. Šta će se dogoditi za nekoliko dana Petrokemija? Jedini glavni kupac Agrokor. Kakvo rješenje imamo? A sutra Petrokemija neće danas moći platiti porez. Agrokor mu ne uzima kako ćete to riješiti? Morate donijeti Zakon o reprogramu poreznog duga ukoliko se Petrokemija u njemu nađe automatski ulazite i pustite više u tome dijelu jeli nešto u ministarstvu ministar jel nekome nešto nije pogodovao. Ima zakon i taj zakon ćemo svi podržati i to je onda sistemski zakon koji podržava ovaj zakon. I onda idu jedan uz drugoga, a ne da onda neko u javnosti špekulira jel neko nekome pogodovao ili nije pogodovao. Na takav način se sistemski rješavaju ovi problemi. Znači to su nekoliko zakonskih rješenja koji svakako očekujemo da će Vlada vrlo brzo biti kao paket ovih mjera. Držite ih da kažem, dabogda se ništa od toga ne dogodilo, ali morate ih imati spremne. Morate ih imati spremne jel nitko ne zna koliko je grupa povezanih poduzeća Agrokora. Pazite, to ne znaju oni koji su im davali novac, a ne mi. Ja bi ovdje još jednom malo dosta je pitanje utjecaj politike, ne bi ja ovdje govorio koješta. Gledajte, tko je davao novac, kako je sustav funkcionirao. Agrokor je imao plaćao godišnje 2,5 milijarde kuna kamata, 2,5 milijarde kuna na 25 milijardi kuna duga. Znate koliko država plaća? 10 milijardi kamata na 280 milijardi kuna duga. Pazite omjera, 2,5 milijarde na 25 milijardi a država cijela 10 na 280, a država ne može izdržati teret kamata. Država ne može izdržati teret kamata a ne Agrokor sa 2,5 milijarde kuna. Znači to je jednostavno cjelokupni sustav. Ukoliko dođe novi sa stand stillom, ukoliko mu ne daju kamate po 3,4% cijeli sustav ne može biti održi ljudi moji jer on svu dobit mora dati na kamate. Svu dobit mora dati na kamate. A vezano i za dobavljače, vrlo kratko. Zašto su ulazili u sustav Agrokora i cijelo vrijeme su ga financirali? Jednostavno zato što su imali bolje marže nego što su imali kod stranaca, to svi znaju i zato su ih davali. Međutim i problem bi bio rokova plaćanja. Problem bi bio rokovi plaćanje gdje su stranci jednostavno su vam plaćali rokove plaćanja ali su imali naši dobavljači 0 zaradu. I naši dobavljači nisu mogli rasti, možemo govoriti i o jednoj ili o drugoj, nisu mogli rasti na stranim trgovačkim lancima i to sam zadnji put govorio, zašto naših proizvoda nema u stranim trgovačkim lancima u Italiji, Austriji, Njemačkoj itd., onda bi naši dobavljači mogli rasti. Oni su rasli kroz Agrokor, pa su se širili u Bosnu, Srbiju i druge zemlje i služili su na taj način su rasli i Frank i Agrokor i Vindija i svi i zato su sudjelovali u cjelokupnom tom lancu, zato što su poticali u tom dijelu hrvatsku ekonomiju. Ja bih volio ako se prebace na strane lance a problem je otpisa duga, na koji način i otpis potraživanja, ako izgube kanal distribucije bojim se da će biti težak proces restrukturiranja, ne Agrokora ljudi moji, dobavljača kojih je 6 tisuća. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Žao mi je što vas moram prekinuti, ovo je jedna od rijetkih konstruktivnih rasprava danas koja može pomoći da ovaj zakon bude bolji. Tri replike imamo na vaše izlaganje, prva je zastupnik Ivan Pernar.
Uvaženi gospodine Lalovac, vi ste bivši ministar financija, vjerojatno ste i sami bili upućeni isto u mnoge mučke oko Agrokora. Ali htio bih ovom prilikom istaknuti ključan problem koji će se dogoditi ako se ovaj zakon prihvati. Naime, trenutno su male banke, što ste spomenuli išle sa blokadom dobavljača. Zašto nisu velike? Velike nisu zato jer su pristale na stand still, znači velike su dogovorno zaustavile prisilne naplate. Ukoliko država izglasa ovaj zakon, ako velike banke, ako im oduzme vlast nad Agrokorom, a Vlada će im to učiniti i one se neće moći prisilno naplatiti od Agrokora, radi se o 45 milijuna, tj. 45 milijardi kuna kredita. Na koga će ići banke? Banke će ići na male dobavljače. Znači za sada male banke šibaju mjenice dobavljačima, regresne one, kakve već. Ako se ovaj zakon izglasa, doći će do potopa dobavljača koji će biti zatrpani ovršnim prijedlozima od strane velikih banaka. Znači onog trena kada ovaj zakon se izglasa i krene u primjenu spašava se Agrokor a svi ovi dobavljači idu u propast. I to je nešto na što hrvatska javnost, odnosno pred čim hrvatska javnost, odnosno oni koji ovo podržavaju zatvaraju oči a u konačnici će opet biti rješenje takvo da će Agrokor biti raskomadan i rasprodan. Bolje je sada prodati profitne dijelove Agrokora i da se namire dobavljači nego agoniju produžiti i uništiti dobavljače do kraja. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega, da, ovdje se svakako otvara pitanje malih banaka. Ja znam da HNB-u one nisu toliko u fokusu međutim imamo ih i trebamo ih razvijati, trebali su i na taj način HNB i njima osigurati dodatnu likvidnost. To je ono što sam, što bi svakako očekivali od guvernera da ne govori samo o velikima u tome dijelu nego šta se događalo i sa malima. Međutim, ovdje je svakako ovo pitanje, ako ga mislimo cjelovito rješavati, ovo nije cjelovito rješenje, to cijelo vrijeme pokušavamo reći. Nema cjelovitog rješenja sa jednim zakonom. Nema rješenja sa Alvarezom ljudi moji. O čemu mi pričamo? Dolazi nam pjevač koji nam ovdje sada show izvodi a zapravo imamo probleme u državi. Imamo probleme u državi. Znači postavlja se pitanje ovo što ste rekli Vijadukta, postavlja se drugih firmi, Petrokemije, postavlja se pitanje cjelokupnog sustava. Zato moramo ići sa ovim mjerama. Likvidnosti ima, HNB napokon ono što sam rekao, mora napokon biti hrvatska, osigurati likvidnost dodatnu u ovakvoj situaciji. Ovo je situacija gora po meni nego što smo mi imali 2011. kada je bila nelikvidnost tolika, nelikvidnost tolika, ono su već bile mrtve firme. Ovo su firme koje su, u BDP-u znače 2 do 3%. Pazite plaće u Agrokoru, to još nitko nije govorio su oko 2,5 milijarde kuna. Ukupne neto plaće su vam u Hrvatskoj oko 77 milijardi kuna. To je 3,6%. Znate kako će to povući i utjecati na pad BDP-a? Je li o tome itko razmišlja? Vidjeti ćete kako će vam treći kvartal izgledati. Danas se tu hvalimo kako imamo dobre pokazatelje. Prevažna je ovo situacija, vidite kako odjednom, kako odjednom to može sve skliznuti. Ako 3,6% ljudi koji utječu u neto plaćama a ministar je računao koliko mu porezna reforma znači za BDP. Neka izračuna koliko mu znače plaće u Agrokoru na utjecaj 60% potrošnje pa da vidite što će taj dio biti, pa da vidite sve dobavljače, da da vidimo šta će biti sa našim dobavljačima koji su izvoznici, koji su preko Agrokora plasirali u Srbiju, Bosnu i Sloveniju. Znate zašto su Slovenci bili protiv Agrokora? Pa normalno da su bili jer je maloprodaja strateška industrija svake nacije, svake nacije je maloprodajni. Zašto se tako bore? Zašto se tako bore da bi jednostavno mogli domaće proizvođače gurati svoju domaću proizvodnju kroz maloprodajne lance?
Hvala vam lijepo. Sljedeća replika Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Lalovac, dakle nije mi nikako žao da sam se vratio ovdje na ovu raspravu, zbog ove vaše vrlo kvalitetne rasprave a samo mi je žao da ona nije bila danas ujutro ovdje pa bih možda cijela rasprava o ovom zakonu krenula jednim drugim tokom. Možda se ne bi nabacivali o nekim spasonosnim rješenjima koje nosi ovaj zakon. Možda bi puno njih progutalo neke hvalospjeve koje je danas reklo na temu ovog zakona. Dakle, hvala na ovom doprinosu. Dakle, imao sam određenu sumnju da ovo ne može riješiti, ovaj zakon ne može sam po sebi riješiti jer su mi izostavljeni dobavljači. Ali sad na neki način hvala na nekim pojašnjenjima. Ono što me ponukalo je vaš osvrt na HANFA-u. Da, ali moramo shvatiti jednu stvar HANFA je jedno strano tijelo u sustavu, ona je institucija koja kontrolira odnosno poštivanje zakona u tom financijskom dijelu. Ali njezina odgovornost za stanje proračuna, za stanje državnih financija je jednaka nuli. I oni uredno mogu spavati. Meni je samo s druge strane s obzirom da se bavim mirovinskim fondovima drago da oni nisu čekali, dakle obvezni mirovinski fondovi nisu čekali preporuku HANFA-e da li da prodaju, ne prodaju, kad da prodaju te dionice nego su po svom instinktu i po praćenju tržišta i po praćenju događaja na tržištu puno ranije počeli prodavati dionice iz portfelja koje su imali, iz portfelja poduzeća udruženih u koncern, dakle Ledo, Jamnica itd. Tako da je eventualna šteta za mirovinske fondove, za drugi mirovinski stup, obvezne mirovinske fondove svedena na minimum. Dakle, tu postoje neki kvalitetni ljudi koji bi trebali često konzultirati [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] i predstavnici Vlade kada se proučavaju [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] događaji na tržištu.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvaženi zastupniče, ja sam samo postavio jedno temeljno pitanje. Ako je kompanija, panika je na tržištu, nitko im ne bi jednu riječ rekao da su zamrzli, zaustavili trgovanje dok se ta njihova, imaju za to ovlasti, dok se situacija ne smiri. Pustit da kompanija padne 60%, da se panika toliko produbi 60% u samom startu prilikom restrukturiranja i standstilla ovoga zakona imate 60% kompaniju koja manje vrijedi. Država podmeće leđa, mi ovdje raspravljamo do ponoći. Ali nešto 60% sada manje vrijedi na tržištu. Kupili su špekulanti koji sada čekaju da država podmetne leđa, da to sve restrukturira i da fino prodaju. Znači kod ovakvih situacija, zato cijelo vrijeme govorimo, kod ovakvih situacija se vrlo brzo i trezveno oni koji imaju u tome iskustva trebaju reagirati. HANFA je reagirala u više puta kada su se trgovale određene dionice, kada je to zamrznula i rekla da se takve situacije događaju. Kažemo kakav je utjecaj? Pa gledajte brojni investicijski fondovi, mirovinski fondovi, leasing kuće, faktorinzi svakako su bili jedna od poluga financiranja Agrokora. Ali hajmo ponovo se vratiti na temeljni ovaj dio. Danas se optuživa za jedan ili drugi dio. Koliko u Agrokorovim hrvatski dobavljači koliko sudjeluju u Agrokorovom maloprodajnom lancu. Pustimo mi sve razno razne priče koliko u Lidlu, zašto ne idu u Lidl, zašto ne idu druge stvari. Zašto strani lanci rade na Hrvatskoj, rade transferne cijene i gubitke. Svi, danas govorimo o gubitku o Agrokoru. Je li znate koliko su poreza strani trgovački lanci platili u Hrvatskoj? Poreza na dobit? Odite malo na stranice FINA-e pa vidite koliko su strani trgovački lanci platili u Hrvatskoj, koju robu su nam prodavali? Prodavali su nam nutelu koju su sami analizirali da je puno lošija nego što je u Njemačkoj i takve druge robe. Morate shvatiti jednu stvar. Kad se radi o maloprodaji, o ovakvim stvarima nacionalni lanci nisu bez veze i brojne druge i Slovenci bilo. Ovo je nacionalno pitanje.
Hvala vam. Sljedeća replika Franko Vidović.
