Poštovani zastupnici, uvaženi gosti, otvaram 43. sjednicu Zastupničkog doma parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Prema izviješću Službe, konstatiram da je sjednici nazočno 37 zastupnika. Iz Federacije 26 i RS 11. Imamo kvorum i možemo raditi punovažno i odlučivati. Vi ste dame i gospodo u pozivu za sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. Prije neposredno prije sjednice održali smo sjednicu Proširenog kolegija. Imamo samo jednu sugestiju. Ja vas molim da je uvažite, da zbog obimnosti dnevnog reda, mogućnosti da radimo u dva dana i činjenice da će se tjekom današnjeg dana Domu obratiti predsjednik Savjetske banke. Danas nemamo drugu točku dnevnog reda zastupnička pitanja i odgovori. Sve ostalo bi ostalo isto. Dakle, ovo je utvrđeno konsenzusom na Proširenom kolegiju, ali, evo, ja otvaram raspravu, ako ima potrebe o dnevnom redu. Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite gospodine Lagumdžija.
Dame i gospodo, cijenjene kolege i kolegice, gospodine predsjedavajući, Mi smo dostavili prijedlog dodatne tačke dnevnog reda, uvažavajući sve ovo što ste vi rekli, prihvatamo takvu odluku. Međutim, mi smo u skladu sa članom 121 Poslovnika Predstavničkog doma, koji treba, ostavlja mogućnost utvrđivanja političkih smjernica koje treba provoditi Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara i druge institucije, predložili rezoluciju, koja po Poslovniku se treba staviti u današnje zasjedanje. Ja ne znam da li ste vi dobili tu rezoluciju. Naime, radi se o tome da prije, radi se o rezoluciji koja nosi naziv rezolucija o zabrani slanja svih BH vojnih i policijskih formacija u misije u inostranstvo do donošenja odgovarajućeg zakona i aktivnosti u ovoj oblasti. Naime, prije dva mjeseca, puna dva mjeseca, u oba doma Klub poslanika SDP-a je poslao zakon o angažiranju pripadnika oružanih snaga BiH, policijskih službenika i pripadnika civilne zaštite i državnih službenika i namještenika u međunarodnim mirovnim misijama u inozemstvu, kao i stacioniranje i razmještanje djelovanje stranih oružanih snaga policije i službenika u misijama na teritoriji Bosne i Hercegovine. 2 Imajući u vidu da je u posljednje vrijeme, da nakon dva mejseca još taj zakon nije bio pred Parlamentom, a znajući da, iz sredstava informisanja, da je Predsjedništvo BiH, bez ikakve konsultacije pred Parlamentom, donijelo odluku o slanju naše misije vojne u Irak, time je Predsjedništvo BiH, praktičnoodlučilo bez odgovarajućeg zakona i dovelo nas u poziciju da je nejasno u kojima se okvirima misija odvija, između ostalog, odluku o tome, da se šalje vojna formacija u zemlje sa kojima čak nemamo uspostavljene diplomatske odnose. Dakle, mi smo u tom Savjetlu, ja bih molio Službu da poslanicima podijeli tekst rezolucije, jer rezolucija, prije svega ima za cilj da današnjoj sjednici Parlamenta, možda ne danas, zato predlažem da ovo ide kao tačka 27. u nadi i očekivanju da ćemo raditi sutra, pa, ukoliko je potrebno Selim Bešlagić, Jozo Križanović i ja smo spremni da učestvujemo paralelno, ako treba u radu komisija, kad vi ocijenite za bezbjednost i spoljnu politiku, za finansije i budžet, da se donese odgovarajuća rezolucija, kojim bi praktično iskazali spremnost da u najkraćim rokovima uredimo zakonski ovu oblast, u kojoj biobavezali Vijeće ministara i druge nadležne institucije i Predsjedništvo, da poništi svoje ranije donesene odluke o slanju, konkretno radi se o slanju naše vojske u Irak, ali istovremeno da mi pokažemo svijest o tome da trebamo i želimo da učestvujemo u pomaganju drugima u hum. pomoći i svakoj srugoj pomoći zemljama kao što je Irak i ta rezolucija, kad vidite, vidjet ćete o čemu se radi, kao i da tom rezolucijom, praktično iskažemo spremnost, da SFOR bude naslijeđen evropskom vojskom ovdje, ali da ugovor o tome ratificira Parlament, kao što se radi u svakoj zemlji na svijetu. U protivnom, mi kao Parlament, praktično pristajemo da je ova zemlja još pod okupacijom, što tehnički nije tačno. Tako da bih ja molio da se ova rezolucija podijeli. Da se u skladu sa Poslovnikom uvrsti na tačku dnevnog reda 27. i da mi sutra se izjasnimo o ovoj rezoluciji i da tako damo smjernice, naputke i sve što treba Predsjedništvu, Vijeću ministara, ndležnim ministarstvima i da ne pobrajam šta dalje. Dakle, gospodine Raguž, danas mi očekujemo od Parlamenta da zabrani slanje vojske bilo gdje vani, dok se to zakonski ne uredi, a konkretno, trenuto je riječ o Iraku i to nije stvar jedne ili više partija, to je stvar Parlamenta u svakoj zemlji.
Hvala. Ima li još neko oko dnevnog reda? Ako ne želi, dakle, ja zaključujem raspravu. Uvaženi gospodine Lagumdžija, ja u potpunosti repsektiram sadržaj vašeg obrazloženja i osobno kao predsjedatelj smatram da je to pitanje koje se treba naći, u kojoj formi, to je drugo pitanje i kada na sjednici Doma. Ali, mislim da danas, zaista, obzirom da smo imali precizno utvrđen dnevni red, da smo imali Prošireni kolegij, neposredno prije sjednice, da mi na Proširenom kolegiju nismo bili upoznati sa zahtjevom, da u ovom trenutku nemamo rezolucije. Moje osobno mišljenje i ne mogu preuzeti odgovornost da danas možemo kvalitetno raspravljati, ali to ne znači, da ne trebamo naći formu kako da ovaj dom raspravlja o vašoj inicjativi, mislim da se oko toga ne sporimo. Mislim da se moramo na neki način učiti da poštujemo i proceduru i red. Ali, ako ima potrebe, mi u ovom trenutku to možemo proslijediti, sukladno Poslovniku po članku 121. stavak 2. nadležnoj komisiji, koja će nam pripremiti raspravu za sledeću sjednicu. To je moja sugestija i mislim da je to korektan odnos iprema inicijativi i prema zahtjevu. Jer, gledajte ni zastupnici danas nisu pripremljeni da se kvalitetno rapsravlja o jednom tako značajnom pitanju, o kojem se slažem, treba postojati konsenzus unutar svih političkih struktura i stranaka u BiH. 3 Zaista nemamo danas uvjete da vodimo kvalitetnu raspravu. Možemo li ovo kao stav Kolegija? Na koncu nemamo pred sobom još tekst rezolucije. Gospodin Lagumdžija. Izvolite gospodine Lagumdžija. Molim da uvažite i ove argumente. Mislim da sam ponudio argumente, dakle, nisam odbio inicijativu niti sadržaj, niti potrebu da se raspravlja, nego svi imamo odgovornost da se tako važno pitanje kvalitetno raspravi i vi imate kao prvenstveno i kao podnosilac inicijative odgovornost da zastuponici imaju mogućnost da kvalitetno se odrede oko tog pitanja.
Ja samo insistiram da se ponašamo po Poslovniku. Po Poslovniku ova tačka rezolucija treba biti uvrštena na odgovarajuće mjesto i kad se dođe do te tačke dnevnog reda, Dom može odlučiti da rezoluciju pošalje u komisiju. Druga je stvar da budemo, ozbiljni smo ljudi, radi se o ozbiljnim stvarima. Ova rezolucija sama po sebi je dovoljan razlog da se sastanemo sutra, prekosutra ili kad god treba, a ne da dozvolimo da o ovako krupnim stvarima odlučujemo na drugi način. Prihvatanje vašeg prijedloga gospodine predsjedavajući, znači, praktično odbijanje Doma da se ovo izjasni. Prihvatanjem vašeg prijedloga znači da ovaj dom,
Apsolutno to nije točno gospodine Lagumdžija. Nemojte molim vas da se ... ja želim da razgovaramo o argumentima. Nemoj jedne prozivati. Ja ću vam citirati drugi stavak osim ako dom ne odluči da je potrebno da ga prethodno razmatra komisja, o tom će odlučivati ovaj dom i ja nisam isključio mogućnost.
Jasno, gospodine predsjedavajući, Tako je rađeno ranije uvijek. Uvrštavana je tačka dnevnog reda i onda se, kad dođe tačka dnevnog reda Dom odlučivao da li će da uputi na komisiju ili ne. To je jedno. Vi sad možete promijeniti način dosadašnjeg rada, pa odmah dati da se odlučuje i prosljeđivanjem u komisiju ovaj dom, to trebamo mi znati koji smo ovdje, prosljeđivanjem u komisiju, znači da smo se opredijelili da ova rezolucija dođe na dnevni red za devet mjeseci, kada će po postojećim odlukama vraćati se mrtvi ljudi iz Iraka, a pod zastavom BiH, bez odluke ovog parlamenta. Izvolite, proslijedite ovo u komisije i da znate da ste time amnestirali sve dosadašnje odluke. Mi nemamo ništa protiv. Ali, po Poslovniku ste dužni da uradite ovako, a ne samo po Poslovniku, jedno ovako pitanje zahtijeva u svakoj zemlji, da Parlament ima specijalno zasjedanje posvećeno ovome, da izađe predsjednik Predsjedništva da nam kaže o čemu se radi, da izađe ministar odbrane, da nam da procjenu, da izađe ministar vanjskih poslova da nam kaže šta to on predlaže i štao tome misli i da ovaj parlament.
Ja upravo to i tražim. A, vi ste to kao podnosilac inicijative, trebali omogućiti i vođstvu Doma da osigura te uvjete.
Prije dva mjeseca smo mi ovo tražili. Dva mjeseca čekamo na ovo. 4
Danas je ovo upućeno, to su argumenti.
Jasno, zato što dva mjeseca naš zakon nije stavljen na dnevni red, zato što dva mjeseca predsjednik Predsjednišva, predsjednik Vijeća ministara, ministar vanjskih poslova, odbrane nisu našli za shodno da traže zasjedanje Parlamenta na ovu temu. Opredijelite se kako god hoćete. Ali, moramo vrlo jasno i precizno dati, da, ovo što ste vi predložili znači uvođenje prakse, po kojoj bez zakona Predsjedništvo ove zemlje može da šalje naše ljude u vojne misije izvan zemlje i da, bez odluke ovog parlamenta SFOR nasljeđuje evropska vojna snaga. To nije normalno. Za nas nije. Za koga jeste, ako za većinu jeste, to će onda biti legitimna odluka ovog doma.
Hvala lijepa gospodine Lagumdžija. Molim vas, ja sam bio zaključio raspravu, ali javili su se još gospođa Palavrić i gospodin Novaković, pa gospodin Potočnik. Molim vas kratko. Ja vas molim ovdje da prije iznošenja političkih kvalifikacija ko šta želi raspravljamo po Poslovniku i o potrebi da se Poslovnik poštuje gospodine Lagumdžija inemojte ovu govornicu koristiti da nam održite lekciju svima, prije nego što smo, uopće otvorili raspravu o toj temi i iznijeli svoja stajališta. To je, nije prvi put, zato sam odlučio za ovu intervenciju.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, kolege i kolegice, Ja, zaista, nažalost, moram izraziti svoje nezadovoljstvo i razočarenje što smo mi na Proširenom kolegiju pokušali čak zastupnička pitanja isključiti kako bismo ovu sjednicu učinili efikasnijom. Međutim, po običaju imamo ovdje tirade gospodina Lagumdžije i, bez obzira što smo uveli praksu, koja je predviđena Poslovnikom, da svaki prijedlog rezolucije ide na nadležnu komisiju, gospodin Lagumdžija ovdje nastupa kao da takvog ni poslovnika ni prakse nema. Nadalje, tvrdi da je Predsjedništvo bez odluke, bez zakona donijelo, uputilo, donijelo odluku o upućivanju državljana BiH u mirovne operacije u Irak, zanemaruje pri tom odredbe Ustava BiH i odredbe Zakona o odbrani. Dakle, ja ne sporim potrebu da i Parlament raspravlja o ovome, ali nemojte tvrditi ono što nije istina, a nije istina da je Predsjedništvo radilo mimo svojih nadležnosti. Dakle, radilo je u okviru svojih nadležnosti. I, treće, dobro reče gospodin Lagumdžija, opredijelite se kako god hoćete. Ja imam dojam da mu je, zaista sve jedno kako ćemo se opredijelliti. Jer, predsjedavajući Klub SDP-a bio je na Proširenom kolegiju. Nije ovo predložio uvrštavanje u dnevni red i, po običaju, nije iz razloga što su sada ovdjemediji i što treba gospodinu Lagumdžiji prilika da on iskažesvoju brigu za građane BiH. Svoju navodnu brigu i politiziranje. Ja vas molim da ovo, zaista, ne koristimo u predizbornu kampanju i da pristupimo radu po dnevnom redu, koji je Prošireni kolegij prihvtio, a prethodno ga Kolegij utvrdio. Hvala lijepo. 5
Hvala gospođo Palavrić. Riječ ima gospodin Novaković. Neka se pripremi gospodin Potočnik, pa gospodin Križanović.
Predsjedavajući, kolege poslanici, cijenjeni gosti, Ja, prvo zamjeran što je predsjedavajući ušao u raspravu sa predlagačem rezolucije i time omogućio predlagaču da drži političke govore ovdje u skupštini. Dakle, postoji poslovnički mogućnost da rezolucija ide na komisiju i to treba, po meni, uraditi tako. To kako će ko tumačiti zašto je glasao tako, to je stvar koju poslije možemo na konferencijama za štampu iznositi izlagati stavove za jedno ili za drugo i nisam se zato javio, jer bi onda došao u kontradiktornost sa onim što sam rekao u prvoj rečenici. Ali sam se javio da napomenem gospodina Lagumdžiju, koji, očito, ne čita materijale da je prije njegovog zakona u parlamentarnu proceduru ušao zakon sa sličnim nazivom i da je poslovnički, dakle, a moramo završiti proceduru sa tim zakonom. Predlagač tog zakona sam ja. Dakle, sa tim zakonom kad komisija završi, onda je normalno poslovnički da uđe zakon gospodina Lagumdžije. Tim zakonom sam ja, također, tražio ovo što traži gospodin Lagumdžija, a to je da Parlament odlučuje o slanju trupa u mirovne misije u inostranstvo, ali to je sad drugo pitanje. Nije za ovu temu. Dakle, nije za ovu tačku dnevnog reda. Javio sam se samo da kažem da postoji takav zakon, da postoji poslovnički razlozi postoje zbog čega zakon nije u proceduri i, s druge strane da kažem da sezalažem da ova rezolucija ide na komisiju kao i sve rezolucije, koje smo do sada imali. Nije ona prva. Sve rezolucije su išle na komisiju. A, ne trebami gospodin Lagumdžija tumačiti šta ja odlučujem i zašto se odlučujem kad glasam. Ja to sasvim dobro radim.
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, Pitanje slanja ljudi BiH u rizično područje je, pitanje odgovornosti Parlamenta i urgentnost tog postupka nalaže da to imamo na dnevnom redu. Drugo pitanje i sigurnosti BiH, vezano za takav postupak, ne ulazeći ni u kakve političke i bilo kakve druge rasprave. Ja kao zastupnik imam pravo, ali i odgovornost da ova tačka dnevnog reda bude urgentno na ovom parlamentu. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Potočniku. Gospodin Križanović, pa gospodin Živković.
... naglasiti, odnosno na neki način replicirati da rezolucijom se, zapravo Dom određuje o određenim političkim pitanjima, daje političke smjernice, daje političke stavove. 6 Prema tome, obrazloženje rezolucije zahtijeva određeni politički lobi. Ja ne znam kakav bi drugi mogao biti. I, drugo, mislim, zaista nepotrebno gubimo vrijeme, poštujući Poslovnik, trebali bi, u skladu sa člankom 121. uvrstiti ovo u dnevni red, pa kad dođe na dnevni red, opredjeljivati se da li će se Dom prihvatati rezoluciju u datom tekstu ili je, eventualno vratiti komisiji na raspravu. Zaista nepotrebno gubimo vrijeme. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, Hajde da i malo samokritike ovdje kažemo, ja ću veliki nedostatak u svom radu i radu ovog parlamenta uzeti za poziciju da poslanička pitanja, evo dvije godine rada ovog parlamenta nismo uspjeli da uozbiljimo i da je napravimo tako da ona bude i neki ispit prema Vijeću minisara i da ovaj parlament se izdigne iznad Vijeća ministara i da bude prava zakonodavna vlast BiH. Mislim da tu veliku krivicu snosi Kolegij, ali isto tako i poslanici, koji, evo, nakon godinu dana nisu uspjeli da naprave prijedlog poslovnika, pa ja mislim da bi i Ustav prije toga se mogao napraviti, nama taj poslovnik još nije došao na red. Mislim da je krajnje vrijeme da damo datum i to zaključak uz poslanička pitanja i odgovore do kad će ovaj dom dobiti prijedlog poslovnika i da na kraju redimo ta poslanička pitanja. To je moj prijedlog jedan. Prijedlog dva, rezoluciju, koju je predložio dr Zlatko Lagumdžija i SDP, smatram da je dirnula u pitanja koja smo već unazad nekoliko mjeseci stavljali na dnevni red, pitanja vanjske politike BiH, pitanje odnosa Predsjedništva prema ovom domu i naša uloga u kontroli vanjske politike BiH. Ako se sjećate, tad smo rekli da će Komisija za vanjske poslove da, po dobitku, evo mi smo dobili 23.8. izvještaj o stanju DKP BiH, da zakažemo tačku dnevnog reda, koja će se ticati vanjske politike BiH. Mislim da isto tako danas dan i red da kažemo datum kada ćemo staviti tu tačku dnevnog reda ovdje i da se stalno ne izvlačimo, kako zato trebaju opsežne pripreme, kako za to trebaju, ne znam ni ja kakve elaborati i da mislim da je krajnje vrijeme, ako ova tačka dnevnog reda dr Lagumdžije dođe da se stavi datum kada će zajedno biti razmatrana sa vanjskom politikom BiH. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Nemam više prijavljenih. Izvolite gospodine Lagumdžija. Replika, izvolite.
Gospođa Palavrić i gospodin Novaković me više puta spomenuli, održali meni politički govor, optužujući me da držim politički govor. Želim da, radi preciznosti samo repliciram na dvije stvari koje su ovdje rečene. Iznesene su kao netačne. 7 Predsjedništvo BiH je donijelo odluku o slanju vojske u Irak, u skladu sa rupama u zakonu i u skladu sa ne postojanjem zakona u ovojoblasti. Dakle, ako je po zakonu sve ono što nije riješeno zakonom, onda su oni to uradili u skladu sa zakonom. Drugo, gospodin Novaković je, citiram rekao: «Dao sam zakon sa sličnim nazivom». Pred sobom imamo 16 tačaka sa sličnim nazivom. Ovo je, zaista, zakon sa sličnim nazivom što je gospodin Novaković dao. Gospodin Novaković je dao zakon koji rješava pitanje slanja naše vojske izvan zemlje. Zakon koji smo mi predložili rješava cjelovito pitanje slanja naše vojne misije, policijske, službenika, učestvovanje u misijama vani i, s druge strane, ono što je bitno za ovu zemlju prisustvo strane vojske, strane policije, stranih misija u BiH i to je, zaista slično, ali po prilično različito. Činjenica da je i ništa me ne začuđuje, da su SDA i SDS u parlamentarnoj proceduri u Komisiji ustavnoj spriječili da zakon SDP-a dođe u ovaj parlament, sa sličnim obrazloženjem i danas je to ovdje ponavljano. Bilo bi dobro gospodine predsjedavajući i vi kao predsjedavajući Komisije za spoljne poslove, da na jednu ovakvu temu da je danas neko stavio na dnevni red, bilo bi normalno da ministri odbrane i vanjskih poslova učestvuju danas u radu komisija svih parlamentarnih da pred nama govore na ovu temu u komisijama, to bi bilo normalno. I, ja bih vas zamolio, ukoliko nemate namjeru to staviti tačku dnevnog reda, molim Dom da se onda izjasni o zaključku vezano za ovo, a u tom slučaju uvažvajući upravo ovo da će to sve biti riješeno zakonom, ja predlažem samo da se izjasni Dom o jednom zaključku, a to je prva tačka rezolucije, da Predstavnički dom donosi odluku kojom se zabranjuje slanje svih vojnih i policijskih snaga formacija u misije u inostranstvo dok se ne donese odgovarajući zakon. I, kad taj zaključak donesemo, onda sam siguran da ćemo požuriti da donesemo odgovarajući zakon, vrlo jednostavno.
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik. Molim vas kratko. Nemam više prijavljenih, zaključena je rasprava. Izijašnjavat ćemo se sukladno Poslovniku.
Gospodine predsjedavajući, nije uopće bitno kakav je stav SDA, SDP-a, HDZ ili bilo koje stranke. Pitanje je čovjeka BiH i mi odgovaramo njemu i pitanje slanja ljudi na rizično područje i pitanje sigurnosti BiH. Dajemo jednom razgovarati kao zastupnici, parlamentarci ili poslanici, a ne kao predstavnici stranaka. Mi smo ovdje zbog BiH i zbog čovjeka BiH, a ne zbog bilo koje stranke. Hvala.
Hvala lijepo. Dakle, zaključujem raspravu i ostajem na stajalištu i ranije da je važno pitanje i da bi se osiguralo da zastupnici mogu dobiti relevantne informacije i obaviti kvalitetnu rapsravu, sukladno poslovničkim tokovima, da se Dom izajsni o tome da li ćemo ovu rezoluciju, sukladno Poslovniku članak 121. stavak 2. staviti na komisiju. Ako se o tome ne odlučimo, onda ćemo ići danas na dnevni red, to je Poslovnik i Poslovnik će biti ispoštovan. Recite gospodine Zoriću. 8
Pa gospodinu Potočniku. Ja ne znam što je ovaj govor gospodna Potočnika, nego govor mržnje. Meni je vrlo bitno kakav je stav SDA, kakav je stav HDZ i kakav je stav svih političkih opcija u ovom parlamentu. Meni nije jasno da jednom zastupniku u Parlamentarnoj skupštini BiH, nije bitan stav političkih opcija, koje čine tu parlamentarnu skupštinu. Ja ovo ne mogu nikako nazvati nego govor mržnje.
Hvala. Gospodin Potočnik.
Gospodine Zoriću, ako vi razumijete ovo kao mržnju, onda ste vi koji mrzite naprotiv. Ja sam samo za konstrukciju, za saradnju, za pomirenje, za normalan život i zato i govorim to da smo mi ovdje odgovorni čovjeku u BiH. Razumite, mi smo zbog toga u ovom parlamentu. Nisam rekao, ali nije bitno. Odgovaramo čovjeku BiH, a ne samo pojedinačnoj stranci.
Hvala lijepo. Molim Dom da se, sukldno članku 121. izjasnio tom da lije potrebno da se ova rezolucija prethodno, uvažavajući sve argumente o složenosti pitanja razmatra na komisji. Ukoliko se Dom pozitivno odluči ići će u komisijsku fazu, ukoliko ne, neka ide danas na dnevni red, to je Poslovnik.
... Poslovniku, kad dođe ta tačka dnevnog reda, onda se Dom o tome izjašnjava.
Molim vas, čitam precizno Poslovnik. To je tumačenje tajnika Doma, koji je odgovoran za tumačenje Poslovnika.
Od jutros.
Ne, od uvijek smo je tako uvrštavali.
Uvijek ste je gospodine predsjedavajući uvrštavali u dnevni red.
Gospodine Lagumdžija, poštujem Poslovnik striktno i poštujem i vaše zahtjeve. Molim Dom da se glasovanjem odluči, da li ovu rezoluciju o zbrani slanja svih BH vojnih i policijskih formacija u misiju u inozemstvo do donošenja odgovarajućeg zakona i aktivnostima u oblastima koje je podnio Klub SDP-a, prethodno potrebno razmotriti komisijski. Molim da se o tome izajsnite. 9 Glasujte sad. Znači, sa 22 glasa za, 13 protiv, 4 suzdržana. 14 iz Federacije, 8 iz RS-a. Dom je prihvato zaključak da se ova rezolucija uputi na prethodno razmatranje unutar komisije. Ovim proglašavam dnevni red usvojenim, jer nije bilo drugih zahtjeva i dopuna, vezanih za dnevni red. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Izvolite gospodine Lagumdžija, ako je poslovnička intervencija.
Prvo da ne bi imali poslije nesporazuma, ja bih zamolio da nam dostavite printing ko je kako glasao. Dakle, ko je kako glasao. To se može tehnički izvesti, nikakav problem nije. Da nam se dostavi listing kako je izgledalo glasanje. To je jedna stvar. Ja sumnjam u ovo glasanje, zato što niste u startu bili u stanju da obezbijedite da ono bude ispravno, imajući u vidu ranija iskustva, sumnjam i molim da nam se dostavi listing. To je jedna stvar, poslovnička intervencija. I imam na to pravo gospodine predsjedavajući, da dobijem listing kako je ko o ovom glasao. Druga stvar, prijedlog zaključka je dat. Ja bih molio da se o tom zaključku vrlo precizan. Vi ga imate pred sobom napisanog, koji sam ja pročitao, da se Dom izjansi i o ovom zaključku da ne bi ostalo nejasnoća. Naime, zaključak je da Predstavnički dom donese odluku kojom se zbranjuje slanje svih vojnih, policijskih formacija u inostranstvo, dok se ne donese odgovarajući zakon. Dok vi to sve završite u komisjama i slično, samo da Dom se izjasni o tome, da ne bi bilo nepreciznosti. I, po Poslovniku vi možete, vi ste dužni ovo staviti na glasanje, a i ne morate staviti na glasanje.
Ja sam to već stavio na glasanje gospodine.
Niste to stavili.
U sklopu, to je prva točka rezolucije i o tome smo
Ja sam predložio.
Gospodine Lagumdžija, nemojte da vam oduzimam riječ. Krećem se u okviru Poslovnika. Molim službe, da u roku koji je to najbrže moguće dostave ovaj printing i sve rezultate glasovanja svim zastuponicima. Dnevni red je iscrpljen. Rezolucija i svi njeni zaključci bit će razmotreni na komisiji i na ovom domu kad se pripreme i kad dođu i to je poštivanje Poslovnika i vaših inicijativa i krećem se u okviru Doma, ali sad je vrijeme da počnemo raditi. Dom se izjasnio o rezoluciji koju ste podnijeli. O zaključku isto tako, jer je on dio rezolucije i izjasnio se da i taj zaključak i svi ostali budu prethodno razmotreni na komisiji. Molim vas da dostavite, izvolite. 10
... da stavite izjašnjavanje o zaključku. Time ste narušili Poslovnik i elementarno pravo svakog poslanika ovdje, ali samo želim da se zna, također gospodine predsjedavajući, da oni koji su glasali, ovim su dali podršku i amnestirali odluke Predsjedništva.
Ma dajte gospodine Lagumdžija, odbacujem u ime Doma kao predsjedatelj Doma tu vrstu kvalifikacija i prozivanja ljudi. Pa to nije bilo ni u totalitarizmu najcrnjem. Pa to neka vam služi na čast ovdje pred javnosti, kako vi etiketirate zastupnike, imamo hrabrosti ... a ne u funkciji predizborne kampanje. Ja preuzimam odgovornost oko ovog gospodine Lagumdžija, a i vi preuzmite. Možete dobiti stanku, ako to traži Klub.
Traži Klub da se smirite malo.
Ja sam vrlo smiren. Pogledajte se malo uogledalo što radite i šta govorite zastupnicima. [[PAUZA]] Poštovani zastuponici, nastavljamo sa radom 43. sjednice Zastupničkog doma. Prije nego što konstatiram dnevni red, želite li u ime Kluba gospodine Lagumdžija? Hvala vam lijepa gospodine Lagumdžija. Konstatiram da 43. sjednica Zastupničkog doma ima sljedeći dnevni red: 1. Zapisnici sa 41.i 42. sjednice Doma, 2. Izviješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o prijedlogu zaključka, povodom razmatranja Prijedloga projekta za utvrđivanja trošenja donatorskih sredstava, 3. Izviješće Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH, 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH, po proceduri 105. 5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužiteljstvu BiH, sukladno članku 105. Poslovnika, 6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH, također po članku 105. 7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu BiH i korištenju dokaza pribavljenih od Međunrodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju, u postupcima pred sudovima BiH, također po proceduri 105. 8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti svjedoka pod prijetnjom i ugroženih svjedoka, također, sukladno članku 105. 11 9. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju izvozno- kreditne agencije BiH, po žurnom postupku, sukladno članku 104. 10. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihota, također po proceduri 104. 11. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o finansiranju institucija BiH, također, po proceduri 104. 12. Prijdlog zakona o Agenciji za unarpeđenje inozemnih investicija u BiH, drugo čitanje, 13. Prijedlog zakona o flaširanim pitkim vodama BiH, prvo čitanje, 14. Prijedlog zakona o Društvu crvenog krsta/križa BiH, prvo čitanje, 15. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona BiH, predlagatelj zastupnik gospodin Selim Bešlagić, prvo čitanje, 16. Prijedlog zakona o auto-moto savezu BiH, predlagatelj zastupnik Momčilo Novaković, prvo čitanje, 17. Prijedlog zakona o porezu na dodatnu vrijednost, prvo čitanje, 18. Prijedlog zakona o carinskoj politici BiH, prvo čitanje, Zakon broj 1-02-70-04. od 29.7. ove godine, 19. Prijedlog zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga BiH u prvom pitanju, 20. Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi, prvo čitanje, 21. Prijedlog zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, prvo čitanje, 22. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH, prvo čitanje, 23. Prijedlog zakona o nestalim osobama u BiH, prvo čitanje, 24. Prijedlog zakona o plaćama i naknadama nositelja sudačke i tužiteljske dužnosti i državnih službenika i uposlenika u Sudu i Tužiteljstvu BiH, prvo čitanje, 25. Izviješće Izbornog povjerenstva BiH o finansiranju općinskih izbora 2004. godine, 26. Prijedlog rezolucije o uvođenju moratorijuma na sve zakone i odluke, kojim se uvode nove privilegije izbranih dužnosnika u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti, predlagatelj zastupnik gospodin Zlatko Lagumdžija, 27. Imenovanje člana vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, 28. Imenovanje tri člana u zajedničku komisiju oba doma, radi postizanaj sporazuma o identičnom tekstu zakona o javnim nabavkama BiH, i 29. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma između BiH i Organizacije za zbranju kemijskog oruđa o privilegijama i imunitetima ... To bi bio dnevni red, usvojeni dnevni red današnje sjednice Doma. Prelazimo na prvu točku. To su zaspisnici. Ad.1. Zapisnici sa 41. i 41. Izvolite gospodine Živkoviću.
Uvaženi predsjedavajući, Ja nisam razumio da tačka dnevnog reda neće biti poslanička pitanja, u smislu da će ona biti taksativno navedena, a da nećemo postavljati poslanička pitanja, jer ja sam predložio jedan zaključak i sad ne znam gdje taj zaključak da se stavi, pošto ta tačka dnevnog reda nije, da li da se stavi prije, a tiče se Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, zadužuje 12 Komisiju za sačinjavanje prijedloga Poslovnika ovog doma, da do naredne sjednice predloži prijedlog Poslovnika ovog doma. Da li će to biti sugestije, da li zaključke, a mislim da ovaj parlament bi trebao da se dogovori da to odredi se.
Dostavite Kolegiju, Kolegij će preuzeti prema komisijama dostavi zaključak da na zajedničkoj sjednici oba doma ubrza proceduru donošenja poslovnika. Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Prelazimo na prvu točku. Ad.1.Zapisnici 41. i 42. sjednice Zastupničkog doma. Dobili ste ih na vrijeme. Ja otvaram raspravu. Gospodin Selim Bešlagić. Izvolite.
Želim da kažem da je zapisnik sa 41. sjednice, govorim po tačci 18. korektno napravljen, ali dozvolite da dam jednu primjedbu, koju bih želio da se unese u zapisnik. Nakon glasanja o prijedlogu komisije, koji je prihvaćen, a nakon uviđaja u listing poslije sjednice, konstatovano je da zastupnik Selim Bešlagić nije prisustvovao sjednici, što nije tačno. Molim da se ova činjenica navede u zapisniku i priloži listing glasanja, kao prilog zapisniku 41. sjednice. Mislim da ništa nije, ali želim da se to, ipak, otkloni. Hvala.
Mislim da možemo prihvtiti intervenciju gospodina Bešlagića. Ima li drugih, uz ovaj dodatak o prilogu. Ima li još oko zapisnika? Nema. Zahvaljujem se. Zaključujem rapsravu. Molim Dom da se izajsni, uz ovu primjedbu koju je dao gospodin Bešlagić o zapisnicima sa 41. i 42. sjednice. Predlažem da glasujemo istovremeno. Molim Dom da se izjasni o zapisnicima sa 41. i 42. Glasujte sad. Jednoglasno, sa 36 glasova za, prihvtili smo zapisnike sa 41. i 42. sjednice Zastupničkog doma. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 2. točku. Ad.2. Izviješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zaključka povodom razmatranja Prijedloga projekta utvrđivanja trošenja donatorskih sredstava Vi ste danas dobili izviješće o prijedlogu zaključka. U Komisiji Kolegija postignuta je suglasnost.Prema tome, sukladno članku 65. stavak 3. obavještavam Dom i konstatiram da je u Domu usvojen zaključak sljedećeg sdržaja. Daje se novi rok od 30 dana istražnom povjerenstvu za utvrđivanje utroška donatorskih sredstava, da povodom prijedloga projekta za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, izvrši dodatne konsultacije u Vijeću ministara BiH, kako bi se utvrdila realnost projekta i mogućost njegovog izvršenja i da nas u tom roku izvijeste. Hvala lijepo. Prelazimo na 3. točku. 13 Ad.3. Izviješće zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH Zajednička komisija oba doma postigla je sporazum o identičnom tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH. Komisija zajednička je usuglasila šest amandmana. Vi ste izviješće zajedničke komisije dobili. Ja otvaram raspravu o izviješću. Nemam prijavljenih. Zaključujem rapsravu. Molim Dom da se glasovanjem izjasni o izviješću zajedničke komisije, koje ste dobili. Glasujte sad. Zahvaljujem se i konstatiram da je Dom jednoglasno sa 38 glasova za, prihvatio izviješće zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o Pravobraniteljstvu BiH. Hvala lijepo. Pelazimo na 4. točku. Ad.4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH, po žurnom postupku, sukladno članku 105. Prijedlog zakona sa zahtjevom predlagatelja, dobili ste 6.8. Ja otvaram raspravu o zahtjevu za proceduru po članku 105. Gospodin Momčilo Novaović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, Ja moram izraziti iznenađenje da ovako ozbiljan set zakona, kao što su zakoni od rednog broja 5. do rednog broja 9. dnevnog reda se predlažu po članu 105. Naime, ako bismo poslovnički poštovali član 105. onda on podrazumijeva određene uslove, koje Savjet ministara treba da ima u vidu, prilikom predlaganja nekog zakona za raspravu po hitnom postupku bez prava amandmanskog djelovanja. Ja nisam mogao naći, moram biti iskren, dovoljno argumenata da je Savjet ministara vodio o tome računa i, čini mi se da je sve više u proceduri kad se predlažu zakoni po članu 105. u stvari i druga namjera, a to je da se usvoji zakon bez amandmanskog djelovanja, a ne da se on usvoji hitno. Ne treba napominjati da Klub SDS ne podržava nikada član ... u zakonskim projektima. Dakle, mi do sadanismo to podržavali i smatramo da ne treba ići sa ovom procedurom. Ovdje, pogotovo ne vidimo šta je to toliko hitno da se ne može o tome raspravljati mjesec i po dana ili mjesec dana i omogućiti dobijanje kvalitetnijeg zakona. Ja ne znam da li će biti kvalitetniji i da li bi bili kvalitetniji, ali u svakom slučaju, poslanici bi mogli da utiču na tekst zakona, ukoliko im se omogući neka druga procedura. Ja, moram reći da, sam veoma nezadovoljan, tim prije što ovi zakoni su prijedlozi, čini mi se Ministarstva pravde, gdje je ministar izbran na pijedlog Srpske demokratske stranke. Znači, ja ovdje koristim priliku da pozovem ministra da podnese ostavku. Ja očekujem, dakle, da će on podnijeti ostavku, nakon ovog prijedloga, a ovo nije prvi put da imamo ovakve prijedloge od Savjeta ministara. Naravno, to je moj poziv, bez namjere da se danas licitiramo na tom pozivu, dakle, nije moj prijedlog gospodine Lagumdžija o kome se vi trebate izjašnjavati, nego moj poziv ministru, da otklonimo dileme. Ja sam siguran da vašu saglasnost imamo, naravno, zato i ne trebam da je provjeravam. 14 Dakle, imajući ovih nekoliko rečenica u vidu, želim samo da iznesem potpuno jasan stav SDS. Mi predlažemo da se ovaj zakon raspravlja u redovnoj proceduri i zbog toga ćemo glasati za zakone od rednog broja 5. zaključno sa rednim brojem 9. protiv procedure po članu 105. Hvala.
Hvala lijepo. Sledeća prijavljena je gospođa Seada Palavrić. Izvolite.
Dozvolite da, kada je riječ o predloženom setu zakona, da se usvoje po članu 105., govorim o proceduri, smatram da je riječ o setu zakona, dakle, u ime Kluba SDA, riječ je o setu zakona, koji omogućuju da Sud BiH preuzme predmete iz Haškog tribunala i smatram da je ovaj set zakona, zaista, da on ispunjava uvjete, koji su potrebni za član 105. ne mislim da bi duži postupak bilo što promijenio u samom tekstu zakona u suštini, u njihovoj suštini. Ne vjerujem da bi mogli biti adekvatniji. Ovako smatram da, zaista možemo dobiti na vremenu, jer znamo koliko je važno da se predmeti od Hašklog tribunala preuzmu i da se oni, za koje je to potrebno procesuiraju pred Sudom BiH i Klub SDA podržava proceduru po članu 105.
Hvala lijepo gospođi Palavrić. Riječ ima gospodin Petar Kunić, a neka se pripremi gospodin Beriz Belkić.
Pa ja sam već ranije iskazivao svoje neslaganje sa ovakvim načinom rada Savjeta ministara. Mislim da bi, ako neko bude precizno bilježio, koliko je zakona u ovom parlamentu, odnosno zakona o izmjenama i dopunama zakona doneseno na ovakav način, dakle, po jednom ubrzanom postupoku, bez mogućnosti davanja primjedaba na Parlamentu, da bi BiH ušla u Ginisovu knjigu rekorda, to je sigurno, tu dileme nema. Dakle, u ovom parlamentu se serviraju već duže vremena zakoni, odnosno izmjene i dopune sistemskih zakona. Dakle, nisu ovo neki zakoni, koji nisu toliko bažni, ovo je bitna materija, gdje parlamentrci moraju rapsravljati, tu dilema nema. Ovaj savjet ministara pokazuje veliku neozbiljnost u svom radu od samog početka. Bez obzira na primjedbe poslanika, koje su bile vrlo česte u ovom pogledu i dalje se forsira, dakle, forsira se jedan način rada, koji je ne prihvatljiv za svremene demokratske države. Ja sam prošli put rekao da u Parlmentu ponekad imamo džunglu u odlučivanju. Pa ću i ovom prilikom apostrofirati jednu stvar, koja je za mene ne prihvatljiva, da smo o jednom pitanju raspravljali tri puta o jednoj te istoj stvari. To je, vjerojatno ostati registrovano kod onih koji precizno bilježe događanja u ovom parlmentu. Takve stvari jednostavno se ne smiju dešvati. Ne smiju se dešavati. Ne smije se dešvati da zakon o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona ide po članu 105. Pa je li Savjet ministara preduzima ovlsti ovog parlamenta. Takve stvari su se dešavale molim vas u diktaturama, gdje izvršna vlast preduzimala vlast parlamenta. Dakle, gdje smo imali dominaciju egzekutive nad parlamentarnim načinom rada. To se dešava u BiH. Takve stvari ovaj parlament mora jednom reći ne može se na takav način raditi. Ja vjerujem da ćemo ovom prilikom odbaciti ove prijedloge. Slažem se sa gospodinom Novakovićem, jedino ja bih ublažio da idemo na odredbu Poslovnika člana 104. Dakle, da se omogući poslanicima da se izjasne o ovim 15 stvarima. Rijetko će se desiti,zaista u ovom parlamentu u nredne dve godine, ako budem ovdje sjedio, da ću glasti za bilo koji zakon, koji ide po članlu 105. Eventualno, jedan član ako se mijenja i nema suštinski dodira da utječe na suštinu jednog zakona. U tom slučaju to je moguće, a ne u ovakvim situacijama. Zato predlažem da se ne prihvati prijedlog Savjeta ministara da se vodi rasprava po članu 105. odnosno da se prihvati po članu 105. već da se ide na član 104. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo gospodine Kuniću. Riječ ima gospodin Beriz Belkić.
