Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Građanski odgoj i obrazovanje dio je programa pod nazivom Škola za život, a koji je počeo primjenjivati od školske godine 2019. i '20. Navedenim programom nastoji se usmjeriti na cjeloživotno učenje sa svrhom ispitivanja primjenjivosti novih kurikuluma te kako bi se učenicima prenijele određene vrijednosti i kompetencije. Glavni cilj je osposobiti i osnažiti učenike da postanu aktivni građani te im omogućiti lakše snalaženje u današnjem pluralističkom društvu. Tako su uspostavljene tri glavne domene koje se obrađuju građanskim odgojem i obrazovanjem, a to su ljudska prava, demokracija i društvena zajednica. Posebno se želi razviti kritičko mišljenje utemeljeno na etičkom, na etičkim načelima te komunikacijske vještine važne za društvenu i političku participaciju u društvo. Slijedom toga, Varaždinska županija provela je putem javnog poziva sufinanciranje programa građanski odgoj i obrazovanje u praksi u školskoj godini 2021./2022. uz 47 osnovnih i srednjih škola diljem Varaždinske županije. Cilj bio, cilj poziva bilo je pružiti mogućnost učenicima da se kroz razne projekte razvijaju u cjelovitu osobu kako bi što lakše donosili odluke u društvu punom izazova. Interes Varaždinske županije je kroz projekte građanskog odgoja aktivno uključiti učenike u rad školske zajednice i pripremiti za život u današnjem svijetu te ih osposobiti za sudjelovanje u javnom životu. Od školske zajednice preko lokalne i državne do globalne razine. Održana je i svečanost na kojoj je proglašeno i 5 najuspješnijih projekata, 3 u konkurenciji osnovnih škola i 2 u konkurenciji srednjih škola. Tako su najuspješnije bile Osnovna škola Tužno s projektom „održivo, a domaće“, Osnovna škola Bizak s projektom „financije razumijem, pametno kupujem“ i Osnovna škola Petar Zrinski iz Jalžabeta s projektom „naš zeleni otisak“. U konkurenciji srednjih škola najbolje su bile Srednja škola Ivanec s projektom „multikulturalna integracija“ koja je za cilj imao poticati interes za upoznavanje drugačijih kultura i za međukulturalnu suradnju prihvaćanjem stranih doseljenika i radnika kao punopravnih građana te Glazbena škola u Varaždinu s projektom „nestigmatiziraj, nediskriminiraj“ projek „nestigmatiziraj i nediskriminiraj“ za cilj je imao razviti vještine i znanje koje doprinose osobnom razvoju te sprječavanju predrasuda, stereotipa i govora mržnje. Evo, neobično mi je drago da mogu i pokazati ovu brošuru koju je izdala Varaždinska županija zajedno sa, sa suradnjom sa svim osnovnim i srednjim školama u našoj županiji i ova je brošura građanskog odgoja projektnog tipa gdje su naši učenici i učenice osnovnih i srednjih škola osposobljavani za donošenje odluka u svojoj školskoj zajednici. Oni su sami osmislili projekte, projektni prijedlog, napravili aktivnosti kako ga realizirati i napravili financijski plan odnosno realizirali ga u skladu sa financijskim sredstvima, a budžet im je bio 10.000 kuna. Posebno hvala svim nastavnicima i mentorima koji su se odlučili učiti i poučavati djecu o važnosti građanskog odgoja i obrazovanja. Pročelnik upravnog odjela za prosvjetu, kulturu i sport Varaždinske županije, gospodinu Miroslavu Huđeku i naravno županu Varaždinske županije Anđelku Stričaku što su omogućili realizaciju projekta i pokazali da ponekad se velike stvari nije potrebno velika sredstva i veliko i preveliko mudrovanje već uključivost svih i dati priliku našim mladima. Žao mi je što nema tu ovdje danas i ove progresivne ljevice da im uručim i ovaj primjerak pa da vide što se, što sve mogu i učenici uraditi. Hvala. Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Građanski odgoj i obrazovanje dio je programa pod nazivom Škola za život, a koji je počeo primjenjivati od školske godine 2019. i '20. Navedenim programom nastoji se usmjeriti na cjeloživotno učenje sa svrhom ispitivanja primjenjivosti novih kurikuluma te kako bi se učenicima prenijele određene vrijednosti i kompetencije. Glavni cilj je osposobiti i osnažiti učenike da postanu aktivni građani te im omogućiti lakše snalaženje u današnjem pluralističkom društvu. Tako su uspostavljene tri glavne domene koje se obrađuju građanskim odgojem i obrazovanjem, a to su ljudska prava, demokracija i društvena zajednica. Posebno se želi razviti kritičko mišljenje utemeljeno na etičkom, na etičkim načelima te komunikacijske vještine važne za društvenu i političku participaciju u društvo. Slijedom toga, Varaždinska županija provela je putem javnog poziva sufinanciranje programa građanski odgoj i obrazovanje u praksi u školskoj godini 2021./2022. uz 47 osnovnih i srednjih škola diljem Varaždinske županije. Cilj bio, cilj poziva bilo je pružiti mogućnost učenicima da se kroz razne projekte razvijaju u cjelovitu osobu kako bi što lakše donosili odluke u društvu punom izazova. Interes Varaždinske županije je kroz projekte građanskog odgoja aktivno uključiti učenike u rad školske zajednice i pripremiti za život u današnjem svijetu te ih osposobiti za sudjelovanje u javnom životu. Od školske zajednice preko lokalne i državne do globalne razine. Održana je i svečanost na kojoj je proglašeno i 5 najuspješnijih projekata, 3 u konkurenciji osnovnih škola i 2 u konkurenciji srednjih škola. Tako su najuspješnije bile Osnovna škola Tužno s projektom „održivo, a domaće“, Osnovna škola Bizak s projektom „financije razumijem, pametno kupujem“ i Osnovna škola Petar Zrinski iz Jalžabeta s projektom „naš zeleni otisak“. U konkurenciji srednjih škola najbolje su bile Srednja škola Ivanec s projektom „multikulturalna integracija“ koja je za cilj imao poticati interes za upoznavanje drugačijih kultura i za međukulturalnu suradnju prihvaćanjem stranih doseljenika i radnika kao punopravnih građana te Glazbena škola u Varaždinu s projektom „nestigmatiziraj, nediskriminiraj“ projek „nestigmatiziraj i nediskriminiraj“ za cilj je imao razviti vještine i znanje koje doprinose osobnom razvoju te sprječavanju predrasuda, stereotipa i govora mržnje. Evo, neobično mi je drago da mogu i pokazati ovu brošuru koju je izdala Varaždinska županija zajedno sa, sa suradnjom sa svim osnovnim i srednjim školama u našoj županiji i ova je brošura građanskog odgoja projektnog tipa gdje su naši učenici i učenice osnovnih i srednjih škola osposobljavani za donošenje odluka u svojoj školskoj zajednici. Oni su sami osmislili projekte, projektni prijedlog, napravili aktivnosti kako ga realizirati i napravili financijski plan odnosno realizirali ga u skladu sa financijskim sredstvima, a budžet im je bio 10.000 kuna. Posebno hvala svim nastavnicima i mentorima koji su se odlučili učiti i poučavati djecu o važnosti građanskog odgoja i obrazovanja. Pročelnik upravnog odjela za prosvjetu, kulturu i sport Varaždinske županije, gospodinu Miroslavu Huđeku i naravno županu Varaždinske županije Anđelku Stričaku što su omogućili realizaciju projekta i pokazali da ponekad se velike stvari nije potrebno velika sredstva i veliko i preveliko mudrovanje već uključivost svih i dati priliku našim mladima. Žao mi je što nema tu ovdje danas i ove progresivne ljevice da im uručim i ovaj primjerak pa da vide što se, što sve mogu i učenici uraditi. Hvala.
I vama. Gospođa Anka Mrak Taritaš iznosit će stajališta Kluba zastupnika Centra i GLAS-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, koje mogu ovako poimence prozvati obzirom koliko nas ima u ovoj sabornici, ali što je tu je. Dakle, iako se neradi o apsolutnom pravilu veliki broj muzeja u svijetu pa tako i Hrvatskoj ne radi ponedjeljkom. Ponedjeljak je dan koji je većina muzeja odabrala kao svoj neradni dan. To je logično jer muzeji vikendom moraju biti otvoreni zbog broja posjetitelja pa je onda ponedjeljak postao dan odmora. I ako u ponedjeljak poželite otići u neki muzej velika je šansa da ćete poljubiti vrata. Meni se čini da je slijedeći korak za Gornji grad ovdje u Zagrebu baš taj korak. Jedan ponedjeljak svi zajedno ćemo poljubiti vrata u pokušaju da dođemo gore. Mi koji ovdje radimo zajedno sa stanarima i turistima. Krenut ćemo gore na Gornji grad, a na nekoj tabli na vratima pisat će, ponedjeljkom zatvoreno. I lupit ćemo se rukom po glavi u čuđenju kako smo mogli zaboraviti da ponedjeljkom muzeji ne rade. Meni se zaista čini da Gornji grad postaje jedna veliki muzej i to ne baš jako zabavan. Nije tu neki trud uložen da posjetiteljima bude zabavno i poučno. Vrata su uglavnom zaključena, nema interaktivnih sadržaja, nema muzejske prodavaonice sa zanimljivim knjigama, plakatima i drugim stvarima povezanih s izložbom. Jedan prazan, dosadan muzej za koji je veliko pitanje ima li u ostale dane u tjednu išta za ponuditi. Najnovija vijest je da se zatvara i jedina preostala trgovina ovdje. Možda se još nešto uspije ispregovarati, možda trgovinu preuzme neka druga tvrtka, ali ta situacija najbolje govori o stanju u kakvom se nalazi dio grada koji neki smatraju biserom Zagreba. Tu se više neće moći kupiti ni kruh i mlijeko. Više od 2.g. od potresa većina učenika koji su Gornjem gradu davali onaj ugodan žamor mladosti ne ide u svoje škole, one stoje kao neki spomenici propale obnove, te najveće sramote hrvatske vlade, nema graje, nema škole, a nema ni kupaca za ovu malu trgovinu, odlazak učenika kao da je posljednji čavao u lijes najstarijeg dijela Grada Zagreba. Osim samih stanara jedini koji još redovito dolaze su ljudi koji rade u saboru, vladi, ustavnom sudu i ponekoj instituciji, a sabor i vlada svom sjedištu, svom kartu koji u zadnjima, u zadnje vrijeme su baš kao zla maćeha iz bajke, a ne kao dobar stanar, a kamoli majka. Volimo se dičiti našom poviješću, tradicijom hrvatske državnosti, našim saborom, Banskim dvorima i Markovom crkvom, a kako to izgleda u stvarnosti, žalosno. Godina i po dana je prošla otkad je nakon oružanog napada na Markovom trgu postavljena ograda privremena tako su nas tada uvjeravala, naći će se trajno cjelovito rješenje govorio je premijer Plenković, to trajno cjelovito rješenje očito se još traži. Ono što imamo su stanari i posjetitelji kojima je Markov trg postao nedostupan, Gornji grad je presječen i ograđen u svom sjedištu, prostor unutar ograde sve više postaje parking, kako vrijeme odmiče sve više automobila tu nalazi svoje mjesto kao u ona stara dobra vremena kad se tu još slobodno parkiralo, ali nije slobodno, zatvoreno je i ograđeno. Sjednice vlade više se tu ne održavaju, u Banskim dvorima gore svjetla, pa valjda ipak ima još neke aktivnosti. O tome u kakvom je stanju zgrada sabora najbolje znamo mi koji tu radimo, više od 2.g. nakon potresa obnove nema i ne zna se kad će i hoće li ikada početi. Najviše institucije države nisu u stanju obnoviti ni za sebe, pa nije čudo da građani nemaju što očekivati. Premijer Plenković voli se hvaliti da je najdugovječniji premijer s najdugovječnijom vladom, a čemu to sve služi. Gornji grad je srce ove države i srce Zagreba, ne samo zbog povijesti, ne samo zbog turista nego i zbog sadašnjosti i budućnosti, ovdje se donose odluke, ovdje su naše najviše institucije, a ono što je najvažnije ovdje žive i ljudi. Slika Gornjeg grada je naša slika i bez obzira koliko ružičaste naočale stavimo stvarnost je poprilično jadna. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Marina Opačak Bilić klub Socijaldemokrata. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Prije neki dan ovdje na sjednici HS-a prilikom rasprave o Zakonu registra osoba s invaliditetom uputila sam državnom tajniku pitanje vezano za nelogičnosti i kontroverze koje se vežu uz ostvarivanje prava na osobnu invalidninu nakon čega je nastupila jedna lavina reakcija ljudi koji mi se javljaju sa svojim osobnim primjerima i sa primjerima svoje djece i drugih članova obitelji i to iz skupina vrlo različitih dijagnoza, ali gdje je u svakom od tih primjera dijagnoza trajna poput sljepoće, gluhoće, nepokretnosti ili sindroma Down, a neki od njih imaju i više i dvije ili više dijagnoza. Nastupila je tad lavina reakcija ljudi koji mi se javljaju sa primjerima svih nelogičnosti pri dodjeljivanju prava na osobnu invalidninu kao i na postupanje i djelovanje vještaka te u konačnici u najvećoj mjeri sa primjerima nelogičnosti vezanih za ponovna i kontrolna vještačenja za dijagnoze koje su trajne, stalne i neizlječive. Jednako tako većina građana koji nisu dio ove tematike iznenađeni su apsurdnošću ovakvog primjera postupanja prema jednoj i onako ugroženoj skupini građana. Apsurdna i nevjerojatna procedura neprestanog vještačenja i procjenjivanja osoba čiji invaliditet nažalost s protekom godina neće nestati. Činjenica da ostvarivanje ovog prava ovisi između ostalog i o mjestu u kojem zahtjev predaje te da ovisi o vještaku i o liječnicima koji zahtjev obrađuju također je poražavajuća jer osobe koje zapravo imaju jednako ili slično tjelesno oštećenje ne ostvaruju jednaka prava ovisno između ostalog i o mjestu podnošenja zahtjeva, pa tako primjerice osoba sa istom dijagnozom pravo na osobnu invalidninu primjerice će u Rijeci moći ostvariti, ali u Vinkovcima primjerice neće moći jer to sve uglavnom ovisi o procjeni te o radu i praksi tamošnjeg zavoda za vještačenje. Smatram da nam je kao socijalnoj državi dužnost i krajnje vrijeme da se konačno uredi ovo pitanje i stoga je potrebno pod hitno pristupit rješavanju ovakvih nepoštenih nejednakih postupanja te uvest precizno definirana pravila i jednak tretman za sve. Nejednaki kriteriji prilikom dodjeljivanja prava na osobnu invalidninu odražavaju se kao to sam rekla priliko svih oblika invaliditeta, a najizraženiji su kod osoba sa gluhoćom, sljepoćom i osoba s Downovim sindromom. Kako kriteriji za ostvarivanje prava na osobnu invalidninu nisu ujednačeni dolazi do toga da primjerice iako sva djeca i osobe sa dijagnozom Downovog sindroma imaju rješenje o invaliditetu ne ostvaruju svi jednaka prava pri dodjeli osobne invalidnine. Dakle, bez ikakve logike jedan dio osoba s dijagnozom sindroma Down ovo pravo ostvari dok ga drugi dio s identičnom dijagnozom jednostavno ne može ostvarit. Također osobe s dijagnozom i roditelji djece s teškoćama u razvoju invaliditetom godinama sam kao što sam rekla žale na rad i postupanje vještaka prilikom odluke o korištenju mjere osobne invalidnine. No unatoč njihovom višegodišnjem upozoravanju ispravak ovako neujednačene prakse niti je u najavi niti nadležni pokazuju iti malo sluha za ovaj problem. Spomenut ću da se roditelji djece sa sindromom Down žale i na neujednačenu praksu prilikom dodjeljivanja statusa roditelj-njegovatelj te osim što nije ujednačena praksa prema svim osobama s invaliditetom vezano za ostvarivanje prava na osobnu invalidninu dodatno oni koji su to pravo ostvarili obavezno redovito moraju na ponovno vještačenje ovisno o odluci vještaka, dakle svakih godinu, dvije ili tri, čak i kada se radi kao što sam rekla o trajnim i neizlječivim stanjima. Stoga je pitanje radi li se ovdje o jednom spinu kako bi se uštedjelo, dakle radi li se ovdje o uštedama jer je prošle godine iznos osobne invalidnine povećan za 250 kuna po korisniku pa se sukladno tome možda radi o balansiranju troškova smanjenjem broja osoba koje to pravo ostvaruju? Kad govorimo o sindromu Down činjenica je da su kromosomske abnormalnosti trajne i da se ne mogu liječiti te je nejasna potreba zahtijevanja ponovnih i kontrolnih vještačenja svake dvije, tri godine za ovakve pacijente. Ovakvim postupkom se dodatno i nepotrebno usporava i otežava realizacija prava najosjetljivijih skupina našeg društva. Jednako tako kada govorimo o radu vještaka ovo svakako nije primjer racionalnog raspolaganja resursima, a predstavlja i opterećenje za ovu osjetljivu populaciju. Tražim ovim putem od ministarstva da provjere postupanje vještačenja te da uvedu ujednačene kriterije kako bi praksa pri ostvarivanju prava na osobnu invalidninu bila jednaka prema svim osobama s jednakim dijagnozama i ujedno tražim odgovor kad se može očekivati djelovanje sustava po jednakim kriterijima. Možemo li očekivati da tretman bude jednak za sve uz precizno definirana pravila jer trenutno je takva praksa da sustav ne funkcionira? Svakako ću problematiku ovog pitanja aktualizirati i kroz zastupničko pitanje, a evo [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] poruku onih koji su zakinuti koji kažu ili neka nam svima daju jednaka prava ili neka nam ih svima ukinu. Hvala.
Hvala lijepa, hvala. I prelazimo na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je gospodin Ante Kujundžić ispred MOST-a. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Dakle još za vrijeme Jugoslavije u Imotskom se snimao neki partizanski film i redatelj je tražio statiste koji će biti ustaše. I skupilo se svijeta oho, ho a jedan iz gomile diže ruku i pita redatelja hoćete li nam vi dati uniforme ili ćemo mi donijeti svoje? Naravno riječ je o vicu, međutim istina je da je riječ o kraju koji je naslonjen na nazovi barem tako desne politike, kraj koji zapravo ljubomorno voli i čuva svoju tradiciju. I u vrijeme Domovinskog rata riječ je o kraju u kojem nije ispaljen niti jedan metak, a dao je 220 sinova za stvaranje naše Hrvatske. I kraj kojega često puta ta desna politika hvali i nekako mu zahvaljuje držeći fige da im opet povjerujemo. No na žalost volio bih da je bio jedan oblik vica onog trenutka kad je obećano da će Imotska krajina biti nova Provansa. Isto tako volio bih da je bio oblik vica nekoliko već izbornih ciklusa u kojima se obećava za život Imotske krajine važna, brza spojna cesta. Kraj koji je u 30 godina od te iste politike dobio što? Trajno iseljenih nešto više od 10 000 sinova i kćeri. Dobio je dnevnu bolnicu u mandatu našeg Milana Kujundžića i dobio je tunel sv. Ilija u mandatu doktura Ive Sanadera. Taj kraj kojem je ukradeno rodilište, ukraden je sud, kraj u kojem imamo danas dva pedijatra koji na dnevnoj razini imaju po pedesetero djece na pregledu, koji imaju više od 800 viška pacijenata, kraj koji u svojim jedinicama lokalne uprave i samouprave, sa svojim čelnicima je prepušten samima sebi i svojim malim proračunima i samoubilačkim kapitalnim projektima. Možemo slobodno reći da je riječ o kraju u kojem je HDZ sa nacionalne razine okrenuo leđa. I dok slobodno možemo reći da u imotskom kraju prva tri slova koja djeca nauče su H, D i Z pitanje koje nam ostaje kad će Imotska krajina, kad će imotski čovjek tom istom HDZ-u okrenuti leđa i dati palac dolje. Dati palac dolje zbog višegodišnjeg ne samo nečinjenja, već palac dolje politici kojoj nismo bitni. A koji su pokazatelji da nismo bitni? Dok se na razini godine dana u otoke ulaže oko 2 milijarde kuna, dok otočno stanovništvo ima razno razne subvencije od karata, vode itd. itd. i nemam ništa protiv. Kamo sreće da naravno naši ljudi koji žive na otocima mogu imati i puno veća ulaganja i puno bolje stipendije pitanje koje postavljam je što je dobila Dalmatinska zagora, što je dobio imotski kraj u proteklim godinama? Je li naša Hrvatska zaslužuje ono s čime se često Vlada hvali to je ravnomjeran razvoj. Je li imotski kraj, Dalmatinska zagora ponavljam općenito uistinu u jednom obliku ravnomjernog razvoja. I za kraj, ne tražimo mi ništa puno, ne tražimo mi ništa ni posebno i znamo mi vrlo dobro što nama treba. Ne treba nitko dolazit gore i nama reći što bismo mi trebali. I ne trebaju nam nikakvi razno razni smokvini listovi koje nam netko tura, uvaljuje itd. Ne trebaju nam čak ni mrvice, dosta nam ih je. Ono što nam treba je samo malo nade, nade da se isplati ostati živjeti i raditi u tom kraju a to može jedino intervencija države hitno i danas. I završit ću sa Vladom Gotovcom koji kaže o busanju u prsa da bi bilo dobro [[Upadica Radin: Hvala.]] da bude malo manje zvučna, ti udarci, a da budu zato s druge strane duboki i sadržajni.
Gospođa Sandra Benčić, stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, danas ću govoriti o nečem što sam spomenula neki dan, a tiče se gubitnika i velikih dobitnika ove energetske krize koju upravo prolazi Hrvatska, ali i ostatak EU. Dakle, neki dan govorila sam o tome da mjere koje poduzima Vlada Republike Hrvatske kao i one mjere koje poduzimaju neke druge države članice EU, a tiču se smanjenja trošarina i marži na naftu i naftne derivate a u cilju smanjenja naravno tih cijena krajnjim korisnicima imaju svoju vrlo tamnu stranu. Ta tamna strana te medalje, smanjenja tih trošarina je smanjenje prihoda državnog proračuna i to ne bilo kojih prihoda nego onih prihoda koji jesu namjenski i koji se onda ulažu u lokalnu i regionalnu infrastrukturu kao što su primjerice ceste itd. Dakle, Vlada Republike Hrvatske je odlučila se odreći tih prihoda, ali na način da ih je zapravo odrekla onima kojima ti prihodi idu, a to jesu jedinice regionalne i lokalne samouprave. I reći ćemo o.k. Moramo intervenirati jer cijena benzina je takva da ugrožava stanovništvo. I zaista da, ugrožava stanovništvo. Međutim, s druge strane mi odricanjem od tih trošarina omogućujemo da zapravo sav profit od toga ide kome? Naftnim kompanijama i drugim kompanijama koje se baziraju na fosilnim gorivima. I sad ću vam reći, globalno je to prepoznato kao problem. Prepoznato je kao problem da se zaista u ovoj krizi profiti naftnih kompanija povećavaju do razine da vam je financijski direktor BP-a jedne od najvećih naftnih kompanija na svijetu rekao doslovno, da istina je nikada nismo imali profite kao sada, u povijesti ih nismo imali i da istina je moramo isplaćivati izvanredne dividende jer ne znamo gdje ćemo s tolikim kešom. Istina je isto tako da je INA, naša naftna kompanija ove godine u prvom tromjesečju, dakle izdali su financijski izvještaj za prvi kvartal povećala profit, dakle ne prihod, profit u odnosu na 2021. za 1027%. Ako kažete da je to bila covid godina reći ću vam koliko je povećalo u odnosu na 2019. pred covid godinu 400%. Hoćemo malo govoriti o drugim kompanijama o kojima ovisi naša energetika. Hajmo malo govoriti i o PPD-u koliko je njima povećan prihod i koliko su im povećani profiti. Dakle, prihod PPD-a u 2021. godini je bio rekordnih 21 milijardu kuna. Dakle, prije toga su bili ispod polovice te vrijednosti. Njihov profit, čisti profit prošle godine je bi na razini 312 milijuna kuna s time da je ta godina 2021.g. velikih PPD-ovih ulaganja kupovina prehrambene industrije, poljoprivrednih zemljišta itd. i pored toga su imali za nekih 80 milijuna kuna veći profit nego u godini prije. Čiji su to novci koji idu u te profite? Novci naših građana. I naravno ja sam postavila logično pitanje, ako se država odriče prihoda od trošarina pa postoji li način da ih nadoknadi? Postoji. Postoji nešto što se zove vinfultex ili jednokratni porez na ekstra profite onih tvrtki koje su te profite dobile ne zato što su ekstra riskirali ili nešto poduzele nego zato što su profitirale na krizi. I onda sam dobila reakcije tipa pa zar ona ne zna da mi živimo u kapitalizmu, pa evo reći ću vam koje zemlje ga uvode. Već je uvela Velika Britanija, Njemačka razmišlja o uvođenju, SAD priprema uvođenje, evo pa neka su onda Njemačka, SAD i Velika Britanija zemlja proleterska jer uvode poreze na ekstra profite. A mi se toga odričemo, mi se toga odričemo, ali ne odriče se država sama nego odričemo te novce građanima kojima se ti novci preraspodjeljuju iz državnog proračuna, a puštamo da se na ovoj krizi i na tragediji tisuća onih na koje se trošak krize socijalizirao bogate samo pojedinci [[Upadica Radin: Hvala.]] na kraju će MOL će biti taj koji će pola milijarde kuna ove godine izvuć iz Hrvatske u obliku dobiti. Hvala.
Hvala. Gospodin Marijan Pavliček iznosit će stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Furio Radin, kolegice i kolege. Ustav neke države je najveći zakonodavni akt i prvi ustav RH ili Božićni ustav donesen je 22. prosinca '90.g. kada su na postojeći Ustav SR Hrvatske iz '74.g. doneseni brojni amandmani kako bi imali suvremenu i neovisnu državu. '97.g. dolazi do prve promjene Ustava RH gdje se mijenja ime HS odnosno Sabora RH u Hrvatski državni sabor, u preambulu ustava se ugrađuje Domovinski rat i njegove vojno legitimne oslobađajuće akcije. 2000.g. dolazi do treće promjene Ustava RH gdje se ponovno mijenja naziv najvećeg zakonodavnog tijela iz Hrvatskog državnog sabora u HS, te se drugačije definira uloga županijskih domova, iz polupredsjedničkog sustava prelazimo u čisti parlamentarni sustav. 2001.g. treći put dolazi do promjena Ustava RH kada se ukida županijski dom i hrvatski parlament više nije dvodijelno tijelo. 2010.g. po četvrti puta se mijenja Ustav RH. Naime kako bi se lakše ušlo u EU ublaženi su uvjeti za donošenje referendumske odluke, te više nije bila potrebna natpolovična većina svih onih koji su u popisu birača nego relativna većina onih koji izađu na referendum. Osim toga pravo na pristup informacijama postaje ustavna kategorija, te se jača uloga pučkog pravobranitelja. I 2013.g. po zadnji put dolazi do izmjene, ja bih čak rekao ovdje do dopune ustava i to ne zato što su htjeli vladajući i zato što su htjeli političari nego zato što je udruga „U ime obitelji“ uspjela sakupit dovoljan broj potpisa, te su građani na referendumu odlučili da ustavna kategorija postane brak kao životna zajednica muškarca i žene. Ovih dana se ponovno spominje promjena ustava kojeg žele pokrenuti vladajući, prvenstveno HDZ, a vezano je uz institut referenduma gdje ima određenih pomaka prvenstveno što se tiče broja potpisa potrebitih za raspisivanje referenduma koje bi sa dosadašnjim 10% odnosno nekih 368 tisuća pao na 250 tisuća, a gdje bi se i produljio rok prikupljanja potpisa na 40 dana. Međutim, stava smo ispred Hrvatskih suverenista da ukoliko mijenjamo ustav da treba promijeniti još neke odredbe i do kraja definirati sve pojedinosti. Naime, u saboru RH sjedi 151 zastupnik, 8 zastupnika su iz redova nacionalnih manjina, mišljenja smo i smatramo da se mora točno definirati prava saborskih zastupnika iz redova nacionalnih manjina koji se biraju na zasebnim izbornim jedinicama koje u startu imaju zajamčene mandate. Naime, predstavnici nacionalnih manjina ne bi smjeli imati pravo o izglasavanju povjerenja ili pak nepovjerenja pojedinom ministru ili Vladi RH odnosno laički rečeno zastupnici nacionalnih manjina ne bi mogli činiti parlamentarnu većinu. Naime, svjesni smo već da godinama hrvatska vlada ovisi o osam zastupnika nacionalnih manjina odnosno ima vrlo tanku parlamentarnu većinu, a ti predstavnici nacionalnih manjina u startu su definirani odnosno njihovi mandati. Pa tako iza mene cijenjeni potpredsjednik sabora Furio Radin sjedi u HS 30 godina. Naime, u više navrata od davne '92.g., ja sam bio još dijete …
Gospodin Pavliček nemate prave meni se obraćati pa imate opomenu. Možete dalje.
Od '92.g. kao predstavnik Talijanske nacionalne manjine. U nekoliko navrata imao je …
Gospodine Pavliček imate drugu opomenu.
Ne obraćam se vama obraćam se kolegama.
Imate drugu opomenu.
Ne obraćam se vama.
Dok sjedim ovdje ne, kad sjedim tamo da.
Ne obraćam se vama.
Nego komu? Komu?
Obraćam se hrvatskoj javnosti, iznosim činjenice.
Ne, ne obraćate se meni dok predsjedavam, ja sam samo predsjedatelj ovdje ja nisam ništa drugo. Izvolite dalje.
Određeni saborski zastupnici su birani devet puta u HS da nisu imali u nekoliko navrata protukandidata, nekad čak jednoga, dva ili maksimalno tri protukandidata zahvaljujući postojećem izbornom zakonu. Pa bi mi obični Hrvati i građani mogli jedino reći da nam je biti Furio Radin i 30 godina sjediti u HS. Živjeli.
Čujte, ako vam je gušt neka vam je gušt. Ako ste suvereni u guštu ostanite suvereni u guštu. Gospodin Sačić izvolite povreda Poslovnika.
… [[Govornik nije uključen.]]
Pogledajte ako neko, neću vam dati opomenu zato što ste izrazili jedno pitanje, pitanje dal se onaj dal onaj koji govori se može na bilo koga koji predsjedava dal može o njemu pričati i da li se može prema njemu odnositi. Ja kažem da ne, a to piše ili ja mu moram dati pravo na to jer ja predsjedavam sa svima sada u ovom trenutku razumijete me. Neću vam dati opomenu. Vi ste postavili legitimno pitanje, ja mislim da sam odgovorio i na vaše pitanje g. Pavliček, ali ako želite dat povredu poslovnika možete.
Poštovani potpredsjedniče. Povreda poslovnika čl. 238. onemogućili ste saborskom zastupniku da iznese svoj stav u više navrata ste ga prekidali. Saborski zastupnik se nije obraćao vama nego iznosio činjenice da je određeni saborski zastupnik bio u devet saziva HS-a. Zar to nije činjenica? I zašto ste onemogućili daljnji govor i u više navrata prekidali ako imam pravo na slobodni govor kao svi ostali kolege, ja nisam direktno s vama komunicirao.
Vrijeme. Ja ću vam reći još jedno, neću vam dati opomenu jer stvarno trebao sam ju dati prije. Ne, neću vam dati opomenu jer to bi značilo da ne možete govoriti više. Dok ja sjedim ovdje trebate imati poštovanje prema ovoj stolici, ne prema ovom stolcu kao što se kaže na hrvatskom jel da, a ne prema meni. Znači ako ja sjedim ovdje nećete govoriti o meni i nećete se na mene odnosit nećete se meni obraćati to je tako. To bi vrijedilo za bilo kojeg drugog koji sjedi ovdje od g. Vidovića, svi to je tako. Ako hoćete to neću vam dati opomenu, ali ako hoćete zapamtit za budućnost ok, ako nećete ja ću bit prisiljen dat opomenu i dalje. A to koliko to je opća činjenica jel da, to je opća činjenica koliko ko sjedi ovdje jel da u ovom saboru jel da? Izvolite gospođa Peović. Mislim meni je ispod časti razgovarati s vama o tome razumijete što hoću reć, meni ispod časti razgovarat s vama o tome. Izvolite. Hvala i vama. I sada je na redu gospodin Ante Prkačin. Iznosit će stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta i svoje stajalište. Ne? Izvolite.