… [[Govornik se ne razumije.]] kolega Lalovac da mi je žao što tokom jutra niste dobili priliku za ovakvu raspravu i zaista mislim što i gospodin Hrelja da bi onda vjerojatno cijela rasprava išla u nekom drugom tonu. Ali ono što mi je još žalije to je šta gospodin Plenković premijer nije izgovorio takav tekst i što nije ukazao na probleme na način na koji ste vi ukazali u 10 minuta. On u 20, 25, 30 i gospođa Dalić koja je sad ušla niste nam ukazali na te probleme na žalost. A treće, to je ono da se sad u stvari vidi koliko je Vlada hendikepirana time što gospodin Zdravko Marić u principu ne može sudjelovat u svim ovim financijskim transakcijama, odnosno u ovom pokušaju spašavanja utopljenika. Također da je bilo više vremena za ovaj zakon da se krenulo prije tri mjeseca kad se trebalo krenut onda bi imali vremena i za raspravu pa bi vjerojatno neki od ovih prijedloga došli i do ušiju vladajućih, pa bi sve to možda danas izgledalo drugačije. Ovako predložili su nam zakon koji je za nas neprihvatljiv.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo upravo smo zapravo ne samo što smo govorili vezano za pravno mišljenje vezano za ovaj zakon govorili smo da ovaj zakon mora imati set zakona, da je po nama situacija vrlo ozbiljna, da će se tu zapravo tek kasnije vidjeti na koji način smiriti dobavljače, na koji način reprogramirati te dugove, koji su to sve instrumenti koje Vlada može imati i koji bi zapravo Vlada djelovala. I ono što smo, kažem da je tih 5, 6 mjera napravljeno ovo što smo mi predlagali i što sad predlažemo, što oni to mogu u roku 7 dana mogu to donijeti. U roku 7 dana to mogu donijeti, odnosno to moraju imati. Jer ako im se sutra otvori Petrokemija, ako im se sutra otvori bilo koja od ovih kompanija nećemo ljudi moji znati. Onda će se stvarati panika da li netko nekome pogoduje, kako komuniciramo. Dajmo stvorimo sve mogućnosti jer ovu su po meni vrlo ozbiljne stvari. Ljeto nam dolazi, vidjet ćete kako utječe PDV, kako utječe potrošnja, vidjet ćete kako. Najgore vam je kada u poduzetništvu zavlada strah. Najgore strah, strah hoće li mu dati robu, hoću li ja naplatiti robu. I ovo što se ovdje danas govorilo mora se dati dobavljačima predah na ove regresne mjenice. Ljudi moji zašto nisu potpisali standstill? Zato što sami svoju još jednom robu moraju platiti, tako su u tom dijelu i dogovorili mora im se dati predah za standstill. Ali s druge strane onda i HNB mora povezati cijeli sustav prema bankarskom sustavu i zaustaviti taj dio i zaustaviti pad vrijednosti kompanije i ne sada prodavati. Znate šta gospodo, svi bi oni danas to kupili, ima kupaca, ali po 20% vrijednosti. A šta da vam kažem ako neko proda po 20% vrijednosti, znate šta to znači, da 80% mora biti otpisa jeli novaca za sve nema. i zato smo morali zaustaviti pada vrijednosti i smiriti situaciju jel bez toga nažalost nećemo se moći izvući. Zato moramo naći … u ovom dijelu ali se mora zaustaviti pad vrijednosti kompanija. I nemojmo uopće govoriti sada o nekoj rasprodaji jel normalno da ih ima, ali ima ih op 10 do 15% vrijednosti. Hvala lijepa.
Hvala vama. Sljedeća rasprava zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajuća. Evo vidimo na slučaju Todorića i Agrokora da neko 25 godina tj. evo 20 godina Hrvatske države tj. slobode, a 27 godina od osnutka da je hrvatsko gospodarstvo tj. Hrvatska država izgubila veći dio svoga suvereniteta. Pa kada govorimo često se sjećamo tih slavnih dana o Domovinskom ratu gdje su bile brojne žrtve odlazimo na komemoracije, podiže se spomenici, međutim zasigurno te žrtve nisu bile da bi danas evo iz ove je rasprave vidljivo doveli gospodarsku situaciju na ovaj nivo kao što je danas u biti, činjenicu da gospodarski suverenitet RH uopće ne postoji i da nejednakost Ustavom zajamčena za što su ginuli hrvatski branitelji jednostavno više nije zajamčena. Evo promatramo HNB u slučaju Agrokora gdje sam govori viceguverner gdje govori da su odavno upoznati s tim, da su davali rizične kredite Agrokoru koji su bili, da su banke davale, da su oni to pratili, da imaju sistem gdje oni to mogu pratiti gdje je odavno crvena lampica svijetlila međutim nije do sada bilo reakcija. Također i politike koje su se provodile šutile su o svemu što se događalo u Agrokoru pa tako je preuzeo cijeli gospodarski sustav, jedna osoba riskirajući tako cijeli taj suverenitet, dovodeći u opasnost rasulo u hrvatskom gospodarskom sustavu. Nažalost, ta jednakost ne postoji, ovdje je i gospođa Dalić, ovdje su i bivši ministri koji mogu kazati postoji li ista mogućnost poljoprivredniku koji ima svoj OPG nije naplaćeno i Todorić ne postoji. Mi pričamo i spominjemo Todorića, on u udobnoj fotelji sada sa svojih dvora promatra ovo, zasigurno je osigurao jedno deset svojih idućih generacija. Umjesto da sustav napravi ono što treba napraviti da se jednim zakonom kojega smo trebali donijeti nismo ga još donijeli, nadamo se da će se donijeti Zakon o porijeklu imovine gdje bi zasigurno se mogao dobar dio i dobavljača i proizvođača naplatiti od te imovina od brojnih kutlića, da ne nabrajamo nadalje koji imaju svoja carstva. Imamo i problem tajnih službi. Šta su radile tajne sigurnosne službe, jesu li štitile gospodarski sustav i suverenitet RH? Nisu. Meni je evo iznimna prigoda danas da kažem da sam jučer bio sa radnicama Dalmatinke, ženama slično je to kao i Kamensko, slično to ima i u Solinu, i Osijeku, i Šibeniku, i Zadru u svim sredinama, to je bio gigant sa tri tisuće ljudi, najviše žena koji je izgradio cijeli cetinski kraj. 300 žena ne može doći do devet milijuna kuna svojih potraživanja tj. svojih plaća. Zbog čega? Zbog toga što se država nije htjela odreći svojih određenih potraživanja. Naravno, a oko Todorića i ostalih koji bi trebali biti naravno gdje im je mjesto, a mjesto im je oduzimanje imovine i da odgovaraju politikama i da odgovaraju za ovo što su napravili, ništa nije odrađeno. Pa tako određene tvrtke koje su imale prosperitet jednostavno su dovedene danas na rub blokiranjem računa. Zašto? Zato što je danas pojavom Alvareza III ili kako se zove, pokazano tko smo, što smo i koliko držimo do svog dostojanstva, gdje su sada one priče kada uđemo u EU da ćemo biti zaštićeni, da će nam se štititi gospodarski sustav, da će politike razvijati hrvatsko društvo, danas nažalost imamo zbog tog sustava 2/3 Hrvatske napuštane, prazne. Jedino imamo nešto još uvijek u Zagrebu, a i to je upitno. Ključno pitanje ovdje, što će se dogoditi ako izglasamo ovaj zakon, šta će se dogoditi ako ne izglasamo? Što će biti, inače evo jedno ili drugo. Cijeli dan se prepiremo zakon je dobar, zakon je loš. Pa gospodo uništeno je sve. Kako to vratiti? Tko će vratiti Slavoniji 100 tisuća ljudi poljoprivrednika. Todorić i ostali kutlići moraju sjesti na klupu da odgovaraju da im se oduzme imovina, a za gospodarski sustav se boriti, naša sela vratiti dokle nema proizvodnje, dokle nema stoke mi nemamo o čemu pričati. A o ovim svim zakonima koji su na papiru napisani možemo slobodno ih iskidati jer ni jedan se nije poštivao i nije jednak bio prema onome seljaku u Slavoniji i ni prema Todoriću. Prema tome, ove priče danas prošao zakon, ne prošao zakon, Ivica Todorić i ekipa koja mu je omogućila, opljačkala Hrvatsku državu uz pomoć HNB-a, svih ministara a mi možemo raspravljati o zakonima dok ne budu institucije radile svoje posao, dok se ne bude poštivao zakon, prema svima ne bude jednak, jednakost prema onome seljaku koji proizvodi i prema Ivici Todoriću do tada mi nemamo sreće. Ljudi ne vjeruju u pravosuđe, ljudi ne vjeruju DORH-u, ljudi ne vjeruju USKOK-u. S pravom. Kao gospodarski kriminal ako na tržnici baka prodaje nešto, nekakav svoj proizvod a ovo što se dogodilo u Hrvatskoj državi da je jedan čovjek zauzeo cijeli gospodarski sustav i doslovno nas doveo pod noge je pokazatelj kako su politike provodile i kakve su se politike vodile po svim pitanjima. Šta očekivati? Šta očekivati u trenutku kada imamo Parlament, kada imamo Vladu a nama dolazi osoba iz stote zemlje i ponaša se kao da je kralj? Da li je to poruka tih politika prema tome čovjeku koji sada ne zna gdje će sa sobom, prema mladoj osobi koja odlazi u treće zemlje, isključivo da bi se mogla prehraniti a mi imamo najveće resurse? Da bi se vratili moramo poštivati zakone prema svima jednakima, do sada se to nije radilo. Na koji način to odraditi to neka institucije kažu, međutim najprije bi trebalo HNB pitati zašto je ovo dozvolila, za HBOR banku, sve vlade, sve politike koje su dovele do ove situacije. Hvala.
Hvala vama. Za repliku se javio zastupnik Ivan Pernar.
Hvala uvaženi kolega. Pozivam vas da ovakvo rješenje koje u biti nije rješenje ne podržite. Naime, čak i kada bi 60 tisuća radnika Agrokora, znači čak i oni koji su van Hrvatske, kada bi svi oni prodali svaki po jedan bubreg to ne bi bilo dovoljno, to bi bilo otprilike milijardu i 200 milijuna eura. S time bi možda, ne bi mogli ni Rusima kredit s time vratiti. Znači to jednostavno su takve cifre i svako odgađanje likvidacije tog monstruma kojeg je Todorić stvorio jednostavno vodi u nastavak agonije i prebacuje problem na dobavljače. To je ono o čemu ova Vlada se pravi maloumna, pravi se retardirana i pravi se da ne shvaća. Da su ti dobavljači koji nisu u vlasničkoj strukturi gazdinoj de facto sudužnici za te njegove dugove. Poklopiti će ih ti dugovi poput tsunamija i Vlada nema rješenja za njih. Šta onda ćemo neki poseban zakon donositi opet? Vjerojatno ne, vjerojatno će reći onda premijer, a ha, oni nisu sistemski bitni, neka propadnu. To što se radi o 2 tisuće dobavljača koji možda zapošljavaju zajedno čak i više ljudi od Todorića, Vladu to ne zanima. Vladu ne zanima istina. Vladu ne zanima pravda, Vladu ne zanimaju trajna rješenja. Da ova Vlada ima trajna rješenja, da je politika ekonomska ove Vlade ispravna mi danas ne bismo u ponoć ovdje o ovome raspravljali. Ali HDZ i SDP su nas sve skupa doveli u to da mi danas ovdje o ovome raspravljamo. I ono što je najgore, čak i kada propadne Agrokor pitanje je tko će zapravo biti idući, cilj je da propadnemo svi i da se na kraju cijela država rasproda i doviđenja, hrvatski narode s ovih prostora. Ima ona pjesma „Raseliti nas triba da nas manje ima, neće, kako kaže nisu tu ni bili tad će reći svima.“. To je ono što će se nama dogoditi, to je ono što se događa sa hrvatskom mladosti, to je ono što se događa sa imovinom koju hrvatski narod ima. I taj isti MOST nažalost je skupa sa HDZ-om izglasao uvođenje poreza na nekretnine i uvodi ovakve zakone. Pa šta prosječan čovjek od toga ima? Završiti ćemo svi na ulici a narod to, odnosno tu politiku podržava. Hvala.
Odgovor na repliku.
Gospodine Pernar, MOST kriv za sve. Ajde, da, da, kriv za sve, da. Vi bi to htjeli da bude to tako, da bude kriv za sve ali ne može biti kriv za sve jer je vrlo kratko MOST u politici pa ako imamo neku krivnju ja ću je preuzeti bez obzira što nisam glasao za poreznu reformu. Ali je činjenica da je jedini i najveći, ključni problem je pravna nesigurnost. To je ključni problem da nisu zakoni prema svima jednaki i da institucije ne rade svoj posao. Poglavito kada pogledamo odnos prema najmanjima a to su proizvođači, tj. OPG-ovi. Kakav je odnos bio države inače prema OPG-ovima, ne samo u slučaju lex Todorić ili bilo kojeg drugog zakona nego u slučaju samo EU sredstva na koje se EU pozivamo kao nekakve kriterije sve je otišlo Todoriću u džep, umjesto našim seljacima u Slavoniju. Znači ova Vlada u par mjeseci, 3, 4 mjeseca ima bezbroj sigurno grešaka, ima pokušaja kao što i svi svakodnevno griješimo. Međutim, ovdje je pitanje sustava, sustav ne funkcionira, institucije ne funkcioniraju, Ustavni sud ne funkcionira, ratno profiterstvo je kao normalno bogaćenje u Domovinskome ratu i danas su nas ti dotukli a oni koji su dali svoj život, kojima se klanjamo i kojima podižemo spomenike, u biti njihova žrtva je uzaludna. Znači Ustav treba biti jednak prema istome, prema svima. Znači ta jednakost, pravda nije ista i zbog toga je u društvu nepovjerenje ljudi prema i institucijama, tako i u gospodarstvu, tako i u drugim granama. I zbog toga se mi ne razvijamo kao društvo. Jednostavno nemaju ljudi povjerenja u ništa [[Upadica: Vrijeme.]] s pravom.
Sljedeća replika zastupnik Arsen Bauk. Hvala vam. Zastupnik Franko Vidović sljedeća replika.