Kolegice i kolege, Stranka za BiH, odnosno njezin klub će podržati prijedlog da se set ovih zakona danas razmatra po članu 105. i ako uvažavam i razumijemo razloge koje su prethodnici iznijeli i koje je vrlo teško argumentovano, da tako kažem, demantirati, ako se zanemare i druge stvari. Naime, projekat uvođenja Suda BiH, odnosno Tužilaštva, Pravosuđa BiH, jako dugo i sporo ide. Koliko se ja sjećam, mi imamo politički konsenzus ovdje u Parlamentu, odnosno jedinstven pristup da BiH treba imati sud i tužilaštvo i krivični zakon itd. i da treba je osposobiti da može procesuirati ratne zločine, iz prostog razloga, što je to opredjelenje na neki način, uslovljeno i mandatom Suda u Hagu itd. Dakle, jednostavno, mi danas ovaj set zakona i proceduru doživljavamo kao zao zaokruženje jednog projekta, kojeg smo ranije svi na neki način podržali. Dakle, mi ćemo glasati za ovu proceduru 105. i preporučujem i poslanicima ostalim da to urade, bez obzira što stoje ovi argumenti, kad je riječ o proceduri 105. i želim stvarno izraziti jedno veliko nezadovoljstvo, jednim odnosom predlagača prema zakonima. U više navrata smo to govorili. Naravno, ja molim kolege koji su prisutni da to ne prime na svoju adresu. Govorim o predlagaču, govorim o resornom ministarstvu, koje bi trebalo pratiti sve svoje projekte i u komisijskoj fazi, a pogotovo u plenarnoj fazi i sada moramo reagirati, iznositi argumente itd. to bi u mnogome pomoglo i rad u ovom parlamentu. Nažalost, praksa se nastavlja i opet nemamo autentičnog predlagača, autentičnog tumača predloženih rješenja, ali u svakom slučaju, imajući na umu važnost zaokruženja projekta pravosuđa, mi ćemo podržati predloženi model, po članlu 105. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Za riječ se javio gospodin Nikola Špirić. Izvolite, drugi zamjenik predsjedavajućeg Doma.Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, Pa, vidite, radi se, po mom viđenju o vrlo bitnim izmjenama i dopunama zakonskih projekata od tačke 6. do 9. i, vidite, mi sada dolazimo načinom kako raspravljamo u koliziju sa stvarno proklamovanjem i suštinskim ponašanjem, kd su reforme pravosudnog sistema BiH u pitanju. Ja se slažem da sistemski zakoni bi trebali ići u redovnu proceduru, da smo mi kojom srećom pokazali efikasnost u radu ovog parlamenta i, naravno, možemo mi završiti i u skraćenoj proceduri i ozbiljne zakonske projekte, da je to do sada bila praksa, ali ja ne sporim 16 potrebu Vijeća ministara da ubrza proceduru, da li skraćenu ili kada su izmjene i dopune zakona u proceduri člana 105. Ja mislim da BiH nije u situaciji da čeka i da stvara političko raspoloženje godinama, kada je u pitanju saradnja sa Haškim tribunalom, borba protiv organizovanog kriminala unutar BiH. Ja mislim da pravosudnim institucijama treba stvoriti uslove da rade svoj posao, kako bi BiH ubrzala svoj put ka euroatlanskim integracijama. Bojim se da, ukoliko budemo na izmjenama i dopunama zakona tražili procedure kao što su, recimo, na Izbornom zakonu, da bi to moglo biti politički zloupotrijebljeno i shvaćeno kao kupovina vremena i odsustvo političke volje, kada je u pitanju saradnja sa Haškim tribunalom, jer vidite sve političke opcije se izjašnjavaju da Haški tribuna, dio predmeta ili niže rangiranih osumnjičenih u Hagu, treba prepustiti domaćem pravosudnom sistemu. Sada smo u situaciji da to i pokažemo, stvarno istinski jesmo spremni, da osposobljavamo svoje institucije BiH i da oni koji su osumnjičeni, svoju vinost ili nevinost dokazuju pred domaćim institucijama pravde BiH. Zato ja mislim da je danas jako bitno da ovi zakonski projekti ugledaju svjetlo dana. Neće oni, naravno biti idealno rješenje, kao ni izvorni tekst zakona, ali mislim da je to mnogo bolje nego da nemamo ništa i da vodimo jalove političke rasprave jesmo li za ili smo protiv. Naravno, ne sporim i pravo poslanika da samostalno odlučuje. Vijeće ministara, ako uvrsti poslovničku mogućnost, pravo je poslanika da glasa za ili protiv. Dakle, ovi prijedlozi mogu da padnu, mogu da idu u redovnu proceduru, ali ne možemo mijenjati zahtjev Vijeća ministara da tražimo skraćenu proceduru i što se mene lično tiče, ja ću,naravno podržati prijedloge Vijeća ministara, vezano za proceduru člana 105. i, ako, naravno nije dobro, ali mi smo po mnogo čemu specifični. Pa, vidite, uzmite i napravite analizu, koliko je zakonskih projekata Parlament Slovenije ili susjednih država donio upoluskraćenoj ili skraćenoj proceduri, ali njihova je želja bila da postanu dio ujedinjene Evrope, dakle, njihove riječi su pratile i djela parlamentaraca. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Replika, gospodin Novaković.
Pa mislim da raspravljamo o proceduri. Čini mi se da ne bi trebali ulaziti u zakonska rješenja. Dakle, u ono o čemu govori zakon. Pazite, ja ne dozvoljavam da, ne ja ne dozvoljavam, nego ne dam da se SDS-u i Klubu SDS-a zbog stava oko procedure, spočitavaju, stvara otpor ulasku Evropi i Haškom osnivanju odjela pri Sudu za pitanja haških optuženika itd. Ja sam govorio potpuno jasno o proceduri i molio bih, zaista, da tako bude i tretirana moja diskusija, a u redovnoj proceduri ja ću se potpuno jasno izjansiti o zakonu, kao što to uvijek radim i o primjedbama i o tekstu zakona. Dakle, govorimo o proceduri. Ja bih, zaista, molio, naravno svako od nas može glasti za proceduru koju on, prema tome nije ptrebno ulaziti u tekst zakona. Raspravljat ćemo ako utvrdimo član 105. da idemo i onda će vidjeti jesmo li za tekst ili nismo za tekst. Hvala.
Hvala. Gospodin Avdić. 17
Dame i gospodo, poštovani predsjedavajući, dragi gosti, Ja, također, želim apelovati i kao nikada do sada, ovaj parlament nema puno manevarskog prostora nego da se ne složi ili složi u cjelosti sa prijedlogom Vijeća ministara, da se zakoni od 5. do 9. dnevnog reda, koji je usvojen usvoje i razmatraju po članu 105., duboko svjestan činjenice da član 105. objektivno u velikoj mjeri supstituira temeljne principe parlamentarne demokracije u BiH, ugrožava dignitet ovog doma i sve ostalo, ali objektivno u situaciji kada je BiH zemlja u tranziciji, kada u BiH nemamo izgrađen pravosudni sistem, da nemamo temeljne principe pravne države, koji u cjelosti još uvijek ne funkcioniraju, kada imamo, po mišljenju međunarodne zajednice milijardui dvjesta miliona gubi budžet Federacije, a do milijarde gubi budžet RS iz razloga ne dograđenog pravosudnog sistema u BiH, ne efikasne i ne organizirane borbe protiv organiziranog kriminala itd. što znači da nema se baš puno mogućnosti da se ne odobri ovaj zahtjev Vijeća ministara, da se ide po članu 105. Još jedanputa ponavljajući i razumijevajući sve one koji, jednostavno disktuju na osnovama člana 105., s aspekta suptituiranja razvoja parlamentarne demokracije u BiH, što znači, podržavam ministarstvo koje je izradilo ove zakone i predložilo, odnosno Vijeće ministara i mislim da trebamo stvarno uložiti napora da razumijemo jedni druge i da u tom kontekstu podržimo ovaj set zakona od 4. do 9. da idu po članu 105. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Avdiću. Ja nemam više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudu BiH, razmotri po proceduri članka 105. Poslovnika. Glasujte sad. Sa 22 glasa za Prijedlog, zahtjev Vijeća ministara ima opću većinu u Federaciji ima i entitetsku u RS-u 4 glasa, znači nema dovoljnu većinu. Znači, stajalište Kolegija da se zahtjev usuglašava u predviđenoj poslovničkoj proceduri. Prema tome, idemo dalje. Prelazimo na točku 6., ispričavam se na točku 5. Ad.5. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužiteljstvu BiH, također po proceduri članka 105. I ovaj zakonski prijedlog, kao i naredna tri, dostavljen vam je 6.8. Obrazloženje je isto kao i kod prethodnog zahtjeva za Zakon o Sudu BiH i ja otvaram raspravuo ovom zahtjevu Vijeća ministara. Nema rasprave. Predlažem da se Dom izjasni o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Tužiteljstvu BiH, razmotri po proceduri članka 105. Molim zastupnike da se izjasne. Glasujte sad. Ista situacija, što se tiče glasovanja. Ista situacija i u Kolegiju. Prelazimo na 6. točku. Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH, također po proceduri članka 105. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se glasovanjem izjasni o zahtjevu Vijeća ministara, da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH razmotri po proceduri članka 105. 18 Glasujte sad. Sa 21 glasom za, 12 protiv, 4 suzdržana i nedovoljnom entitetskom većinom, imamo istu situaciju glasovanja, istu situaciju oko usuglašavanja u Kolegiju. Prelazimo na 7. točku. Ad.7. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o ustupanju predmeta od strane Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju Tužiteljstvu BiH i korištenju dokaza, pribavljenih od Međunrodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u postupcima pred sudovima u BiH, također po proceduri članka 105. Ja otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem rapsravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara. Glasujte sad. Sa 22 glasa za, 12 protiv, 3 suzdržana, 18 Federacija, 4 RS. Imamo istu situaciju, znači, potrebu za usuglašavanje. Kolegij će se usuglasiti, odnosno izjasniti u poslovnički utvrđenom roku. Prelazimona 8. točku dnevnog reda. Ad.8. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti svjedoka pod prijetnjom i ugroženih svjedoka, također po proceduri članka 105. Ovo je posljednji iz skupine zahtjeva za ovu proceduru. Ja otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasnio zahtjevu Vijeća ministara, da se ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti svjedoka pod prijetnjom i ugroženih svjedoka, razmotri po proceduri članka 105. Glasujte sad. 22 glasa za, 12 protiv, 3 suzdržana. 18 Federacija, 4 RS. Ista situacija sa glasovanjem. Procedura izjašnjavanja Kolegija, bit će sukladna Poslovniku. Zahvaljujem se svim zastupnicima. Prelazimo na 9. točku dnevnog reda. Ad.9. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o osnivanju izvozno-kreditne agencije BiH, po proceduri članka 104. Imamo na dnevnom redu Prijedlog zakona o osnivanju izvozno-kreditne agencije, sa zahtjevom za proceduru članka 104. Ovaj prijedlog vam je upućen 27.7. Vi ste dobili mišljenje Ustavno-pravne komisije, koje je dostavljeno 2.8. Ja otvaram raspravu o zahtjevu za skraćeni postupak, po proceduri 104. Ima li prijavljenih? Gospodin Jovanović. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, Evo, ako je neko imao vremena da pročita koje su nadležnosti i djelatnosti ove agencije, mislim da ova agencija uopšte nije potrebna. Mislim da ove nadležnosti koje su date agenciji, su sve nadležnosti komercijalnih banaka, tako da kažem u ime Kluba poslanika SDS, znači mi ćemo glasti protiv ovog zakona, jer smatramo da ovaj zakon uopšte ne treba BiH. Hvala lijepo. 19
Zahvaljujem se gospodinu Jovanoviću. Podsjećam, da je ovo izjašnjavanje o proceduri, a ne o sadržaju zakona. Gospodin Mladen Potočnik. Izvolite. Odustali ste. Hvala lijepo. Želi li još neko? Ne želi. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o osnivanju izvozno-kreditne agencije BiH, razmotri po skraćenom postupku, sukldno proceduri 104. Glasujte sad. Dakle, sa 30 glasova za, 4 protiv, 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen je zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o osnivanju izvozno-kreditne agencije BiH, razmotri po proceduri članka 104. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 10. točku dnevnog reda. Ad.10. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, po skraćenoj proceduri, sukladno članku 104. Poslovnika Prijedlog zakona, dostavljen vam je 28.7. Ustavno-pravna komisija dostavila je mišljenje 2.8. Otvaram rapsravu o zahtjevu Vijeća ministara. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara, da se Prijedlog zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda razmotri po proceduri članka 104. Glasujte sad. Konstatiram da je Dom jednoglasno sa 34 glasa za, prihvatio zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda razmotri po proceduri članka 104. Poslovnika. Hvala lijepo. Prelazimo na 11. točku. Ad.11. Zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o finansiranju institucija BiH, razmotri, također po skraćenoj proceduri, sukldno članku 104. I, ovaj prijedlog zakona dobili ste 28.7. sa zahtjevom za istu proceduru. Otvaram raspravu o zahtjevu. Nema prijvljenih. Zaključujem rapsravu. Molim Dom da se izjasni o zahtjevu Vijeća ministara, da se Prijedlog zakona o finansiranju institucija BiH, razmotri po proceduri članka 104. Poslovnika. Glasujte sad. Konstatiram da je Dom jednoglasno sa 35 glasova za, prihvtio zahtjev Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o financiranju institucija BiH razmotri po proceduri članka 104. Hvala lijepo zastupnicima. Time smo završili ovaj dio dnevnog reda, gdje se Dom izjašnjavao o proceduri. Prelazimo na 12. točku. Ad.12. Prijedlog zakona o agenciji za unapređenje inozemnih investicija u BiH u drugom čitanju Kao što vam je poznato, na 42. sjednici usvojili smo prijedlog ovog zakona u prvom čitanju. Također smo usvojili zaključak, kojim je Dom omogućio novu komisijsku fazu i ulaganje amandmana. Tako da mjerodavna komisija sačini novo izviješće. Dobili smo novo izviješće Komisije za vanjsku trgovinu i carine. Izviješće kao što ste vidjeli isto kao i prethodno. Amandmani na Prijedlog zakona podnijela je gospođa Azra Hadžiahmetović i oni 20 nisu usvojeni na Komisiji. Gospođa Hadžiahmetović, ponovo je podnijela iste amandmane, koje želi braniti u plenarnoj fazi. Napominjem, dakle, da Prijedlog zakona razmatramo u drugom čitanju i ja otvaram rapsravu o amandmanima koje je podnijela gospođa Azra Hadžiahmetović. Ima li prijavljenih? Nema prijavljenih. Gospođa Hadžiahmetović, izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, Ja nemam potrebe da bilo što obrazlažem amandman. Osjećam potrebu da kažem zašto sam u uvoj fazi ponovo podnijela amandman. Naime, ja sam prošli put intervenisala u smislu nelogičnih formulacija u članu predloženog zakona, koji definiše nadležnosti agencije za promociju stranih investicija i predložila jednu formulaciju, koja je po sadržini uključivala sve ono što je bio prijedlog od strane Vijeća ministara, ali je isključivalo mogući sukob nadležnosti između FIP-e i drugih državnih i entitetskih institucija. Prije svega mislim na vanjskotrgovinsku komoru i na entitetske agencije za privatizaciju. Po odobrenju ovog doma, komisija se sastala i ponovo razmatrala Prijedlog zakona i predložen je amandman i glasanje je bilo 3 člana komisije su bila za, 1 član komisije je bio protiv i 2 su bila uzdržana, nakon čega sam posebno nakon takvog glasanja ponovo uputila amandman u proceduru. Dakle, radi se o jezičkoj formulaciji, kojaj bi isključila mogući sukob nadležnosti i jedna korekcija u obrazloženju zakona koja je u kontradiktornosti sa formulacijom jednog člana. Dakle, radi se o jednom amandmanu, a ne o amandmanima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospođi Azri Hadžiahmetović na obrazloženju. Želi li još neko? Gospodin Petar Kunić.
Ja bih htio reći da na komisiji nije rezultat, ishod rezultata glasanja nije glasilo na ovaj način kako je interpretirala kolegica Azra, nego je bilo 3 protiv, 2 suzdržana, odnosno 3 suzdržana i 1 protiv. Dakle, nije bilo većine. A, ovo proizlazi da je bila većina kako vi kažete.
Je li replika, gospođo Hadžiahmetović? Izvolite.
Pa osjećam potrebu stvarno, a evo i zapisnik je ovdje, 3 su bila za, 1 je bio protiv i 2 su bila uzdržana. Vas kao predsjednik komisije, ja očekujem, 2 su bila uzdržana, jedna članica komisije se nije u glasanju izjasnila, kolegica iz SDS-a, to je onda naknadno uzdržani glas. 3 za, 1 protiv, 2 uzdržana su bila glasa.
Gospodin Kunić, pa gospodin Potočnik. 21
I ja sam mislio na sjednici samoj da je prošao taj amandman, pa sam rekao konstatujem da je prošao.Međutim, upozorili su me da rezultat glasanja nije takav. Komisija je konstatovala da je na predloženi tekst zakona poslanika Azre Hadžiahmetović pedložio amandman, komi sa 3 galsa za, 1 glasom protiv i 3 suzdržana glasa nije usvojen. Dakle, 3 – 3 znači nema većine. Nije prihvaćen na komisiji.
Hvala lijepo. Gospodin Mladen Potočnik.
Ja sam bio na toj komisiji, pa sam htio samo da kažem da nije ovo kao što je gospođa Azra rekla 3 – 1 – 2, nego 3 – 1 – 3, prema tome, jednostavno nije podržano to.
Hvala lijepo. Riječ je tražio prvi zamjenik predsjedavajućeg Doma gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Samo jedna mala poslovnička intervencija. Pazite, ako su tri čovjeka glasala u komisiji za, 3 bila uzdržana i 1 bio protiv. Ja ne znam ko je to mogao zaključiti da amandman nije prošao. Amandman je prošao u komisiji. Tako je po Poslovniku, jer se uzdržani, vi znae kako glasamo ovdje u Parlamentu. I, ja molim komisiju da uzme Poslovnik da sa sekretarom komisije sjedne i da nam daju izvještaj i da mi konstatujemo da je Dom. Ako je, dakle, tačno gospodine Kuniću da su 3 bila za 1 protiv, a 3 uzdržana, imali ste konstatovati u skladu sa Poslovnikom da je amandman usvojen.
Zahvaljujem se gospodinu Džafroviću. Mi imamo ovdje izviješće komisije, koji ste svi dobili kao zastupnici u kojem se kaže da su 3 glasa bila za, 1 glas protiv i 3 suzdržana. Amandman je po Poslovniku usvojen, a ne odbačen i mislim da mi kao Dom možemo na taj način prihvatiti izviješće Komisije, odnosno tumačiti izviješće komisije, jer je to jedino ispravno. Ali, ja dalje otvaram raspravu. Znači, po proceduri odlučivanja u komisijama, amandman je gospođe Hadžiahmtović prihvaćen, ako je ovo rezultat glasanja. Želi li još neko? Gospođa Milićević, pa gospodin Kunić.
Cijenjene kolege i kolegice, Ja smatram da je ovdje, vjerovatno došlo do zabune, jedne ružne situacije, da je došlo kao u kladionici, te jedan, te dva i ovaj izvještaj faktički donstatuje da nije usvojen amandman, a rezultat glasanja kaže da je usvojen i mi imamo jedan novi momenat sad. Mi imamo momenat da dobijamo zakon u novom obliku, da više nije pred nama zakon, u stvari sad imamo zakon sa amandmanima i predlažem Kolegiju da se ... da ostavi za sledeću 22 sjednicu, jer mi smo došli sa ubjeđenjem da imamo zakon, bez usvojenog amandmana, a sad imamo činjenicu da imamo, možda je neko htio da poništi taj amandman, da reaguje na njega, imamo novu situaciju i želim da predložim da ovo skinemo s dnevnog reda do sledeće sjednice. Hvala.
Gospodin Kunić.
Ja sam se našao u nezgodnoj situaciji. Koliko se ja sjećam na sjednici su bila 3 za, 3 uzdržana i 1 protiv. No, međutim, zapisnik govori nešto drugačije da sam ja potpisao da nisam gledao. Da, stoji u zapisniku. Ovo je opomena meni da ću morati dobro gledati zapisnik. Dakle, očito po ovoj interpretaciji da je amandman prošao. Valjda ne sumnjate da ja ne znam da u toj situaciji je amandman prošao, ali ja sam ispravljen kad sam rekao, rečeno 3 za, 3 protiv i 1 uzdržan. Prema tome, bilo bi najpravičnije rješenje da se prihvti prijedlog gospođe Milićević. Predsjednik izražava, ne znam gospođa Leho je sjedila sa mnom, zajedno smo raspravljali o tom pitanju, da li se ona sjeća. Koliko se ja sjećam da je tako bilo. U zapisniku je to i ja sam danas potpisao taj zapisnik da nisam konkretno gledao.
Hvala lijepa gospodine Kuniću. Prije nego što dam riječ gospodinu Belkiću, pazite mi znači ovdje imamo potvrdu od predsjednika komisije da je prema rezultatima glasovanja amandman prihvaćen. Znači, imamo argumentaciju i obrazloženje amandmana. Ja ne vidim potrebu da se mi sad ponovo vraćamo. Ovdje ima dovoljno argumenata da se Dom danas izjasni o amandmanu i o čitavom izviješću komisije. Mislim da je to korektno i da danas zvršimo taj posao, jer jasno je ako je imao većinu na komisiji i ako imamo ovdje argumentaciju amandmana da mi možemo, pa kažem, možemo završiti proceduru, ako treba pet minuta za komisiju, da komisija izađe sa stajalištem, koja će potvrditi ovo, mislim da možemo dati stanku od pet minuta, ako ste suglasni. Hoćete li vi gospodine Belkiću riječ? Izvolite.
Pa, evo, od prilike vi ste predložili ovo što sam ja želio da predložim. Dakle, mi podržavamo od prilike ovo što predsjedavajući Kolegija predlaže. Dakle, nemojte da vraćamo stvar na početak. Amandman da li je usvojen, nije li usvojen, to ćemo raspistiti kada vi u pauzi još jedanput pređete preko cijelog toka sjednice i zapisnika, a i sam karakter amandmana nije takve naravi da dovodi ljude u dilemu da ne mogu ljudi da se odluče o zakonu i nema potrebe da vraćamo stvar na početak. Gospodine predsjedavajući, ako vi niste odredili pauzu, ja predlažem u ime Kluba 10 minuta da komisija sjede, pet minuta, koliko vam treba. Ako se slažete, naravno.
Ja prihvatam zahtjev Kluba i kao predsjedatelj određujem pauzu prije izjašnjavanja pet minuta. 23 [[PAUZA]] 43. sjednice Zastupničkog doma, dali smo stanku od deset minuta da se sastane Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Ja molim predsjednika, predsjedavajućeg Komisije dr Petra Kunića da nas izvijesti o tome što je uradila Komisija. Izvolite gospodine Kuniću.
Predsjedniče, mislim da nema razloga da se sporimo oko amandmana, koji nije toliko bitan. On ne ide u suštinu postojećeg zakona i mi smo prihvatili konstataciju da je 3 za, 3 protiv i 1 uzdržan. Tako smo rekli, onda zakon prolazi. Dakle, amandman je prihvaćen.
Ma čekajte samo radi stenograma. Nije tako, 3 za, 3 uzdržana i 1 protiv. Ponovite samo radi stenograma.
Da, 3 za, 3 uzdržana i 1 protiv.
E, tako.
Hvala lijepo. Tu su i zamjenici da pomognu, tako ću i ja uzvratiti. Hvala lijepo gospodinu Kuniću. Ima li još rasprave o ovom izviješću Komisije i o Prijedlogu zakona o agenciji za unapređenje inozemnih investicija? Nema. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o zakonu, či je sastavni dio izviješće ndležne komisije. Molim da glasujete sad. Dakle, konstatiram da smo sa 33 glasa za, 2 protiv, bez glasova suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom, prihvtili Prijedlog zakona o agenciji za unapređenje inozemnih investicija u BiH, sa izviješćem Komisije u drugom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 13. točku. Ad.13. Prijedlog zakona o flaširanim pitkim vodama BiH u prvom čitanju Na 37. sjednici Dom je usvojio proceduru 104.Dobili smo mišljenje Ustavno-pravne. Ona je utvrđena i kao mjerodavna komisija za razmatranje ovog zakonskog prijedloga. Ona nam je svoje izviješće dostavila 29.7. Usvojila je i devet amandmana. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Predsjedavajući Ustavno-pravne komisije gospodin Mirsad Ćeman, izvolite.
Vrlo kratko gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, Dakle, konstatovano je već da je izvještaj nadležne komisije podijeljen u pisanoj formi. Mi smo samo propustili, a što je uočeno naknadno i, do duše, ove grupacije u okviru Spoljno-trgovinske komore, da je u Aneksu I dio b. ovog prijedloga zakona, gdje se spominju 24 određeni hemijski parametri na drugoj strani, umjesto «nitrat 50 miligama na litar, treba da stoji nitrat 50, u stvari ovdje je 50 mikrograma, a ovamo je 50 miligrama na litar, a umjesto nitrat 0,5 miligrama treba da stoji nitrat 0,1 miligram na litar. Samo je to, dakle, tehnička greška, inače u ostalom izvještaj ostaje kao što je navedeno, toliko predsjedavajući.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Ko želi dalje oko ovog zakona? Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o flaširanim pitkim vodama BiH, u prvom čitanju. Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju. Glasujte sad. Dakle, konstatiram da je Dom jednoglasno sa 34 glasa za, prihvatio Prijedlog zakona o flaširanim pitkim vodama BiH u prvom čitanju. Predlažem Domu da se izjasni, da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čianju. Molim da se o ovom prijedlog izjasni Dom. Glasujte sad. Sa 34 glasa za, 1 protiv i dovoljnom entitetskom većinom, prihvtili smo Prijedlog da se o Prijedlogu zakona o flaširanim pitkim vodama BiH danas izjasnimo i u drugom čitanju. Kako u plenarnoj fazi nije bilo amandmana, molim Dom da se o Prijedlogu ovog zakona izjasnimo u drugom čitanju. Glasujte sad. Jednoglasno sa 35 glasova za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvatio je Prijedlog zakona o flaširanim pitkim vodama BiH i u drugom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima. Pelazimo na 14. točku dnevnog reda. Ad.14. Prijedlog zakona o Društvu crvenog križa/krsta BiH u prvom čitanju Na 41. sjednici usvojili smo zahtjev predlagatelja za proceduru 104. Mišljenje Ustavno-pravne dostavljeno vam je 29.6., a Ustavno-pravna kao mjerodavna je dostavila svoje izviješće 26.7. Komisija je usvojila jedan amandman. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Ispričavam se, ovdje sad dobijam korekciju, da je u izviješću bilo i da je Komisija prihvatila dva amandmana. Ovdje pozdravljam i predsjedavajućeg Društva crvenog krsta/križa BiH gospodina Branu Dursuna, koji danas nazoči sjednici ovog Doma. Otvaram raspravu o Prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju. Za riječ se javio dr Milorad Živković. Izvolite gospodine Živkoviću.
Uvaženi predsjedavajući, Kako je na komisiji usvojeno dva amandmana koji rješavaju neke formalne probleme i nedoumice oko nacionalni i državnih i kako nije bilo amandmana drugih, ja pozdravljam Zakon o crvenom krstu i predlažem predsjedavajućem da ga stavi na glasanje i u drugom čitanju, a pozivam Parlament da ga danas usvojimo u potunomo bliku. Hvala. 25
Hvala lijepo. Želi li još neko oko ovog zakona? Ne želi. Zaključujem rapsravu. Predlažem da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o Društvu crvenog križa/krsta BiH u prvom čitanju. Molim Dom, glasujte sad. Konstaritram da smo jednoglasno sa 33 glasa za prihvtili Prijedlog ovog zakona u prvom čitanju i predlažem isti zaključak kao i kod prošlog zakona, da se Dom izjasni, da se o ovom zakonu izjašnjavamo danas i u drugom čitanju. Molim vas da se izjasnite o prijedlogu ovog zaključka. Glasujte sad. Jednoglsano smo prihvatili da se Dom izjasni o Prijedlogu ovog zakona i u drugom čitanju. Kako uplenarnoj fazi nije bilo amandmana, molim da se izjasnimo o Prijedlogu ovog zakona i u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 34 glasa za, prihvatili Prijedlog zakona o Društvu crvenog križa/krsta BiH i u drugom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 15. točku. Ad.15. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona BiH, predlagatelja zatupnika Selima Bešlagića u prvom čitanju On je Prijedlog zakona o izmjeni ovog zakona podnio 31.5. Ustavno-pravna je dostavila mišljenje 29.6. kao mjerodavna nam je dostavila izviješće 26.7. Ustavno-pravna komisija kao mjerodavna izvršila je nomotehničku obradu predloženog zakona, s čime se složio i predlagatelj. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Nema prijvljenih. Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o izmjenama Kaznenog zakona BiH, predlagatelja zastupnika gospodina Selima Bešlagića u prvom čitanju. Molim Dom da se izjasni u prvom čitanju. Molim da se izjasni, sad glsujte. 29 za, 7 protiv. Opća većina postoji, ne postoji entitetska. Usuglašavanje će biti kao i o zakonima koje je po proceduri tražilo Vijeće ministara u poslovničkom roku. Prelazimona 16. točku. Ad.16. Prijedlog zakona o auto-moto savezu BiH, predlagatelja zastupnika Momčila Novakovića u prvom čitanju Prijedlog je Parlamentu dostavljen 20.11. prošle godine. Ustavno-pravna je dostavila mišljenje 15.12., a izviješće mjerodavne komisije je dostavljeno 23.7. o.g. Ona je usvojila Prijedlog zakona većinom glasova. Gospodin Mirsad Ćeman podnio je amandmane koje ponovo želi braniti. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o auto-moto svezu BiH, predlagatelja gospodina Momčila Novakovića u prvom čitanju. Ima li prijavljenih? Gospodin Novaković, izvolite. 26
Predsjedavajući, kolege poslanici, ja neću govoriti o samom zakonu, odnosno o razlozima za donošenje zakona, s obzirom da to ima u obrazloženju, a isto tako članove zakona, jer to ima u tekstu. Ali, sam se javio zbog toga da kažem kako je interesantno, kad, evo, predloži neko ko najčešće ne predlaže ovakve zakone,a evo, to je klub SDS-a, odnosno moja malenkost neki zakon da se napravi krovna neka organizacija, kao što je auto-moto savez BiH. I, onda dobijamo jedan čitav udar protiv tog zakona i, naravno, od koga od BIHAMK-a. Ja nisam ni očekivao da će BIHAMK podržati ovaj zakon, jer ovaj zakon u, stvari, on teba da se odrekne dijela sredstava u korist ostala, uslovno rečeno, dva dijela auto- moto saveza BiH. Ali, ono što, svakako nisam očekivao, da nakon zvršetka faze, nakon svih ovih dopisa, ponovo dobijem mišljenje auto-moto bosanskohercegovačko, odnosno Kluba BIHAMK-a. Nije uobičajeno da kad se zakon nađe na dnevnom redu, da onda svi oni koji su zainteresovani dostavljaju svoje mišljenje o zakonu, pogotovo ne prije, ne nakon komisijske faze. Rekao bih da ovaj naručeni izvještaj, ne mijenja ništa, ne donosi niša novo od onoga što je bilo u komisijskoj fazi. Ali, moram reći samo još jednu stvar. Da je taj zakon, ako se pogledaju datumi kad sam ga ja predložio, dugo zadržavan, da se ne nađe u komisijskoj fazi, sve dotle dok se ne uopiše BIHAMK u registar, dakle, u registar udruženja koji djeluje na cijeloj teritoriji BiH, a to se desilo 25.9.2003. godine. Dakle, nakon što sam ja predložio zakon i to malo duže vremena, nakon što je ovaj zakon predložen. Ministarstvo pravde je upisalo ovaj klub u registar udruženja koja djeluju na teritoriji čitave BiH. Sve dotle, to nije bilo tako. Koliko on djeluje na teritoriji čitave BiH, valjda smo sami svjedoci. Mi dobro znamo ko djeluje. Ja ništa drugo nisam predložio zakonom, nego faktičko stanje koje jeste. Znači, faktičko stanje. Znamo ko prikupi informacije i ko daje informacije. To je na čitavoj teritoriji BiH nije BIHAMK. Ja vjerujem da će sada Ministarstvo pravde, nakon ovoga, upisati još dva udruženja u registar kao udruženja koja djeluju na čitavoj teritoriji BiH, pa ćemo imati tri udruženja iz iste oblasti, koja će djelovati na čitavoj teritoriji, pa ćemo onda imati preplitanje nadležnosti i sve ostalo što slijedi. Sve to će biti posljedica neusvajanja ovog projekta, odnosno sve to će biti posljedica, ukoliko, zaista, ozbiljno ne prihvatimo činjenicu da nam je na ovom nivou potrebno jedno udruženje, ali da to jedno udruženje nije BIHAMK nego sastavljeno od tri udruženja. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li dalje? Gospodin Mirsad Ćeman.
Ja sam uložio niz amandmana, kojima branim amandmane koje sam pokušao u komisijskoj fazi obrazložiti i neću sad na tu temu, nego, pošto je riječ o prvom čitanju, engo da kažem nekoliko stvari, kad je riječ o principima nakojima je ovaj zakon zasnovan. Na, naravno, veoma cijenim napor, koji je kolega Novaković uložio u pripemi Prijedloga svoga zakona i, naravno, proceduru koja je dovedena. Ono što je meni lično kao poslaniku zasmetalo u konceptu ovog zakona, dakle, u principima jeste, što se polazi od jedne pretpostavke, defakto, da mi u BiH imamo dakle tri udruženja građana, a udruženja ove vrste su, dakle, udruženja građana, koja, kojima se defakto, ne znam kako drugačije to da kažem, pokušava na neki način, ipak, staviti predznak neke vrste nacionalnih udruženja iz ove oblasti. 27 Nije sporno da svako, u skladu sa zakonom o fondacijama i udruženjima može formirati odgovarajuće udruženje, pa i ovo, ali je činjenica da udruženje iz ove specifične oblasti neko od udruženja, da tako kažem, koje djeluje na području cijele BiH i registrovano je u skladu sa zakonom u vezi s tim, treba vršiti i određena javna ovlaštenja. Ja sam smatrao da konocept, koji je primijenio gospodin Novaković, da se, fakltički, rekao bih, čak formalno fuzionišu ta udruženja, mada je činjenica da je međunarodno predstavljanje u tom kapacitetu zadržao BIHAMK u sadašnjem nazivu, dakle, shvatio sam da bi se od ova tri udruženja građana, koja funkcioniraju mehanički stvorila neka krovna organizacija. Nije uopće sporno i po mom sudu da treba napraviti tu, hajde da kažem krovnu organizaciju, kako se to popularno kaže. Ali mi je lično zasmetao taj princip, da se, jednosavno tri udruženja udružuju u jedno i da je to u stvari odgovarajuće rješenje. Ja sam, naprotiv, za razliku od kolege Novakovića zahvalan ljudima iz BIHAMK-a i drugih ovih udruženja, koja funkcioniraju, što su nam podastrli što u komisijskoj, što u ovoj fazi, argumentaciju koju su oni kao u ostalom i kao zainteresirani građani, a i nama da pomogunu u proceduri dostavili da sagledamo ovu mogućnost. Zbog toga ne smatram da je problematično što su se gospoda iz BIHAMK-a obratila i u ovoj fazi. Ali, govoreći, dakle, o principima, ja mislim da je prihvatljivije, u stvari, a to predlaže vidjeli smo iz dokumentacije koju smo dobili i odgovarajuće međunarodne organizacije iz ove oblasti, da se na drugim osnovama izvrši, hajde da kažem, koncipiranje ovog udruženja na nivou BiH. Pa, evo, čak i ako bi se desilo sutra, da se, što vjerovatno pravno i nije možda sporno, u skladu sa zakonom u Ministarstvu pravde registruju za djelovanje na području cijele BiH i druga dva ili tri, ne znam koliko, pet ovih udruženja, može se postaviti sledeće pitanje. Država ima ovlast, ndležnost u ovoj oblasti.Ona mora odrediti kome prenosi vršenje tih ovlasti i u situaciji kad postoji više istorodnih udruženja, ne može se, ne bi bilo principijelno i racionalno prenositi vršenje tih ovlasti na sva od njih. Prem tome, država se moa odlučiti kome će prenijeti vršenje tih javnih ovlaštenja. Ja sam zbog toga, možda pristrasno, možda, ali išao iz jednog vrlo racionalnog, jednim racionalnim pristupom, da ono udruženje koje je već legitimisano i u međunarodnim relacijama, koje već u skladu sa propisima koji važe, na osnovu propisa pa, ako hoćete i ustavnih odredbi, jer do sada nisu mijenjane odlukom drugih, drugim zakonima i drugim organa, imaju međunarodni legitimitet, jednostavno predložio da iz zakona kolege Novakovića izbrišemo one odredbe, koje na neki način predstavljaju nacionalni ekskluzivitet tri udruženja, a da, jednostavno izvršimo prenos ovlaštenja i da se u skladu sa zakonom o upravi i drugim važećim zakonima. Zbog toga, dakle, ja, govoreći o principima, smatrao sam da nisu prihvatljivi prinicipi, koje je kolega Novaković primijenio u pripremi ovog zakona, ali, ponovo naglašavajući ni jednog trenutka ne osporavajući potrebu da se ovo pitanje uredi na pravi način. Koliko je pravi način ovo što predlaže gospodin iz BIHAMK-a, evo, ja mislim da je najmanje problematičan, ako je uopće problematičan i ja podržavam njihove stavove, ali u krajnjem slučaju, bilo je, ako se ne varam u komisjskoj fazi jedna debela rasprava među predstavnicima samih tih udruženja koji su kazali mnogo toga i komisiji. Komisija je imala onoliko sluha za sve te argumente, koliko se vidi iz izvješaja o amandmanima. Ja sam zato predložio te amandmane i zamoliću kad dođe u tu fazu ovaj zakon da se oni podrže. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Imam prijeva gospodin Ibrahim Đedović, gospodin Petar Kunić i gospodin Miloš Jovanović. Gospodine Đedoviću, izvolite. Niste vi, znači gospodin Petar Kunić. 28
... da se ne razumiju javna ovlaštenja. Gospodin Ćeman pokazuje ne poznavanje javnih ovlaštenja. Žao mi je što to moram reći, ali, zaista, nisu ovo javna ovlaštenja. Ako je to u funkciji države i da država daje nekom ovlaštenja da obavlja određene poslove. To je, tzv. decentralizacija ili dekoncentracija poslova državnih ingerencija. Ako je država isključivo nadležna. Međutim, ovdje se država pojavljuje kao nosioc svih aktivnosti, nadležnosti prema vani, a ne prema unutra, ne mora prema unutra. To je stvar volje, kako ćemo urediti odnose popitanju ovih udruženja. Prema tome, mislim da je zakon jedno dosta dobro i sretno rješenje. A, javna ovlaštenja su sasvim nešto drugo, to je autritativno istupanje prema svim subjektima dajete mu vlast. Dakle, dajete nekom udruženju mogućnost da vrši vlast, jer izvorno nema vlast, to imaju samo državni organi, odnosno organi države i dajte nekom da može vršiti vlast, a ne prenosi ingerencije nadležnosti. To je nešto drugo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Jovanović. A, neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić.
Poštovano predsjedništvo, cijenjene kolege, Evo, ja ću reći nekoliko riječi kao predsjedavajući Komisije za saobraćaj i komunikacije. Čini mi se već duže vremena postojala je inicijativa da se formira, da kažem jedna organizacija, koja bi koordinirala rad svih auto-moto sveza, koliko ih ima u BiH, znači i HAK-a i Auto-moto sveza RS, čini mi se da ih ima već dva formirana i u Brčkom, tako da kao prilog tome, evo, reći ću i dopis, kad je predsjedavajući Predsjedništva bio gospodin Beriz Belkić, on je tad uputio dopis Savjetu ministara, gdje kaže, traži se od Vijeća ministara BiH da hitno nastavi započete poslove na uspostavi zajedničkog auto-moto saveza BiH, te hitnog donošenja zakona o povjeravanju javnih ovlaštenja auto-moto savezu BiH. A, to je taj dopis znači 17.7. 2002. godine. Zato sam i rekao da već duže vremena postoji inicijativa. Međutim, ni do današnjeg dana, znači, ništa se po ovom nije uradilo. Komisija je, također, nekoliko puta upućivala dopis Savjetu ministara, nažalost, i u odnosu na ovo pismo i ono što smo mi tražili, oni ništa nisu uradili i mi smo kao komisija, normano, poštujući Poslovnik, znači, uradili ono što nam je zadatak i dali svoje mišljenje ovom zakonu.