Svakako. Hvala gospodine predsjedniče, odnosno potpredsjedniče. Prošli petak u Hrvatskom saboru čudo neviđeno. Najagilniji, jesam li ja uključio ovo? Najagilniji zastupnik i branitelj interesa srpske pravoslavne crkve u Hrvatskom saboru gospodin Boris Milošević iznoseći stajalište u interesu srpske pravoslavne crkve mada je izravno nije spomenuo. Učinih ovo što ja nazvah čudom neviđenim, počeo je govoriti istinu. Čak u jednoj rečenici dvije istine. Ja se šokirao, jer znam da se interes srpske pravoslavne crkve ovdje može braniti na dva načina. Zainteresirana srpska strana ga brani lažima i krivotvorinama, ne svi Srbi. Ima Srba u Hrvatskoj koji ugovoru Hrvatske države i srpske pravoslavne crkve misle što i ja. Dakle, zainteresirana strana krivotvorinama i lažima, a partnerska HDZ-ova ili SDP-ova tolerancijom, neznanjem, nezainteresiranošću koja graniči sa diletantizmom koji je ravan veleizdaji. Uostalom ugovor koji je Hrvatska država potpisala sa srpskom pravoslavnom crkvom je upravo takav, pravno smiješan, ništetan da ga čovjek pogleda zgužva i uništi. A imovinski, posljedično politički katastrofa, za Hrvatsku katastrofa, za srpsku stranu uspjeh. Dobili su imovinu koja im nikako ne pripada, dobili su status koji nisu zavrijedili itd. No, da se posvetimo glavnoj zvijezdi gospodinu Borisu Miloševiću i njegovim istinama. Dakle, upozoravajući nas Hrvate a i Srbe kako smo nekada lijepo surađivali, razumijevali jedni druge vratio se 174 godine unazad kad je kako reče srpski patrijarh ustoličio hrvatskog bana. Da je to samo jednom rekao ja bih i pustio, međutim četiri puta ponavlja kako srpski patrijarh ustoliči hrvatskoga bana. Znate zašto je to? To je za one polupismene, a takvi vode ovu državu i vodili su je. Kad se četiri ili pet puta ponovi srpski patrijarh prije dvije stotine srpski patrijarh narod shvati da je crkva pravoslavna srpska crkva i da je imovina pravoslavna imovina srpske pravoslavne crkve. Ali sada ću ja vama reći kako je Rajačić postao patrijarhom, prvo arhiepiskopom. Dakle, običaj i pravilo u Habsburškoj monarhiji ali i sukladno kanonu pravoslavlja, državni poglavar, a to je bio onda čini mi se ne Karlo nego Ferdinand V. Habsburško-lotarinški izdao je zapovijed da se održi crkveni narodni sabor i da se predloži novog arhiepiskopa karlovačke arhiepiskopije. I zaista kroz glasovanje to je ispao Rajačić čak bilo je tu malo i problema, ali neću gubiti vrijeme na to. Uglavnom tu je čak nazočan bio i hrvatski ban Ivan SEčen, a nikakvog srpskog političkog predstavnika nije bilo. Uglavnom habsburški kralj je prihvatio Rajačića kao arhiepiskopa. Ako pogledate sintagmu zbornik koji je izašao 1855. u Ateni u kome je popis pravoslavnih crkava na 7. mjestu je karlovačka arhiepiskopija, na 9. crnogorska pravoslavna crkva srpske pravoslavne crkve nikakve nema. Pa onda kad pogledate dalje tu sintagmu u njoj stoji da je Josip RAjačić arhiepiskop eklezija austrijske monarhije, a njegova dužnost je ili njegova titula je blaženi i sveti karlovački arhiepiskop, srpskog ničega nema. To je bilo 1842. on je trajao do svoje smrti 1861., 1848. događaju se najzanimljivije stvari, rat u Ugarskoj tuku su Hrvati i Austrijanci sa Mađarima. Mađari u priličnoj teškoj poziciji tada Hrvati i Austrijanci održavaju srbe u Južnoj Ugarskoj da stvore tzv. srpsku Vojvodinu. Kad je sta srpska Vojvodina nastala tad ta srpska Vojvodina administrativno daje ovome patrijarhu titulu srpskog patrijarha, to Hrvati prihvaćaju nitko prije Rajačić i Hrvati i Austrijanci jer je interes ratovat s Ugarima. Nitko prije Rajačića nikada nije nosio ovu titulu i ništa srpsko niti 4, 5 episkopa prije njega niti 4, 5 episkopa nakon njega. Dakle, to je ta bizantinska mudrost.
I vama. Gospođa Andreja Marić, Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Dostupnost zdravstvene zaštite unutar Republike Hrvatske je izrazito neravnomjerna. Posebno je slaba u ruralnim krajevima i na otocima. Osim toga, kontinuirani odljev zdravstvenog kadra iz javnog u privatni sektor ili u inozemstvo osobito liječnika i medicinskih sestara kojih već u startu ima premalo dovodi do neujednačene kadrovske strukture odnosno do premalog broja zdravstvenih radnika na nekim područjima i u nekim djelatnostima. Vrlo slična situacija i s količinom i kvalitetom medicinske opreme potrebne za pružanje zdravstvenih usluga koja je također vrlo neravnomjerno raspoređena. Najvidljiviji pokazatelj ovog problema su liste čekanja posebno na pretrage ili zahvate u bolnicama zbog kojih čak i na područjima gdje je dostupnost zdravstvene zaštite formalno veća, na primjer u gradovima ona zapravo nije realna a prava građana na zdravstvenu zaštitu ostaju samo na papiru. Zabrinjava očita nezainteresiranost zdravstvene administracije da se proaktivno pozabavi njihovim smanjivanjem. Time liste čekanja zapravo potaju i najbolji marketinški alat za privatni sektor, odnosno tihu privatizaciju zdravstva. Upravo jedan od najgorih pokazatelja stvarnog stanja hrvatskog zdravstvenog sustava je pokazatelj smrtnosti od uzroka koji su se mogli izbjeći, dakle smrti koje se ne bi dogodile da su pacijenti imali pristup pravovremenoj i učinkovitoj zdravstvenoj zaštiti. Tu smo loši u Europi. Najveći udio ovih smrti u Hrvatskoj čine smrti od kardiovaskularnih bolesti, od karcinoma debelog crijeva i dojke. Još gore stanje je sa pokazateljem smrtnosti od uzroka koji su se mogli spriječiti, dakle uzroci koji su se mogli izbjeći boljom javno-zdravstvenom prevencijom poput raka pluća, bolesti povezane sa konzumacijom alkohola i prometnih nesreća po kojima smo također loši na trećem mjestu u EU. Na žalost, Hrvatska ne stoji bolje ni po drugim zdravstvenim pokazateljima. Premali je odaziv na screening programe ranog otkrivanja raka debelog crijeva svega 20%. Dojke prosječno 60%. HDZ-ov ministar Nakić zaustavio je Program ranog otkrivanja raka vrata maternice, a sadašnji ministar ga još nije pokrenuo. Vidjet ćemo kakav će biti uspjeh sa ranim otkrivanjem karcinoma pluća. Zdravstvena pismenost naših građana je na najnižim granama u EU. Prevencija i rano otkrivanje bolesti su nam ogroman problem. Nedavno je ministar Beroš na veliko i ponosno najavio da se uvode obavezni sistematski pregledi za sve punoljetne građane u Republici Hrvatskoj. Pregledi će se provoditi po dobnim skupinama i spolu, obavljati se jednom godišnje ili jednom u dvije godine ovisno o dobnoj skupini. Lijepo zvuči prevencija i rano otkrivanje bolesti, ali prva informacija budu li ga građani odbili dopunsko zdravstveno osiguranje moglo bi im biti skuplje. Drugo, tko će i kada uz postojeće liste čekanja i manjak zdravstvenih djelatnika provoditi sistematske preglede i kako će preopterećeni sustav javnog zdravstva preuzeti još jedan tako sveobuhvatan zadatak. Treće, koja je svrha cost benefit učinak, pregledati neciljano svih tri milijuna punoljetnih građana. Nema ni jednog znanstvenog i stručnog uporišta da se pregledavaju sve dobne skupine građana od zdravih devetnaest godišnjaka na dalje. Sljedeće, kako će se financirati svi ti sistematski pregledi? Prosječna cijena pregleda koji je osim pregleda specijaliste uključuje osnovni laboratorij, EKG, ultrazvuk abdomena, pregled urologa, odnosno ginekologa za žene, eventualno rendgen srca i pluća je najmanje 1000 kuna. Tri milijuna pregleda puta 1000 kuna je tri milijarde kuna. Kome će ići taj novac? Ministar kaže povećat ćemo zauzvrat plaće obiteljskim liječnicima, izjednačiti ih sa bolničkim koeficijentima. Pa to je već odavno trebalo napraviti. Kada će medicinari raditi preglede? Unutar radnog vremena? Izvan vremena? U javnom zdravstvu ili možda u privatnom? Nabava nove opreme. Ministrovi pajdaši prodat će još malo svojih uređaja i opreme sustavu. Resorno ministarstvo svako malo opterećeno je novim aferama i sumnjivim natječajima. Od ministra Beroša i njegove najavljene radne skupine za sistematsko pregledavanje nacije možemo očekivati, da će valjda donijeti neki plan koji preopterećeni sustav može provesti, da osmisle pregled koji se barem koliko toliko može nazvati sistematski, da definiraju koje dobne i rizične skupine, kada i kako moraju obaviti pregled. Međutim, rješenja za poboljšanje zdravstvene slike naših građana iznijeli smo u ministarstvu u više navrata. I strukovne udruge i mi iz oporbe pogotovo koji smo struka. Još ih nije primijenio. Odterećenje liječnika i medicinskih sestara od nepotrebne administracije prvi je korak. Stimulacija obiteljskih liječnika da preuzmu usmjeravanje svojih bolesnika na odaziv postojećim screening programima, bolja edukacija i informiranost naših građana od vrtićke dobi na dalje. Dakle, rješenja ima i mogu se početi provoditi već sutra. Ministre na potezu ste! O vama ovisi kako će nam izgledati zdravstvena slika naših građana. Hvala.
Izvolite.
Ajd samo mala napomena, nisam ničiji odvjetnik ali kolega Pavliček imali ste malo više glasova od kolege Radina na izborima, tako nije baš neko korektno izlaganje. No dobro.
Gospođa Peović, ne možete moram vam dati opomenu.
Zašto meni?
Moram vam dati, ne jer ne ulazim u sadržaj, ali međutim moram vam dati opomenu zato što ste jednostavno preuzeli jednu ulogu koja nije vaša u tom trenutku nego imate drugu temu vjerojatno jel da?
Imam da.
Izvolite, izvolite.
Htjela sam vam reći nešto u prilog ok. Ništa.
Izvolite.
Ok. Ono što sam htjela danas postaviti kao pitanje imamo li mi uopće javno zdravstvo? Ako uzmemo u obzir da u nekim bolnicama u samo jednoj koronskoj godini je broj operacija pao za 61% postavlja se ozbiljno pitanje, imamo li mi uopće javno zdravstvo i kako ćemo ga na koji način ćemo ga poboljšati? Nije samo stvar u listama čekanja koja su narasle, a s druge strane privatnog sektora koji se oglašava ekstenzivno. Kaže jedan na tramvaj možete zakasniti, ali ne i na pregled nego je problem i u korupciji u javnom zdravstvu gdje se liječnici koji rade istovremeno u javnom zdravstvom i privatnom koriste javnim zdravstvom u korist privatnog. Svi znamo da se šalju pacijenti u privatno jer se nema vremena, nema se opreme, nema se liječnika čega sve da bi se pregled obavio u javnom. Isto se tako protežiraju oni pacijenti koji su došli nekom doktoru u privatnu praksu pa dolaze prije na red u javnom zdravstvu i tome se ne može doskočiti ni na koji način. Svakako ne na način na koji ministar Beroš tome misli doskočiti, znamo da je zakonom zabranjeno da se objavljuje popis liječnika koji rade u paralelno u javnom i privatnom zdravstvu što bi omogućilo pacijentima da prepoznaju da li je riječ o sukobu interesa kada ih liječnik šalje u svoju privatnu praksu, a isto tako znamo da ono što sada ministar Beroš najavljuje i to će biti pod udarom lobističkih skupina, a i ako prođe neće napraviti ništa za javno zdravstvo, a to je da se naprave znači analize učinkovitosti, donošenje dakle učinkovitosti zdravstvenih radnika koji rade u oba sektora i da se donese norme prihvatljivih duljina čekanja. Već sada, znači kako se uopće daju odobrenja za rad u privatnoj praksi, znači znamo Zakonom o radu, do osam sati tjedno možete raditi na drugom radnom mjestu, 180 sati godišnje i sada znači se odobrenje daje prema Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, članku 157. koji se referira na pravilnik kojim je određeno da onaj koji radi dodatno mora biti savjestan radnik i mora obavljati sve svoje zadaće na svojem radnom mjestu, 180 sati godišnje i sada znači se odobrenje daje prema Zakonu o zdravstvenoj zaštiti, članku 157. koji se referira na pravilnik kojim je određeno da onaj koji radi dodatno mora biti savjestan radnik i mora obavljati sve svoje zadaće na svojem radnom mjestu. Znači i sada bi se ta dopuštenja mogla oduzimati onima koji nisu da tako kažemo savjesni radnici. Ali nisu liste čekanja tu samo zato što neki liječnici nisu savjesni radnici, nego se uistinu zanemaruje javno zdravstvo i dolazimo do toga da se ne može očekivati od javnog zdravstva da liječi više svoje stanovništvo. Prema tome, Radnička fronta je došla sa prijedlogom promjene Zakona o zdravstvenoj zaštiti na dva način. Jedan je da se briše stavak 157. u kojem postoji mogućnost da liječnici rade paralelno u privatnom i javnom zdravstvu. I drugo je dodavanje članka 156a. Koji je bio predviđen u jednoj verziji Zakona o zdravstvenoj zaštiti, ali je izbrisan za samo dva dana. Lobističke skupine djeluju vrlo učinkovito, a taj je zabranjivao liječnicima da otvaraju privatnu praksu ukoliko rade u javnom zdravstvu. Slična zakonska rješenja imamo i u Zakonu o radu gdje se onemogućava radniku da otvara praksu, znači koja je konkurentska u odnosu na poslodavca i imamo isto to u Zakonu o javnim službenicima gdje se ista stvar nameće kao normalne, jel' da se radnik ne ulazi u konkurentski odnos prema svom poslodavcu, odnosno državi. Ono što očekujemo da će i sada sa svojim prijedlozima ministra Vilija Beroša lobističke skupine reagirati. On će reći ja sam pokušao, nisam uspio i stvar će bit završena. Upozoravam da u zdravstvenom sektoru, zdravstveni radnici njih preko 56% imaju veće plaće od medijalne plaće u Hrvatskoj, a u tom, znači statistiku ulaze ne samo liječnici nego svi zdravstveni radnici. Prema tome, liječnici uistinu imaju relativno dobre plaće u odnosu na prosjek Hrvatske. Ono što je još vrijedno reći je da se evidentno privatna praksa treba riješiti jer se ugovaraju i podugovaraju, znači sa bolnicama. Privatna praksa ima ugovore, jer se ne može uslugu omogućiti ljudima. Znači dvaput plaćamo praktički istog radnika.
Hvala lijepa. I dok najavljujem gospođu Katarinu Nemet iz IDS-a kažem da mi u Istri kod nas prve riječi su M A M A. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas ću sa ove govornice upozoriti na jedan aktualan problem kojega moram priznati proživljavam i doživljavam na poseban način. Obzirom da sam i sama bila sudska službenica dugi niz godina te i sama na vlastitoj koži osjetila ono što i dan danas na žalost proživljavaju moji nekadašnji kolegice i kolege. Naime, ispred sudskih i državno-odvjetničkih zgrada u petnaestak hrvatskih gradova jučer i prekjučer prosvjedovali su službenici i namještenici zaposleni u pravosuđu nezadovoljni svojim položajem i materijalnim pravima. Podsjetit ću kako su se na prosvjed odlučili zbog izrazito teškog materijalnog stanja i ugrožene egzistencije zaposlenih u pravosudnim tijelima Republike Hrvatske, ali i ispravljanja nepravde iz 2019. godine kada povećanjem od 9% nisu bili obuhvaćeni svi službenici i namještenici iz pravosudnih tijela. Činjenica je naime da su svojevremeno smanjeni koeficijenti, te 2019. godine ponovo povećani samo dijelu sudskih službenika. No, dobar dio njih zapisničara, službenici u administraciji, računovodstvu, zemljišno-knjižni referenti, referenti i voditelji u sudskim registrima, dostavljači, te neki drugi zaposlenici ostali su na smanjenim koeficijentima i nedopustivo malim plaćama. Prema podacima Ministarstva pravosuđa od 7 748 službenika i namještenika u pravosuđu njih gotovo 6000 ima neto plaću manju od 5 500 kuna. Plaća za službenika sa 10 godina radnog staža iznosi do 4000 kuna, sa 25 godina radnog staža 4700 kuna, a za voditelja sa preko 30 godina radnog staža iznosi 5300 kuna. To je daleko ispod prosječne plaće u Hrvatskoj koja je prema podacima Državnog zavoda za statistiku za razdoblje od siječnja do kolovoza 2021. godine iznosila nešto preko 7000 kuna. Podsjetit ću kako je u okviru svog prvog godišnjeg izvješća o stanju sudbene vlasti kojega je nedavno uputio i Saboru predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske upozorio na nedopustivo niske plaće sudskih službenika i namještenika. U izvješću je među ostalim istaknuo da podržava povećanje plaće za 30% i posebno upozorio na položaj sudskih zapisničara koji na sudovima imaju posebnu procesnu ulogu, a preopterećeni su i potplaćeni. Nedostatak sudskih zapisničara je alarmantan što direktno utječe na ažurnost u radu sudaca. No, slična je situacija i sa drugim profilima zaposlenika. U praksi se tako nerijetko događa da na raspisanim natječajima za zapošljavanje sudskih službenika i namještenika jednostavno nema zainteresiranih baš kao što nije rijetka pojava i da zaposleni službenici odlaze sve zbog niskih primanja, prevelikog opsega posla i neodgovarajućih uvjeta rada. To među ostalim dokazuje i da je realnost u sudstvu poprilično drugačija od percepcije javnosti koja svjesna sam toga dobrim dijelom zaposlene u javnim službama smatra zaštićenima kao ličkim medvjedima, ljudima koji ne rade svoj posao ili su preplaćeni za ono što rade. Vjerujte mi situacija je potpuno drugačija. Iz osobnog iskustva mogu reći kako su to u velikoj većini vrijedni i odgovorni ljudi čiji rad i profesionalni angažman nisu adekvatno valorizirani i nagrađeni. Svjedoci smo tako da Vlada sa jedne strane donosi Strategiju razvoja pravosuđa kojom utvrđuje prioritete i ciljeve čije će provođenje kako se najavljuje osigurati stabilno i sigurno okruženje za učinkovitiji rad pravosudnih tijela. No pitam se, ali i javno pitam predsjednika Vlade i ministra Malenicu kako to misle postići kada u tim tijelima rade službenici kojima plaća nije dostatna ni za pokriće osnovnih životnih potreba. Kako smatrati vjerodostojnom Vladu koja navodno ide u smjeru usvajanja najviših europskih standarda, a svoje namještenike prije tri godine službeno zakinula za pravo koje ih pripada, te ih i dan danas drže u koeficijentima koji ne mogu i ne omogućuju ni uredbu propisanu minimalnu plaću. Neka o tome dobro razmisle. Neka im ovotjedni prosvjed bude žuti karton, opomena koju će ozbiljno shvatiti i bez fige u džepu kroz dijalog s drugom stranom iznaći zadovoljavajuće rješenje. A ja osobno svojim bivšim kolegicama i kolegama što bi rekli mi u Istri držim fige želeći im da njihovi ovotjedni prosvjedi urode plodom i da što prije dobiju ono što i zaslužuju. Hvala.
Vrijeme. Vrijem pošto mi se zavrti u glavi od tolikih činjenica ja ću najaviti g. Damira Bajsa koji će iznositi stajalište Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, iako sam ja Damir Bajs.
A šta sam rekao? … [[Upadica se ne razumije.]] A ispričavam se. Stvarno se ispričavam. Čekajte, čekajte vratite, vratite, ne, ne, ispričavam se.
U redu.
Evo izvolite g. Damir Bajs.
Mi u Hrvatskoj se možemo pohvaliti sa puno stvari, jedna od njih je kad govorimo o poljoprivredi kvaliteta našeg meda koja je u najboljima u Europi pa i svijetu pa i brojem pčela. Međutim, kada gotovim o tome onda ću prisjetiti da kao i cijeli svijet moramo se upitati do kada. Prije dvije godine usmrćeno je 57 milijuna pčela na području RH, prije dva mjeseca 700 košnica u Međimurju, a prije dva tjedna dakle milijuni pčela uginuli su u Bilogori. Moram reći da je inspektorat prije dvije godine, krenimo od tada, rekao je ovako izgleda da se nešto događa na našim poljima. Nitko ne zna što je uzrokovalo tu situaciju pomora 57 milijuna pčela. Prije dva mjeseca u Međimurju, ne tako davno, ponovo imali smo istu situaciju, izašao je inspektor došlo je resorno Ministarstvo poljoprivrede reklo je da će se utvrditi tko je to napravio i zbog čega su uginule. Pokazalo se da ovaj put i znamo, zaštitna sredstva koja se koriste u prskanju dovela su do ugibanja milijuna pčela ponovo. I da, ministarstvo je reklo da će to spriječiti da se to više neće događati. Međutim, prije dva tjedna u Bilogori to se nekim čudom ponovo ponovilo. Postavlja se pitanje naravno kako to može biti? Zar zbilja ne kontrolira ulazak primjerice zaštitnih sredstava u RH? Da li će se to ponoviti možda i za dva tjedna od danas? Moram reći da ta sumnja koja još u Bilogori nije potvrđena dovela je do upitnosti pčelara koji rade i u Međimurju i u Bilogori, ali i u drugim županijama između te dvije. Naime, iako je u slučaju Međimurja ministarstvo izrekom reklo da će nadoknaditi troškove, ja sam … biti i u slučaju bilogorskom ipak naši pčelari su izrazito nezadovoljni. Zbog čega? Naime, naknada štete je jedno, a uspostava sistema unutar pčelarstvo je nešto drugo, oni imaju ugovore … trud, vrijeme i kad govorimo o tome onda sigurno ne može biti situacija da se sa naknadom neke materijalne vrijednosti uspostavi sistem koji je ponekad trebao generacijama jer pčelari kao takovi zapravo rade obično kroz generacijski tijek. Moramo reći da tako time potpuno jasno, pozivam resorno Ministarstvo poljoprivrede da konačno počinje primjenjivati zakone da nemamo taj slijed ugibije pčela 57 milijuna, nekoliko milijuna ili u ovom slučaju u Bilogori dakle veći broj pčelara koji su u problemima radi toga a svi zajedno koji živimo u Hrvatskoj bit ćemo u još većem problemu ako toga nestane i u Hrvatskoj. Stoga, počekajmo od resornog Ministarstva poljoprivrede da utvrdi krivca, da se to više ne ponovi i naravno da naknadi štetu i pčelarima na području i Bilogore. Hvala.
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, dobro jutro. Prva točka danas: - Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2021. g. Podnositelj je glavni državni revizor na temelju čl. 24. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Samo malo sačekajte jer imamo zahtjeva za stankom. Vlada je dostavila mišljenje, prije nego što dam riječ poštovanom glavnom državnom revizoru Ivanu Klešiću, zatražio je stanku kolega Troskot. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, tražim stanku od 10 minuta kako bismo se dodatno konzultirali vezano za Izvještaj državnog revizora i kako bismo dodatno prodiskutirali određene stavke za koje Klub Most smatra da bi trebalo dodatno istražiti. Prije nego što krenem, Klub Mosta smatra da državna revizija radi svoj posao dostojanstveno, časno i to je jedna od institucija u državi RH koja zaslužuje svaku pohvalu. Međutim, s druge strane, ono šta bismo htjeli istaknuti jest da slučaj Petek, dakle to je poznati slučaj iz razloga što smo to analizirali u izvještaju, državnom izvještaju za subvencije gdje je država dala novce g. Peteku koji znamo da je završio u rukama g. Kovačevića kako bi se iznudili poznati milijunski poslovi. Međutim, tu priča ne staje i ono šta bi htio dodatno produbiti, upravo sin g. Peteka je dobio misteriozno natječaj za obnovu Banovine i bio sam na tim objektima koje je g. Petek sa svojim firmama ECP, govorim o Mariju Peteku i Mipek trebao obnoviti, gdje će primjerice, u kuću obitelji Kucko u Selima, Sisačka 108, 44 237, ako netko želi provjeriti, gdje je baš navedena firma ta koja bi trebala raditi obnovu. Znate što se dogodilo nakon prvog nevremena? Dakle, natopljena je kuća sa vodom, knauf je potopljen, pod, krov i ljudi su ostali bez doma. I sad je naše pitanje, dakle ta, nevezano tko dobiva te natječaje, može bit Petek, Frutek, Mitek, nevezano je, međutim, naši ljudi su bez krova nad glavom, naši ljudi su ostavljeni sa osjećajem odbačenosti i sa izdanim dostojanstvom i htjeli bismo da se dodatno istraži taj slučaj iz razloga što smatramo da je nedopustivo da se kuće našim ljudima ne obnavljaju.
Hvala lijepo kolega Troskot. I sami znadete da ovo nema nikakve veze sa Izvještajem državnog revizora, ali dobro, iskoristili ste svoju priliku za stankom. Odobrava se stanka no sukladno čl. 293b ćemo nastaviti s radom pa sada pozivam glavnog državnog revizora, poštovanog Ivana Klešića da nam se obrati, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče HS-a, cijenjeni zastupnice i zastupnici. U skladu s odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju HS-u dostavljeno je Izvješće o radu Državni ured za reviziju za 2021. g. Poslovi Ureda, vrste revizije, subjekti i predmeti revizije utvrđeni su Zakonom o Državnom uredu za reviziju, Strateškim planom za razdoblje od 2018. do 2022. g. i Programom i planom rada za 2021. g. U 2021. g. revizijom su obuhvaćeni svi subjekti za koje je Zakonom o Državnom uredu za reviziju i Zakonom o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma, propisana obveza obavljanja revizije svake godine, a to su godišnji izvještaj o, revizija godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna i revizija političkih stranka, nezavisnih zastupnika čiji su godišnji prihodi i vrijednost imovine veći od 100 tisuća kuna. Sve druge revizije planirane su na temelju zakonom propisanih kriterija, a to su procjena rizika, financijska značajna subjekta revizije, rezultati prijašnje revizije, prikupljene informacije o poslovanju subjekata i revizije te drugi kriteriji koji se utvrđuju unutarnjim aktom u Državnom uredu za reviziju. Prema Programu i planu rada za 2021. bilo je planirano 299 revizija, od kojih su obavljene 254, a 45 revizija koje su planirane u 2022. g. bilo je u tijeku u vrijeme kada je ovo Izvješće dostavljeno HS-u. Sva izvješća o obavljenim revizijama dostavljena su HS-u i DORH-u te objavljena na našim mrežnim stranicama, iznimka je samo jedino Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja strateškim robnim zalihama u RH koju smo radili za 2019. i 2020. g. koje je označeno stupnjem tajnosti, znači vrlo tajno jer sadrži podatke s dokumentacije koje je označeno istim stupnjem tajnosti te stoga nije objavljeno na našim mrežnim stranicama Ureda niti smo smjeli to dostaviti naše Izvješće DORH-u. Revizije su obavljene u skladu sa Zakonom o Državnom uredu za reviziju, međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija i Kodeksom profesionalne etike rada državnih revizora. U 2021. g. obavili smo financijsku reviziju 229 subjekata koja su ostvarila, osim državnog proračuna, prihode i primitke u iznosu od 59,9 milijardi kuna te rashode i izdatke u iznosu od 58,2 milijarde kuna. Financijskim revizijama utvrđivali smo i jesu li godišnji financijski izvještaji istini i vjerodostojni, a poslovanje usklađeno s propisima i unutarnjim aktima subjekta revizije. Najčešće nepravilnosti i propusti kod ovih subjekata utvrđene su kod financijskih izvještaja i u računovodstvenom poslovanju kod 129 subjekata, u provođenju postupaka javne nabave kod 72 subjekta, u području rashoda i obveza kod 65 subjekta pri planiranju i izvršenju proračuna, odnosno godišnjeg programa rada kod 46 subjekata, te kod prihoda i potraživanja kod 42 subjekta. Za utvrđene nepravilnosti i propuste u financijskoj reviziji subjektima su dana 2684 naloga i preporuka kako bi se nepravilnosti otklonile, odnosno kako bi se poduzele aktivnosti da se nepravilnosti ne bi ponavljale. Subjektima revizije izražena su po dva mišljenja, znači mišljenje o financijskim izvještajima i mišljenje o usklađenosti poslovanja, tako je o financijskim izvještajima izraženo 99 bezuvjetnih, 127 uvjetnih i 3 nepovoljna mišljenja, a o usklađenosti poslovanja 107 bezuvjetnih, 119 uvjetnih i 2 nepovoljna mišljenja. To je za državni proračun izraženo je samo mišljenje o financijskim izvještajima. Revizijom učinkovitosti obuhvaćene su sljedeće teme upravljanje komunalnom infrastrukturom u jedinicama lokalne, područne (regionalne) samouprave i upravljanje strateškim robnim zalihama Republike Hrvatske u 2019. i 2020. godini. U revizijama učinkovitosti ocjenjivano je jesu li subjekti revizije provodili programe, projekte i aktivnosti u skladu sa načelima ekonomičnosti, djelotvornosti i svrsishodnosti. U 20 revizija učinkovitosti upravljanja komunalnom infrastrukturom u jedinicama lokalne samouprave obuhvaćeno je 537 subjekata, a njih 26 dobilo ocjenu učinkovito 198, ocjenu učinkovito pri čemu su potrebna određena poboljšanja, a 299 subjekata djelomično učinkovito, a 14 subjekata dobilo ocjenu neučinkovito. Ovim subjektima dan je 6981 nalog i preporuka. U reviziji učinkovitosti upravljanja strateškim robnim zalihama subjekt revizije bilo je Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja i Ravnateljstvo za robne zalihe. Osnovni cilj revizije bio je ocijeniti učinkovitost upravljanja robnim zalihama Republike Hrvatske. Revizijom su utvrđene određene nepravilnosti i propusti, te je ured ocijenio da je upravljanje strateškim robnim zalihama djelomično učinkovito i Ravnateljstvo za robne zalihe dano je 17 naloga i preporuka u cilju povećanja učinkovitosti upravljanja strateškim robnim zalihama Republike Hrvatske. Osim toga, provjeravali smo jesu li subjekti revizije postupali po nalozima i preporukama danim u prošlim revizijama. Tako smo u 2021. godini utvrdili da je od 1429 naloga i preporuka danim subjektima u prošlim revizijama 62% provedeno, 8% djelomično provedeno, 6% u postupku provedbe, 16% naloga i preporuka nije provedeno, dok zbog izmjene propisa nije primjenjivo 8% naloga i preporuka. Rezultati ovih svih ovih revizija detaljnije su opisani u pojedinačnim izvješćima obavljenoj reviziji i objedinjenim izvješćima sastavljenim prema grupama subjekata te u našem godišnjem izvješću o radu kojeg imate vjerojatno ispred sebe. U skladu sa Zakonom o Državnom uredu za reviziju za sve subjekte koji nisu postupili po našim nalozima i preporukama, a koji su dani nakon stupanja na snagu novog zakona iz ožujka 2019. godine kao i za one koji nisu Državnom uredu za reviziju u zakonskom propisanom roku dostavili plan naloga i preporuka obaviješteno je naravno Državno odvjetništvo. Tako je u ovom izvještajnom razdoblju ured dostavio obavijesti Državnom odvjetništvu za 7 subjekata koji nisu u zakonski propisanom roku a to je 60 dana od zaprimanja konačnog izvješća o obavljenoj reviziji uredu dostavili plan provedbe naloga i preporuka, te za 23 subjekta koji nisu proveli naloge i preporuke dane u prošlim revizijama u rokovima navedenim u planu provedbe naloga i preporuka. Osim toga, dostavljene su i obavijesti za 35 političkih stranaka i 3 nezavisna zastupnika koji u svom poslovanju nisu postupali u skladu sa Zakonom o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma. Osim poslova revizije planirani su i obavljeni drugi poslovi ureda značajni za obavljanje osnovne djelatnosti i to poslovi koji se odnose na metodologiju, suradnju sa pravosudnim i drugim tijelima, međunarodnu suradnju, odnose sa javnošću, javnu nabavu, informatiku, te kadrovske i računovodstvene poslove. Što se tiče suradnje sa pravosudnim i drugim tijelima ova suradnja obuhvaća razmjenu dokumenata i izvješća, odgovore na upite, davanje pojašnjenja i drugih informacija kojima naš ured raspolaže, te sudjelovanje na sastancima u vezi sa nalazima navedenim u izvješćima o obavljenim revizijama. U ovom izvještajnom razdoblju na zahtjev Državnog odvjetništva Ministarstva unutarnjih poslova i suda dostavljena je dokumentacija i dodatna pojašnjenja za 45 subjekata. Značajna je i naša međunarodna suradnja koju ured provodi s drugim vrhovnim revizijskim institucijama u cilju razmjene znanja i iskustava. Tako smo sudjelovali na 21. EUROSAI kongresu gdje nam je treći put za redom povjeren status unutarnjeg revizora EUROSAI za razdoblje od 2021. do 2023. godine, te je uredu povjereno osnivanje i upravljanje mrežom za etiku na razini EU. Naravno tijekom ove godine ured je uspostavio i internetsku platformu radi razmjene znanja i iskustava, te jačanja etičnosti u vrhovnim revizorskim institucijama i subjektima revizije. Osim toga, ured sudjeluje u provođenju twining projekta u vezi sa jačanjem kapaciteta i unapređenje suradnje parlamenta, odnosno Sobranja i Državnog zavoda za reviziju Republike Sjeverne Makedonije. Ured je također nastavio sa sudjelovanjem u radu NATO-ove skupine kompetentnih nacionalnih revizijskih tijela. U cilju što veće transparentnosti ured je komunicirao sa svim zainteresiranim javnostima i to putem mrežnih stranica, elektroničke pošte, konferencije za medije, priopćenja i izjave, te odgovorima na upite. U skladu sa Zakonom o Državnom uredu za reviziju neovisni vanjski revizor obavio je reviziju godišnjeg financijskog izvještaja Državnog ureda za reviziju za 2021.g. i dao mišljenje prema kojem financijski izvještaj u svim značajnim odrednicama istinito i fer prikazuje financijski položaj ureda na dan 31. prosinca 2021.g. te financijsku uspješnost ispunjenja poslovnih ciljeva poslovanja. Želio bih naglasiti da poseban izazov za DUR predstavlja održavanje broja zaposlenika odnosno zapošljavanje novih zaposlenika. Koncem 2021.g. od 370 sistematiziranih radnih mjesta u uredu je bilo popunjeno 305 od kojih je 255 ovlaštenih državnih revizora, a tijekom '21.g. iz ureda je otišlo 12 zaposlenika od čega 10 u mirovinu, a dvoje zaposlenika je potražilo sreću na nekoj drugoj strani naravno zbog veće plaće. Pri zapošljavanju se susrećemo s poteškoćama jer je teško dobiti stručne i iskusne osobe koje su spremne obavljati vrlo složene i odgovorne poslove koji se očekuje od državnog revizora uz plaću prema sadašnjem Zakonu o plaćama ovlaštenih državnih revizora. Mišljenja smo da bi trebalo donijeti novi Zakon o plaćama u Državnom uredu za reviziju koji bi trebao obuhvatiti sve zaposlenike i koji bi osigurao odgovarajuće vrednovanje rada državnih revizora te stvorio preduvjete za napredovanje zaposlenika s obzirom na to da prema sadašnjem zakonu imamo samo dvije razine koeficijenata koji se odnose na državne revizore čime bi se povećala motivacija, omogućilo napredovanje i odgovarajuće nagrađivanje svih zaposlenika. Nadalje, vezano za plaće općenito, na temelju obavljenih revizija utvrdili smo da su plaće u državnom i javnom sektoru uređene s više od 300 zakona i drugih propisa te unutarnjih akata na temelju kojih se obračunavaju plaće primjenom tri različite osnovice te 567 dodataka i uvećanja plaća. Također smo u revizijama utvrdili da je brojnost propisa kao i njihove izmjene i dopune te potreba za tumačenjima donesenih propisa utjecala na uspostavu sustava plaća koji sadrži više posebnosti i izuzetaka od utvrđenih redovnih pravila. Primjenom različitih osnovica te brojnih dodataka i uvećanja plaća uspostavljen je sustav u kojem imamo mnogo slučajeva u kojima, ovo je vrlo važno, visina plaće ovisi o manjoj mjeri o koeficijentu za određeno radno mjesto, a u većoj mjeri o različitim osnovicama za plaće, dodacima i uvećanjima plaće koje se dijelom mogu i kumulirati te znatno utjecati na uvećanje osnovne plaće. Posljedica toga je da dužnosnici i zaposlenici na višim razinama odgovornosti imaju manju plaću od zaposlenika na nižim razinama odgovornosti te da su dodaci uvećanje plaća značajno veći od osnovne plaće. Tako primjerice prema podacima u vrijeme obavljanja naše revizije bruto plaće rukovoditelja pojedinih agencija ili ustanova iznosile su više od 83.000 kuna što je, zamislite ovo što je dvostruko više od bruto plaće predsjednika HS-a, predsjednika hrvatske vlade i predsjednika Republike. Stoga uspostavljeni sustav plaća ne omogućava primjenu načela jednake plaće za rad jednake vrijednosti te ukazuje na potrebu sustavnog uređenja plaća na svim razinama i to posebno u vezi s određivanjem osnovice plaća i određivanjem dodataka na plaću. Želio bih vas još izvijestiti o tome da su tijekom 2021.g. obavljene opsežne pripreme na organizaciji i realizaciji sanacije štete izazvane potresom na poslovnim zgradama ureda u Zagrebu. U tijeku su radovi na dvije poslovne zgrade u Tkalčićevoj ulici, a u pripremi je i realizacija sanacije štete u zgradi u Bogovićevoj u ulici gdje smo tek sada potpisali ovaj produžetak ugovora i tek sada bi trebali raspisati natječaj za izbor izvođača radova. Na kraju želio bih svima vama zahvaliti poštovane zastupnice i poštovani zastupnici koji prepoznajete značaj i podržavate rad DUR-a. Poštovani g. predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici zahvaljujem na pozornosti.