Kolega Bulj, postavili ste jedno pitanje što će se dogoditi ako izglasamo i ako ne izglasamo ovaj zakon. Pa cijeli dan tražimo odgovor na to pitanje i jedini tko je ponudio donekle suvisao odgovor je moj kolega Lalovac koji je izišao prije pet minuta. Ali ono drugo što me zanima. Često puta ste danas spominjali, slušao sam vas par puta i slušao sam vas pažljivo, spominjali ste što su radile naše sigurnosne službe po pitanju Agrokora. I onda se to dovodilo u vezu sa Mercatorom, Slovenijom, sa kupnjom Mercatora. Tako sam vas razumio, pa me vi ispravite u odgovoru ako nije tako. Pa pobogu, šta bi trebala napravit SOA u tom slučaju? Dakle, tvrtka koja posluje na tržištu kupuje slovensku tvrtku. Šta smo trebali zaštititi Mercator da ga ne preuzme Agrokor? Pa nije Mercator, kupnja Mercatora nije uzrok pada Agrokora. Uzrok pada Agrokora je nešto sasvim drugo. To je sustav koji je niz godina radio tako kako je radio i opstao, to sad se vidi i po novinskim napisima i po svemu kad je napokon izašao dobar dio stvari, ne sve na vidjelo. To je sustav koji dugi niz godina opstaje u onoj sivoj zoni praktički i tako se i širio. Šta je tu SOA trebala napravit? Šta je uopće itko trebao napravit od institucija ove države? Jedino što se moglo napravit to je da je prije tri mjeseca odreagirala Vlada, da su tad došli sa ovakvim prijedlogom zakona, da ste i vi došli zajedno sa njima i da smo onda u dva čitanja raspravili taj zakon, pa možda bi onda taj zakon doista bio sistemski [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Možda bi i mi drugačije onda glasali.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Kolega sigurnosne službe su jedan od bitnih čimbenika kontrole gospodarskog osvajanja teritorija, znači suvereniteta. Jer službe poglavito u miru trebaju štititi i gospodarski suverenitet ne samo teritorijalni, između ostalog teritorijalni ali i gospodarski. Danas u svitu se ne osvaja sve puškom, više kapitalom i interesom, a službe bi morale kao u diplomaciji, tako i unutar Hrvatske znati tko drži cijeli gospodarski sustav u ovome slučaju je bila jedna osoba koja se preinvestirala, a vidimo da je tu najveći utjecaj stranih banaka. Prema tome, sigurnosne službe bi trebale davati te informacije mjerodavnim institucijama i po meni je nejasno kako evo već nije Vijeće za nacionalnu sigurnost sazvano jer je sa ovim događanjem oko Agrokora ugrožena i nacionalna sigurnost gospodarska vrlo bitna. Jer sigurno može izazvati određene potrese. Znači, ja mislim da službe imaju veliku ulogu u ovome, tribale imati uz naravno Vladu, uz ministre, uz taj cijeli sustav jer više se ne osvaja ponavlja sve puškom, nego i novcem i kapitalom. To je vidljivo u brojnim državama koje su brojne postale banane, države jedino … [[Govornik se ne razumije.]] nemaju više nikakvog utjecaja. Jer nastavili li se ovako, dovedeni smo u situaciju da uopće više neće biti potreban ni Sabor, ni Vlada, nego će neki činovnik moći upravljati Republikom Hrvatskom. Zato sigurnosne službe su vrlo bitne i tu ih se tribalo upotrijebiti u sasvim drugom smjeru, a ne što ste vi meni kazali možda negdje ili ja vama, o vama. Službe imaju svoj posao da štite suverenitet i integritet Republike Hrvatske i gospodarski i teritorijalni i ne znam koji drugi. Hvala lijepa.
Hvala vama. Prelazimo na sljedeću pojedinačnu raspravu, zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolegice i kolege najuporniji. Ja nemam ambicija da govorim o ovom zakonu tako kompetentno kao što je gospodin Lalovac govorio i slažem se sa prethodnicima da je prava šteta što raspravu takvog tipa nismo imali prilike čuti prije podne, možda bi i kasniji tok išao nekako drugačije. Ja ću govoriti o jednoj drugoj stvari. Iskoristit ću ovih 10 minuta da zbog ljudi koji su cijeli svoj radni vijek i znanje ugradili u stvaranje najvećeg kombinata Belja da kažem nekoliko rečenica o tome. Dakle, da je normalno vrijeme, da je normalna situacija danas bi vjerojatno netko slavio u Belju 320 godina postojanja toga kombinata. O njemu je napisana i knjiga koja glasi, zove se „Tri stoljeća Belja“. U njoj je napisano nastajanje, razvoj Belja kroz epohe, kroz sustave, kroz politike, kroz ratove itd. I činjenica je da je Belje sa svim tim vremenom samo raslo, razvijalo se i da je uvijek bilo od strateškog interesa za sve države kroz koje je Belje egzistiralo. Osamdesetih godina je Belje postalo jedan od najznačajnijih, ako ne i najznačajniji gospodarski faktor na našim prostorima. Da napomenem ovdje, imalo je 18 proizvodnih pogona i radilo je stalno zaposleno oko 8 i pol hiljada radnika, a u sezoni kada je radila prerada repe itd. radilo je negdje oko 10 do 11 hiljada radnika. Bio je, tako su stručnjaci rekli, jedan od najorganiziranijih tehnoloških cjelina na prostorima ove regije. I ono što je najbitnije, Belje je izgradilo sistem kooperacije koji je sa svojim značajem i ulogom bio jednak istom tom Belju i zato su Baranjci često i govorili da je Baranja Belje, a Belje je Baranja. I onda 2004. godine se dešava prodaja Belja, kupuje Agrokor po cijeni od jedne kune po dionici, plus dugovi, a tada je bila nominalna vrijednost dionice 100 kuna. Dakle on je to kupio za 100 puta manji iznos od nominalne vrijednosti te dionice, kupio je pri tom 18 radnih pogona proizvodnih, 20 tisuća hektara oranica i 500 hektara trajnih nasada. Kada se uzme u obzir sistem poticanja onda se dade zaključiti da je te godine po matematici Agrokor dobio preko 40 milijuna kuna poticaja za oranice i po nekakvoj onda logici za par godina, za nekih pet godina su poreski obveznici iz proračuna putem sustava poticanja isplatili ukupan dug Belja odnosno Agrokor ga je praktično dobio na taj način za badava. I sada nakon deset godina u Belju od 18 radnih pogona radi sedam. Ugašen je TOS, Tvornica opreme i strojeva koja je postojala još od Austro-Ugarske, ugašena je najveća šećerana na ovim prostorima koja je kao nusproizvod imala proizvodila industrijsku struju, ugašen je najveći mesni kompleks u bivšoj industriji Mesna industrija, ugašen je mlinsko pekarski pogon, živinarstvo je ugašeno, vjerojatno zato imamo na policama piletinu iz Poljske sa salmonelom. Ugašeno je i najveće ribnjačarstvo u bivšoj državi i zato mi u Baranji kada kuvamo fiševe onda te čuvene fiševe kuvamo sa mađarskom ribom jer je naše ribnjačarstvo u Baranji ugašeno prije šest, sedam godina. Dakle, summa summarum, danas od 8,5 tisuća radnika u Belju radi svega 1570. Zato Baranjci odlaze i zato omladina ide konobariti u Irsku jer nema mogućnosti da se zaposli tamo gdje su se stotinama godina zapošljavali u kombinatu. Toliko o razvojnoj politici Agrokora. Konstatacija je moja možda malo cinična, da je Belje 300 godina postojanja preživjelo sve epohe i politike i ratove i države i sve, ali izgleda da ovu Agrokorovu politiku Belje danas neće preživjeti. Još jednu stvar bih spomenuo, kao nekakav indikator ponašanja takvog koncerna. Općina Trpinja ima sedam sela i to su uglavnom 90% poljoprivrednici kojima egzistencija ovisi o zemlji. Općina Trpinja je imala u ataru svom negdje oko 4 tisuće hektara oranica, programom raspolaganja poljoprivrednog zemljišta većinu tog zemljišta, tih oranica je dobio Agrokor odnosno dobio je Vupik kao sastavnica Agrokora. Ostalo je selu toj općini ostalo je na raspolaganju 1400 hektara da to politikom općinskih vijeća podijeli OPG-ima. Onda je Agrokorov menadžer krenuo u akciju i raznoraznim ponudama je pridobio većinu ljudi u općinskom vijeću i oni su naglo promijenili odluku gdje su i tih 1400 hektara preostalih dodijelili Vupiku odnosno Agrokoru uz obećanje da će se na nekakvoj farmi koja će se napraviti zaposliti 160 ljudi. Naravno nije se zaposlilo 160 ljudi, selo je ostalo apsolutno, sedam sela su ostali bez hektara zemlje. Danas se vodi spor, prijavljeni su DORH-u za takve makinacije odnosno potkupljivanja vijećnika, šest godina stoji što je stvari odnosno prijave i predmet kompletan stoji u DORH-u stoji šest godina. Nitko se ne usudi dirati u tu činjenicu kako je Općina Trpinja ostala bez hektara zemlje. Mogao bih ovdje spomenuti i odnos prema najvećoj građevinskoj firmi na istoku koja je zapošljavala preko 500 radnika i u poslovnom aranžmanu sa Agrokorom je propala nakon deset godina postojanja i 500 radnika je otišlo na ulicu, ostalo bez posla. Toliko o razvojnoj politici Agrokora na istoku, toliko o nekakvim perspektivama na istoku i toliko o činjenici da li će istok i kako će istok doživjeti ovo spašavanje što je rekao kolega Franko vojnika Rajana, neće doživjeti sa aplauzom sigurno jer običnom čovjeku koji je generacijski živio i od Kombinata Belja i od nekih drugih subjekata vezanih za Agrokor, a koji su danas njima nedostupni, neće shvatiti ovo što mi radimo. Mi smo kao klub podržali ovu inicijativu, to je profesor Pupovac rekao, iz jednog osnovnog razloga što smo predstavnici jedne populacije koja je uglavnom u ovom periodu zadnjih 20 godina dobijala otkaze, rijetko tko je bio zaposlen i potpuno razumijemo strah tih ljudi u Agrokoru, strah od gubitka posla, strah od gubitka egzistencije i neizvjesnosti sutra. I zato inzistiramo da se Vlada ne bavi politikantstvom nego da u ovom slučaju prioritet stavi u zaštitu tih radnika u zaštitu sitnih i malih dobavljača. Ako se to ne postigne onda cijela ova rasprava i sav ovaj posao koji smo radili nema nikakvog smisla i bit ćemo prilično licemjerni prema našoj javnosti. Što se tiče struke, komentirajući taj zakon mislimo da vrlo oprezno treba raditi sa intervencionizmom države u privatni kapital, a isto tako treba oprezno definirati subjekte od državnog interesa na način da oni budu isključivo predmet obrade jednoga zakona. Sve u svemu, shvaćamo da Vlada ima potrebu da ovdje intervenira, mislimo da je to dobro i mislimo da će ovaj zakonski tekst koji će sutra sigurno većinom saborskom biti usvojen, vrlo brzo biti podloženo određenim izmjenama i dopunama. Hvala.
Hvala lijepo. Za repliku se javio zastupnik Ivan Pernar.
Gospodine Horvat, rekli ste jednu zanimljivu misao, rekli ste prvo su Srbi dobivali otkaze. I da, prvo su Srbi bili na listi za odstrel, ali nitko Hrvatima koji su ostali raditi nije rekao da će uskoro 200 obitelji, 200 tajkuna dobiti tvornice koje su se stvarale desetljećima za kikiriki i da će sve otjerati u stečaj i likvidaciju. Znači da će upropastiti sve i da će na kraju i ti Hrvati dobiti otkaze. I oni su nama vikali '90.-te „imamo Hrvatsku“, naš narod je vikao „Franjo, Franjo!“. I šta? Šta je dobio od toga? Telekomi su Austrijski, banke su talijanske i austrijske, Telecom je jedan njemački. Što imamo dalje? Imamo Agrokor, tko zna čiji će biti. Možda čak i ruski. Imamo Dukat koji je Francuski, autoceste kojima se ne možemo voziti jer nemamo novaca da se vozimo njima. Znate tko je domaći? Handžeković je domaći. Taj naš lopov nas uništava. I to je to. Sve su rasprodali, sve su uništili što se dalo uništiti a ljude su slali u rat. I sada kada čovjek gleda što su učinili od države rekao bih, pa nije moguće da je to hrvatska vlast učinila. Ali ne samo da je to moguće nego je moguće da ima birača koji će poslije svega ovoga reći samo da nas kradu naši, neka nas kradu i dalje, samo neka je naš HDZ. I ja se pitam hrvatski narode, hrvatski birači jesu li ti vrapci pojeli mozak? Hvala.