Zahvaljujem se gospodinu Jovanoviću. Gospodin Bešlagić. Nema više prijavljenih.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege, Dozbolite mi, ja sam član ove komisije o kojoj je gospodin Jovanović rekao i sve je dobro dok se ne dođe na ono gdje ima para, onda hajmo napraviti nešto što ćemo to poslije onaj koji je nešto uradio podijeliti. Vidjet ćete kad dođe zakon o televiziji, tamo gdje ima love, nemoj me dirati, tamo gdje nema, hajmo to da integrišemo. Ovdje se radi o jednom problemu, gdje smo rekli da država treba da procijeni šta je to što pripada državi u auto-moto savezu, mislim da je to bilo u auto-moto savezu i da onda ona donese zakon koji može da oformi organiazciju, instituciju i tako nešto kao što je savez, auto-moto svez. Međutim, šta je 29 auto-moto savez? Je li to sportska organizacija. Po meni je više sportska nego što je, a mi smo donijeli jedan zakon, koji kaže, da one organizacije, koje su se registrovale i imaju u registraciji, znači, ono što je BiH, da taj zakon, faktički favorizira tu organizaciju, govorim o sportskoj organizaciji, to je na prijedlog gospdina Zorića, gdje je zakon jednoglasno usvojen ovdje. Prema tome, imamo sada jednu organizaciju koja je registrovana tako, ne ulazeći u to, da li je zakonito ili ne zakonito. Ja predlažem, da, u tom msilu provjerimo još jednom validnost ovog zakona, koji smo mi donijeli, da nakon toga Ministarsko vijeće donese definitivno koje su to odluke koje će, odnsono koje su to ovlasti, koje će auto-moto savez takav koji se formira na njega prenijeti, a ne to što kaže gospodin Kunić, ako treba formira još sedam auto-moto klubova, saveza, baš me briga, ali ono što je suštinski bitno, što pripada državi, da se preda toj instituciji, koja bi bila tim novim zakonom. Prema tome, smatram da ovaj zakon, sigurno, po mom dubokom ubjeđenju, mislim ako dođe u tu fazu glsanja amandmana, ja lično ću glasati za amandmane koje je predložio gospodin Ćeman, ali bojim se da će onda taj zakon propasti, zato predlažem da bi dobro bilo da Ministrsko vijeće se opredijeli između ovoga, prije svega, da mi vidimo da li po ovom zakonu koji smo donijeli, koji je Vinko Zorić predložio, auto-moto klub spada u tu instituciju ili u nekakvu drugu. Ako spada, da se za sada to drži, a da se donese novi zakon, koji bi rekao koje su to ovlasti, koje se prenose novoformiranom auto-moto savezu BiH, ili ne znam kako će se zvati. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Bešlagiću. Želi li još neko? Ne želi. Zaključujem rapsravu o Prijedlogu zakona o auto-moto savezu BiH, gospodina Momčila Novakovića u prvom čitanju i prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu ovog zoakona u prvom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu ovog zakona u prvom čitanju. Glasujte sad. 19 za, 12 protiv, 4 četiri suzdržana. Opća većina postoji, iz Federacije ne postoji, znači, imat ćemo posla oko usuglašvanja u Kolegiju. Zahvaljujem se. Time smo završili 16. točku dnevnog reda. I, ja predlažem kao predsjedatelj, a u dogovoru sa ostalim članovima Kolegija, a i najavljeno je i na Proširenoj sjednici Kolegija, da sada odredimo stanku, koju će klubovi, zastupnici iskoristiti za ručak, da u dva i 15 će nam se obratiti predsjednik Svjetske banke gospodin Volfenson, a da nakon njegovog obraćanja nastavimo sa radom i imamo vrlo važnu točku, to je Prijedlog zakona o porezu na dodatnu vrijednost i vidjet ćemo u kojoj mjeri ćemo danas rditi i koliko ćemo raditi, ali i sutra ćemo, također, raditi da znate. Hvala vam lijepo. Molim zastupnike da se drže ovog tajminga. [[PAUZA]] Gospodo, uvaženi zastupnici, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, poštovani ministri, poštovani, predstavnici entitetskih vlada, predstavnici međunarodnih organizacija, 30 Danas nam je posebna čast i zadovljstvo i čast da u Parlamentu BiH možemo pozdraviti predsjednika grupe Svjetske banke, gospodina Džemsa Volfensona, sa njegovim suradnicima. Prije nego što gospodinu Volfensonu dam riječ, nekoliko kratkih napomena o ovoj značajnoj instituciji, njenoj ulozi u BiH i o samom gospodinu. Svjetska banka kao jedna od specijaliziranih agencija UN, koju čine 184 zemlje članice, utemeljena je za vrijeme II svjetskog rata u Bretonvulsu Njuhemširu, sa početnim ciljem da pomogne obnovu Evrope. Obnova je ostala značajna karakteristika u radu banke, obzirom na prirodne i humanitarne katastrofe i potrebe poskomfliktnih obnova, koje utječu na gospodarstvo u razvitku i u tranziciji. Današnja banka se, međutim, najviše fokusira na pitanja smanjenja siromaštva, kao prvenstveni cilj njenog rada. Svjetska banka zajedno sa 189 zemalja i brojnim organizacijama, predana je globalnom partnerstvu, bez presedana za borbu protiv siromaštva. Milenijski ciljevi razvitka, definiraju specifične ciljeve u oblasti pohađanja škole, dječijeg mortaliteta, zdravlja trudnica, bolesti, pristupa vodi, koju treba ispuniti do 2015 godine. U tom cilju, nemoguće je ne spomenuti inicijativu za siromašne zemlje sa velikim zaduženjem, jer je na taj način 26 siromašnih zemalja dobilo oslobađanje od dugova. Među brojnim drugim globalnim partnerstvima, Svjetska banka je stavila podršku porbi protiv AIDIS, na vrh svog programa. Ona je najveći svjetski dugoročni finansijer programa borbe protiv AIDIS. Svjetska banka je organizirana kao grupa, koja obuhvata pet bliskih institucija, Međunarodnu banku za obnovu i razvita, Međunarodnu investicijsku agenciju, Međunarodno finansijsku korporaciju, multilateralnu agenciju za investicijske garancije i međunarodni centar za rješavanje investicijskih sporova. U BiH Svjetska banka je prisutna od 1996., podržavajući 50 projekata, u ukupnoj vrijednosti od jedne milijarde dolara, uz rok otplate od 35 godina, grejs period 10 godina, bez kamata i uz 0,70% naknade za pokrivanje troškova kredita. Angažman Svjetske banke BiH je, značajno pomogao transformiranju bosanskoheregovačkog društva i gospodarstva uništenog ratom, kroz ponovnu izgradnju infrastrukture, rađaje novih političkih institucija i procesa, te moderniju ekonomsku osnovu. Napredak je posbeno vidljiv u sektoru bankarstva, kao i socijalnih, finansijskih i poslovnih reforma. Značajno je istaći da je sredinom ove godine odobrena finansijska podrška za tri novap rojekta socijalnim reformama u BiH, u vrijednosti od 97 miliona dolara, kao i projekt poboljšanja usluga u oblasti infrastrukture, u iznosuod 20 milijardi dolara. A, sada prar riječi o gospodinu Volfensonu. Prije nego je postao deveti predsjednik Bnke, 1995. godine, iza gospodina Volfensona je bila izvanredna karijera međunarodnog bankara, uz paralelnu uključenost oko pitanja razvitka i globalnog okoliša. Kao diplomirani pravnik sa magisterijem poslovne škole Harvart, za dostignuća u oblasti znanosti i umjetnosti, dobio je značajna priznanja mnogih vlada i institucija, od čega treba posebno izdvojiti titulu viteza, koju mu je dodijelila engleska kraljica Elizabeta II kao i članstvo u Američkoj akademiji znanosti i umjetnosti i američkog filozofskog društva. 31 Pod vođstvom gospodina Volfensona, Svjetska banka je stavila kao proirotiet borbu protiv korupcije i siromaštva, kao i borbu protiv AIDIS, te jačanje strateškog ... u pitanjima kulture, mira, vjere i razvitka. Zbog svog liderstva i nesebičnog zalaganja, pri čemu je u nešto više od osam godina putovao čak 120 zemalja, da bi bolje razumio izazove sa kojima se susreću zemlje članice Svjetske banke, gospodin Vofelson je posato treći predsjednik u povijesti Svjetske banke, koji je imenovan na drugi petogodišnji mandat. Ja sad molim gospodina Volfensona, da se obrati zastupnicima oba doma. Izvolite gospodine Volfenson.
Gospodine predsjedavajući, premijeri, premijeru Terzić, premijeru Mikerević, premijeru Hadžipašić, predstavnici, vaše ekselencije iz međunarodne zajednice, dame i gospodo, Dozvolite mi da počnem tako što ću reći kako se fenomenalno osjećam što imam mogućost da govorim pred ovakvim skupom, pred ovako uzvišenim skupom. Znam vrlo dobro, da samo malo ljudi je imalo ovu mogućnost. Ja sam na njoj vrlo zahvalan, što imam mogućnost da vam se obratim. Moja prva posjeta je bila 1996. i ponovo sam došao 1999., a slike koje imam iz '96. nikada neću zaboraviti. Ove slike uništenja, ovo su slike bile nevjerovtnih tenzija, koje su postojale u državi. Međuosobnih tenzija na visoklom nivou i pitao sam se u toj fazi, da li ćemo, u stvari uspjeti da napravimo jednu misiju, koja je napravljena od tako tri različita elementa i takve istorije, ali imali smo privilegiju posljednjihgodina od '96. da radimo sa vašom vladom i sa prlamentarnim tijelima, u pokušaju da vam pomognemo i da vas podržimo u vašim nevjerovatnim pokušajima, da izgradite ovu naciju. Mislim da imate svakog razloga da se osjećate vrlo ponosni na ovo postignuće i sve ono što se desilo u ovoj zemlji, tako da mogu govoriti jednom mirnom parlamentu danas. Mogu se sastati sa tri premijera danas, mogu vidjeti osjećaj jedinstva i, ako sam siguran da postoje mnoge razlike u vođenju ove nacije i ono što ja mogu reći sa velikim pouzdanjem jeste da smo odušeljevni iskustvima koje smo imali u ovoj zemlji i da smo predani njoj u sledećoj fazi obnove i razvoja. Kao što je predsjedavajući rekao, pružili smo mnogo finansiranja i mislim da smo pružili nešto ekspertize u obnovi i u pomoći da obnovite infrastrukturu vaše zemlje, da adresiramo pitanja društvenog uređenja ove zemlje i da adresiramo pitanja, koja će ponovo ovu naciju učiniti tako održivom i, nadam se, puno, pune članice EU, to su vaši ciljevi, ne moji i taj zadatak je da vam pomognem, da postignete te ciljeve. Mi smo spremni da to uradimo, a moje kolege ovdje su predani ovom zadatku. Ovdje sam došao iz dva razloga, zapravo tri razloga. Prvi je bio daposjetim mostarski Stari most, u čijoj obnovi je Banka igrala primarnu ulogu u finansiranju i u donošenju tog projekta do samog kraja. Postoji još nešto o tome što želim reći, jer sam most, možda se i ne čini kao ekonomska odluka, to je bila odluka koja je zasnovana ne samo na mogućnosti izgradnje turizma, negoje za nas to bio simbol, da ljudi, koji ljudi imaju u Mostaru da pokušaju dati simbol jedinstva, tako da smo odušeljevni što možemo biti dio kulturnog i mirovnog djelovanja i bio sam izrazito sretan, ali su mi zabranili da skačem sa mosta, zato što sam Australijanac, nisam Mostarac. Vidjeli smo neke ljude koji skaču i bili smo sretni da su pređivjeli, jer bi, zaista bilo nemoguće da nisu. Ovo je bila predivna posjeta. Drugi razlog je, kao što već znate da se omladinska konferencija od 160 učesnika iz 83 zemlje, koji su se sastali ovdje tri dana, ovdje u Sarajevu i gdje smo imali mnoge zemlje, koje su htjele da budu domaćini ove konferencije, ali ja sam bio, zaista snažno htio djelovati da to bude ovdje, jer sjećam se posjete džamijama, sinagogama, crkvama, gdje sam vidio i slušao i učio o Sarajevu kao o mjestu mira i ono što su mladi ljudi htjeli danas višenego išta, jeste jedna mogućost za jedan svijet, koji je bolji od svijeta u kojem sada mi živimo, koji je svijet mira, tolerancije i 32 budućnosti. Želim vam reći nešto o postignućima ova tri dana, jer je to bila značajna konferencija i, ako mogu reći sa dobrom prezentacijom ove zemlje. Treći razlog jeste da se sastanem sa vašim vođama i da razgovaram o BiH, ne samo na način čestitanja o prošlosti, ne samo gledajući na unutranje radove u ovoj zemlji, nego da imam priliku razgovarati na globalnim aspektima ove zemlje, regionalnim također, kako se suočavamo sa budućnosti zajedno, jer onošto ja vidim u svijetu jeste, svijet trenutno, jedan svijet u dispalansu, to je svijet u kojem problemi nisu tri različite istorije, tri razlčite kulgure, nije jedna država BiH, to je svijet u kome vidimo nevjerovatne izazove između bivših evropskih ili ako hoćete razvijenih zemalja i Sjedinjenih država, koje imaju milijardu ljudi od ukupnog stanovništva, koji imaju 80% prihoda i pet milijardi ljudi koji žive u ne razvijenim svijetu imaju 20%. U naredn 25 godina, Evropa neće porasti, ona će postati manja, biće starija, a ostatak svijeta će biti sedam milijardi od ukupnih osam. U dvije jedine zemlje u kojima imamo trećinu svijeta u Kini i Indiji, 2,3 milijarde stanovništva, htio sam razgovarati sa vašim kolegama i razgovarati sa vama o ovom imperativu koji postoji na vašu zemlju, ne samo da pogledate jedni druge, nego da pogledate i na okolinu u kojem svi mi živimo i danas svi mi u ovoj sobi, vjerovtno žalimo za ljudima, koji su u vrlo teškoj situaciji, koji imiru svaki dan. Moramo razmisliti o nama kao članovima globalne zajednice, koji moraju razmišljati o svojoj budućnosti, a ne samo biti dio nje, nego doprinositi miru, ali isto tako biti i konkurentni. Ovaj imperativ s vanjske strane svake zemlje, ova globalna dimenzija, ograničenja mogućnosti za unutranje podjele i na neki način sile koje svaka zemlja ima da napravi sebe konkurentnom i da da sebi mogućost za mlade ljude za budućnost. Pola svijeta danas jeste ispod 24 godine starosti 2,8 milijardi ljudi živi na ovoj planeti ispod 24 godine, a 1,8 milijardi je ispod 14 godina. U narednih 25 godina, dobit ćemo još 2,5 milijarde ljudi na svijetu. Ovo su mladi ljudi koji će tražiti mladost, koji će tražiti nadu i poslove i svaka zemljal, ne samo ova, mora pružiti mogućnost za tu djecu. Ovo nije formula koja se postavlja od strane Svjetske banke. Ovo je odluka koju vi kao zakonodavci i vi kao vođe, morate preuzeti. Jer, ako ne uradite to, pomešće vas konkurencija i izgubit ćete svoju mladost i nećete imati sreću i tako ono s čim sam ja ponosan da sam povezan u ovoj zemlji, jeste, da ste vi kao zakonodavno tijelo, vi što pokušavate da riješite probleme samoodrživosti, konkurentnosti i nezavisnosti i moram reći da ćemo vas mi pdoržati 100% u ovim naporima. Sjeća se prije osam godina, kad sam bio u Kini, koja nije dobijala nimalo investicija i sjećam se razgovora sa predsejdnikom i premijerom koji su morali uraditinešto u Kini i rekli smo morate imati zakon o bankrotu, morate imati konkurentno okruženje za investicije, morate napraviti privatni sektor. Od privtnog sektora ne izazov nego zabavu, napraviti šansu za privatni sektor da razviju svoje talente, da prave inovacije i govorio sam ovo jednom komunističkom društvu, to je Kina 1,2 milijarde ljudi za osam godina imaju zakon o bankrotu, to je mjesto gdje možete najbrže registrirati preduzeća. Složenost poreza je skinuta i korupcija je ukinuta. To nije, naravno, zbog mene što je Kina to uspjela, nego oni su shvatili da ukoliko uspiju, oni te stvari mogu uraditi i moram vam reći da, da je sa 1%, na 4% skočio njihov udio u svjetskoj ekonomiji, a do 2017. eksperti kažu da će parirati Sjedinjenim državama i ovo kažem, ako Kina to radi, to je izazov za vas, to je izazov za svaku zemlju koja želi privući investicije. Vaša zemlja ima mogućnost zbog vaše blizine zajedničkom tržištu i zbog intelekta i karaktera vaših ljudi i zbog istorije ovih ljudi da budu konkurentni i, ukoliko na bilo koji način da vam možemo pomoći, ako želite ovo postići, mi ćemo biti oduševljeni da vam se ponudimo vama. Kao što smo bili u podršci u rekonstrukciji infrastrukture, energije, vode, cesta, posebno, kao što ste radili u reformi obrazovnog sistema. Obrazovni sistem koji mora obrazovti mlade ljude za poslove, mlade ljude za mogućnosti na formalni i na neformalni način. Ni jedna od stvari koja vam govorim nije velika nauka. 33 Nemorate biti atomski fizičar da ovoshvatite. Ovo je ono što se dešava širom svijeta, tako da znam da postoji mnogo aspekata u vašem poslu koji su teški, ali iskreno, govoreći ono što vam opisujem, nije samo pogled banke, viđenje banke, nego je to neophodnost danas, neophodnost života na našoj planeti. Ukoliko vaši mladi ljudi imaju mogućost vaša država onda mora postići te ciljeve. Mi procjenjujemo u Banci naše programe u različitim zemljama i želim vam reći da interni pokazatelj našeg posla u ovoj zemlji, pokazuju da vaša vlada ili vaš parlament i vaše vođstvo, da su na prvom mjestu bilo čega što smo uradili u poskonfliktnim zemljama, gdje niste samo poskonfliktna, nego i tranziciona ekonomija, koja prolazi kroz tranzicionalne aranžmane, tako da moje kritike, moji kritičari, moji inspektori su mi rekli a je vaše postignuće na samom vrhu posla, koji je urađen sa nama i zbog ovoga vam čestitam, ali želim vam, također reći kao što je premijer već ranije rekao, idemo u drugu fazu i kako se polazi u drugu fazu prema mogućem ulasku na evropsko tržište, kako radite na drugoj zemlji, na konkurenciji među mladim ljudima, mi u Banci smo puni entuzijazma zbog mogućosti rada sa vama i želim da znate da možete se pouzdati u nas u potpunosti za podršku, za pomoć i da znate da razumijemo da imamo ulogu podrške. Uspjeh je vaš, a ne naš. Budućnost je vaša, ne naša, do te mjere da možemo biti dio te inicijative i biti od pomoći vama. Privilegija nam je da ovaj zajednički sastanak oba doma da radimo sa vama i da vam mogu ovo reći daje mogućnost u godinama koje slijede, da vidimo još moderniju i još mirniju državu za vas i za vaš djecu. Hvala vam lijepo.
Dame i gospodo, Dakle, obraćanje gospodina Volfensona, završili smo ovaj protokolarni dio. Ja se svima i zastupnicima, premijerima, ministrima, ambasadorima, predstavnicima međunarodnih organizacija, a posebno gospodinu Volfensonu i njegovim suradnicima još jednom zahvaljujem i želim dalji uspjeh u njihovom radu. Hvala lijepo. Uvažavam sugestiju gospodina Moranjkića da zastupnici sjednu...Kolegij u konsultaciji s predsjednicima klubova analizirati tijek sjednice, koliko ćemo dnevnog reda realizirati i obzirom da smo planirali dvodnevni rad, odlučiti o daljnjem popodnevnom nastavku. Zbog značaja točke dnevnog reda, zbog zaista važnosti Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, činjenice da smo danas radili, većina predsjednika klubova je za to da nastavimo rad ujutro u 900 sati otvarajući sa tom točkom dnevnog reda. Evo, ja vas o tome obavještavam i molim da ujutro u 900 budemo spremni i nastavimo raditi. Hvala vam lijepo. Sjednica završila sa radom u 1500 sati. 34 Poštovani zastupnici, dame i gospodo, cijenjeni gosti, nastavljamo sa radom 43.sjednice Zastupničkog doma. Jučer smo zajednički dogovorili nastavak, jutros u 9:00 sati na točki 17., to je Ad.17. Prijedlog zakona o porezu na dodatnu vrijednost PDV-u u prvom čitanju Imamo dovoljan kvorum i možemo punovažno raditi i odlučivati. Potsjetit ću vas da je prijedlog zakona dostavljen Zastupničkom domu Parlamentarnoj skupštini 28.07., da je Ustavno-pravna dala mišljenje o ustavnom osnovu 02.08., da je nadležna Komisija za financije i proračun Izvješće o razmatranju Prijedloga zakona dostavila vama 02.09. Mjerodavna komisija je usvojila 27 amandmana. U plenarnoj fazi 1 amandman je podnjela gospođa Seada Palavrić, a ja sam ovdje dobio i amandmane gospodina Momčila Novakovića koji po mišljenju naših službi nisu dostavljeni u poslovnički utvrđenom roku. Ja otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o porezu na dodatnu vrijednost u prvom čitanju. Za sada, ako točno gledam prijavljeni, gospodin Mirko Blagojevć, jeste li se vi prijavili? Niste. Onda je tehnička greška. Muhamed Moranjkić, jeste li vi gospodine Moranjkiću?
Jesam
Pa gospodin Mladen Potočnik, to je redoslijed, pa gospodin Sead Avdić. To je sad redoslijed prijavljenih. Znači, gospodin Muhamed Moranjkić, izvolite gospodine Moranjkiću. Izvolite gospodine Lagumdžija
..ovoj diskusiji, međutim pošto se radi o sistemskom zakonu, pošto se radi o zakonu koji, o čijoj važnosti nema potrebe posebno govoriti, ja mislim da bi bilo najblaže rečeno usputno da nam premijer po Poslovniku, ili eventualno nadležni ministar, ali da izađe sa obrazloženjem, sa nekom vrstom elaboracije, sa svim onim što je primjereno, od jednog malo i blažeg zakona nego ovaj. O važnosti njegovoj, zaista besmisleno je, ja bih zato zamolio da nam kažete ima li namjeru iko da nam se obrati na ovu temu, ima li namjeru iko da nam kaže kako je do ovoga došlo. Ima li iko namjeru da nam kaže ono što nam je Vijeće ministara dostavilo, šta je s tim, jer je komisija napravila strukturalne izmjene. Ima li namjeru dakle da 35 nam se ako ne može predsjedavajući, imaju li mogučnost onda bar šefovi klubova poslanika bar vladajućih stranaka da nam kažu da li stoje iza prijedloga Vijeća ministara i iza Vijeća ministara u principu, a onda da vodimo raspravu koja je primjerena
Razumio sam bit intervencije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se što ste razumjeli intervenciju.
Znači, predsjedavajući Vijeća ministara me je jučer službeno obavijestio kad sam ja razgovarao o njegovoj nazočnosti za ovu točku da je na službenom putu u Rusiji. Znači, ovde imamo zamjenika ministra financija BiH, gospodina Kumalića koji ovaj, mijenja ministra, resornog ministra i može dadti odgovore i treba dati odgovore sve koje ovde zastupnici budu tražili vezano za ovaj zakon, tako da ja mislim da mi možemo otvoriti raspravu a da li ćemo ili nećemo biti zadovoljni sa odgovorima, razgovorima i stajalištima stranaka, to je na zastupnicima ovde da dalje komentiraju, raspravljaju i zaključe. Recite gospodine Lagumdžija,
Gpspodine predsjedavajući jasno je ....ali mislim hoče li nam prije naših pitanja neko reći bilo šta od predlagača. Dobro bi bilo da gospodin Kumalić koji nam je i na komisiji dao neku vrstu uvodnih napomena, da upozna Dom sa svim onim što se ovde dešava. Ili bilo ko mislim, ko je ovlašten. Nije niko, uredu. Može i Čarls Dikens da nam da, poslao nam je pismo.
Recite gospodine Gligoriću, prije rasprave, je li poslovnička intervencija? Samo poslovničke intervencije.
Klub naš također smatra da bi trebao neko da dođe i da nam se obrati ili da odgovori. Ne insistiramo, ako je premijer službeno odsutan, ali naša javnost očekuje kada je u pitanju ova tačka dnevnog reda a i mi smo sami jučer tako nagovijestili u našoj javnosti gdje se s posebnim interesom očekuje današnja rasprava i šta ćemo mi odlučiti vezano za ovaj zakon. Zato smatram da je predsjedavajući Savjeta ministara morao da obezbijedi adekvatnu zamjenu ili čak i Savjet ministara da sjedi ovdje jer je dao jučer izjavu da će ovaj put dozvoliti da Parlament raspravlja o tome i
...poslovničku intervenciju, sada za raspravu se prijaviti
Uredu je predsjedavajući, ali ako može premijer dati takvu jednu izjavu gdje podcjenjuje ovaj Parlament, da će ovaj put pred izbore dozvoliti da to parlamentarci odluče, a poslije toga ćemo vidjeti, to je jedna prijetnja Parlamentu i zaista jedna ne odmjerena izjava koja u najmanju ruku je trebala da obezbijedi pun sastav Savjeta ministara i da daju svojim prisustvom značaj ovoj tački dnevnog reda. Pa nije u ovoj zamlji samo Parlament da vodi brigu o građanima. Treba to da vodi izvršna vlast. Hvala.
Hvala. Beriz Belkić, isto poslovnički.
Evo ja se pridružujem da bi bilo dobro da ...ali na jedan drugačiji način za razliku od ovoga o čemu ljudi govore. Mislim da bi bilo dobro, pominju se ekspertize, pominju se računice, matematike itd. da prije naše rasprave, dakle dobijemo informacije koje nemamo u ovom trenutku nažalost, da nam se kaže koliko je, da li je tačno da uprava nije osposobljena ili jeste osposobljena, može preuzeti više stopa itd., da nas malo uvede u raspravu sa onim stvarima za koje objektivno nismo mi imali ovaj, mogučnost da se uvedemo. Evo direktivu smo dobili na komisiji, vjerovatno su i poslanici dobili. Da se podsjetimo malo i na Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja, gdje su zadate neke stvari itd. da ne lutamo, da pokušamo racionalno raditi. Dakle, da nas uvodničar na taj način ovaj, pripremi za dalju raspravu. Vrlo su bitne posljedice modela koji se pojavljuju. Imate model prvobitni, imate model Komisije za finansije i budžet, više stopa itd., da nam malo date kompetentne podatke, da bi mi mogli lakše odlučivati.
Hvala gospodinu Belkiću. Predlažem dakle da riječ, gospodin Vinko Zorić. A ja ću kao predsjedatelj dati riječ gospodinu zamjeniku ministra financija prije nego što dam riječ prijavljenim za raspravu. Evo, to je redoslijed. Izvolite gospodine Zoriću.
Evo, ovako ja nemam ništa protiv da se nama ovdje obrati zamjenik ministra, ali obračajući se nama ovdje i ...iz Udruženja poljoprivrednika itd. ali ja nebi da nama daje uvod za jedan zakon, neko ko nije ovlašten da recimo kaže, ja prihvatam taj amandman, ja sam ovlašten, ja mogu nešto prihvatiti itd. Ako to nije kompetentna osoba, ja ne vidim razloga da mi danas potrošimo cijeli dan na političke priče o PDV-u. A slažem se sa ljudima ovdje koji su predlagali, ne znam jesu li iz istih razloga kao ja, da je ovo prevažna tema da danas niko iz Vijeća ministara nije ovdje. Ja zapravo mislim da je trebao biti kompletan sastav kad se nešto ovako revolucionarno uvodi u Porezni sustav u BiH. I mislim da ovo, mi smo mogli odgoditi sjednicu našeg parlamenta a ako neko ne može odgoditi put ili svi iz Vijeća ministara ako ne mogu odgoditi svoje obveze. Dakle, ne želim ovdje prozivati nikoga pojedinačno, ni premijera, ni ministra financija, ni bilo koga, ali mislim da ako ovdje nema ni jednoga ministra niti predsjedatelja Vijeća ministara, da onda ili mi ne pričamo o vrlo važnoj temi ili njima to nije važno ili nešto nije uredu. A meni se čini da je ovo zadnje, da nešto nije uredu, jer mi smo jučer imali na dnevnom redu ovo i meni se sad čini da je prekid sjednice bio zbog ovog pisma kojeg smo jutros dobili na klupu. 37 Ja želim ovde potpuno otvoreno ovaj, razgovarati. Ne da mi se čini, nego sam siguran, a ja to nisam znao. Što se nije kazalo, neko će ovaj, tamo nešto razgovarati, ja ne govorim ovaj, gospodine predsjedatelju da ste vi znali, ali neko je, ko je inzistirao na prekidu, jer ja evo kažem da Klub HDZ-a i Klub SDS-a i Klub, 2-3 mješovita kluba su jučer bila da nastavimo raditi sinoć do iznemoglosti, da završimo. Ali ovoga, mislim da smo neozbiljno počeli priču o, ja ne znam ovaj, je li upotrebljavam ja nekad teške kvalifikacije, ali za mene je ovo revolucionarna stvar u pozdejtonskoj BiH, uvođenje PDV-a poreza na dodatnu vrijednost. I ovaj, odredimo se malo na početku kako ćemo raditi danas. Hoćemo li trošiti cijeli dan na Zakon o PDV-u ili ćemo napraviti kvalitetne zaključke, hoćemo li produljit amandmansku fazu, hoćemo li da se predstavnici komisije sastanu sa ovim Upravnim odborom. Pa nije valjda ovaj Upravni odbor veće tijelo u ovoj državi od Vijeća ministara i od ove Parlamentarne skupštine. Hajmo ljudi moji dogovoriti se. Ako oni imaju veću pamet ili veća saznanja, neka sjednu s našom komisijom, a ne da komuniciramo putem pisama. Na Parlamentarnoj skupštini, na njenim komisijama i oba doma je zakon. Ako Parlamentarna skupština, odnosno njene komisije ne usvoje amandmane, popravke, ne predlože ovom Domu odnosno druga komisija Domu naroda, taj zakon i oni ne usvoje, taj zakon ne postoji. Nemojmo se igrati, počnimo o ozbiljnim stvarima, ozbiljno razgovarati i moj prijedlog je konačni da svi oni koji imaju nešto po ovom pitanju kazati i koje će voditi konstruktivnu zaključku, da li je to odgađanje rasprave, produljenje amandmanske faze, ali ja u svakom slučaju mislim, da svih samo malo, devet, deset, je li, koliko članova Vijeća ministara i zamjenici ministara trebaju biti na sjednici kad je ovakva tema. Naravno, kad kažem ovo svi, ne mislim doslovno svi, jer može se dogoditi, evo nisu ni svi zastupnici ovaj, nazočni ali imamo debeli kvorum i ovaj, dakle moj prijedlog je da se ukratko dogovorimo Klub HDZ-a neće više posebno ovaj, sudjelovati u raspravi, da se dogovorimo. Mi ćemo prihvatiti svaki konstruktivni zaključak kako nastaviti sa radom, samo da o ovako ozbiljnoj temi u predizbore ne vodimo praznu priču, jer to nije ono što od nas očekuju naši birači. Nije neko za mene glasovao da pričam o PDV-u, da bi bilo dobro na lokalnim izborima, nego je neko za mene glasao da donesem kvalitetan PDV, da uredim porezni sustav i da ova država bude bogatija a da građani, ono što plaćaju dio poreza plaćaju državi, dio marže trgovcu i da plate robu koju troše a ne da plate samo robu i da sve završi u privatnim džepovima. Dakle, to se od nas traži, a ne da vodimo ovdje ovaj, prazne priče.
Hvala lijepo gospodine Zoriću. Molim vas ja sam otvorio raspravu i ne vidim da je bilo šta sporno. Zamjenik ministra može se javiti po Poslovniku kad god hoće. Moja je sugestija da na početku da uvod i da otvorimo raspravu prema redoslijedu i ne vidim šta je sporno. Mi smo jučer, respektirajući mišljenja, otvorili mogućnost da danas svi kažu, pripreme se i ministri i Vijeće ministara. I ne znam šta je ovde jutros, zastupnici imaju mogućnost da kroz raspravu kažu sve što misle o zakonu, o poziciji Vijeća uprave za indirektno oporezivanje i nemojte da prije rasprave vodimo raspravu. Imam redoslijed zastupljenih, ničije pravo nije uskračeno, točka je dnevnog reda utvrđena i mislim da je to način da krenemo u raspravu. Mi preuzimamo svoj dio odgovornosti kao zastupnici ovog zakona. Kako će se ko odnositi prema pismu, neka kaže ovdje i neka se odredi kasnije glasovanjem. Ja ću sada dati riječ, pa nema prijedloga, rasprava je otvorena. Kroz raspravu predlažite. Točka je na dnevnom redu. I mislim, nemamo oko čega raspravljati, točka je dnevnog reda, javite se za riječ i recite što god mislite. 38 Izvolite, zamjeniče ministra imate riječ. Evidentirao sam do sada pet prijavljenih za raspravu. Gospodin Moranjkić, Potočnik, Avdić, Kunić, Bešlagić.
Mislim, meni je jako žao što stvrno nema, nije prisutan predsjedavajući ili što nisu prisutni ministar finansija, odnosno članovi Upravnog odbora. Zaista se radi o prelomnim trenutcima, fiskalnih reformi u BiH. Da u najkraćim crtama kažem, da je uvođenje poreza na dodanu vrijednost, kao zamjena postojećem porezu na promet proizvoda i usluga BiH treba da se priključi savremenim zemljama. Danas u svijetu porez na dodanu vrijednost ima više od 140 zemalja, sve članice EU i on je obavezujući oblik u EU. Prvi put uveden je u Francuskoj 1956.godine, Njemačkoj '67. a zatim su uvele i ostale zemlje Evrope. Danas ga imaju sve članice EU. Sa teoretske tačke gledišta smatraju ga najmodernijem oblikom, obilježio je kraj dvadesetog vijeka a isto tako, nosilac je u strukturi kao porezni oblik, nosilac je u poreskim sistemima u svim članicama i u dvadeset prvom vijelu. Danas ga znači imaju sve zemlje Evrope, sem Srbije koja ga ovih dana uvodi. Naši susjedi Hrvatska ga je uvela '98., Slovenija '99., Makedonija prošle godine i Crna Gora a mi, kako stvri teku, trebali bi polovinom iduće godine. Sama činjenica da smo se odlučili za ovu reformu i da ćemo donjeti Zakon o porezu na dodanu vrijednost, je veliki korak naprijed, a pravnu osnovu, temelj za donošenje ovog zakona čini Zakon o indirektnom oporezivanju koji je donešen prošle godine i kojim je regulirano koliko sve treba donjeti propisa da bi se ovaj složeni zakon donio. Od ovog zakona se očekuje da izvrši reintegraciju privrede BiH, da stvori jedinstven ekonomski prostor, da smanji utaje i korupciju, da pojača makro-ekonomsku stabilnost zemlje, da BiH konačno ima svoj fiskalni i finansijski suverenitet. Da bi ove uslove ispunili, odnosno onaj kurcijalni cilj, teba ostvariti izgradnju tržišne privrede. Tržišna privreda znači traži jedan moderan, savremen porezni sistem koji je imanentan tržišnoj privredi, što ne možemo reči da kod nas to nije. Znači, od poreznog sistema se traži da odgovori na niz izazova. Prije svega da obavlja funkciju fiskalnu, socijalnu, razvojnu itd. Kad smo sve ovo prihvatili, već duže vrijeme ovaj složeni porezni oblik radi se na Zakonu poreza na dodanu vrijednost. Prošle godine je to radio KAFAO, zajedno sa predstavnicima domaćim ekspertima i tad je zakon bio predložen, odnosno struktura zakona sa jednom standardnom i jednom nižom poreznom stopom. Međutim, svi da kažem upiti su ovaj, malo problemi su nastali onog trenutka kad je gospodin Dikson zatražio preporuku od Međunarodnom monetarnog fonda i Evropske komisije i od kojih je dobio preporuku da se porez na dodanu vrijednost uvede sa jednom strukom. Znači, Ministarsko vijeće je bilo dobilo prijedlog, sa dvije porezne stope, 20 i 10 i normalno sa oslobađajućim stopama ali je u međuvremenu došla preporuka da se usvoji jedna porezna stopa. Ja ću sad pokušati objasniti šta to znači jedna porezna stopa. Sa teoretskog i praktičnog stajališta, jedna porezna stopa znači stabilniji porezni sistem i na tome uglavnom insistira Evropska komisija i Međunarodni monetarni fond. Oni stoje na stanovištu da naša porezna administracija nije dovoljno opremljena, nije dovoljno obučena da bi mogla primjeniti standardnu i niže stope. Ova konstatacija je da budemo 39 objektivni dosta realna. Međutim, u EU od 25 zemalja, 23 zemlje imaju standardnu i jednu ili više nižih stopa. Isto tako od zemalja u tranziciji samo Hrvatska ima jednu stopu, sve ostale imaju jednu stopu. Ovde se postavlja pitanje, a to je na Parlamentu da odluči tako je i predsjedavajući rekao, da li ćemo socijalnu politiku voditi porezima ili ćemo je voditi socijalnim programima. Stvarna je kad se ta stvar analizira, činjenica da u BiH sad socijalnu politiku voditi socijalnim programima, dosta je upitno. Dalje, u čemu je prednost ako bi bile dvije stope, odnosno standardna i niža. U tom slučaju, na čemu ja posebno stojim, i to bi trebalo biti možda ovaj presudno, pitanje privredne strukture. Privredna struktura BiH je jako nestabilna. I ona ne podnosi uvođenje većih ili nižih, ne podnosi promjene poreznih stopa. Što je naj, po meni najteže, ..stopa od 17% bi pogodila prehrambenu industriju a u ovom trenutku to došlo bi do strukturalnih promjena cijena i bez daljnjeg, da bi izazvalo povećanje cijena kod socijalnih artikala. Nadalje, došlo bi do izražaja negativnosti poreza na dodanu vrijednost, u tom smislu što bi njegova regresivnost došla do punog izražaja. Međutim, jučer na Domu naroda, zaista je jedan amandman bio jako dobar, kojim je predviđeno da se uvede standardna i niža stopa. S tom stopama, ja samo komentarišem taj amandman. Od prilike on predviđa da stope oslabađajuće, znači nulte, za proizvode koji su sad da isto stanje ostane, zatim za nižu s topu od 10% , da budu robe koje su također sad, to su dječije potrebštine i neki prehrambeni proizvodi, mislim i deterđent i građevinarstvo a sve ostalo da bude u stopi od 20%. Taj je prijedlog zaista konstruktivan i to je bio prvi prijedlog od strane Uprave za indirektno oporezivanje i Upravnog odbora. Znači, prije nego su dobili preporuke od Evropske komisije i Međunarodnog monetarnog fonda. Ovaj prijedlog, obezbjeđuje fiskalni efekat kao i stopa od 17% odnosno, postojeće stanje. Odnosno, hoću reči da stopa jedinstvena od 17% obezbjeđuje fiskalni efekat od 20 i 10 koje imamo sad u postojećem sistemu. Bilo kakva promjena ugrožava taj fiskalni efekat. Prema tome, hoću reči, ja bih zamolio parlamentarce da bi uopšte konstruktivno radili, mi moramo na nekoliko pitanja prvo se odlučiti. Porez na dodanu vrijednost zaista je previše ozbiljna stvar. Prije svega, molim vas treba se odlučiti koliko stopa želimo, da li ćemo ostati na jednoj stopi standardnoj od 17%, stvarno je na vama da odlučite i mislim da je tu predsjedavajući to mislio. Ako se odlučite za dvije stope, onda znači za standardnu i nižu, onda se stvarno mora Ministarstvo finansija izuzetno ovaj, kvalitetno preračunavanja izvršiti kako bi se obezbijedili dovoljni prihodi, koji su bar na dosadašnjem nivou. Da napomenem, da sa ovim prijedlogom amandmanom što je jučer na Domu naroda, na komisiji Doma naroda iznesen, nema dodatnog opterećenja. A dok ovi neki predlozi koji su bili na vašim komisijama imaju izuzetno loš...jer je poljoprivreda regulisana posebnim šemama. Ja za ovaj uvod mislim da je dovoljno. Znači, ja vas molim da se odlučite koliko stopa, onda bi mogli govoriti o obimu oslobađanja, pragu oporezivosti i eventualno rok povrata. Također se treba osvrnuti malo na šeme. Šeme regulišu ovaj prag oporezivosti je 50 hiljada, znači poseban tretman ima poljoprivreda. Ja za početak toliko.
Zahvaljujem se gospodinu Kumaliću, zamjeniku ministra financija. Poslovnička intervencija gospodin Nikola Špirić, drugi zamjenik predsjedavajućeg, izvolite.
Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, uvaženi članovi Vijeća ministara, ovo je za mene presedan, da član Vijeća ministara izlazi i ne brani prijedlog koji je dalo Vijeće ministara, nego nam govori o amandmanima drugog Doma. Ovo je tek za mene početak katastrofe u raspravi o najbitnijem zakonskom projektu za građane BiH od kad mi sjedimo u ovom mandatu. Ja sam očekivao da će član Vijeća ministara braniti prijedlog koji nudi Vijeće ministara, dati računicu, čak se u odbrani kao da naš amandman nevalja komisija a da valja Doma naroda od jučer. Ja vas molim dajte da vodimo ozbiljnu raspravu. Od člana Vijeća ministara se traži da brani predlog Vijeća ministara. Valjda je to logično i normalno. Meni tek sad ništa nije jasno. Hvala.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Molim vas imam redoslijed prijavljenih. Poslovnička intervencija gospodin Lagumdžija.