Hvala vam. Sada ćemo prijeći na replike, ima ih dosta koliko sam vidio 19 ih imamo. Prva je na redu kolegica Grba Bujević. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče sabora. Poštovani g. Klešiću zajedno sa suradnicama. Vi nama svake godine dostavite jedno ozbiljno izvješće, to se od vas uvijek očekuje i ovaj puta niste iznevjerili. U tom svom izvješću kažete da ste 2021. pregledali odnosno imali u skrbi svojoj 771 subjekt. Meni recimo se nameće pitanje je li to premalo? A zašto? Zato što sami u svim izvješću navodite da oni koje češće posjećujete imaju manje problema. Mi vas i doživljavamo da zapravo ukazujete na sve ono što bi trebalo popraviti. Ima li nekog načina da se to popravi, da recimo bude više pregleda, da se nama svima drugima omogući da zapravo samo kvalitetnije radimo svoj posao.
Poštovana zastupnice, postavili ste stvarno dobro pitanje jer znaju svakodnevno opsjedati zahtjevi od strane svih vrsta medija pisanih, televizijskih kuća itd. sa pitanjima zbog čega npr. niste bili u nekoj instituciji šest godina, zbog čega niste bili dvije godine, tri godine ili možda nikad, a mi jednostavno uvijek im odgovorimo na jedan pristojan način. Brojka obveze koju državna revizija danas ima u RH koji su u našoj nadležnosti za obavljanje revizije popela se do 15.000 subjekata, prije tri godine je bilo 12 npr. Pošto ured ima 255 ovlaštenih državnih revizora, dvije revizije godišnje su obvezne prema zakonu, znači godišnja revizija, godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna i revizija političkih stranaka nezavisnih zastupnika itd. dakle s ljudima s kojima mi raspolažemo to nije moguće učiniti. Ali ono što mi radimo, radimo reviziju učinkovitosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam. Upadica: Možete završiti rečenicu.]] revizije učinkovitosti kojima onda obuhvatimo npr. svih 576 jedinice lokalne samouprave [[Upadica: Hvala.]] upravljanje po ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Molim vas samo da se držimo znači minute [[Upadica: Ispričavam se, oprostite.]] Kolega Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovani g. Klešiću. Moje pitanje vezano za upravljanje strateškim robnim zalihama, budući da je to u javnosti dosta izazvalo nekakvih prijepora, rasprava, o tome šta se tu događa. Budući da je ovo Izvješće bilo prije negdje godinu dana ste napravili to Izvješće za strateške robne zalihe i dali 17 naloga i preporuka, mene zanima vaše mišljenje. Da li su vam oni povratno odgovorili jer ipak je prošlo određeno vremensko razdoblje? Da li su to neke nalozi i preporuke koje se mogu u jednom kraćem vremenskom razdoblju ispraviti jer je najbitnije u ovom trenutku umiriti javnost, je li? Jer ako imate da je, nije učinkovito strateške robne zalihe, imate još pogotovo oznaku tajnosti, je li, onda se stvori i o tome priča i građane se dovodi da li mi uopće možemo upravljati tim, u ovakvim kriznim vremenima. Jer gledajte, da ste ovo Izvješće napravili 2019. g., ma nitko ne bi pitao za strateške robne zalihe. Danas je ono bitno i zato je bitno oni koji komuniciraju [[Upadica: Hvala vam.]] s druge strane da vrlo jasno komuniciraju šta su sa vašim [[Upadica: Hvala lijepa.]] nalozima i preporukama napravili. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Dakle poštovani zastupniče Lalovac, reći ću vam ovako. Dakle naša zadaća je dakle bila u reviziji učinkovitosti u upravljanju strateškim robnim zalihama u RH u 2019. i 2020. g. ocijeniti učinkovitost upravljanja robnim zalihama. Dakle revizori su ocijenili upravljanje robnim zalihama djelomično učinkovitim i izdali, dali 17 naloga i preporuka. Pošto je ovo dakle Izvješće vrlo tajno, mi ne možemo Izvješće objaviti na našoj mrežnoj stranici, ako se skine to, ta oznaka tajnosti to može jedino Vlada RH koja je to i stavila, naravno mi ćemo objaviti. Što se tiče ovoga konkretno što ste vi rekli, ja bih ovako rekao, naloge i preporuke naša zakonska je obaveza pratiti provođenje naloga i preporuka. Mi ćemo to pratiti i ako se to ne bude provodilo, dostaviti DORH-u na daljnje postupanje.
Kolega Pavliček, izvolite. A oprostite, aha, tu mi krivo piše. Izvolite. Kolegice Murganić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani g. Klešiću. Državna revizija ima zaista povjerenje građana u rad vas i vaše institucije, sigurno to je i rezultata vas i vašeg tima i kao što vidimo da ona ima ne samo kontrolnu ulogu nego i na neki način edukativnu i samim time i preventivnu. Moje pitanje bi bilo usmjereno da li vi mislite da još uvijek postoji prostor i u kojim područjima revizije postoji mogućnost da se još više dade doprinos jednom učinkovitijem i boljem upravljanju javnim financijama i javnom imovinom?
Izvolite odgovor.
Rad dakle Državnog ureda za reviziju je vrlo profesionalan, vrlo, rekao bih, studiozan poštivajući sve zakonske regule, radimo na tome da kroz naša izvješća ujedno i pomognemo subjektima revizije da svoje poslovanje uspiju uskladiti sa zakonskim propisima. Moram priznati da toga, da nailazimo na puno problema, ali također, moram isto naglasiti da danas situacija je neusporedivo bolja nego što je bila prijašnjih godina. Mislim da se ljudi uozbiljili i mislim da ova izmjena Zakona na zahtjev EK, to je uvođenje sankcija, jako promijenilo stvar na bolje. Hvala vama.
Sada je na redu kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani glavni državni revizore. Državna revizija jedna je od rijetkih institucija koja uistinu kvalitetno obavlja svoj posao i može biti uzrok mnogim drugim državnim institucijama, na vašim stranicama sam pročitao da imate preko 80% među uposlenicima visokoobrazovanih osoba, posebice me raduje da imate preko 80% žena, što je možda jedan od glavnih uzroka i razloga zašto ste tako kvalitetni i radite svoj posao. Međutim, isto tako se iz vašeg izlaganja da iščitati da imate preko 70, još uvijek upražnjenih mjesta po sistematizaciji, da je jako teško naći kvalitetan kadar, posebice sa trenutnim primanjima koje imaju državni revizori. Imate li kakvih naznaka hoće li doći do promjene zakona o plaćama kako bi imali veći broj uposlenika, a time i imali veći broj nadzora, što je uistinu u interesu cjelokupnog hrvatskog društva.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče, ja, i lako i teško je odgovoriti na vaše pitanje. Rješenje svih naših problema jest u tome da treba donijeti zakon o plaćama ovlaštenih državnih revizora i svih zaposlenika Ureda. To je i obveza ove Vlade, obvezna zato što je državna revizija neovisna institucija prema ustavnoj kategoriji, čl. 54 Ustava, to se jednostavno mora učiniti. Dakle naše kolege na razini EU imaju taj status. Mi ga nemamo za sada iako zahvaljujemo Saboru i hrvatskoj Vladi što smo uspjeli ipak neke stvari napraviti, a to je da naš financijski plan ide sada neposredno na Odbor za financije i proračun, a ne više subjektima kao što je recimo, Ministarstvo financija koje mi revidiramo. To je nespojivo, dakle to je jedna velika stvar, ostaje zakon o plaćama koji sam siguran da će tada i ljudi biti, ljudi su zainteresirani raditi kod nas, ali ne za ovu plaću. Hvala lijepa. Nadam se da ste zadovoljni.
Kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani glavni državni revizore sa suradnicama. Prijevara i korupcija je prisutna u manjoj ili većoj mjeri u svim zemljama, ali kod nas je percepcija da su drugdje te pojave nepoznate, ali to je daleko od istine. Možete li mi odgovoriti što vrhovne revizijske institucije pa i Državni ured za reviziju još više može učiniti u razotkrivanju i kontroli ovih negativnih pojava i imate li bilo kakve podatke o percepciji na korupciju u drugim zemljama?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na vašem pitanju. Godišnje nekoliko puta glavni državni revizori iz svih zemalja članica EU nađu se na sastancima i na tim sastancima raspravlja se između ostalog i problemu korupcije. Sve zemlje na razini EU su donijeli svoje ovaj antikorupcijske programe i naša vlada je također donijela. Što se tiče dakle metodologije rada državnih revizija svugdje u svijetu je ista, temelj su međunarodni revizijski standardi i dakle nakon izvješća koje se završi dostavljaju se državnom odvjetništvu na daljnje postupanje. Tako radimo mi, tako rade svi. Što se tiče ove percepcije korupcije reći ćemo ovako. Percepcija korupcije jest da i jedna procjena jest da na razini EU u jednoj godini kao posljedica korupcije nestaje 120 milijardi eura, a proračun EU je 170 milijardi eura. E sad ostavljam vama drage zastupnice i zastupnici da usporedite i komparirate te dvije brojke. To je skoro jedna, skoro cijeli jedan proračun odlazi u korupciju. Hvala lijepa.
Kolegice Vidović Krišto izvolite [[Upadica: Odgovorio sam umjesto vas.]] Kolegice Vidović Krišto izvolite.
Gospodine Klešiću, Državna revizija je 2015. godine privatizaciju Croatia osiguranja okarakterizirala kao protuzakonitu. No, poslije te konstatacije nije mi poznato da ste poduzimali radnje kako bi se ta privatizacija poništila. Jeste li slučaj otimačine Croatia osiguranja proslijedili DORH-u? Je li vam DORH po tom pitanju išta odgovorio jer dosada DORH po tom pitanju uistinu ništa nije poduzeo. Zbog nedjelovanja DORH-a sada imamo apsurdnu situaciju da se jedan od glavnih aktera tog kriminala izvjesni Vanđelić ovih dana predstavlja čak kao osoba koja nudi rješenja za izlazak iz krize. Hrvatski porezni obveznici oštećeni su u toj protuzakonitoj raboti za 3,5 milijarde kuna. Što vi kao Državna revizija poduzimate u zaštiti imovine građana RH?
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice nadam se da ćete biti zadovoljni s mojim odgovorom. Državna revizija poduzima apsolutno sve što može u skladu sa zakonom, sve. Dakle, kompletno ovo što ste vi spomenuli reviziju Croatia osiguranja, kompletna dokumentacija dostavljena je Državnom odvjetništvu, ali mi nismo radili reviziju privatizacije zato jer Zakon o privatizaciji je ukinut. Mi smo radili reviziju godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna gdje je u 2014. godini drugi najveći prihod državnog proračuna bio prvi PDV, a drugi je bio od prodaje dionica Croatia osiguranja. Republika, Državni ured za reviziju je učinio apsolutno sve kao i uvijek, sve je dostavljeno državnom … [[Upadica se ne razumije.]] oni nama nisu, nisu obvezni slati ovo. Ne, oni su neovisno tijelo isto kao i mi. Znate, molim lijepo. Jeste zadovoljni s mojim odgovorom?
Povreda Poslovnika kolega Brumnić.
Poštovani predsjedniče sabora povrijedili ste Članak 30. Poslovnika Hrvatskog sabora, to sad po treći, četvrti već upozoravam, upozoravao sam vas nekoliko puta pismeno. U ovom trenutku meni počinje Odbor za informatizaciju i medije. Vaš zadatak je organizirati rad sabora tako da možemo …
Kolega Brumnić ajde dajte se sjednite i nemojte pričati nešto što nema nikakve veze sa istinom,
Itekako ima veze.
Dajte se sjednite.
Itekako ima veze, vaš zadatak je organizirati rad sabora.
Izvolite se sjesti kolega Brumnić i molim vas nemojte optuživati predsjednika sabora zato što predsjednik odbora sazove odbor u vrijeme u koje on ima pravo sazvati. Dakle, ja nisam taj koji određuje predsjednicima odbora kada će sazvati odbor. Kolega Brumnić nemojte mi još dobacivati iz klupe jer ćete dobiti opomenu. I molim vas recite svom šefu odbora, ne znam tko je, da sazove odbor u trenutku kada nema ovoga i izglasujte onda vas 7 tamo da ne želite odbor imati u vrijeme kad je sjednica Hrvatskog sabora. I prestanite optuživati mene, to kontinuirano radite, za to nemate nikakve osnove. Izvolite kolega Begonja.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani gospodine glavni državni revizoru, iz vašeg izvješća vidi se transparentnost rada, učinkovitost rada Ureda za državnu reviziju, naravno stručnost. Mene zanima obzirom da Državni ured za reviziju po određenim predmetima surađuje s DORH-om kad subjekti revizije ne postupaju po vašim preporukama, po vašim mišljenjima u određenim zakonom propisanim rokovima. Također surađujete i s MUP-om. Zanima me povratna informacija imate li u smislu što su oni učinili po tim predmetima odnosno da li vi kao Državni ured za reviziju tražite od njih da vam dadu izvješće što se napravilo da ne bi došlo do ponavljanja istih propusta od strane istih subjekata revizije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče, odgovor će biti kao i mnogima jer uvijek me pravi ljudi ovo pitaju. Mi nemamo apsolutno, Državno odvjetništvo nema apsolutno nikakvih obveza zakonskih izvješćivati nas o predmetima koje smo mi njima dostavili. Oni su neovisno tijelo isto kao što smo i mi. Dakle jedina, jedina mogućnost vas saborskih ipak ću dame spomenuti zastupnica i zastupnika jest da kad je ovdje godišnje, kada je godišnje izvješće o radu podnosi Državno odvjetništvo onda ta pitanja možete postaviti njima.
Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Klešiću ja uvijek imam vrlo pozitivno mišljenje i mogu samo pohvaliti vaš rad jer ga radite vrlo časno, savjesno i kvalitetno i nama zastupnicima uistinu dostavljate izvješća koja su nam odlična podloga za naš rad. Ja ću se osvrnuti na jedno izvješće koje ste nam dostavili, a odnosi se na jedinice lokalne samouprava jer me nekako vrlo iznenadilo, a u stvari i je i nije, da imamo nekoliko općina koje su dobile negativno mišljenje. Između njih, između tih nekoliko je općina Gradina mala općina u [[Upadica: Virovitičko.]] mojoj izbornoj jedinici u Virovitičko-podravskoj županiji koja ima proračun između 6 do 8 milijuna kuna i gdje su nađene brojne nepravilnosti. Što učiniti da možete tih preko 500 općina i gradova češće raditi reviziju jer vidimo da tu ima [[Upadica: Hvala vam.]] problema na pretek. Hvaka,
Izvolite odgovor.
Da, općina Gradina je dobila nepovoljno mišljenje Kloštar Podravski i Povljana u Zadarskoj županiji. Što mi možemo učiniti? Jedino ovo što sam rekao. To je jer financijskim revizijama ne možemo obuhvatiti 576 jedinica, to je nemoguće ali je revizijama učinkovitosti moguće obraditi pojedine značajne teme i na taj način možemo obratiti sve jedinice. Drugi način ne postoji.
Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovani glavni državni revizore. Evo iz vašega vrlo iscrpnoga i transparentnoga izvješća kao i svake godine na čemu vam iskreno čestitam, vidi se u biti sve ono što treba zanimati i zastupnike u HS-u, ali i naše građane i našu javnost. Također iz njega se vidi da je vezano za povrede Zakona o financiranju političkih aktivnosti izborne promidžbe i referenduma od strane vašega ureda prema DORH-u upućeno da je 35 političkih stranaka i tri nezavisna zastupnika povrijedilo taj Zakon o izbornoj promidžbi i aktivnosti i referendumu, s obzirom da ste sada i kolegi Begonji odgovorili da od DORH-a ne dobijate povratno informacije, a s obzirom da vidim da pratite dosta toga, gdje javnost može vidjeti što se po tome poduzme odnosno koji su krajnji rezultati [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] vezano za povrede.
Izvolite odgovor.
Jedina mogućnost je poštovani zastupniče da to pitanje postavite kolegama iz DORH-a kad ovdje podnose izvješća, drugi ja ne vidim, nema ga. Ne znam da li je moguće to vidjeti na mrežnim stranicama DORH-a, ali mislim da nije. Hvala lijepo, oprostite nadam se da ste zadovoljni odgovorom.
Kolega Sačić izvolite.
Poštovani glavni revizoru. Iz vašeg informativnog, preglednog i sveobuhvatnog izvješća vidljivo je da ste obavili reviziju učinkovitosti u čak 20 slučajeva u jedinicama lokalne uprave i samouprave u pogledu kontrole nadzora njihovog odnosa prema trgovačkim društvima i utvrdili ste naravno da je velika većina tih poslovanja itd. u skladu sa postojećim propisom. Sada me interesira kada planirate i da li planirate obaviti isto tako reviziju u gradu Zagrebu u odnosu na Gradsku plinaru grada Zagreba koja je po javnim podacima upropaštena pred stečajem zbog po našem sudu i po onom što znamo neodgovornim ponašanjem njihove uprave.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Sačić. Prema našem godišnjem planu i programa Državnog ureda za reviziju koji se donosi temeljem onih kriterija koji su utvrđeni našim zakonom odgovorit ću vam samo da upravo smo krenuli u reviziju Holdinga i Grada Zagreba dakle mislim da je to odgovor na vaše pitanje i to će se dakle to će biti jedna duga revizija opsežna, zahtjevna, a nakon toga mislim da će biti dovršena do konca ove poslovne godine, a nakon toga ćemo dostaviti HS na … Hvala lijepa.
Kolegice Perić izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče.- Poštovane g. Klešiću sa suradnicama. Vaš rad je iznimno kvalitetan i sigurno doprinosi da i mi imamo jako puno informacija o onome što se događa i na koji način. Zadnjim izmjenama zakona 2019. Zakon o državnoj reviziji se uvelo i mogućnost prekršajnih sankcija za one koji ne provode vaše preporuke i naloge. Vi ste spomenuli da je to negdje oko 62% koji ih provode, da li mislite da je to dobro i učinkovito da se sada upravo na taj način pospješilo da bi ipak svi oni odgovorni za te propuste napravili što bolje i što kvalitetnije izvješće?
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Perić, ja ću vam odgovoriti ovako, da, od 2019.g. donošenjem novog zakona uvođenjem kaznenih odredbi prema zahtjevu Europske komisije koje su inzistirale da se uvedu kaznene odredbe za one subjekte koji ne provode naloge i preporuke. Ja ću samo spomenuti jedno ministarstvo prije donošenja tog zakona sedam godina nije provelo niti jedan nalog ni preporuku državne revizije. Ovo ste dobro rekli, to je iz našeg izvješća dakle provedbom naloga i preporuka koje smo provjerili samo 16,4% ih nije provelo, to mislim da je jako dobar rezultat i da se vidi jedan veliki napredak i sigurno da će u budućnosti biti još bolje, siguran sam. Hvala lijepa, dobro pitanje.
Kolega Troskot izvolite.
Poštovani glavni državni revizoru. Moje pitanje je sljedeće, s obzirom da ste u 2021.g. napravili reviziju usklađenosti HNB-a 2021. je izašao izvještaj i s obzirom da sada HANFA-u potresaju dodatne afere, a HANFA bi trebala biti institucija koja bi trebala provest pak reviziju usklađenosti odnosno procesa unutar HNB-a, moje pitanje je da li smatrate da je možda sada vrijeme da zapravo državna revizija preuzme u ruke posao i stvari zapravo u svoje ruke s obzirom da su se izmakle kontroli i da napravi reviziju usklađenosti tih procesa trgovanja financijskih instrumenata s obzirom da je HANFA kao takva koja je to trebala obavit sama pala na tom zadatku i ne postoji niti jedna druga institucija u kojoj se više građani mogu pouzdat da ti procesi unutarnjih internih kontrola u HNB-u prije svega funkcioniraju?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Troskot, da reviziju središnje monetarne institucije RH HNB smo obavili nakon 21 godine u okviru zakonskih ovlasti koje mi imamo, obavili smo vrlo profesionalno, naši revizori su dali naloge i preporuke i to je to. Što se tiče mi imamo Odjel za reviziju financijskih institucija tu je i HANFA koju upravo radimo. Hvala lijepa.
Kolegice Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovani g. Klešić. Kao što ste rekli i vidimo u izvještaju imali smo i reviziju 45 političkih stranaka. HDZ je jedna od onih koja je dobila bezuvjetno mišljenje i za financijsko izvještavanje i za uspješnost poslovanja i usklađenost poslovanja. Međutim, često slušamo kako imamo vezu između donatora i određenog vašeg subjekta revizije da dolazi do toga da taj donator se nađe vrlo često i kao dobavljač i sl. i to ste utvrdili čak kod sedam političkih stranaka, međutim niste utvrdili nepravilnosti. Recite mi što smatrate područjem najvećeg rizika kad su u pitanju revizije političkih stranaka?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na pitanju. Što se tiče dakle područja rizika kod političkih stranka, to je svakako donacije, odnosno dobrovoljna sredstva koja se doniraju i tu postoji rekao bih, mogu biti povezane sa neetičnim postupanjem donatora. Zbog toga provjeravamo jesu li donatori političkih stranaka ujedno bili i dobavljači i izvoditelji radova u subjektima revizije, npr. ministarstvima i javnim poduzećima i jedinice lokalne samouprave i ima li nepravilnosti u postupku provedbe javne nabave u kojima su oni sudjelovali. Da, ovo ste sve točno rekli, 54 stranaka, 6 nezavisnih zastupnika, toliko smo odradili u prošloj godini, nastojat ćemo još više. Odradili smo dakle mislim dobro, dali smo dobre naloge i preporuke i provjeravat ćemo sve što se radi, a uspješni smo i hvala na ovim pohvalama, kao što ste i rekli na jednoj od bivših sjednica, zato što imamo 80% zaposlenih žena.
Kolegice Ban Vlahek, izvolite.
Uvaženi g. Klešiću, mene zanima po kojim kriterijima određujete prioritete subjekata kojima izlazite u nadzor. Da li ipak medijski pritisci utječu na vas te vas molim odgovor. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice, pitanje je jasno, ali i odgovor je također, jasan ako ste pročitali naš zakon, to je potpuno jasno, revizija dakle, Zakon o Državnom uredu za reviziju to je onaj čl. 19 određuje, ima točno prema odredbama Zakona, zatim prema procjeni rizika, financijske značajnosti subjekta revizije, rezultati prijašnje revizije, znači ako je subjekt dobio nepovoljno mišljenje, tada moramo ići obvezno i prikupljene informacije, to je ovo što ste vi rekli od, znači o poslovanju pojedinih subjekata iz javnosti, dakle pisanih medija, televizije, ponekad pisma koja dobijemo, itd., ali mi nismo institucija koja radi ad hoc. Mi to dakle stavimo u plan i kada idemo u subjekt, to sve provjerimo deteljno. Hvala.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani državni revizoru, prvo da vam se zahvalim na Izvješću, na izlaganju, na vašem radu, a onda samo jedno jednostavno pitanje, tko je stavio oznaku tajnosti na vaše Izvješće? [[Upadica: Mislite Izvješće …]] Da, jedno jedino je sa…
… upravljanja, strateško upravljanje robnim zalihama RH za 2019. i 2020. g. dakle oznaku tajnosti zbog toga što se radi o klasificiranoj dokumentaciji stavila je Vlada RH. Oznaku tajnosti može skinuti samo onaj tko ju je stavio, Vlada RH.
Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. Klešiću. S obzirom da državni proračun ima više od 11 tisuću stavki i nalazi se na preko 900 stranica, mislim da u datim okolnostima dobro radite svoj posao. Međutim, moje pitanje se odnosi na nabavu cjepiva. Dakle ja sam uputio pitanje ministru zdravstva o uvjetima i o cijenama nabave cjepiva, mislim da je Hrvatska naručila puno više nego što joj treba, a pozivaju se na zajedničku nabavu tzv. u EU pa me zanima, kad to dođe na red, kojom metodom će vaš Ured ispitivati tu odluku i uvjete, provjeravati uvjete o tzv. zajedničkoj nabavi jer teško je dobiti odgovor iz Ministarstva zdravstva koliko je novaca potrošeno, po kojim uvjetima, cijenama, ti ugovori nisu dostupni pa ma zanima koje mogućnosti će vaš Ured imati kad to dođe na red?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bartulica, naš Ured ima vrlo jednostavnu prednost jer je, oni, svi subjekti revizije su nama dužni dati kompletnu dokumentaciju na uvid, državnim revizorima, dakle moraju nam dati to, svu dokumentaciju, naravno da ćemo mi na bazi toga ispitati sve ove stvari o kojima vi govorite? Hvala lijepa.
Kolegice Orešković, izvolite.
Zahvaljujem. Moje pitanje se odnosi na dio Izvješća koji govori o lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Naime, utvrdili ste da i nalaz revizije pokazao da proračuni nekih lokalnih jedinica nisu doneseni u skladu s propisima, zatim kada govorimo o imovini, utvrđeno je da u poslovnim knjigama nije evidentirana pojedina dugotrajna imovina, primjerice zemljišta, poslovni prostori i stanovi jer nisu pribavljeni podaci o vrijednosti, zatim imamo problema i kod upravljanja komunalnom infrastrukturom u jedinicama lokalne samouprave, moje pitanje, a i prijedlog zapravo glasi, s obzirom da vi u brojevima iskazujete, koji broj jedinica lokalne samouprave nešto nema kako treba, a istovjetni problemi od Izvješća za 2014. g. pa nadalje, možete li sastaviti tablični prikaz u kojem će biti točno navedeno kojim jedinicama lokalne samouprave što nedostaje da točno znamo o kojim se jedinicama radi, ne da imamo samo naveden broj tih jedinica.
Hvala vam. Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Orešković, mi to naravno, možemo napraviti, ali pošto ste mogli vidjeti mi dakle možemo godišnje odraditi od 70 do 90 financijskih revizija jedinica lokalne samouprave. U tom dijelu što radimo, mi to možemo napraviti. Hvala lijepa.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani, evo ja sam ovdje stvarno čest gost u sabornici i nema niti jedno izvješće na koje oporba reagira ovako soft, mekano, a razlog je jednostavan. Dakle, vi radite reviziju političkih stranaka i revizija trenutno traje i ovo je zapravo jedna apsurdna situacija, oni će, oporba i vladajući, Sabor će dati mišljenja vašu reviziju, a vi istovremeno kontrolirate njih. Dakle u win-win poziciji i evo, odgovorno tvrdim, niti jedno izvješće, niti jedan prijedlog zakona nije ovako podržan i od vladajućih i od oporbe iz jednostavnog razloga što ih vi držite u šaci. To su milijuni i milijuni kuna koji se troše, ja se nadam transparentno, ali ovaj, evo baš mi je fino slušati ovdje kolege iz svih političkih stranaka, kako oni fino, kako vas zapravo hvale, u konačnici. Ne kažem da radite loše posao, ali je interesantno.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Zekanović. Gledajte, čl. 54 Ustava RH garantira neovisnost Državnog ureda za reviziju. Prema tome, naš rad mora biti neovisan, mi ono što po zakonu moramo raditi mi radimo i naravno moramo u tome biti neovisni, moramo biti potpuno odmaknuti od izvršne vlasti. A sad da li to netko shvaća kao strah ili radost ili nešto softly kao što vi kažete to ne znam. Hvala lijepa.
I zadnja replika kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani glavni državni revizore sa suradnicima, hvala vam na izvješću. Ono je razvidno i pregledno i lako čitljivo. Ja bi možda vaš posao usporedio sa prometom i pozornicima. Znači što ima više pozornika na cestama to će biti bolji red u prometu. Tako i ovdje. S obzirom da mi imamo nekoliko tisuća subjekata koje vi nadzirete u kojima provodite [[Upadica: 12.000]] reviziju …
Nemojte, kad završi zastupnik onda.
… i s obzirom na broj ljudi koji to radite koliko vi možete stići s obzirom da ste rekli da napravite 771 izvješće il ovu godinu. Dakle, s obzirom na broj subjekata to treba poprilično dugo posla i kako se može dogoditi da vi ono što ste revidirali se pojavljuju problemi odnosno da na ta ista vrata kuca DORH ili USKOK. Hvala vam lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, mi imamo 15.000 subjekata, imali smo 12.000 subjekata prije tri godine, dakle to svake godine rastu naše obveze. 255 ovlaštenih državnih revizora, to apsolutno nije moguće sve napraviti, to je jasno i zato možda pribjegavamo revizijama učinkovitosti kao što rade naši kolege na razini EU gdje onda pojedine teme možemo obraditi u svim jedinicama lokalne samouprave. To je jedini odgovor. Hvala.