Sljedeća replika zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Horvat. Ja sam jedan do vjerujem rijetkih zastupnika koji je imao tu privilegiju obići sve krajeve hrvatske i mogu isto tako posvjedočiti u većinu riječi koju ste rekli jer sam se osobno u to uvjerio i imam u posjedu tu knjigu 300 godina Belja što je vrlo, vrlo impresivno i vrlo poučno, preporučio bih svakom da to pogleda da ne bi mislili da je tehnika počela danas, da su ovako razvijene tehnologije od danas u primjeni u poljoprivredi, mogao bih puno toga naučiti kroz tu knjigu. Ono što bih htio konstatirati, Todorić je bio spas za Baranju jer nije bilo drugog modela da se revitalizira Belje. Ajmo, on je ponudio rješenje. Da li je to rješenje dobro za Baranju. Baranja je vrvjela od života, a ja tvrdim da pored trauma koje je Baranja prošla i Todorić je radio depopulacijsku politiku jer je radio poljoprivredu po principima industrijske proizvodnje na otvorenom. Izorano je sve, postoje super moderne farme ali života u Baranji nema. Nema obiteljskog gospodarstva, nema kooperacije. A citirati ću utemeljitelja Slow Fooda, europskog Slow Fooda koji je jednom prilikom na jednoj konferenciji rekao, zemlja koja izgubi ili zanemari obiteljsku poljoprivredu i obrtništvo izgubila je svoj identitet. Baranja je izgubila svoj identitet, čuvaju ga par restorana i par tradicionalnih zanata.
Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Hrelja, drago mi je što ste se upoznali s tim prostornim problemima, tog prostora, činjenica jeste da u svakoj privatizaciji onaj tko kupuje taj i obećava sve a onda kako vrijeme odmiče naravno da se stvari dešavaju sasvim drugačije. Tako se to desilo i u slučaju Todorića, odnosno te akvizicije Agrokorove, obećanja su bila velika, prosperitet Baranje će zavisiti od investicija i svega toga, sve se svelo na dvije farme koje su izgrađene u ovih 10 godina a u međuvremenu je kompletan mesni sektor ugašen, mesna industrija od hiljadu 200 radnika je zatvorena. Tamo ljudima, dakle nama u Baranji ostaje da se tove svinje i da se čisti stajnjak a prerada i finalizacija se radi u Vrbovcu. Dakle to sa sobom povlači i činjenicu da više nemate kvalificiranih mesara, da više nemate u srednjoj školi interesa za te zanate i to povlači mnoge druge stvari. Prema tome, Baranja je uvijek ovisila o Belju, ovog puta Baranja nema Belje, tako i prolazi. Tako i prolazi, ljudi se iseljavaju, mladost je otišla, ne namjerava se vratiti jer se nema nikud vratiti. A odgovorni za takve vrste politike neka razmišljaju zašto jedan prostor u koga su ljudi uvijek dolazili ovog puta odlaze. Prvi put nakon toliko vremena.
Hvala. Sljedeća rasprava je zastupnik Željko Lacković.
Zahvaljujem potpredsjednice. Dakle unatoč ovog kasnog časa imam osobnu zastupničku dužnost da govorim o ovom zakonskom prijedlogu i o ovome što se zbiva proteklih dana u RH. Dakle mi moramo biti iskreni i priznati i sebi i svima onima koji nas gledaju da je ovaj zakonski prijedlog zapravo skrojen samo za ovaj slučaj i samo za gospodina Todorića. Ono što najviše smeta mene kao saborskog zastupnika su činjenice na kojima se obrazlaže i temelji ovaj zakonski prijedlog da se ne želi razabrati bitno od nebitnog. Dakle problem Agrokora i ovako jednog mastodonta koji zapada u financijske poteškoće nije izazvan gramzivosti jednog čovjeka nego nefunkcioniranjem sustava. Mi danas u sabornici nismo uopće čuli o tome kako se trebaju izvući pouke iz nefunkcioniranja sustava koje su dovele do ove situacije nego smo kretali od posljedice, odnosno traži se rješenje navodno za spas zaposlenika da bi oni dobili plaće i navodno za spas dobavljača. A zbog čega navodno? Dakle Agrokor odnosno Konzum i sve povezane tvrtke posluje na području bivše cijele Jugoslavije u Srbiji, u Sloveniji, u Makedoniji i Bosni. I vi kada spašavate takvu jednu tvrtku onda spašavate zapravo radnike u tuđoj zemlji. Jasno je da treba spasiti naša radna mjesta, ali onda treba tu stvar i razlučiti. S druge strane, kada se govori o spašavanju dobavljača tada se opet stvara jedna iluzija i zabluda da će ovaj zakon spasiti bilo kojeg dobavljača. Naprotiv, svi dobavljači dolaze u jedno dužničko ropstvo iz kojega ne mogu izaći i to iz činjenice da su gotovo sa 16 milijardi kuna kreditirali Agrokor, a da državna tijela nisu ništa poduzimala iako računi nisu plaćeni u zakonom propisanim rokovima, odnosno 60 i 90 dana. Zašto naši dobavljači ovdje spomenuti Franck, Kraš i ne spomenuta Podravka koja je okosnica gospodarstva u Koprivničko-križevačkoj županiji moraju biti zabrinuti. Zato jer je recimo izloženost Podravke gotovo milijardu kuna koja je čekala svoj novac od Konzuma, nije ga mogla naplatiti i svoja potraživanja je prodavala faktoring tvrtkama koje sada nakon što ovaj zakon ako ga usvojite stupi na snagu nemaju razloga čekati, nego će svoja regresna potraživanja uputiti, dakle prema Podravki. Da li Podravka nakon afere Spice koja je isto režirana u političkom trileru može preživjeti ovakvu situaciju ili ne može pokazat će vrijeme. Ja sam siguran i zabrinut sam za zaposlenike Podravke koji su svoj kruh zaradili, koji su svoje proizvode isporučili Konzumu, a vi želite donijeti zakon prema kojemu Konzum njima ne mora platiti, a oni će morati platiti svoje obveze i prema državi jer niste donijeli ove sporedne zakone o kojima je govorio gospodin Lalovac. I čisto me je bilo strah kada ću ovakvu tezu nametnuti da li će uopće biti razumljiva. Vidim da iz izlaganja gospodina Lalovca je vrlo jasno vidljivo da je to očito i da se ovim zakonom ne spašavaju niti radna mjesta, niti dobavljači, nego da se spašava kapital. Kada je premijer govorio tijekom dana da je riječ o spašavanju gospodarstva, onda je trebao biti konkretan. Nije nikakvo gospodarstvo trgovački lanac kojeg će sutra netko kupit pa makar i za 10% vrijednosti, nego je ono što treba čuvati poljoprivredna proizvodnja. Mi imamo preko 20% poljoprivredne proizvodnje vezane uz sam Agrokor i tu je naš problem. Ali poljoprivredna proizvodnja su i ovi toliko puta spominjani mali OPG-ovi proizvođači hrane o kojima opet nitko ne brine i koji će biti izloženi ili milosti ili nemilosti vjerovničkog vijeća u kojemu nemojte zaboraviti banke će imati prevlast i države koja ima zakone pa će postupati, blokirati i uništavati vlastitu proizvodnju. Zašto kažem da sam danas imao obvezu i dužnost govoriti zato jer sam kao mlad sa 19 godina bio u ratu za ovu Hrvatsku. Nisam to nikad ovdje spominjao. Dosta ljudi ovdje se poziva na te dane, ali kad sam vidio ovog gospodina Kruza i njegovu ekipu iz Santa Barbare kako šeću Hrvatskom i kako zajedno sa premijerom daju izjave pred našim medijima, e za to se nisam borio. I to vam je najžalosnija stvar, evo kolega Bulj je o njoj govorio. To je kad vam povrijede osjećaj zbog čega su ljudi ginuli i ratovali da dozvolite da vam pravni sustav 25 godina ne funkcionira, da vam Agrokor bude izvor kadrova za Vlade i umirovljenje, odnosno spremište za one iz lužine kadrove i da vi danas nemate nikakav, imali smo toliko smijeha. Ne znam nekad se ljudi i na sprovodu smiju. Više je bilo ozbiljnosti na licima ovog ja ću ga zvati gospodina Kruza i njegove ekipe nego na mnogim licima ovdje odgovornih koji bi trebali voditi ovu državu. Ja ne vjerujem da će ovaj zakon donijeti bilo što drugo osim pravnog nereda, jer će nakon početnog poteza koji će se povući ako se zakon usvoji tek onda se ispreplesti svi oni postupci koji su se trebali voditi po stečajnom postupku. I jedan razlog kojim ću apelirat na sve zastupnike i HDZ-a i SDP-a i onih koji su mislili, nisu mislili. Ne možete donositi ovakve zakone dok ste vlasniku ostavili cjelokupnu imovinu privatnu na raspolaganju. Vi, odnosno mi radimo budale od svih ljudi koji pošteno plaćaju poreze, koji rade u ovoj državi, privređuju, koji su stup, dakle održivosti ovoga sustava govoreći da netko ne mora to raditi, ali da istodobno ga nećete pitati, niti mu privremeno zamrznuti imovinu dok ne vidite što će se napraviti. U ovoj situaciji i Vlada i Sabor bi trebali donijeti odlučne i državničke odluke, ali očito nema promjene matrice u donošenju odluke. I ono što govori kolega Pernar to vam je tako, uvijek se ponavlja isto. On zapravo govori o ljuljanju Titanika, nećemo ga mi prevrnuti ali idemo sigurno u ledenu santu. Dakle, zbog moguće propasti ključne industrije u Koprivničko-križevačkoj županiji ja iz koje dolazim ne mogu prihvatiti ovaj zakonski prijedlog. Između ostaloga činjenica da ministar Marić dolazi iz upravo te tvrtke. Ukoliko država uđe u bilo kakav aranžman vezano uz ovaj zakon vezan uz tvrtkom Agrokorom smatram da ministar Marić mora odstupiti istog časa, a njegove izjave da nije znao za stanje u Agrokoru i Konzumu su skandalozne za jednog ministra. A ja ću ga samo podsjetiti da je to na tragu 30 mailova koje sam mu uputio, da donese odluku o neuravnoteženosti proračuna Koprivničko-križevačke županije za koju mu treba gotovo 4 mjeseca i gdje opet političkim igrama ide za time da izvrdava zakone iako bi kao ministar financija on prvi trebao i do slova primjenjivati svaki zakon. Hvala.
Hvala vama. Za repliku se javio zastupnik Ivan Pernar.
Rekli ste gospodine Lacković, kaže ministar Marić nije znao. To je kao da vi kažete iz Đurđevca ste da ne znate da imate deve tamo i pješčanik, eto to je u razini takve izjave. Znači ako je bio tamo morao je znati, ako pak nije znao onda je nesposoban, to je ono što sam ja rekao da bude i poslovođa u kvartovskom Konzumu. Ono što hoću reći da je danas ovdje iz redova HDZ-a prisutno čini mi se dvoje ljudi. Znači dvoje ljudi iz HDZ-a prisustvuje na ovoj raspravi. Zašto vam to govorim? Zato jer će sutradan sve ove klupe, svi ovi redovi, sve ove stolice biti prepune botova, ja ih zovom botovi. To su dizači ruku i čuvari kvoruma koji će mehaničkom rukom izglasati ovaj zakon bez da su svjesni njegovih posljedica i to je nažalost stvarnost. I hrvatski birači bi trebali znati i trebali se pitati, zašto tim ljudima daju svoje glasove i kakvu korist imaju od tih ljudi i čak oni HDZ-ovci koje je gazda uhljebio i oni će nastradati jer gazda je povukao sve u propast. I taj Agrokor, taj koncern ja sam ga nazvao čudovištem, koje je proždiralo sve pred sobom i sjećam se kada je govorio Todorić da je 1/3 Baranje Kopački rit, 1/3 njegova, a 1/3 su oni mali OPG-ovi veli koji ga živciraju jer su nekonkurentni. On je htio uništiti sve, proždrijet sve i sve uzet sebi. I umjesto da se to čudovište raskomada, da se normalno razdijeli da može ekonomija funkcionirati koliko toliko, ova Vlada pokušava to sastaviti ko Frankenštajna, a nema jedno veze s drugim. A ovaj je usosio u tu svoju kombinaciju da ne kažem šta, pola zemlje.
Hvala vam. Odgovor na repliku.