Gpospodine predsjedavajući, s obzirom da smo dobili na klupe, ovo pismo Upravnog odbora za indirektno oporezivanje, i ja sam ovo pismo vidio sad, kao i predpostavljam najveći broj nas. Nisam shvatio na što se gospodin Zorić referira dok ovo nisam vidio. Sad sam shvatio. Ja vjerujem da ste vi to imali prije nas. Ovo pismo je potpisala ministrica finansija, ministri finansija entiteta i članovi Upravnog odbora uključujući i predsjednika Upravnog odbora. Bilo bi dobro gospodine predsjedavajući da nam neko ovo pismo obrazloži iz Upravnog odbora također tim više, zbog čega ovo govorim gospodine predsjedavajući, u pismu ovom stoji da Upravni odbor isključivo insistira na orginalnom Nacrtu prijedloga od 30.juna 2004. Vi niste bili na komisiji ali na komisiji evo ovde nekih članova komisije gospodina Belkića i gospođa Leho, gospođa Ruža i da ne pobrajam druge, nama je na tu sjednicu komisije dostavljen novi prijedlog zakona
Samo recite u kom je smislu poslovnička intervencija prijavite se za raspravu gospodine Lagumdžija.
Poslovnička intervencija, da nam se obrazloži koji je konačno zakon pred nama. Ovo pismo Upravnog odbora jer pismo Upravnog odbora ponovo vraća zakon od 30.07. koje nam je reklo da ga više ne gledamo jer ima zakon od 30.08. je li tako? A ovde ponovo nam Upravni odbor jučer vraća zakon koji nam je rekao prije pet dana da više ne važi. I gospodin Belkić je čak imao amandmane po tom novom prijedlogu zakona, je li tako Berize? Koji su usvojeni i zaista bi bilo najblaže rečeno dobro da nam ovu rašumonijadu neko iz Upravnog odbora razjasni ili da se opredijelimo da ovo sve skupa ne važi i da mi jednostavno se ponašamo po izvještaju komisije i da onda idemo dalje.
Molim vas pred nama je zakon znači koji je, čiji je sastavni dio Izvješće komisije. Zastupnici se određivati i o tom pismu i o stajalištima koje smo čuli i dajte da vodimo raspravu i da se odgovorno ponašamo. Poslovnička intervencija, gospodin Džaferović. Molim vas kratko, prelazimo na raspravu. Nemojte kroz poslovniče intervencije voditi raspravu.
Baš ovoliko koliko traje poslovnička intervencija. Dakle ja mislim da je svima nama u ovoj sali potpuno jasno i zbog toga sam ja iznenađen tokom rasprave da je oficijelan prijedlog zakona koji je danas u parlamentarnoj proceduri, ono što je prihvatila Komisija za finansije i budžet ovoga Doma. Vi to dobro znate gospodine Lagumdžija, to smo do sada uradili u 120 slučajeva koliko smo usvojili zakona, makar u ovom sazivu, prema tome jedinstvena stopa nije predmetom oficijelnog teksta zakona koji je pred poslanicima. Predmetom je diferencirana stopa, 17,80 kako ju je utvrdila komisija Predstavničkog doma jednoglasno. I to je ono o čemu mi danas raspravljamo. To je oficijelno, molim, 18 izvinjavam se, hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Džaferoviću, riječ ima gospodin Muhamed Moranjkić, izvolite gospodine Moranjkiću. Molim sviju da uvažavaju da svi žele govoriti i raspravljati i da uvažavamo jedni druge.
Hvala gospodine predsjedavajući, ja ću nekoliko riječi da kažem vezano za ovu problematiku jer sam je pratio od dolaska tog materijala nama poslanicima, preko razgovora da ne kažem seminara koje je obavila Međunarodna zajednica sa gospodinom Hejsom, sa stručnjacima iz ove oblasti, evo do sada. Ono što mogu kazati, da je Zakon o PDV-u više nego sistemski, više nego reformski, više nego važan i smatran jedan do sada jedan od najvažnijih zakona koji se našao u klupama ovog Parlamenta. Ono što mene kao poslanika i kao čovjeka i kao građanina po malo čudi, da ne kažem da sam razočaran, da ovako vrlo važna tema dolazi na mala vrata u ovaj Parlament. Ova mala vrata sad početkom ovog Parlamenta se pokazal da su i ona iscjepkana, da je ovako vrlo važna materija prošla bez široke javne rasprave bar u asocijacijama privrednim u asocijacijama u građanstvu itd. i normalno je da je izazvala određenu buru i ta bura još u javnosti traje jer se pojavljuju razne i informacije i dezinformacije efekta ovog zakona. Nama je istina zakon ponuđen sa standardnom jedinstvenom stopom u prijedlogu i koliko se moglo vidjeti da je taj prijedlog radila međunarodna zajednica sa grupom naših eksperata, da je ona izračunala da je tih 17% i dovoljno i potrebno u ovom momentu da se napuni budžet prema sadašnjim potrebama a da se ne izvrši veliki udar na standard građana, drugim riječima rečeno da ne dođe do poskupljenja određenog, a da ne kažem većeg broja proizvoda i roba koji se koriste i u javnoj potrošnji i inače među građanima. Mi u razgovoru sa tim stručnjacima na čelu sa Hejsom, smo postavili ta pitanja. On je nama rekao ovo što je maloprije gospodin Kumalić rekao, gospodo da takav sistem je jedino po našoj ocjeni i procjeni moguć u ovom vremenu se primjeniti u BiH, iz razno, raznih razloga. Istina, ja sam tu bio dijelom skeptičan kao čovjek slušajući tu priču, a dijelom vjerovatno ima tu malo i istine s obzirom na našu opremljenost, na dolazak jednog novog 42 sistema u ovaj sistem itd., tako da recimo da ostavili tu problematiku rovitu i za mene 100% ili jasnu ili nejasnu. Dalja obrazloženja da će to biti stabilan poreski sistem, ja smatram kao čovjek stvarno da hoće i da je takav kakav je, ostvaruje tu poziciju. Međutim, jednostavniju po njima i jedinu za sada primjenjivu tehniku u sprovođenju PDV-a, to me nisu mogli ubijediti i to ja danas izražavam ovdje kao svoje jednostavno ne prihvatanje, da mi nismu ustanju primjeniti sem taj jedan najjednostavniji sa jednom stopom. Dalje, da neće biti izvršen poremećaj u cijenama jer 17% kaže je isto što i 21 plus 10% matematički preračunato, je tačno ali na one robe i usluge na kojima se izračunavalo 21 plus 10% do sada. Međutim, imamo sijaset roba, među kojima je pod broj jedan hrana, koji to nisu imali. Prema tome, nema tog eksperta koji može kazati da taj segment neće pretrpjeti poskupljenja, odnosno biti udar na standard ovakav kakav jeste u našoj zemlji. I normalno, da dok se to ne riješi ja kao poslanik normalno ne mogu glasati za to. Bio bih ovaj sasvim nekako da ne kažem nenormalan ali u svakom slučaju nebi sebi to dozvolio. Ali da će biti onemogućene zloupotrebe, kriminal, fiktivne firme i utaje poreza, eh, za to glasam sa obje ruke ali moramo znači ispuniti i one druge uslove. I drugo, da će sa ovim se popuniti budžet onako kako smo ga planirali i obaveze ove zemlje da se izvrše prema onome što imamo na vani i unutra itd. Međutim, u međuvremenu pored toga što međunarodna zajednica to kaže, mi smo njima rekli šta to kažu građani ove zemlje. Pa smo rekli, gospodo, vi sa ovim prijedlogom idete vremenski u nezgodno vrijeme. Sedmi mjesec, po nama do sada u našoj proceduri poreskoj, je vrijeme kad nemamo nikakvi preloma i izazvaće jednu i tehničku i ovu svaku drugu ovaj, poremećaj i nije na vrijeme, dobro, oni su vjerovatno rekli da se to može i normalno ja aludiram već ovde, da taj vremenski termin koji je tamo pomenut 7. mjesec, da on bude pomjeren na onaj koji je za nas prilagođeniji kad su u pitanju popisi, obračuni, da li neki vremenski kao šestomjesečni da li godišnji itd. i normalno da na tome ja stojim. Međutim, kaže se dalje da će poskupljenje dovesti do galopirajuće inflacije, do galopirajuće devalvacije u zemlji, da će doći do kraha privrede, da će doći do pojave daleko veće nezaposlenosti koja je inaće kamen o vratu u ovoj zemlji svima nama itd. Istina da je to, ako se pusti ovo prvo, istina da će to kao rezultat neminovno doći, što znači da prije toga moramo uraditi radnju da ne dođe do ovoga što nam građani sugerišu. Oni su jednostavno odgovorili i na to, pa su rekli da istina bi bila, tad su priznali, pojedinačnih udara na standard, istina bi bilo do pojedinačnih poskupljenja. Međutim ovo što gospodin ministar, zamjenik ministra kaže, mi moramo ovde u ovim klupama da se opredijelimo da li ćemo socijalne stvari riješavati poreskim sistemom ili ćemo riješavati programima socijalnog zbrinjavanja. To sad nameće upravo evo opredelenje ovog Parlamenta i normalno je da ima logike i to što nam sugeriše zajednica. Ona sugeriše da mi te probleme riješavamo prije svega socijalnim programima a ne u ovom momentu znači sa poreskom i fiskalnom politikom. Ono na što bih ja još ukazao, je sledeće, da se nama na klupe stavila šesta direktiva EU odnosno, Vijeća Evrope u kome je sugerisano mnogo šta. Izmeđuostalog i problematika uvođenja PDV-a i rečeno je da u teoriji i u praksi postoje razne stope i tom pestom direktivom nije nama naređeno da mi moramo imati jedinstvenu stopu. Znači, nama su ostavljene mogućnosti da mi možemo primjeniti više stopa, što zavisi od politike i programa koje vodi ova zemlja i ovi ljudi koji vode privredu i vode život u ovoj zemlji, šta hoćemo da postignemo. Ali, kažu dozvolimo pored standardne stope koja bi se mogla da uvede na robe i usluge koje su do sada imale 21 plus 10%, koji se inaće do sada sprovodio u životu, on nebi 43 ništa remetio, dozvolimo da postoje tzv. niže stope, ali je rečeno da standardna stopa u EU ne smije biti manja od 15%. Dakle, mi smo proračunom nekakvim došli da bi naše stanje bilo pokriveno sa negdje 16,5 do 17, za svaku rezervu uzeto je 17% da se pokrije taj dio znači roba i usluga koji su se kretali sa dosadašnjih 21 plus 10%. Međutim one druge koje su bile na nuli, kao što je hrana itd. one se moraju rešavati drugim stopama i postoje niže stope. Te niže stope u EU nebi smjele da budu više od 15 a niže od 5%. Znači, u tom terminu i to je ono što gospodin Kumalić kaže, nađeno je rešenje nekakvo da su to robe i usluge sa 10%. Da li je to 10%, 8%, 5%,6%, to bi trebao ovaj Parlament i naši stručnjaci da kažu, adekvatno ovom našem stanju u zemlji, šta je to što je odgovarajuće. I normalno, postoji niže reducirane stope, teoretski one se spuštaju do nule od 5%. One se izbjegavaju zato što se uvođenjem toga stvara lepeza u kome bi se uvukao kriminal i došli bi na istu možda poziciju na koju smo bili i PDV nebi imao te efekte koje jeste. I normalno, postoje nulte stope. Ovde se miješa pojam stope nula i nulte stope. Stopa nula je nešto drugo, a nulta stopa je nešto drugo. Sa nultom stopom se oslobađa i carine i poreza. I zato je ovdje i u ovom pismu predviđeno da to bude adekvatno našoj politici razvojnoj izvoz pokriven sa nultom stopom jer bi se sve oslobodio da bi normalno adekvatno mogli da na određen način taj izvoz pospješimo itd. I ja kao čovjek predlažem, da mi kao poslanik, da mi imamo više stopa. Međutim, da se posle naših konačnih odluka kompletan carinski tarifni preteše, da se odrede stope od a do c robama i uslugama i da se normalno kaže koje ćemo mi na određen način beneficirati itd. Ja kao čovjek, još jednom ponavljam, nisam ni za što što će dovesti do poskupljenja i što će, a posebno onih standardnih kao što je hrana i lijekovi itd. Eto, hvala toliko.
Zahvaljujem se gospodinu Moranjkiću. Riječ ima gospodin Mladen Potočnik. Izvolite gospodine Potočnik. Neka se pripremi gospodin Avdić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, donošenje Zakona o PDV-u jeste ozbiljna stvar ali nije tragična. 25 zemalja EU to ima, čak to i Rusija ima za razliku od Rusije Amerika nema, ima drugačiji sistem. Kad razmišljamo i analiziramo šta treba da se napravi sa PDV-om, moramo da imamo u vidu tri segmenta. Jedan segment je država, jedan segment je privreda i poljoprivreda i jedan segment je život ljudi, odnosno njihova socijalna sigurnost. Da bi sva tri segmenta bila u harmoniji, po mom mišljenju, je nužno da imamo standardnu stopu, sniženu stopu i nultu stopu. Isto tako sam čvrstog stava da to treba da bude 20, 10 i 0 jer na taj način se u globalu budžet nebi ništa manje punio ali likvidnosno bi se punio na početku procesa i doveo bi do jednoga reda u, dovešće do jednoga reda u državi. Povezivanje PDV-a sa kriminalom, mislim da to nije opravdano. Kriminal se riješava sa inspekcijama, policijom a sam zakon to neće promijeniti. Kriminal je stvar koja se zakonski u suštini ne riješava. Zakon daje samo osnovu za to. Što se tiče socijalnog momenta, mi imamo u BiH 400 hiljada penzionera, što znači da 800 hiljada ljudi praktično živi od vrlo niskih primanja. Sa poreskom stopom 0 treba da budu svi oni proizvodi koji direktno utiču na socijalni nivo, a isto tako sa 10% treba da budu samo oni koji su vezani za proizvodnju i za oživljavanje proizvodnje. Iluzija o izvozu je iluzija koju BiH neće u kratkom roku doživjeti. Mi se moramo prije svega opredjeliti da preživimo sebe i da stimuliramo poljoprivredu, privredu, prehrambenu industriju i tek onda da razmišljamo o stvarnom izvozu. 44 Da zaključim, trostepeni nivo stopa je isti kojega imamo i danas, što znači da tehnički to vladamo i da nema nikakvog problema da li je jedna poreska stopa ili su tri. To međunarodna zajednica ne može uzeti kao argument. I drugo, nikako nema smisla uvesti PDV u polovici godine, nego na početku godine. To je ne prihvatljivo i sa stanovišta knjigovodstva, to je ne prihvatljivo i sa iskustva evropskih i drugih zemalja. Niko to ne radi i to nema smisla. Znači tri stope i uvođenje PDV-a sa 01. 2006.godine. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Potočniku. Sead Avdić. Neka se pripremi Petar Kunić.
Dame i gospodo poslanici, poštovano predsjedništvo, dragi gosti, treba još jedan put podvući da je ovo sistemski strateški zakon koji se bori za makro-ekonomsku stabilnost i fiskalnu izdrživost BiH. Znači zakon koji je u ishodištu ekonomske strategije i reintegracije ekonomskog prostora BiH. Što znači, da objektivno gospodine predsjedavajući, moguće da smo metodološki trebali malo drugačije kreirati ovu sjednicu. A to znači, bez svih relevantnih učesnika koji su učestvovali u pripremi ovoga projekta. Znači, radne grupe koja je radila na izradi zakona, predstavnika Vijeća ministara, predstavnika Upravnog odbora Direkcije za indirektno oporezivanje i svih relevantnih učesnika da sjede zajedno sa Parlamentom i jednostavno čujemo što su to suprostavljena mišljenja na relaciji Međunarodna zajednica, Vijeće ministara, Uparava za indirektno oporezivanje. Što znači nemamo minimum mogućnosti da poslanicima damo neophodni kvantum informacija o evoluciji kako je došlo do ovoga zakona. Ako vam kažem da zamjenik ministra je potvrdio da je bio zakon urađen sa dvije stope, odnosno sa tri, 20-10- i nulta stopa i da je neposredno na zasjedanju Vijeća ministara prije toga promijenjen u jedinstvenu stopu, na intervenciju MMF-a itd. Šta vam to govori ljudi? Pa zar smo mi baš dotle, toliko zemlja ograničenog ekonomskog suvereniteta da nemamo mogućnosti ni znanja da donesemo jedan prijedlog zakona na Vijeću ministara, svojim znanjem, svojom pameću, svojom odgovornošću ljudi. Zašto Vijeće ministara danas na ovakav, sa ovakvim zakonom osim uvaženog zamjenika ministra, nikoga nema. Što znači ja mislim da poslanici nemaju dovoljno informacija, da ne kažem samokritički da vjerovatno nemamo ni dovoljno znanja o ovom kompleksnom zakonu, jer to je ključni zakon iz ekonomske teorije i prakse, ključni zakon za makro-ekonomsku stabilnost ove zemlje, ključni zakon za budučnost ove zemlje, što znači budimo samokritični. Objektivno da li mi imamo potrebno znanje da odlučimo o ovakvom strateškom zakonu za BiH, što znači treba se zapitati. Što znači da bez ovih, bez ovakve strukture učesnika u raspravi o ovome zakonu, mislim da nemamo pravo dopustiti sebi takvu slobodu da jednostavno danas galsamo i u prvom čitanju o ovome zakonu. Znači, moj prijedlog je sasvim jasan. Svi učesnici koji su došli, koji su doveli do ovoga zakona, u punom sastavu sa Vijećem ministara da raspravljamo o najbitnijem zakonu za makro-ekonomsku stabilnost BiH. Sad vas pitam ovdje gdje su nam predstavnici PRSP-a, gdje nam je ta Strategija ekonomskog razvoja koju smo raspravljali, gdje su nam ti silni dokumenti strategije koje radimo u okviru Vijeća ministara, gdje su ti učesnici danas, zašto se kriju kad je ovako teško iskušenje BiH, gdje je ta naučna misao koja je koncentrirana u radnog grupi koju smo platili milion i nešto maraka prošle godine samo sjećate se, milion i sto ne znam ni ja koliko hiljada smo platili za tu ekonomsku strategiju, gdje nam je danas ta misao ovde? Umjesto da nam MMF nameće ono što je nameće itd. Ljudi mi se moramo zapitati gdje smo mi danas? Što znači, da ja se ne slažem sa ovakvom procedurom i ovo je više od zakona, ovo je maksimalna 45 sufisticirana politika BH Parlamenta koju on treba da kreira. Mi nismo dužni da pravimo zakon. Sramota je da Parlament ovakvim brojnim amandmanima koriguje zakon Vijeća ministara. Stvarno ljudi, zar Vijeće ministara nema taj temeljni dio odgovornosti da ponudi zakona koji će parlamentarci dijelom izmjeniti amandmanima ali ne u suštini ga oboriti jer višestepenim uvođenjem PDV-a, to je obaranje strategije zakona. Jednostepeni PDV i višestepeni PDV, to je strateška promjena u zakonu. To više nije isti zakon, što znači da meni zamjenik ministra nije odgovorio na ova pitanja evolucije kako je nastao zakon, kako je to ...došlo do promjene jednostepenog, odnosno višestepenog PDV-a sa jednostepenim PDV-om odnosno jedinstvenom stopom PDV-a itd. kako smo jednostavno zaobišli naučnu javnost BiH, kako smo dobili ove silne strategije koje imamo, kako smo zaobišli jednostavno naučnu misao i sve ono ostalo što čini BiH, kako smo zaobišli ova udruženja koja se dopisuju, pišu u beznađu kako da i drugačije utiču na donošenje zakona. Možete misliti, imamo subjekte koji trebaju biti konsultovani u procesu donošenja zakona a mi njih zaobilazimo. Onda oni iz nemogućnosti šalju poslanicima pisma. Pa to je sramotno ljudi. Pa to stvarno nema smisla. Pa tu udruženja se moraju konsultovati, pa ovo je temeljni zakon. Kako je zaobiđeno, kako su zaobiđeni sindikati, kako su zaobiđena udruženja poslodavaca, kako su zaobiđeni jednostavno niz institucija, asocijacija itd, itd. Znači, u pripremi ovoga zakona, ovakav siok stupanj inprovizacije i palijativnosti, to je neviđeno a radi se o najvažnijem zakonu za BiH. Ponavljam još jedan put, najvažnijem zakonu za BiH. Pod tri, nećemo valjda u ovom Parlamentu, vjerujte glasanjem brojem ruku ili jednostavno brojem glasova određivati hoće li biti jednostepeni PDV ili višestepeni. Hoće li biti jedinstvena poreska stopa ili jednostavno višestepena poreska stopa. Pa to je sramota da mi riješavamo ključni strateški jednostavno pitanje ovoga zakona. A ne slaže se ni Vijeće ministara ni Međunarodna zajejdnica ni Upravni odbor Direkcije za indirektno oporezivanje itd. Pa nećemo stvarno valjda rukama odlučiti šta je važnije i šta je bolje za ovu državu. Molim, da, da elektronskim glasanjem. Što znači da mislim da mi nemamo pravo se poigravati sa budučnošću ove zemlje. Imamo dovoljno ja bih rekao kritčni volumen i naučne misli u BiH iz ekonomske teorije i prakse, i msilim da jednostavno danas možemo kako da ne, raspravljati. Predlažem da ne zaključimo ovu sjednicu, da za naredno zasjedanje pozovemo sve ove relevantne učesnike sve do Međunarodnog monetarnog fonda, sve do onih koji nam pišu pisma. Ne pismima nego direktno na sjednicu i u tom kontekstu sučeljiti mišljenja. A Vijeće ministara u cjelosti da bude prisutno na zasjedanju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine. Ovo je pitanje koje jednostavno je više od jednostavno prošlog zakona koji su bili do sada pred nama. I na kraju, da vam kažem, mi smo zemlja u tranziciji, siromašna zemlja sa minimalnim DŽDPM po glavi stanovnika. Što znači, u tom smislu ne možemo mi dopustiti sebi slobodu, kao što kaže i zamjenik ministra je rekao i kolega Moranjkić, da socijalnu politiku riješavamo poreskom politikom. To je ne dopustivo. To bi bila strateška pogreška. Jednostavno moramo rešavati socijalnim programima. Tako se rešava socijalna politika u svakoj državi. Znači, ako se okrenemo da socijalnu politiku riješavamo poreskom politikom, to je onda već veliki problem. Znači da mi nemamo minimum koncenzusa oko ovoga pitanja. Mi nimum koncenzusa. I još neko posebno sofisticirano poručuje, da će jedinstvenom stopom biti uveden red supstituirana siva ekonomija, kriminal, korupcija i da će ova država imati više milijardi u budžetima entiteta odnosno BiH u cjelini. Moraju nam to objasniti, kako će jedinstvena stopa poreska stopa PDV-a omogućiti supstituciju kriminala u BiH. Kako, na koji način, kojom metodologijom? Da li je to do carinske politike, Državne granične službe, carinskih ispostava, graničnih prelaza itd. kako će po automaizmu jedinstvena stopa riješiti pitanje kriminala i korupcije u BiH? 46 I na kraju, to kolega Špirić vrlo često spominje, pominjem i ja, jednostavno dajte ljudi da iza ovoga stoji računica. Pa nemojmo samo pripisivati to Evropskoj zajednici, pa imamo li imalo pameti i znanja da kažemo da dokažemo matematički je li to stopa 20 procenata, 17 procenata itd. Hvala vam velika.
Zahvaljujem se gospodinu Avdiću. Riječ ima doktor Petar Kunić.
Hvala predsjedavajući. Poštovano predsjedništvo, zaista mnogo je toga rekao doktor Avdić što sam ja mislio reči, ali dobro. Zaista, ja sam tražio u uvertirnom dijelu poslovničku intervenciju. Također nisam dobio, predsjednik, vjerojatno predsjedavajući nije uočio. Da kažem, zaista mora se reći da je neozbiljno od strane izvršne vlasti. Ja sam jučer govorio o izvršnoj vlasti kako se ponaša. Dakle, to govori da ne funkcioniše parlamentarni sistem u BiH. Ne funkcioniše stranači prularizam jer pojedine stranke nisu u stanju prevazići svoju sujetu i sagledati greške u svojim redovima i reči dotičnom ministru, osim izuzetka, da li je to u funkciji izborne kampanje, zaista ne znam šta je jučer ukazalo na jednu činjenicu, gospodin Novaković da je prozvao tog ministra, zaista trebalo ga je davno prozvati, davno ga je trebalo prozvati, jer on je ministar pravde koji bi mogao zakone mnoge pogledati, da zauzme aktivniju poziciju na Savjetu ministara. Ali ne znam da li spava ili šta radi. Čujem da često ovaj, to čini. Mogli bi nam puno zakoni biti korektniji u nomotehničkom smislu. To jedan ministar pravde koji poznaje pravo da se više uključi u taj rad. I danas je situacija slična. Donosimo jedan, svi su prethodnici rekli, jedan od ključnih zakona, nema predsjednika Savjeta ministara, objektivno odsutni. Ima zamjenik predsjednika Savjeta ministara, ima. Je li i zamjenik i predsjednik vani? Vjerojatno jesu. Nigdje na svijetu nećete naći da ode predsjednik i zamjenik. U državi mora postojati neki red. Ovde nema reda, ama baš nikakvog reda. I zato je ne znam, uvažavam zamjenika ministra ali zaista, s obzirom da se radi o ovakvom zakonu, veći broj članova Savjeta ministara trebao je prisustvovati ovoj sjednici. No međutim, ako se sagleda stvarna situacija, dakle koncept stvaranja legislative u BiH, onda nije ni čudo. Mi smo prihvatili Zakon o indirektnom oporezivanju koji govori da je Upravni odbor za indirektno oporezivanje u mnogim segmentima nadređen Savjetu ministara. Ja sam tom prilikom upozoravao ovaj Parlament, što je prihvaćeno i zakon je otišao. I kako vidimo i ovdje je Upravni odbor dominantan, ali bi bilo lijepo i korektno, izabrali smo gospodina Diksona za direktora odnosno predsjednika Upravnog odbora, šta li je, ovaj, pa bi bilo dobro da je poslao nekog odnosno da je došao on, jer ovo je temeljna stvar koja na neki način opredjeljuje budućnost BiH. Dakako, i ovaj zakon nema analitičku osnovu, a morao bi sadržavati analitičku osnovu. Dakle, egzaktno, brojčano, da vidimo šta to znači? To je moguće doći, pogotovo danas, uz mogućnost korištenja savremene tehnologije. Moguće je doći do pokazatelja i te pokazatelje dati Parlamentu, da Parlament ima i da na bazi tih egzaktnih pokazatelja, naravno u ekonomiji je teško dati određene egzaktne podatke, ali približno je. I naravno da bi Parlament mogao daleko lakše da donosi odluke ili dati neka varijantna rešenja. U ovom Parlamentu nikad nisam susreo varijantna rešenja.Vi u parlamentima imate varijantna rešenja. Ponude se varijantna rešenja. Nemamo to. Dakle, pripremna faza odluka veoma loša, a to je stvar Savjeta ministara. 47 Naravno, da ja pozdravljam zaista onu dimenziju, funkciju ovog zakona koji ide u pravcu sprečavanja korupcije, organizovanog kriminala itd. ali bojim se da kako su već neki drugi naglasili, da bez ponašanja svih nas, neće biti koristi u tom pravcu. Neće biti koristi dok su stranke i te kako povezane sa organizovanim kriminalom. One su povezane, to u BiH egzaktno dokazanona x primjera, a i dalje se ništa u tom pogledu ne preduzima. Tek se predlažu kadrovi koji su u tom smislu kompromitovani itd. Prema tome, imaćemo i dalje tu situaciju, dakle onaj raskorak što je najgore u jednoj državi, pogotovo koja je u tranziciji, imaćemo i dalje raskorak između stvarnog i normativnog. Možemo imati idealne projekcije, idealne zakone, ali ako ponašanje ide stalno u onom cilju zaobilaženja zakona, onda ćemo imati ovakvu situaciju. Mnogo subjekata je bilo uključeno u kreaciju ovog teksta, zaista. I imamo sad jedan miksum kom...opštu zbrku ovaj, šta je dobro. Mi nismo u nekim stvarima dovoljno potkovani, da možemo odlučiti dakle, šta je koja je varijanta najbolja. Ja jesam rekao nema tih egzaktnih pokazatelja, s toga smo morali imati zaista jedno bolje, ovo je od zamjenika ministra bilo fino i zaista korektno obrazloženje ali vjerojatno trebalo je dati i neku političku dimenziju od vodećih ljudi na prijedlog ovog teksta. Meni se kao i nekim prethodnicima više sviđa diferencirana stopa. Dakle, održati barem postojeće stanje. Barem postojeće stanje, da ne stvaramo zbrku kod građana, da ne stvaramo dodatna opterećenja, da ne poskupljuju oni elementarni proizvodi, i u tom smislu, sviđaju mi se neki amandmani koji predlažu uz sve ove dakle odnosno, sva nabrajanja određenih vrsta proizvoda za nultu stopu, da se uvrštavaju i knjige. Mislim da je to i te kako potrebno. Možda ja indiciram na tom što sam u toj sferi ali mislim da bi zaista trebali. Moja razmišljanja su se kretala na početku da se odgodi ova rasprava, odnosno da se rasprava odgodi i da se otvori na neki način javna rasprava. Morali smo, temeljni je to zakon dozvoliti raznim interesnim asocijacijama i građanima da daju svoja mišljenja na ovaj zakon. Mislim da je to bilo potrebno i ja bih bio, moja razmišljanja su u tom pravcu, ja bih bio za to zaista da ovaj Parlament zaključi da dademo javnu raspravu barem 20 do mjesec dana. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Riječ ima gospodin Selim Bešlagić. Neka se pripremi gospodin Jozo Križanović.
Gospodine predsjedavajući, poštovano predsjedništvo, poštovane kolege, dozvolite da evo i ja kažem par riječi. Vrlo ću biti kratak, bar koliko mi moja mogućnost iz ove oblasti dopušta ali dozvolite da prije svega naglasim jednu stvar. Mislim da je dobro što je ovaj zakon došao u Parlament. Nije dobro što se on ovako obrće, jer evo i da je došao za mjesec dana bilo bi isto. Nebismo opet imali predsjedništvo, nego bi smo opet imali, prema tome mi smo morali pokrenuti ovaj postupak i mislim da je on dobar. Druga stvar, je jedna opšta zbunjenost koja se javlja i kod ja bih rekao građana i samih političara. Gledao sam na televiziji gospodina Diksona koji je rekao da mi nismo sposobni da uvedemo višestepenu stopu PDV-a. Gospodine Dikson, mi smo sposobni da nađemo rupe u 48 zakonu, a nekamoli da ove stope primjenimo. Prema tome, nemojte se brinuti. Bitno je da se donese zakon i bitno je da taj zakon ima svoje egzaktne pokazatelje, šta se treba raditi. Mi smo sposobni da uvedemo višestepenu s topu oporezivanja. S druge strane, ja bih čak se složio i s ovim zakonom da ovom zakonu ide jedna pratnja inputa, šta se to iz ovoga PDV-a sada stimuliše. Ako se stimulišu knjige, ja nemam ništa protiv da se uvede jedinstvena stopa. U hrani ako se stimuliše domaća proizvodnja sa hranom, nemam ništa protiv isto. Međutim, ovako uvođenje 17% je po viđenju ja bih rekao građana i nas samih, apsolutan bankrot onih koji nešto sada rade i jednostavno mislim da će biti jedan totalni udar na građanstvo u BiH. Iz tih razloga, amandmani koji su podneseni i u kojim smo i mi učestvovali u tim amandmanima, su upravo uvažavali sve ove elemente da se uvede višestepena stopa PDV-a koja bi omogućila određenim, ja bih rekao branšama da kao što je izdavanje knjiga, ja ovde moram da kažem da nismo našli nauku, naučnoistraživački rad, pa evo kažem i taj dio, da evo u ovakvim teškim uslovima ipak radi i posluje korektno i pošteno. Pošto nemamo nikakve adekvatnijeg pokazatelja, meni je bilo jučer jako nezgodno biti u holu na jednoj pauzi u kome sam se susretao sa ljudima koji su došli zbog PDV-a, a nismo ga održali, koji su predlagali da se ne uvede PDV i oni su predlagali 17% i oni su predlagali ovo što evo danas raspravljamo u Parlamentu. Znači, višestepenu stopu. Evo, pošto nemamo pokazatelja, dozvolite mi samo da ono s čime sam se ja rukovodio je da od 25 zemalja EU, 23 imaju višestepenu stopu oporezivanja. Prema tome, zašto ću ja biti, Danska nisam, a Bogami nisam ni Slovačka. Prema tome ja mogu sebi tražiti paritete u ovih 23 koje primjenjuju ove stvari. Meni je žao što nema ministara i Vlade da ovde sjede. To što ih nema, mi smo ih pozivali. Ja koliko znam do sada nisam ih vdio čini mi se 1% ili 2% na ovim skupovima, prema tome ako oni ne pridaju važnost ovom Parlamentu koji donosi zakone, ja sam za to da mi vodimo raspravu sa svim predlozima i sugestijama koje su date, ako treba i prolongiramo raspravu da bi smo zadovoljili evo, taj demokratski zahtjev i onda kad dođemo u elemente donošenja tog definitivnog zakona, pozvaćemo ih još jednom i donjeti zakon kakav bude sugerisan od onih koji su vodili rapsravu i nas ovde poslanika. Na kraju krajeva mi smo izabrani u direktnim izborima a oni su Bogami predloženi od strane partija i mi smo opet dali njima saglasnost, pa prema tome neka se oni zamisle. Ja se neću više zamišljati oko toga da li ih ima ili nema. Vaše je korektno da ih pozovete, a njihovo je nekorektno ponašanje koje se sada ovde izražava. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Bešlagiću. Riječ ima gospodin Jozo Križanović. Neka se pripremi gospodin Duraković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, ja zaista na početku ne mogu da odmah ne kažem da sam vrlo nezadovoljan i razočaran odnosom predlagača ovog zakona. Radi se dakle o jednom značajnom zakonu za BiH koji bi kao što je i predlagač u ime Vijeća ministara, gospodin Kumalić istaknuo, trebao da osigura makro- ekonomsku stabilnost, fiskalnu održivost i doprinjeo jedinstvenom ekonomskom tržištu u BiH. Dakle, radi se o vrlo značajnom zakonu. Ja bih vas potsjetio, da prije 2-3 mjeseca, kad smo raspravljali ovdje o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi, bilo je prisutno preko pola članova Vijeća ministara. Bili su tu i 49 zainteresirane strane. Tri puta smo o tome razgovarali, a danas kad razgovaramo o jednom ovako značajnom pitanju, onda imamo odnos i Uprave za indirektno oporezivanje i Vijeća ministara kao predlagača ovog zakona ovakav odnos. Evo to sam htio u uvodu da naglasim. Što se tiče samog zakona, potsjetio bih također nas da je ovo prvo čitanje i da razmatramo principe i potrebu donošenja ovog zakona. Želim odmah da se izjasnim o ovim stvarima. Dakle, mislim da za nas nema dileme treba li BiH ovaj zakon ili ne treba. Dosadašnja rasprava ukazuje na samo jedan problematičan princip, to je princip koji je definiran u članku 23. gdje se govori o jedinstvenoj stopi PDV-a. Ako se uvaži socijalno i ekonomsko stanje u BiH, ako se uvaži činjenica da mi nemamo dakle sistemskog pristupa poticaja domaće proizvodnje, niti imamo sistemskog rješenja za socijalno zbrinjavanje najugroženijih kategorija građana BiH, onda bi jedinstvena stopa PDV-a značila ogromni nazadak u odnosu na postojeće stanje. Obrazloženja da bi uvođenje više stopa PDV-a bilo tehnički otežano, jesu mislim vrlo neozbiljna argumentacija. Pa mi danas imamo više stopa. Imamo 20, 10, 0, itd. Mislim da su to zaista nekorektna i ne prihvatljiva obrazloženja. I mislim da ovaj Parament mora stati u zaštitu najugroženiji socijalnih grupacija u BiH i na neki način već kad nemamo drugog rješenja bar kroz ovaj zakon ne praviti lošiju situaciju, nego bar omogućiti bar ikakve poticaje, bar za poljoprivrednu proizvodnju. Naravno, radi se o vrlo ozbiljnoj temi koja puno regulira koja je da kažem jedna od najvećih instrumenata makro-ekonomske politici u jednoj državi. I s toga izražavam zaprepaštenje da je ovako jednom ozbiljnom zakonu niti Vijeće ministara BiH kao predlagač pa čak ni naša komisija, nije uvidjela potrebu organiziranja javne rasprave o ovom. Ja zbog toga smatram, dakle ostajem pri tome da jedinstvena stopa PDV-a ne može ostati, ostajem posebno zbog toga što nema nikakvih argumentacije, nema računice zašto je to 17%, zašto nije 15,5%, zašto nije 20% itd. Jedino uvažavam napomenu gospodina Kumalića da je ova stopa od 17% navodno izračunata na temelju sadašnjih prihoda odnosno poreznih stopa. Da bi se to od prilike održala ta ravnoteža. Dakle, to zahtjeva jednu ozbiljnu računicu, da kad se eventualno opredjelimo za višestepene ove kako se zove stope PDV-a, da znamo ukoliko nešto reduciramo da li možemo ostati na 17, 18 ili je potrebno 20. Mislim da to postaje jedno ovdje nagađanje bez ikakvih računica. Prema tome, na kraju želim reči da moj prijedlog je da se ovaj zakon vrati predlagaču sa zahtjevom da se organizira javna rasprava na ovu temu, da se da mnogo više obrazloženja sa ekonomskim računicama ili drugo, druga alternativa jeste da ovaj Dom usvoji zakon u prvom čitanju, a da obaveže našu Komisiju za finansije i proračun da organizira javnu raspravu i otvori slijedečih 30 dana za nove amandmane. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Riječ ima gospodin Duraković. Neka se pripremi gospodin Belkić koji će u ime komisije istovremeno. Sve postoji gospodine Novakoviću, samo vi radite svoj posao, ja ću svoj.
Da je danas dosta bilo govora o Vijeću ministara, odnosno predlagaču itd. ja jednostavno više ne bih iskazivao na ovom Parlamentu to čuđenje kao što većina radi je li. Radi se o jednostavnoj činjenici da je vlas ispumpana iz ovog Parlamenta, jer ona je naravno stavovima vladajućih partija koji su postavili te ljude je li. Pošto vladajućim partijama nije 50 naravno stalo da se radi na način da Parlament suvereno, samostalno odlučuje, onda ni Vijeću ministara ni pojedini ministri i ne osjećaju potrebu da dolaze na ovaj Parlament ni da čuju njegovo mišljenje i da ga jednostavno uvažavaju kako bi morali je li. Jer nemaju nikakvih konsekvenci za takvo ponašanje. I da se više ne iščuđujemo, nego radimo svoj posao. Mi donosimo ovaj zakon. I onda ono što treba da konstarnira svakog ovde poslanika, neovisno bi bilo kakve stranačke ili druge pripadnosti jeste. Evo recimo ovo pismo Upravnog odbora, koje je u najmanju ruku bezobrazno. Drugo, nepristojno, neeksplicitno (?) i sa pogrešnim konstatacijama. Naime, oni su se tek jučer sjetili da upute nam pismo. Valjda kada su saznali da je ova tačka dnevnog reda pomjerena za današnji dan, jer nosi ovde tačno kaže 7. da je sjednica održana. Ali evo, da samo nekoliko konstatacija iz ovog pisma probam temeljito dovesti u pitanje. Naime, u svim ovim raspravama o tome je dobro govorio gospodin Potočnik maloprije, mnogi jednostavno neće da vide da više apsolutno degutantno i neuputno, nas porediti sa najrazvijenijim zemljama svijeta i Evrope. Da ova gospoda jednom shvate da je BiH najnerazvijenija zemlja ili druga ozada u Evropi. To je pod jedan. Da je u BiH proporcionalno broju stanovništva, najmanje zaposlenih. Dakle, imamo onajnižu stopu zaposlenosti u Evropi cijeloj. Da proporcionalno zaposlenima imamo najviše penzionera u Evropi, pa možda i u svijetu, malte ne na jednog zaposlenog dođe jedan penzioner. Ko će to izdržati, koja ekonomija? Da onda, imamo najviše invalida, da imamo najviše onih za koje se slobodno može reči da su egzistencijalno bukvalno egzistencijalno ugroženi, pa faktički neke kategorije i na granici gladi. Kad se to sve uzme zajedno, onda nam gospoda govore vi morate primjenjivati evropske standarde. Pa nismo mi Švedska nažalost, niti smo Njemačka, niti Francuska, niti Danska, niti Švicarska itd. To jednostavno kad govorimo o PDV-u moramo dakle voditi računa o ovim socijalnim kategorijama. Ovde stoji konstatacija da ako se uvede diferencirane PDV stope, da će biti ugrožen, ne socijalni programi...ma toje suludo. Znači biće ugroženi oni o kojima sad ja govorim ako bi smo uveli jedinstvenu stopu koja predviđa da Genšer onaj, kako ga zovu Mercedes ili najnoviji Audi, ima istu stopu kao i dječija hrana ili osnovni lijek za bolesnog. To je, ti koji nam to predlažu, evo rečeno je od 25 zemalja EU u 23 su diferencirane stope. Kad jedna bogata Švedska ima i te kako diferenciran program upravo štiteći one slocijalno stare, bolesne, nemoćne, ne znam do dječije hrane itd. a mi u ovakvoj kakvoj smo situaciji dakle, o tome ne trebamo voditi računa, jer nam gospoda kažu da to tobože će značajno izkomplicirati upravljanje i povećati šanse za prilike za vršenje prevara i utaja. Ma kome oni pričaju pobogu ste. U eri ovih kompjutera kakve ima veza hoće li, zna se za koji proizvod ide koja stopa i ko je to sad, kakvo je to komplikovano je li. Danas sve na računarima radi, nema nikakvih tu problema. To je samo bacanje prašine u oči, itd. Dakle, podržavam ja lično prijedlog koji je dala naša parlamentarna komisija. Mislim da je on realan, da je prilično izbalansiran, da vodi računa o ovim različitim socijalnim kategorijama, da neće bitno narušiti ovaj, ubiranje da kažem poreza, da će stimulirati izvoz u mnogim granama jer nulta ova stopa koliko se ja u to razumijem, oslobađa i podrazumjeva oslobađanje od carina itd. što će naravno uveliko stimulirati i učiniti našu robu kurentnijom na svjetskom i evropskom tržištu i da bi bilo vrijeme da mi to, idemo da kažemo u drugu fazu. Tu ima jedan problem, mislim da je to Suada primjetila dobro, da sada i ovi amandmani se trebaju uklopiti u članove jer poremečen je red i redoslijed u samom Prijedlogu zakona i da se mi ne obaziremo ni na kakve upravne odbore. Na kraju krajeva oni i po zakonu nisu predlagači. Oni samo mogu da se uklope u taj posao i ovaj Parlament donosi ove zakone i da se konačno pokažemo malo malo dostojanstva, suvereniteta i ove države i ovog Parlamenta i da se jednostavno oslobodimo tih raznih pritisaka, često sumljivih međunarodnih lobija i 51 močnika koji naravno u svemu tome vide interes, a mnogi Bogami da zadrže i dalje Bosnu u kolonijalnom položaju u kakvom je danas. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Durakoviću. Zbog uvida reči ću redosljed prijavljenih. Znači, gospodin Belkić, gospođa Palavrić, gospodin Novaković, gospodin Špirić, gospodin Ivo Miro Jović, gospodin Lagumdžija pa gospodin Gligorić.