Zahvaljujem glavnom državnom revizoru, možete se sjesti sada jer nastavljamo dalje s radom. Prvo će, da li želi predsjednica Odbora za financije i državni proračun uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika MOST-a i poštovani kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani svi koji nas pratite putem ekrana i koji ste s nama ovdje na ovoj sjednici. Nekoliko tema bih htio obradit kroz ovo izlaganje. Prije svega bih htio obradit jednu od lokalnih samouprava koja je dosta diskutabilna i problematična i vijećnici te općine Seget su se obratili i Ministarstvu financija, a evo sada je ovdje prilika isto da u Hrvatskom saboru navedemo da općenito ta općina ne vodi proračun sukladno zakonu. Dakle, proračun kao takav za 2021. i '22. nije doveden na vrijeme odnosno nije dostavljen na vrijeme iako je zatraženo do svih vijećnika od te općine 15.11.2021. godine, proračun kao ni godišnja, ni polugodišnja izvješća nemaju nikakva obrazloženja, pogrešno je napisan i aktivnosti su navedene pod kapitalne projekte, kapitalni projekti pod aktivnosti. I tako već godinama. Pa evo sad s obzirom da je državna revija ovdje s nama u Hrvatskom saboru, dakle navodim općinu Seget koja već godinama ne provodi odnosno ne izvršava proračun sukladno zakonu i vijećnici su se žalili i slali su taj problem na sve adrese, pa evo naš je zadatak isto tako prodiskutirat to i u Hrvatskom saboru. Što se tiče dodatnih nekih stvari htio bih izdvojit prije svega plaće državnim revizorima. I drago mi je da je i glavni državni revizor jer to smo dotaknuli i na Odboru za financije i za hrvatski proračun. Kad vi imate preko 7.000 transakcija odnosno prijedloga koje bi trebali subjekti izvršiti, 255 revizora, a 70 još fali za potpunu sistematizaciju, dakle netko tko se bavio revizijom zna da je to stvarno mukotrpan i težak posao i na kraju dana tu ni nema političkog pogodovanja iz razloga što nitko neće ići rudarit u političkoj liniji u tako teške transakcije i smatramo da bi taj rad trebao biti adekvatno plaćen. A da će onda i usluga revizije biti bolja i to će biti jedan od načina kako se boriti protiv korupcije. Recimo Singapur je to na takav način riješio gdje je određena tijela tipa singapurski USKOK, DORH i državna revizija su dobili iznimno visoke plaće kako se ne bi moglo utjecati na njihovo mišljenje s mitom i korupcijom. Htio bih isto stavit u, to sam rekao i na Odboru za financije, svi oni koji su izglasali odnosno dignuli ruku za gospodina Čorića da postane viceguverner HNB-a koja je još uvijek sada pod aferama ko što je sada i HANFA neće moći pogledat u oči ove ljude koje smo svi ovdje danas pohvalili. Neće moći pohvaliti, neće moći pogledati jer kad imamo situaciju da je taj još predmet uvijek kod državne odvjetnice koja se nije izjasnila kada smo je ispitivali, kada imamo situaciju da te najbliži suradnik optuži kriminalne aktivnosti, a ti za to budeš nagrađen još za mjesto viceguvernera, a kasnije vrlo vjerojatno ti se otvaraju vrata za guvernera HNB-a gdje bi nas ta osoba onda treba predstavljati u Frankfurtu. Svatko tko je glasao za gospodina Čorića na Odboru za financije, gospodi ovdje ne može pogledati u oči. Jer ako smo se svi ovdje konsenzusom složili da ljudi rade časno i dostojanstveno posao i da godinama imaju taj jedan kontinuitet i dolaze ovdje i kaže stvarno trebamo vašu pomoć kao zakonodavca da nam izađete u susret da bismo još kvalitetnije obavljali naš posao jer na kraju dana i oni revidiraju i HNB koji je sad pod paljbom i pod svim tim aferama. Dakle, tko god je omogućio takvoj osobi da dođe na mjesto viceguvernera ne može njima pogledat u oči. Što se tiče državnih potpora, ne mogu ne progovorit o njima i točno smo dali konkretan slučaj gdje se zna da u službenim podacima da je Elektrocentar Petek dobio novce od države, to isto je predmet državne revizije i kontrola, dobio je novac od države i zna se da je taj novac iz proračuna iskorišten za mito i korupciju kako bi se dobili onda poslovi i to je sad pod istragom. S druge strane misteriozno isto sin od te osobe dobiva natječaj u, na Banovini za obnovu kuća i onda dođete kod tih ljudi koji su na rubu više, više ljudi ne znaju šta da naprave, ne znaju više koji, koji, koje terapije da, da popiju da dođu k sebi. Iste te osobe koje dobiju takva poslovanja MIPEK i ECP, uvijek je isti vlasnik, ostaju bez krova nad glavom, potopljenih knaufova, sa vlagom, sa smradom, sa septičkim jamama koje plivaju po dvorištu i do kad ćemo mi to tako, a to je sve vezano za, za državu jel, to je sve novac koji ide preko nabave, dakle natječaj se mora, mora dakle dobit, međutim na kraju dana koji, koji je ishod toga svega, ishod je da naši ljudi i dalje pate i da nemaju adekvatnu potporu, a ljudima se pogoduje i iz proračuna i na namještenim natječajima itd.. Ovo su konkretni primjeri jer možemo mi raspravljat koliko god hoćemo ako mi ne pomažemo našim ljudima jer zato smo ovdje, oni su nas birali. I zadnja točka koju bih htio dotaknut, namjerno sam istaknuo HNB i da je bila već provedena revizija od strane državne revizije jer ta institucija odnosno pardon ispričavam se da budem precizniji vodstvo te institucije je izgubilo svaki kredibilitet, pogotovo sada kada ulazimo u eurozonu što je dodatan šok za cijelu državu, a najvažnije financijske institucije ako izuzmemo sada državnu reviziju za koju se svi slažemo konsenzusom da časno i dobro rade svoj posao su u ozbiljnim problemima, svi su sad pod istragama, HANFA koja bi trebala bit institucija koja će nadzirat financijske transakcije HNB-a oni pak sada trguju neovlašteno i protivno zakonu, što znači da sve odluke koje su oni donijeli od 2011., pa naovamo su diskutabilne u najmanju ruku i trebalo bi onda sprovest reviziju dakle tih najvažnijih dviju institucija, pogotovo HNB-a jer očito da interne kontrole u toj financijskoj instituciji ne odgovaraju, nisu dobre, a kako će onda te regulatorne agencije provodit nadzore super, super revizije, supervizije, bonitetnu regulativu nad financijskim sektorom ako njihov sustav internih kontrola ne da je krhak nego ne postoji, nema ga, a te institucije odnosno HNB je bila glavna institucija koja se nije pojavila ovdje u HS kada smo diskutirali o euru za strateški projekt ulaska u eurozonu, za izvlačenje ljudi iz prešutnih minusa, za hiputa odnosno za kupovinu nekretnina koje se onda naplaćuju od Agencija za naplatu potraživanja gdje onda viceguverneri dobivaju te poslove i kupuju te nekretnine od naših ljudi, čisto lešinarenje. Dakle, mislim da na neki način, evo prijedloga da državna revizija koja ima takav renome još uvijek jedina unutar financijskog sektora u Hrvatskoj, govorim o javnoj upravi, da pregledaju te institucije jer u protivnom će se dogodit stvarno kaos u financijskom sustavu jer više nitko ne vjeruje tim institucijama. Vi kad danas spomenete HNB i HANFA-u unutar financijskog sektora svi se naježe, kaže ne želimo radit s njima, ne želimo poslovat s njima. Komercijalne banke imaju pak svoju politiku jer taj profit na kraju dana opet oni usisaju iz Hrvatske i pošalju u svoje matice. Međutim jedini onda interes koji bi, koji bi trebao zapravo braniti interese hrvatskih građana su te dvije institucije koje su pale na koljena, pa evo prijedlog bi bio da onda državna revizija s obzirom da radi sada HANFA-u posebno obrati pozornost na ove transakcije gdje su zaposlenici trgovali očito u transakcijama koje nisu smjeli.
Hvala vam. Druga rasprava bit će ona Kluba Hrvatskih suverenista, govorit će poštovani kolega Sačić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, poštovani glavni državni revizore, tajniče, kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Evo tradicionalno eto imamo priliku već po nekoliko puta u ovom saborskom sazivu pročitat i upoznati se sa izvješćem glavnog državnog revizora i svaki puta konstatirati da je to iznimno korektno i pregledno štivo koje suhoparne podatke statističke prezentira na način, pa reko bi čak andragoški i didaktički vrlo prikladan, vrlo lako pamtljivo, vrlo lako ovaj prezentirano da nam ostaje svima u sjećanju i da donosimo svoje zaključke i stavove, a oni su kako vidimo oni su ono pozitivni i zapravo stvaraju dojam da vi kao institucija RH, državni ured za reviziju, u biti predstavljate taj tihi i moćni glas hrvatske javnosti žednog pravde, istine i poštenja u nadzoru našeg državnog proračuna i naših javnih sredstava ono što izdvajamo dal' na lokalnoj razini, dal' na državnoj i ono što privređujemo kroz trgovačka društva u vlasništvu lokalne komunalne infrastrukture. Sve to vi imate u skladu sa našim pravnim podlogama, pravo i ovlast nadzirati. E sad ostaje, naravno uvijek su pitanja da li možemo sve i odmah? Vidimo da ste limitirani sa svojim brojem kadrova ali i to je sad. Danas nije tako velik problem kao prije godinu dana ili prije dvije godine. Čitamo da ste 25 novih ljudi zaposlili, 17 novih revizora zapravo stavili u funkciju. To je jako dobro i borite se s time. Ono što je boljka od početka i danas ste rekli to su te plaće. I doista je neshvatljivo da netko u državnom sustavu, sustavu državne uprave dal' agencije državne, dal' nekakvog tijela, para tijela oslonjen na lokalnu upravu ili samoupravu ili na državnu ima duplo veću plaću od nekoga od svog temeljnog poslodavca. A vi kao revizori mogli bi to reći kao državni odvjetnici i kao kriminalisti suci i kao poreznici, ne znam ono na čemu ovo društvo u tom kontrolnom represivnom sustavu stoji praktično da ste u rangu nekakvog sivila, a niste sivilo i ne možete bit sivilo. Vaš posao nije isti kao jednog uredskog činovnika kojeg nećemo podcjenjivati od 7 do 3 ode doma i to je to. Vaš posao je puno više od toga, puno značajnije i puno odgovornije prema hrvatskom narodu i svim građanima. Vi ne samo da ste stekli svoj uvjet dugo godina, svojim korektnim profesionalnim radom. Ja ću tu panigirike vam davati, jer ste zaslužili. Rijetko sam u prilici da to za ovom saborskom govornicom kažem, nego ste i u europskoj, svjetskoj razini priznati i poznati. Evo član ste te organizacije EUROSAI vidim da su vam već drugi ili treći put za redom dali da njih, znači najveće institucije revizorske u Europi organizacija vam je dala toliko povjerenje da njih revidirate koliko sam imao priliku čuti. I dapače da idete u taj projekt twining, odnosno edukaciju kolega iz sjeverne Makedonije zajedno sa Bugarima. Sve to skupa daje jednu težinu, jedan značaj da ste doista institucija na koju možemo ukazati sa ponosom, evo baš tako očekujemo mi Hrvati, mi hrvatski građani, mi hrvatski narod, da takvi ljudi brinu o našim sredstvima. E sad je to posljedice toga do koje mjere što vi konstatirate što su posljedice da ćemo pohvaliti i reći u redu subjekti vas koje smo financijski revidirali vi ste dobri, vi ste manje dobri, vi ste jako loši. E sad, hrvatski narod očekuje za te kojima vi konstatirate da su jako loši, nesavjesni, neodgovorni, da potiču ili žmire na prevare, korupciju njih treba procesuirati. Evo to vam je postupak i sad vaše ovlast je takva da obavijeste oni koji trebaju. Naravno nije vaša ovlast da se represivno obračunavate s njima, ali vidimo da ste dali već u tom izvješću i više od 35 informacija Državnom odvjetništvu, policija sama od vas traži u 21 slučaj policija. To treba tako i postojati taj model, da i policiji i Državnom odvjetništvu vi budete servis kad treba, da im kažete zapravo ovo što je kolega Troskot govorio da i vi dadete svoj doprinos sa tim obavijestima, informacijama iako Državno odvjetništvo o svemu izvještavate. To je dobro kolegica Perić rekla, da smo vam omogućili da kad vas netko ignorira na vaših 10000 cirka naloga i zahtjeva godišnje netko se ogluši. Sad imate priliku da ga prekršajno prijavite i to je isto jedna mogućnost da se ne ignorira vaš stručan rad. Žalosti i iznenađuje da od 45 revidiranih političkih stranaka i nezavisnih zastupnika čak 35 ne radi onako bi trebalo raditi. To je kolegice i kolege pogledajmo se u ogledalo i recimo malo smo licemjerni. Tražimo od svih i svakoga da radi u skladu sa Ustavom i zakonom, a naše stranke koje bi trebale preuzeti vlast ili su u opoziciji ili bi trebalo bit vladajuće ne rade kako spada. Zato bih predložio svakako i podržao prijedloge da od tih 35 u anexu stavite te. Neka se oni vide. Ako imamo listu neplatiša poreznih, prevaranata koji ne plaćaju PDV, poslodavci varaju radnike zašto ne bi imali hrvatski ljudi pravo saznati koji to političari molim vas lijepo se busaju u prsa u zakon, u Ustav, u vrednote pa da vidimo bože mili pa vi ste licemjeri. Ne radite svoj posao u skladu. Znači stavite tu listu za sljedeću nikakvih ograničenja za to nema. Stavite listu i lokalnih uprava i samouprava i svih onih koji ne poštivaju vaše naloge. U lokalnoj upravi ne znam 14 ste naveli da su se oglušili. Od njih 537 koje ste kontrolirali u poslovanju revizije učinkovitosti, poslovanju komunalne infrastrukture 537 više od 350 ili više od 400 je o.k. učinkovito, manje učinkovito ali njih 16 nula, ništa. Hoćemo znati koji su, pa ćemo onda reći svojim biračima ljudi radite nešto da smijenite te. To je jedini način ako se oni oglušuju na pravni poredak. Također radite i edukativno. Vaša je zadaća i preventivno značajna. Vi se zalažete osobito i član ste radne skupine na ovoj europskoj razini za lokalnu upravu i samoupravu, vi stvarate tu normu etičnu za etičko postupanje. Dakle, vi na neki način potičete i lokalnu upravu i samoupravu da podiže standarde da se spriječe i kriminal, prijevare, korupcija, da se stvore mehanizmi unutarnje kontrole, sve to skupa pridonosi tom kak bi rekli funkcioniranju pravne države i to je dobro. Pa evo ja vam želim uspjeh i dalje da te probleme sa tim plaćama uz našu pomoć HS riješite, da se napravi ta međuresorna skupina, ministar Marić ne može sve gledat u istoj razini, nismo svi u istoj razini, nije to livada u koju treba uć sa kosilicom i pokosit da budemo svi, ne, nismo, neki su pametniji, neki su odgovorniji, neki više rade, neki se bolje trude i te treba istaknut i to je obaveza ovog ministarstva i ovog sabora i mi ćemo vam tu bit na pomoć, ovaj želim vam sreću i uspjeh u radu, živjeli.
Imamo povredu Poslovniku, kolega Lalovac izvolite.
Zahvaljujem. Ah, nije u tom dijelu povreda Poslovnika, možda odgovor kolegi Sačiću. Ta lista je objavljena, samo da ovo što se tiče javnosti i kolega možda on nije vidio, lista za političke stranke koje imaju svoja mišljenja u izvještaju o državnom uredu za reviziju je objavljen, evo samo toliko, hvala lijepo.
Al vidim da govorite u ime Kluba zastupnika SDP-a tada ste mogli to, sad ste prekršili Poslovnik i ja moram vam dat opomenu. Idemo dalje, kolega Brumnić u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovani državni revizore sa suradnicima. Gledajući vas odozgora imam osjećaj da se osjećate ugodno ovdje [[Upadica iz klupe: Da]] to mi je drago, ali ovdje se s punim pravom osjećate ugodno jer kao što vidimo svi su primijetili posao koji ste odradili. Jedini tko izgleda nije primijetio posao koji ste odradili je Vlada RH jer ako iz godine u godinu navodite iste probleme kod istih onda bi bilo logično da se ti problemi riješe. Naš ključni problem, ja sam o njemu govorio sa ove govornice nekoliko puta je u stvari nefunkcioniranje sustava i zato kad smo bili na odboru sam reko meni je drago da ste vi jedna od institucija ovog sustava koja funkcionira. Kad pogledate što ste napravili, ne samo vi nego i svi vaši suradnici, kolege su o tome govorili da bi trebali imat veće plaće, da trebali bi imat veće plaće iz jednostavne logike jer ko mali sam gledao onu predstavu Revizor, pa sam se pito ko je revizor, pa sam onda kasnije se susretao sa raznim vrstama revizija i onda shvatite da je ta revizija u stvari nad nečime, onaj koji zna više od onoga koji je neki posao radio, znači onaj koji mora imati sva moguća stručna znanja i moći ih objediniti, to znači da bi bilo logično i da je taj plaćen sukladno svom radu. Ova revizija koju vi radite na nivou JLS, države, poduzeća u vlasništvu JLS i stvari koje ste napravili moram priznat kad ih pročitate onda shvatite što ne funkcionira u ovoj zemlji, zašto ne funkcionira i onda je jednostavno pitanje zašto je to neriješeno. Kada bi netko samo ono što ste vi napisali proveo odnosno popravio ja mislim da bi to bila veća reforma ove države nego sve reforme koje su do sada napravljene, znači ništa drugo nego ono što su ljudi koji su imali znanje sagledati, ja sam prvi put vaše izvješće čitao vezano za Grad Zagreb i to svaki put spomenem, to je bilo tamo negdje 2012.-'13. iznimno zanimljivo štivo gdje je unutra pisalo sve što se tada dešava problematično i zašto se dešava. Ono što je bilo pitanje zašto nakon 5, 10 i više godina i različita ministarstva i različiti gradski uredi koji su to sve imali nisu po tome postupali i rješavali probleme, od prečistača mosta, via, zaduženja grada, sve, sve je to tamo pisalo i onda je, ja sam tada bio zastupnik u skupštini i postavio sam si pitanje dobro sve to tu piše, zašto ministarstvo nadležno za nešto nije postupilo, zašto gradski ured kojem je napisano nije ispravilo i onda shvatite, kažem mic po mic da mi imamo problem sa funkcioniranjem naših institucija, pa ću se onda sad malo referirati na predsjednika HS koji kaže da on ništa ne griješi kada ne upozori predsjednike odbora koji sazovu odbor za vrijeme trajanja zasjedanja sabora. Njegov zadatak je da usklađuje rad tijela u HS. Vi kad biste došli tu u reviziju, kad biste vidjeli da zastupnik koji dobija plaću da ovdje radi i na odboru i u dvorani, ne obnaša jednu od tih dužnosti, bi napisali opasku da nije odradio sve što je trebao, a nije mu bilo omogućeno, evo toliko čisto da se vratim na ovo. Ono što je meni u stvari najzanimljivije, u stvari kad bi samo govorili o izvještaju ja bi rekao izvještaj je za 5, pokušajmo vam pomoć u ovome što ste tražili i digao se i otišao, ali onda kad odete i pročitate vaša stvarna ona izvješća napravljenih poslova meni je jedna od najzanimljivijih izvješće o JLS odnosno infrastrukturama JLS gdje se pokazuje da niti JLS, niti država 30.g. nisu riješili problem kojeg su više nego svjesni. I ima jedno izvješće koje nitko nije spomenuo, a napravili ste ga, izvješće o korištenju odnosno listama čekanja za magnete, magnetsku rezonancu, znači to je izvješće u kojem jasno piše koji su problemi u tom dijelu zdravstvenog sustava, ja ne znam ministar zdravstva je samo to trebao pogledati i onda po redu po točkama pozivati ljude zadužene u tom dijelu i pitati zašto piše ovo, zašto piše ovo i kako ćemo to riješiti. I mi danas ili ne bi imali liste čekanja ili bi ministar donio nekakve preporuke da ih ne bude. Tako da kažem što se tiče samog izvješća bilo bi logično izić za govornicu i reć sve je super, sve je za pet treba vam čestitat, nastavite radit tako i dalje, ali kad pročitate sva ona izvješća koja ste napravili u njima se pokazuje da poslovi koje rade ljudi u jedinicama lokalne samouprave u firmama u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i u državi jednostavno, ja ne govorim o kriminalu, kriminal je nešto što mislim da bi trebala policija ovdje su kolege s desne strane vas pokušavali, ja sam to tako shvatio na neki način amnestira da niste ti koji trebate kažnjavat nekog i ja sam to u onoj svojoj raspravi prošli put kad smo razgovarali da vi niste ti, to je državno odvjetništvo. Ali državnu odvjetnicu ste vi postavili, državnu odvjetnicu premijer ima na halo, ja ne razumijem gdje je problem kolega s desne strane. Mene čudi da kolege s desne strane, a mislim da sam i to rekao prošli put mogu podržat ovo izvješće jer ovo je izvješće o nefunkcioniranju države. Ja mislim da je izvješće odlično, da poso koji državna revizija radi zadnjih desetak godina koliko pratim odlično. Mislim to je štivo koje možete uzet pa onda shvaćat što se dešava u ovom društvu, ali kad pogledate reakciju onih koji su zaduženi to ispravljat, te reakcije nema godinama i to je problem. Tako da ja ću vama još jedanput čestita, kolegama s desne strane ću poručit pokušajte na neki način kada pročitate ovakva izvješća onda povući nekakve poteze. Rekao sam ovdje imate listu za magnet, nije mi jasno da to nitko nije pročitao i da nije po tome postupio, imate za jedinice lokalne samouprave odnosno za infrastrukturu u tim jedinicama neki od vaših kolega ja znam da su na odborima spominjali te probleme i svjesni ste da to treba riješiti. Evo vama svaka čast, a nama koji ovo usvajamo poziv da to usvojimo, a onima koji bi trebali postupit po tome na neki način molba i želja da po tome postupe što prije. Evo hvala lijepo.
Kolega Brumnić moram vam naravno odgovoriti, odite slobodno na mjesto ja ću vam sada lijepo mirno sve obrazložiti, ne toliko zbog zastupnika jer oni razumiju nego zbog građana tako da oni znaju. Dakle, u petak nakon završetka rada vi dobijete raspored točaka koje ćemo raditi za idući tjedan, nakon toga predsjednici odbora sazivaju odbor. Oni to čine autonomno, ja ne nemam nad njima nikakve ovlasti, dakle ja ne znam kada će netko od predsjednika odbora sazvati odbor. Dakle, vi unutar odbora možete se dogovoriti, vi možete zamoliti predsjednicu odbora i reći u to vrijeme kad se sazvala ili sazvao odbor ja imam jednu točku dnevnog reda gdje bi želio raspravljati, pa vas molim da promijenite to vrijeme. Dakle, nemojte ovo predbacivati na predsjednika sabora nego ovo rješavajte sa čelnikom svoga odbora. To je jedna stvar. Druga stvar, ako smatrate da ja nisam u pravu obratite se Odboru za Ustav, poslovnik i politički sustav dopisom pa neka onda taj odbor dade preporuku kako da riješimo ovu situaciju u kojoj zastupnik želi sudjelovati u raspravi, a paralelno ima odbor na kojem onda ne može nazočit. Razumijete, dakle mislim mora se znati zato da ne ostane nešto nejasno, da ispadne da predsjednik sabora ne radi svoj posao. Povreda poslovnika, izvolite.
Ili replika ako može? [[Upadica predsjednik: A ne možete repliku ali ….]] onda povreda poslovnika pa ću onda reći da je ponovno povrijeđen taj čl. 33. poslovnika. Poštovani predsjedniče sabora ja sam se vama obratio pismeno prvi put odnosno dva puta do sada vezano za ovakav rad. Ja sam svjestan da se može nekada dogoditi, ali ovdje je pravilo da se sjednice odbora sazivaju za vrijeme trajanja rada sabora i mislim da je to nešto što biste vi sukladno čl. 33. poslovnika trebali koordinirat.
Evo vrijeme isteklo, dakle ja mogu samo preporučiti, zamoliti, ali predsjednici odbora su ti koji stavljaju u određeno vrijeme sjednicu odbora, predlažem ako su članice i članovi odbora nezadovoljni neka kažu to predsjedniku pa će onda on izmijeniti, predsjedniku odbora, pa će onda on izmijeniti vrijeme u kojemu će se održati sjednica odbora. Iako slažem se s vama da bi bilo dobro da se sjednice odbora održavaju izvan vremena plenarne sjednice, to bi trebalo biti utorkom to smo već pokušavali, međutim nije se ustalilo kao običaj i jedan dio predsjednika odbora saziva sjednice u vrijeme zasjedanja. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Juričev Martinčev u ime Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani glavni državni revizoru sa suradnicama. Pa moram najprije izraziti svoju fascinaciju izlaganjem kolege Brumnića. Točno se u izlaganju i u ovom izvješću vidi koliko naloga i preporuka se uvažava kod subjekta revizije i što se sve napravilo u svih ovih godina. Pa da li znate da smo mijenjali i Zakon o proračunu, da smo donijeli novi Zakon o državnoj reviziji i koliko su izmjene i dopune i tih zakona dovele do transparentnosti rada svih ovih 15.000 subjekata koji su u nadzoru Državnog ureda za reviziju. Ali o tome nešto ću više u izlaganju, a sad se vratimo. Klub HDZ-a naravno podržat će ovo izvješće jer rad ureda koji je započeo još 1994.g. je izuzetno uspješan i visoko ocjenjivano kvalitetom rada kao i sva ranija izvješća. Uloga ovog ureda je značajno u sprječavanju i otkrivanju prijevara i korupcije. Iako nema izravnu zadaću i ovlasti neizravno je uključen u aktivnosti povezanih s navedenim, time doprinosi očuvanju i zaštiti javne imovine od nedopuštenih i neprihvatljivih radnji. U 2021. posebno treba istaknuti 3 revizije nastale kao posljedice pandemije i potresa, a odnose se na aktivnosti vladi i drugih nadležnih subjekata. Revizija učinkovitosti upravljanja strateškim robnim zalihama u 2019. i '20., zatim revizija učinkovitosti upravljanja zalihama humanitarne pomoći također za te dvije godine i revizija usklađenosti potpora za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim koronavirusom. Ured je kao što smo čuli znači radio reviziju učinkovitosti upravljanja strateškim robnim zalihama za 2019. i '20.g., o tome će sigurno danas u popodnevnim satima biti još više i govora i detaljnija, ali ja bi tu naglasila da se kontroliralo i stvaranje, financiranje, uporaba i korištenje, te obnavljanje robnih zaliha, osiguranje prostora za njihov smještaj i čuvanje, te prava i dužnosti državnih i drugih tijela upravljanja robnim zalihama, što znači da je veoma detaljno ta revizija učinjena. Ured je naravno dao naloge i preporuke za utvrđene propuste i nepravilnosti jer je ocijenio da je upravljanje djelomično učinkovito. Kad je u pitanju revizija potpora za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim koronavirusom za 2020.g. tu možemo vidjeti da je samo od ožujka do konca 2020. kontrolirano i utrošeno preko 7 milijardi i 703 milijuna kuna od čega iz državnog proračuna 4 milijarde i 868 milijuna i nešto više, a iz Europskog socijalnog fonda 2 milijarde i 426 milijuna kuna. Ovo naglašavam jer dosta se priča o tome kako smo sve to dobili iz, da su sve to europska sredstva i slično. Potpora i s plaćanjem samo u tom periodu znači od ožujka do konca te godine je financirano ili sufinancirano 2 milijuna i 151 tisuća 227 plaća i sigurno da su te potpore doprinijele znatno boljoj slici tržišta rada u RH, tako da smo u '21.g. imali miliju i 634 tisuće zaposlenika što je čak 3 tisuće više nego one predcovine rekordne 2019.. Tu nisu utvrđene značajnije i prožimajuće nepravilnosti ili pak da izvještaji nisu iskazani istinito, ali utvrđene su neke nepravilnosti i ured je dao 9 naloga i preporuka. Iznimno je bitno da državni ured za reviziju subjektima daje preporuke i naloge koji se provode, međutim ima subjekata koji naloge i preporuke ne provode i to je sigurno problematično. U 2021. imalo je, bilo je tako 231 preporuka i nalog neproveden, to je oko nekih 16% dok je bilo 8,3% neprimjenjivo. Svaki put u izvještaju me nekako ovaj žulja ovo kad je nešto neprimjenjivo onda mislim da nema potrebe to niti nalagati, niti tražiti od subjekata ako je problem, evo kao što će sigurno oporba reći u vladi, rekla bi u nekom zakonskom propisu ili nešto što nije ovaj logično onda je to na svima nama tu odnosno na državnoj reviziji, a nema smisla niti pisat jer možda evo ja maloprije kažem njima dobili su 9 naloga i preporuka, šta ako se nakon toga utvrdi da to nije primjenjivo, onda ih nema smisla ni pisati. Ako usporedimo to sa 2018. prije donošenja novog Zakona o državnom uredu za reviziju kada smo imali 342 neprovedena naloga i preporuke čini mi se da je situacija znatno bolja. Evo sad bi se vratila na ono što je govorio i kolega Brumnić i tu se mogu složiti da učinak nije zadovoljavajuć ukoliko se preporuke ureda ne provode od onih manjih preporuka, ali i potrebe za unaprjeđenje propisa i ugradnje u buduće zakone, međutim preporuke državnog ureda za reviziju se uzimaju u obzir, te su primjerice sve njihove preporuke ugrađene u novi zakon 2021., Zakon o proračunu. Time je ostvaren doprinos pravilnijem i transparentnijem poslovanju i izvještavanju proračuna i korisnika proračuna, uređene su ovlasti čelnika proračunskih korisnika u vezi s raspolaganjem odnosno utvrđivanjem nefinancijske imovine, uređene su aktivnosti koje se odnose na sastavljanje, donošenje i objavu financijskih planova itd.. Ured ima značajnu ulogu u promicanju kulture dobrog upravljanja, zaštite od prijevare i korupcije iako prvenstveno odgovornost je naravno na subjektima revizije, te sudbenoj i izvršnoj vlasti. Važno je zato istaknuti da ured surađuje s državnim odvjetništvom, MUP-om i sudom. Državnom odvjetništvu se dostavljaju sva izvješća, ali sva o obavljenim revizijama, te informacijama o nepravilnostima koje mogu imati obilježja kaznenih djela i ako se prisjetimo da smo u Zakonu o državnom uredu za reviziju propisali i sankcije subjekata od 20 tisuća do 50 tisuća kuna i za zakonskog predstavnika subjekta od 2 do 20 tisuća kuna mislim da to dovoljno govori sa kojom ozbiljnošću svaki od subjekata mora pristupiti određenom nalogu ili preporuci koji dobije od navedenog ureda. Naravno da se govori i o reviziji u rokovima i načinom navedenim u planu provedbe naloga i preporuka. Ured je kao što sam u replici istakla obavio i financijsku reviziju 45 političkih stranaka i 6 nezavisnih zastupnika, njime su obuhvaćeni financijski izvještaj i poslovanje za 2020.g.. HDZ je jedna od onih stranaka koja je dobila bezuvjetno mišljenje i za financijske izvještaje i za usklađenost poslovanja. Tu je uvijek ta dvojba i kao što je i glavni državni revizor rekao najveći je rizik je tu da li su donatori političkih stranaka ujedno bili i dobavljači subjekata revizije, te da li su utvrđene nepravilnosti u provedbi postupaka javne nabave. Iako je takvih slučajeva bilo i to kod 7 političkih stranaka jer često se i za ovom govornicom govori i u medijima može čuti samo povezivanje HDZ-a i njihovih donatora sa određenim poslovima u određenim gradovima, općinama ili javnim institucijama. Međutim, revizija je utvrdila da je 7 političkih stranaka imalo takvih veza međutim nisu utvrđene nepravilnosti koje bi ukazivale na neetičko ponašanje pri odabiru dobavljača. Ured, iako je nadležan za približno 15.000 subjekata uslijed potresa oštećene su mu bile i poslovne zgrade, pandemija je utjecala na veći broj odsustva zaposlenika s posla stoga je bila potrebna promjena organizacije rada odnosno uvođenje rada od kuće i unatoč svim tim izazovima u radu ureda u 2021. odrađen je vrhunski posao. Stoga očekujemo da će i ovo izvješće kao i prethodna izvješća biti prihvaćeno od zastupnika bez glasa protiv. O potpori kojoj imamo, ima državni ured govori i iznos koji se osigurava u državnoj proračunu. U 2021. osigurano je 75,8 milijuna kuna dok je '20. bilo 63 milijuna ili prethodne '19. još 4,2 milijuna manje. Međutim ja bi istakla potrebu za zapošljavanjem još djelatnika s obzirom da je sistematizirano 370 radnih mjesta, a svega 305 je sad zaposlenika i neophodna potreba za povećanjem plaća kako bi bio veći interes i kako bi se što više prijavljenih javljalo na ove natječaje jer kao što smo svi tu zajedno zaključili što više revizije to ćemo imati kvalitetniji i transparentniji rad i ovog ureda i kompletno uprave. Hvala.