Dakle, ministar Marić je po mom osobnom sudu diskreditirao cijeli postupak donošenja ovog zakona, a i dalje smatram da treba odstupiti ukoliko dođe do izglasavanja ovoga zakona. Ono što je najtragičnija posljedica ovog cijelog procesa je da ćemo spašavajući Todorića dovesti do toga da će nam propasti i Podravka i Kraš i sve ove zdrave firme koje bi trebale funkcionirati i koje bi se u jednom normalnom pravnom postupku mogle barem djelomično naplatiti i preživjeti. A ovako ćemo od pustih priča o kontinentalnoj Hrvatskoj, o bogatoj Slavoniji i Podravini, o ulaganju dobiti to da ćemo imati zid oko Agrokora, to će valjda biti zid oko Baranje pa ga neće morati graditi mađarske tvrtke s obzirom da su nam Mađari najveći vjerovnici, moći ćemo im prodati taj zid kad uzmu 20 tisuća hektara zemljišta koje se nalazi u vlasništvu Belja, Vupika i PIK-a Vukovar. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Lacković. Pa mene interesira jedno vaše mišljenje, onda ću potvrditi slaganje sa jednom vašom tvrdnjom. Prvo, ne znam koliko vas interesiraju stečajni zakoni, tečajni postupci itd. ali ovo je po meni jer sam se sa time u životu malo bavio, nisam pravnik po struci, ali sam sudjelovao u nekim stečajnim postupcima, ovo je supstitut Stečajnog zakona. Dakle, daje određene drugačije situacije u odnosu na Stečajni zakon koji ima postupak predstečajne nagodbe i otvaranja stečaja. U pravilu Stečajni zakon štiti vjerovnike, a dužnika štiti samo ako je u javnom interesu, ako se radi o proizvodnji, ako se radi o dobrobiti društva itd. ima tolerancije prema dužniku i ne ide u likvidaciju, takav je koncept Stečajnog zakona. Po vašem sudu ovaj zakon da li ima iste takve karakteristike, da li on na jednak način ili manje ili više štiti dužnika po vašem mišljenju? I ono što sam htio potvrditi slaganje s vama, ne može biti da ministar financija u ovakvoj zemlji kakvom god je mi ozbiljnom ili neozbiljnom shvaćali kaže da nije znao. Vlada RH i ministarstva imaju na raspolaganju sve moguće institute da saznaju sve. Ja sam se svojevremeno kačio s ministrom Mrsićem oko nekih stvari u našoj vladi, kaže ja sumnjam u nešto. Ma nemaš što sumnjati, provjeri, ministar si imaš sve na raspolaganju, cijeli arsenal postupaka provjere financijske likvidnosti, da ne govorim svega. Prema tome, slažem se u potpunosti s vama.
Hvala kolega Hrelja. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega Hrelja. Dakle moj sud kao pravnika može biti samo takav da je riječ o pravno nedorečenom zakonskom aktu, ali mi smo postali velemajstori u donošenju takvih akata. Dobrim dijelom je o tome govorio kolega Lalovac, dakle primjenom ovog zakona vi blokirate sve vjerovnike u njihovom poslovanju, a ne da im pomažete i možete pokrenuti daleko veći krug neplaćanja i prema državi i prema dobavljačima i ogroman broj blokada s obzirom da je tržište faktoringa eksplodiralo 2015. godine i poduplalo se u šest mjeseci te godine, a 2016. godine se još jedanput poduplalo. Dakle svi živi su prodavali svoja potraživanja koja nisu mogli naplatiti od Konzuma i sada će vam to sve biti regresno potraživano od onih tvrtki koje su još danas stabilne. Dakle po meni ovo nije nikakvo zakonsko rješenje, naročito ako ćete pustiti unutra u vjerovničko vijeće sve one banke koje sada tvrde nismo imali prave papire pa smo odobravali kredite, te banke su imale jako dobar uvid jer su obračunavale vrlo visoke kamate, visoke kamate se obračunavaju onog časa kada vi znate da je vaš dužnik u problemima. I te banke umjesto da budu prekršajno kažnjene, da imamo ogromne kazne zato jer su one te koje su prekreditirale jednog subjekta na jednom tržištu, vi ćete dati njima u ruke da one u vjerovničkom vijeću odlučuju da li će se recimo Podravci platiti isporučena vegeta ili zimnica a neće dovoditi u pitanje u svakom slučaju svoja potraživanja. Dakle u pravu ste, ovo nije ni blizu kvalitetnog ni cjelovitog rješenja kao Stečajni zakon a izazvati će samo probleme. Hvala.
Hvala vam. Idemo još na zadnje dvije rasprave u ime klubova. U ime Kluba Živog zida i SNAGA-e, zastupnik Ivan Pernar.
Poštovani uvaženi saborski zastupnici koji ste prisutni, hrvatski narode koji ovo promatraš. Moja je dužnost kao zastupnika reći ti istinu i samo istinu a istina je takva da se krediti ne mogu vratiti. Ja o tome govorim non-stop, mene nitko ne sluša. Reći ću vam jedan šokantan podatak. Ukupno kredita poslovnim subjektima u Hrvatskoj prema podacima HNB-a izdano je oko 100 milijardi kuna poduzećima, znači poslovnim subjektima. Od tih 100 milijardi kuna kredita koji su izdani, njih 25 ne može se vratiti. A to znači 25%, do neki dan. Sada kada Agrokor propadne ni 45 milijardi kuna njegovih kredita također se neće moći vratiti, odnosno biti će nenaplativo što dolazimo do brojke 25+45, dolazimo do brojke od 70 milijardi kuna, od 100 milijardi kuna da se ne može vratiti. Što će reći da su loši krediti oni koji se ne mogu vratiti u sferi poduzetništva 70%. Drage dame i gospodo 70%, država ne može vratiti kredite, ne mogu ni državna poduzeća HŽ, brodogradilišta, autoceste itd.. I pitate se vjerojatno kamo ovo vodi, pa vodi u katastrofe. Koliko god se ja radujem što je Todorić propao problem je u tome što Todorić je počeo izvlačiti novac tek kada je shvatio kamo cijela priča ide, kada je shvatio da je ovo sve osuđeno na propast i da nikakav rad i proizvodnja u Hrvatskoj se ne isplate. I iz tog razloga ovo restrukturiranje neće polučiti rezultata jer smo jednostavno svi u ovoj zemlji osuđeni na propast. I mnogi su govorili šta niste vraćali kredite, mi smo vraćali. Da, vraćali ste, ali do kada? Do trenutka dok niste dobili otkaz, do trenutka kada vam Hanžeković nije sjeo za vrat, itd., itd.. Ukoliko se nastavi ovaj ekonomski model, čeka nas rasprodaja cjelokupne državne imovine, ostati ćemo bez svega, INA je prodana Mađarima, to znate, ma biti će prodano sve. Jednostavno država će se ponašati kao Antonio Alvarez, znači uloga ministra Marića u hrvatskoj Vladi je kao Antonia Alvareza u Agrokoru, da rasproda što brže i što više. To je njihova zadaća. I zbog toga, zbog tog ljudožderskog monetarnog modela koji čini kredite neotplativima. A zašto su neotplativi? Ponavljam kao papagaj, zato jer novac za otplatu kamate ne postoji. Zbog toga mi svi propadamo. I dok se to ne promijeni, dok HNB ne prestane biti mjenjačnica, dok se država ne počne izravno financirati iz HNB-a bez zaduživanja, sve do tog trenutka mi ćemo kao društvo tonuti i narod će se iseljavati i bježati će iz naše zemlje. I ja bih volio, tj. mediji kažu Pernar laže, Pernar priča gluposti, Pernar je klaun, Pernar je cirkusant. O.K, kamo sreće da je ovo sve što ja govorim laž, kamo sreće da premijer Plenković ima spasonosno rješenje, zeca iz rukava, kamo sreće da sam ja u zabludi, kamo sreće da su krediti otplativi. Tu sam bio, sjećam se, sjedio je umjesto ministrice Dalić ministar Marić kada me je uvjeravao da se dug može vratiti uzimanjem novih kredita. A ja sam ga pitao, pa gospodine Marić, time se dug samo povećava, on je rekao ne, ne kao to je sve O.K.. Pa da, to je ta poslovna praksa koju je preuzeo iz Agrokora. Njemu je isto gazda u Agrokoru govorio da se kredit vraća uzimanjem novog kredita. I šta? Kamo je to završilo? Sjećam se kada je došla ministrica Dalić, sada je u ulozi ministrice gospodarstva, kaže nastaviti ću kako je radio Šuker. Mijenjali su se ljudi pa su svi nastavljali sa istom politikom. Pitajte se hrvatski narode kamo vas je ta politika dovela. A ako vas je pak dovela na krivi put, pitajte se kada budu izbori za koga ćete glasati. Možete se svi meni na izborima narugati, ne mora nitko od vas glasati za mene, možete svi glasati za stranke koje su na vlasti, koje vode tu politiku kako i svjedočite, znate koje su to, HDZ i MOST, možete glasati i za kolege iz SDP-a, vidjeli ste i njihovu politiku, oni su govorili da 500 novih radnih mjesta otvaraju tjedno, odnosno mjesečno a u stvarnosti je 500 mladih ljudi, tj. napuštalo zemlju. Sve je to jedna velika manipulacija uz pomoć medija. Hvala.
Hvala vama. I posljednji klub, zastupnik Dražen Bošnjaković u ime kluba HDZ-a.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospođo potpredsjednice Vlade. Evo, cijeli dan zapravo raspravljamo o Prijedlogu zakona koji je proizvod zapravo jedne vrlo ozbiljne i teške situacije u kojoj se nalazimo i definitivno mnoge ove katastrofične priče koje su danas u ovoj sabornici izrečene doista zvuče vrlo loše i ja mislim da mi nemamo pravo ovakav zakon … [[Govornik se ne razumije.]] i to iz čistog razloga da pružimo ipak šansu, dakle da pružimo šansu da se situacija u Agrokoru koliko toliko moguće stabilizira i da taj zapravo dužnik, da taj subjekt koji je opterećen ovim velikim problemima da pokuša izaći iz toga i naći jedno rješenje. Jer ne slažem se sa svima onima koji su rekli da se ovdje radi zakon radi jednog čovjeka i da je to zakon samo za jednu firmu. Ovo je grupacija od sedamdesetak trgovačkih društava i tih sedamdesetak trgovačkih društava veže na sebe desetine i desetine tisuća zaposlenika. I ovaj zakon pruža mogućnost da ukoliko je moguće stabilizirati se, restrukturirati se u roku od 12 do 15 mjeseci da se nastavi poslovanje i da se u tom poslovanju nakon takvog razdoblja počnu izmirivati svoje obveze koje predstoje. Jasno da je tu jako važan kreditor koji bi u ovih 12 mjeseci došao i našao interes i vidimo da to zapravo Agrokor radi. Vidimo da se ti vjerovnici kojima je svima interes da Agrokor grupa opstane i da počne živjeti normalno, jer alternativa tome je zapravo stečaj, a stečaj znamo koliko je složen u Hrvatskoj i znamo kakvi su ti stečajni postupci, koliko je to formalizirano izlučne tužbe, razlučne tužbe, osporavanja tražbina na sudu i nikad kraja. I zamislite stečaj nad sedamdesetak trgovačkih društava u Hrvatskoj? Zamislite koliko je to zapravo disperzirano i koliko je to teško u principu uopće i provesti. I stoga ja ne znam da li će ovaj zakon proizvest uopće mogućnost da li će se naći nekakav kreditor. Kao što vidimo za sada kreditori postoje, javljaju se, nekakvi dogovori se pokušavaju postići i kako mediji pišu na nekakvim dobrim su tragovima. Međutim, situacija ukoliko bi to otišlo u stečaj, e tada bi to zaista bilo pogubno ja mislim za sve. Jer u stečaju teško da bi se naplatili vjerovnici u nekakvim značajnim iznosima i teško zapravo da bi on donio dobro bilo kome. Što se Agrokora tiče mi možemo pričati o povijesti da li je on dobro upravljalo, da li nije upravljao, da li treba ne znam nekoga podvest pod nekakav drugi postupak ali mi danas imamo problem jedan gigant, jedan super teškaš na našem tržištu je zapravo blizu da klekne, da padne, a ako se to dogodi tada je to zapravo jedan veliki potres koji će imati svoje valove i koji će imati svoj reflekcije na brojne zapravo subjekte. Zamislimo da u nekom kraćem roku ljudi ostanu bez plaća. Iz tih plaća nema onda niti doprinosa za mirovinsko i zdravstveno i iz tih plaća nema niti prinosa nekakvom našem ovom novom trendu poboljšanja osobne potrošnje koja pak puni proračun, a kada nemamo pun proračun, kad nemamo zapravo fondove mirovinskog i zdravstvenog onda svi znamo kakve su refleksije. Naravno slažem se sa svima onima koji su ukazivali na ono loše što se zapravo tu događalo i tu treba sigurno izvući pouke i sigurno promišljati nekakav drugačiji model za budućnost koji bi zapravo donio dobro. Međutim, nisu ovakve situacije niti nešto što se u svijetu ne događa. Događa se i u drugim državama, dakle i ovaj zakon je napravljen po nekakvim komparativnim iskustvima drugih država. Međutim, grupacija Agrokor je vrlo snažna i vidimo zapravo koliko znači za gospodarstvo Republike Hrvatske. Ovaj zakon gledam kao jednu mogućnost i ukoliko ta mogućnost bude iskorištena i ukoliko ta mogućnost da rezultate da nakon godine dana mi možemo zapravo imati tvrtku koja dalje radi to će biti dobro. Ako ne, ima i onaj drugi scenariji koji nije tako dobar [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] Mi u ime kluba HDZ-a podržat ćemo zakon. Imamo tri amandmana kojima zapravo poboljšavamo zakon i pojačavamo prava radnika u ostvarivanju njihovih tražbina. Hvala.