Kolegice i kolege, ja sam uz konsultaciju sa predsjedavajućim Komisije za finansije i budžet i jednim dijelom članova koji su mi bili dostupni, dogovorio da ipak u ime komisije kažem nekoliko riječi. Drago mi je da je gospodin Duraković, da je neko konačno spomenuo da i komisija nešto radila i da imate dokumenat pred sobom. _________: Nemamo Izvještaj Komisije za finansije i budžet. Vrlo interesantno, ali evo imate saopštenje Upravnog odbora.
nije uključen mikrofon
Meni je žao ali evo ja ću pokušati u najkraćem, naravno ne ponavljajući ono što stoji u izvještaju, reči nekoliko po meni važnih stvari za ovaj parlament i za javnost. Komisija za finansije i budžet, je u granicama svojih mogućnosti i kapaciteta vrlo ozbiljno razmatrala ovaj zakonski projekat, vrlo, vrlo ozbiljno. Nažalost, bili smo hendikepirani u svom radu, pa smo uspjeli na neki način sačuvati proces i proceduru jer je bilo neki intervencija u toku same sjednice sa stanovišta konačnog teksta zakona itd. to smo na neki način prevazišli. Ono što je bitno reči ovdje. Komisija je jednoglasno kada je riječ ovo o ćemu je gospodin križanović govorio, jednoglasno promjenila princip na kojem počiva zakon. Dakle, sa principa jedne stope, preuzela princip više stopa. Dakle, jednoglasno i mi ćemo taj princip braniti i dalje ovdje. Kroz rapsravu vidimo da tu nemamo neki veliki problema, što meni govori da bi mi mogli danas se izjasniti o zakonu u prvom čitanju i podržati principe na kojim zakon počiva. Kada smo otvorili mogućnost više stopa, onda smo došli također u situaciju da razmatramo i prispjele amandmane koji su koristili taj princip više stopa. Mi smo imali više amandmana i od gospodina Novakovića i gospodina Lagumdžije itd. i jednoglasnno smo prihvatili ove amandmane koji su ovdje navedeni, uz uvjeravanje i garancije predlagača da ima izvedene matematike koje garantuju da ostajemo na tom nekom zadanom nivou. Što se 52 mene tiče taj sam pojam zadanog nivoa, te zadate vrijednosti je prilično diskutabilan. Prije svega, sto puta smo ovdje rekli da su naše statistike po prilično ne uvjerljive, po prilično nesigurne. Ja vjerujem da je došlo do mehaničkog spajanja budžeta od opština, kantona, preko entiteta itd. ne znam koju su metodologiju radili i zadali sebi tu veličinu, ne analizirajući je u kvalitetu i strukturi šta je ona. Da li mi trebamo ostati taoci takve veličine, taoci tolikih budžetskih potrošača, taoci takve administracije za koju stalno tvrdimo da je takva i takva itd. ali, predlagač je rekao, da to je ta zadata veličina. Dakle, predlagači amandmana koji su koristili mogućnost uvođenja principa više stopa, su nas uvjeravali i argumentirali da ostaje se u zadatim veličinama. Međutim, nažalost danas u novim amandmanima, koje smo dobili na sto, vidim da je nekom brzom računicom izračunato da je to takav model koji mi predlažemo kao komisija, šteti državu za 200 miliona. To su stvari koje treba zaista raspraviti. Na kraju, ovde je provejavalo nekoliko ideja i gospodina Avdića mislim i Muhameda i Potočnika ne znam koga sve još ne, da se ostavi mogućnost produženja i neke vrste termina za još dodatne amandmane itd. Komisija je također i tu mogućnost predvidila ako ste imali priliku pročitati. Dakle, mi smo predložili ako Parlament kroz svoju raspravu dođe do nekih novih saznanja, novih amandmana, novih informacija, predlagač itd. da produžimo tu amandmansku fazu itd. To nam daje mogućnost i zakon kojeg vrlo često zaboravljamo koji reguliše red poteza itd. dakle Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja koji je rekao da Upravni odbor će se sačiniti nacrt i prijedlog itd. zakona u godinu dana od dana donošenja ovog zakona, to je decembar ove godine, kada mi trebamo praktično dovršiti posao vezano za ovaj zakon. Međutim, provukle su se šeme i ja ne znam ko ih je plasirao da je rok 30.septembar, da to mi moramo itd. itd. Dakle, evo da završim, ja vas molim da pažljivo pogledate izvještaj komisije, ako ga nemate da respektirate ovo što sam ja rekao, odnosno da imate na umu prilikom svog odlučivanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Riječ ima gospođa Seada Palavrić, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedatelju, članovi Vijeća ministara, kolege i kolegice, ja ne mogu a da ne uputim nama malo samokritike. Naime, neki od mojih prethodnika govorili su o svemu a po najmanje o zakonu. Dakle, govorili su o onome što znaju ili ono što žele a ne o onome što je danas predmet naše rasprave. Toliko se bavimo prisustvom ili odsustvom Vijeća ministara da nam uopće nije relevantan zakon koji je pred nama. Mi imamo ovlaštenog predlagača, predstavnika predlagača i mislim da koliko god bi smo htjeli ovdje predsjedatelja Vijeća ministara ili ministricu finansija, izvolimo, postavimo ista ta pitanja zamjeniku ministra finansija, kad je riječ o samom zakonu. Ljutimo se kad imamo ovoliki broj amandmana na zakon. A ljutimo se kad imamo zakon po članu 105. pa ne možemo podnositi amandmane. A ljutimo se kad malo zakasnimo mi, ne iščitamo, pa nam treba nova amandmanska faza. Mislim da je stvarno vrijeme da se malo pogledamo i da samo sebe sagledamo. Ja to pokušavam sa sobom učiniti ________: [[nije uključen mikrofon]] 53 isto kao što nije bio predmet kolega ali ja sam šutila. Dakle ja vas molim da se uozbiljimo i da radimo ono zbog čega jesmo tu, da raspravljamo zakone koji jesu na dnevnom redu. Šefovi klubova, svih parlamentarnih stranaka bili su pozvani od strane ambasadora Hejsa na sastanak na kome smo imali kao rečemo, domaćine, direktore MMF-a, KAFAO-a, gospodina Davidija, Evropske komisije, oni su nam govorili i obrazlagali rješenja u zakonu a mi smo im postavljali pitanja i iznosili stavove stranaka. Ja vjerujem da je svaki šef kluba podijelio to sa svojim članovima svoga kluba. Dakle, razgovarali smo, čuli smo šta oni imaju reči. Ono što Stranka demokratske akcije zastupa, dakle govorim u ime Kluba SDA jeste činjenica da je Prijedlog zakona koji je dostavilo Vijeće ministara sa jedinstvenom stopom od 17% sigurno najbolje rješenje za BiH kao zemlju u tranziciji, kao zemlju u kojoj ima ili joj se pripisuje organizirani kriminal, korupcija, utaje, da ne govorim. Dakle, činjenica je isto tako da zaista naša poreska služba nije osposobljena u mjeri u kojoj su to službe u zemljama Evrope i EU. Međutim, upoređivati BiH sa bilo kojom zemljom u Evropi mislim da nije korektno jer ni jedna zemlja nije ni prošla ono što je prošla BiH. Bilo sa stanjem '90. godine, bilo sa stanjem 2000.godine. Dakle tu smo gdje jesmo, i onaj ko je slušao jučer direktora Svjetske banke, ja mislim da je imao ipak šta čuti i da slika o BiH nije baš onakva kakvom je žele predstaviti neke moje uvažene kolege. Međutim, problem jedinstvenoj stopi, jeste nedostajanje socijalnog programa koje su dužne bile i uvijek su bile dužne i danas su dužne sačiniti entitetske vlade. To jeste greška svih nas u ovome Parlamentu. I vladajućih i opozicionih, jer smo svi u ovih proteklih eto 10 godina bili na vlasti a nismo učinili da entiteti urade svoju zadaću iako znamo da se u entitetima ostvaruje najveći broj prava koja su vrlo, vrlo relevantna za opstanak i standard građana. Dakle, u nedostatku takvih socijalnih programa, onda Klub SDA nema druge mogućnosti nego prihvatiti stav da se ide sa diferenciranom stapom PDV-a, jer između situacije da dovedemo u pitanje efikasnost ubiranja prihoda i da još osiromašimo građane koji su i onako siromašni, ipak u našem shvatanju preovlađuje interes građana, iako i kroz budžet treba biti ostvaren interes građana. Dakle, vrtimo se u krugu, ali ovo bi zaista prihvatanje jedinstvene stope, bilo bi udar direktan udar na građane. U onom trenutku kad budu entitetske vlade ispunile svoju zadaću i ponudile socijalne programe koji će postići ono što se željelo postići jedinstvenom stopom, tada možda možemo razgovarati o jedinstvenoj stopi a sada možemo samo o diferenciranoj. Vi ste također svjedoci da je komisija uvažila dobar dio amandmana i u dobroj mjeri popravila zakon. Međutim, ja sam kao član Parlamenta a ne komisije prisustvovala toj sjednici i tada sam koliko se sjećam mogla čuto od zamjenika ministra finansija da stopa od 17% pokriva sadašnje prihode. Dakle, osigurava da prihodi koji se sada ubiru od poreza na promet roba i usluga, budu ostvareni i sa jedinstvenom stopom od 17%. Računica za stopu od 18 i 8 i nultu, nije na komisiji ponuđena. Dakle, ja je nisam vidjela. Nije ponuđena. Pa imačete se mogućnost javiti i nema nikakvih problema. Dakle, ono što sam ja nakon sjednice komisije mogla u razgovorima sa ljudima iz Uprave, sa ljudima iz Vijeća ministara saznati, jeste da stopa od 18, 8 i 0 dovodi do smanjenja sadašnjeg obima prihoda, od poreza na promet 54 roba i usluga za cijelih 250 miliona KM godišnje. A to znači, imajući u vidu način na koji će se raspoređivati PDV, da ćemo nekako podmiriti državne potrebe ali entitetski budžeti će ostati uskraćeni za 250 miliona maraka. To ponovo znaći da neće se od strane entitetskih vlada moći ispuniti nadležnosti koje su njima u zadaći. Ni u zdravstvu, ni u školstvu, obrazovanju, policiji, u svemu onome što je u entitetskim nadležnostima. Kad je riječ o datumu primjene zakona. Ja zaista bih voljela da barem to ne osporavamo, jer ja mislim da je jedinstveni PDV na nivou države. Kamo sreće da je uveden i prije pola godine ili godinu, dakle što je moguće prije uvesti ga, uvedimo ga. I mislim da on ne bi trebao biti sporan ukoliko nemamo neke druge ciljeve. A ukoliko nam je cilj da BiH napreduje brže ka evropskim integracijama, da njenim građanima bude veći standard, onda ja mislim da je uvođenje jedinstvenog PDV-a prioritet za cijelu državu. Ja sam kao što vidite, iskoristila dodatnu mogućnost nakon što sam saznala ove računice i koristeći se članom 94. a ne kao što sam greškom napisala u amandmanu, dakle 94. stav 3 tačka a) podnjela nove amandmane, kojima sam malo korigovala amandman XI, XII i XIII komisije jer smatram zaista da ove aspekte komisija nije mogla, i nije uzela u obzir kad je usvajala amandmane. I dakle, molim vas za tu ispravku da imate u vidu i imam ispravku u obrazloženju amandmana u drugom stavu na drugoj strani. Riječ je o amandmanu XIII a ne III. I kako izići iz ove situacije. Ja ne znam da li nam odgađanje i nova faza za ulaganje amandmana daje nešto novo. Međutim, stoji jedna činjenica zaista, a to je ona na koju je gospodin Belkić maloprije ukazao, da svako govori o svojoj računici, ali niko ne pokazuje te računice. Mislim da moramo imati jasnu računicu, koja stopa diferencirana, koje diferencirane stope omogućavaju da uberemo sadašnji nivo poreza na promet i usluge, kao budući pored na dodanu vrijedlost, kako se ne bi ugrozile osnovne funkcije države. Jer, koliko god, kroz poreze mi samo možemo osiguravati da država funkcionira. To je naša zadaća, to je naš interes i u tom pravcu možemo razmišljati, eventualno da nam se dostave egzaktne računice i o 17. i, ako je ona po mom mišljenju, govorim u stvari u ime Kluba SDA, ne dolazi u obzir kao jedinstvena bez socijalnih programa, ali i o 18,80 i o 10,20, što sam ja predložila svojim amandmanima, jer imam uvjeravanja, upravo iz odbora Uprave da je to ono što se sada ubire, da su to sadašnje stope. Hvala vam.
Hvala lijepo gospođi Palavrić.Imamo dvije replike, gospodin Potočnik, pa gospodin Avdić.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, Gospođo Seada, zagovaranje jedinstvene stope sigurno nije rješenje za BiH. Naprotiv, drugo. I, vi ste kontradiktorni, branite Ministarsko vijeće i jedinstvenu stopu, a onda govorite o diferenciranoj stopi. Mislim, to ne razumijem šta time hoćete reći, uz, naravno, tobožnju brigu o socijalnom momentu. Bez harmonije, interesa države, poduzetništva i socijalnog elementa nema ni razvoja države. Zbog toga tvrdim da sigurno je samo diferencirano, odnosno 3 stope rješenje za siguran razvoj BiH.
Hvala, prije gospodina Avdića, replika gospođa Palavrić. 55
Pa, meni je, zaista žao, mislim da sam toliko jasno govorila i polako, da je svako mogao razumjeti, a se ne zalažem za jedinstvenu stopu, ali, da potpuno razumijem prijedlog Vijeća ministara i da će vrijeme pokazati da je to jedino rješenje sigurno. Međutim, posao ne rade entitetske vlade, nemamo socijalnih programa. Kasnije ste vi govorili, replicirajući meni, govorili ste ono što sam ja zastupala. Nemojte, molim vas tvrditi, ne zagovaram jedinstvenu stopu, ali razumijem Vijeće ministara što je predložilo jedinstvenu stopu, ne razumijem entitetske vlade što nisu uradile svoj dio posla.
Krivi navod gospođa Milićević.
Znači, da odgovorim gospođi Palavrić na par navoda koje je ona iznijela. Zajedno smo sjedili na Komisiji, ja kao član Komisije, ona kao podnosilac amandmana. Zajedno smo učestvovali u diskusiji, jer su bile kolege. Zajedno smo, znači, rekli da nije prihvatljiv princip za BiH jednog poreza i ostale stvari. Međutim, sad kaže, saglasila se sa nama da ide 18,80. Potpuno ista argumentacija, dakle, šta nedostaje ovim amandmanima koje danas imamo pred sobom,nedostaje, nije nam ni ona dala finansijsku, obračun jedan koji će argumentovati da četvrt miliona maraka ostaje negdje, da nedostaje, kao što je to nedostajalo, navodno u gospodina Lagumžije u amandmanima. Opet smo na istom. Ja sad mogu vjerovati ili ne vjerovati jednom i drugom ko je u pravu. A, šta nedostaje. Mi nismo imali na Komisiji ni gospodina Hejsa, ni gospodina Diksona ni ostale ljude, koji se ovdje javljaju. Sjedili smo mi i par ljudi koji su pokušali iz udruženja različitih, da nam obrazlože zašto smatraju da nije adekvatno urađen prijedlog zakona. Znači, mi smo ostavljeni sami sebi bili da urdimo najboje kako možemo i ja zato gospođu Palavrić,molim vas da potkrijepite da bismo mogli pričati o ovim amandmanima, da ih potkrijepite, a nije potkrijepa to što vi meni kažete da ste u razgovorima sa ljudima iz Uprave došli do ovih podataka, jer ljudi iz Uprave su napisali i potpisali nešto sasvim treće. Ovo treće, nekakvo pismo koje smo mi dobili. Dakle, sad se stvara konfuzija u Parlamentu i ja molim da neko od onih koji su predlagači zakona, ko stoji iza toga da nam objasni, u stvari šta je stav Uprave. Da li je to 20,10 ili je 17 samo, ili nešto treće. Znači, ovo ne vodi ničemu. I, zato insistiram ako imate saznanja da nas upoznate, odnosno ko ima saznanja da nam kaže o čemu se radi. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Replike još imaju gospodin Avdić i gospodin Zorić. Gospodine Avdiću, da li želite repliku?
Cijeneći izlaganje uvažene zastupnice Palavrić, ali ima, ipak, nekoliko neodrživih teza, koje se ne mogu prihvtiti. Ja ću izdvojiti samo dvije. Jedna je sledeća. To je, da nije potrebno da mi elimentiramo da li će Vijeće ministara biti tu prisutno ili ne i da trošimo vrijeme na to i da to, apsolutno nema veze sa današnjim dnevnim redom. Totalno zastupnica Palavrić je, u krivu, zato što je komisija ovog doma, Komisija za finansije i budžet, sjela, razmislila svojom glavom i promijenila suštinu zakona ljudi. To je novi zakon sa diferenciranim PDV stopama i sad promijenjen u cjelosti zakon, koji je predložilo Vijeće 56 ministara. Nije Ministarstvo finansije, Vijeće ministara. Je li tako gospodine ministre? Zamjeniče ministra. Vijeće ministara predložilio. Predstavnički dom ruši taj zakon, grubo rečeno.Znači, mijenja zakon u cjelini, u suštini sistemski mijenja. I, sada nije ovo Vijeća ministara, nemamo predlagača. To je jedno, znači, to je nedopustivo i nemojte me ubjeđivati, jednostavno da Vijeće ministara nije potrbno da bude na ovoj sjednici. Baš na ovoj sjednici je potrebno više nego ikada bilo do sada, da budemo sasvim jasni. To je jedno. Drugo, kad se dijeli vlast, onda parlmentarna većina je tu, normalno u opticaju, a kad se dijeli odgovornost, onda smo svi zajednički i pozicija i opozicija na tome.
Hvala vam gospodine Avdiću. Gospodin Zorić. Replika.
Ja sam samo htio kazati u zaštiti sebe osobno i Kluba HDZ-Demokršćani, da ja ne prihvaćam ovaj ponuđenu samokritiku. Jer sve ono što je izrečeno iz ovog kluba, a ja sam, čini mmi se samo govorio, ja to i dalje potpisujem i ne želim nikakvu kritiku na račun toga. Također, ne stoji ni to da, a i ja sam spominjao, pa se samim tim osjećam i prozvan i ja sam spominjao kao jednu mogućnost produljenja amandmanske faze, ne stoji to da neko nije čitao zakon. Ovo je zbunjujuće. I, novi amandmani, jer sve je sadržano u jedno, u tom jednom broju ili u ta tri broja. Sve je u tome sadržano u ovom zakonu ili skoro sve. Dakle, ne možemo mi sad ovdje uzeti 010,20,pa socijala. Šta znači socijala? Koliko košta kruh? Ja sam zato da na kruh bude PDV 20%, ako je 80 feninga. A, ako je marku i nula, onda je opet skuplji, jer u ovoj državi neko vodi problematiku maksimalne cijene kruha, maksimalne cijene mlijeka, pa onda možemo pričatio PDV-u i na te kategorije, na dječiju hranu također. Ili je to slobodno formiranje cijena. Onda se vrlo lako udruženje mljekara, udruženje ovoga ili onoga, dogovori, njima je onda sve jedno ima li PDV-a ili nema. Oni će formirati cijenu i tako i tako. U stvari, njima je u džep ako nema PDV-a, ali ako im mi odredimo cijenu, onda je sasvim nešto drugo. Također se ne slažem sa kolegicom Palavrić. PDV što prije. Mislim ovo uvjetno ne slažem. Ja se slažem da bude ujutro, ako je sve drugo spremno. Je li sve drugo spremno gospodo? Ako je, idemo ujutru. Rekli su da nije i mi svi znamo ovdje da nije. I, ispravak jednog netačnog navoda usput kolegici Palavrić, nije točno da smo mi uredno pozvani na sastanak kod Hejsa. Naime, 31.8. ja sam bio ovdje na Komisiji za obranu i sigurnost, zajedno sa kolegicom i ja kad sam došao kući u večernjim satima, zatekao sam faks da me poziva sutra u 9. To nije uredan poziv i, ako je slučajno kolegica Sopta bila u Sarajevu, pa je bila nazočna tom sastanku. To nije uredan poziv nekoga u popodnevnim satima pozvati da bude ujutru. Imamo i mi nekakav plan rada i sve ostalo. Mislim da i na te sastanke predstavnici klubova i svi ostali zastupnici, članovi komisija trebaju biti uredno pozvani, ali nemojmo ovdje igrati se, ja sam predložio u svojoj prvoj raspravi, kad sam se javio, htio sam pomoći svima nama da donesemo zaključke kako ćemo raditi, da ne vodimo raspravu o zakonu, jer slažem se, u tome, to je prva rečenica gospođe Seade Palavrić, da vrlo malo pričamo o zakonu, pa i ja sam, trebali smo se dogovoriti o tehnici, je li to produljenje amandmanske faze, je li to novi zakon, kojeg će nam ponuditi Vijeće ministara, možemo se mi sastati sutra hitno, ako će nam neko ponuditi zakon, o kojem ćemo mi raspravljati, da bude 57 sjednica samo po toj točci dnevnog reda, jer je ona prevažna. Ja sam maloprije kazao, revolucionarna za BiH, da o njoj ne bi, ako treba i u nedjelju i u subotu i u svaki dan, zasjedati samo da donesemo ovakav zakon, koji je za mene bitan i mislim da je bitan i za poziciju i opoziciju i ne želim po ovom pitanju braniti ni jednog ministra iz HDZ-a, niti želim na račun opozicije ni hvaliti se uvođenjem PDV-a u ovoj vlasti, jer ovo je jedna potreba BiH, da zaštitimo porezni sustav, ali kažem, evo ispričavam se predsjedavatelju, ispade ovo kao rasprava o socijalnim kategorijama, možemo pričati samo u onom smjeru, zapravo što se mene tiče, o kojem sam ja govorio, zaštitna cijena i onda pričati o nula sniženoj ili punoj cijeni PDV-a.
Zahvaljujem se. Imamo samo još jednu repliku. To je gospođa Sopta i onda idemo na rasprave. Neka se pripremi gospodin Novaković.
Ja bih isto replicirala gospođi Palavrić iz jednog jedinog razloga, kao član Komisije da se ne shvati da smo mi izmjenu zakona, ovu koja je suštinska, koja u istinu ulazi na načela zakona da smo je olako prihvatili bez argumentacije. Ako se dobro sjećam mi nismo imali ni argumentaciju ni za stopu od 17%. Nismo imali dokumentirano da je to ono nego nam je gospodin obrazložio da je to, od prilike, ubiranje poreza na razini postojećih. Gospodin Lagumdžija se pozvao isto, ako su izračuni od 17% dobri, što je meni dalo za pretpostavku da je on raspolagao sa podacima njhovim, da onda izmjene ovih stopa zadovoljavaju opet istu razinu prikupljenih sredstava, što ja kao član Komisije, kažem da mi je to bio isti argument i za 17 i za ove tri stope i kao takvim obrazloženjem sam to prihvtila. Ovo ujedno, odmah govori gospodinu Durakoviću, da nisu zastupnici ovdje taoci svojih tabora, odnosno, nego smo mi, jednoglasno na Komisiji usvojili ove izmjene. Također, i gospodin Avdić, htjela bih odgovoriti, oprostite, ako smijem da odgovorim, da mi nismo htjeli na ovaj način djelovati socijalno, nego smo htjeli izbjeći socijalne nemire, a socijano treba djelovati socijalnim programima, za koje već svi znamo da ni jedna zemlja u tranziciji, u tranziciju nije išla bez socijalnih programa, izuzev BiH. I, da jedino ... privatizaciju koja nije imala socijalnog programa u sebi. Prema tome, to su te tri stvari, koje su vrlo bitne, a ja mislim gospodine predsjedavajući, evo da iskoristim priliku, točka 4. izviješća ove komisije, čini mi se da se stvara ozračje u ovoj dvorani da bi se ta točka 4. trebala iskoristiti i da možda napraviti jedna, da li će to biti rasprava. Ja predlažem konkretno da to bude susret Vijeća ministara, susret parlamentaraca i članova Uprave, odnosno upravnog odbora da se sretnemo, jer tri su vrlo jake opcije ovdje, tri vrlo jake opcije, a tri jednog vrlo, vrlo važnog, ja bih rekla najvažnijeg sustavnog zakona i da se o tome, ipak, kažem, mislim da se stvorila atmosfera za zaključak 4. u obliku zaključka točka 4. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođo Sopta. Idemo na raspravu. Gospodin Novaković, neka se pripremi Nikola Špirić. 58
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, ja mislim da smo malo ne pripremljeni ušli u ovu raspravu. Čini mi se da smo mogli na drugačiji način, inače, raspraviti o ovoj tačci dnevnog reda, jer sve što više raspravljamo bliži smo početku. Znači, kako rasprave teku, tako sve mi sigurniji da ne možemo ovako. Dakle, imao bih prijedlog da, zaista, ne da privedemo raspravu kraju, naravno, poštujem puno pravo svih da diskutujemo, nego da se pokušamo nekako ... u nekakve prijedloge, odnosno neke zaključke. Ja iz svih ovih rasprava, koje sam ja do sada čuo, dozvoliću sebi pravo da zaključim da je većina smatra da za ozbiljnu odluku potrebno je još ozbiljnog rada. Za taj ozbiljan rad, svi su predložili ovdje određene konstatacije od Savjeta ministara, preko razno-raznih institucija, pa i do upravnog odbora, što onda, po meni, u stvari jeste javna rasprava i ništa drugo. Naravno, jvnu raspravu možemo na različite načine sada definisati. Možemo reći da javna rasprava, koja će se obviti na jednoj sjednici ovdje u Sarajevu ili koja će se obvljati, ne znam ni ja u kom obliku. To je sad stvar, koju bi mogli usaglasiti, u kom obliku javna rasprava, aliu svakom slučaju, čak i da ne nazovemo to javnom rapsravom, to podrazumijeva jedan veoma ozbiljan skup, na kome će se iznositi argumenti, za jedno ili za drugo. Ja smatram da su nama, ali to ja smatram, bez ikakve argumentacije, da su nama potrebne dvije stope ili tri, ali ja nemam zato argumenata. Pazite, za mene je argument što je od 25 zemalja 23 to ima, pa ja mislim, valjda su oni pametniji od nas. Pa, mislim, valjda bi Njemačka primijenila jedinstvenu stopu i Francuska i Italija i Engleska, da je ona dobra, ali to ja tako mislim. Nemam nikakvih argumenata, ništa nemam ispisano iza toga, osim onog što sam rekao. Nemam ša znači promjena stope sa 17 na 18. Nemam šta znači stopa 8% definisana na način kako je definisana u amandmanu, koja je idealna da se na različite načine ne tumači. Dakle, mislim da nije teško napraviti analizu. Oni koji kažu da mi ne možemo napraviti analizu, ja mislim da mi možemo napraviti analizu. Naime, postoji statistika koja se vodi u ovoj zemlji. Postoje podaci, koji su sigurno približno tačni. Njih treba ubaciti ljudi u mašinu i dobit ćemo to što tražimo. Tačno ćemo mi dobiti šta znači ako povećamo sa 17 na 18. Šta znači stopa 8%, na način kako je tamo definisano, pa ćemo vidjeti koja su tu ukupna sredstva. Ja mislim da mi zato imamo i znanja i da imamo i podataka. Ovako, odlučiti na komisiji i promijeniti princip, neću ja reći da je neozbiljno, obziljno je, Komisija je veoma ozbiljno na tome radila, ali bojim se da je opasno i da bismo morali raditi na realizaciji tog principa, dakle, morali bi više podataka imati, više argumentacije. Ono što smatram da u raspravama danas trebamo se ograničiti, jeste upravo taj samo osnovni princip. Jedna ili više stopa. Ali, evo, ja vidim da mi nećemo doći danas, ni ne možemo, nije ni realno, nije logično da mi danas utvrdimo da li jedna ili više stopa. I, zbog toga smatram da zaključak bi morao ići u tom pravcu da se na jednom mjestu nađe naša komisija, upravni odbor, predstavnici MMF i ostalih institucija, koji su napravili ovaj zakon. Predstavnici Savjeta ministara, pa ako hoćete i zaintresovani privrednih komora, institucija određenih i da na jednom mjestu utvrde šta je to, zaista ono što je i prihvatljivo i realno i moguće. Nakon toga mi bismo ovdje ovu raspravu sigurno za posla sata zvršili. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći je gospodin Nikola Špirić, drugi zamjenik predsjedavajućeg Doma. Izbolite gospodine Špiriću.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, uvaženi članovi Vijeća ministara, cijenjeni gosti, Ja sam već na samom početku, kada sam ukazivao na objašnjenje koje je stiglo od Vijeća ministara, znao da će ova rasprava ići u ovom pravcu iz razloga što, nažalost, oskudno je što znanje o materiji koju mi danas odlučujemo nije ni čudo. Svaki poslanik i ne mora da zna u tom smislu šta PDV znači, šta on znači sa stanovišta reforme, proeskog sistema u BiH. Mene ne čudi što danas nema članova Vijeća ministara, jer mislim da je njihovo, nažalost, znanje oskudno o PDV-u, jer oni ono što znaju dođu i brane. Zato mi je drago da ovdje vidim članove Vijeća ministara, koji rade na ovom i koji su spremni i da tumače ono što znaju o PDV-u i ono što misle o PDV-u. Ali, vidite, nelogično je da ministar finansija, koji je član upravnog odbora danas nama ponovo sugeriše da je jedinstvena stopa jedino optimalno rješenje, a da njen zamjenik nas upozorava da bježimo od jedinstvene stope, da tražimo rješenje u diferenciranoj stopi PDV-a. To da je normalna država, u pitanje u kakvom stanju zamjenik ministra sačekao ministra kad se vrati s puta. Mislim da nam ne treba sluđivanje javnosti vezano za PDV, ali ono što je mene iznenadilo, naravno, o tumačenju predstavnika Vijeća ministara, gospodina Kumalića da kaže da treba, ako sam dobro shvatio, sačuvati da se ne ugrozi fiskalni suverenitet BiH. Ja se slažem. Prvi put BiH dobila je jedan značajan izvorni prihod u PDV-u. Dakle, a radi se o složenom sistemu BiH, kada je poreski sistem u pitanju, a ond ana kraju kaže da je njihova projekcija od 17% služi da bi se ubrao isti nivo prihoda, koji sad imamo. Šta će nam reforma poreskog sistema u koji će, a osnovni cilj i svrha PDV-a ili jedan od ciljeva jeste da se izbjegne zakonita ili ne zakonita utaja poreza. Zakonita kroz lažno vođenje knjiga, ne zakonita križom prebacivajući robu preko granice. Ako je proksimacija na istom nivou prihoda, a, evo, ovi koji su zvali iz međunarodne zajednice, pominjana su imena nam govore, da milijarde maraka ostaje izvan budžeta, dakle, da samo dve posloven banke u prošloj godini operu negdje milijardu i po KM, a mi izvršili reformu poreskog sistema i ubrali isto i govorimoo socijalnoj i razvojnoj komponenti. Ako je isti nivo prihoda, čemu se mogu nadati penzioneri, čemu policajci, čemu vojnici, čemu demobilisani borci, čemu invalidi? Dakle, reforma poreskog sistema i svi će dobiti isto, a svi dnas nezadovoljni u BiH, eh, ako je to tako, ta reforma, meni ste danas dali stvarnio argumente, da ne glasam ni za jedan prijedlog. Ovo su odokativne stope. Odokativna je i 17% bez analitike, a odoktivna je i 0 i 8% bez analitike. Samo što je diferencirana stopa ublažava socijalne tenzije. Ako je isti nivo prihoda, dakle, ako je isti nivo prihoda, što kažu na stopi od 17% i 8 i 8%, pa tobože da bi mi malo poltronisali malo građanina, hajmo ovu diferenciranu, onda je bolja diferencirana, jer se štiti najugroženiji socijalni sloj u BiH. I, mi danas govorimo o principima zakona. Dakle, da li je to jedinstvena ili dvojna stopa. I, za jednu i za drugu, treba analitika da bi se odlučilo. Neću da mi pišu ovi predstavnici iz međunarodne zajednice kao da smo svi gusani ovdje šta znači jedna, a šta znači druga stopa i jedna i druga mi ništa ne znači bez analitike. Ali, ako je složen sistem budžetski, mi smo usvojili jedan zakon, koji govori o povratu sredstava u entitetske budžete i Distrikt Brčko, o koeficijentu rekreiranja povrata sredstava. Zna li iko iz Vijeća ministara, dakle, o apsolutnom iznosu, koji nivo sredstava se vraća, jer su dobro ljudi rekli da je socijalna politika u entitetskim budžetima. Hoće li se vratiti manje ili više ili jednako, ili će jednako biti i dalje sirotinja? Ima li iko tu analitiku? Šta će biti dalje sa opštinama, kad se ovaj model po vertikali spusti? Pa, dajte ljudi, ovo je ozbiljna stvar. Mi se danas brinemo ima li Vijeća ministara, nema li Vijeća ministara. Gdje se koje aktivnosti odvijaju, one koje alimentiraju po osnovu budžeta jednog ili drugog, ili, ako ovaj istem PDV-a, reforme poreskog sistema, prati sistem preuređenja BiH, onda da 60 nam se to kaže, da složimo, poredamo kockice, da se narednih 20 godina ne bavimo obmanjivanjem javnosti. Jer, ovo će imati uticaj na unutrašnji koncept uređenja BiH, u to moramo biti svi ubijeđeni. Ša treba da očekuju opštine, ako sad, evo entiteti ne znaju šta će im se vratiti. Da li iko od poslanika zna šta znači koeficijent u zakonu koji smo usvojili jučer? Ja se bavim koeficijentom rekreiranja povrata sredstava, dani i ne znam vezivanja itd. rezerve, šta znače rezerve itd. Ja se bavim ovim, dosta mi je stvari nejasno, moram reći. Dakle, sve su to vezani zakonski projekti. Ja mislim da ovdje ima dosta nejasnoća. Koji dio PDV-a, ako se već govori o dve njegove komponente, razvojna i socijalna, pa onda kažu sve je razvojna, a ubiramo isti prihod. Pa, onda kažu, malo je socijalna, šta je razvojno, a šta je socijalno? Možemo li stvarno da znamo da bismo donijeli odluku? Vidite, ovo je, po meni, najbitniji zakon, koji mi u ovom sazivu donosimo, kada su u pitanju građani, ne računajući, naravno, ove zakone o policiji, o vojsci, ovi što se tiče bezbjednosti i, zato ja mislim, sjećate se na manje bitnom, ali ne nebitnom zakonu smo dali šest mjeseci rasprave, zakon o sportu i ovdje da bi se stvorila pozitivna klima o PDV-u, dakle, o sistemskom zakonu, treba dati vremena različitim socijalnim grupacijama, da iskažu svoje potrebe, da se stvori pozitivna klima i da Vijeće argumentima ubijedi da donosimo, odnosno mi parlamentarci najbolje moguće rješenje. Da smo svjesni zahtjeva svake socijalne grupacije i da nije nebitno 0,1% ili 05% ili 1% kada je PDV u pitanju. Iza toga stoje finansijska sredstva poreskih obveznika i zato ja mislim, dakle, da je dobro da Komisiji damo vremena za novi izvještaj, ali da damo dovoljno vremena 30 dana, mislim da nećemo probiti vrijeme, ukoliko se kvalitetno pripremimo, da različite socijalne grupacije kažu šta misle i da na kraju izađemo sa jednim suvislim prijedlogom i da oni koji rade konačnu verziju su u stanju da je brane. Neće niko ovdje imati ništa protiv, ni protiv jedinstvene i diferencirane stope, ukoliko postoji analitika, koju mi možemo građanima reći, glasali smo zato zato što je to najbolje za vas. I, zato ja mislim da, evo, po meni, 30 dana da se da za novi izvještaj, u tom da se pozovu različite socijalne grupacije, da daju svoje viđenje i mislim da ovdje, najmanje ubjedljiva priča da nas neko iz međunarodne zajednice ubjeđuje da donesemo ovakav ili onakav zakon. Oni imaju, naravno, pravo da sugerišu, da pružaju dobre usluge, ali niko nam ne brani da se mi za ovo pripremamo. Molim Vijeće ministara i oni koji reformu žele da propagiraju, da je ne brane sa istim nivoom sredstava, a da je BiH prva po nivou korupcije i da se kriju dvije milijarde maraka izvan budžeta različitih nivoa u BiH. Dvije milijarde. Ako to neće biti obuhvaćeno, mislim da onda reforma poreskog sistema samo dobro dođe međunarodnim ekspertima, koji će uzeti neko milion, neko dva, neko tri i, koji će pokušati objasniti da se i jedinstvena stopa u tako ne razvijenoj zemlji, ratom razrušenoj, može braniti modelom visokog primanja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Riječ ima gospodin Ivo Miro Jović. Neka se pripremi gospodin Zlatko Lagumdžija.