Hvala i vama. Sad na redu ispred SDP-a gospodin Boris Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani glavni državni revizoru sa suradnicima, danas je pred nama Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2021. godinu i ovome visokome domu tijekom 2021., '22. godine zapravo su dostavljena 254 izvješća o obavljenoj reviziji koja se odnose na 229 financijskih revizija, 21 reviziju učinkovitosti i to 4 revizije usklađenosti, dok je još 45 revizija u tijeku. A oni koji su u tijeku od toga najviše zapravo se odnosu na, odnose se na reviziju gospodarenja komunalnim otpadom. Na vidnim revizijama ukupno je obuhvaćeno 771 subjekt revizije odnosno 229 financijskom revizijom, 538 subjekata revizije učinkovitosti te revizija usklađenosti za 4 subjekta. Također je uz navedena izvješća dostavljeno i 6 objedinjenih izvješća o obavljenim revizijama i to za korisnike državnog proračuna jedinica lokalne uprave, trgovačka društva u vlasništvu lokalnih jedinica, političke stranke, nezavisne zastupnike, turističke zajednice te upravljanja komunalnom infrastrukturom u jedinicama lokalne samouprave na području RH. Kada gledate samo ove brojke koje ovdje sad danas slušamo jel, 15.000 subjekata koji Državni ured za reviziju nadzire jel kontrolira. 15.000. Jel to malo kad ovako vidite jel, jel to malo previše za bilo koga jel u ovom društvu, za nas, za našu veličinu, za naše kapacitete, za naše definiranje države odnosno funkcioniranje države? I kada vidite u ovim svim izvješćima od financijske revizije do revizije učinkovitosti najveći dio prepreka za cjelokupnu su zapravo revizije učinkovitosti. I to je ono na nama s druge strane u ovome visokome domu koji donose takve odluke je li ovakav ustroj RH sa ovoliko jedinica, ne samo lokalne uprave, turističkih zajednica, komunalnih poduzeća, sa svih tih 15.000 subjekata koji trebaju, njih 300 da nadziru, da okrenu svaki račun, da okrenu svaki papir itd., itd. da bude učinkovito jel. Pa to što ovdje se postavlja u saboru formirajući brojne, nije realno, mi ovdje nismo realni da postavljamo takvu organizacijsku strukturu da će nam bili bolji standard u društvu, da će nam biti revizije kvalitetnije, učinkovitije. I onda kada imate s druge strane ovaj sustav plaća koji smo više puta govorio i kada smo govorili o rebalansu proračuna jel koji su sve izazovi pred Hrvatskom, koji su sve izazovi pred Hrvatskom. Ovdje je glavni državni revizor govorio o pojedinim agencijama koje imaju plaću, bruto plaću vjerojatno oko 60.000 kuna i sad pitajte jesmo li mi ovdje svi normalni jel. Kad građani slušaju da li smo ovdje svi normalni da ljudi koji su ispod premijera, ispod predsjednika sabora jel, poruku, kakvu poruku šaljemo jel. Tko je to važniji od premijera, tko je to važniji ne znam od potpredsjednika vlade koji se bave svim tim? Evo recite mi tko je to važniji u ovome društvu, koji donose odluke jel, koji svaki dan moraju rješavati određene probleme. Neću se osvrnut na HNB jel. Ko ovo u njihovom izvješću su prvi put napravili, izvješću HNB njihova primanja isto vrlo zanimljiva. Za 8 članova najužeg vodstva HNB-a prosječna plaća jel, bruto plaća 68.000 kuna jel. Najviše isplaćena plaća 72.000 kuna u HNB-u. Koje su njihove bile mjere za inflaciju? Jel se netko može sjetiti nečega osim da toga da kažu idite kupovati tamo gdje vam je jeftinije. Ja mislim da smo mi ovdje svi u društvu pobrkali brojne neke odgovorni od onih koji bi trebali donositi odluke da se u društvu bolje živi i onda se sve rasprave u, kad dođe ovaj izvještaj državni izvještaj za reviziju se svedu na nekakve političke obračune je li jedan ovako proknjižen drugi onako, je li tu kao nekakve nepravilnosti nađene, jel to treba Državno odvjetništvo regulirat. Pa ne mogu ni oni u Državnom odvjetništvu regulirati, ne mogu ni Državni ured za reviziju regulirati kad imaju 15000 subjekata koji nadziremo, koji imamo 15000 subjekata. Ja ne znam da li Francuska ili neke europske zemlje da im kažete da mora netko u godini dana napraviti, ovdje je napravljeno oko 254 izvješća. Ljudi koliko dana ima godišnje? 365 dana. U godini dana ljudi naprave 254 izvješća. Ja moram priznati da li je ovo sve što su, pritisak koji se odnosi a oni moraju raditi sukladno zakonu, odnosno ono što smo mi ovdje u Saboru donijeli kao zakonska rješenja da ljudi po tome rade. I naravno da to ne mogu stići, naravno da svi ti izvještaji koji lete na jednu, na drugu stranu i koji sudjelujemo, jednostavno postavlja se uopće efikasnost funkcioniranja svih ovih izvještaja koja su ovdje pripremljena da budemo učinkovitiji, da budemo učinkovitiji. Pazite 10 000 preporuka, naloga i preporuka u godini dana. 10 000 naloga i preporuka, 9714 naloga i preporuka. Od toga najveći dio se odnose na reviziju učinkovitosti. Od toga 72% pa kako i može biti učinkovita na ovakav veliki broj jedinica, subjekata nadzora itd. itd. na ovo sve što se, a pogotovo kad uzmemo regionalnu pokrivenost Hrvatske, znanje u pojedinim dijelovima Hrvatske, mogućnost uopće da dođete tamo, da napravite nekakvu reviziju. Ovdje je govoreno kažem i o sustavu plaća i naravno da je sve to tako nakaradno, naravno da je sve tako nakaradno da ljudi mogu imati tri puta veću plaću od premijera i da je to poruka, da je to poruka društvu da ima važnijih ljudi i da su oni posakriveni, važniji ljudi od premijera. Ja mislim da nema nitko važniji bez obzira tko bio premijer, da on nosi najveći dio tereta odgovornosti, najveći dio tereta odgovornosti za sve probleme od covida, od inflacije, od bilo kojih takvih usklađivanja mirovina itd. itd. I onda se šalje poruka tko će bit ministar, tko će bit premijer? Zašto bi itko htio bit ministar, zašto bi itko htio biti premijer ove zemlje kad može otići u agenciju za 62000 kuna, kad može otići u HNB za 72000 kuna. Zašto bi itko obavljao bilo kakvu funkciju, zašto bi itko došao u Državni ured za reviziju, zašto bi itko došao u Državni ured za reviziju kad netko u HNB-u ima 72000 kuna. Kad u HNB-u prema njihovom izvješću ovako piše: „Pri odobrenju dodataka na plaću, na osnovu i komparativne vrijednosti u obrazloženjima nije navedeno na temelju kojih kriterija je određena visina dodatka na plaću od 20% osnovne plaće zaposlenika. Nisu definirani kriteriji na jednokratnu isplatu novčanih nagrada. Tri i pol milijuna kuna keša bez kriterija. Idemo dalje. Prigodne isplate isplaćivane, prigodne isplate. Sad imate jednokratne, pa imate prigodne, ima razno raznih isplata. Isplaćivane su na temelju obrazloženja iz kojih ne proizlazi koje konkretne poslove od posebnog interesa su pojedini zaposlenici obavljali, odnosno u čemu se sastoji poseban interes HNB-a u obavljanju tih poslova. Također nisu utvrđeni mjerljivi kriteriji za vrednovanje obavljanja poslova od posebnih interesa. 4 i pol milijuna, 4,7 milijuna kuna su podijeljeni keša u HNB-u bez kriterija. To je utvrdila i ovdje Državni ured za reviziju. I sad vam postavljam pitanje još jednom tko će doći raditi u Državni ured za reviziju, tko će doći raditi biti ministar gospodarstva. Pa zašto bi itko htio biti ministar gospodarstva? Pa brinut se za plin, brinut se za trgovačke marže, brinut se za inflaciju, brinut se za sve. Samo su vam svaki dan u medijima na takav način se voditi. Postavlja se pitanje da li itko od liječnika ima, stalno se vrši pritisak na liječnike. Da li itko od liječnika u sustavu zdravstva ima ovakva primanja koji spašavaju ljudske živote? Ovi koji su danas otvorili pitanje ovih transplantacija organa, ali pitanje ljudi koji su spašavali ljudske živote je li mogu reći ovom društvu oni koji spašavaju ljudske živote jel' imaju plaću 72000 kuna. Je li ih možemo jednokratno nagraditi za 4,7 milijuna kuna što su spasili ljudske živote. Je li možemo te liječnike nagraditi? Ne možemo. I onda se postavlja ovo sve što ovdje danas radimo [[Upadica Radin: Hvala.]] i Državni ured za reviziju. Mi ćemo to podržati, zahvaljujem. Imam samo jednu rečenicu. Mi ćemo to podržati, ali da se mi još jednom ovdje ispitamo šta mi radimo kada donosimo brojne te zakone i dajemo ovlasti tim ljudima koje kasnije ovdje Državni ured za reviziju su ukazali na brojne nelogičnosti. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa Dalija Orešković, Klub zastupnika CENTRA i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Prije svega srdačno pozdravljam predstavnike Državnog ureda za reviziju i ujedno im se želim ispričati u ime cijelog Hrvatskog sabora zato što je danas tijekom rasprave u pojedinim trenucima u sabornici bilo manje od 10-tak saborskih zastupnika, a to znači da je onda ovo izvješće moglo biti bilo najbolje na svijetu ili moglo je biti u cijelosti sporno. Ispada da je potpuno svejedno ako mi kao zastupnici ne pokazujemo dovoljan interes sudeći po broju onih koji sudjeluju u raspravi i ako zapravo na taj način iskazujemo nepoštivanje jedne institucije prema drugoj. Što se tiče samog sadržaja prije par godina kritizirala sam kako je izvješće relativno suhoparno, međutim sada kada možda ima malo više i opisa i malo više detalja sada ta izvješća, pa tako i ovo aktualno gledam na način da u njima iščitavam čega nema. Ne čega nema u samom izvješću, nego čega nema zapravo u samom sustavu. I smatram da se na takav način može doći do odgovora na pitanje kakve nam reforme uopće trebaju. Naime, vrlo često se u našoj javnosti govori da kada jednom mudri think tenkovi osmisle najbolji gospodarski program, da ćemo svi skupa početi živjeti bolje i da ćemo imati bolji životni standard. Da, takav gospodarski program nam treba, to je dobro, međutim, prije svega nam treba politički program i to ne jedne političke stranke nego nešto što je odraz čitavog društva i svih institucija kao relativan konsenzus u kojem će biti definirano, što u strukturi, što u ustroju hitno moramo mijenjati, a gotovo idealnu podlogu ili barem dobar izvor informacija imamo u ovom Izvješću i ja vam na tome zahvaljujem. Također se želim osvrnuti na onaj dio kritika koji se danas mogao čuti iz replika pojedinih saborskih zastupnika, ali to isto tako često čujemo i u široj javnosti. Naime, od Državnog ureda za reviziju očekuje se zapravo da otkrije korupciju u radu državnih tijela. To nije primarna zadaća ove institucije. Naime, korupcija se može incidentalno sporadično pronaći, ali zapravo suština vaših zadaća i nadležnosti je to da utvrdite jesu li tijela javne vlasti usvojila propisane akte, poštuju li proceduru, dakle držimo li se nekakvog zamišljenog hodograma i reda pa je onda vaša uloga više preventivna nego što stvarno je vaš zadatak da otkrijete korupciju ako je negdje ima. Posebno ću se osvrnuti na dio Izvješća koji govori o jedinicama lokalne i regionalne samouprave pa ću dobar dio Izvješća čitati ponajviše radi naše javnosti. Naime, Državni ured za reviziju je utvrdio brojne nepravilnosti i propuste u planiranju i izvršavanju proračuna u računovodstvenom i financijskom poslovanju, u prikazima prihoda i potraživanja, ali isto tako i u prihodima rashoda i obaveza, postoje problemi u javnoj nabavi. Naime, proračuni nekih jedinica nisu doneseni u skladu s propisima, nisu uravnoteženi, čak niti računovodstvene kvalifikacije ne prate. Nadalje, na mrežnim stranicama lokalne jedinice ne objavljuju popis gospodarskih subjekata s kojima predstavnik naručitelja ili s njime povezana osoba se nalazi u sukobu interesa niti se navodi obavijest da takvi gospodarski subjekti ne postoje. Također se vide propusti u strukturi Pravilnika o jednostavnoj nabavi zato što se one provode bez da se uopće poštuje ona obaveza slanja poziva na dostavu poziva na veći broj adresa. Što se tiče upravljanja imovinom i tu i nadalje kontinuirano iz godine u godinu imamo iste probleme, naime, Državni ured za reviziju lijepo ponavlja da jedinice lokalne samouprave trebaju imovinom upravljati i raspolagati pažnjom dobrog gospodara, a osnovni preduvjet za učinkovito upravljanje su cjeloviti podaci o imovini. Takvih podataka nažalost još uvijek nema iako se na ovaj problem ukazuje, čini mi se od 2014. g. Dakle, čega nema? U poslovnim knjigama ne evidentiraju se pojedine, ne evidentiraju se podaci o dugotrajnoj imovini u vlasništvu županija, gradova i općina, a to su zemljišta, ... [[Govornik se ne razumije.]] imovina, poslovni prostori, stanovi jer nisu pribavljeni podaci o vrijednosti. Vrlo često same jedinice ni ne znaju koju imovinu uopće imaju. Za imovinu koja bi trebala biti u vlasništvu lokalne jedinice na temelju zakona, primjerice, nerazvrstane ceste, zemljišta, groblja, nisu poduzete aktivnosti za rješavanje imovinskopravnih odnosa. Također, prije raspolaganja nekretninama, a to je kupnja, zamjena ili prodaja, za utvrđivanje početne cijene ne pribavlja se procjena od ovlaštenog sudskog vještaka odnosno od procjenitelja nego se pribavljaju različite neprovjerene informacije iz različitih izvora. Nadalje, pojedini poslovni prostori i drugi objekti te stanovi daju se u zakup, odnosno u najam, a da uvjeti i mjerila za utvrđivanje zakupnine odnosno najamnine nisu utvrđeni ili je zakupnina ugovorena u nižem iznosu od onog koji je propisana nekakvim internim aktom. E tu vam je korupcija, tu je njezina srž i tu je njezin uzrok i eto, glavni generator postojanja pa kada bi nova vlast u nekim gradovima i općinama koja je smijenila ove stare okoštale strukture, samo u ovom području uvela reda, to bi bio pravi korak prema naprijed i to bi doista pokazalo da izvješća Državnog ureda za reviziju se ipak negdje čuju i da u ovom društvu ima zdravih novih snaga koje ovu državu žele voditi na način koji eto, služi interesima svih hrvatskih građana, a onda i državi u cjelini. Također, kada govorimo o onim možda financijski sitnijim izdvajanjima, zanimljivo je da lokalne jedinice nisu propisale uvjete, kriterije i procedure za dodjelu donacija udrugama za odabir programa odnosno projekata ne provode se javni natječaji niti se kasnije provodi kontrola namjenskog utroška sredstava. E to vam je financiranje različitih političkih struktura na crno i na malo. Tu je ona pozadinska mašinerija koja korisna može biti na dan izbora. Tu su svi oni koji iz proračuna nešto dobivaju, a zauzvrat daju glasove tada kada strukturi koja nešto netransparentno dijeli, to zatreba. Nadalje, jedan dio Izvješća posvećen je upravljanju komunalnom infrastrukturom i tu također, Državni ured za reviziju ukazuje da su jedinice lokalne samouprave dužne organizirati optimalno zadovoljavanje javnih potreba. Međutim, uspostavilo se da jedinice lokalne samouprave nemaju cjelovite podatke o svojoj komunalnoj infrastrukturi, uopće ne razmatraju na koji način bi se moglo unaprijediti upravljanje komunalnom strukturom, niti su uspostavile učinkovit nadzor. U samom Izvješću navodi se broj lokalnih jedinica kod kojih su takve nepravilnosti utvrđene. Ono što predstavlja nalaz revizije u odnosu na jedinice lokalne samouprave, a sadržan je na stranici 125, smatram da može biti kvalitetan, ako ne i najkvalitetniji program za lokalne izvore 2025. g., ali bilo bi korisno i evo, to ću ja tražiti kao zastupnica, vidjet ću mogu li to tražiti odbori na temelju odredbi Poslovnika HS, ako ne tražit ću to kao građanin na temelju prava na pristup informacijama, a to je podatak o tome koje točno JLS dakle nazivom koji su to gradovi, koje su to općine za koje je još od 2014.g. utvrđeno da nešto nisu imale ili da po nečemu nisu postupile pa da vidimo kako se kroz sve ove godine jedna te ista struktura u pojedinim gradovima i općinama ponaša na netransparentan i koruptivan način, mislim da su upravo to informacije koje bi naši građani trebali i morali znati jer na to u svakom slučaju imaju pravo. A sad kad kažem da je ono što je sadržano na stranici 125 predstavlja program za lokalne izbore 2025., pročitat ću što to točno znači. Ustrojavanje evidencije cjelokupne komunalne infrastrukture za one koji to nisu napravili do sada i to na način da takva evidencija sadrži sve podatke propisane odredbama Zakona o komunalnom gospodarstvu. Zatim donošenje odluka o proglašenju komunalne infrastrukture javnim dobrom u općoj upotrebi, pribavljanje svih geodetskih elaborata izvedenog stanja komunalne infrastrukture, te njihovo dostavljanje nadležnom sudu i nadležnom tijelu za katastar radi upisa te komunalne infrastrukture u zemljišne knjige i evidentiranja u katastru kao javnog dobra u općoj uporabi u neotuđivom vlasništvu, zapravo je sramota da mi to sve skupa već nemamo riješeno do sada, ali nemamo, a u pravilu se naši lokalni dužnosnici takvih tema niti ne primaju jer eto ne zvuče dobro, nisu reklamno potentni, hvala.
I vama. Sad prelazimo na pojedinačne rasprave, prvi je g. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni revizore sa suradnicama. Evo želim nešto reći o nalazu, sveukupnom nalazu revizije jer na dnevnom redu sabora imamo i pojedinačna, tako da možemo otprilike stvoriti sliku što se to događa kod nas, da li mi kroz taj sustav nešto postižemo, da li mi radimo nešto loše, da li vlada, da li lokalne samouprave, regionalne i svi ostali subjekti rade svoj posao u skladu sa zakonom ili tu ima određenih problema. Gledajući iz godine u godinu smatram da sve bolje i bolje možemo primijetiti da nakon nalaza revizije dolazi do poboljšanja znači određenih aktivnosti od lokalne do državne razine i tu zaista i jest možda i najvažnija uloga same revizije da uoči i da preporuči odnosno naloži što treba otkloniti da bi bili u skladu sa onime što su, što nazivamo zakon. Mislim kad pogledamo sveukupni sustav od 305 zaposlenih i 15 tisuća subjekata koje bi se moglo nadzirati jasno je da je u jednoj godini nemoguće nadzirati sve to jer to nije jednostavno moguće izvesti i postoji metodologija i mislim da su bespredmetna pitanja zašto neka lokalna samouprava jest na dnevnom redu, neka nije, zašto neki su sada, zašto će neki bit za 2.g. itd., mislim da je, evo i sam revizor rekao kad smo kod lokalne samouprave upravo u dijelu komunalne infrastrukture nadzirali smo cjelokupni sustav da vidimo koliko učinkovito raspolažu sa komunalnom infrastrukturom. Kad pogledamo broj naloga koji su dani, zaista je velik broj naloga i preporuka i jasno je da se svagdje pojavljuje nekih 10-tak do 20-tak posto onoga što se ne izvrši i to je ono na čemu treba inzistirati u vremenima koji su ispred nas da i to što se nije izvršilo pomalo izvršava u skladu s onime što revizija napiše. Ja ću se ovdje malo osvrnuti s obzirom da nemamo puno vremena na lokalnu samoupravu, mislim da i na političke stranke jer imamo ovdje naše mesije koji nama svakodnevno nešto ovdje govore, svakodnevno nam govore o korupciji i transparentnosti. E tu ćemo malo ovaj zastat zato jer, evo baš u ovom nalazu revizije postoji jedna stranka koja se zove Stranka s imenom i prezimenom, a to je stranka koja je dobila u svom nadzoru uvjetno mišljenje, od 8 promatranih područja u 4 je vrlo loša i to je najvažnija, financijski izvještaj, prihodi, rashodi i računovodstveno planiranje, da bi mi ovdje svaki dan slušali moramo raščistiti i situaciju jer to je stranka koja je legalna, koja postoji, ali koja se spojila sa drugom strankom, sad poslije, pogledajte to, znači stranka koja se spojila sa drugom strankom koja se zove Centar i onda imamo svoje političko djelovanje, imamo svoje računovodstvo jer je jedan zastupnik tj. jedna zastupnica ovdje u saboru kad je postala zastupnica deklarirala se kao članica te stranke i sad pogledajmo tu transparentnost i način funkcioniranja, a da li je i korupcija u pitanju, ne znam, ali se koriste sredstva država, da bi se reklo da stranka više ne postoji jer se spojila s nekom drugom, ali još uvijek legalno funkcionira i podnosi izvještaje i ti izvještaji su loši, loši, da bi ti isti govorili HDZ-u da smo mi sve loše, a oni su sve dobro, znači to nalaz revizije odmah raščisti i to je dobro da se to može vidjeti, to se može vidjeti. A da ne govorimo o drugoj stranki koja nam to isto radi, Domovinski pokret, pa kad se sjetimo što se radilo 2021.g., pa nalaz revizije isto to utvrdi, utvrdi, nema greške, što se događalo, pogledajte izvještaj ne, u kojim područjima se desilo nepravilnosti i danas slušate da svi oni koji su dobili bezuvjetna mišljenja ne valjaju, valjaju samo oni koji imaju uvjetna i da ne kažem još gore koji imaju nepovoljna, e o tome se radi, a da ne govorim o izvješćima DIP-a nakon provedenih izbora i to je jedna tema o kojoj bi se dalo ovdje malo razgovarati, ali nemam previše vremena. Što se tiče lokalne samouprave, podržavam ove aktivnosti posebno u dijelu nadzora komunalne infrastrukture i učinkovitosti provedbe Zakona o komunalnom gospodarstvu, sudionik sam to i znam što se traži, zaista još treba na tome raditi, postoje načini, postoje odluke koje treba donositi jer svaka lokalna samouprava počiva upravo na komunalnoj infrastrukturi i upravo u tom segmentu je najveća vrijednost svake ajmo reći ovaj lokalne samouprave i tu postoji prostor za veliki napredak i mislim da će upravo i ovi nalazi gdje su od silnog broja nalaza samo dva nepovoljna i to opet na općinama ne koje su nažalost u svim segmentima promatranja bile loše, na njima je da to isprave, a naravno da sve ono što revizija utvrdi piše i ovdje poslano je DORH-u i na njihovo mišljenje.
Hvala, imat ćete prilike sada jer imate dosta replika. Gospodin Šimić prvi.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Poštovani kolega Borić, evo vidimo da Ured državne revizije ima jasne ciljeve, jasnu viziju, jasne zadatke koje svake godine provodi. Vidimo da možemo pohvaliti rad kompletne institucije odnosno ureda kao institucije, da možemo pohvaliti i strukturu zaposlenih. Vidimo da je veliki udio visokoobrazovanih zaposlen, da imaju vrlo malo administrativno opterećenje u smislu administrativnih radnika, da imaju visoki udio žena zaposlenih u uredu, a također mi evo koji smo radili u institucijama odnosno lokalnoj samoupravi koje su bile podložne državnoj reviziji možemo svjedočiti da je to jedan visokoprofesionalan način rada, vrlo temeljit i da evo želimo puno uspjeha u radu. Što manje ovako uspješne suradnje i sa Državnim odvjetništvom, ali sve u svrhu sprječavanja nekih neželjenih radnji. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega Šimić. Pa mislim da smo danas svi ovdje evo tvrdili od svih klubova koji su htjeli raspravljati da što se tiče ureda revizije imamo jednu jedinstvenu situaciju kada gledamo u odnosu na sve ostale institucije ove države svi hvale Ured za reviziju. Kad dođe DORH to je rat ovdje, kad dođe sud, izvješće vrhovnog suca rat, bilo koja druga izvješća, drugih institucija rat. E sad zašto je to tako? Tome možemo svako za sebe posebno razmišljati ali ne želim vjerovati da je to tako zato jer revizija može doći svakome, a mislim da tu ne treba gledati na taj način. Zaista ono što dobijemo pojedinačno po svim segmentima pa onda i ovako ukupna izvješća jasno pokazuju da se radi o vrlo kvalitetnom ovaj radu ljudi koji su u tome godinama, koji su dobili jednu razinu ja ću to reći povjerenja i stabilnosti i koji svake godine zasigurno odrade posao onako kako se to od njih očekuje i mislim da tu najmanje ima prostora da možemo izražavati sumnju da li je to tako kako su oni napisali ili nije.
Hvala. Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega, dakle uloga državne revizije je otkrivanje i sprječavanje nezakonitog trošenja državnog novca. Ono što bi ja htio ovdje s vama podijeliti je percepcija. Mi nažalost u Hrvatskoj imao percepciju koja je loša i nismo dobro raspoloženi prema lokalnim čelnicima. Međutim iz svog iskustva, pa i sam bio neki, neki čelnik neke ustanove znam a većina ljudi radi odlično i kvalitetno svoj posao i zbog nekolicine svi se oni stavljaju na stup srama. Ja tvrdim da većina njih radi odlično i odgovorno svoj posao i da bi mi možda trebali više hvaliti te ljude, a isto tako one koji su napravili prekršaje učiniti sve da više ne rade taj posao. Hvala.
Hvala. Odgovor molim vas.
Hvala lijepo. Ja mislim da svaki čelnik lokalne samouprave koji je to bio ili koji to je itekako respektira znači trenutak kad ti revizija najavi da će doći, sve je tamo znači unutar svake lokalne samouprave, sve je dostupno, svaki dokument se mora dati i mislim da tu imamo ovaj jedno normalno postupanje. Moram tu navesti jedan slučaj da imamo recimo kad DORH traži određene papire ili situacije onda ima čelnika koji ne daju i o tome smo moli čitati i pitamo se zašto se to događa. Tako da povjerenje u ovo što oni napišu je po meni maksimalno i da je to maksimalno korektno jer su jasne metode i jasna su područja koja se promatraju i jasno je na koji način se dobivaju mišljenja, da li je nešto bezuvjetno, uvjetno ili je nepovoljno. Ako si stvarno loš u svemu, vidimo da 3 lokalne samouprave jesu u stvari 2, imaju problem, moraju popraviti ono što im je rečeno. Ne znači da su odmah svi krivi za sve, ali da nešto ima loše, ima i to moraju [[Upadica: Hvala.]] riješiti.
Gospodin Zekanović.
Poštovani kolega Boriću evo neke ste stvari lijepo primijetili, a o njima sam već ja govorio u replici. Dakle, kad god bilo koje izvješće, bilo koje institucije dođe ovdje u Hrvatski sabor e onda logično je da vladajući to podržavaju, a logično je da oporba to napada. Međutim, danas, ne samo danas, nego i prošlo izvješće i pretprošlo ovdje je oporba iznimno suzdržana. Iznimno je suzdržana dosta ja bi rekao soft se ponaša prema izvješću, ja ne mislim da revizija radi ništa loše iako sam neovisan, nisam pod vašim nadzorom, ali ovo je jako interesantno. Ja bi evo samo savjetovao bi vam da malo pojačate bez obzira što vas ne napadaju, pojačate malo inspekcijske nadzore jer ova blagost i ovo hvaljenje gotovo izvješća od strane oporbe malo bi blago rečeno smrdi.
A imate potrebu odgovoriti? Dobro, izvolite.
Pa mogao bi reći da se tu ovaj djelomično slažem s time. Ja zaista ne, ne želim nikad sumnjati u ono što nisam dosada, neću ni sada, ali mi je dalo za razmišljanje kad dođe svaka institucija ovdje, a to svjedočimo mi koji smo ovdje, to je rat. Osim ovoga. Zašto? Jer je ovo rendgen za svih. Znači svi ih možemo pogledati. E sad, ako su i svjesni vlastitih pogrešaka kao što neki jesu pa nisu govorili o svojima nego o tuđima, to možemo razumjeti, ali to ne znači da ovo što ovdje piše nije ovako. I zbog toga mislim da revizija će i dalje raditi naravno svoj posao. Vidljivo je da onaj najveći dio svih naših institucija koje su promatrane od 229, njih 226 je uvjetno ili bezuvjetno mišljenje i mislim da to pokazuje da država pomalo ipak dolazi u jedan red koji nam je potreban od lokalne do državne razine i da to treba i vremena, ali i naravno svaki čelnik recimo lokalne samouprave ima svoje načine ponašanje i način rada. Ne možemo reći da smo mi svi savršeni, ali da se nalozi ne poštuju ili preporuke e to je [[Upadica: Hvala, hvala.]] onda problematično.
Gospodin Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Borić, pa evo kao čelnik jedinice lokalne samouprave već nekih 13 godina imamo sam nekoliko nadzora i revizija itd., i da vam iskreno kažem ja sam uvijek to doživljavao i djelatnici odjela, općeg odjela, upravnog odjela kao na neki način svojevrsnu jednu pomoć jer bez obzira koliko god se djelatnici educirali, koliko god se trudili itd., ovaj uvijek postoji mogućnost negdje da se nešto pogriješi, da se nešto pogrešno radi. I doista izvješća su bila dobra, bila su nekada kažem uvjetna, ali se to sve skupa otklanjalo i doista, kažem koristim i priliku da se i zahvalim njima, jer stvarno je to jedna velika pomoć jedinicama lokalne samouprave koje često puta kažem i ne stignu, ne mogu sve pratit promjene, možda prilagodit se itd. I onda, ako su ljudi savjesni doista takva jedna izvješća budu od doista, doista velike pomoći tim jedinicama lokalne samouprave. Zato evo koristim ovu priliku da pohvalim i Ured za reviziju. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kolega Šašlin mislim da više-manje sve smo rekli što se toga tiče. Ali ako možete besplatno dobiti savjetodavnu pomoć, da vam netko kaže sa strane možda ste tu napravili nešto što nije u skladu sa onime što piše u zakonu ili nekom vlastitom odlukom koju ste donijeli popravite to, ja mislim da tu nitko nema protiv toga ništa reći. Taj strah od revizije treba odmaknuti od sebe kao što treba maknuti i ove priče ovdje u sabornici koje idu za time, aha bila je revizija, meni je sve bezuvjetno, ja nisam ništa loše napravio sad mogu udarat po svom, pa mi neko drugo tijelo ne može ništa. Ili nekome je bilo, pa je uvjetno, pa se sad malo ti boji svih drugih nekih tijela, presija koje tebi mogu nešto napraviti. Mislim da te priče, prijetnje sa revizijom ili sa DORH-om ili bilo kakvim stvarima koje mi ovdje dnevno doživljavamo treba maknuti od ljudi koji se bave isključivo sa na neki način promatranjem onoga što nalazimo u bilo kojoj instituciji na lokalnoj, državnoj, regionalnoj razini i da damo određeni savjet da se to popravi ili neka ostane isto jer je sve ukinuto.
Hvala. Gospođa Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Borić. Spomenuli ste i ovo što je Državna revizija u protekloj godini radila zapravo reviziju upravljanja komunalnom infrastrukturom u jedinicama lokalne samouprave. To je kad se pogleda koji je to posao. Da su samo to u jednoj godini napravili već je ogromno. S obzirom da u samoj reviziji toj je obuhvaćeno 911660 objekata komunalne infrastrukture, a to znamo da su i ceste i vodovodi i vozila i parkiralište itd. Prema tome, samo u ovom segmentu je skoro 7000 naloga i preporuka dato 6981. Znači prosječno 13 preporuka po jednoj općini, odnosno gradu. Prema tome, evo samo to je dokaz koji je to ogroman i kvalitetan posao napravljen.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Perić. Pa kažem mi koji smo bili lokalni čelnici ili jesu, mi znamo što to znači. Znači imali smo Zakon o komunalnom gospodarstvu koji je bio hajmo reći kroz zakon i kroz svoje članke općenit, ali je naložio određene situacije koje nismo imali. Evidentirajte svu komunalnu infrastrukturu. Bilo je tu svega, ali konačno pomalo dolazimo do toga da znamo što imamo, što gradimo, koliko to godišnje košta. Jer čelnici često grade ne znam 50 novih stupova javne rasvjete, 70, 30, 20. Nitko ne gleda koliko ih sveukupno ima. Ne znam dalje koliko kilometara nerazvrstanih cesta uredili smo ili smo napravili nešto drugo kad govorimo o komunalnoj infrastrukturi i u redu je da to zabilježimo i da znamo s čime upravljamo, jer to je naše na svakoj lokalnoj samoupravi. I mislim da je tu, evo gospodin revizor rekao jasno, tu smo nadgledali svih. Ako vas nismo u financijskim dokumentima itd. mogli pedesetak općina jesmo ili toliko gradova, ovdje smo vas gledali sve što radite [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] I dali samo vam preporuke i naloge što učiniti.
Hvala. Gospođa Orešković.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Dakle, Državni ured za reviziju kao i Državno izborno povjerenstvo su dvije institucije koje dobro obavljaju svoj posao u onim okvirima nadležnosti koje imaju. Ja podržavam svaki njihov nadzor, podržavam i otklanjanje svih nepravilnosti a što se tiče danih preporuka evo ja sam na njima zahvalna. Ona će u svakom slučaju pomoći u daljnjem radu, olakšat će daljnji rad, a vama kolega Boriću hvala na reklami.
Izvolite odgovor.
I loša reklama je reklama, to znamo. Ali samo sam htio upozoriti da oni koji nama ovdje dnevno prijete da će nas počistiti, da će nas smijeniti, da smo ovakvi korupcionaški ili da nismo transparentni u svome dvorištu imaju problem i to građani moraju znati. Tu su sposobnosti. Da li ste to vi, neki vaš suradnika to je vaš problem, ali da ćete to nama nametati svaki dan, revizija vam utvrdi. Znači ne ja kao političar, ne bilo tko drugi, nego službeno tijelo, države nadležno za to vam kaže da se u osam promatranih područja četiri najvažnija bili loši na malim financijskim iznosima. E sad, što se još tu događalo? E to bi možda bilo interesantno saznati, ali nećemo se s time baviti. Samo da znate da vidimo sve i dana neće bilo tko ovdje govoriti da ste vi ovakvi, onakvi a naš je nalaz bezuvjetan, bezuvjetan Hrvatske demokratske zajednice.
Gospođa Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa ja bih upravo kolega Borić nastavila tu gdje ste stali. Nama koji dobijemo bezuvjetno mišljenje i za financijsko izvještavanje i za usklađenost poslovanja spočitavaju oni koji su brojnim područjima dobili uvjetno mišljenje. Međutim, što mi je zanimljivo danas nakon svih klubova ja nisam čula ni od jedne stranke da je u njihovom slučaju, njihovoj stranci pronađeno da su donatori ujedno bili dobavljači ili izvođači radova. A revizija je utvrdila 2021. da ih je bilo 7 takvih stranaka. Utvrđeno je da su dobrovoljni prilozi uplaćene na redovni račun, nisu izdavane potvrde, nisu priložene potpisane izjave. Za dobrovoljne priloge iznad 5000 kuna nisu potpisani ugovori. To nije prijavljeno uredu i Državnom izbornom povjerenstvu itd. Pa evo molim vas vaše tumačenje na to.
Znači kolegice Juričev nalazi se u prostoru koje bi oni drugima spočitavali, ali kod njih se nalazi da su im donatori ujedno i dobavljači, da rade usluge za njih. I sutra se nude da vode ovu državu, još svima prijete. Svi ih pokušavaju difamirati pogotovo nas na ovoj strani. Pogledajte im nalaze, kažem detaljno kad bi išli da ne govorim o nalazima još Državnog izbornog povjerenstva gdje onda idemo u svaki račun, u svakom kafiću i bilo kojem dobavljaču. Pa pogledajte i to što se desilo nakon zadnjih lokalnih izbora, pa te stranke od ma neću ih ni nabrajati, a nama drže lekciju. Naša su izvješća i od DIP-a i od revizije bezuvjetno mišljenje da smo napravili ono što treba činiti po zakonu i tu ćemo se razlikovati od njih, a oni neka nastave sa svojim tiradama ovdje, ali sad mnogi znaju da upravo u njihovom dvorištu postoji nered.