Hvala vam puno. Imamo tri replike na vaše izlaganje. Prva je zastupnik Željko Lacković.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa eto u ime predlagača ja bih molio da mi vi objasnite da li će gospodin Todorić slobodno raspolagati svojom imovinom i kakva je razlika sada njegovog statusa po predloženom zakonu u odnosu recimo na obitelj Pevec koja je u lisicama vođena pred suca s obzirom da su si između ostaloga prodali i po amortiziranoj cijeni tri vozila iz svoje firme u kojoj su imali 100% vlasništva i nisu si isplaćivali dobit za razliku od gospodina Todorića, pa da malo iskomparirate taj dio. I recite kako ste vi ovim zakonom zaštitili radnike Podravke da oni dobiju svoju plaću, odnosno da li Podravka sada može reći ja sam spremna na rizik, neću više biti dobavljač, ja hoću svoje nove dilere, prodavat ću preko nekih drugih dućana, svest ću si taj rizik na milijardu kuna koje imam unutra utopljen. Kada krenu regresne tužbe prema njoj i recite da li možda znate zbog čega je Podravka u svojoj ranijoj povijesti, dakle kada je bila smetnja gospodinu Todoriću zatvorila i svoju klaonicu, dakle mesnu industriju Danicu i proizvodnju vode, dakle Studenac i pekaru. Dakle, vi morate biti svjesni da ovaj problem sa gospodinom Todorićem i njegovim nekontroliranim širenjem mastodonta su izazivani problemi i prije i vi ih nećete zaustaviti sada nego ćete ih samo ispotencirati i niste ni na jedan način zaštitili dobavljače koji sada ostaju u ropstvu i sada će vam Podravka gdje imate udio 25% i kadrovirali ste ponovno, postavljali svoje ljude unutra vrijediti ne dvije milijarde koliko je bilo dovoljno da se napravi autocesta, odnosno brza cesta od Križevaca do Koprivnice, nego će vam vrijediti 10 puta manje 20 milijuna.
Odgovor na repliku.
Kolega Lacković, da li će tu nekome imovina bit zaleđena, da li će odgovarati, bit privođen ili tako nešto ja vam to ne mogu reći. To vam mogu reći ljudi koji zapravo rade u nadležnim tijelima za to. Vi sigurno dobro znate da osnivači trgovačkih društava ne odgovaraju svojom imovinom za obveze društava, pa tako je to i ovdje. Međutim mi imamo u Zakonu o trgovačkim društvima jednu odredbu koja kaže, ukoliko to nisu pravo zlouporabili. Dakle postoji sudska praksa gdje ako se vidjelo da su to zlouporabili došlo je do zahvata u njihovu imovinu. Što se tiče radnika Podravke kao i svih drugih vjerovnika, oni imaju interes da Agrokor nastavi raditi, oni imaju interes da Agrokor grupacija nađe nekog kreditora i u ovom razdoblju od 12 mjeseci ovaj vladin povjerenik kojeg imenuje sud na prijedlog Vlade, on tada ima pravo upravo iz razloga da ne bi došlo do sistemskih ugroza odrediti način kako će isfinancirati vjerovnike. I jasno da dobija suglasnost na to i od suda dobija suglasnost i od vjerovničkog vijeća. A u vjerovničkom vijeću su raspoređeni vjerovnici po svom pravnom položaju i u vjerovničkom vijeću se ne glasa po veličini tražbine nego ide jedan vjerovnik jedan glas. I ja vjerujem upravo zato što Vlada postavlja tog povjerenika koji šalje izvješća i Vladi i sudu i ministarstvu da on mora imati taj osjećaj i da on mora imati u vidu ovo što ste vi rekli da treba u principu namiriti one vjerovnike tako da se ne stvaraju širi i veći problemi. A godina dana, mislim da je jedno razdoblje u kojem ili će se naći kreditor na početku ili ako ga neće biti onda znate i vi i ja da to odlazi u stečaj, a u stečaju znate kakve su sve procedure i koliko je to složeno.
Vrijeme. Sljedeća replika Franko Vidović.
Zahvaljujem. Kolega Bošnjakoviću, pažljivo sam vas slušao, dakle tijekom svog izlaganja rekli ste da je alternativa ovom zakonu stečaj. Dakle nije. Dali smo vam prijedlog ispred SDP-a i što treba promijeniti da bi to moglo funkcionirati. Sa druge strane isto tako iz vaših riječi, a i iz riječi vašeg kolege Bačića koji je danas govorio u ime kluba HDZ-a također zaključujem da vi doista idete u avanturu i vodite sve nas na taj put sa sobom. Dakle vi ne znate hoće li doći neki kredit, tko će uopće tu naći interes, da li postoji interes. I treće, ono što niste odgovorili u cijeloj raspravi cijeli dan kakve su posljedice primjene ovog zakona. Nitko nije odgovorio cijeli dan. Dakle nešto vam je o tome rekao kolega Lalovac, a ja mislim da su prva pitanja koja treba postaviti kako riješiti male dobavljače, kako sačuvati radna mjesta postojeća, kako izbjeći odgovornost države, kako očuvati i pri tom državni proračun što će biti vrlo teško i kako pomoći tvrtkama u konačnici koji posluju sa Agrokorom i izložene su prema Agrokoru. Dakle ovaj prijedlog zakona ne daje baš odgovor na ta pitanja, ni na jedno od ovih pitanja. I mislim da ćemo se svi zajedno naći u velikom, velikom problemu, ogromnom problemu. Žao mi je zbog toga, volio bih da ova situacija ide drugačije, ne želimo je niko od nas koristiti u neke sitno političke svrhe, ne zanima me uopće što će biti s Todorićem, on je samo jedan od, prema tome ne zanima me. Ali me vrlo zanima što će biti sa 50 ili 150 tisuća radnih mjesta, zanima me zbog toga jer o tim radnim mjestima [[Upadica Opačić: Vrijeme.]] ovise i mirovine, ovise i plaće, ovise plaće u državnim službama itd., itd., itd.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Vidović. Pa mi jesmo već u problemu. Dakle svjedoci smo brojnih blokada tih tvrtki koje su zapravo članovi grupacije Agrokora, blokada dobavljača, sve je to aktualno, sve je to danas živo, dakle problem postoji. Mi smo ovaj zakon, Vlada nudi kao mogućnost rješenja na način da se u godinu dana omogući grupaciji da iznađe sredstva, da iznađe kredit iz kojeg bi vodila i poslovanje, ali bi i ravnomjerno mogla rješavati i dobavljače koji bi tada mogli u tih godinu dana živjeti i nakon toga bi mogli nastaviti poslovanje. To je ono što ovaj zakon nudi. Ono što je kolega Bačić u ime kluba rekao, alternativa tome ako toga nema je stečaj i nema druge alternative. A stečaj znači kaos, stečaj 70 firmi u jednom kratkom razdoblju u Hrvatskoj, to je zaista jedna situacija koju teško da možemo iskontrolirati i koja ima refleksije kao što sam ja rekao, a i vi ste sada to rekli i na plaće i na doprinose na mirovine i na doprinose na zdravstvo i na prihode proračuna i to u trenutku kada država ima kada pogledamo pozitivne makroekonomske pokazatelje. Ja želim vjerovati u ovo jer vidi se iz medija i da postoje kreditori koji zajedno sa ostalim vjerovnicima žele sklopiti onaj sporazum, međutim taj sporazum moraju sklopiti svi vjerovnici da bi on stupio na snagu. Ovo je jedna drugačija pozicija, znači ako Vlada predloži da se imenuje njen povjerenik, ako sam dužnik predloži da se provede ovaj postupak, to je tada druga mekša procedura.
Hvala vam. I još jedna replika, ja se nadam zadnja večeras, zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Bošnjaković. Evo vidite kako ista situacija, dakle strah za sudbinu ljudi za funkcioniranje mirovinskog, zdravstvenog sustava može proizvesti dva različita stava. Vaš stav da zagovarate ovaj zakon, a moj stav da budem veoma oprezan što se tiče dosega ovog zakona i da tražim ono što bi još trebalo popraviti da bi to bilo efikasno. Zadovoljan sam da niko od nas nije danas zagovarao stečaj kao moguću varijantu nego da se sveobuhvatno pomogne, dakle da se ne pomogne jednoj strukturi, a da se izostavi druga struktura odnosno postavi je u poziciju rizika. Imam satisfakciju jer ste mi vi definitivno priznali gospodine Bošnjakoviću da je ovo lex Agrokor i da je u fokusu koncerna Agrokor u ovom trenutku i da je to povod i da je to razlog donošenje ovog zakon a tek poslije ako još bude takvih firmi. I treća stvar, rekli ste i druge zemlje su imale ovakve probleme. Slažem se. FIAT je bio problem Republike Italije sa svojom lošijom tehnologijom, sa svim i postali su u danom trenutku parteri. I jednako kao što je gospodin Todorić bio partner Republici Hrvatskoj. Ali partnerstvo podrazumijeva odgovornost za funkcioniranje države i javni interes u prvom planu a ne osobni interes pa se onda zaigrati i ugroziti sve. Dakle FIAT je nudio rješenja i Republika Italija je našla rješenja i pomogla je FIAT-u. Ja ne bih ništa bio zamjerio, ne bih danas ništa govorio da je pred godinu dana a morao je znati da se spremaju neprilike došao i rekao Vladi mi smo partneri, dajete pomognite. Hvala.
Nakon ove… … [[Upadica se ne čuje.]] Odgovor na repliku. Dražen Bošnjaković.
A gledajte, jedan ili dva, nije nekakva velika razlika. Kolega Hrelja, ja ovaj zakon bih nazvao ne lex Agrokor nego lex 150 tisuća ljudi zapravo koji trebaju pomoć. I cijeli dan slušajući ovu raspravu u Saboru ja nisam čuo neki kompetentniji prijedlog od ovoga što je na stolu. Mi slušamo zapravo cijelo vrijeme kritike na upravljanje što je bilo u povijesti, cijelo vrijeme slušamo zapravo nekakve, pretkazanja negativne, loše budućnosti ali ja ozbiljno nisam čuo nekakav prijedlog gdje bih ja danas birao između 2 ili 3 varijante osim ovoga što je napravila Vlada. To da li će završiti dobro ili ovako ili u stečaju to ćemo vidjeti, to će pokazati vrijeme. Ono što znamo i vi i ja da postoje interesi nekih kreditora, da zapravo se Agrokor održi, da se digne, da nastavi dalje. Ako toga nema onda i vi i ja znamo zapravo koja je dalje sudbina i zapravo koliko će se to reflektirati. Ja bih volio da mi ovdje imamo danas nekoliko varijanti ali imamo ovu koja je i to je to. Hvala.
Hvala vama. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Nastavljamo danas sa radom u 10 sati. Počinjemo sa točkom Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. Glasovanje će biti negdje oko 12 sati i vama koji ste bili najizdržljiviji želim laku noć, brzo spavajte. SJEDNICA JE PREKINUTA U 01:05 SATI
Nastavljamo sa glasovanjem. Prva točka je Konačni prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 116. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Molio bih prvo cijenjene zastupnike da provjerimo kvorum. Utvrđujem da postoji kvorum, te da možemo pravovaljano odlučivati. Amandmane za ovaj prijedlog zakona podnijeli su: Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HNS, HSU i Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Martina Dalić, potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske. Prvi amandman je od strane Odbora za zakonodavstvo. Izvolite.
Vlada prihvaća sve amandmane Odbora za zakonodavstvo.
To znači da navedeni amandmani postaju konačni prijedlog zakona. Sljedeći amandman je od strane Kluba zastupnika HNS, HSU. Amandman broj jedan.
Vlada prihvaća amandman broj jedan.
I ovaj amandman time postaje konačni prijedlog zakona. Amandman broj 2.
Vlada ne prihvaća amandman broj dva s obzirom da amandman broj dva predviđa jačanje savjetodavnoga tijela u postupku izvanredne uprave i predstavlja na određeni način slabljenje uloge vjerovničkog vijeća. Vlada to ne prihvaća s obzirom da je savjetodavno tijelo, stručno tijelo sastavljeno od ljudi visokoga ugleda čija je uloga namijenjena da bude savjetodavna. Također Vlada ovaj amandman ne prihvaća i stoga što on predviđa jačanje uloge izvanrednog povjerenika, a na uštrb ponovo vjerovničkoga vijeća. Ovaj amandman je stoga i suprotan velikom dijelu jučerašnje rasprave u kojoj su upravo zastupnici Hrvatske narodne stranke HNS, HSU izražavali zabrinutost oko prevelike uloge i države i izvanrednog povjerenika pa se amandman ne može stoga prihvatiti.
Želi li predstavnik predlagatelja amandmana uzeti riječ? Zastupnik Vrdoljak. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Dakle, bilo bi dobro da pročitamo amandman prije nego što ga na ovaj način odbijemo jel smo između ostalog predložili da izvanredni povjerenik ne može odlučivati ne samo o 3,5 milijuna kuna imovine u procesu restrukturiranja i stabilizacije, aktivaciju ovih zakona, ni da ne može odlučivati sam ni o financijskim transakcijama većih od deset milijuna kuna. Znači mi smo u prijedlogu ograničili iznose koje on samovoljno može raditi, a ovdje u obrazloženju dobivamo kao da smo njemu dali veće ovlasti. I u samoj ideji amandmana je bilo da pokušavamo naći model na koji način pa makar i ko Savjetničko vijeće koje isto tako imenuje Ministarstvo gospodarstva, ali u jednom ključu gdje pored radnika koji je bio u prijedlogu zakona, unutra uđu i u nekakvim strukturama i vjerovnici mali dobavljači i vjerovnici veliki dobavljači i financijske institucije i zajedno s radnicima čine Savjetodavno vijeće koje onda zajedno sa vjerovničkim potvrđuje odluke izvanredne uprave. Dakle, obrazloženje da mi na ovaj način njemu dajemo veće ovlasti, apsolutno ne stoji. Ali o.k. donijeli ste ljudi političku odluku da odbijete ovaj amandman tako ćete isto snositi posljedice za funkcioniranje ovog zakona. Ali nemojte nas molim vas u obrazloženjima odbijanja govoriti činjenice koje ne stoje jel ne vidim nijedan način da smo mi u svom prijedlogu, to su alternativne činjenice koje se događaju i u Hrvatskoj i u svijetu već dugo, ne vidim nijedno mjesto gdje bi izvanredni povjerenik dobio veću ovlast … prijedlogu, dapače limitirali smo ga na deset milijuna kuna financijske transakcije.