Poštovani predsjedatelju, uvažene kolege zastupnici, cijenjeni ministri iz Ministarskog vijeća, Kako god odmiče ova rasprava, ja sam sve više zbunjen. Mislio sam da će današnja rasprava, koja je trajala, evo, dva i po sata, što je dobro u Parlamentu, što bi drugo radili nego raspravljali, da ćemo barem malo odmaknuti nešto da se nazre, da vidimo kud nam je ići. Sve više što traje ova rasprava, ponavljam, ja sam više zbunjen, silnim informacijama, koje sam 61 dobio ovdje u mediju, a i u onim papirima, koji su napisani i odvdje došli. Znači, iz svega rečenog, iz svega napisanog, nisam došao prvo do uvjerenja što znači, ako ja podignem ruku, a što znači ako budem protiv. Upravo se nastavljam na gospodina Špirića, maloprije koji je govorio o tome. Ja bih želio znati, tako sam navikao raditi u životu, što ako uradimo ovo, proističe ovo. Ako uradimo suprotno, hoće li biti lošije ili bolje ili baš najbolje. Onda sam pripravan i braniti i usvojiti, ali onda biti i odgovoran. Ali, ako ne mogu braniti, onda teško da ću moći usvojiti, pa pohvale bi željeli imati, samo ne znam ko će prihvatiti pokude. Iz tih razloga, kad danas čitam dnevne novine, pa kaže ministar financija, da samo jedinstvena stopa nas vodi ka dobru. Cijelo vrijeme dobro nas vodi diferencirana stopa, ovdje to čujem. U zaključku povjerenstva, komisije, kaže da treba biti i tu smo odstupili od načela, gdje smo, mislim, danas trebali samo isključivo o tom i razgovarati. Zato ja predlažem, htio bih doprinijeti, možda je malo kasno, možda sam davno mogao reći, iskoristiti, javiti se repliku, pa iskoristiti i reći ono što sam mislio sada, mislim da ćete se složiti, a to je povjerenstvo je u tačci 4. ostavilo mogućnost produžetka amandmanske faze, a iskoristiti to vrijeme, pa ove silne što nas zbunjuju, od onih koji su u Ministarskom vijeću ministara, u Upravi za izravno oporezivanje, ne znam ni ja, pa do onih glibodera, čuo sam danas da fine novce troše. Ja se zahvaljujem gospodine, uvaženi zastupniče Avdić, što ste mi danas dali podatak. Ja hoću puno operacionalizirati s njim ubudućim nastupima, da vidimo, mogućnost u cilju ozbiljnosti rada.Oni koji nas trebaju čuti, danas nisu ništa čuli. I, ovo do njih neće doći. Mi danas možemo ići po svom. Imamo tračnice, zakonodavstvo je na našoj strani, Ustav i ostalo. Međutim, mi, ja nisam pripravan prihvatiti takvu odgovornost. Rekao sam zašto. Nemam ulazne informacije. Zato bih volio da prihvatite jednu vrstu zaključka, da ono što je povjerenstvo ponudilo, ima solidnu osnovu, ali nije za usvojiti, pa u članku 4. ostavlja nam mogućnost fokusirati se svojom odlukom prema njoj, ostaviti i produžiti jednu amandmansku fazu, a u međuvremenu zadužiti vođstvo ovog parlamenta, da ono inicira sastanak i razgovore sa relevantnim činbenicima, koji bi ponudili jedna rješenja, opipljiva, koja se kaže jeste, pa imamo mi sad ulazne informacije, pokazatelji koliko mi dobijamo roba, koliko se proizvodi, koliko izvozi itd. Ja znam da neće to biti točno i neće dobro, ali dajte da ne pogriješimo u 20, nego da pogriješimo u 2. Pa, evo, moja diskusija bila ponuda jednog zaključka, da iz ovog izađemo. I, drugo, što je jako važno. Usvajanje samo ovog zakona ovako odvojeno i parcijalno, istina i naredna točka veže se za jedan važan zakon, to je ovaj zakon o carinama, ja bih volo kad bi ovaj zakon danas, koji je predmetom u ovoj raspravi, usvajali sa paketom zakona, koje smo morali već urditi. Mi smo tako slabodobitno 29. prosinca usvojili Zakon o sustavu neizrvnog oporezivanja, a onda u svim člancima vrvi od termina, koje moramo i trebamo ispoštovati. Jer smo usvojili takav zakon. Ovo je deveti mjesec, a tamo kaže za šest mjeseci, moraju se usvojiti ti i ti zakoni. Njih ne vidim ni na vidiku. O njima uopće ne razgovaramo, a izravno utječu upravo na ovaj zakon. I, mislim da ova današnja rasprava ima samo kvalitetu u tome što smo se jedni drugima izjadali. A, mi bi trebali preokrenuti to i ja predlažem usvojite ovaj zaključak. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu. Podsjetiću vas, gospodin Lagumdžija, gospodin Gligorić ja vas imam prijavljenih gospodine Zoriću, ako niste iscrpili sa onim, gospodin Zorić nije, pa gospodin Živković, gospodin Huskić, gospođa Hadžiahmetović i gospođa Perkanović. Znači, imamo gospodin Lagumdžija, gospodin Gligorić, Živković, Huskić i gospođa Perkanović. Pet još prijavljenih. I, molim vas da, ako ima još zaintresiranih, da evidentiramo. Samo četiri i da privodimo raspravu kraju. Mislim da su se iskristalizirala mišljenja i prijedlozi, koja bi Dom mogao danas usvojiti, ali o njima ćemo nakon iscrpljene rasprave i molim zastuponike, zaista, da poštuju dignitet ovog doma i da govore o zakonu, jer je to točka dnevnog reda. Na nama je da ovaj zakon usvajamo, da o njemu kažemo šta islimo, jesmo li spremni ili nismo, a ne da omalovažavamo mogunost da o tome kažemo što mislimo. Izvolite gospodine Lagumdžija.
Zahvljujem se gospodine predsjedavjaući, uvažavajući Poslovnik i vaše preporuke, govorit ću isključivo o zakonu. Mislim da svako onaj koji se osjeća do danas ne pripremljenim za ovakvu tačku dnevnog reda, vjerovtno je takav zato što je ovo oblast koja ga puno nije intresirala i ne treba sve ovo da interesuje. Ima puno zakona koji prolaze kroz ovaj parlament i onda se ljudi fokusiraju na pojedine stvari. Postoje ljudi koji su pripremljeni i koji su odavno bili za ovo pripremljeni. Naime, dokument «Posao i pravda» koje je ovo vijeće ministara aktuelno preuzelo od prethodnog vijeća ministara je, definiralo da ovaj zakon bude operativan, to se sjećaju ljudi koji su učestvovali u tim pregovorima sa MMF-om, postojale su tehničke mogućosti da on bude operativan 1.7.2004. dakle, da sad uđemo u treći mjesec njegove primjene. Onda je rečeno da će to biti 1.1.2005. godine, jer, ipak, treba na vrijeme se pripremiti, potom smo čuli visokog predstavnika, koji je rekao da će biti 1.1.2006. godine i, evo, sad imamo pred sobom prijedlog, koji je, mislim realan i dobro je da ga držimo, uvažavajući primjedbe gospodina Potočnika, da trebamo se držati toga, da budemo spremni za 1.7.2006., jer ako sad popustimo rok, onda ode ko zna gdje. Dakle, mi se moramo, mislim da rok, koji je problematiziran, vrlo je bitno da ostane i ni jedan amandman nije bio koji je to problematizirao. Prijedlog Vijeća ministara, koji je bio pred nama i koji još uvijek se nalazi pred nama, zajedno sa izvještajem komisije je, istovremeno prijedlog, koji ima, da budemo otvoreni, da znamo o čemu pričamo direktno je to radi sebe, radi ljudi koji ovdje, također sjede i meni je drago da su ovdje ljudi iz Vijeća ministara, koji se, zaista u ovo razumiju više nego neki koji nam danas fale, a oficijelno bi trbali da nam se predstave i da stanu iza ovoga. Naime, prijedlog, koji je ponudilo Vijeće ministara, prijedlog međunarodnih institucija. Vijeće ministara je bilo tu protočni bojler. To se vidi iz ovog, o tome ću reći vrlo jasno i precizno kako se to vidi, čak i iz onoga što smo dobili sa datumom 30.7. o.g. Prijedlog koji je bio pred nama je, neko je rekao asocijalan, antisocijalan, on je protiv sirotinje i on je za bogate. Takav je bio prijedlog pred nama. I, mislim da je jako važno, da je Komisija i ono što je ohrabrujuće bilo za sve nas u Komisiji i za mene posebno, pošto, na neki način da nije bilo ovih amandmana 11, 12 i 13 danas bi vjerovatno bili u nekoj fazi idile sa međunarodnom zajednicom, a neko bi onda nama iz Vijeća ministara iz opozicije zamjerao 63 što nismo na vrijeme radili domaću zadaću, što nismo amandmanski djelovali. SDP je djelovao kroz amandman 11 koji imate 12 i 13 i čitava priča oko toga. I, ja se zahvaljujem članovima komisije, što smo imali jednu raspravu koja je bila, zaista, uvažavajuća među nama, zahvaljujem se gospodinu zamjeniku ministra, koji je bio na toj sjednici komisije, koji je, zaista, vrlo korektno i zdušno branio prijedlog Vijeća ministara i mislim da je to korektno što je to tako bilo i to treba ovdje reći. Gospodin Belkić je rekao jednu vrlo važnu stvar u ime komisije, a to je tada govorio, a evo i danas za ovom govornicom je rekao što ja želim da podvučem. Prijedlog o kojem se mi danas izjašnjavamo, dakle, gospodin Džaferović je bio vrlo precizan. Mi se više ne izjašnjavamo o zakonu Vijeća ministara. On više za nas ne postoji. Vijeće ministara može, eventualno povući sve ovo zajedno, ako želi, ali mi sada imamo integralni tekst zakona u ovoj fazi, koji ono što je Vijeće ministara predložilo promijenjeno sa ovim amandmanima, kojima je suština u ovih 11, 12 i 13. Mi danas kad usvojimo po Poslovniku, pretpostavljam član 95. stav 1. kad u prvom čitanju usvojimo neophodnosti i principe, po kojima se ponašamo, mi smo onda usvojili princip, koji ovdje može biti podložan poslije u drugoj fazi nekim amandmanima, u smislu kalkulacije i razjašnjavanja zašto razrade. Da li je 8, 7 ili 9. da li je 10 ili 9. Da li je 17 ili 18. Ali,molim vas, mi kad danas usvojimo i ja mislim da mi danas dužni smo se izjasniti o prijedlogu komisije sa stanovišta principa. Dakle, Beriz je vrlo precizno rekao promijenjen je princip. Ako danas Parlament usvoji izviješće Komisije, mi protiv sebe imamo međunarodne finansijske institucije, koje su zdušno protiv ovoga što smo mi danas ovdje predložili jednoglasno i Vijeće ministara ovdje je jednoglasno stalo iza ovoga. Da je to tako vidi se i u pismu koje nam je uputio Upravni odbor, o kojem ću, također nešto reći. Za one koji su problematizirali kalkulaciju našu od 8, 18 i 0, naša kalkulacija, koju smo mi pravili, kao predlagači ovih amandmana, koje je Komisija prihvatila, povodom toga da 17% ispravna cifra. Mi, da budem sad, sad ću ovdje reći, nisam ranije govorio. Naša kalkulacija je govorila da bi to moglo biti sa 15 do 16%. Ali smo rekli, u redu 17%. Prihvatamo da je 17% i na toj kalkulaciji smo napravili šta se radi sa pojeftinjenjem, olakšicama od 8, odnosno 0 i kako se to namiri sa onom jedinicom, koja se sa 17 povećava na 18. Pošto ovdje imamo amandman gospođe Palavrić, koji ovdje govori da smo mi to paušalo procijenili, ja želim reći da, kalkulaciju koju smo pravili i to sam na određen način rekao u komisiji, u njoj je učestvovala radna grupa, koju smo mi mogli okupiti, u kojoj je bio jedan bivši šef države, dva bivša premijera, tri bivša ministra i četiri aktuelna profesora univerziteta i pet aktuelnih privrednika i mi smo spremni razgovarati sa tim ljudima. Mi smo ovo napravili kompjuterom, nismo metlom. Dakle, molim vas, vrijeđanje ljudi, koji su ovo radili je tvrdnja da je ovo paušalno, a kako drugi rade, govori pismo upravnog odbora, ako imate pred sobom. Budite ljubazni pa ga pogledajte, koje ste vi gospodine Raguž i gospodin Milojević dobili. Kad nam se potpisuje godposin Dikens,Čarls Dikens, on kaže ovdje. Tehnički izvještaj MMF o uvođenju poeza na dodatnu vrijednost sa detaljnijim argumentima, koji podržavaju zaključke upravnog odbora, koji kaže da mora biti jedna stopa, biće vam dostavljen prvom prilikom. Pazite, 7.9. oni nama pišu da će nam prvom 64 prilikom reći kad ćemo sračuna... i mi neozbiljni, a oni ozbiljni. Oni će nam prvom prilikom to dostaviti. Pa mislim to je skaradno, što bi rekao moj drug Nijo. U tom pismu jasno stoji i zato smo dužni danas da se izajsnimo o principima jedna stopa, kako kaže međunarodne institucije ili diferencirana kao princip. Jer ovdje vrlo jasno stoji, potpisano od uvaženih ministara i ekonomskih savjetnika. Ovdje imamo ministra i zamjenika ministra iz Vijeća ministara, dva entiteska ministra, pomoćnike ministara i slično, koji nam jasno poručuju da ovo mora biti jedinstvena stopa i da se ne prhvata kombinacija više stopa. O tome se danas moramo izjasniti. A, ne čekati prvu priliku. Jer, oni će doći da nam pričaju nešto, samo ako se mi danas izjasnimo, da hoćemo diferenciranu stopu. Ako se mi danas izjasnimo da prolongiramo, znate šta će biti u ovom parlamentu da smo obične krpe, da smo budale i oni se nas sjete samo kad im kažemo, halo, ljudi, pa nemojte biti djeca. Pa nismo, mi smo obziljni ljudi. Ako mi danas prolongiramo ovo, ovaj parlament onda postaje šega, cirkus i sve ostalo. Ja ne mislim da iko od nas to želi i zato sam siguran da ćemo se izjasniti. Ono što mene posebno brine i amandman gospođe Palavrić, povezan sa izjavom predsjedavajućeg Vijeća ministara, ja, naime, ovdje vidim jednu igru vrlo perfidnu, hajmo mi ovo sve, čuli smo ovdje, krive su entitetske vlade što nemaju socijalne programe, sa olimpskih visina mi krivimo entitetske vlade i to ne opozicije, nego vlast krivi svoje vlade. Onda ćemo mi to nešto jedno za 30 dana, taman da prođu izbori, ne, mi trebamo sad fino reći ljudima jesmo li spremni da stanemo iza nečega konsenzusom. Ako ovaj parlament konsenzusom stane iza toga da se uvede diferencirana stopa ovakva kakvu je komisija predložila, onda da vdiimo ko će to iz međunarodne zajednice pisati pisma Zoriću navečer. O tom trba radi javnosti, pošto neću imati prilike reći nešto. Taj sastanak navečer, nije on slučajno sastavljen tako. Taj sastanak je navečer gospodine Zoriću sazvan dan pred zasjedanje Komisije, kad je bio praktično zadnji rok, kad su očekivali da ćemo, kad su vidjeli amandmane koje smo predložili, oni su nvečer organizovali sastanak. Taj sastanak je organizovan ujutru pred komisiju, pozvani su šefovi klubova poslanika i strava im je saljevana da im se objasni da mora biti jedna i da nema mrdanja. To se tako radilo i onda se neko trznuo u komisiji, odnosno svi, da kažemo ljudi pa ne može samo tako. Taj sastanak i da budem, također jasan gospodine Raguž, kad je završen sastanak komisije, ponovo je na nas, ja ovdje, znaju ljudi, biće, prozvani su, na mene su kao predlagača vršeni novi pritisci. Objašnjavano mi je da povučemo, čak mi je rečeno dobronamjerno što ti ove spašavaš, pusti ih da naprave veliku poresku stopu, pa da bude veliki udar na narod, pa to će tebi kao opoziciji dobro doći. Čak sam i takve sugestije imao od dušebrižnika. Mi ni nismo zintresirani da se napravi udar na ljude, nego da se napravi nešto što će biti za sve nas malo bolje. Zato, želim ovdje, također da kažem, pošto imamo tri principa, koja nam se sa stanovišta međunarodne zajednice sugerišu ovdje. Prvi princip da je ovo komplikovano, da razjasnimo zašto hoćemo diferenciranu stopu. Prvi princip koji nam kaže da je ovo komplikovano, to je tako uvredljiva argumentacija, da je svako obrazloženje potpuno nesuvisno. Nama govoriti da će nam, pazite još nam govore da je komplikovano ako nešto bude nula. Ko biva narod neće znati izračunati kako se množi sa nulom. To je posebno komplikovano. Zatim nam se ovdje kaže da se na ovi način bogati stimulišu, jer nam je na tom sastanku jednom rečeno da ovim stimulišemo bogate, zato što kod nas bogati jedu više i to nam je poručivano sa zvaničnih mjesta. Ne pada ljudima na pamet da siromašni jednu manje zato što nemaju para. Koda oni ne bi voljeli i tako uvredljive argumentacije. I, također nam se, žao mi je što gospodin ministar, doministar to nije rekao. Nama se ovdje prijetilo direktivom broj 6. Direktiva broj 6 iz 1977. je li tako Berize? Direktivom Evropske unije, da se moramo ponašati po direktivi broj 6. I, ako biva ta direktiva važi zemlje 65 Evropske unije, a mi to hoćemo da budemo pa se moramo po njoj ponašati, čak nam je lažirano šta piše u toj direktivi. Čak nam je podmetano da neke stvari moraju biti minimalno 5%, a da neke da ne smiju ići ispod 5%, što sve nije tačno u direktivi broj 6, što nas opet ne obavezuje, jer nismo u Evropskoj uniji, nažalost. Zato, želim posebno, ne ulazeći u argumentacije, spreman sam prvom prilikom kad dođe gospoda da govorio o ovoj argumentaciji. Mi smo pravili kalkulacije, da će se ovako pokriti postojećih 10, 20 i 0 poreza i to smo napravili, misleći, pravljeći kalkulaciju kao da će se ubirati isti stepen, da tako kažem poreza, u smislu da neće biti poreske evazije, koja sad postoji zbog komplikovanog sistema. Ako uzmemo u obzir, da uvođenje PDV-a će smanjiti fiskalne prevare, onda mi možemo doći do kalkulacije, da u stvari imamo preveliku stopu i ovu od 18%, čak je i ona prevelika, jer se tvrdi da će milijarda godišnje, recimo da se sada, da će PDV-om se uštedjeti milijarda. Ako će se uštediti milijarda, onda znači da je ova od 17% prevelika. Također, ako prihvatimo da ona strategija razvoja o kojoj je profesor Avdić govorio, da je to nešto iza čega Vijeće ministara stoji, onda treba smanjiti poresko zahvatanje, jer smo u onome planirali da 2005. imamo manji dio društvenog proizvoda za javnu potrošnju. Što znači da opet treba smanjiti i smanjiti administraciju. Dakle, svaka kalkulacija, bojim se gospoda kad dođe da će prvom prilikom dobiti obrazloženje da ova stopa od 18 treba biti 15% zbog svega toga i nećemo navesti direktivu broj 6, jer direktiva broj 6 ne dozvoljava manju stopu od 15. Drugim riječima i te kako ima razloga da prihvtimo ovo. I, na kraju, gospodine predsjedavajući, pošto sam rekao da ću, pogledajte zakon koji imamo pred sobom, koje nam je Vijeće ministara dostavilo. Na predzanjoj strani imate obrazloženje poglavlja VIII poreska stopa. U njemu stoji, člaln 23. i 24. poreska stopa je utvrđena kao standardna, bez navođenja procenata stopa i posebna stopa, također bez procenta za taksativno nabrojan slučaj, kao što su proizvodi namjenski za ishranu, životinje, snabdijevanje vodom, lijekovi, javni prijevoz itd. Šta to znači? To znači da je Vijeće ministara pred sobom imalo zakon sa dvije stope, pa im je onda na Vijeću ministara došao neko i rekao jednu izbaci. Oni izbacili, a zaboravili da promijene obrazloženje. Oni su nama čak poslali zakon sa obarazloženjem da trebaju biti različite stope. Ja, desi se što kaže Beriz. Zato, gospodine predsjedavajućli, pošto vidim da ste se unervozili, jer pričam samo o zakonu.
Gospodine Lagumdžija, vrlo sam smiren, nemate nikakve potrebe. Vrlo kvalitetnu diskusiju o neistinama upropaštavate.
Dobro.
Toliko je kvalitetna da nema potrebe.
Gospodine predsjedavajući, ja ću vas častiti, skratit ću je. Dakle predlažem zaključak. 66 Dakle, prvo da se izjasnimo o izvještaju komisije, obavezu da se izajsnimo. Prihvatanjem izvještaja komisije, znači da smo poručili međunarodnoj zajednici da se sa nama ne igra i Vijeću ministara. Zato predlažem zaključak gospodine predsjedavajući, predlažem zaključak. Prihvata se PDV sa standardnom nižom i nultom stopom u skladu sa principima usvojenim na komisiji. Dakle, da razjasnimo šta prihvatamo, da će biti, hoće li biti 8, 7 ili 10 ona niža, hoće li ona biti 17 ili 18, eto možemo, kalkulisat ćemo prvom prilikom. Ali, dakle, prvi zaključak prihvata se ovaj koncept. Drugi zaključak, zadužuje se Vijeće ministara da pripremi zakon o porezivom i neoporezivom dijelu ličog dohotka građana, po ugledu na Evropsku uniju, sa prihodima čija bi nmjena bila isključivo socijalne programe, čija bi primjena stupila na snagu sa PDV-om. Šta to znači? Navesti samo primjer susjedne Hrvatske. Tamo od prilike plata do 500 maraka ne plaćaš nikad dodatni porez. Sve preko 500 maraka odgovarajućim .. 8, 9, 1000, 3.000 plaćaš odgovarajući porez, čime praktično plaćaš ono subvencioniranje hljeba, koji kupuješ po 0%, a sirotinja to ne plaća. Tako ćemo strancima začepiti usta sa argumentacijom bogati puno jedu, ko će još da plati. Oni će to dodatno da plate i, molio bih da se o ovom zaključku, spreman sam elaborirati, da se o njemu izjasnimo i vjrujem da druge diskusije koje su išle u to idu u prilog tome i da treći zaključak bude. Da novi amandmani, ukoliko omogućimo gospodine predsjedavajući, mogu biti isključivo u okviru ovdje prihvaćenih principa za sedam dana. Drugim riječima, da nam se ne može, ako dajemo novi rok za sedam dana za amandmane, da se ne može amandmanima promijeniti princip Čarlsa Dik... u kojem su djeca siromašna. I, protiv sam toga da se čitava rasprava odgodi za poslije izbora, možda će nas ovo sve zajedno natjerati da prije izbora se zagrlimo i kažemo narode da stojimo iza tebe, a ne iza međunarodne zajednice. Može i to, što se mene tiče, prihvtite ove amandmane, nama ne trebaju izbori. Ako ćete da mijenjamo možemo i to.
Zahvaljujem se gospodinu Lagumdžiji. Imamo dvije replike i gospodin Novaković i gospođa Palavrić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Ja prvo želim da čestitam gospodinu Lagumdžiji na izuzetnoj hrabrosti da predloži redukovanu stopu. To nadmašuje sve hrabre odluke i prijedloge, koje sam do sada čuo u ovom parlamentu. Znači, čestitam na hrabroj odluci, da se predlože redukovane stope. Drugo, želim da kažem da ja ne vjerujem da iza stopa 18 i 8% stoji analiza. Ne vjerujem, jer je nemam. I, molio bih gospodina Lagumdžiju da mi je dostavi, onda bismo mi razgovarali na potpuno isti način i onda bih ja imao argumente, koje on ima, pa bismo mogli reći je li to tako ili nije. Na ovaj način za mene i 18 i 8 je isto što i 20 i 10 i 15 i 5 itd. Dakle, to je veoma važno, da bih ja onda imao ono o čemu on govori, a to je da imam argument zašto sam za jedno i drugo. 67 Da li postoji ili ne postoji ta analiza, dakle, dok je ne budem vidio ne znam, ali je sam gospodin Lagumdžija sam sebe demantovao da postoji time što je rekao da je moguće da se sve to uradi i sa nižom stopom. To znači da je teško napraviti analizu, bez ovog o čemu je on u drugom dijelu govorio. Nema analize gospodine Lagumdžija, ako mi ne znamo koliko nam para treba. Znači, obziljne analize, stope nema bez onoga koliko nam treba ili ćemo i mi da uzimamo samo onoliko koliko sad uzimamo. Znači, kao postulat za analizu. Dakle, za analizu je potrebno nekoliko elemenata, koje, pretpostvljenih elemenata, koje ne znam da li ste imali ili niste. Ja bih volio da vidim koji su to. Da li je to i koliko više ubranih para, da li je to i koliko manje robe na crno i šta to onda podrazumijeva, odnosno koji procenat. Zbog toga, ja mislim da i, kad bismo htjeli, uslov koji je, odnosno zaključak koji je gospodin Lagumdžija predložio, nebismo ga danas mogli usvojiti bez ove analize, bar ja ne bih mogao bez ove analize. I, ostajem kod prijedloga, poslovnički je moguć, da se rasprava prekine, zanči, rasprava prekine na ovoj tačci dnevnog reda, uz zaključke o kojima sam govorio. Više njih je ovdje ljudi govorilo. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Novakoviću. Gospođa Palavrić.
Pa ja neću ulaziti u motive ponašanja gospodina Lagumdžije jesu li samo predizborni ili su zaista briga za građane, ali hoću ispraviti krivi navod kada govori o sastanku koji je organizirao ambasador Hejs. Ipak, mislim da gospodin Lagumdžija nije baš toliko značajan za međunarodnu zajednicu, jer poziv za sastanak je gospodn Hejs poslao 30. avgusa i dobili smo ga 30. avgusta u Parlamentarnu skupštinu, a mi 31. kao zastupnici, a gospodin Lagumdžija je 1.9. uložio svoje amandmane. Drugi krivi navod, kad je riječ o amandmanima 11, 12 i 13, amandmanima koje je komisija prihvatila, a to drugim riječima znači, da reducirane stope ne bi bilo da nije bilo amandmana gospodina Lagumdžije jeste, u činjenici da je gospodin Novaković imao amandmane. Međutim, budući da su suština usvojena kroz amandmane gospodina Lagumdžije, Novakovićevi nisu ni raspravljani. I, treće gospodine Lagumdžija, baš vam hvala. Hvala vam na onome što raspravu iz Slobodne Bosne, kad je riječ o mojoj malenkosti prenosite u ovaj prlament. Vi pišete svoje amandmane kompjuterom. Međutim, i ako se moji pišu metlom, kako vi to lijepo i perfidno podvlačite, ipak, vaši amandmani nemaju finansijsku analizu. Ja ih imam, ali s obzirom da ste vi toliko pametni neću vam ih dati.
Hvala lijepo. Sljedeći prijavljeni je gospodin Tihomir Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, predsjedništvo, dame i gospodo, Ja sam mislio svoju diskusiju usmjeriti u pravcu kako jeste, znači, tačka dnevnog reda i, s obzirom da mi od prilike idemo u jednom drugom pravcu, da privodimo ovo kraju i da su mnogo toga moje kolege i kolegice rekli, ja bih se osvrnuo samo na par stvari. 68 Pre svega, mnogi su se osvrnuli na to da Savjet ministara nema i sam sam o tome nešto u onoj intervenciji govorio, ja želim još jednom da potvrdim, da kada Parlament zasjeda, da nema važnije stvari i važnijeg posla u BiH od zasjedanja Parlamenta i da bi sa dužnom pažnjom to trebali u principu ljudi iz izvršne vlasti poštovati, ali, kad ne poštuju ni po tako važnom i bitnom zakonu, ne bih želio da se iscrpljujem po tom pitanju.đ Slažem se sa vama koji ste diskutovali i koji ste ispoljili jednu brigu za državu, za privredu, za stanovništvo BiH i ja, zaista, cijenim kod svih koji su govorili o tome da su ispoljili jednu veliku odgovornost, prije svega kako bi rekao gospodin Potočnik, nema ga, za bosanskohercegovačkog čovjeka. Istovremeno mi smo danas, zaista u jednoj konfuznoj situaciji. Mi imamo sasvim novi zakon u odnosu na prijedlog koji je predložio Savjet ministara i zbog toga, nemojte da u ovom parlamentu imamo praksu kakva nam je u BiH, nažalost, kako to rade vradžbine, vračare i ostale, da mi njihove metode koristimo i nagađamo u ovom parlamentu. Pridružujem se onima koji su govorili da treba ostaviti jedno vrijeme od 15 dana, sa strukturom sjesti ljudi o kojima se isto tako govorilo, a u tom pravcu smo jedna grupa poslanika formulisali zaključak, koji je, u stvari usmeno u svom govoru već rekao profesor Avdić. Smatram da bi to bio jedan realan pristup i u onom dijelu gdje je govorio dr Lagumdžija, ne bi, možda bilo ili bi još trebalo razmisliti da ne padnemo u tu zamku, da se izajsnimo mi o tome, ali treba o izvještaju se izjasniti, čime smo došli do jedne kvalitetno nove situacije, dignitet Parlmenta, zaista je onda na jednom velikom nivou, a ne pasti u onu zamku o kojoj predlaže izjašnjavanje, kao što predlaže gospođa Palavrić, mada ovi amandman, u sutšini koji je dat je, korektan. Ali, pogledajte, to se mora malo i objasniti, ako već igramo perfidno kao što neko želi da kaže, o obmanama i velikim prevarama, onda imamo izvršnu vlast, imamo premijera koji predloži jedinstvenu stopu i profesor Lagumdžija je o tome govorio, a i moj kolega Blagojević da je ovo u stvari da bogati ovim zakonom štite sebe i prave distancu od sirotinje. To je potpuno jasno da 5% ljudi u odnosu na 95%, to čine i imamo premijera, koji to predlaže. A, onda imamo mi, drugu strukturu iz Kluba SDA, ona oni predlažu diferenciranu stopu, predlažu ovaj socijalni program, ulaze u priču socijaldemokratije i socijalista, ulaze na tuđi teren i dobri su prema narodu. E, ne može se tako igrati dvostruko. Smijenite vi svog premijera zato što nije zaštitio narodne interese. I, ja ću onda reći gospođo Palavrić vi igrade poštenu igru pred Parlamentom i pred narodom, a nemojte dogovorne politike tajne, ja ću uraditi do pola, a vi promijenite, zavisno od klime, koja se u javnosti stvara. Eh, to ne može. Sama diferencirana stopa i svi oni koji su govorili da jedinstvena je spas, da ćemo imati makro ekonomiju, jedinstveno tržište, ma to su priče, kao kod zakona kad su isto tako govorili oprivatizaciji. Rekli su, ma kad prodamo dobit ćemo novac, radnike nećemo otpustiti, a od tog novca ćemo napraviti socijalni program. Jedna obična pljačka se dogodila, danas ponovo pričaju isto to da je ovo u interesu naroda, kad mu oporezuje hljeb, hranu dječiju i lijekove. Takva velika obmana, pa zar je moguće da u ovoj zemlji, može tako neko da predlaže i da govori. A, to je licemjerje pred narodom, koje, jednostvno prolazi, a znamo zbog koga i zašto. Da vas podsjetim, ta diferencirana stopa, koju mi sada imamo, koju smo imali u prethodnoj Jugoslaviji, u Savjetu Evrope poslanik iz Mađarske kaže, Jugoslavije je bila potrošački raj. Bili smo jedno vrijeme iznad Japana. Sad neko želi da govori da je samo spas u jedinstvenoj stopi. Jer, Njemačka je ugradila, nemojte 69 zaboraviti u svoj Ustav da je socijalna država, tu nema kod njih priče između opozicije i pozicije. Prema tome, smatram da bi bilo korektno, da ove zaključke koje imamo, a koji su se, u stvari idu u istom pravcu, a to je da podržimo i ostavimo ovo vrijeme i da dobijemo, praktično jednu analizu svih ovih dilema, koje mi sad objektivno imamo. I, kad to govorim, moram reći gospodin Novaković traži od Lagumdžije da mu on dostavi analizu kako je došao do toga. E, ja bih, zaista, pružio ruku gospodinu Novakoviću da on to traži principijelno i od Savjeta ministara. Ma šta je ovdje prošlo gdje nikad niko nije ni potrudio se da sastavi dva i dva, pa je gospodin Novaković i svi vi koji ste u vlasti prhvatali i jednosavno se time falili i to poštovali. Mi u ovoj situaciji danas kakvu imamo, imamo Parlament, imamo našu komisiju, ona je ispoljila odgovornost i hrbrost i ja to poštujem i imamo Aenciju za indirektno oporezivanje, koja je isto tako sa svoje strane uključil se u ovaj problem i imamo u sredini Savjet ministara, koji to ili ne razumije ili neće ili su to najamni političari koji slušaju nekog ko mu sa strane kaže i on će to radi svoje fotelje uraditi ma šta ga briga što to nije dobro za ovu zemlju. Prema tome, pridružujem se ovim zaključlcima, da podržimo rad naše komisije za fnansije i budžet, da prhvtimo isto tako i ovaj prijedlog da to u roklu od 15 dana riješimo i da, uz prisustvo Svjeta ministara i računicom koju treba da izvedu, mi to pitanje riješimo i završavam ovom rečenicom. S obzirom da je rečeno, da će se ovim spriječiti siva ekonomija, kriminal, što nema veze sa životom i to nje tačno, bojim se da će ovi u vlasti reći, ma dok se mi u Parlamentu u komisijama, raznim grupama svađamo i pričamo o tome, nemorate ni ono što ste uplaćivali više uplaćivati, dok ne dođe neki, jer iz prelaza iz jednog sistema u drugi sistem uvijek jednostavno pare nestaju, koje su i u tom momentu bile u legalnim institucijama. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Gligoriću. Ispravak krivog navoda gospođa Milićević. Neka se pripremi gospodin Živković.
Poštovana gospodo, Znači, imamo prijedlog zakona, za koji smo zaključili da je vitalan, imamo više Robina Huda, koji će se naći ovdje da otimaju od bogatih i davaju siromašnim, da iskoriste situaciju pred izbore, čudnih konstatacija, imamo našeg premijera, koji je trebao raditi u interesu nečijeg naroda, kao nije to za narod, neko će zastupati narod i ja mislim da nema smisla više na ovaj način interpretirati dobru namjeru sa kojom smo svi pošli, pokušali da popravimo zakon, što nam Ustav dava za pravo kao poslanici. Ovo govorim kao član Komisije. I, ja vas molim da obratimo pažnju na bitnu stvar, da tome pristupimo, da glasamo o principima zakona. Glasanjem o principima zakona, mi smo promijenili jedan važan princip, uveli smo više stopa. Podržat ćete izvjetšaj komisije i molim vas bez novih zaključaka da poštujemo četvrti zaključak komisije, da dobijemo sedam dana, znači da imate do drugog čitanja vrijeme za amandmansku fazu, a u tom vremenu smo u situaciji da gospodin Lagumdžija papirima adekvatnim proračunima brani stopu koju smo mi prihvatili, da gospođa Seada Palavrić brani svoju stopu, možda da i gospodin Gligorić meni lično pošto sam zainteresovana dostavi finansijski obračun kad je bivša Jugoslavija bila isped Japana, pošto se svašta može reći, pa i to treba finansijskim nekim papirima podastrijeti, što kaže naš 70 narod, odnosno hoću reći za sedam dana imamo situaciju da na novim principima idemo sa amandmanima. A, vjerujte, u iskrenost rada komisije, kad smo uzeli i vidjeli šta može, ne može, tražili smo ove preporuke šeste, da vidimo šta nam dopušta, pa smo uzeli u obzir da smo država u tranziciji, pa smo stvarno ljudski rekli, hajde, treba ovom narodu, mislim šta je najboje moguće. Nismo se dijelili na poziciju i opoziciju. Tražili smo najbolja rješenja u okviru zadate teme i nismo išli na ono dajte narodu hljeba i igara, nego, naprotiv, dajmo jednu normalnu situaciju, da imamo fiskalni sistem, kakav je prilagođen ovoj zemlji, a ujedno je održiv i na neki način da sve može funkcionisati u optimalno, a to do optimalne stope imamo vremena da dođemo, to je ispred nas, hajmo se izajsniti oprincipima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođi Milićević. Riječ ima gospodin Živković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam jedan od poslanika koji nije dobio izvještaj komisije, a za razliku od toga, dobio sam četiri ista izvjetšaja po 12 stranica. Zapisnik sa 42. sjednice, pa poslije toga fax aparat je crkao. S druge strane, rasprava je danas u ovom domu prvim čitanjem, tiče se neophodnosti i porincipa ovog zakona i izvještaja komisije. Neophodnost kao što smo vidjeli niko ovdje ne spori i za sam ulazak u Evropsku uniju, a i za život u BiH, neophodno je da se donese zakon o PDV-u. S druge strane, principe je komisija izmijenila i mi ovdje treba da damo ili oduzmemo podršku komisji, koja je jednoglasno, ponavljam, jednoglasno promijenila principe ovog zakona. Sam zakon se sastoji iz tog tzv. stručnog i političkog dijela, stručnog dijela gdje je ključna dilema da li višestopna ili jedinstvena stopa. To je komisija razriješila i ja ne vidim dilemu koju je ovde iznio zamjenik ministra da se socijalna politika riješava ili socijalnim programima. Ja bih rekao da se socijalna politika vodi i porezima i socijalnim programima. Porezima, da bi najugroženiji dio našeg stanovništva, a to je većina stanovnika BiH uopšte opstala u životu, da bi kupovala svakodnevno hljeb, mlijeko i ostalo. To se riješava porezima, i to višestopnim porezima. A socijalna politika riješava njen tzv. kvalitativni dio života koja će podrazumjeti da li će osim te potrošačke korpe i suvog opstanka imati išta drugo. To su socijalni programi za koje smo se mi iz SNSD-a u Narodnoj skupštini 2000.godine zalagali da se donese i dan, danas nije donesen socijalni program. Isto tako kad hoćemo da raspravljamo o procentima tek se sad uviđa koliko nam nedostaje zakon a i sam popis stanovništva. U tom popisu stanovništva osim čistog nabrajanja i prebrojavanja ljudstva, isto tako imamo i onaj ekonomski i materijalni dio, koliko je ljudi zaposleno, koliko ljudi prima platu, koliko imaju u domaćinstvima i kako im je socijalna situacija. Tek sad se vidi da je nama neophodno da donesemo zakon i da izvršimo popis stanovništva kako bi uopšte ozbiljno raspravljali ovdje. I politički dio ovog zakona koji se tiče ove rasprave, zašto je ova rasprava ovde? Ova rasprava je ovde gospodo zato što nemamo Vijeća ministra. Nemamo Vijeće ministara koji 71 treba da bude ekspozitura Parlamenta BiH i koji treba da brani svoje stavove, nego se sakrio u mišiju rupu kad Međunarodna zajednica bude stroga i turaju ovaj Parlament ispred sebe da mi budemo ti kojima će se sutra prijetiti sa otkazima, sa skidanjem sa dužnosti, zavrtati ruke itd. Ovo nije prvi put da se ovaj Parlament stavlja i da Ministarski savjet se zaklanja iza njega bojeći se za svoje pozicije i fotelje. I zašto ne reći, da i Međunarodna zajednica traži jedinstvenu stopu da bi obezbijedila jedinstvene prihode, da bi mogla BiH servisirati svoje dugove i da bi mogla da opstaje ova vlast. To je istina. Ne treba građani BiH da ne znaju to. I mislim da jednom treba reći i da Međunarodnoj zajednici odgovara da je stabilna ovdje i da što više BiH zarađuje, da se što više zadužuje da bi mogla što više ulagati. Kada raspravljamo o tome kako izaći iz ove krize, bilo je dosta nesuvislih prijedloga. Ne može Ministarski savjet povući Prijedlog zakona jer je on ušao u proceduru. Mi danas raspravljamo o njemu. Ne može se prekinuti rasprava o ovome, pa nekad polije se nastaviti, jer to ne dozvoljava Poslovnik. Mi možemo uraditi samo dvije stvari. Izjasniti se o ovome prijedlogu komisije glasanjem i odlučiti da li ćemo poslije toga vratiti komisiji ili ćemo oboriti zakon. Ili ćemo to uraditi ili nećemo uraditi. Ako ćemo to uraditi poštujem Poslovnik, ako nećemo ja onda ne znam šta drugo. Hvla.
Zahvaljujem se gospodinu Živkoviću. Riječ ima gospodin Huskić, izvolite.
Zahvaljujem. Izgleda da sam ja danas zadnji
Gospođa Leho još
Drago mi je da neću ja zaključiti raspravu, jer ispalo je da predlažem konačno riješenje a nije mi to namjera. Ja bih pokušao stvari vratiti u neku standardnu situaciju jer po meni, ovo je potpuno standardna situacija. Standardna je da nema je li, sad ima malo više iz Vijeća ministara i to je standardno. Standardno je da ovaj, je zakon išao po proceduri, da ga je komisija razmatrala, da je bio koliko sam ja uspio da vidim, da su amandmani bili samo na jedan član, da sve dosadašnje diskusije govore da bi trebalo prihvatiti to šta je komisija predložila. Nije bilo drugačijih mišljenja, barem ja nisam uspio da zapazim, da je komisija sastavljena od predstavnika svih klubova, da je komisija jednoglasno usvojila ove zaključke. Prema tome, po meni je ovo vrlo jednostavno i ja bih bio sklon predložiti da se danas prihvate principi sa prijedlogom komisije i da se pristupi glasanju u drugom krugu, jer ne vidim da će se nešto poboljšati za narednih 7 ili 17 ili 70 dana. Ja stvarno nisam ubjeđen da možemo nešto popraviti. Po meni nije suština ovog zakona u ovim stopama iako se cijelo vrijeme o njima raspravlja. Suština je u zakonu, u načinu na koji se oporezuje. I po meni su ključni članovi 17. i 18. a ne član 23. Ovaj član 23. se može mijenjati, ovako, onako, mogu se stope uvoziti (?) i mislim komisija je to korektno uradila. 72 Što se tiče javne rasprave, mi to htjeli priznati ili ne, ona je u dobroj mjeri provedena jer ja sam a mislim i ostali ste dobili dosta faksova od raznih udruženja, tako da i taj dio je završen. I komisija je po mom mišljenju dala dobru poruku i domaćoj javnosti i međunrodnim ovim igračima i nama i ja mislim da mi trebamo stati iza komisije i na kraju, krajeva i svoj dignitet sačuvati na taj način što bi usvojili zakon. Znači da budem kratak u jednoj rečenici da kažem, predlažem da glasamo i o prvom i o drugom čitanju za ovaj zakon. Slažem se da je možda malo radikalno ali stvarno sam ubjeđen da smo zreli za to. Hvala.
...prijavljenih, gospođa Fatima Leho i gospodin Filip Andrić.