Gđa. Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Borić, da interesantno je to, ovako male strančice, pa onda kad im nađeš u dvorištu nešto što ne valja, a i današnja retorika tih malih strančica je puno umjerenija nego što to inače bude, pa je to isto interesantno, no htjela sam vas pitat zapravo nešto drugo. Vi ste dugo bili čelnik lokalne samouprave i sigurna sam da je i kod vas bilo provedeno revizijsko, inspekcijski nadzor, pa kako ste vi zapravo doživjeli ta, tu, tu inspekciju odnosno taj nadzor kao pomoć ili kao kritiku?
Kako ste doživio g. Borić?
Kako smo doživjeli? Reko sam već, znači besplatna savjet, besplatna pravna pomoć da ono što možda niste napravili kako treba uskladite sa svojim odlukama i sa zakonom i promatranje kroz neko vrijeme kad odredimo imate svoje vrijeme, a ima i revizija svoje, pa ćemo doć vidjet što ste radili u nekim godinama kad ste dobili to da učinite. Danas popodne ćemo raspravljati o robnim zalihama, već smo vidjeli uvode, pa kad vidimo što se u stvari desilo, pa ćemo vidjet da ne stoji ono što oni nama recimo govore ne, znamo koliko je preporuka, znamo koliko je naloga, kad su rokovi itd., pa ćemo o tome raspravljati na njihov zahtjev, ali samo sam htio reći ko to doživi kao drugačiji izazov od onoga što sam ja rekao onda ima problem sa time što si tamo radio jer ja mislim da kad ti netko kaže ova ti je odluka možda dobra, ali ti što radiš nisi napravio u skladu s time, možda si pogriješio u jednom postupku, izvoli to popravi, imaš neki rok, popravi i sve u redu, u slijedećem nadzoru piše izvršeno.
Hvala lijepa. I sad već stoji spreman g. Sačić.
Tako je, hvala vam. Poštovani zastupniče Borić, vi kao i obično udarate argumentirano i frontalno, međutim ovdje imamo na stranici 92 i 99 i 100 baš ta izvješća političkih stranaka, taj kako ste lijepo rekli rendgen ovaj i ja se apsolutno slažem sa, sa vašim stavom u tom pogledu ovaj da trebamo prvi sami učiniti sve da budemo usklađeni, a onda od drugih tražit usklađenje. E sad ono što mi nije bilo, gdje sam imao intervenciju oko tih izvješća da ovi koji su dobili uvjetna mišljenja da bi to trebalo dodatno ne samo ovako ovaj kako je navedeno na stranici usklađeno … [[Govornik se ne razumije]] trebalo je još malo i precizirat da budemo kao političari ili kao javnost u potpunosti upoznati, ja ne znam dal bi to njima puno energije uzelo, al da se pod nekakve podstavke stave gdje konkretno je to u neskladu sa, sa poslovanjem, statutom, zakonom, evo.
Hvala lijepa. Izvolite.
Pa evo od naše kolegice ste imali priliku čut ako ste slušali samo segmente nečega znači ako ti je donator i dobavljač jasno da ne radiš ono što treba bit u skladu sa zakonom, ali ako to radite i drugome govorite da je loš, a vi da ste dobri onda je tu problem i o tome mi govorimo, ovdje su političke borbe, ovdje se vodi politička borba i mi moramo imati određeni argument, ali ignorirati to i izaći na svoju raspravu i ništa to ne spomenuti nego su svi drugi loši, e to je ono što nas muči, zato ćemo govoriti ovdje argumentirano i istinito ono što je jer u tom odnosu kojeg sam ja primijetio ako si zastupnik Stranke s imenom i prezimenom koja je u saboru, ako si najavio da se ta stranka spojila s nekom drugom strankom koja se zove Centar, ako si i dalje ostao zastupnik u HS, a politička stranka je registrirana, pa ja pitam ko se to spojio, kako to može se izvesti, koliko je tu transparentnosti, koliko tu ima nekih drugih stvari, što je to, hoćemo li se tako ponašati, zamislite da mi to radimo, to bi bilo čudo.
Hvala, hvala, hvala. Gđa. Martinčević.
Poštovani zastupniče Borić, bilo je riječi u izvješću, bilo je danas riječi ovdje i u raspravi o HNB-u i o cijelom nizu drugih državnih institucija i državnih tvrtki gdje guverner, predsjednici i članovi uprava, direktori imaju iznimno velike, velika primanja, pa čak i po nekoliko puta veća od samog premijera ili primjerice ministra gospodarstva i da po nekakvim nejasnim osnovama isplaćuju si bonuse u nekakvim milijunskim iznosima, pa mene zanima vaš stav o tome i smatrate li vi da taj sustav zaista treba revidirati obzirom da se radi o državnim tvrtkama, državnim institucijama i na kraju krajeva državnom novcu?
Hvala. Odgovor.
Moj stav, znači želimo da nam agencije budu neovisne, ja to cijenim, znači pogotovo neke koje su vrlo važne za funkcioniranje pojedinih segmenata ovog našeg društva. Da li je dobro da taj ravnatelj agencije ima veću plaću od premijera ili predsjednika sabora i predsjednika države osobno mislim da to nije u skladu s nekakvim našim percepcijama o tome što je važnije, ko radi kakav posao i složenost posla ja na to mogu utjecati, niti mogu znat, ali da nešto strši, neću tu uspoređivat HNB, to je bankarski sustav i nešto je tamo meni drugačije od ovog dijela gdje mi radimo, govorimo o državi i državnim institucijama i mislim da je i revizija tu nešto rekla i ono što njih treba interesirati je kako doći do toga da još riješimo kroz zakona da imaju više zaposlenih tj. da ih motiviramo da imaju više zaposlenih, jedino kroz sustav plaće ili izmjena plaće ili onoga što treba država učiniti, a onda možemo promatrati sve ostale jer te priče znaju izazvati u javnosti određene reakcije, a na kraju opet kažem svako ima svoje.
Vrijeme, hvala, nemate više replika, hvala lijepo. Sada je na redu gđa. Karolina Vidović Krišto, izvolite.
Dame i gospodo, ovo izvješće valja pohvaliti, ali nažalost samo u dijelu koji se odnosi na formu sastavljanja ovog izvješća jer je doista kvalitetno strukturirano što dokazuje da u Hrvatskoj imamo ljude koji znaju kvalitetno raditi svoj posao, ali ljudi koji znaju raditi posao u Hrvatskoj nisu na vodećim pozicijama jer kao što je poznato u današnjoj Hrvatskoj znanje i podobnost ne idu zajedno. Ovo izvješće uz kvalitetnu formu u sadržajnom smislu u potpunosti je nezadovoljavajuće ono ne daje informacije o kvaliteti trošenja novaca hrvatskih poreznih obveznika, ono ne govori o racionalnosti trošenja poreznih sredstava, niti o upravljanju imovinom hrvatskih građana. Ovo izvješće je u sadržajnom smislu statistički pregled bez informacija koje bi po europskim standardima morao sadržavati. Navest ću primjer od prije nekoliko mjeseci. Njemačka državna revizija izvijestila je njemački Bundestag o štetnoj nabavci zaštitnih maski od strane Ministarstva zdravstva i temeljem tog izvješća Državne revizije došlo je do uhićenja različitih poduzetnika i političara jer su utvrđeni kazneni elementi. Isto tako, njemačka Državna revizija je kritizirala nabavu Ministarstva obrane kao i troškove Ministarstva zaštite okoliša u Sektoru obnovljivih izvora energije navodeći da ministarstvo nije jasno preciziralo koje ciljeve ti projekti trebaju ostvariti. Znači, Državna revizija je u našoj državi institucija hrvatskih građana koja putem Hrvatskog sabora treba hrvatskim poreznim obveznicima dati izvješće na koji se način troši njihov novac. Kao u navedenom slučaju njemačkog Parlamenta vi ste dužni precizno navesti nepravilnosti ili neracionalnosti u raspolaganju javnim sredstvima. Dok nam sve međunarodne institucije atestiraju visoku korupciju u ovom izvješću nema nikakvih informacija na koji se način primjerice ministarstva su nabavljale robe i usluge. A slučaj bivše ministrice Žalac pokazao nam je da za software vrijedan 2,9 milijuna kuna ministarstvo isplati 13 milijuna kuna. Znači ukrade se 300%. A Državna revizija u svome izvješću slijedi način djelovanja drugih državnih tijela, a ono glasi zadovoljiti formu i zaštititi moćnike. Jer možemo iščitati da se vrši analiza trošenja novca po manjim općinama i manjim gradovima, ali u Zagrebački holding, Hrvatske vode, HEP ili Hrvatske šume revizija nije ušla. U javnosti se primjerice govorilo o slučaju djelovanja Državne agencije CERP u kojoj postoji niz nepravilnosti. Zašto nije izvršena revizija u toj agenciji? Imamo nevjerojatan slučaj u tom CERP-u. CERP je kao nasljednik Fonda za privatizaciju više od 15 godina svake godine produljivao rok izvršenja obveze tvrtke koja je tada bila u vlasništvu bivše Hypo Alpe Adria banke, a tu tvrtku je kasnije preuzela grupa oko bivšeg vlasnika Jutarnjeg lista Ninoslava Pavića. Riječ je o atraktivnoj lokaciji u Poreču u koju je po modelu javno-privatnog partnerstva kupac trebao uložiti stotine milijuna kuna. Kupac je dobio vlasništvo, a CERP nije dobio ni kunu. Revizorica u CERP-u Nada Ružić koja je otkrila da je počinjena šteta za porezne obveznike od 104 milijuna kuna dobila je otkaz. U tom CERP-u koji nanosi štetu hrvatskim poreznim obveznicima protivno tržišnim uvjetima angažiran je osobni prijatelj Andreja Plenkovića izvjesni odvjetnik Klobučar. Računi koje CERP plaća Plenkovićevom prijatelju iznimno su visoki i oni bi morali biti javni, ali unatoč mojim zastupničkim pitanjima visina računa se skriva od javnosti. Ali kao što je poznato, poštivanje zakona u Hrvatskoj je rezervirano za obične građane, a za moćnike zakoni ne vrijede. I upravo iz tog razloga u Hrvatskoj vlada nepravda, korupcija i siromaštvo. Vi iz Državne revizije plaćeni ste od hrvatskih građana da upravo ovakve slučajeve razotkrijete i detaljno obavijestite Hrvatski sabor sa konkretnim brojkama i dužnosnicima koji nose odgovornost za određeni propust kao što to rade vaši kolege iz Njemačke. Vi ipak to niste učinili već ste nam poslali tabele iz kojih se ne može iščitati ništa što je potrebito za donošenje konkretnih odluka. Državna revizija Ustavom je određena kao neovisna institucija, te ako gledamo ustavna ili zakonska rješenja na vas nitko ne može vršiti pritisak. Na žalost vi ste nam poslali beskorisno izvješće te niste izvršili svoju zakonsku ulogu već ste kao i druge blokirane institucije kao što su DORH, Porezna uprava, Ured za sprječavanje pranja novca potpuno zakazali te izdali svoje građane koji vas plaćaju. Stoga sam protiv ovoga izvješća jer se u Hrvatskoj više ne smijemo miriti da institucije koje plaćaju hrvatski građani ne vrše svoju zadaću štiteći moćnike i nanoseći štetu hrvatskim građanima.
Imate dvije replike. Prvu repliku je tražila gospođa Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Vidović-Krišto, osim ovih većih primjera o kojima smo i govorili u saborskim raspravama imamo primjere i na lokalnoj razini djelovanja Državne revizije s jedne strane i djelovanja HDZ-a s druge strane. Ja ću vam dati jedan konkretan primjer, pa me zanima što vi mislite o epilogu takvih situacija odnosno nije dovoljno samo djelovanje Državne revizije u smislu otkazivanja, nego pitanje koje se nama svima nameće ima li posljedica negativnih ili uvjetnih izvješća Državne revizije. Recimo Državna revizija je nedavno izdala brojna uvjetna mišljenja za proračune lokalnih jedinica u Hrvatskoj, a neki su ocijenjeni i potpuno negativno. Ono što se tu recimo ističe, je u općini Kloštar Podravski među primjedbama revizora posebno je poglavlje posvećeno rashodima za zaposlenike i tu je sporna isplata nagrade općinskom dogradonačelniku Tihomiru Jandrokoviću iz HDZ-a, dok načelnik smatra da je to sve u redu. Isto iz HDZ-a. I koje su posljedice toga kad Državna revizija kaže ipak ne, a HDZ kaže ipak da.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala lijepa na pitanju poštovana kolegice Selak Raspudić. Dakle, posljedice su nikakve iz jednostavnog razloga što su ključne institucije u državi blokirane, a tu prvenstveno govorim o pravosuđu, a u pravosuđu posebice govorim o DORH-u. Navela sam primjer iz Njemačke gdje na temelju izvješća Državne revizije tamošnji državni odvjetnik djeluje i akteri su uhićeni i procesuirani, dok nama na raport premijer Plenković zove državnog odvjetnika mi nemamo neovisno pravosuđe. Dok je DORH u potpunosti blokiran, gdje vi u Hrvatskoj danas možete na pravdi boga odgovarati za najgora kaznena djela, a najgori kriminalci mogu biti pušteni na slobodu mi nećemo riješiti današnju situaciju koja se zove sustavno osiromašivanje hrvatskih građana.
Hvala. Gospodin Brumnić.
Poštovana kolegice Krišto malo ste nepošteni moram priznati prema kolegama iz Državne revizije. Navodite ovdje njihovo izvješće, ja sam u svojoj raspravi rekao mi ovdje raspravljamo o jednom izvješću, a ispod toga postoji stotinjak drugih izvješća u kojima se vidi sve ovo na što vi ukazujete. I nije njihov zadatak, to je danas su kolege iz HDZ-a nekoliko puta opetovano pokušale objasniti, to je zadatak DORH-a, a to Državno odvjetništvo je, kao što sam ja rekao u svojoj raspravi na halo premijeru pa neka premijer digne telefonsku slušalicu i zamoli DORH da odradi samo ono što je upisano u preporukama, ja vam garantiram da će ova država izgledati duplo bolje. Oni su odradili svoj posao, jedino što nakon toga ne slijedi posao drugih koji bi trebali odraditi. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, molim vas.
Hvala poštovani kolega Brumniću. Ne, mislim da nisam nepoštena kada govorim ovako kako sam upravo govorila u svome izlaganju, a reći ću vam i zašto. Navela sam namjerno primjere iz EU. Dakle državna revizija je plaćena od hrvatskih građana i dužnost svake državne revizije je da prati kako se troše sredstva poreznih obveznika. To što su zakoni u ovom pogledu skrojeni po volji i želji HDZ, SDP i njihovih jataka, jedan je par rukava, a drugi par rukava zbog čega nije nepošteno što sam rekla je upravo nedostatak u ovom Izvješću onih podataka koji se tiču, kako narod voli reći, velikih riba. Dakle točno, vi ste u pravu da je DORH u potpunosti blokiran, da ne radi svoj posao ni po Ustavu ni po zakonu, ali isto tako moramo danas na točci dnevnog reda koja nam je danas ovdje u Saboru istaknuti da ni državna revizija nije obavila svoj zadatak.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Sada je na redu gđa. Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni revizoru sa suradnicama. Evo zahvaljujem kolegi Brumniću upravo na tome što je pojasnio kolegici da je ovo Izvješće Državnog ureda za reviziju za ovo razdoblje koje je prethodilo, dakle 2021. g. i u tome je sublimirana su sva izvješća koja je ovaj Ured radio cijelu godinu. Dakle da je kolegica pročitala sva izvješća koja se odnose na jedinice lokalne samouprave, na reviziju učinkovitosti komunalnih poduzeća, na, za turističke zajednice, da je pročitala sve izvješće vezano za državni proračun, HNB i tako dalje, dakle tada bi našla upravo sve one elemente koje upravo Državni ured za reviziju naveo unutra i na kraju krajeva, sva ta izvješća i sve ono što je utvrdio da je nepravilno dostavio, isto tako i DORH-u. Prema tome, kada se gleda ovaj ukupan sažetak ovdje, onda moramo reći da je itekako veliki obuhvat napravljen i da je jako važno da i u ovom Izvješću se ukazuje u tim pojedinim segmentima gdje je što i na koji način rađeno, koliko ima uvjetnih, koliko bezuvjetnih mišljenja, da li su neka nepovoljna, itd. Kada gledamo samo za proteklu godinu, obuhvat je ovdje 70 lokalnih jedinica, od toga 17 gradova i 53 općine, za koje je izdano npr. 25 bezuvjetnih, 42 uvjetna i 3 nepovoljna mišljenja. O usklađenosti, to se odnosi na financijska izvješća. Kod usklađenosti poslovanja je za lokalne jedinice bilo 26 bezuvjetnih, 42 uvjetna i 2 nepovoljna. Ono što bih htjela istaknuti još da itekako se prati i ono što smo više puta kazali, 2019. kada se izmijenio Zakon o državnoj reviziji, upravo je data mogućnost i kažnjavanja na jedan način, upravo onih koji nisu proveli određene preporuke i oni koji to nisu napravili u roku, što je jako važno i nakon toga ponovno se upozorava i DORH za neprovođenje pojedinih preporuka i naloga. Ja bih istaknula još jednu uz kada pogledate Godišnje izvješće o izvršenju državnog proračuna gdje je to itekako sveobuhvatno, gdje su obuhvaćena sva ministarstva i poslovanje države, počevši od potpora, trošenja proračunskih sredstava, itd., onda možete zamisliti koji je to posao. Ovdje se navelo i financijska revizija 40 turističkih zajednica za 2019. g. gdje je evo, ono što mene, s obzirom da turističke zajednice nemaju toliko nabava, nemaju toliko velikih poslova, ono što me brine, od 40 turističkih zajednica, većina su imale uvjetna mišljenja i mislim da to nije dobro, da je svega 11 bezuvjetnih, a 29 uvjetnih mišljenja. Prema tome, ovdje bih htjela upozoriti da i u ovom segmentu kada pogledamo i nikoga ne oslobađamo od odgovornosti, kako državni proračun, lokalne, itd., ali i turističke zajednice koje ovdje su bile obuhvaćene ukupni prihodi njihovi od 642 milijuna kuna, dakle da su imali lošije odnosno više uvjetnih nego bezuvjetnih mišljenja i evo, mislim da bi trebali itekako raditi na tome da poboljšaju svoja mišljenja odnosno nalaze Državnog ureda za reviziju, kako o usklađenosti poslovanja, tako i o financijskim izvještajima.
Hvala. Imate niz replika, čak i od onih koji nisu ni slušali što ste govorili. G. Šimić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovana kolegice Perić, pa evo, u ovom Izvješću je iznešen niz nalaza državne revizije koji se tiču subjekata i državnog, državnog, sa državne razine, razine lokalne samouprave, spomenuli ste i tvrtke, institucije, komunalna poduzeća, turističke zajednice, međutim evo ono što upada u oči, a danas je već i spomenuto napravljen je i nalaz državne revizije vezan uz rad i djelovanje i poslovanje političkih stranaka. Vrlo zanimljivo je vidjeti da je udio bezuvjetnih mišljenja upravo u tom izvješću i evo to je nešto što je zanimljivo i našoj javnosti da je ona negativna percepcija djelovanja i rada političkih stranaka barem u ovom dijelu koji nadzire Ured državne revizije drugačiji osim evo kod nekih političkih stranaka. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa, da to je evo i kolega Borić spominjao. I jako je važno evo da upravo velike stranke, a između ostaloga i naša stranka da ima već mislim od 2016. bezuvjetno mišljenje i usklađenost i financijski izvještaji. Dakle, velike stranke itekako brinu o tome, a ja tu mogu istaknuti i pohvaliti svoju stranku HDZ iako je upravo kako vi kažete percepcija javnosti drugačija. Možemo biti itekako zadovoljni da su se niz nepravilnosti popravilo i da je zapravo bezuvjetnost u zadnjih nekoliko godina 5-6 godina u svim aspektima i to treba, a u odnosu na male stranke upravo koje nama ovdje puno puta drže, drže lekcije o tome kako se treba ponašati.
Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Perić evo čuli ste, mislim i da ste komentirali ovu zastupnicu prije vas kojoj nije bilo mjesta ni u jednoj od 168 osnivanih stranaka pa sada i ona osniva jednu 169 Odlučnost i pravednost. Uglavnom je to čitanje svaki dan određenih kaznenih progona koje treba provesti u ovoj državi da bi bila po njezinoj volji. Pa smo čuli na reviziju puno negativnih misli, najprije pohvale, pa su svi blokirani, pa dobro rade, ali ne pišu ono što treba i bavimo se s time iz dana u dan. Zaista, da li je ovaj materijal napisan ovako u sažetku uz ono što ste rekli da uopće ne čitaju pojedinačna izvješća koja su također na dnevnom redu pa ih nismo raspravili, da li uzimati u obzir zaista takve političare kojima je jedini zadatak zagaditi sve, ogaditi svakoga da bi dobro izgledali. Ili ćemo se baviti mi ozbiljnim poslom kao što radi revizija, kao stranka, kao odgovorni ljudi i nastaviti svoj posao onako kako treba da bi radili na korist hrvatskih građana.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo, pa ti i takvi ljudi upravo u nedostatku svoje vlastite vjerojatno kvalitete ili kompetencija onda prozivaju sve i svakoga. U svemu pronalaze loše umjesto da se okrenu upravo činjenicama da između ostalog pročitaju onda pojedinačna izvješća o, iako su jako dostupna na internetskoj stranici, na web stranici Državnog ureda za reviziju možete naći sve. Prema tome samo treba uzeti vremena, treba to pročitati i onda ćete vidjeti da je sve navedeno od pojedinih propusta, učinjenih mjera, preporuka, neučinjenih, opisani su detalji u javnoj nabavi u pojedinom ugovoru itd., prema tome sve se može pronaći ukoliko se želi biti dobronamjeran.
Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice evo svi se slažemo da državna revizija radi opsežan i kvalitetan posao i da zapravo ono što oni naprave je putokaz lokalnim čelnicima kako dalje. Moje pitanje vama je zapravo da li su ti ljudi dobro plaćeni, da li ti ljudi imaju ekipu i dostatan broj ljudi za posao koji radimo? U usporedbi čuli smo sa drugima gdje mi imamo predsjednika države i premijera koji nisu niti među 100 najplaćenijih ljudi u hrvatskoj državi. Dakle, je li vrijeme da mi konačno napravimo koeficijente i da to bude prvi premijer odnosno predsjednik države, drugi premijer, a onda dalje ostali ljudi. Jer ne može se događati da netko u državnoj firmi ima 50 ili 60.000 kuna, a evo vidimo tu ljude koji, koji rade zapravo oni dnevno [[Upadica: Hvala.]] napišu po desetak, desetak mišljenja, što je strašno.
Ne smije se događati, ne da se ne može. Može, može se ali ne smije. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Hvala lijepo kolega, ja osobno mislim da ovi ljudi nisu dovoljno plaćeni i da sigurno treba napraviti itekako dobru, skenirati cijelu ovaj cijelu rang listi i u tome uvesti itekako reda. A isto tako sustavi vrijednosti ovo što ste rekli u odnosu na predsjednika vlade, na ministre itd., sigurno nije u redu da postoje ovakve disproporcije između pojedinih tvrtki koji su apropo u državnom vlasništvu. Dakle, ti ljudi odgovaraju u krajnjoj liniji i stvaraju preduvjete upravo tim rukovoditeljima, direktorima da bi poslovali kvalitetno, a s druge strane su ti čelni ljudi odnosno predsjednik vlade i ministri potplaćeni u odnosu na te iste ljude.
Hvala. Gospodin Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo ja bi zapravo nastavno na ono što je rekao i kolega Borić, ovdje imam osjećaj da je određeno nerazumijevanje zapravo nadležnosti, počevši od Državnog ureda za reviziju pa recimo DORH-a. Dakle, ono što ste vi sami rekli ako se pročitalo izvješće definitivno je strukturirano potpuno jasno. Očito se ne razumije da to zapravo sažetak stotine i stotine izvješća koja zapravo govore o svakom zasebnom subjektu koji je predmet revizije. Dakle, od jedinica lokalne, područne samouprave, turističkih zajednica, agencija, političkih stranaka itd., itd. A što se tiče DORH-a i njihove nadležnosti svako to izvješće dakle doći će u konačnici u DORH i na DORH-u je da odluči da li postoji eventualno osnovane sumnje da se pokrene ili istraga ili neke predistražne radnje ili izvidi, a ovakvi istupi koji dolaze upravo sa ove strane pogotovo od ove kolegice koja je prije vas govorila možemo zapravo pripisat da je svojevrsni pritisak na pravosuđe i da je upravo s te strane dolazi zapravo pritisak na pravosuđe, a dal je to predmet nerazumijevanja ili jednostavno neshvaćanja ili korištenja ovoga da svojevrsnu političku pozornicu to će građani sami prosuditi.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Točno, da, neko to koristi samo eto da bi bljesnuo u momentu, ali u biti iza toga ne, ne stoji ništa. Ono što je svako od nas ko je bio u JLS, bilo kojoj instituciji itd. osobno znam da iza svakog izvješća koje dođe na nama na uvid odnosno nakon što napravi državni ured za reviziju svoj posao iza toga, to izvješće paralelno ide u DORH, ukoliko se bilo što otkrilo ili pokazalo da nešto nije ispravno, da nije postupak, da nije ugovor, da nije nešto bilo kako treba javna nabava, dolazili su dakle osobe koje su za to nadležne provjeravati i utvrđivati činjenice i onda ili otklanjati tu sumnju i ovaj ili je onda u konačnici neko procesuira.
Hvala. Gđa. Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Perić, vi kao i brojne kolege govorili ste o nalozima i preporukama koji se nalaze u ovim nalazima revizije, međutim ono što ste vi spomenuli ja bi još jedanput podcrtala, to je novi Zakon o državnom uredu za reviziju iz 2019.g., upravo njime smo mi propisali i uveli kažnjavanje za ne postupanje po nalozima i preporukama koje ured daje u svojim izvješćima, čak i ako se ne postupi u rokovima koji su zadani. Nadalje, izvješće revizije dostavlja se nadležnim tijelima, od državnog odvjetništva, MUP-a i sudova. Imamo propisane kazne od 20 do 50 tisuća kuna za subjekte revizije, za odgovornu osobu od 2, od 2 do 20 tisuća kuna itd.. Prema tome, treba reći da upravo zahvaljujući ranijim preporukama i nalazima donesen je jedan takav zakon i ti nalozi i preporuke se prate i kažnjavaju odnosno sankcioniraju … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Da, to je jako važno i potrebno isticati da je 2019. upravo izmijenjen Zakon o državnom uredu za reviziju gdje su uvrštene upravo te prekršajne odredbe i gdje će itekako biti puno više efekata, a to evo dokazuju i u ovom, ovih godinu dana od primjene, godinu dvije da je, da se zaista puno više vodi računa da se poštuju najprije rokovi oni koji, koje na kraju krajeva sama jedinica i čelnik i rukovoditelj navodi u kojem roku može ispoštivati određenu preporuku i nalog. Prema tome, svatko mora voditi računa o, o tome što radi i da ispravlja upravo te pogreške i da bude u krajnjoj liniji sankcioniran ukoliko to ne radi.
Gđa. Grba Bujević.
Hvala g. potpredsjedniče. 305 ljudi na 15 tisuća onih koji troše javna sredstva je uistinu malo i sam državni revizor je u svom uvodnom govoru rekao da je zapravo to je jedan izazov s kojim se susreće. Tu smo već sad tu malo i raspravljali o plaćama i o ovome i o onome. Imate li kakvu ideju, možemo li mi kao saborski zastupnici šta pomoći državnom uredu za reviziju da se nekako popravi to stanje i da zapravo tamo ljudi budu normalno vrednovani onako kako bi zaista to trebali s obzirom na posao koji rade, a kad se pogleda ovo izvješće ne znam ko bi tu imao nešto za prigovorit.
Hvala. Odgovor.
Imamo zapravo i naša odgovornost, a evo i mene kao Odbora za financije i državni proračun koja sam ovdje upravo izravno nadređena i dobivam i kroz odbor moram na jedan način pomagati državnom uredu za reviziju i kod donošenja financijskog plana i kod izmjena plana, a isto tako i evo upravo i u ovoj namjeri i u želji da se izmjene koeficijenti i sustavi vrijednosti dakle to i je dužnost nas i sabora da procjenjujemo i pojedinog odbora i mene kao nadležnog da zaista damo preporuku onda tamo gdje se ti sustavi uspostavljaju, da mi onda to i preporučimo i onda verificiramo i uvažimo na takav način.
Gospodin Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena kolegice Perić, stvara se dojam u biti da samo ured za državnu reviziju je taj koji bi na određeni način spriječio određene stvari koje se ne bi smjele događati kako u lokalnim samoupravama, ministarstvima, svim javnim, javnim tijelima. Ja bi rekao da je Vlada RH u zadnje 2.g. dosta svojih zakonskih odredbi i kroz Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi i Zakon o elektroničkim medijima i niz zakona u biti stavila određene mehanizme koji će sprječavati da se događa ono o čemu svi ovdje vole pričati, a to je da su lokalni šerifi ti koji naravno žele otuđiti javni novac i mislim da treba poslati snažnu poruku da nema nedodirljivih, na kraju se uvijek ispostavi da oni drugi koji napadaju, prije svega HDZ, kad pogledamo njihova izvješća koja je dala revizija nisu ni približno onima kojima je dala HDZ-u.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Pa ja bi još spomenula evo kod nadzora državni ured za reviziju napominje da neke odredbe nisu kvalitetno u zakonu definirane itd. jer u samom radu se to uspostavlja i otkriva. Zakon o proračunu novi koji je donesen je upravo priznao i uvažio sve te primjedbe koje je državni ured za reviziju otkrio uz to što je normalno i Ministarstvo financija u skladu sa potrebama vlastitima, u skladu i, i sa odredbama EU, dakle i taj Zakon o proračunu daje kvalitetniji okvir, da bi čelnici jedinica lokalne i regionalne samouprave mogli raditi u što kvalitetnijem zakonskom okviru i da bi tih onda nedostataka bilo što manje.
Hvala. G. Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovana kolegice Perić. Činjenica da imamo veliki broj subjekata kod kojih se obavlja revizija po više osnova, a znajući također, da od 370 sistematiziranih radnih mjesta, negdje cirka 17% ili nešto više je nepopunjeno pa me zanima što vi mislite, da li je potrebno smanjiti broj subjekata za reviziju ili koje bi mjere trebalo donijeti da bi se ne samo popunilo ovih 17% nego možda i povećao broj od 370 radnih mjesta jer treba imati na umu da plaća nije uvijek jedini faktor koji je stimulativan. Možda rješavanje stambenih problema kroz dodjelu kadrovskih stanova, kao jedan od vid pomoći? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Ako je sistematizirano 370, onda mislim da treba težiti tome da se broj izvršitelja poveća, ali u svakom slučaju treba voditi računa upravo o tome na koji način se te osobe i ljude može stimulirati i kako privući na kraju krajeva, mlađe ljude i nove ljude da dođu raditi u Državni ured za reviziju. Trebalo bi skenirati zapravo stanje, ovo što kažete i predlažete na koji način možda rješavati i stambena pitanja, zašto ne i to je vid kako se može pomoći pojedinim zaposlenicima i kojima onda bi na taj način to bio dodatni stimulans da se prijave i da rade ovaj posao. Dakle mislim da tu ne bi trebalo biti nikakvih tabua i da o tome isto tako, treba voditi računa.
G. Brumnić.
Poštovana kolegice, vi sa ove desne strane ste danas odlučili prebaciti lopticu negdje na neke male političke stranke, na uvjetna mišljenja koja realno nisu nešto što tišti ovu zemlju. Ovu zemlju tišti činjenica da nakon što državna revizija zaključi koji su problemi, da preporuke, da nakon toga o tim zaključcima i tim preporukama nema provedbe odnosno vrlo često ste se vi pokušali kroz svoja pitanja objasnili da to pripada DORH-u. Moje pitanje vama, izabrali ste državnu odvjetnicu, koji je način da DORH postupi po onome što je državna revizija zaključila kao problem?
Hvala. Izvolite odgovoriti.
Ovako, svaki posao koji se radi, bez obzira bio on u nominalnom iznosu, financijskom mali, veliki, itd., mora biti ispravan i korektan, dakle mora se raditi zakonito. Prema tome, jako je važno da su mišljenja, pogotovo o političkim strankama da Državni ured za reviziju evo daje i takva mišljenja i da se može pratiti napredak pojedinih političkih stranaka kako su napredovali u ovom periodu. Ovo što vi sada pokušavate napraviti da i ono što treba reći, Zakon o državnoj reviziji, rekli smo, 2019. omogućio je i kažnjavanje prekršajno za neizvršavanje određenih radnji. Zna se u kojem roku, preporuke se moraju napraviti, ukoliko se ne naprave [[Upadica: Hvala.]] tada se odgovara za to [[Upadica: Nemate više. Nemate više.]] a … ... [[Govornik se ne čuje.]]
Nemate više replika. G. Brumnić, povreda Poslovnika.
Poštovana kolegica je povrijedila moju zdravu pamet ne odgovarajući na ono što sam je stvarno pitao, a objašnjavati sa govornice da je problem nekih manjih političkih stranaka ono što je revizija im navela kao probleme, a ne uzimati u obzir da je jedna politička stranka presuđena za kriminal, ja moram priznati, suludo.