Tražite li glasovanje? [[Upadica Vrdoljak: Tražim glasovanje, da.]] Molim cijenjene zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju jesu li za to da se amandman broj 2 od Kluba zastupnika HNS-HSU-a uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Navedeni amandman nije dobio dovoljnu većinu da se uvrsti u konačni prijedlog zakona i time se odbija. Amandman broj 3 također od Kluba zastupnika HNS-HSU. Izvolite.
Amandman broj 3 Vlada ne prihvaća. Vlada ne prihvaća ovaj amandman s obzirom da ponavljam savjetodavno tijelo je stručno tijelo čija je svrha, čiji je cilj, čija je zadaća da bude sastavljeno od ljudi koji svojim kompetencijama i svojim znanjem mogu savjetovati ministarstvo vezano uz djelovanje izvanrednog povjerenika i svojom stručnošću taj njegov rad pratiti. Zbog toga je u samom tekstu zakona i propisano i koje kvalifikacije moraju imati osobe koje su članovi savjetodavnoga tijela, a savjetodavno tijelo je predviđeno da ima i predstavnika radnika. Dakle, savjetodavno tijelo nije Vjerovničko vijeće, a posebno želim naglasiti da ono što se tiče malih dobavljača i stavljanja malih dobavljača u kontekst ovoga zakona nije ispravno gledanje, zbog toga što je temeljni cilj ovoga zakona isplata dospjelih tražbina do trenutka otvaranja postupka izvanredne uprave i mogućnost da se ta isplata učini brzo i efikasno, što znači da upravo mali dobavljači jesu oni koji će u procesu izvanredne uprave biti prvi isplaćeni i stoga neće funkcionirati u ovome procesu kao vjerovnici.
Želi li predstavnik predlagatelja dati svoje objašnjenje? Izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih stvarno volio da se ove izgovorene riječi dogode i da stvarno mali dobavljači budu prvi isplaćeni i onda nemamo problem, onda sa manjim dobavljačima koji tada u procesu koji je počeo i dalje moraju isporučivati, a ne znaju kuda ide. Pa šta je problem ako neko od njih sjedi u Savjetodavnom vijeću? Ako već nismo ovlasti Savjetodavnom vijeću da može uvjetovati neke odluke izvanrednom povjereniku pa zar je toliki problem ljudima kojima ste uspjeli isplatiti potraživanje, ali koji i dalje isporučuju i zanima ih kakva je situacija u procesu stabilizacije i restrukturiranja da sjede u Savjetodavnom vijeću. Ja ne razumijem, ali i to je isto legitimna vaša odluka. Tražim glasovanje.
Molim poštovane zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju jesu li za to da se amandman broj 3 od strane Kluba zastupnika HNS-a uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Navedeni amandman nije stekao dovoljnu većinu da se uvrsti u konačni prijedlog zakona. Amandman broj 4, također od Kluba zastupnika HNS-HSU.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman zbog toga što se predloženim amandmanom sužava krug odgovornih osoba u društvu koje mogu podnijeti prijedlog za otvaranje postupka izvanredne uprave. Sužavanje broja osoba koje mogu podnijeti prijedlog za otvaranje postupka izvanredne uprave, nije sukladno duhu i cilju ovoga zakona, s obzirom da između ostalog su svi članovi uprave kolektivno odgovorni za poslovanje društva i odgovorni su po Zakonu o trgovačkim društvima postupati po načelu dobroga gospodara. Prema tome, svi članovi uprave, osobe ovlaštenje za zastupanje kao i svaki pojedini član uprave mora biti u mogućnosti i mora biti svjestan da je za svoje postupke odgovoran po Zakonu o trgovačkim društvima i da po Zakonu o trgovačkim društvima mora skrbiti za dobrobit društva pažnjom dobrog gospodara. A to onda uključuje i zaštitu društva poslovanja radnika i zaposlenosti u slučaju da bilo koji od članova uprave u okviru svojih odgovornosti smatra da su ispunjeni razlozi iz stavka 4. ovoga zakona. Prema tome, prijedlog da se smanji broj osoba koje mogu podnijeti ovaj zahtjev se ne može prihvatiti.
Predstavnik predlagatelja želi uzeti riječ? Izvolite.
Da, hvala lijepo. Ja ću uvodno pročitati samo tekst u zakonu. Znači prijedlog za otvaranje postupka izvanredne uprave u ime dužnika ovlaštene su podnijeti osoba ili osobe ovlaštene za zastupanje dužnika po zakonu. Prirodno, normalno tako i treba. Treći stavak kaže: „Član Nadzornog odbora dužnika ako nema osoba ovlaštenih za zastupanje dužnika po zakonu.“ To je isto dobro. Ako nemamo ovlaštenu osobu član Nadzornog odbora, ne predsjednik Nadzornog odbora, ne većina članova Nadzornog odbora nego jedan član Nadzornog odbora. I onda mi otvaramo vrata da jedna osoba može donositi vrlo važne odluke ne samo za društvo, nego za gospodarsku i financijsku stabilnost Republike Hrvatske. Zašto zatvaramo vrata za problem koji možda nije ovlaštena osoba po zakonu, ali pojedinačno snosi odgovornost kolektivnom tijelu, a pojedinačno može donijeti tako tešku odluku. I mi smo htjeli samo pomoći na možda malo ljepšoj ustavnosti jer se može dogoditi da netko tko nije ovlašten, ali je dio kolektivnog tijela donese vrlo, vrlo važnu odluku i za Republiku Hrvatsku ne samo za kompaniju.
Molim poštovane zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju jesu li za to da se amandman broj 4. od Kluba zastupnika HNS, HSU uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Amandman broj četiri nije stekao dovoljan broj glasova da se uvrsti u konačni prijedlog zakona. Amandman broj pet. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman broj 5. zato što amandman broj 5. na određeni način predstavlja retroaktivno djelovanje zakona koje bi omogućilo da se i tražbine banaka koje su nastale prije otvaranja postupka izvanredne uprave, da i te tražbine se mogu isplatiti u trenutku kada izvanredni povjerenik uzima zajam da bi isplatio dobavljače, odnosno one koji imaju tražbinu za robe i usluge. Ovako ovaj prijedlog suprotan je duhu zakona, a sve tražbine dobavljača koje nastaju u ovome razdoblju osigurane su i sposobnost njihove isplate osigurana je originalnim izričajem u ovome članku. Stoga ovakav amandman i ovakvu promjenu ne smatramo potrebnim s obzirom da držimo da otvara mogućnost da ide u korist banaka.
Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Izvolite.
U korist banaka danas imamo situaciju da dobavljači govore da neće izdržati još nekoliko dana. Nama treba barem tjedan dana da se ovaj zakon aktivira, barem tjedan. Tek tada oni koji žele dati sredstva mogu osigurati financiranje i tek tada će moći doći do naplate nekih potraživanja dobavljačima, a mi smo u svom prijedlogu rekli da svi oni koji su zadnjih 30 dana prije otvaranja postupka izdavali robu, pa čak i financirali kompaniju u trenucima kad nisu zaštićeni jer nije aktiviran zakon da ih se uzme u obzir. Jer želimo pozvati ljude da hrane sustav, da počnu vjerovati da stabiliziramo stanje, poslat poruku isporučite danas robu, prošli tjedan ili ćete biti u prioritetu naplate nakon otvaranja postupka. Da li je tu prvenstveni interes, pa u zadnjih mjesec dana ima onih koji su prestali sa isporukom, da su oni koristili sustavu ili ne koristili. Ima onih koji su nastavili sa isporukom. Da li su ti koji su nastavili treba imat magareće ući ili ne. I samo smo željeli pomoći da se uzme u obzir i period krizni kada nije bilo zakonskog okvira niti u stečajnom, niti u ovom lexu, zakonu za one koji su u ovoj kriznoj situaciji radili afirmativno. I to ne može bit u korist banaka, to može bit isključivo u korist onih koji su danas pod upitnikom da li će plaće isplatiti ili kupit sirovinu za svoj sustav proizvodnje, a dobavljači su sustav. Jer nigdje dalje novci ni ne mogu otići nikakvoj financijskoj instituciji. Ali Bože moj, ako ne želimo danas pomoći ovima koji danas žele tom sustavu pomoći također snosimo odgovornost šta će se dogoditi znate kad? U petak i u ponedjeljak [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Tražim glasovanje.
Molim zastupnice i zastupnike da pristupe glasovanju jesu li za to da se amandman pet uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da amandman broj pet nije stekao dovoljan broj glasova da se uvrsti u konačni prijedlog zakona. Amandman 6.
Vlada ne prihvaća amandman šest zbog toga što je temeljni cilj ovoga zakona je osigurati stabilnost hrvatskog gospodarskog i financijskog sustava u slučaju dubokih financijskih poteškoća i nastanka stečajnih i predstečajnih razloga za sistemski značajna poduzeća. U ostvarivanju ovoga cilja ovaj zakon ostvaruje ravnotežu između efikasnosti ostvarivanja spomenutog cilja i poštivanja načela zakonitosti i ustavnosti. Smatramo da bi prihvaćanje amandmana 6. otvorilo široke probleme u odnosu na ustavnost ovoga zakona s obzirom da predlaže široku intervenciju u ugovorne odnose između trećih osoba kojima nije moguće jasno utvrditi granice i nije moguće jasno utvrditi efekte njihove zakonitosti. Stoga Vlada ne prihvaća amandman 6.
Želi li predstavnik predlagatelja amandmana uzeti riječ? Izvolite.
Hvala lijepo. Evo čuli smo i da o ovom zakonu koji je stvarno ustavno kritičan, ali ne dam si za pravo kao diplomirani inženjer elektrotehnike da ću ocjenjivati ustavnost, valjda će imati mjerodavnih koji će o tome voditi računa, da se Vlada poziva na ustavnost jednog amandmana, a amandman je išao u smjeru istine koja se događa zadnjih pet dana. Mi ovdje pričamo da je razlog za odbijanje amandmana duh zakona i temeljni cilj zakona, a zakoni se trebaju valjda reflektirati na ono što se događa u realnom svijetu. U realnom svijetu se događa da su dobavljači ne samo neplaćeni nego ih se tereti za regresne obaveze. I ako smo već u članku 41. rekli da nije dopušteno pokretanje parničkih, ovršnih, upravnih i postupaka osiguranja kao niti postupaka izvansudske naplate protiv dužnika i njegovih ovisnih i povezanih društava, tu smo zaštitili dužnika, a naša intencija je bila da u jednom stavku pokušamo zaštiti i dobavljače koji su sada pod regresnim opterećenjem. Ali ako je ustavan zakon u svim točkama, a baš je ovo prelomno, onda se stvarno trebamo zapitati da jedna stavka može biti toliko neustavna, a 50 članaka koji jesu ustavno kritični su apsolutno ustavni. Zato mi je žao što nismo prihvatili ovaj amandman. Drugi dio amandmana ustvari nema posebno razloga za obrazloženje, ali zamislite situaciju da treća lica budu oštećena tijekom postupka da nekom padne na glavu viljuškar, on nema pravo niti da mu neko razbije auto iz sustava Agrokora, dok je upravitelj tamo, on nema pravo na bilo kakvu odštetu za vrijeme trajanja postupka. Pa zašto?
Vrijeme. Tražite li da se glasuje o predloženom amandmanu. … [[Upadica se ne razumije.]] Poštovane zastupnice i zastupnici molio bih da pristupite glasovanju jeste li za to da se amandman broj 6 od strane Kluba zastupnika HNS-HSU-a uvrsti u konačni prijedlog zakona? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da navedeni amandman nije stekao dovoljan broj glasova da se uvrsti u konačni prijedlog zakona. Sljedeći amandman je od strane Kluba zastupnika HDZ-a, amandman broj 1. Izvolite.
Vlada prihvaća amandman broj 1.
Time navedeni amandman uvrštava se u konačni prijedlog zakona. Amandman broj 2.
Vlada prihvaća amandman broj 2 s obzirom da seovime u dijelu prihvaćaju rezultati jučerašnje rasprave, te se u odnosu na postupke koji se mogu otvoriti tijekom izvanredne uprave isključuju upravni postupci i isključuju se postupci koji se tiču radnih odnosa.
Time i ovaj amandman postaje konačni prijedlog zakona. Amandman broj 3.
Vlada prihvaća amandman broj 3.
Time i 3. amandman uvrštava se u konačni prijedlog zakona. Hvala. Zastupnik Bauk izvolite.
Gospodine predsjedniče, obzirom da je prihvaćenim amandmanima kluba HDZ-a u jednom dosta bitnom dijelu izmijenjen sadržaj zakona, Klub zastupnika SDP-a moli stanku u najkraćem dozvoljenom poslovničkom trajanju kako bi se konzultirali oko glasanja o zakonu.