Predsjedavajući, kolege i gosti, ja želim da apelujem da mi danas usvojimo izvještaj Komisije za finansije i budžet ovako kako je komisija jednoglasno usvojila. Naravno i sa ovom tačkom 4 koja podrazumjeva da se moglo još jedan period je li to 7 dana ili drugačije, ona intervenisati s ciljem poboljšanjem teksta. Zbog čega to govorim? Zbog toga što je komisija jednoglasna bila i nije bilo ni pozicije ni opozicije. Zbog toga što smo na komisiji imali obrazloženje poslanika Lagumdžije da je pravljena računica i da je ona adekvatna jedinstvenoj stopi od 17. U ovom narednom periodu, naravno mogli bi dobiti sve te papire pa da vidimo da je to tačno, i od ostalih koji su predlagali drugačije. Zbog čega ovako predlažem ili zbog čega sam se opredjelila na komisiji kao zamjenik pedsjedavajućeg komisije, na ovakav način da se uđe u diferenciranu stopu u našem zakonu koji donosimo, je stav rezidentnog predstavnika Međunarodnog monetarnog fonda u BiH, koji je dao 31.avgusta ove godine. Na pitanje, da li jedna stopa ili više stopa, predstavnik odgovara, Danska i Slovačka imaju jednu stopu, međutim tačno je da je većina zemalja ima umanjenu stopu, ali to je odluka političke prirode i mi se u takav proces ne možemo miješati. Ja sam shvatila da je ovo odluka političke prirode, vrlo teška odluka političke prirode. MMF se neće miješati u to. Ovo je odgovorna osoba izjavila i mi moramo po mom mišljenju donjeti takvu odluku. Zbog čega? Dalje, zbog ovoga što dalje kažem. Namjera PDV-a nije stimulirati ekonomiju nego prikupiti prihode za vladu na najneutralniji način. Iskreno vjerujemo da porezni sustav nebi trebao biti korišten za promoviranje socijalnih programa. Pazite, promoviranje, ali mi nismo u situaciji da definisanjem našeg fiskalnog sistema promoviramo socijalni program. Trenutno je u BiH fiskalni sistem jedino oruđe u socijalnom programu, jer jedino tako možemo sa niskim cijenama osnovnih životnih namjernica namiriti trećinu stanovništva, jer nam je 400 hiljada penzionera i još nek hrani jedno to je 800 hiljada i 400 hiljada ih je, preko 400 hiljada ih je na birou, to znači trećina stanovništva. Ako uzmete UNDP, oni kažu da je 20% u siromaštvu, 50% na ivici siromaštva. Onda se ne može reći da se fiskalnim sistemom ne treba rješavati socijalno stanje u jednoj zemlji. Socijalno stanje generira u nas sada drastično fiskalni sistem koji ćemo usvojiti. I, zbog toga sam za naš prijedlog, koji smo ovdje napisali i, ako bude se ponovo vraćalo na komisiju, ja ću ga isto glasati, a u svakom slučaju, živim za dan kad će BiH imati jednu stopu, ne jedinstvenu, nego samo jednu jedinu, ali to su dani koji su ispred nas. Trebamo raditi da oni što brže dođu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Leho. Gospodin Filip Andrić. 73
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolege zastupnici, Evo, na kraju iz sve ove rasprave, tako je jasno da postoji apsolutni konsenzus, da smo svi za uvođenje PDV sustava, što je svakako dobro i što pozdravljam, čak očekujem i konkrtan rezultat od tog. Jer, samo uvođenje PDV sustava, kako kaže gospodin Špirić, za očekivti je da će u proračun države donijeti novu milijardu, koja sad se krije po nekakvim sivim džepovima i ša ja znam. Također je nedvojbeno, da smo opredijelili se i za stopu diferenciranu, odnosno različite stope i da predlagatelji koji nam predlažu jednu stopu, nisu nas ničim uvjerili da je to neizvodivo, da to postojeće službe koje imamo danas u BiH nisu u stanju uraditi. Oni samo konstatiraju to, ali nisu ničim to dokumentirali da je to tako. A, ako pođemo od činjenice da je dosadašnji porezni sustav kud i kamo kompliciraniji od ovog, pa ga, ipak, odrađuju kako tako, ja ne sumnjam da će biti uz malo obuke i pripreme i reorganizacije biti spremni odraditi i ovaj posao. Kad kažu da na ovaj način mi pokušavamo rješavati socijalne, bolje reći neprilike u zemlji, nije točno. Ja se slažem da socijalne probleme treba rješavati socijalnim programima, ali uvođenje jedinstvene stope PDV-a, mi pogoršavamo socijalno stanje i mi želimo izbjeći to kroz različite stope, pa stoga predlažem, odnosno i glavni razlog mog javljanja je ovaj prijedlog da prihvatimo principe ovog zakona i da prihvtimo, pogotovo zaključak 4. komisije, znači da produžimo mogućnost ulaganja amandmana, jer činjenica je da nemamo argumentiranog prijedloga amandmana, koji su to stope, koje su najpovoljnije za nas, koje na tragu naše odluke, oko koje postoji konsenzus. Znači, da prihvtimo i principe zakona i prihvtimo zaključak 4. komisije, produžavamo mogućnost ulaganja amandmana, a, s druge strane i dodatni zaključkom da obvežemo Vijeće ministara kao naš izvršni organ, da pripremi argumentaciju, da ponovo kad budemo raspravljali o amandmanim, da znamo šta nam je najpametnije je li 20,10 je li 18,8 ili je najpametnije 17 da jednom počnemo raspravljati na bazi konkretnih argumenata. To je moguće. Postoje podaci u Preznoj upravi RS, Poreznoj upravi Federacije, Carinskoj upravi RS i Carinskoj upravi Federacije, koje su sad spojene u Upravu za neizravno oporezivanje, postoje podaci u CAFA-u i u istinu ukoliko se zauzme jedan ozbiljan pristup ovom problemu, onda je to put i to je način da ponovo ne vodimo jalove rasprave ovdje, nego da svi zajednički odlučimo koje su to stope koje zadovoljavaju potrebe BiH. I, evo, to je jedan od prijedloga, zaključaka. Ja se nadam da ćete me u potpunosti razumjeti i podržati i zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodinu Andriću. Iscrpljene su prijave. Ja se svima koji su sudjelovali u ovoj raspravi zahvaljujem i mislim da je rasprava opravdala potrebu, potrebu da zastupnici i ovaj Dom kažu svoje mišljenje o ovom zakonu. I evo, još vas jednom molim da sami sebi ne uskračujemo tu mogučnost i ne umanjujemo dignitet Parlamenta prebacivajući odgovornost na drugog. Mi radimo onaj dio posla koji je do nas. Ja osobno kao predsjedatelj u konsultacijama sa drugim članovima Kolegija apsolutno stojimo iza rada komisije i mislim da niko od zastupnika ovdje danas nije doveo u pitanje rad komisije. Ogroman trud, pogotovo činjenicu da je do popravki ovog zakona došla koncenzusom. I mislim da je to jedna stvar koju ovaj Dom mora u svojim zaključcima afirmirati i to mora znati BH javnost ali to moraju znati svi oni koji su do sada bili involvirani u pripremu zakona. Znači nije to nikakav više parcijalni politički interes bilo koje stranke, nego jedan koncenzus koji je u povjerenstvu postignut a tamo su članovi svih političkih stranaka. I na tom tragu ja želim predložiti zaključke. Mislim da je to najsnažnija stvar koja je ovde danas bila, ovaj, koja omogučava 74 zaključke i ja bih vas molio da pozorno saslušate, pa onda eventualno da intervenirate. A suština je dakle da imamo na tragu izvješća komisije zaključke a da onda oni koji idu izvan tog izvješća odustanu od drugih zaključaka. Mislim da bi to bilo korektno, uvažavajući ovu argumentaciju. Znači, apsolutno podržavajući izvješće komisije da danas usvojimo načela ovog zakona koja su sadržana u izvješću komisije, da ostavimo poslovnički rok od 15 dana. Znači to je poslovnički rok za eventualno dodatne amandmane, koji će biti na tragu ovih načela koji će analitikom i kvalitetom pokazatelje uvjeriti nas kod odlučivanja koje su to iznosi unutar direrenciranih stopa. I da unutar tih 15 dana svi koji misle da vode računa o ovoj državi i njenim ljudima kažu svoje mišljenje, a ne da se sakrivaju. Mi se ne sakrivamo, evo. To je moj prijedlog kao predsjedatelja. Mislim, ________: Šta je sa amandmanima koje je komisija usvojila? Oni su, mi prihvaćamo načela. Znači diferenciranu stopu, amandmanima se može unutar tog načela intervenirati. Mislim da je to korektno a za to treba analitika i podloga (?). To ste svi tražili. Nije niko to osporavao, taj pristup. Analitiku komisija dalje vodi posao. Komisija dalje sačinjava novo izvješće unutar ovih načela i temeljem, može ostati kod ovih amandmana, što se mene tiče ako ona stoji iza toga. Ali 15 dana imamo ovde poslovničku. Molim vas nemojte, da damo 15 dana zato što je to neki realan rok. Nemojte da se licitiramo sa 7 dana. Molim vas da uvažite trudili smo se evo i kao Kolegij i kao ovaj, da respektiramo sviju i dajte sada da se fokusiramo na ovaj prijedlog zaključka. Gospodin Avdić, izvolite.
Ne možete daleko ići od tih zaključaka koje je predložio predsjedavajući. Znači nije sporno stvarno da se principi zakona usvajaju kao temeljni princip diferencirana stopa PDV-a. To je sasvim jasno. Međutim, prije konačnog izjašnjavanja komisije nakon 15 dana tog roka, prije konačnog izjažnjavanja komisije, mi smo predložili grupa poslanika, jedan sastanak koji je dužnost jednostavno Parlamenta. Ja se izvinjavam, niste rekli u tom. Znači do tada, znači prije konačnog izjašnjavanja Komisija za finansije i budžet, organizirati sastanak sa predsjednicima Vijeća ministara, jednostavno uprave, upravnog odbora, Direkcije za indirektno oporezivanje i zainteresiranih asocijacija koje su nam slale pisma itd. To će biti sastanak koji će, gdje će snaga Parlamenta biti pokazana, da smo došli na sastanak sa jasnim stavovima.
Ja sam to podrazumjevao
Okej, okej, onda ako podrazumjevate, onda uredu. 75
To je odgovornost komisije. Komisija unutar pripreme novog izvješća treba zakazati i održati raspravu sa svim relevantnim strukturama. Mislim to je minimum. Možemo li na ovaj način prihvatiti zaključke? Gospodin Križanović, recite.
Ja se ispričavam, možda je ovo suvišno, ali zbog preciznosti. Naravno da ovaj prijedlog zaključaka je dobar, ali ako mi idemo na usvajanje izvještaja komisije, tamo smo u izvještaju komisije stoji da su prihvaćeni amandmani koji reguliraju i da kažem fiksno određuju stope PDV-a. Dakle, u tom, sa tom razlikom dakle da mi danas prihvaćamo od prilike zaključak gospodina Lagumdžije koji je prvi zaključak išao da se prihvaća danas reducirane stope koje još mogu biti podložne određenim
A to sam rekao vrlo precizno gospodine Križanoviću, stvarno mislim ne znam, evo ako vi mislite da treba još nešto pojasniti,
Evo pokušajte formulirati molim vas da vidimo
Pa evo, vrlo precizno sam formulirao. Znači, Dom uvažavajući raspravu, činjenicu da je komisija koncenzusom prihvatila amandmane i raspravu koja se danas vodila ovde i činjenicu da je bilo dodatnih amandmana koji su se pozivali na Poslovnik, i na nove okolnosti, prihvaća načela zakona. A to znači diferencirana stopa. A kolika će biti unutar te diferencirane i analitika 15 dana konsultacije, i šta je tu sporno? I mislim dajte da budemo ozbiljni. Molim vas taj zaključak stavljam na glasovanje. On je stav Kolegija a mislim i većine koliko vidim klubova. Molim Dom da se izjasni o zaključku koji sam ovdje iznio. Molim vas da glasujete sad. Dakle, konstatiram da je Dom sa 33 glasa za, bez glasova protiv i 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvatio ovaj zaključak i ja molim komisiju da dalje u okviru ovih rokova realizira ovaj zaključak i hvala lijepo. Dajem stanku u konsultaciji s Kolegijem do 1315. Hvala vam lijepo. Nastavljamo sa radom. Prelazimo na 18.točku dnevnog reda, Ad.18. Prijedlog Zakona o carinskoj politici BiH, u prvom čitanju, zakon broj 01-02-2-7004 od 28.07.ove godine. 76 Prijedlog zakona dostavljen nam je 28.07. Ustavno-pravna je dostavila svoje mišljenje 02.08. a mjerodavna komisija je bila Komisija za financije i proračun koja je izvješće o prijedlogu dostavila 02.09. Na Prijedlog zakona nije bilo amandmana, ali je komisija kako stoji u izvješću ispravila određene preciznosti u stavku 3 članka 239. odnosno odredila sadržaj stavka 4 ovog člana. Ja otvaram raspravu u prvom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o Prijedlogu zakona o carinskoj politici BiH vezano za broj koji sam već pročitao u prvom čitanju. Glasujte sad. Sa 20 glasova za, i dovoljnom entitetskom većinom, bez glasova protiv, 2 suzdržana, prihvatili smo ovaj zakon u prvom čitanju. Predlažem da se Dom izjasni da li ćemo ga prihvatiti i u drugom čitanju, obzirom da nije bilo amandmana. Molim da glasujete o tome. Glasujte sad. Znači, drugi put ćemo u drugom čitanju se izjašnjavati o ovom zakonu. Prelazimo na točku 19. to je, Ad.19. Prijedlog zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga BiH, u prvom čitanju Na 42.sjednici usvojili smo skraćenu proceduru. Ustavno-pravna nam je dostavila mišljenje 26.07. a izvješće mjerodavne komisije dostavljeno 02.09. Komisija je usvojila jedan amandman a u plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Gospodin Moranjkić, pitanje.
Čudi me da vam nije registrovano. 77
Često mi mijenja vas i gospodina Mirka Blagojevića, evo imam ponovo ovde, tehniku molim da provjerite.
Ja čitajući ovaj prijedlog naišao sam na nekoliko za mene nejasnoća, pa bih samo u obliku pitanja. Ne znam, s obzirom da ovdje ja ne znam ko bi mi odgovorio, ali ja ću neka se registruje. O kom se vremenskom periodu radi, zna se krajnji, ne zna se početni period koji pokriva ovaj zakon i zašto se ovih 493.665 koji uzgred rečeno, matematički ili računski se ne poklapaju sa članom 2. koji je to analitički iznio, tamo nije isti iznos ali recimo, da ne budem cjepidlaka u nekih tridesetak, četrdeset maraka nije isti iznos. Zašto se nazivaju spornim, jer kroz zakon, ovo što oni nazivaju spornim, to se u običnoj praksi ne naziva spornim potraživanjima. Mene interesuje zašto ga oni nazivaju spornim? Po kojoj osnovi je sporan? Hvala.
Hvala gospodine Moranjkiću. Ima li više prijavljenih? Nema. Pošto nema više prijavljenih, predlažem da se o Prijedlogu zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga BiH Dom izjasni u prvom čitanju. 78 Glasujte sad. S 21 glasom za, bez glasova protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen je Prijedlog zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga BiH u prvom čitanju. Ja ću još jednom vidjeti postoji li raspoloženje, u drugom čitanju nije bilo amandmana, nije bilo promjena. Molim vas da racionaliziramo rad Doma. Samo iz tog razloga glasujte sada, da li ste za drugo čitanje? Znači imamo većinu i opću i entitetsku. Molim Dom i u drugom čitanju da se izjasni u Prijedlogu zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga BiH. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 23 glasa za, bez glasova protiv, 4 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili Prijedlog zakona o utvrđivanju i načinu izmirenja unutarnjeg duga Bosne i Hercegovine i u drugom čitanju. Hvala lijepo. Prelazimo na 20. točku dnevnog reda, to je Ad.20. Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi u prvom čitanju 79 Zahtjev Vijeća ministara za proceduru po 104. dobili smo na prošloj sjednici. Mišljenje Ustavno-pravne 02.08., izvješće mjerodavne komisije dostavljeno nam je 02.09. Komisija je usvojila šest amandmana. U plenarnoj fazi imamo amandmane gospođe Seade Palavrić, jedan amandman koji osporava amandman V koji je komisija usvojila i jedan amandman koji brani u plenarnoj fazi. Ja otvaram raspravu o zakonu u prvom čitanju. Nema prijavljenih ili ima? Nema. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o Državnoj graničnoj službi u prvom čitanju. Glasujte sad. Znači, sa 26 glasova za, bez glasova protiv i s 2 suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi u prvom čitanju. Imamo dva amandmana. Da li da idemo danas na drugo čitanje? Dobro, evo ja ću ovaj, pošto sam oko ovih zakona testirao Dom, molim vas da se izjasnite o drugom čitanju danas. Da li da pređemo na drugo čitanje o ovom zakonu? Glausjte sad. Znači, nemamo potrebnu entitetsku većinu za drugo čitanje. Isto ćemo uraditi kao i sa drugim zakonima koji su imali tu sudbinu. Drugo čitanje će biti na narednoj sjednici i odlučivanje o amandmanima. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo dalje, to je 21.točka dnevnog reda, Ad.21. Prijedlog zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, u prvom čitanju Ista je procedura bila kao i kod prethodnog zakona, s tim da je komisija usvojila sedam amandmana. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Ja otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, u prvom čitanju. Gospodin Šefik Džaferović, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Pa gospodin Ćeman, jeste li se vi prijavili?
Poštovane kolege, dame i gospodo, Komisija za odbrambenu i sigurnosnu politiku imala je ovaj zakon na svojoj sjednici. Vi ste izvještaj komisije dobili. Međutim, nakon što je komisija završila svoj rad, dobili smo svi jedno pismo od Uprave za indirektno oporezivanje, a mislim da u tom pravdu imamo jednu intervenciju iz Ureda Visokog predstavnika. Zapravo, radi se o nekim detaljima kojima bi ovaj zakon trebao biti dograđen. Uglavnom, to se odnosi na one odredbe koje se tiču prenosa ovog ličnog oružja preko granice. Ja mislim da bi bilodobro da mi danas otvorimo ponovo ovu amandmansku fazu i zadužimo komisiju da nam da novi izvještaj, kako bi komisija mogla sve ove činjenice koje su naknadno iskrsle uzeti u obzir i Parlamentu ponuditi najbolji mogući zakon. Hvala vam lijepo. 80
Hvala lijepo. Gospodin Ćeman.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, nisam se sa kolegom Džaferovićem konstatovao u vezi sa ovim, ali sam htio ukazati na sličnu stvar i da ne ponavljam to što smo već čuli. Htio bih samo ukazati a evo to nisam uradio u amandmanskoj fazi, očekujući da čujemo malo i eventualno predstavnika predlagača, bez obzira što je ovo na neki način ovu komisijsku fazu ovaj, prolazila itd. Naime, u članu 37. u stavu 3 govori se da poslove mjerenja, označavanja obnove i održavanja graničnih oznaka na uređenoj državnoj granici, te pripremu dokumenata o državnoj granici, obavlja Ministarstvo civilnih poslova u saradnji sa geodetskim upravama entiteta. Ja ću ovde sad najaviti ustvari, ja već evo jedno relativno duže vrijeme radim na pripremi jednog zakona koji će tretirati pitanja ovaj geodezije, odnosno geodetske uprave a evo svjedoci smo u zadnje vrijeme i nekih medijskih istupa u tom smislu, pa sam htio samo ukazati na činjenicu da zaista pitanja ove vrste u svim evo da i ja upotrijebim taj izraz, ipak racionalno i na određenim principima uređenim državama jesu nadležnosti stručnih ili upravnih institucija državnog nivoa. Ja ne sporim naravno da u ovom trenutku imamo geodetske uprave entitetske, ali projekat koji ću predložiti tretirat će pitanja na državnom nivou. Tako da bi trebalo razmisliti i apelujem da se razmisli da ova pitanja ustvari budu uredu u nadležnosti Ministarstva civilnih poslova ali u saradnji sa nadležnom geodetskom upravom a ona bi u svakom slućaju trebala biti uprava na državnom nivou. Dakle, ukazujem samo na ovo pitanje kao jedno od važnih i principjelnih pitanja, jer kako se ponašaju u drugim državama, ja ću u tom pravcu svakako se potruditi da u narednoj fazi ponudim odgovarajuća riješenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dakle imamo izvješće komisije sa šest amandmana. Imamo prijedlog da damo dodatni rok da se amandmani koji su i zahtjevi koji su stigli od Uprave za indirektno oporezivanje uključe. Ja nemam ništa protiv kao predsjedatelj, mislim da to možemo prihvatiti, da se da dodatni rok od 15 dana i da komisija pripremi kompletno izvješće, novo izvješće. Možemo li prihvatiti ovaj zaključak? Ja ga stavljam na izjašnjavanje. Molim Dom da glasuje sad. Jednoglasno znači, 29 glasova za, prihvaćen je prijedlog zaključka koji sam predložio, a koji daje novi rok komisiji, nadležnoj komisiji da u roku od 15 dana pripremi novo izvješće, uvažavajući ove okolnosti koje je iznio gospodin Džaferović u svojoj diskusiji. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 22. točku, to je Ad.22. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombdusmenu za ljudska prava BiH, u prvom čitanju Potsjtit ću vas, proceduru skraćenu smo dobili na 42.sjednici. Mišljenje Ustavno- pravne dobili smo 29.07. a njeno izvješće kao mjerodavne dostavljeno nam je 03.9. i vama je 81 proslijeđeno odmah. Mjerodavna komisija je usvojila četiri amandmana. Gospođa Ruža sopta podnjela je dvanaest amandmana koje želi braniti u plenarnoj fazi. I imamo amandman gospodina Momčila Novakovića koji je prema ovde evidenciji koju ja imam, zakasnio jer nije predan 48 sati prije plenarne sjednice. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Ombdusmenu za ljudska prava BiH. Za riječ se javio gospodin Ivica marinović, zamjenik ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH, izvolite gospodine Marinoviću.
Dame i gospodo, uvaženi predsjedatelji, poštovane zastupnice i zastupnici ovoga visokog Doma. U samom početku konstatirajmo da je ostvarivanje napretka na restriktuiranju institucija ombdusmana prioritet iz Studije izvodljivosti Evropskoga povjerenstva. U izradi ovoga nacrta poed ekspertske interesorne skupine sudjelovali su i entitetski predstavnici, predstavnici Ministarstva pravde, Vijeća ministara i Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice. A također, i međunarodne organizacije među kojima treba izdvojiti OHR, OSS i Evropskog povjerenstva kao i Vijeća Evrope. Žurba je dovela do toga da članovi parlamentarnog poverenstva nisu imali primjerak mišljenja Venecijanske komisije Vijeća Europe koje je podneseno 1.rujna ove godine. Dakle, parlamentarna komisija nije mogla uzeti u obzir stavove stručnjaka Venecijanske komisije. I također, OSS je u svom mišljenju i traženju a u svezi ponuđenih popravaka konstatirao da neki od dodatnih izmjena i dopuna bi suštinski promijenile odredbe izvornog nacrta zakona Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice. Posebno je važno što bi nekoliko dodatnih izmjena i dopuna promijenilo konačnu strukturu nove i jedinstvene institucije ombdusmana. Drugim izmjenama i dopunama bi se promijenio transparentan i otvoren proces imenovanja koji smatramo ključnim za nezavisnost jedinstvene institucije ombdusmana. Evropska komisija, OSS, Vijeće Europe su ključni učesnici u razgovorima o budućnosti institucije ombdusmana i ni jedna od ovih organizacija nije bila službeno obaviještena o postojanju dodatnih izmjena i dopuna i znači OSS traži jedan kraći period razgovor zasnovanih na mišljenju Venecijanske komisije, prije nego što Parlament uzme u razmatranje nacrt ovoga zakona. Po meni, bilo bi logično postupiti kao i kod sličnih prijepornih točaka dnevnoga reda, a to je odgoditi raspravu dok povjerenstvo ovoga visokog Doma ne sagleda ove nove činjenice, eventualno nove popravke i ne načini novo izvješće za ovaj visoki Dom. Zahvaljujem.
Hvala lijepo gospodinu Marinoviću. Doktor Petar Kunić, izvolite gospodine Kuniću.
Hvala predsjedavajući. Dame i gospodo, vezano za ovaj predlog, imali smo različito stanovište na samoj Ustavnoj komisiji. No, međutim, moram reči da lično meni već je prešlo po malo sam oguglao na preglasavanje na Ustavnoj komisiji. Ustavna komisija je jedna važna komisija za parlamentaran rad. Mislim da bi, ja to ne spominjem prvi put morala ozbiljnije 82 prići prilikom utvrđivanja nekih tekstova, posebno ako se ima u vidu da elementi ugrađeni na Ustavnoj komisiji ulaze u konačni tekst i idu pred Parlament. Mislim da je to nesretno rešeno u Poslovniku. I moram reči da neću glasati za Poslovnik sledeći ukoliko se ne promeni način odlučivanja u Poslovniku jer ovo na neki način oprostite na ovom izrazu, prelazi u maltretiranje, jer može maltretirati većina manjinu i manjina može maltretirati većinu. A čini mi se da ovde većina maltretira manjinu. Gotovo da se nikad nema razumjevanja na neke primedbe, gotovo nikad. Mislim prvi sam zamjenik predsjednika te komisije i upozorio sam već ranije, upozoravam evo sad i ovom prilikom. Mi smo imali tamo primedbe na ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona iz sledećih razloga. Pravno gledajući, dakle čisto pravno, s formalnog stanovišta Parlamentarna skupština ne može dokinuti entitetske ombdusmene. Ustavni principi govore da je prihvaćen princip isključive podjele nadležnosti. Dakle, tačno je utvrđeno šta radi ombdusman na nivou BiH. Entiteti zakonima uređuju oblas ombdusmana u svojoj domeni. Nema u tom hijerarhijskog odnosa. Volio bih čuti neke pravnike koji mogu naći pravni osnov za pravnu hijerarhiju u tom pogledu,a to je taj princip nadređenosti, da može Parlament izmijeniti jedan zakon odnosno, eliminisati iz pravnog sistema zakon entiteta. Ne može. Samo može tamo gde isključivo nadležan. A to su one taksativno navedeni slućajevi ili slućajevi kada se prenese sa entiteta određena nadležnost na institucije BiH. Dakle, to su stvari vrlo jasne. Pored toga, da ne govorim o jednoj odredbi presunkciji(?) nadležnosti u korist entiteta za koju ja nisam čuo u ovom parlamentu. Naravno, jer se ide jednoj vrlo rigoroznoj centralizaciji. Bez obzira, smijite se vas dvoica ovaj, vezano za ovo ali ja ću pokušati objasniti. Bez obzira što je Savjet Evrope odnosno dao preporuku. Preporuka Savjeta Evrope nije obavezujuća. Mislim da bez odluke Skupštine entiteta nije moguće raspravljati o ovom pitanju. Nije pravno moguće. Posebno, imam tu zaključak Skupštine entiteta koji kaže, Narodna skupština RS insistira na očuvanju institucija ombdusmana RS uz neophodnu racionalizaciju, koordinaciju i saradnju ombdusmana na državnom i entitetskom nivou. Dakle, na neki način poslanike iz RS obvezuje ova odluka i mi tražimo da se prethodno Skupština RS opredijeli o ovom pitanju. Ne može se ovim zakonom što govori u mišljenju Venecijanske komisije da entiteti moraju sa svojom legislativom da eliminišu svoje ombdusmane u prelaznom periodu. Prema tome, prethodna radnja treba da usljedi, a to je odluke skupština entiteta. Prema tome, prihvaćam ovaj predlog, da se ovo pitanje prolongira, odgodi i da se rasprava amandmanska dozvoli poslanicima u daljnjoj fazi. Imamo mi zaista odluku odnosno preporuku Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope ali postavljam pitanje, pa ko je to izlobirao? Ja lično znam da se vrše veom velika lobiranja prema evropskim institucijama. A kome smeta ombdusman? A u drugim zemljama ombdusmani su čak na lokalnom nivou ili za pojedine oblasti. U Švajcarskoj imate ombdusmana u kantonima ali nemate na nivou države iako je prvi ombdusman gospođa Haler bila ovde ombdusman BiH. Imate u SAD ombdusmane u državama ali nemate na nivou SAD itd. Ne znam kome smeta ombdusman na nivou entiteta. Ili ko osporava pravo da entitet ne može imati svoj ombdusmana. Je li to Savjet Evrope odnosno Parlamentarna skupština? Da li ima ona to pravo? Je li to demokratski, je lit o u funkciji zaštite ljudskih prava? Sasvim sigurno da nije. To su institucije koje trebaju biti bliže građanima a ne ih udaljavati od građana. Pa naravno da su funkcionalnije ako su bliže građanima nego ako su dalje od građana. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Novaković. 83
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, ja naravno da ću potpisati 90% diskusije profesora Kunića i dijelim njegove konstatacije kad se tiče principa na kojima počiva ovaj zakon. Ali ono što sam se javio da kažem, dakle nisam se zbog toga javio nego hoću da kažem da neću ponavljati ono što sam več čuo i što smo čuli, kad govorimo o principima onda govorimo i o potrebi za donošenjem zakona. Ja pretpostavljam, bilo bi logično da neko treba da kaže šta je to loše funkcionisalo u sadašnjem sistemu, pa je potrebno da to promijenimo. Da li su na nivou koji je sada zaštite ljudskih prava ona kršena više nego što bi bila da je neki drugi nivo. Dakle, to je ključno pitanje zbog čega jedinstvena funkcija ombdusmena. Da li će to ako bude na jedinstvenom nivou neki problem biti razriješen. I ako jeste tako, i ako ovi sada ljudi na ovom nivou, ne govorim personalno, govorim u funkciji nisu ispunili uslove, zašto rade taj posao? Dakle, nisam našao u argumentaciji u čitavom predmetu koji imam ovdje, nisam našao argumente koji idu u prilog potrebe uopšte dnošenja ovakvog zakona. Zbog toga, kao i iz razloga navedenih u diskusiji profesora Kunića, Klub SDS neće podržati principe ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Gospodin Huskić, replika. Pa Seada Palavrić.
Ja sam se javio za rpliku poslije kolege Kunića, međutim izgleda tehnika
Nism ja vidio prije, oprostite.
Zatajila tehnika. Ja hvala bogu nisam pravnik, pa dozvoljavam da neke stvari iz oblasti prava ne razumijem i mogu to sebi dozvoliti, taj luksuz. Kolega je doktor prava, ja bih samo zamolio da mi kaže pošto je ovdje spominjala, citiran je ustvari zaključak Skupštine jednog entiteta, koji zakon entitetski obavezuje poslanika u državnom parlamentu da se ponaša ovako ili onako? Hvala lijepo.
Zahvaljujem se, gospođa Palavrić. Replika prije, gospodin Kunić, izvolite.
Ili se ne razumijete ovaj, u tu sferu pravne oblasti. Dakle, ipak nije površinska nego zalazi malo dublje u stvri. Pa Ustav BH dijeli nadležnosti. Kaže šta su nadležnosti entiteta, šta su nadležnosti institucija BH i lijepo je ustanovio Aneksom VI Ombdusman BiH i utvrdio njegove nadležnosti. Pardon nije Ustav Aneks VI, nego u Korpusu dejtonskih sporazuma utvrdio njegove nadležnosti. Entiteti su sami donijeli zakone o ombdusmanu, uredili materiju koja ne zalazi u materiju institucija BH. Prema tome, nema mogućnost institucija kao što je Parlament da eliminiše dakle putem subordinacije, subordinirana ovlaštenja da eliminiše ovaj zakon na nivou entiteta, već to entiteti mogu kao što piše u stavovima Venecijanske komisije, dakle da entiteti svojom legislativom mogu donijeti, ukinuti ovaj, ombdusmena ako to bude, 84 ako ocijene da trebaju, odnosno ako prihvate ove sugestije i preporuke. To je prethodno pitanje. Dakle, entiteti se moraju izjasniti o ovom pitanju da bi mi mogli raspravljati. Kako oni zaključe, ja ću uvijek glasati. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Palavrić.
Meni je žao što opet moram ponavljati diskusiju koju smo već vodili na ovu temu i kada je riječ o preglasavanju u Ustavno-pavnoj komisiji ne može se uvijek kada moje mišljenje ne pobijedi govoriti da sam ja preglasana i da je to preglasavanje. Rađeno je po Poslovniku i toliko puta neki moj amandman nije prošao ili mišljenje ali Bože moj to je poslovnik. Drugo, ne može se govoriti da nema potrebe za donošenjem ovakvog zakona kada znamo da je jedno od postprijemnih obaveza BiH u Vijeće Evrope objedinjavanje institucije ombdusmana koje je trebalo biti završeno do 24. aprila ove godine. Dakle u drugoj godini od prijema BiH u Vijće Evrope. Treće, zanemaruje se činjenica da Evropska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda ima snagu ustavnih odredaba, a da upravo ona traži da država BiH osigura kao članica dakle, kao strana ugovornica Evropske konvencije, kao država koja je pristupila konvenciji da osigura najviši nivo međunarodno priznatih ljudkih prava. I ja sno nam je da građani BiH već mogu ići u Strazbur i da kako god je Ustavni sud BiH posljednja instanca za zaštitu ljudskih prava u državi, isto tako bi smo trebali osigurati da državni Ombdusman bude institucija koja će u segmentu prije Ustavnog suda osigurati zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. I Ustav BiH nimalo ne krši prava entiteta jer entiteti već rade na tome. Zapravo, Parlament Federacije, Vlada Federacije već rade na usklađivanju Ustava Federacije sa potrebama koje zahtjevaju objedinjavanje institucija ombdusmana i dovođenja do toga da država BiH koja ima oko 3,5 miliona stanovnika ima jedinstvenu instituciju ombdusmana. Umjesto da sada tri institucije ombdusmana troše najmanje oko pola miliona godišnje, to objedinjavanjem bi se postiglo da se barem jedan milion godišnje uštedi i da ta zaštita bude jedinstvena unificirana, standardizirana i jednaka za sve građane na području cijele BiH. Dakle, svi razlozi i potrebe za objedinjavanje institucije Ombdusmana su tu, a ako treba dodatna komisijska faza, zapravo dodatni komisijski izvještaj, očigledno treba zbog novih momenata, ja razumijem i podržavam tu potrebu, ali zakon je sigurno neophodan u ovoj zemlji. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Kunić, pa gospođa Sopta, ako je replika gospodine Kunić.
Može se naznačiti da je replika.
Naznačite da znamo.
Gospođa Palavrić je pročitala Ustav BH više puta. Ja sam ga pročitao pa i u funkciji je entiteta da štite ljudska prava, izričito piše. Prema tome nemojte gledati, prevladava stanovište u ovom Parlamentu, ja to moram reći, da se gleda sve sa državnih pozicija. Ne gleda se sa pozicija da je ovo federalna država, da ima dva dijela sad i Distrikt Brčko je li, sa specifičnim statusom ali je on pod direktnom upravom BH. Prema tome, ta činjenica se zanemaruje, posebno na Ustavnoj komisiji i to je prešlo u jednu vrlo tako da kažem iritirajuću situaciju. Iritirajuću situaciju, ja ne kažem da gospođa Palavrić nekad nije preglasana ali molim vas to se ponavlja da je sjedna grupacija, ja neću sad reći ko, ali da se jedna grupacija u kontinuitetu preglasava. Već se treba zapitati, pa ljudi moji, pa čekajte, pa ne možemo to činiti stalno. Nije dobro za odnose. I šta se postiže time. Nema tu efekata sa jednim preglasavanjem, dogovorom da vidimo. Nije ombdusman nešto posebno, ne znam uopšte razloga zašto se išlo kad kažem ombdusman, ombdusman se spušta prema građanima a ne odmiće od građana i onda je efikasniji. I to rade druge države, a mi smo složena država, dakle federalna država idemo na ukidanje Ombdusmana federalnih jedinica. Za mene nije ni logično ni neprihvatljivo apsulotno, ja znam da je to izraz nekog lobiranja. Možda došla neka Doris Pak ili ne znam ko, i rečeno daj ti to podrži, provuci kroz Evropski parlament. To je, to je privatne prirode. Ja znam danas da taj odnos funkcioniše veoma jako dobro. Ja se bavim s tim stvarima. Ali, molim vas, mi smo tu da sagledamo da li je to dobro, nije dobro. Ne znam kome smeta ombdusman kad je koristan da bude na nivou entiteta a po meni koristan je čak i da bude na nivou kantona, jer ima, ...država na nivou opština ali mi smo preokupiranu. Osnovna preokupacija sve na nivo države, a ustavna pozicija sasvim drugačija. Hvala.
Hvala gospodine Kuniću. Gospođa Ruža Sopta, izvolite.
Obzirom da ja čini mi se imam jedina obnovljene amandmane u ovoj fazi, dužna sam reči da bih bila sretna i zadovoljna kada bi obistinila ona gospodina Kunića, pa kad bi svaka općina imala svoga ombdusmana. Međutim, u prijedlogu ovdje koji sam dobila, i zahtjevima koji su postavljeni pred donošenje ovakvog jednog zakona o izmjenama, čini mi se razumjela. Ja sam i razumjela kao uvođenje racionalizacije i uvođenje jedinstvenog kriterija rada Ombdusmana. Ja sam u tom prvcu i iščitavala ovaj zakon i predlagala amandmane sukladno tome. Sama racionalizacija mislim da se događa sa predloženim ukidanjem postojećih devet ombdusmana, racionalizacijom dovesti na tri ombdusmana od postojećih, čini mi se 21 zamjenik, da se dovede do tri zamjenika. I ja to držim i uvođenje jedinstvenih kriterija rada svih ombdusmana. Ja to držim jedan veliki pomak u ovom dijelu, u ovom zakonu i u tom smjeru sam htjela to tako i podržati. Institucija Ombdusmana na razini BiH ima jako velike ovlasti. Ne znam, vjerujem da bi bilo još racionalnije da imamo jednog ombdusmana ali čini mi se da mi niti smo zemlja, niti su prilite takve u ovoj zemlji da bi bilo riječi sada o uspostavljanju jednog ombdusmana jer i u momentu donošenja postojećeg zakona kada je rečeno da postoje tri ombdusmana, odnosno kada se uvodi institucija multietična, etnička institucija meni je to bilo i logično, da obzirom da smo zemlja koja je izišla iz rata, koja ima trenutno kod tih institucija i na entitetskim i na državnoj razini najviše problema upravo prositeklih iz rata, da ne kažem da su na nacionalnoj osnovi, i meni je bilo sasvim logično i razumno i mudro ostaviti na razini države instituciju ombdusmana sa tri, ovu instituciju sa tri ombdusmana. S tim da se jedan prijelazni period gdje bi se objedinjavao rad entitetskih ombdusmana sa ovim, da nebi trpio, odnosno da se prijelazni period napravi toliko razuman da ne trpi građanin. 86 Očekivala sam i očekujem u daljnjem radu, ja ću svoje amandmane braniti ali očekivala sam i očekujem u daljem radu i u reorganizaciji ombdusmana da se oni što više dislociraju a ne centraliziraju kao što se od prilike može iščitati ovde, nego da se što više dislociraju sa svojim uredima čak do razine opčine. Pogotovo kada ta institucija ocijeni koje su to najprioritetnije općine. Tamo gdje ima najviše predmeta. Ovim čini mi se da se učinkovitost o predloženim izmjenama zakona, čini mi se da se učinkovitost Ombdusmana dovodi u pitanje u najmanju ruku i držim da ukoliko se već i ne prođu moji amandmani onda bi se i te kako trebalo pozabaviti ovlastima institucije i tu možda djelovati amandmanski. Ja sam uglavnom davala na organizaciju i rad Ombdusmana na razini države odnosno na organizaciju te institucije. Toliko.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Potsjetit ću vas, ne ulazeći u sadržaj rasprave i argumente koji su ovde zastupnici iznosili, da ovaj Zakon o izmjenama i dopunama zakona o Ombdusmenu iz onog paketa 44 zakona, dakle nije vezan samo za postprijemne obveze prema Vijeću Evrope, nego je vezan za ocjenu Studije izvodljivosti i ovaj, dakle ne želeći ulaziti niti otvarati pitanja koja su neki zastupnici iznjeli, mi smo ipak prihvatili taj paket zakona u smislu obveza koje ćemo ispuniti da bi došli u situaciju da uđemo u proces stabilizacije i pridruživanja. To ne znači da sadržaj zakona mora biti takav i o tome se da raspravljati, popravljati i mijenjati. Mislim da je to korektno reći ovdje radi svih zastupnika. I ja prosuđujem, ne bih da niko dovodi u pitanje ovu potrebu ovog zakona nego rješenja unutar njega i evo imamo i zahtjev od predlagača i ja mislim da je to na tragu i ovdje rasprava koje su bile, da odredimo rok možda od 30 dana. To je dovoljan rok, razuman rok da se i konsultacije i presudne radnje koje treba obaviti i amandmanske popravke urade i da to uradi mjerodavna komisija u suradnji sa Vijećem ministara. Dakle, ovaj rok od mjesec dana mislim da je dovoljan. Dalje nebi smjeli prolongirati, jer onda dolazi tempo usvajanja zakona. Ja vas molim da uvažite ovo. Mislim da sam sagledao sve elemente koji su ovde bili izneseni u raspravi. Možemo li prihvatiti ovaj zaključak? Ja predlažem Domu da se izjasni. Glasujete sad. Dakle, sa 26 glasova za, bez glasova protiv, 3 suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom prihvatili smo ovaj zaključak o tome da komisija sačini novo izvješće u roku od 30 dana na temelju ovoga što sam predložio. Zahvaljujem se svim zastupnicima. Prelazimo na 23. točku to je, Ad.23. Prijedlog zakona o nestalim osobama u BiH, u prvom čitanju Taj zakon nam je dostavljen 21.06., razmatra se u redovitoj proceduri. Izvješće mjerodavne komisije dostavljeno je 30.08. Na prijedlog zakona usvojena su tri amandmana. U plenarnoj fazi nema amandmana. Otvram raspravu u prvom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 87 Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o nestalim osobama u BiH, u prvom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno, znači sa 28 glasova za prihatili Prijedlog zakona o nestalim osobama u prvom čitanju. Prelažem da se izjasnimo hoćemo li ići na drugo čitanje. Glasujte sad. Imamo dakle većinu i opću i entitetsku za drugo čitanje. Molim Dom da pošto u plenarnoj fazi nije bilo amandmana da se izjasni o prijedlogu ovog zakona i u drugom čitanju. Glasujte sad. Sa 28 glasova za, 1 protiv, dovoljnom entitetskom većinom prihvatili smo kao Zastupnički dom Prijedlog zakona o nestalim osobama u BiH i u drugom čitanju. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 24.točku, to je Ad.24. Prijedlog zakona o plaćama i naknadama nositeljima sudačke i tužiteljske dužnosti državnih službenika i uposlenika u Sudu i Tužiteljstvu BiH, u prvom čitanju Mjerodavna je bila Administrativna komisija. Ona nam je dostavila izvješće 26.07. Prijedlog zakona kao što ste vidjeli usvojen je, u predloženom tekstu nije bilo amandmana ni u komisijskoj ni u plenarnoj fazi. Ko je rekao? Molim vas nemojte neka dođu ovlaštene osobe, neka se obračaju službeno i da hoću da komuniciram, nema povlačenja zakona iz ove faze, pa dajte nemojte da se igramo u Parlamentu ovde. Otvorena je rasprava oko samog zakona. Izvolite gospođo Palavrić.