Hvala lijepa. Čujte, ja k'o bi mogao odgovoriti kao psiholog sada, ali to nije moja uloga pa vam moram dati opomenu jer je bila replika. G. Jakšić, izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Tko? Tko? Da? Sigurno? 100%? Da? Izvolite, gđa. Grba-Bujević.
... [[Govornik naknadno uključen.]] se onda dogovorili tko je prvi, 238., ova rasprava, odnosno ova replika ili šta god je već digao kolega Brumnić zaista nema nikakvog smisla sa ničim. Nikakvog smisla na ničim. Povezuje nepovezivo, priča o stvarima koje uopće nemaju veze jedna s drugom i vi ste to sad dopustili, mislim [[Upadica: Čekajte, čekajte.]] Evo.
Čekajte, ja sam šta? [[Upadica: Niste mu dali opomenu.]] Kako nisam? [[Upadica: A dobili ste? Onda se ispričavam.]] Opomenu, i vi imate opomenu [[Upadica: Onda se ispričavam vama i zahvaljujem vam se na opomeni.]] I vi, a nemojte mi se zahvaliti na opomeni jer, ponovit ću još jednom. Ovo je zakon, a ne raditi po Poslovniku znači ne raditi po zakonu. To što su tako blage, je l' da, ovaj reperkusije i kazne, to nisam ja kriv nego krive su velike stranke koje su ga napisale, je l' da? G. Habijan, izvolite, imate još povredu, je l' da?
Hvala lijepo. Povrijeđen je dakle od strane kolege čl. 238 st. 1 alineja 5, dakle upravo ovo što ste vi i kolegici Perić izjavili za vrijeme njezinog izlaganja i kasnije kod povrede Poslovnika je eklatantan primjer pritiska na pravosuđe. Dakle ja mislim da me kolegica pokušala objasniti nadležnost DORH-a. DORH po Ustavu, po zakonu je samostalno i neovisno i to je ono što je problem kod vas što vi ne razumijete i bilo bi dobro da pročitate taj zakon i da napokon shvatite, onda ćete drugačije govoriti o tome.
Gospodin, ne, molim vas, nemojte, molim vas, nemojte, morat ću davati više opomena nego samo ovu, opomena g. Habijanu jer je bila replika, to znate bolje od mene jel da? Gospodin Jakšić dobar dan, izvolite.
Dobar dan, hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici revizije, naravno kolegice i kolege zastupnici. Prije svega ono što mogu reći je da bez obzira što smo oporba me vesele rasprave s ovog dijela sabornice s obzirom da je očito da onda možemo očekivati da to neće ostati kao puno puta mrtvo slovo na papiru nego ćemo si stvarno svi zajedno dati dovoljno truda da ovim ljudima pomognemo da konačno dobe i adekvatne plaće i adekvatne uvjete, ali i adekvatnu razradu svega onoga za što odgovaraju jer mislimo da smo i u današnjim raspravama puno puta čuli koliko težak i opsežan posao je na njima, a iz prve ruke iz same Koprivnice mogu reći da niti njihove plaće, niti kadrovska kapacitiranost puno puta nije dovoljna da odgovori svim izazovima koje naravno vrijeme nosi. Ono što tu moram reći u samome početku je da doista naravno u skladu s mogućnostima si daju truda raditi korektan posao, da puno puta i nama u gradskoj upravi koriste sa svojim savjetima, svojim prijedlozima jer jednostavno nekad ni stručna služba lokalne i regionalne samouprave ne mogu na sve imati odgovor i tu doista postoji jedna korektna suradnja. No, što sam rekao u svom uvodnom dijelu? 15 tisuća obveznika ili 15 tisuća je brojka koju bi ti ljudi u reviziji trebali obić, naravno da je ključno pitanje kada, kako i na koji način. Tu dolazimo do onog drugog problema, a to je kako da uopće privuku i nove ljude koji će htjet radit u reviziji s obzirom da svi znamo koliko su plaće u tim i takvim službama, ne mislim tu samo na reviziju, mogao bih tu sad navesti i slučaj i državnog odvjetništva koje je nekoliko puta danas spomenuto, ali recimo i inspektora krim policije jer postavlja se pitanje kako ćemo ljude motivirati da rade u tim zanimanjima koja bi trebala biti i jako važna i jako časna za bilo koju zemlju i za bilo koje u konačnici društvo. Naravno ako nemaš kadrovsku ekipiranost teško možeš odgovoriti na sve te izazove i teško je rješavati stvari koje su neke gomilane godinama, neke se pojavljuju kao produkt nekih novih načina usudio bih se reći i rađanja kriminala i onda imamo ovakvu raspravu kakvu smo danas imali u nekim dijelovima. Činjenično stanje je da ne može biti za sve odgovorna revizija bez onih krajnjih podataka koje nam ipak treba dati netko drugi. I ono što bih osobno volio da je u nekim budućim izvješćima, treba vidjet zakonski, treba vidjet ko bi trebao to dat, možda ne nužno revizija, da dobijemo izvještaj uz ono što je odrađeno, koje su bile reakcije, da li državnog odvjetništva, da li Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa jer ima nekih prekršaja koji nisu baš uvijek za državno odvjetništvo nego su i za sprječavanje sukoba interesa jer danas ovdje raspravljati revizija je odradila ovo, revizija je odradila ono je super i to je fajn, ali se postavlja pitanje ljudi nešto odrade, ljudi nešto raspišu, ima negativnih nalaza revizije, al ne vidim baš puno puta da nešto to završi sa kaznenim progonom ili sa nekim jasnim aktima od strane državnih odvjetništva i nekih drugih tijela i jednostavno, mislim to je sad pitanje više za vladajuće da u nekim budućim izvješćima bi bilo dobro da znamo koliko je bilo negativnih, koliko je prijavljeno dalje, koliko je procesuirano ili u postupku procesuiranja jer to jednostavno hrvatska javnost mora znati. Donijeli smo puno zakona, na puno toga nas je primorao ulazak u EU, puno toga se danas radi drugačije i transparentnije prema van, ali još uvijek u puno toga štekamo i puno toga smo mogli raditi već i prije. Naravno da zlata vrijedi i revizija učinkovitosti, pogotovo ako gledamo naše komunalne sustave koji su u puno situacija bili ništa drugo nego sredstvo za namirenje glasačke mašinerije, a to se na lokalu jako vidi, mogli bi sad još nabrajati … [[Govornik se ne razumije]] drugih primjera takovih i tu je revizija važna, ali tim ljudima trebamo dati društveni značaj koji dolazi kroz plaću, kroz kadrovsku ekipiranost, kroz motiviranost, ali i kroz podršku drugih tijela koja su onda u razradi određenih problema i poteškoća puno važnija i puno bitnija nego što mogu biti ili što imaju ovlasti oni kad naprave svoje revizijsko izvješće. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Lalovac prva replika.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ugovorili smo 15 tisuća i to smo zapravo svi danas govorili. Ovo izvješće je bilo pod nadzorom čini mi se 770 subjekata jel tako, 771 jel, 15 tisuća 770 u jednoj godini jel, znate koliko vam treba, 20.g. nam treba da revidiramo 15 tisuća subjekata. Ako budemo radili kao što su sad oni radili vrlo da ne kažem nisu dana radnog imali ovaj slobodno jel, 20.g. je onda, apsolutno su nam zakoni pogrešni, apsolutno da možemo nateretiti takav dio posla na državni ured za reviziju da revidira 15 tisuća subjekata jel i u 20.g. da se to ne može obaviti jel. Mislim da to ozbiljno, to nema veze sa državnim uredom za reviziju nego ovdje sa nama koji donosimo takve zakone da se ozbiljno proispitamo šta, šta to mi ljudi uopće donosimo jel, zahvaljujem.
Hvala. Odgovor.
Apsolutno da i tu samo stvaramo nepovjerenje prema institucijama, ali i užasno otežavamo posao ljudima koji ovdje sjede, dakle bez jasne političke odluke kako ćemo ih kadrovski ekipirati, kakve plaće ili primanja ćemo dat da motiviramo ljude da rade u državnom uredu za reviziju, ne možemo očekivati pomake i mogu reći da je totalna fatamorgana da ljudi u reviziji rade stvarno za niske plaće, stvarno za niske plaće, a danas smo imali prilike čuti i plaće u određenim agencijama i u HNB-u, pa onda s jedne strane imaš državnu reviziju od koje očekuješ da čuva sustav i to je njihova uloga, a zapravo bez alate i bez ikakvog oružja i još ih kažnjavaš njihovim plaćama, a s druge strane imaš HNB gdje su plaće 40, 50, 60 tisuća kuna koji bi trebali čuvati građane u ovim inflatornim problemima, a njihovo čuvanje se svelo na način pratite cijene i kupujte tamo gdje je jeftinije.
Hvala. Gđa. Antolić Vupora.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, kao gradonačelnik vi upravljate svojim sustavom i znate ko vam je pozicija, ko je opozicija, ja danas nisam imala zapravo dojam ko je opozicija, a ko je pozicija. Zašto? Jer u sustavu plaća od 7 do 70000 kuna koliko danas imamo vidjeti, dakle od revizije pa do nekih agencija kako jesu plaće čuli smo zapravo najviše primjedaba iz vladajućih. Dakle, oni koji upravljaju i omogućavaju taj sustav. Dakle, ako vi u Koprivnici vidite da je nešto tolikog raspona onda reagirate na to. Pitam vas kako mi možemo iz opozicije utjecati na to da vladajući pokrenu i da taj sustav plaća učine pravednijim, a time i sav sustav državne uprave i države učine pravednijim i boljim.
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa ako ne prije to ćemo vidjeti najkasnije na proračunu za 2023. godinu gdje će biti vidljivo što Vlada planira sa plaćama i ostalim pravima i Uredu državne revizije i u Državnom odvjetništvu, da sad ne nabrajam sve službe koje bi trebale čuvati zakonitost sustava i pomoći u vraćanju vjere u hrvatske institucije. Ali rekao sam to i u svojoj raspravi. Zanimljivo je koliko danas svi zajedno jednoglasno pričamo treba ljudima dati plaću, treba im pomoći, treba ih motivirati, treba ih dodatno kadrovski ojačati, a do sad u svim ovim godinama osim u promjenama zakona gdje su se kao davale neke ovlasti gdje kao donosimo veću transparentnost nismo napravili apsolutno ništa. I mislim da je kolega Ivanović danas imao repliku, gdje je tumačio eto donijeli smo Zakon o transparentnosti za lokalnu upravu. Mene samo zanima zašto to isto nismo preslikali recimo za državne dužnosnike, državne agencije, državne firme. Tu naravno nije bilo vjerojatno potrebe jer veća je lova u gradovima nego što je recimo u Hrvatskim šumama.
Hvala. Pavliček.
Poštovani kolega, često posebice u današnje doba kad spominjemo zaposlenje u nekim javnim, državnim službama, agencijama svi će reći da je neopravdano. U većini slučajeva je. Jedan od rijetkih slučajeva je upravo Državna revizija gdje trenutno ima 305 uposlenih, još 72 upražnjena radna mjesta iako je čak i ovo možda nedovoljno da bi se kvalitetnije i češće obavljala državna revizija posebice što se tiče općina, gdje Državna revizija uđe jednom u pet godina, a gdje se jako puno novaca na žalost potroši netransparentno i da bi se puno više uštedjelo i da se još 200 ljudi uposli dodatno na njihove plaće i da više plaće nego što se novaca potroši upravo zbog toga što jednostavno Državna revizija ne može konstantno svake godine ulaziti u takve jedinice lokalne samouprave. Kako riješiti, evo ja se nadam da i vladajući slušaju, da će sljedeći proračun biti puno izdašniji za Državnu reviziju. Ako ne, da upravo mi iz opozicije ne zaboravimo dat amandmane na povećanje sredstava.
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa dakle bez političke volje većine gdje očito postoji sa naše strane volja da se to podrži to se ne može riješiti i ne može biti bolje, jer to traje sad već jako dugo. Ja bih vam sad mogao dati primjere iz svoje matične županije. Neću soliti nikome rane, gdje smo nedugo u medijima nakon objave nalaza Državne revizije vidli što se u nekim općinama događalo, sve smo to mogli pročitati, sve smo to mogli raspraviti. Revizija je svoj posao odradila i završila. Jedino što nam fali da netko nakon toga odgovori, aha mi to rješavamo ili radimo po tome i tome. Ispada na žalost da puno puta revizija uz probleme koje imaju i u plaćama i u ekipiranosti odradi svoj posao i nakon nekog vremena to netko presiječe i veli popravit će se, bit će dobri, psi laju karavane prolaze. To na žalost je do sada u dobrom dijelu revizija bio slučaj, a to nije odgovornost ovih ljudi.
Gospodin Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Jakšić. Svi se slažemo doista da 300 ljudi ne može izvršiti nadzor, reviziju na 15000 subjekata u jednoj godini. Moje je pitanje vama, a u stvari to je više pitanje predstavnicima Državne revizije možda kako se, na koji način se određuje, znači koji subjekti će biti predmet nadzora u dotičnoj godini, gdje će se ići, koga će se nadzirati. Da li postoje nekakvi kriteriji ili se ide na temelju nekakvih indicija itd.? Doista me to zanima, jednostavno ne znam po čemu se to određuje, tako da je to praktički pitanje više njima upućeno. Ali evo ako vi možete odgovoriti. Hvala.
Ja vam stvarno sad …
Gospodine Jakšić, gospodin Jakšić moram vam dati riječ, izvolite.
Ja sad stvarno nemam onu krajnju odluku kako se ide. Ono što mogu reći iz kuta gradske uprave Grada Koprivnice na nekim poljima su dolazili zato jer smo mi zatražili da se ne neke stvari raščiste, a ovo drugo je išlo po nekim ključevima, godinama, planovima, stvarno nemam odgovor. Ali ono što mogu reći iz kuta grada Koprivnice ja pamtim već devet godina, pa recimo da smo tri, četiri puta imali Državnu reviziju po određenim poljima, po određenim projektima, programima i da je svaki puta bilo obostrano korektno i korisno.
E hvala lijepa. I sada je na redu gospodin Hrvoje Zekanović. Izvolite.
I ona repetitio is mater studiorum. Dakle, malo ćemo ponoviti ono što sam reka u replici i malo detaljnije. Dakle, u Hrvatski sabor dolaze razna izvješća i imamo neka pravila ponašanja u Hrvatskoj saboru, a jedno pravilo je da vladajući brane izvješća i izvjestitelje jer to je tako. Drugo pravilo je da oporba napada izvjestitelje izvješća jer to je tako. Imamo jedan izuzetak, izuzetak je danas. I ne samo danas, nego svaki put kad dođe izvješće revizije uvijek je izuzetak gdje i oporba malo ustukne, stane i onda polako počne hvaliti izvjestitelja i izvješće. Komplimenti pa dobro radite, sjajno, vi ste naj, dobra frizura, trebalo bi još novaca dati, povećati proračun, zaposliti, pa jadni ste, evo hoćete šta popiti, pojesti i tako. I zašto je to tako? Zbog toga što revizija revidira, odnosno pravi reviziju političkim strankama a tamo se radi ipak svašta. Nije tamo baš sve bijelo, ima tu i sivoga, ima i bijeloga naravno, naravno. I onda je bolje u dobru bit sa revizorima jer nikad ne znaš kad bi ga malo pecnuo on rekao pa vi ne radite ljudi moji. 20 godina vam treba da nešto napravite. E onda bi možda baš bilo sutra hajde malo bolje pogledajte tu i tu stranku, oni su nas u Saboru, izašlo u medijima, pa sad ćemo mi malo vas. I to je tako, toga morate biti svjesni. I onaj tko vas više hvali njega bolje prekontrolirajte, sumnjiviji je. Meni je taj najsumnjiviji ako vas hvali tko će vam ono najviše dati ovdje pohvala ja bi njega pregledao detaljno, ono znaš zadnju lipu bi mu prevrtio šta tu ima. To je psihologija, ali jednostavna psihologija i znate o čemu govorim. A druga stvar ovdje, ok imate sada raznih situacija, kolega Borić je ovdje govorio o nekim situacijama koje su zapravo čudnovate, neke stranke su formalno ugašene, a i dalje zapravo nisu ugašene postoje radi financija. To bi trebali mi u saboru zakonski regulirati, ali evo to je nešto što se onako provlači ispod radara. Ok, meni moja bivša stranka izbacila iz stranke sve po zakonu, sve u redu su me izbacili, procedura je bila u redu nema tu šta, nema to je sve napravljeno ono kako treba biti. Međutim, ja sam vam član još jedne stranke trenutno i ta stranka dobija na račun mene novac. Dakle, formalno ja sam nezavisan i te stranke ću se javno odreći evo i sada al to je HRAST i nju revidirate jel tako. A ja sam tamo potpredsjednik, a nikad me nitko nije već pola godine nitko me ne obavještava o ničemu, nema nikakve, ja ne znam evo to je malo za analizu. Evo, kako ta sad stranka, tko to potpisuje, kako, koja to tijela verificiraju. Ja znam ljude da nitko ništa ne dobija. Ok, oni su se pristali jednog dana kada bude pravno moguće spojiti sa drugim strankama, ali oni postoje. Evo čisto malo jedan detalj koji je interesantan. Ma nije to puno novaca to je milijun kuna poreznih obveznika otprilike za moj mandat, šta je to milijun kuna to je ovaj smiješno, ali netko s tim novcima raspolaže da nikoga ne pita. I za građane čisto malo da građani znaju na račun svakog mandata politička stranka dobije oko milijun kuna pa i one stranke koje govore tobože o siromaštvu o tome kako je novac vamo i tamo te stranke isto imaju za svakog svog zastupnika milijun kuna plus od lokalnih mandata, od lokalnih vijećničkih mandata, to je iznimno, iznimno dobar novac. Dakle, stvar je jednostavna evo ja sam reka konkretnu stvar koja je malo, evo vidite kako to funkcionira, ja ne znam, ja s ljudima ne mislim više imati posla, ali evo to je za jednu analizu i da se malo vidi što se tu događa. A s druge strane oni koji su vas najviše pohvalili ovdje njih najviše i pokudite odnosno analizirajte.
I sada je gospodin Zvane Brumnić na redu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni revizoru sa suradnicima, poštovani kolege, nakon što sam u svojoj prvoj raspravi rekao kolega Zekanoviću da ste pogledali revizora dramu tamo bi bilo puno toga objašnjeno. A sada u stvari zašto sam se javio za raspravu nisam mislio dva puta raspravljat o ovoj temi, ali kad je govorila kolegica u ime Kluba HDZ-a tada je spomenula reviziju učinkovitosti upravljanja strateškim robnim zalihama RH za 2019., 2020., spomenula je neke preporuke, spomenula je da je to dobro, da će se preporuke izvršiti, a govorimo o tajnom dokumentu. Moram priznati nisam htio dobiti opomenu tada od predsjedavajućeg zato sam se javio za raspravu, molio bih stvarno odgovor na koji način netko s ove govornice može govoriti o dokumentu koji je tajan i pogotovo hvaliti taj dokument. Znači to je bio razlog zašto sam se javio i molio bi odgovor jer jednostavno mi nije jasno kako netko može s ove govornice o dokumentu koji mi smo svi ostali osim činjenice da ga možemo spomenut ne smijemo ništa reći, može reći da je dobar i kako je zaključio da je dobar. A sad za ovo preostalo vrijeme ću si iskoristiti priliku pa ću se osvrnuti na još neke stvari koje su rečene u ovoj raspravi. Ja ne znam da li je netko svjestan kada govori s ove govornice da govoriti da 370 ljudi nije dovoljno da izvrši reviziju poslovanja u RH gdje imamo 3 miliona i 600 odnosno 3 miliona i 800 stanovnika. Je istina je što je kolega Lalovac rekao, mi smo im natovarili 15.000 subjekata koje moraju revidirat, ali kada bi ti subjekti radili kako treba vjerojatno revizija ne bi trebala mjesec dana nego bi bila završena za 2 dana. Ne bi se trebalo tražiti dodatne informacije itd., pa bi onda bilo kraće, pa bi se onda možda i broj subjekta vremenom ili smanjivao ili se ne bi trebao revidirati. Kada bi vladajuća većina to otvorila kao temu, državno odvjetništvo radilo svoj posao, možda bi se oni koje imenuju na mjesta da rukovode ovim sustavom malo više bojali ne revizije, nego činjena nepodopština. I da složit ću se s onima koji su rekli da političke stranke bi trebale biti ajmo reći najtransparentnije i najbolje u svom poslovanju, da riba se čisti od glave, ali kao što sam rekao, neke nisam gledao koje ali sam vidio da ih je 15% političkih stranaka je dobilo uvjetno mišljenje, ali jedna politička stranka je dobila presudu. Ipak je presuda malo teža od uvjetnog mišljenja revizije da li je netko unio neku svoju aktivnost u poslovanje ili ju je zaboravio unijeti. Ovo sa donatorima se slažem da stvarno nije problem i mislim da pitanje donacija stvarno treba biti transparentno zato da javnost zna koga zastupate. Tako da kažem, ja ću još jedanput pohvalit rad državne revizije, ali ću pitati one koji upravljaju sustavima da li su svjesni da više državnih revizora neće riješit problem nesposobnih upravljača, neće riješit problem onih koji rade nepodopštine, problem onih koji rade nepodopštine će riješiti državno odvjetništvo, a problem nesposobnih će riješiti oni koji ih postavljaju. Ne može državna revizija riješiti nešto što je s jedne strane u vašoj domeni, a s druge strane u domeni neovisnog državnog odvjetništva koje je na telefonu s premijerom, evo toliko, hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Josip Begonja završno u ime HDZ-a.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovani glavni državni revizoru sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo još jednom završno u ime Kluba HDZ-a osvrnuo bi se na podneseno predmetno izvješće o radu državnog ureda za reviziju za 2021.g. u nekim njegovim osnovnim crtama. Zbog naše javnosti potrebno je istaknuti da je državni ured za reviziju uspostavljen kao najviša revizijska institucija RH i to ustavom koja obavlja reviziju financijskih izvještaja i poslovanja subjekata revizije utvrđenih zakonom, provjerava usklađenost njihova poslovanja s mjerodavnim propisima, ocjenjuje ekonomičnost, djelotvornost, svrsishodnost upravljanja javnim sredstvima, naravno daje naloge i preporuke, prati njihovu provedbu radi otklanjanja nepravilnosti u poslovanju. Dakle jednom riječju rad državnog ureda za reviziju je veoma važan za funkcioniranje države i svih njezinih tijela, javnih poduzeća, ustanova, jedinica lokalne, jedinica područne samouprave. Ovo izvješće kao što smo čuli od predstavnika svih klubova i ne samo klubova nego i u pojedinačnim raspravama kolegica i kolega je stručno napravljeno, transparentno, pokazuje izuzetan trud i rad zaposlenika državnog ureda za reviziju, te će Klub zastupnika HDZ-a kao što je već kazano i podržati ga. Iz izvješća osnovnih statističkih podataka govori da je državni ured za reviziju u 2021.g. HS dostavio 254 izvješća o obavljenoj reviziji, a uz navedena revizijska izvješća dostavljeno je i 6 objedinjenih izvješća o obavljenim revizijama i to za korisnike državnog proračuna, lokalne jedinice, trgovačka društva u vlasništvu lokalnih jedinica, političke stranke i nezavisne zastupnike, tu su i turističke zajednice, a i upravljanje komunalnom infrastrukturom u JLS. Oko 45 revizija započeto je u prošloj godini, a očekuje se da će biti završeno u ovoj godini. Glede danih mišljenja u financijskim revizijama izraženo je 99 bezuvjetnih mišljenja, 127 uvjetnih, te 3 nepovoljna mišljenja, u usklađenosti poslovanja izraženo je 107 bezuvjetnih mišljenja, 119 uvjetnih, te 2 nepovoljna mišljenja. Vidimo da je u okviru obavljenih revizija posebno su aktualne 3 teme u svezi s aktivnostima Vlade RH i drugih nadležnih subjekata kao odgovor na posebne potrebe gospodarstva i građana RH koje su nastale kao posljedica pandemije izazvane bolešću covid-19 i potresom, dakle riječ je o reviziji učinkovitosti upravljanja strateškim robnim zalihama, reviziji učinkovitosti upravljanja zalihama humanitarne pomoći, te revizija usklađenosti potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim koronavirusom. Cilj te revizije bio je utvrditi jesu li potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim koronavirusom isplaćene u skladu s mjerodavnim propisima i odlukama da li se upravlja ispravno sa strateškim robnim zalihama i zalihama humanitarne pomoći. Razvidno je i to je više puta istaknuto da u ovom razdoblju je državni ured za reviziju surađivao s Državnim odvjetništvom RH kojima su dostavljena izvješća o obavljenoj reviziji, te obavijesti za 7 subjekata koji nisu u zakonom propisanom roku otklonili i dostavili plan provedbe naloga i preporuka, te 23 subjekta koja nisu provela naloge i preporuke u revizijama iz 2020.g.. Ovdje je naravno kazano i da li je, obavljene su revizije, da li je došlo do povrede i odredbi Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma, obavljeno je 35 političkih stranaka i 3 nezavisna zastupnika koja nisu pridržavali se odnosno kršili su predmetni zakon. Ured državne revizije surađivao je i sa MUP-om gdje su dali dodatna izvješća i dodatna pojašnjenja za 21 subjekt. Državna revizija je značajnu pozornost dala na unaprjeđenju kapaciteta ureda u pogledu izobrazbe zaposlenika kako bi uspješno i učinkovito obavljali poslove iz svoje nadležnosti, osiguravani su preduvjeti za profesionalan, etičan i odgovoran, te transparentan rad zaposlenika, razvidno je da je ulagano u unaprjeđenje i modernizirani informacijski sustav nabavkom opreme i programa za praćenje tijeka revizije s novim modulom plana provedbe naloga i preporuka. Da ne bi sad posebno govorio, a više puta je kazano o plaći, o sistematiziranim radnim mjestima, ono što je važno kazati [[Upadica: Hvala, vrijeme]] a to je da ćemo mi podržati kao klub ovo izvješće državnog ureda za reviziju, hvala i oprostite.
Hvala i vama. Gđa. Dalija Orešković, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, također završno, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju, poštovani zastupnici. Iskoristit ću ovo završno izlaganje da kažem nešto o izvješćima općenito, o samom izvješću državnog ureda za reviziju rekla sam sve što sam imala potrebu za reći u uvodnom izlaganju. Naime, ovo je jedno od sveukupno 70-tak izvješća koja različita državna tijela podnose HS i koja HS raspravlja ili usvaja. Mislim da bi trebali početi govoriti o tome da HS kao institucija bježi od vlastite odgovornosti i da sustav podnošenja izvješća općenito nije dobro uređen i normiran, a problemi koji iz nedovoljne regulacije proizlaze, mogli su se čuti i tijekom današnje rasprave iz koje je proizlazilo da je jedan dio zastupnika uopće ne razumije sadržaj niti doseg nadležnosti Državnog ureda za reviziju, mislim da ćete se s time složiti. E sad, kad govorim o samom Izvješću, u čl. 24 Zakona o državnoj reviziji piše samo datum do kojeg je Državni ured za reviziju dužan podnijeti svoje izvješće, to je 31. ožujka. Samo to. Odredbama tog Zakona, a taj Zakon donosi HS, nije propisano, kao prvo, što to Izvješće uopće treba sadržavati. To u zakonu ne piše, to je zapravo prepušteno slobodnoj volji i interpretaciji svoje uloge samog Državnog ureda za reviziju. Drugo, ne piše što je posljedica neusvajanja izvješća, a po meni bi to trebalo pisati. Dakle HS je tijelo koje je zaduženo da kontrolira putem ovog Izvješća neku drugu instituciju, međutim, procedura osporavanja rada zapravo zakonom nije niti razrađena niti osmišljena, ponovo je ostavljena na dispoziciju parlamentarnoj većini koja može inicirati postupak smjene i za slučaj potrebe, dakle trenutno takve potrebe nema, ali teoretski postoji mogućnost velike institucionalne zloupotrebe i institucionalnog pritiska na čelnike nezavisnog regulatornog tijela. Ja smatram da trenutno takav pritisak ne postoji, mislim da bi dobro radite svoj rad, ali kažem, općenito za ubuduće da su ovo pitanja koja bi HS trebao urediti boljim normiranjem relevantnih zakona u području procedure i tijeka rasprave i podnošenja godišnjih izvješća. Također, nešto što je specifično za ovo Izvješće, a odudara od uobičajene saborske prakse je sljedeće, naime, mi vrlo često kada raspravljamo o nekom zakonu, imamo situaciju, a predsjedavatelj Jandroković je tijekom prijepodneva o tome govorio, kad smo se svađali oko toga trebaju li matični odbori zasjedati za vrijeme plenarnih rasprava, tu se slažem s kolegom, mislim da to ne bi smjelo biti tako, ali u pravilu, nakon što se u petak pošalje dnevni red za sljedeći tjedan, tad se sazivaju odbori i dan prije rasprave u HS-u odbori imaju nešto za reći. Ovo Izvješće je podneseno 31. ožujka. Matični Odbor za financije je o njemu raspravio 25. svibnja. Bilo koji saborski zastupnik mogao je biti prisutan na tom Odboru i mogao je reći, znate što, meni se ne sviđa što u tom Izvješću nedostaju određeni podaci jer onog trena kad je Izvješće podneseno, ono je dostupno na internetskim stranicama. I ništa nas ne obvezuje da čekamo da se predsjedavatelj sjeti uvrstiti to Izvješće na dnevni red, svatko od nas ima dužnost i obaveza dat si malo vremena i truda, ako treba i vikendima pa Izvješće pročitati pa ako smatramo da nam nešto u tom Izvješću nedostaje ili da bi samo Izvješće trebalo biti drugačije posloženo, ima dovoljno vremena da se iskoriste one poslovničke mogućnosti koje postoje, ali svi smo izgleda, pa tako i ja očito na njih zaboravili, da putem matičnog odbora tražimo da matični odbor usvoji zaključak, odluku, obavezu i da od nekog tijela koje podnosi izvješće kaže pa sad, dobro je, ali dajte nam još malo pojasnite neke okolnosti i dostavite nam neke dodatne podatke, a onda bi mogli usvojiti i praksu da prilikom usvajanja i izglasavanja izvješća kažemo što će povodom tog izvješća sam HS poduzeti. Što će promijeniti u propisima, kako vezano za rad ovog tijela, ali tako i u odnosu na rad niza drugih o kojima se u ovom Izvješću navode podaci. Da bismo to mogli, takvim odlukama mora prethoditi kvalitetna [[Upadica: Hvala.]] rasprava. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Sandra Benčić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se. Pa evo, svake godine dosta detaljno popratimo Izvješće državne revizije jer zapravo jednim možda vrlo umjerenim jezikom, u njemu stoji zapravo razotkrivanje velikih afera propusta, nezakonitosti, ali i institucionalnih ne kapacitete odnosno neimanja institucionalnih kapaciteta za provedbu određenih propisa. Ja se uvijek to trudim čitati na način da sagledavam šta jest zapravo posao državne revizije pa da je jasno da oni mogu nešto utvrditi, ali ne mogu sami neke stvari, u neke stvari intervenirati. Međutim, naravno, vidljivo je i da postoji ta dimenzija suradnje između državne revizije i DORH-a i to je bitno jer nam se čini da zapravo samo tim putem se neke stvari mogu maknuti. Ono što sam htjela istaknuti u ovom završnoj, ja kad čitam neke od nalaza, primjećujem jedan zaista divan i suptilni smisao za humor koji samo ovaj imaju ljudi vaše struke pa tako primjerice je zaista zanimljivo vidjeti da u našim javnim poduzećima se primjerice isplaćuju stimulativne otpremnine ljudima koji sami hoće otići pa im se ipak daju stimulativne otpremnine. Evo, jedan primjer ću vam pročitati, dakle dakle zaposlenik je kao obrazloženje naveo dakle da želi sklopiti sporazuman raskid ugovora, da posao koji obavlja nije dovoljno izazovan za njih te smatraju da njihov posao bi mogao obavljati i netko s puno nižom plaćom. Dakle, rekli su upravi gle, mislim to kaj ja radim nema nikakvog smisla, to zbilja može raditi bilo koji ćato, bez veze me plaćate, odo ja negdje drugdje. Međutim, ta osoba sa takvim obrazloženjem ispunjava kriterije za stimulativnu otpremninu, dakle kad govorimo o stimulativnoj otpremnini, govorimo o 2, 2,5 puta većoj stimulaciji za odlazak nego što bi bila ona otpremnina koju, na koju netko ima pravo po zakonu i oni mu to uredno isplate. Fenomenalno. Javno poduzeće. Drugo način na koji se troše sredstva za reprezentaciju, znači osim naravno za plaćanje troškova službenih putovanja, ugošćivanju poslovnih partnera, plaćanje licenci i drugih troškova. O.k. postoje neki opravdani troškovi reprezentacije to svi znamo, sve fajn. Međutim, onda naravno vidimo da su poslovnim kreditnim karticama plaćani parfemi. Je, e sad ali kome? Dakle kao poslovnim partnerima. A tko su poslovni partneri? Ministarstva i zavodi koji moraju surađivati, dakle koji zakonski moraju surađivati sa tim javnim poduzećem, a njima se daju pokloni za šta? Dakle, to je mislim i ja mislim da je jako dobro postavljeno pitanje da li se zaista takvim poslovnim partnerima trebaju davati bilo kakvi pokloni nebitno što je to 3000 kuna. Ili slušalice ove bežićne za 16000 kuna. Ne? Nebitno. Pitanje je da li to ima ikakvu poslovnu svrhu kao što naravno da nema neku poslovnu svrhu kada primjerice određena javna poduzeća bilo da daju poslovne poklone ili čuvaju kao poslovnu tajnu, nekakav odnos sa poslovnim korisnicima. Monopolisti su na tržištu. O čem pričamo onda jel? Mislim jasno je da nema one logike koja iza toga zapravo stoji. Željela sam još jednu stvar tu istaknuti. Dakle, a to je problem koji smo i mi uočili u masu zapravo i javnih poduzeća i samouprava lokalnih, regionalnih a to su isplate nagrada za sudjelovanje u projektima koji se isplaćuju prije nego projekt završi. Ti već dobiješ nagradu kao da se zna jesi ispunio rezultate ili nisi ispunio rezultate. Dakle, nebitno je kakve si rezultate projektom postigao, ali nagradica dođe. Dakle, to je po meni isto apsolutno ono neka neprihvatljiva poslovna praksa. Ključnu stvar koju sam htjela podcrtati tiče se komunalne infrastrukture koja je rađena na 20 jedinica. Mislim iz toga se vidi jedna bitna stvar i mislim da je to bitno ovdje izreći. Da, propusti koji se događaju, činjenica da mi nemamo popisanu komunalnu infrastrukturu, da primjerice evo ja ću reći za Zagreb mi smo našli to da dakle ne postoji popis podzemne komunalne infrastrukture da vi ne znate kad bušite negdje šta je dole. Dakle, to je neprihvatljivo. I naravno da nakon 20 godina mi ćemo sad to krenut rješavati, ali hoću reći da puno jedinica lokalne samouprave nema kapacitete niti sredstva da zapravo ispunjava sve one zakonske stvari koje bi trebali, a da zapravo različitim poreznim [[Upadica Radin: Hvala.]] reformama im se oduzimaju sredstva kojima bi te kapacitete mogli imati. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Hvala lijepa svima koji su sudjelovali. Hvala lijepa glavnom revizoru sa suradnicama. Sada prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2020.g. s financijskim pokazateljima. Podnositelj je Vlada RH na temelju čl. 6. Zakona o strateškim robnim zalihama. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo i Odbor za poljoprivredu [[Upadica iz klupe: Vesna Vučemilović traži stanku]] Molim? [[Upadica iz klupe: Vesna Vučemilović traži stanku]] Dobro, samo da kažem ko će ovaj, ko je ovdje prisutan, pa ću vam dat riječ odmah. S nama je g. Ivo Milatić koji će dat, državni tajnik koji će, u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja, koji će dati uvod, al prije toga gđa. Vučemilović je tražila, tražila je vjerojatno stanku [[Upadica iz klupe: Da, da]] stanku.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS. Tražim stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jednom ukazali na važnost ove teme, ali i činjenicu da je ovo izvješće već dosta dugo na dnevnom redu, ali smo mi kao oporbeni zastupnici odnosno Klub Hrvatskih suverenista morali prikupiti 30 potpisa da bi raspravljali o robnim zalihama danas kada u svijetu je jedna izuzetno velika prehrambena i energetska nesigurnost, kada UN nas upozoravaju da bi u određenim dijelovima svijeta mogla nastupiti glad u 21. stoljeću, mi smo morali prikupiti 30 potpisa da bi ova tema i ovo izvješće došlo na raspravu na plenarnu sjednicu. Ovim putem se uistinu zahvaljujem svim kolegama iz opozicije koji su dali svoj potpis za ovu našu inicijativu i još ću samo napomenuti da je pred nama žetva, znači uskoro nam stiže žetva ječma i pšenice, što će ova država, što će Vlada RH napraviti da 10 dana poslije žetve naši silosi ne budu prazni? Mi imamo žitarica više nego što su naše potrebe, ali svake godine se ponavlja jedno te isto. I još jedno vrlo važno pitanje, u 3. mjesecu ove godine hrvatska vlada je donijela odluku da se počnu popunjavat robne zalihe, zašto se popunjavaju sa pšenicom sada kad je ona 2 kune i 70, pa čak i 3 kune, a zašto se nisu napunile robne zalihe prošle godine nakon žetve kada je bila duplo niža cijena pšenice i tko će u ovoj državi za to odgovarat i hoće li uopće iko ikad u ovoj državi odgovarat za sve ono što plaćaju porezni obveznici?