Zastupnik Batinić.
Hvala predsjedniče. Klub HNS-HSU-a također traži stanku vezano uz glasovanje o navedenom zakonu.
Zastupnik Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub HDZ-a također traži stanku kako bi još dodatno obrazložio amandmane koje smo uložili na ovaj zakon.
Ako nema drugih zainteresiranih određujem stanku od deset minuta. STANKA U 13,00 SATI. Molim cijenjene zastupnike da zauzmu svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa radom. Poštovane zastupnice i zastupnici, molim vas još jednom da zauzmete svoja mjesta. Nastavljamo sa radom. Tri kluba su se javila za stanku. Prvi klub koji se javio je Klub zastupnika SDP-a. U njihovo ime govorit će zastupnik Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, razlog za stanku jesu činjenice koje su se pojavile nakon sinoćnjeg sastanka u Vladi i koje za rezultat imaju podnošenje amandmana od strane kluba Hrvatske demokratske zajednice posebice amandmana jedan. Amandman jedan pokušava uvesti dvije stvari. Prvi amandman govori o tome da Vlada ni sama ne vjeruje da će uspjeti u ovom procesu što je vidljivo iz samog teksta amandmana. I s druge strane govori o tome da će onima koji prvi daju novac sad u ovom postupku će moći kasnije se naplatiti iz imovine Agrokora. To je status kojeg nitko u Hrvatskoj do sada nije imao. Znači ovo je presedan. Vi na ova vrata kao što je „Riječkom krpicom“ Rijeka oduzeta Austro-ugarskoj, Rijeka oduzeta Hrvatskoj, znači kao što je „Riječkom krpicom“ Rijeka oduzeta Hrvatskoj 1868. godine vi sa ovom HDZ-ovom flekicom pokušavate oduzeti hrvatske šume, polja, farme, hrvatske izvore od hrvatskih ljudi i na taj način se riješiti dijela suvereniteta Republike Hrvatske. Jeste li svjesni što radite sa ovim amandmanom? Predložili smo vam rješenje koje je bilo u okviru postojećeg zakona osiguranjem dodatne likvidnosti, zaštitom radnika u Hrvatskoj, zaštitom radnika u koncernu Agrokor i prije svega zaštitom onih koji se sami ne mogu zaštititi a to su mali dobavljači – poljoprivrednici, povrtlari, voćari, svi oni koji u ovom postupku ne mogu sami štititi svoja prava. Niste pristali na to rješenje nego ste predložili danas pet do dvanaest i to u ime Kluba zastupnika HDZ-a za koji vjerujem da mnogi ljudi da znaju o čemu se ovdje radi danas ne bi digli ruku. Prebacili ste kompletnu odgovornost Vlade na Klub zastupnika HDZ-a i zastupnike HDZ-a kroz ovaj amandman. I sada će morati po stranačkoj stezi za to dignuti ruku. Kompletnu odgovornost Vlade sada ste u ruke stavili HDZ-u. Da se oni koji sada prvi daju novac mogu naplatiti iz hrvatskih polja, hrvatskih ravnica, iz hrvatskih izvora, da se mogu naplatiti iz hrvatske imovine. I sami potpisom u ovom amandmanu priznajete da nećete uspjeti u svom naumu. To je strašno. Ne možete i to je naša poruka na ovaj način i sa ovim amandmanom izglasavanjem ovoga zakona radnike i radnice u Hrvatskoj u Agrokoru, male dobavljače, poljoprivrednike, povrtlare, voćare, proizvođače mesa ostavljate na milost i nemilost krupnom kapitalu i vežete sudbinu svih građana Republike Hrvatske za Agrokor.
Klub zastupnika HNS, HSU također se javio za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Vrdoljak.
Hvala lijepa predsjedniče. Klub Hrvatske narodne stranke i HSU-a će glasati protiv ovog zakona iz više razloga. Prvo mislimo da neće riješiti probleme u Agrokoru i stabilizirati situaciju. Drugo mislim da štetu nastalu sa zakašnjelom reakcijom ne može sanirati ovaj zakon, ustavno je upitan a zakašnjela reakcija je proizvela i prilično nekontrolirane reakcije čimbenika u cijelom procesu ove situacije u Agrokoru. I ta zakašnjela reakcija je proizvela to da su nam dionice svih tih tvrtki, ne nama nego onim vlasnicima dionica pale za 20, 30, 40%, da je blokirana tvrtka, a da svakim danom dobavljači sve teže i teže izdržavaju bez novih sredstava. Danas je RBA blokirala dobavljače i dala im argument standstill koji smo potpisali se odnosi na Agrokor, ne odnosi se na dobavljače i na regresna prava, a sada smo u amandmanu predložili da probamo te ljude zaštiti. A banka radi svoj posao i kaže mi smo potpisali za sustav, a za vas koji isporučujete opremu nismo potpisali i to se danas događa. Da smo prije mjesec dana reagirali ili 26.1 kada smo dobili prvu izjavu ministra financija Zdravka Marića koji je rekao, dobro poznajem situaciju u kompaniji, tamo sam radio, znam situaciju i sada kao ministar pratim situaciju nemojte se bojati bankrota 26.1., što poruka i nije loša u tom trenutku kada pada rejting od Moodysa da bi se stanje smirilo. Ali nakon te poruke se mora početi raditi. Pa u javnosti nešta kažeš da bi smirio situaciju, ali onda odradiš posao sa kratkoročnim mjerama, financiranjem dobavljača ili koordinacijom dogovora sa svim dionicima ovog procesa. Ali ništa to ljudi nije napravljeno. Upozorili smo prije mjesec dana, pokazali inicijativu, nešto što je vrijedilo prije mjesec dana danas više ne vrijedi, nešto što je vrijedilo prije dva mjeseca danas više ne vrijedi pa čak i nešto što vrijedilo prije četiri dana danas više ne vrijedi. A ovaj zakon u konačnici da zaključim, stvara mogućnost prilično velikog grabeža same tvrtke zanemaruje potrebe svih dobavljača i malih i velikih i ne trebamo se tu služiti samo stigmom malih dobavljača iz populističkih razloga, ali nisam siguran na koji način će se te ljude spasiti iz ovog procesa. Ali ono što je najopasnije po meni, a to je članak 37. na pravne posljedice otvaranja postupka izvanredne uprave na odgovarajući se način primjenjuju pravila o pravnim posljedicama o otvaranju stečajnog postupka propisana posebnim zakonom koji uređuje stečaj, osim ako ovim zakonom nije drugačije određeno, a nije. Što nam to znači ljudi? To nam znači da otvaramo prostor za sudske postupke i međunarodne arbitraže protiv RH, svih onih koji nađu pravni stav ili pravno mišljenje ili podlogu u ovom zakonu i u mjerama da je aktivacijom ovog zakona njihova prava ugrožena i štetu za te postupke će platiti građani Hrvatske. I koliko god mi sada pomislimo i koliko god ste nam obećavali da niti jedna kuna iz proračuna, niti jednu kunu građani Hrvatske neće platiti za tuđe dugove, sa usvajanjem ovog zakona otvaramo vrata da građani Hrvatske plaćaju sudske tužbe i arbitraže onih koji će ih pokrenuti. Znači desetak ovih razloga koje sam naveo, a ključno je vrijeme i brzina koji nisu bili shvaćeni 26.1. neko je tu bio neinformiran ili zločest ili neznalica ili šta god, ali sve je loše od toga. Iz ovih desetak razloga ne želimo preuzimati odgovornost da zakon koji smo uvjereni da neće riješit problemi koji su danas u konzorciju i svim vezanim tvrtkama za taj slučaj. Nažalost, propustili smo vrijeme, bavili smo se arhivima, povjerenstvima za prošlost, lokalnim kampanjama, a prije mjesec dana smo se stavili na raspolaganje iz opozicije da svi zajedno sjednemo za stol i ako treba sedam dana ne izlazimo iz ureda dok ne vidimo šta je rješenje. Propustili smo šansu.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a također se javio za stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Osvrnuo bih se na istup predsjednike odnosno kolege Bernardića predsjednika SDP-a u dijelu u kojemu upozorava zastupnike kluba HDZ-a i hrvatsku javnost na štetnost ovakvog amandmana i proziva nas jesmo li svjesni što radimo. Ja bih vas gospodine kolega Bernardić pitao, jeste li vi svjesni što ste malo prije rekli. Vjerujem da je dijelu vašeg kluba bilo nelagodno dok ste to iznosili. Pa ću vam reći iz kog razloga. Dakle, cilj ovog zakona je stabilizirati poslovanje i nastaviti poslovanje sistemske tvrtke čiji odlazak u stečaj zaustavljanjem poslovanja može narušiti financijsku sigurnost države i može narušiti cjelokupno u velikoj mjeri nacionalno gospodarstvo. Da bi tvrtka nastavila raditi potrebno je nakon što prema ovom zakonu se otvori postupak izvanredne uprave osigurati svježa sredstva. U tom trenutku da bi netko taj kredit dao kada je tvrtka u poziciji da ne može sama nastaviti … poslovanje traži jamstvo jer daje u najtežem trenutku za tu tvrtku daje značajne novce. I zbog toga posve je sigurno da zakonodavac mora osigurati senioritet tim sredstvima, ne samo kroz postupak izvanredne uprave nego ako postupak izvanredne uprave ne uspije i sve to skupa završi u stečaju traži sigurnost i u tom trenutku i to je amandman HDZ-a. Dakle, da bismo mogli nastaviti omogućiti nastavak poslovanja isplate i u prvom redu malih dobavljača da onda oni mogu nastaviti pružati i isporučivati dobra i usluge dužniku trebamo osigurati sredstva. A da bismo osigurali sredstva onaj koji ta sredstva isporučuje daje mora imati taj osjećaj sigurnosti i to je ono što se ovim zakonom predviđa. Vi govorite o šumama, govorite o poljima, govorite o izvorima vode. Jer znate kolika je trenutna obveza ako ćemo govoriti o Agrokoru prema bankama? 5 milijardi eura, 5 milijardi eura. I da ovoga zakona nema i da sa ovim zakonom nismo išli u njegovo donošenje i da je otvoren stečaj što bi se dogodilo? Dogodilo bi se to da bi u tom postupku vjerovnici se namirivali iz imovine dužnika. I sada vi nas pokušavate uvjeriti, ja ne želim kalkulirati i ne znam, nemam te informacije koliko taj novi kredit koji će imati … može kolika njemu može biti visina. Ali u svakom slučaju puno, puno, puno manja, nego sadašnja obveza po kreditima dužnika prema bankama. I vidim sada ovdje plašite hrvatsku javnost da će ta nova sredstva ukoliko dođu u tvrtku ako ja kažem sigurno će biti, ne mogu, desetak puta manja od osnovnog duba bankama značiti prepuštanje imovine koja je na kojoj tvrtka može imati koncesiju jer ovo drugo je u vlasništvu. Prema tome, to ionako nije bilo vlasništvo Republike Hrvatske, nego privatno vlasništvo. Prema tome, nije dobro na ovaj način iznositi podatke za koje sam siguran da i vi znate da obmanjujete javnost. Ja sam siguran da vi to znate. Ne mogu zamisliti da bi Klub SDP-a to potpuno svjesno iznosio a znajući da to nije točno. Dakle, mi govorimo isključivo o jednom dijelu sredstava deset puta manjeg od onog što sada ta ista tvrtka duguje bankama. I sada ćete, pazite zbog ovih desetine sredstava koje će omogućiti da se bar pokuša iz spašavanja tvrtke, nastavka redovnog poslovanja, isplate malim dobavljačima sada je to problem. Doista bi bilo smiješno da nije žalosno. Prema tome, u tom smislu je bio ovaj naš amandman, a drugi su amandmani išli k zaštiti radnika u dijelu koji se odnosi na njihove radne sporove ukoliko bi se tijekom postupka izvanredne uprave dogodile nesreće na radu ili nešto drugo [[Upadica predsjednik: Isteklo je vrijeme.]] da se mogu isplatiti radnici. Hvala.
Hvala. Zastupnik Bernardić rekli ste da je prekršen Poslovnik.
Poštovani predsjedniče Sabora. Prekršen je članak 238. jer je u svom govoru kolega predlagatelj omalovažavao, a i vrijeđao. S druge strane ono što je napravio je govorilo o tome da uopće ne govori o sukusu i obrazloženju zakona, nego je u biti pozivao opoziciju. Dakle, ono što se mora reći nakon ovoga [[Upadica predsjednik: Zastupnik Bernardić, molio bih jasno, egzaktno. Cijenjeni zastupnici molio bih za mir u sabornici.]] Nakon izlaganja gospodina Bačića koji je povrijedio Poslovnik jasno je da će zakon o sistemskom poduzeću [[Upadica predsjednik: Nemojte koristiti institut prekršaja …]] postati sistemska greška Republike Hrvatske.
… Poslovnika za replike. Ako je netko prekršio Poslovnik navedite točno kako je omalovažavao. Ako nije postoji institut replike u trenutku kada je on moguć. U ovom trenutku nije moguć. Nastavljamo. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku. Molim vas, uključite se, glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 83 glasa za, 2 suzdržana i 46 protiv donesen Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku zajedno sa prihvaćenim amandmanima.