Ja prihvatam da je otvorena rasprava i predsjedatelj je sasvim u pravu. Međutim, istina je da ste konstatirali da nema predloženih amandmana, međutim očigledno je postojala potreba za amandmanima jer ovdje nije sasvim jasno da li se ovdje radi samo o sudijama Suda BiH, o tužiteljima a Tužiteljstva BiH ili o svim sudijama i tužiteljima, zapravo svim sudijama svih sudova na nivou BiH. Ima i drugih dilema. Kad je u pogledu sama visina i odnos plaća u ovim institucijam i ja molim ovaj Dom da i kod ovog zakona prihvatimo dodatni rok da komisija podnese novi izvještaj a da zastupnici imaju barem 7 ili 15 dana za podnošenje novih amandmana. Ja znam da ovo nebi trbala biti praksa, ali evo danas jeste kod velikog broja zakona, mislim da bi bilo vrlo cjelishodno da to omogućimo. U protivnom, Klub SDA ne može podržati ovakav zakon.
Gospodin Beriz Belkić. Želi li još neko? Zatim Ivo Miro Jović.
Zaista smo na neki način ovaj, sebe doveli u situaciju kada smo imali proceduralno prilike nismo intervenirali, iz prostog razloga što stari principjelne naravi, nekim amandmanom itd. stvar se ne može popraviti, naime, sa stanovišta ukupnog sistema plata u ovoj državi. Dakle, mi imamo institucije koje izdvojeno, iščašeno iz sistema ukupnog neke svoje parametre postavljaju. Ja apsolutno nemam ništa protiv. Neka imaju 15 hiljada platu, apsolutno nemam ništa protiv, ali mora to biti dio ukupnog sistema. Dakle, uključujući sve institucije, sve ovaj, budžetske potrošače. Mi smo maloprije govorili o Zakonu na dodanu vrijednost, o zadatoj veličini potrebnih sredstava itd. Dakle, mi moramo ući u suštinu problema unutar javne potrošnje kada je riječ o platama svih onih koji se finansiraju iz budžeta, uključujući naše rasprave u CRA, naše rasprave u Ustavnom sudu i ovom sudu o poslanicima ovdje i td. Dakle, i mi nećemo podržati ovaj zakon.
Dobro. Ali molim vas prije nego što dam riječ gospodinu Ivi Miri Joviću, dajte stvarno svi kad se ustanete tražite principjelnost i onda dnevno po pet puta upadate u kontradiktornost, a da ne govorim o Vijeću ministara koje povlaći nešto što nam je predložilo prije mjesec dana i to bez odgovarajuće osobe koja to može povući. Ne može to povući ni ministar, to može samo sjednicom vijeća. I ja ovdje hoću da radim tako i dajte da se razumijemo, pa taman sutra mijenjali ovaj zakon. Dajte, ne, ne nije, ne odnosi se na tebe Berize nego imam zahtjeve dakle da se produži faza, nema amandmana, nema. Ispričavam se na ovoj digresiji. Gospodin Ivo Miro Jović.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja ću par rečenica samo reći u ime Kluba HDZ-a. Prvo, iz naslova ovog zakona se jasno vidi na šta se odnosi problematika ovog zakona. I ona je ne upitna, tako da ne vidim da bi mogla biti neka primjedba baš na to na šta se odnosi reguliranje ovim zakonom. Kako smo do sada evo vidjeli, pa i u trajanju ove samje sjednice, gdje smo to god mogli da učinimo iskorak dalje, u cilju reguliranja zakonske problematike u ovoj zemlji, napravili smo te iskorake. Ja sam maloprije bio i pokazao svoje negodovanje glasovanjem protiv izuzetno važnog zakona, dao sam glas protiv. Upravo zato što nisam pravovremeno uložio amandmane. A trebao sam i bilo je puno, puno važnije nego na ovom pitanju. Zato želim skratiti i reči, HDZ će podržati u obadva čitanja ovaj zakon.
Gospodin Nikola Špirić. Ima li još prijavlejnih za raspravu? Gospodin Petar Kunić, nakon gospodina Špirića.
Dame i gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, ja ne mogu stvarno da shvatim, zato mislim da kolegi predsjedavajućem evo skrećem pažnju da se 89 moramo držati Poslovnika. Imam osjećaj što dalje odmiče ne danas rad Parlamenta, nego da smo mi spremni raditi pomalo i van Poslovnika. Radi se dakle o jednom veoma jasnom zakonskom projektu. Pomalo su mi iz ovih natuknica i jasni razlozi zašto po neki neće i glasati za ovaj zakon, ali i to smatram pravom poslanika ali ja mislim da je ovo dobro da se uredi zakon. Hoče li neko moći natjerati nekoga koji je naučio da radi za 8 hiljada maraka, da radi za 2,5 hiljade maraka, o tom po tom. Hoče li biti kandidata ili neće biti kandidata ali da pogledamo istini u oči. Zašto ovo nije dobar zakon? de mi recite. Je li brani neko poslanicima da podnese zakon za opšte uređenje plata u državnim službama. Je li brani neko? Ali je ovo dobro dok nemamo taj zakon da imamo. Naravno da postoje nelogičnosti. Ali imam osjećaj da opet postoji neki dosluh jer i tamo ima nekih koji primaju plate ne samo iz Budžeta BiH i zašto ovo nebi smo uredili zakon. I ja mislim, što se mene barem tiće, ja nisam imao amandmana ni u prvj ni u drugoj fazi, spreman sam podržati ovaj zakonski predlog i u prvom i u drugom čitanju, ali ne sporim da je pravo poslanika da glasa gde god hoće, pa neka neki zakoni padnu zato što nema većine, pa vidite, molim vas lijepo, ali i to je odnos, odnos ovog Parlamenta prema Vijeću ministara. Pa kao medo gnjile kruške ovde predstavnici parlamentarne većine biraju, kao da se ne radi o Vijeću ministara koje su oni birali i o ministrima koji pišu zakon. Dajte molim vas, to ispada da opozicija u stanju podržati više zakona koji dođu iz Vijeća ministara nego ovi iz parlamentarne većine. Gospođo Palavrić ja sam vas slušao. Znam ja da je teško naći ove koji sude za 8 hiljada maraka po nalogu stranaka i da neće suditi za 2,5 moraće tražiti druge. Žao mi je što je to tako, ali to govori imamo li profesionalne sudove, tužilaštva, ljude koji su spremni da rade, da dijele muku ovog naroda. Pa izgleda da je Sud BiH mogao samo da zaživi na bazi plata koje su određene da bi ih stimulisale, ali dokle tako? Dokle? Zašto nebi trebalo zakonom to regulisati? Ja sam spreman da podržim ovo što je rekao kolega Ivo Miro Jović. Nema amandmana da glasamo, ali nemojte da uvodimo praksu da su novi momenti nešto što novi momenat nije. Ali ne sporim pravo poslanika da svoj glas da za ili protiv. Mislim, sasvim logično.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Ja sam upravo upozorio na to i mislim da smo se kretali kao Kolegij kad je ova točka u pitanju u okviru Poslovnika. Riječ ima gospodin Petar Kunić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih u ovom slućaju podržao prijedlog gospođe Palavrić iz razloga, to je pitanje vrlo osjetljivo ne samo zbog toga što je osjetljivo, što je uopšte ne sređeno u institucijama BiH. To je jedno vrlo važno pitanje a vlada jedan haos u tom pogledu. Ja bih vas potsjetio da smo mi donjeli jedan zaključak prilično dugo već. Nije realizovan, da dobijemo informacije dakle, da Parlament dobije informacije od svih institucija, od svih institucija BH, da vidimo plate. Dakle, i od tužilaštva i od sudstva. Kradem ovu ideju, evo profesor Avdić kaže da bi trebalo ovim zakonom riješiti tužilaštvo i sudstvo. Apsolutno bi trebalo. Dakle, rešiti i druga, treba sagledati
...jeste li pročitali zakon? 90
Ma ne samo to. Kažem treba u cjelini sagledati ovaj, čitav problem i staviti zakon, a sasvim sigurno da ne osporavam donošenje zakona. On je primarno potreban. Ali samo malo da se napravi i druga stvar koju sam htio reći. Veoma je teško, gospodin Špirić, on se ovako udostoji da opominje profesora, jesam li pročitao, nije mi to ugodno i nemojte više to činiti.
Ne, nisam vas...
Nemojte to više činiti, to govorite nekom drugom, meni nemojte. Ja sam davno čitao, vi niste
Molim vas
Ni na pola koraka koliko sam ja pročitao. Nemojte da o tome razgovaramo ovde. I molim vas budite fini. Molim vas nemoj me vući za jezik. Prema tome, po meni treba prihvatiti ovu ideju i ovo srediti u cjelini. Hvala.
Zahvaljujem se profesoru Kuniću. Riječ ima gospodin Momčilo Novaković, pa onda gospodin Sead Avdić.
Gospodine predsjedavajući, ja bih sad trebao pitati po kom zakonu sad su plaćeni sudije i tužioci? Ima li uopšte zakona? Ako nema zakona, onda je logično da trebamo da donesemo zakon. Ako nećemo zakon, onda treba da kažemo da hoćemo svu problematiku na čitavom nivou, svih da uredimo pa nećemo doći nikad do zakona. Ja vam tvrdim da nećemo doći do zakona. Dakle, ovdje je želja predlagača da nešto što zakonski nije regulisano a postoji, regulišemo. Ja ne znam kolike su plate u Sudu ni u Tužilaštvu BiH. Ne znam ovdje imam prijedlog, pretpostavljam da onaj ko je ovo predložio je vodio računa o tome. S obzirom da pretpostavljam da je vodio računa, i s obzirom na činjenicu da ova oblas nije pokrivena zakonom, ja smatram da postoje svi uslovi da mi danas raspravljamo o zakonu i da zakon usvojimo ili ne usvojimo. Niko, nikome ne brani gospodo da sve ostalo što je ovde rečeno ne reguliše isto ovakvimili drugačijim zakonom. To nije sporno. A ako mislimo da ćemo ih naterati time što ovaj nećemo usvojiti, budite sigurni da ih niko neće terati da one druge predlože zato što ovaj nismo usvojili, jer mnogima odgovara da se ovaj zakon ne usvoji. Odnosno, oni koji bi ih trebali terati, njima odgovara da ne budu usvojeni. Dakle, Klub SDS će podržati ovaj zakon u prvom čitanju, i principe ovog zakona i potrebu donošenja ovog zakona, a ukoliko predsjedavajući stavi na dnevni red i drugo čitanje, mi ćemo se pozitivno izjasniti i o tome da danas se izjasnimo i u drugom čitanju.
Zahvaljujem se, gospodin Sead Avdić.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, koleginice i kolege poslanici, ništa teže i ništa složenije nema nego graditi jednu državu i donositi sistemske zakone. Ako je to jednostavno cilj ovoga Parlamenta, a jeste i trebao bi biti cilj, onda palijativno istrgnuto iz fregmeta, iz sitema donošenja zakona, nićemu ne vodi. Samo stvara probleme ovoj državi BiH. Što znači, fragmentarno donošenje jednog zakona za jednu kategoriju ljudi, na nivou BiH apsolutno nije poželjno očektivati od Vijeća ministara da gradi sistem u BiH, sistem. Što znači, da nam je poslao zakon Vijeće ministara sa slijedećim nazivom, a to je Prijedlog zakona o platama i naknadama nosilaca sudijske i tužilačke funkcije i državnih službenika i zaposlenika u sudovima i tužilaštvima BiH. E to bi bio pravi zakon koji je jednostavno ovaj Parlament trebao da očekuje. I predlažem da Vijeće ministara se potrudi da pod hitno ovakav zakon uputi u parlamentarnu proceduru, inače stvoričemo probleme među pojedinim nivoima sudske i tužilačke funkcije i u tom kontekstu stvarno stvoriti razdor među ljudima, kompletnog sistema. Molim, kako nema ovlasti stranačkog od Vijeća ministara da nam ponudi ovakav zakon, kako nemamo, što znači Vijeće ministara neka preispita ustavni osnov donošenja takvog jednog zakona. A sigurno ovi se nivoi dole ne bi bunili sa aspekta visine plata ovih nivoa na nivou BiH. Nemojte se brinuti oko toga. Hvala vam.
Ima li više prijavljenih. Gospodin Lagumdžija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem se i ja vama što se uvijek pravovremeno prijavite, takoda kao predsjedatelj mogu planirati rad.
Mogu ja sad? Mogu.
Samo izvolite.
Inače pod jednom od prethodnih tačaka dnevnog reda naučio sam se da ne komentarišem čak i na nesuvisle primjedbe na moj račun. Ovaj, s obzirom da gospodine predsjedavajući, mi imamo tačku dnevnog reda Prijedlog o rezoluciju uvođenja moratorija na sve zakone, odluke kojima se uvode nove privilegije izabrani dužnosnik o izvršnoj zakonodavnoj valsti čiji sam ja predlagatelj, koja nadam se uskoroće će doći na dnevni red, i već ima podršku Administrativne komisije, ne sumnjam da će ona imati punu podršku i ovog Parlamenta. Ne bih volio da učestvujem u izglasavanju jednog zakona odnosno, njegovog 92 podržavanja u prvom čitanju, pa da 5 minuta nakon toga usvajam jednu rezoluciju koja se praktično možda, a ja ne znam da li sukobi sa onim što smo usvojili prije toga. U materijalima koje smo inače dobili, u ovom zakonu stoji ono što smo manje više znali, a to je da ova oblast dosle nije zakonom uređena, međutim mi objektivno ne znamo ovo o ćemu je kolega Novaković govorio, kolika su zaista primanja ljudi koje sada uređujemo zakonom. I to je dobro urediti dakle. Međutim, ako sam ja dobro izračunao, ovde od prilike osnovica za obračun plata je 2,5 prosječne neto plate, da je koeficijent 2,4, što znači prosječnuu platu pomnožiti sa 2,5 pa je pomnožiti sa 2,4. Kad to uradiš, onda si došao do koeficijenta 6. Pa onda u slijedećem članu kaže, u slijedečem članu kaže da sudiocima i tužiocima pripada dodatak u iznosu od 50% iz ovog prethodnog a to je sad ... dakle, imate 2,5 pa onda u drugom 2,4, pa onda 50%, a to što kaže jednostavno matematikom, to ti je 2,5 puta 2,4 plus, puta 1,5, jeste jednako 1,9. Možda je to uredu, ja to ne znam, ali bi dobro bilo da nam se napravi kalkulacija sa poređenjem, šta je to u odnosu na sadašnja budžetska davanja i koliko je to u odnosu na druge. Za trenutak, da ostavimo sudije i tužioce. U ovom zadnjem dijelu, četvrtom poglavlju, gdje se govori o platama i nakandama državnih službenika u Sudu i Tužilaštvu, praktično se kaže da plate i naknade i druga prava iz radnog odnosa državnih službenika i zaposlenika se određuje aktom suda suglasno ovom zakonu. Prevedeno na naš jezik, ovo znači da uslovno rečeno ovaj, pisar neko ko radi na pisarnici ovde, ima drugčiju platu nego neko ko radi na pisarnici tamo. Neko ko radi na telefonskoj centrali ovde i tamo ima različite plate. Je li to uredu ili nije, ja to ne znam ali bi dobro bilo prvo da vidimo je li to se ovde predlaže. Zatim da je to u skladu sa Zakonom o državnim službenicima. Da li je državni službenik ovde i u Tužilaštvu dakle, neko ko je knjigovođa tamo i ovdje. Ja razumijem da tužioci i sudije imaju ali da li neko ko vodi i piše knjige vodi u Tužilaštvu da li on ima drugčiju platu i drugčiju osnovu nego neko ko je knjigovođa ovde iza ove staklene zavjese. Iz svega toga gospodine predsjedavajući, Klub poslanika SDP-a je zaista u dilemi, kako da raspravlja o ovome jer nemamo dovoljno podataka. Šta ovo znači i kakva je ovde, tim više što je, ja se nadam i očekivali bi da nam predlagač odgovori bar na pitanje. Kolika su sada sredstva za ovo koja se izdvajaju? Koliko će ovaj zakon značiti smanjivanje tih plata ili uvečanje i ukoliko hoće na koji način će se to odraziti na budžet i na ukupne odnose koje treba ovde zadovoljiti i ispuniti. I na neki način pridružujem se kolegi Belkiću je li, u njegovim opservacijama da je ovo ipak nešto što zaslužuje malo ozbiljniji prijedlog, da ne bi poslije došli u probleme koji nam ne trebaju.
Hvala lijepo gospodine Lagumdžija. Želi li još neko oko ovoga? Predlagač ima li sad nešto reči da ne bude da nisam? Nemate ništa. To je mislim zbog korektnosti, da bi bilo sve kao što je bilo danas. Dakle, imamo proceduralno zahtjeve također da se ide na dodatno izvješće i imamo ovaj, situaciju da možemo se izjašnjavati o zakonu danas već. I ovaj, ja ću zbog činjenice da smo danas omogućavali oko zakona ..bi bilo otvorenih, staviti na glasovanje prijedlog da se sačini novo izvješće. Ako ne, onda ćemo se izjašnjavati o zakonu. Mislim da je to korektno. Molim Zastupnički dom da se izjasni, recite gospodine Kuniću. 93
Potsjetio da smo mi zatražili od svih ostali institucija, da smo spominjali tu neke agencije sa ogromnim platama, zašto ne tražimo od ostalih institucija da vidimo plate. Dajmo da vidimo podatke. Mi to imamo pravo. Vlada tu haos, molim vas, svi mi to znamo i zatražimo to ako postoji zaključak ovog Parlamenta ne znam prije 7-8 mjeseci o tome smo zauzeli stav.
Ja prihvaćam da se taj zaključak aktuelizira u pogotovo u svijetlu zaključka koji ćemo sad vidjeti kako će mu biti sudbina, da se da novo izvješće, da se u konsultacijama s Vijećem ministara kao predlagačem ovaj, riješi ovo pitanje. Evo stavljam na izjašnjavanje ovaj prijedlog zaključka. Molim vas da glasujete za dodatno izvješće. Znači nema entitetsku većinu. Znači, usuglašavanje u Kolegiju biće sukladno Poslovniku zajedno sa usuglašavanjem kao i oko prethodnih točaka gdje nije bilo entitetske većine oko zaključka, jeste. Prema tome, idemo dalje na slijedeću točku dnevnog reda. To je Ad.25. Izvješće Izbornog povjerenstva BiH o finansiranju općinskih izbora 2004.godine Dobili ste izvješće. Na sjednicu smo pozvali predstavnika podnositelja izvješća. Želite li vi gospodine nešto prije? Na, samo ako bude pitanja. Otvaram raspravu o izvješću. Želi li neko oko ovog izvješća? Gospodin Ćeman i gospodin Ivo Miro Jović.
Evo samo pitanje za gospodina Šehića. Naime, u ovoj posljednjoj fazi dogradnje Izbornog zakona BiH, kad je bila riječ o finansiranju, onda je ja mislim jedan od principa bio i koliko ja razumijem tekst zakona, takav je i ugrađen, tako je i usvojeno, da defakto za onaj dio izbornih radnji koje su iz nadležnosti dakle, Izborne komisije odnosno hajde da kažem tog centralnog organa, sredstva se obezbjeđuju upravo iz budžeta institucija BiH i onih drugih mogućih izbora ali za taj nivo, a da eventualno samo onaj dio izbornih aktivnosti, izbornih radnji za koje su nadležni niži organi, općinske izborne komisije i tako se planiraju sredstva na tom nivou. Dakle, zanima me, gledao sam ove pokazatelje ovdje, komentar u ime Izborne komisije da li je dakle ovaj pristup ostvaren i da li eventualno zahtjevu za prarticipacijom sa općinskih nivoa itd. su na neki način po inerciji u skladu sa onim ranijim konceptom? Naime, niz je aktivnosti koje zaista obavlja isključivo Izborna komisija BiH u konkretnom slučaju i zaista nema više svrhe osiguravati sredstva na nižim nivoima nego kroz ovaj, budžet da tako kažem Izborne komisije BiH ih osiguravati. Takvim pristupom ustvari riješit će se na drugčiji način po meni, neće biti ovoliko tih rukavaca iz kojih će se crpiti te finansije, nego dakle na 94 centralnom državnom nivou. U kojoj mjeri je ovo prisutno i da li su problemi zbog tog konceptualnog odstupanja ili ustvari u nećemu drugom? Hvala.
Gospodine Šehiću, gospodin Ivo Miro Jović jeste li vi htjeli?
Odustao.
Odustao. Ima li još? Ako nema dajem riječ gospodinu Šehiću, izvolite. Evo, molim vas nemate tamo mikrofona, pa ako možete za govornicu.
Izborna komisija je bi bila sigurno najsretnija da se izbori u BiH bez obzira o kojim se nivoima radi, finansira iz Budžeta države BiH a da ona izađe uz instrumente kako da obezbijedi sredstva nižih nivoa vlasti. Zakon je jasan. Opštinske izbore finansiraju iz svojih budžeta opštine, dok ne promijenimo zakon moraće biti tako. Sigurno da to otežava položaj i Izbornoj komisiji i opštinskim izbornim komisijama iz jednog prostog razloga jer svjesni smo da veliki broj opština nema vlastita sredstva finansiranja svojih budžeta nego se finansiraju iz one solidarnosti. Sigurno što mi vodimo računa, i zato smo i zamolili niže nivoe vlasti da se uključe u čitav ovaj proces jer smo došli u situaciju na prošlim izborima što su trebali da parcipiraju opštine, oni su govorili nisu to naši izbori, to su kao neki drugi jer su viši, dolazimo u situaciju kada upozoravamo na novčana sredstva da neki drugi nivoi vlasti kažu to su opštinski, to nisu naši ovaj, i bilo bi najbolje ukoliko u narednom periodu kod izmjene Izbornog zakona o načinu finansiranja provođenja izbora se prihvati ono što bi bilo najoptimalnije da se iz Budžeta države BiH finansiraju svi izbori u BiH. Ukratko samo da vas upoznam da neće biti problem sa grantom koji ide Izbornoj komisiji. Međutim, bojimo se da će opštine ostati i uskratiti pravo mnogim članovima biračkih odbora da neće dobiti onu zakonsku naknadu. Ja bih sad zamolio vas pošto mi, ipak, dolazimo iz lokalnih zajednica da pokušamo obezbijediti sredstva za članove biračkih odbora i polako na taj način vraćati povjerenje u institucije i odgovornost za regularnlost izbora je, u prvom redu na članovima biračkih odbora, jer kod njih i mi dolazimo da glasamo. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Šehiću. Ima li još pitanja? Gospodin Nikola Špirić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, ja želim da kažem samo par riječi. Ja mislim da je Izborna komisija BiH, možda jedina komisija, koja ima ovakvu saradnju sa državnim parlamentom, ja mislim da se samo na relaciji ovakve saradnje uzajamno uažavanje i poštovanje i redovnog izvještavanja Parlamenta mogu rješavati svi problemi, koji se nađu na putu Izborne komisije BiH, u tom smislu, ja pozdravljam njihov odnos prema Parlamentu i način na koji vrše korenspodenciju sa Parlamentom. Raduje me da je najveći dio sredstava jednostavno obezbijeđen za finansiranje ovih lokalnih izbora i možda 95 da je ovo prilika da se apeluje na one lokalne zajednice, koje još uvijek taj problem nisu riješile, dakle, da ga riješe i ono što je jako dobro, a to je predsjednik Izborne komisije gospodin Šehić rekao da bi dobro bilo da se članovima biračkih odbora finansijske nadoknade isplate već 3. oktobra navečer, da ljudi steknu povjerenje u institucije BiH, kako svoja prava ne bi potraživali i pola godine i godinu nakon provedenih lokalnih izbora. I, ujedno želim da čestitam Izbornoj komisiji BiH na uspješno obavljenom poslu, vezano za pripreme ove izbore. Nadam se da će kompletan tok procedura biti provedena na zadovoljstvo građana BiH, koji će imati priliku da biraju i, ono što je jako bitno jeste da se obezbijedi dovoljno sredstava da se članovi biračkih odbora plate na vrijeme. Eto, toliko i hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Gospodin Novaković.
Ja moram priznati da nešto od ovoga nisam razumio, pa bih prvo molio da mi se razjasni. Naime, prijedlog gospodina Šehića nisam razumio, kad je rekao da bi trebalo da se ispalti iz budžeta BiH, ono što neke opštine nisu, da li sam ja to dobro razumio ili nisam. Pazite, moramo definisati promjenama zakona, je li tako, način kako bi. Dobro, dobro, to znači da je to nešto što bi moglo se nekada uraditi nekim aktom. Želim da pojasnim. Nisam to shvatio, da li je to prijedlog ili je to nešto drugo, jer hoću da kažem da jedan broj opština se ovdje neozbiljno odnosio prema tom problemu. Evo, ja uzimam smao na drugoj strani, gdje kaže, recimo opštine Goražde, Konjic i ovdje piše Bosanska Gradiška, pretpostavljam da mislimo na istu, su u svom budžetu planirali direktne troškove i nemaju poteškoća, ali nisu planirale grant Izbornoj komisiji, a sve opštine su mogle da ne planiraju grant Izbornoj komisiji i da ga sada ne plate. Što su to neke planirale, a druge nisu planirale i da li će te koje nisu planirale snositi neke posljedice sada ili će ove što su planirale podnijeti troškove i za njih? Ovo je, tim prije što ovdje stoji situacija da opštine mogu izdvojiti sredstva. Ja znam da jedna od ovih, bar jedna od ovih sigurno može izdvojiti, a pretpostavljam sve tri mogu izdvojiti onoliko koliko pripada, jer je raspored sredstava napravljen prema kriterijima, znači, prema kriterijima, koji su prihvatljivi. Zbog toga smatram da je neophodno ovdje, da se zauzme, pa ne bih mogao reći stav, ali ne znam kako da definišem, u stvari naš stav da su sve opštine dužne da ovaj dio posla završe, a da one koje nisu planirale mogu to uraditi rebalansom budžeta. Dakle, niko ne brani da one rebalansom budžeta unesu taj dio neophodan Izbornoj komisiji i da sve opštine se nađu u ravnopravnom odnosu, jer to je suština da sve opštine morale bi biti u ravnopravnom odnosu, kako bi ovi lokalni izbori uspješno i provedeni do kraja. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Ima li još prijavljenih? Mi se sad izjašnjavamo o izvješću Komisije, uvažavajući ove sugestije i molim da se ovo izviješće sa zaključcima dalje proslijedi ndležnim institucijama, pa na to sam i mislio, dakle, izviješće uz prijedloge koji su ovdje izneseni, vezano i za rebalans i za plaćanje biračkih odbora uz vaše izviješće, dostavi od Vijeća ministara do ndležnih institucija. Molim vas da se izjasnimo o ovom izviješću uz ove zaključke. 96 Glasujte sad. Jednoglasno sa 29 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih, prihvatili smo Izviješće Izbornog povjerenstva uz dopunu sa ova dva zaključka. Hvala vam lijepo. Zahvaljujem se i gospodinu Šehiću. Prelazimo na 26. točku. Ad.26. Prijedlog rezolucije o uvođenju moratorijuma na sve zakone i odluke, kojima se uvode nove privilegije izabranih dužnosnika u izvršnoj i zakonodvnoj vlasti, predlagatelja, zastupnika Zlatka Lagumdžije Dobili smo Prijedlog rezolucije sa izviješćem mjerodavne komisije, koja je većinom glasova prihvatila Prijedlog rezolucije i uputila ga u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Dajem riječ gospodinu Zlatku Lagumdžiji, podnositelju rezolucije.
Zahvaljujem se gospodine Predsjedavajući, Prvo ja se zahvaljujem svim članovima Administrativne komisije, koji su bili dovoljno strpljivi, da izdrže moju upornost, imajući u vidu da je ova rezolucija ponuđena 16.1. o.g. i ja se iskreno nadam da će ova rezolucija biti dobar primjer nama da druge rezolucije slične ne moraju proći osam mjeseci da se nađu pred Domom kad budu upućene u komisiju. To se iskreno nadam, ako ništa zato što je jučer ona jedna rezolucija, koja se odnosi na Irak, nadam se da će doći pred ovaj parlment, prije nego se okonča kriza u Iraku. Mi smo komisiju Administrativnu imali, praktično u više navrata i zadnja sjednica Administrativne komisije, možete da vidite iz ovoga je bila prije skoro dva mjeseca, kada je ova rezolucija prihvaćena. Da vas podsjetim, neposredni povod za ovu rezoluciju je bilo ono povećanje plaća, koje je Administrativna komisija donijela, koje se odnosilo na nas poslanike, zastupnike i ova rezolucija je trebala, na određeni način, ne samo da vrati naša primanja, nego da uredi čitavu oblast i da pozove praktično druge kad mi uradimo svoj dio posla, da oni ne slijede lošiji primjer u Parlamentarnoj skupštini. Ovdje da vas, zato je nakon nekoliko sjednica Administrativne komisije, ovaj tekst rafiniran i u konačnoj formi, htio bih da ukažem na tri težišta ove rezolucije. Prvo, da ova rezolucija, paktično, njeno trajanje se odvija do onog trenutka dok ukupna ekonomska i socijalna situacija u zemlji ne bude takva da se mogu praviti bilo kakva nova povećanja. To, također, znači, jer s obzirom da smo u međuvremenu usvojili Strategiju borbeprotiv siromaštva, Razvojnu strategiju, da imamo vrlo jasne parametre, koji govore o tome šta znači poboljšanje ekonomske situacije. Kad je ova rezolucija podnesena, možda tih mjera egzaktnih i nije bilo. To znači, da se mi obavezujemo, odnosno da obavezujemo Vijeće ministara, da na kraju svake godine u zadnjem tromjesečju, prije nego se usvoji budžet, odnosno u fazi ... priprema za budžet, napravi evaluacija ukupnog ekonomskog i socijalnog stanja u zemlji, u skladu sa Strategijom razvoja i da na osnovu toga se može vidjeti da li je prethodna godina bila ekonomski i socijalno uspješnija, kako bi se moglo praviti povećanje. Ovo, također, druga važna stvar ovdje je, da ovo znači da usvajanjem ove rezolucije bi trebale nadležne komisije da preispitaju odluke, koje su donesene u posljednjih godinu dana i da vide kako da, kad već ovako nešto tražimo od sudskog, sudskih i tužilačkih institucija, kad 97 tražimo od Ministarstva pravde da nam kaže kakvo je stanje u pravosuđu, da i naša administrativna komisija preispita svoje osluke koje su, znate povećanja plata zastupnicima. I, treća tačka, na koju se posebno referira, gospodine predsjedavajući, ukoliko Dom usvoji ovu rezoluciju, mislim da bi sa njom trebalo kao rezolucijom ovog doma, da se pozovu sve institucije, prije svega na federalnim i nižim nivoima, kantonalnim pa i opštinskim, jer prava probijanja leže tamo. Poznato je da u javnim preduzećima, ne znam tačno, mogli ste vidjeti u sredstvima informisanja u posljednje vrijeme, da je u javnim preduzećima u sarajevskom Telekomu, direktor javnog preduzeća ima platu koja iznosi negdje oko 25 prosječnik ličnih dohodaka mjesečno, od prilike tako nekako. Da li je to tačno ili nije, nažalost, bojim se da nije tačnčo da je još gore. Drugim riječima imamo još i u RS imamo takvih javnih preduzeća, imamo u Federaciji u kantonima, koje troše mnogo veća sredstva nego što to ekonomska situacija dozvoljava. Ukoliko Parlament ovo usvoji ipokaže na sebi da je spreman tako nešto da uradi, to znači da se mi možemo okrenuti prema nižim nivoima i od njih tražiti da ovo urede na jedinstven način. I, na kraju gospodine predsjedavajući, ako nemate ništa protiv, ja bih samo u ovoj rezoluciji dodao jednu riječ, ponukan prethodnim tačkama dnevnog reda, a to je da se ona odnosi i na sudske i tužilačke institucije, iz jednog jednostavnog razloga, da pokrijemo sve ono što se plaća iz budžeta na ovaj ili onaj način. Ali, normalno, ukoliko postoji otpor prema tome, ja sam spreman da povučem taj prijedlog i bio bih zdovoljan sa usvajanjem ove rezolucije.
Hvala gospodine Lagumdžija, nisam ni sumnjao da će to biti konzistentan prijedlog i da će ispustiti bilo koju kategoriju, tako da zahvaljujem se. Otvaram raspravu. Gospodin Novaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Ja sam se prvo začudio otkud gospodin Lagumdžija do ovo doba na sjednici, ali onda sam vidio, u stvari, da ima ova tačka dnevnog reda. Ja moram da kažem da mi puno toga nije jasno u ovoj rezoluciji i da bi, vjerovtno ovaj moratorij, kad bi trebalo provesti, zaista, bio veliki problem. Nije teško ovo izglasati, nego mislim da bi u praksi to bilo nemoguće raditi, ne zato što mi to koji to ovdje izglasamo ne želimo, nego zato što jedna rezolucija nema takvu snagu da svi oni na koje se ona odnosi je, moraju ispoštovti, o tome se radi, ... rezolucija ima dobre namjere i, vjerovatno da nije, da o njoj ne raspravljamo mjesec dana prije izbora, možda bih ja nju i podržao. Ali, s obzirom da rapsravljamo mjesec dana prije izbora, zaista, to je jedan od razloga zbog čega ja neću glasti za ovu rezoluciju. Drugi razlog zbog čega neću glasati za rezoluciju, zato što je je predložio SDP. Znači, to je drugi razlog, odnosno što SDP predložio u izbornoj kampanji, odnoso raspravljamo o njoj u predizbornoj kampanji. I, treće, kad sam već kod ovih plata, pitam ko mi je uzeo poslanički dodatak? Osnosno zašto nisam dobio poslanički dodatak za prošli mjesec, kad sam radio čitav mjesec i kad smo 98 mi ovdje donijeli zaključak da radimo non-stop, da ne kažem da smo u stalnom zasjedanju. Znači, volio bih tu informaciju kad sam već kod plata, ne radi se o povećanju primanja, nego se radi o smanjenju primanja. Vjerovatno ova rezolucija se već primjenjuje u praksi. Hvala lijepo.
Molim vas lijepo da privodimo kraju današnji dan, ali to ne ograničava raspravu. Ko je dalje. Nemam ja prijavljenih ovdje. Gospođa Fatima Leho.
Meni predsjedavajući nije jasno što znači ova riječ privilegije. Ja znam da imam ja primanja ovdje u Parlamentu plaću i dodatak. Dodatak ide u stipendije čitav, a plaću nosim kući. Ničim nisam privilegovana. Samo to pitam što piše privilegije neke da imam. Ne znam šta bi to trebalo mi se uzeti ili ne uzeti. Samo šta znači, čime sam ja ovdje privilegovana?
Hvala lijepa. Ima li predlagač šta reći. Nemam više prijavljenih za rapsravu.
Pa ništa, ja se zahvaljujem svim onima koji nisu diskutovali, posebno zato što ja smatram kao svojevrsan vid podrške i logično je da će biti ... i gospodine Novakoviću samo krivi navod. Mislim, zadnja stvar koju bih volio da ova rezolucija rezultira vašim novim paušalom, ako da nije to sigurno bila svrha, a što se tiče predizbornih vremena, podsjećam vas još jednom 16.1. o.g. rezolucija je ponuđena, 16.1. i meni je žao što nije ranije. Ne mogu da vjerujem da ste vi ovo produžavali samo zato što bih ja pred izbore došao na dnevni red. I, još jednu stvar da razjasnimo. Nemojte misliti da ova rezolucija nema, ako bi ova rezolucija bila samo usvojena danas i onda da smo mi time oprali svoju savjest, to nije svrha rezolucije. Rezolucija je Poslovnikom i na svaki drugi način, precizirana kao nešto što utvrđuje smjernice za Predsjedništvo, Vijeće ministara i druge institucije, či budžet mi odobravamo. Drugim riječima, po ovoj rezoluciji Predsjedništvo treba da je dobilo zadatak Parlamenta da uradi neke stvari. Mi koju ingerenciju nemamo? Nemamo ingerenciju da na drugim nivoima, recimo da pozovemo Telekom da smani platu. Međutim, ukoliko mi ovom rezolucijom pokažemo da se na državnom nivou domaćinski odnosimo. Prema tome, siguran sam da će i entitetska vlada, odnosno entitetski parlamenti nas slijediti i da će oni u okviru svojih ingerencija dati nalog, recimo, javnim preduzećima da urede oblast ovu u skladu sa ovom rezolucijom. Hvala vam lijepo.
... i predlagatelja i razloge i zastupnike. Prelazimo na izjašnjvanje o Prijedlogu rezolucije. Molim Dom da se glasovanjem sad odluči o Prijedlogu ove rezolucije. 99 Ponovit ćemo glasovanje. Reagiramo gospodine, ne znam mogu li brže. Ja znam da je ta vaša kritička percepcija stvarno plod jednog kontinuiteta, ali shvatite da i mi radimo. Glasujte sad. Znači, rezolucija je prihvaćena. Je li ima još neko primjedbi na glasovanje? Hvala lijepo. Konstatiram da je sa 16 glasova za, 10 protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen Prijedlog rezolucije o uvođenju moratorija na sve zakone i odluke, kojima se uvode nove privilegije izbranim dužnosnika u izvršnoj i zakonodavnoj vlasti, predlagatelja zastupnika gospodina Zlatka Lagumdžije. Hvala svima. Prelazimo na 27. točku dnevnog reda. Ad.27. Imenovanje člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH Dobili ste prijedlog Vijeća ministara za imenovanje dr Milorada Živanovića za člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH. Uz prijedlog dobili ste i životopis predloženog kandidata. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se izjasni o prijedlogu Vijeća ministara da se profesor dr Milorad Živanović imenuje za člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 29 glasova za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim i dovoljnom većinom entitetskom, dali suglsnost za imenovanje profesora dr Milorada Živanovića za člana Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH.Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na 28. točku. Ad.28. Imenovanje tri člana u zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu zakona o javnim nabavkama BiH Zakon o javnim nabavkama u BiH usvojen je u različitim tekstovima u domovima, te je potrebno provesti postupak usuglašavanja teksta. Molim da predložimo u ime Zastupničkog doma tri člana. Ima prijedlog Kolegija. Gospodin Novaković Momčilo, gospodin Felić Hazim i gospodin Filip Andrić. Ima li dodatnih prijedloga? Molim Dom da se izajsni o prijedlogu da se gospodin Novaković Momčilo, Filip Andrić i Hazim Felić imenuju u zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu zakona o javnim nabavkama. Glasujte sad. Sa 28 glasova za, bez glasova protiv i 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili smo prijedlog da se u zajedničku komisiju oba doma, radi usuglašavanja teksta Zakona o javnim nabavkama u BiH, imenuju gospodin Momčilo Novaković, gospodin Filip Andrić i gospodin Hazim Felić. Prelazimo na posljednju točku. Izvolite. Gospodin Novaković.
Ja bih molio samo do sledeće sjednice tumačenje, mislim da smo napravili poslovničku grešku kod glasanja o zakonu o platama i naknadama nosilca sudske i tužilačke 100 dužnosti. Naime, predsjedavajući je predložio zaključak, koji nije imao potrebnu većinu i mislim da ovaj zaključak ne treba da ide na usuglašavanje, nego smo trebali glasati o zakonu. Mi ni jedan zaključak nismo usuglašavali, tako, da zaista nema potrebe, po meni, dakle, mi smo trebali kad zaključak nije prihvaćen, preći na glasanje o zakonu.
Predlažem da Kolegij da tumačenje na narednoj sjednici. Uvažavajući da ste vi ovo postavili, mi smo dužni odgovoriti kao Kolegij. Možete li prihvatiti objašnjenje? Dobro. Ad.29. Dvanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između BiH i Organizacije za zabranu kemijskog oružja o privilegijama i imunitetima OPC-a Želi li neko oko ovoga? Ne želi. Molim Dom da se izajsni. Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 29 glasova za, dali suglasnost za ratificiranje sporazuma između BiH i Organizacije za zabranu kemijskog oružja o privilegijama i imunitetima OPC-a. Hvala lijepo. Ovim konstatiram da smo iscrpili dnevni red 43. sjednice, koju zaključujem u 15 sati i 10 minuta. Hvala vam lijepo.