Vrijeme, hvala. Odobrava se stanka i idemo dalje, g. Ivo Milatić, državni [[Upadica iz klupe: Imate još stanka]] Molim? [[Upadica iz klupe: Imate još stanka, Bajs]] Opa, gđa, g. Damir Bajs.
Gospodine predsjedavajući, štovani državni tajniče, ispred Kluba Fokus i nezavisni zastupnici zatražio bi stanku od 10 minuta da se konzultiramo oko nekih činjenica. Pred nama je izvješće o robnim rezervama i ja ću reći da ono kao takvo izgleda da je potpuno u redu, znači imamo količine, imamo vođenje koje je kako piše u izvješću uzorno pažnjom dobrog domaćina, ali isto tako imamo činjenicu da je Vlada RH interventno dobila sredstva za popunjavanje robnih rezervi prije dva mjeseca. I još jednu stvar koja je možda najvažnija, a to je da je izvršen revizorski nadzor nad robnim rezervama i da je proglašen „vrlo tajno“. Ako je, robne rezerve imaju dakle ovako izvrsne podatke, količine i sve što je vezano nije jasno zbog čega bi, jer je samo nad tim nadzorom stavljena oznaka „vrlo tajno“. Ja to nisam iskoristio, mogućnost da to pogledam da mogu i razgovarati ovdje na bilo koji način koji želim, ali to je jedan disparitet između izvješća, oznake tajnosti i činjenice da oni saborski zastupnici koji su vidjeli to izvješće ne smiju o tome niti govorit.
Hvala lijepo, odobrava se stanka. Gđa. Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Klubova Centra i GLAS-a, a tema je naravno ovo što nam je sada na dnevnom redu. Nama je na dnevnom redu izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2020.g. sa financijskim pokazateljima. 2020.g. je jedna godina koja je bila vrlo interesantna i za cijelu, za Europu i svijet, a dodatno i za Hrvatsku, te ona godina u kojoj nam se desila kriza korona ili covida-19, to je ona godina kada je u samom početku dakle 22. ožujka Grad Zagreb zadesio katastrofalni potres, a krajem godine područje Baniju i, područje Banije odnosno Banovine i to je godina u kojoj se je pokazalo važnost robnih zaliha, njihova važnost, važnost njihovog upravljanja, važnost njihovog dopunjavanja, popunjavanja, važnost biti spremni za ovakve nekakve izazove. Da, ali kao što to u životu biva tu nije kraj, dolazi nam 2022. gdje nam 24. veljače kreće rat koji traje, koji će trajati, a posljedice tog rata osjetit ćemo svi mi zajedno u Europi i to ćemo ih osjetiti jako dugo s tim što svi stručnjaci i njih treba slušati dakle s razine svijeta govore o tome da prijeti i kriza nedovoljno hrane. Prema tome, zadnji trenutak je da u ovom visokom domu raspravimo kroz ovo izvješće 2020. i ukažemo na niz stvari koje su nam problematične i niz stvari koji treba ići jer da 2022.g. dal je bilo tko od vas mislio da će netko spominjati glad u svijetu, sigurno nije, hvala.
Hvala i vama, odobrava se stanka. Gospodin Ivo, oprostite vi ste digli ovaj, to je bila greška, dobro. Gospodin Ivo Milatić imat će uvodnu riječ. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, pred vama je Izvješće o stanju i upravljanju robnih zaliha za 2020. godinu s financijskim pokazateljima. Poslovanje s robnim zalihama u 2020. godini odvijalo se sukladno odredbama Zakona o strateškom, o strateškim robnim zalihama iz 2002. godine, propisima važećim za proračun i proračunske korisnike te odlukama i zaključcima Vlade RH. Spomenutim zakonom je određeno da se strateške robne zalihe stvaraju za osiguranje osnovne opskrbe i to u doba ratnog stanja ili neposredne ugroženosti neovisnosti, jedinstvenosti i opstojnosti RH te u slučaju velikih prirodnih nepogoda i tehničko-tehnoloških i ekoloških katastrofa. Robne zalihe mogu se koristiti i za upućivanje žurne pomoći drugim državama u slučaju katastrofa, humanitarne pomoći te u slučaju sudjelovanja snaga RH u mirovnim i humanitarnim operacijama u inozemstvu. Robne zalihe ne mogu se koristiti za otklanjanje poremećaja i nestabilnosti na tržištu. U 2020. godini ostvareni su ukupni prihodi od 656,686 milijuna kuna, rashodi u iznosu od 593,613 milijuna kuna te je ostvaren višak prihoda od 63,072 milijuna kuna koji s viškom prihoda i primitaka iz prethodnih godina koji iznosi 5 milijuna zarez 90 997 čini raspoloživi višak koji se prenosi u 2021. godinu od 69 milijuna zarez 070. Navedeni višak prihoda rezultat je i avanskog plaćanja nabave zaštite opreme sredstava iz Kine i troškova prijevoza u iznosu od 47 milijuna zarez 553 što je bilo prikazano kao trošak u 2021. godini jasno kada je i sve to isporučeno. Preostali višak prihoda od 21 zarez i po, 21,5 milijuna kuna upotrijebio se u 2021. godini najvećim dijelom za nabavu roba i popunu bilance strateških robnih zaliha te za tekuća i dodatna ulaganja u vlastita skladišta. U 2020. godini izvršena je nabava u iznosu od 469,465 milijuna kuna. Najvećim dijelom odnosi se na žurnu nabavu zaštitne i druge opreme za potrebe intervencije u svrhu sprječavanja širenja epidemija korona virusa. Nabavljeno je 12,78 milijuna kuna prehrambenih i 456,574 milijuna neprehrambenih proizvoda. Od prehrambenih proizvoda nabavljeno je 5.000 tona pšenice, 125 tona brašna, 10 tona tjestenine, 7,5 tona sira, 15 tona mesnih i 10 tona ribljih konzervi, 5 tona džema, 10.000 litara ulja i 600.000 litara vode za piće. Od neprehrambenih proizvoda nabavljeno je za razne zaštite i razne zaštitne opreme u vrijednosti od 439,156 milijuna kuna, 104 stambena kontejnera, 10.000 vreća za spavanje, 20 spremnika za vodu, 55.000 metara mobilnih brana i druge robe. Detaljan popis svih roba posebno ovih od 439,156 milijuna kuna imate u izvješću specificirano u više desetina stavaka. Ukupna vrijednost robnih zaliha, znači robe i nekretnine i opreme na dan 31.12.2020. iznosila je 627,654 milijuna kuna. U privitku ovog izvješća prikaz je pregled stanja robnih zaliha po vrstama, količinama i vrijednostima na dan 31.12.2020. godine što je i traženo do ovog cijenjenog doma kada smo ovdje raspravljali zadnje izvješće za 2019. godinu. U svrhu zaštite zdravlja osoba i djelatnika bolnica i zdravstvenih ustanova te drugih službi od moguće zaraze korona virusom ravnateljstvo za robne zalihe je već od sredine veljače 2020. godine započelo s izdavanjem zaštitne opreme iz strateških robnih zaliha za potrebe kriznog stožera Ministarstva zdravstva. Nakon proglašenja epidemije bolesti Covida-19 koju je proglasio ministar zdravstva 11. ožujka 2020. godine te donošenja odluke vlade o nabavki i korištenju strateških robnih zaliha u svrhu provedbe mjera zaštite zdravlja i jačanja nadzora nad širenjem virusa ravnateljstvo je započelo sa žurnim nabavama zaštite, zaštitne i druge potrebne opreme i roba. Ukupna vrijednost robe nabavljene za potrebe intervencije sprječavanja širenja bolesti u 2020. godini iznosila je 446,616 milijuna kuna dok je vrijednost usluga prijevoza, popravaka i najma boca za medicinski kisik sveukupno iznosila 56,328 milijuna kuna. Ravnateljstvo za robne zalihe podmirilo je troškove mobilizacije i karantene trgovačkim društvima o iznosu 15, u iznosu od 15,5 milijuna kuna sve jasno sukladno nalogu stožera. Nakon potresa koji je 22. ožujka 2020. godine zadesio područje Grada Zagreba robne zalihe istog su dana intervenirale opremom za zbrinjavanje stanovništva na području Grada Zagreba. Izvršena je isporuka stambenih kontejnera za smještaj stanovništva čiji su domovi uništeni na području Marije Bistrice i Grada Zagreba. Ravnateljstvo za robne zalihe podmirilo je i troškove mobilizacije objekata tj. smještaja stanovništva u objektima Sveučilišta Zagreba, Studentskog centra, Hostela Arena i Terme Jezerčica u ukupnom iznosu od 17,6 milijuna kuna. Uslijed elementarnih nepogoda koje nas posljednjih godina pogađaju u suradnji sa Ravnateljstvom civilne zaštite, MUP-a, sve su učestalije, sve se učestalije koriste strateške robne zalihe. Isto tako razmještajem roba i opreme te davanje na skladištenje i korištenje dobrovoljnim vatrogasnim društvima i javnim vatrogasnim postrojbama povećava se opremljenost i spremnost za brže interveniranje kojim je moguće spriječiti nastanak nepogoda većih razmjera kao što su požari, poplave i slično. 2020. godine, 2020. godina bila je posebno zahtjevna godina zbog elementarne nepogode potresa u Zagrebu i Sisačko-moslavačkoj županiji, epidemija Covida-19. Ravnateljstvo za robne zalihe bilo je aktivno uključeno u nabavu i isporuku zaštitih sredstava i opreme u svrhu zaštite zdravlja od Covid-19. Kako bi u potpunosti mogli ispuniti svoju osnovnu ulogu za koje su namijenjene robne zalihe potrebna je davna popuna strateških robnih zaliha kojom bi se omogućila efikasnija upotreba i veća raspoloživost strateških robnih zaliha. Osim toga, daljnjim stvaranje robnih zaliha na neizravan način pridonijelo bi se i gospodarskoj aktivnosti tvrtki kroz nabavu roba te podmirenje troškova skladištenja i očuvanja kvalitete robnih zaliha. Stoga naglasak u daljnjem poslovanju prvenstveno treba staviti na osiguranje sredstava za nabavu roba posebno u pravcu novih izmjena Zakona o strateškim zalihama koji će uskoro doći na drugo čitanje u sabor kao i na daljnju modernizaciju vlastitog skladišnog prostora. Hvala vam na pažnji.
Hvala i vama, imate replike. Gospodin Spajić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče imam jedno vrlo jednostavno pitanje. Prvo žao mi je što u 2022. godini raspravljamo izvješće iz 2020., ali ok to sad ne možemo promijeniti to je tako. Mene zanima tko je stavio oznaku tajnosti na dokumente koji su vezani za robne zalihe? Šta ima to u robnim zalihama da hrvatski građani koji pune proračun RH, a iz proračuna kupujemo sve što nam je potrebno za robne zalihe, šta tu ima tajno da oni to ne smiju znati? Mislim da se radi o naoružanju ja razumijem da treba biti tajno, ali mislim da ovdje ne bi trebali imati tajnu. Evo, ako mi možete malo to pojasniti. Hvala vam.
Hvala na vašem pitanju gospodin Spajić.
Moram, moram vam, gospodine državni tajniče moram vam dati riječ, izvolite, izvolite.
A ispričavam se, ispričavam se. Ovaj hvala na pitanju. Ovaj vi kao član savjeta u ravnateljstvu znate dobro zašto je tajno. Znači mi smo ovaj, radimo sukladno zakonu koji je donesen 2002. godine. Taj zakon je tada propisao da je to tajno sve ovo što se radi. I mi se sada držimo tog zakona dok je on na snazi. Imali ste priliku u prvom čitanju vidjeti zakon. Jasno da je taj zakon bar ovaj koji je prošao prvo čitanje, a konačni prijedlog je isti takav što se tiče tajnosti, on će skinuti praktično svu tajnost iz svega osim onoga što je dosta logično da ostane tajno, a to je teritorijalni razmještaj. Teritorijalni razmještaj će vrlo izvjesno ostati tajan, a sve ostalo će biti u potpunosti javno kao što su i sada javni svi podaci koji su dostupni [[Upadica: Hvala.]] i inače.
Hvala. Gospodin Mažar
Hvala lijepo. Evo na neki način ste i razjasnili dvojbu koja se čula i danas u saboru i prilikom stanki vezano za tajnost gdje se na neki način željela stvoriti slika da ova Vlade RH odnosno da u ovome mandatu se nešto želi zatajiti od građanstva od javnosti odnosno da je smanjena transparentnost pa i na prvoj točki danas vezano za izvješće glavnog državnog revizora gdje su također i vama dane određene i upute i smjernice. Vi ste sada dijelom i rekli, dakle činjenica je da vi kao i svaka druga državna institucija radite sukladno zakonu. Taj zakon je donesen 2002. godine odnosno donio ga je, donijela ga je vlada Ivice Račana, ono što ova vlada radi je dakle da je krenuto u proceduru donošenja novoga zakona koji će praktički tajnost maknuti sa svih onih stvari osim one nužne lokacije. I prema tome mislim da je bitno da ova vlada radi [[Upadica: Hvala.]] nešto drugo.
Izvolite odgovor.
Hvala. Jasno potvrdili ste sve ono što sam i rekao i apsolutno se s vama slažem. Znači neozbiljno bi bilo od vlade da postupi drugačije nego što je zakonom predviđeno. Znači zakonom je predviđeno da ako je nešto tajno, a dolazi u Hrvatski sabor ono je koliko ja znam došlo, ja sam dobio isto u zapečaćenoj kuverti taj, to pismeno što je došlo u Hrvatski sabor. Došlo u nadležni odbor Hrvatskog sabora, to je Odbor za gospodarstvo, tamo su predstavnici svih političkih opcija iz ovog cijenjenog doma i tamo svak može na uvid i vidjeti taj dokument. Pretpostavljam da ne bi sabor, predsjednik ovaj odbora imamo ništa protiv da to naprave i drugi saborski zastupnici i mi tu ne vidimo ništa drugo nego poštivamo proceduru koja je zacrtana i nje se držimo. Skrivati nemamo što nego ono što moramo po zakonu reći da se mora tako napraviti. Evo sve je, sve, sve, bar vi [[Upadica: Hvala.]] kao saborski zastupnici sve možete znati i doznati.
Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Miletić, dakle ta tema tajnosti naravno mi koji smo članovi Odbora za gospodarstvo smo imali priliku to vidjeti, morali smo potpisati da je tajan dokument i naravno bez obzira koliko nas svrbilo i koliko bi htjeli progovoriti na lakat ne smijemo o tome govoriti što smo imali prilike vidjeti. Tamo se nalazi niz stvari koje su i inače javno dostupne i o kojima ćemo govorit koji se nalaze u ovom materijalu, ali ima i nešto što bi bilo dobro da javnost zna koja nisu podaci, koji nisu brojke, koji je nalaz državne revizije u 5 ili 10 rečenica koje je, ali o tom potom i o tome nije tema. Ono mi je preostalo vrijeme, a što vas želim pitati je slijedeće. A to je, mi ćemo ove godine kupovati one potrebe zalihe ulja, pitam zašto ono što smo imali pokazalo se da 2020. su nam nastale problemi sa zalihom ulja. Zašto to nismo [[Upadica: Hvala.]] odradili u 2021. nego idemo na 2022.? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju, što se tiče zaliha mi smo znači redovno popunjamo svaku godinu onoliko koliko sredstava u proračunu dobivamo, najmanje se dobivalo oko 30 milijuna za popunu, najviše 70-80, u prosjeku je to 30-40 i mi smo popunjali redovno kako smo mogli. Obzirom na ove izvanredne okolnosti vlada je donijela odluku da se ide u popunu, mi smo sada po toj odluci ovaj popunili 4 milijuna litara ovaj ulja koje smo kupili na javnom natječaju, stajalo je 15 kuna i 90 lipa litra i to je jednostavno realna cijena koja je tada bila moguća, postavljalo bi se i pitanje da nismo to nabavili vjerojatno bi bilo pitanje a zašto niste nabavili, tako da uvijek su te dileme. Najskuplje ulje će biti ono kojega nemamo, a mi ga imamo dovoljno na zalihama, ja mislim da je to skroz u redu.
Gospodin Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, 2020.g. bila je izazovna, pa tako i za ravnateljstvo za robne zalihe. Iz vašeg izvješća vidljivo je da još sredinom veljače zapravo da ste izdali zaštitu opremu, ono što je bilo, dakle što ste imali kod sebe, u ožujku 2020.g. zapravo je raspisan onaj natječaj odnosno nabava dodatne zaštitne opreme obzirom na situaciju covid-19 koja se rasplamsavala i mislim da zbog onih svih disonantnih tonova koji su zapravo dolazili i u to vrijeme i kasnije dakle od strane oporbe gdje se negodovalo zbog takve hitne nabavke odnosno nabavke bez javne nabave, ja mislim da treba zapravo pojasniti što bi se desilo da tako hitno i žurno nije zapravo nabavljena ta sva zaštitna oprema imajući u vidu zdravstvene radnike koji su bili na ako možemo tako reći na prvoj crti bojišnici. Prema tome, mislim da treba u tom kontekstu i pohvaliti i one koji rade zapravo u ravnateljstvu robnih zaliha, ali isto tako što se zapravo na taj način osiguralo da taj prvi udar zapravo pandemije odnosno covid-19 bude što blaži i što manji.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala. Vaše pitanje je više konstatacija nego pitanje odnosno replika. Ovaj apsolutno se slažem s vama, vrlo često se u hrvatskoj javnosti zna dogodit da se jednostavno zaboravi neko vrijeme koje je bilo, pa se onda sa odmakom i sigurnosti nekog novog vremena koje nema više veze s tim vremenom onda počne govoriti a moglo je ovako, moglo je onako. Jasno nabavka roba u vremenu, vremenima covid krize odnosno razbuktavanja nije bila moguća na temelju javnog natječaja u otvorenom postupku jer za te iznose javni natječaj je trebao trajati 60 dana sa žalbama, sa svime i kada bi ljudi okolo umirali i nešto se dogodilo onda ne znam kako bismo to objasnili Zakonom o javnoj nabavi, ali Zakon o javnoj nabavi je reko da postoji pregovarački postupak i skraćeni postupak, mi smo se tog postupka držali sukladno odlukama vlade i po njemu postupali i koliko sam imao priliku vidjeti u izvještaju revizije nigdje se nije spomenulo ni jednom riječju da smo u smislu nabave prekršili zakon.
Hvala. Gđa. Selak Raspudić.
Prekršiti zakon je jedna vrlo relativna konstatacija jer u njoj ništa nema o tome koju ste vi cijenu platili za određeni proizvod, pa i ovo ulje koje ste spominjali u toliko velikoj količini platili ste više u veleprodaji nego što su ga građani platili čak i u ovoj krizi na akcijama. S obzirom da me zanima kako je to moguće postavit ću vam pitanje o jednoj drugoj tajnosti, a to je kada će se konačno skinuti oznaka tajnosti i vratiti pod javnu nabavu i nabava medicinske opreme i sve ostalo što se tiče robnih zaliha, tada je kriterij odnosno argument bio covid, međutim mi smo pandemiju de facto proglasili gotovom, a i dalje mimo javne nabave nabavljaju se stvari za robne zalihe, a prema ovdje postignutim cijenama i još nekima koje ću istaknuti vidimo da su one daleko od tržišno realnih i bliže maloprodajnim cijenama, a ne onome što bi država trebala u pregovaračkom postupku postići.
Hvala. Odgovor izvolite.
Hvala. Apsolutno odbijam kategorički vaše insinuacije da mi nešto nabavljamo po cijenama koje nisu realne, realno je ono što možete postić na javnom natječaju, a ne ono što biste vi i ja željeli i ja bi želio da smo ulje kupili po 13 kuna, a to nije bilo moguće. Javni natječaj je proveden sukladno propisima i svim mogućim uzusima i javila se kompanija, koja, hrvatska kompanija, konkretno Čepin, jedina naša tvornica ulja, prodali ulje po cijeni po kojoj je ponudila sukladno zakonu i mi smo to prihvatili, mogli smo reći, šta, nama se ne sviđa i onda, onda bez razloga ovaj taj natječaj raskinuti, to ne dolazi u obzir, mi smo kupili i platili. Što se tiče medicinske opreme ona se nabavlja sukladno Zakonu o javnoj nabavi ne užurbanoj nego u ovoj proceduri koju ste vi rekli i predložili jer jasno to više nema osnova da se nabavlja žurno [[Upadica: Hvala]] od sad na dalje i ubuduće [[Upadica: Hvala lijepa]] evo od zadnje nabave sve smo išli na takav način.
Molim vas, molim.
Ispričavam se.
Nije predviđen, dijalog nije predviđen Poslovnikom, da. Je bio predvidio iskreno rečeno, ali nije predviđen. Gđa. Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani državni tajniče, u izvješću je naveden i pregled ostvarenih rashoda, pa tako u materijalne rashode ulaze i usluge skladištenja roba strateških robnih zaliha u iznosu od 9 milijuna i 840 tisuća kuna. Znači jedan od poslova ravnateljstva je izbor skladištara koji će moći kvalitetno zbrinut određene količine roba, to su pravne osobe koje moraju ispunjavati određene uvjete i kriterije da bi obavljali poslove skladištenja i veličina, mogućnost, prihvata, držanja, obnavljanja i slično, oni također moraju priložiti dokaze o financijskoj stabilnosti, ali i instrumente osiguranja, osiguranja robe. Koliko ste zadovoljni trenutnim skladišnim kapacitetima u RH na ovaj način da ga obavljaju pravne osobe i smatrate li da bi ravnateljstvo trebali imati više svog skladišnog prostora? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala. Što se tiče skladišnog prostora u RH ima ga dovoljno i to jako kvalitetnog. Mi preferiramo u ravnateljstvu skladištiti isključivo u betonskim silosima jer oni su, oni su puno bolje kvalitete i u smislu održavanja i čuvanja žitarica nego u, u ovaj u limenim. Kriteriji i uzusi su već poznati godinama, ono što smo htjeli i to smo u zakon novi upisali da će se i za taj dio posebnim pravilnikom ministar će donijeti posebni pravilnik gdje će se detaljno opisati sve procedure kako smo inače i do sada dolazili do tih kapaciteta tako da ne bi bilo dileme u hrvatskoj javnosti kako i na koji način je recimo neka kompanija postala skladištar, po koliko se to plaća, po kojim uvjetima, kakvu garanciju moraju dati sve će biti propisano i objavljeno u Narodnim novinama.
Hvala lijepa. Gospođa Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče. Znači nama robne zalihe se koriste u doba ratnog stanja, velikih prirodnih nepogoda ili neposredne ugroženosti kako bi se stanovnicima osigurale temeljne potrebe. Znači mi smo 2020. shvatili da je epidemija pa smo onda potrošili pola milijarde za zaštitna sredstva nismo očekivali epidemiju, bio je potres vidjelo se da nema šatora, kontejnera itd. iznenadio nas je i potres, evo sad smo u 2022. sada je litra ulja 15 kuna, 2020. ste ga nabavljali po sedam kuna, prošle godine je bila isto cijena niža od tih 15 kuna, ispada da nas stalno nešto iznenadi. I onda je temeljno pitanje služe li robne zalihe svrsi kojoj bi trebale služiti ili ih mi ih imamo eto tako da ih imamo jel jer vi stalno nešto retrogradno radite?
Poštovani državni tajnik.
Mogao bi odgovoriti kontrapitanjem. Zamislite da nema deficita, da nema deficita proračuna i da je sve super i da imamo suficit proračuna sve ove godine vjerojatno bi zalihe bile pune. Znači sve vlada, ja sam hvala Bogu već 10 godina tu tamo se negdje šuljam ovdje po ministarstvima, sve vlade imaju isti problem, nemaju dovoljno financijskih sredstava i kada je dobro ovo kao što ste i vi sami rekli kad je sve dobro onda kada je ovdje rasprava o proračunu niko se od vas ni u jednom amandmanu ne sjeti dodati proračun da se ide amandmanom prema robnim zalihama nego svi za ceste, klizišta, ovo, ono, vamo, tamo, tamte, namte i sad se svi čudimo kako u robnim zalihama ima koliko ima. Ima koliko ima, a kad dođe potreba onda vlada odluči i nabavi novac i kupi i to je to.
Povredu poslovnika digla je poštovana zastupnica Vučemilović. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Hvala lijepo. Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika koji očigledno ne znaju pisati amandmane kako kaže poštovani državni tajnik, a možda bi bilo novca u proračunu kada bi ulje kupovali po sedam kuna, a ne po 15 kuna i kada bi pšenicu kupovali po 1,30, a ne po 2,70.
Dobro to je bila replika pa dobivate opomenu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Brkana.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani državni tajniče. Kao što ste rekli, hvala Bogu da postoje robne zalihe i Vlada RH koja je osigurala da se ta turbulentna i teška 2020.g. nekako uspije i prebroditi. Žao mi je što nekim kolegama ovdje u saboru nikako nije jasan zakon o javnoj nabavci na koji način se nabavljaju proizvodi kad se već raspiše postupak javne nabavke. Međutim, u ovome izvješću stoji jedna stvar koja nije bila predmet javne nabavke, a iznos izgleda dosta onako dramatičan, to je u 2020.g. iznos za avionski i brodski prijevoz te špediterske usluge u ukupnom iznosu od 56 milijuna 319 tisuća kuna. Vaše stručno mišljenje bi i da li je tada igdje na svijetu se mogao avionski i brodski prijevoz nabaviti po jeftinijoj cijeni za prijevoz ogromne količine tehničke opreme i zaštitne opreme koja je stizala iz Kine u RH?
Poštovani državni tajnik.
Hvala na pitanju. Obzirom da se radilo o ozbiljnim količinama i obzirom da Hrvatska nema u svojoj floti aviona koji b mogli nositi kontejnere u kojima je to bilo smješteno znači mogli smo koristiti samo one kompanije u svijetu koji su to tada mogli i po svemu onome što smo imali čuti od ljudi koji se bave avioprijevozom i koji znaju dobro stanje na tržištu onoga vremena taj iznos to je bilo sedam, sedam, sedam ozbiljnih transporta iz Kine prema Hrvatskoj je jednostavno stajao toliko koliko je i plaćen. I tu ja nemam što dodati i oduzeti za to postoje prometni vještaci ako nekomu nešto nije jasno nek se interesira i ja mislim da će dobiti isti odgovor kojega smo i mi dobili.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani državni tajniče. Koliko su robne zalihe bile spremne možda se najbolje vidjelo nakon potresa na Banovini gdje je u prvih nekoliko dana da nije bilo golorukog naroda i da nije bilo navijača mnogi bi ostali i gladni. Ali o tom po tom. Zanima me možete li mi odgovoriti ukoliko imate podatak, koliko danas u postotku imamo više prehrambenih proizvoda robnih zaliha u odnosu na godinu dana ranije?
Poštovani državni tajnik.
Hvala na replici. Što se tiče te vaše konstatacije da nas nije nigdje bilo, a drugi su bili, ja apsolutno podržavam sve one koji su došli tamo i respekt, robne zalihe su bili tu spremne ko zapeta puška i reagirali kad je trebalo. Nismo mi ti koji ćemo na silu nositi kamione dolje i reći evo robne zalihe su došle, a u međuvremenu je došlo pomoći dovoljno. Mi smo racionalna institucija koja sluša institucije ove države, a to je civilnu zaštitu, stožere i sve ostale i mi smo reagirali kad nas se pozvali. Nas 18 nismo vojska koja šeta po terenu nego smo oni koji odrađujemo kad nas 400 i nešto članova civilne zaštite profesionalaca i onih amatera pozovu. A što se tiče popunjenosti robnih zaliha mi smo 2020.g. bili popunjeni 48% sada smo ovog časa popunjeni 67.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Za 2020.g. sastavljeni su temeljni financijski izvještaji, bilanci, izvještaji o prihodima i rashodima, primicima, izdacima, izvještaj o promjena o vrijednostima, obujmu imovine obaveze te u zakonskom roku dostavljeni propisanim obrascima nadležnim ministarstvima radi izrade konsolidiranog izvješća, Financijskoj agenciji i Državnom uredu za reviziju. Test se odradili. Lavovski posao kod pandemije covida-19 na područjima pogođenim potresima i to sve 18 ljudi koje je zaposlilo vaše ravnateljstvo. Čestitam vam na tome i veliko vam hvala!
Poštovani državni tajnik.
Ja se zahvaljujem na čestitci samo vam moram reći da bih ja volio da je bilo 18 ljudi. Dvoje je na stalnom bolovanju, kad i kad još netko dođe na bolovanje, znači nikad nije bilo više od 15.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče činjenica da ljudsko srce nikad zadovoljno nije, pa tako ni naša oporba. Što god da napravimo nikad nije dobro. Kad smo imali problem početka pandemije zašto nam zdravstveni radnici nemaju opremu, zašto nemaju sve potrebno za … [[Govornik se ne razumije.]] Neki su čak i negirali, pogotovo ovi iz MOST-a da nema pandemije, ne treba se cijepiti, ne treba ništa, sve proći će samo od sebe itd. Kad smo malo pokazali da možemo, znamo e kako to nabavljamo. Sad treba kao generali poslije bitke oko svega, tako sada i o robnim zalihama. Sve znaju kad završi. A sad pitanje da li ove naše robne zalihe, vidimo da radimo po zakonu iz vremena Ivice Račana. I 19 godina nije bilo nikakvih problema. Evo u dvadesetoj problem, što ćemo sad, moramo odmah promijeniti. Promijenit ćemo. Ali taj moment funkcioniranja te naše … [[Govornik se ne razumije.]] evo danas je prilika da sve raščistimo. Imamo li mi zaista nekakve tajne ili radimo zaista poslove koje nadzire čak i revizija. I danas smo o tome … [[Govornik se ne razumije.]] koji nas tjeraju to da stvarno radimo nešto što ne smijemo raditi, da je sve katastrofa i da ništa ne valja.
Samo prije nego što odgovorite povredu Poslovnika je digla poštovana zastupnica Selak Raspudić. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Članak 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Kolega Borić nismo mi negirali pandemiju, nego smo reagirali na vaše suspendiranje pravnog poretka za vrijeme pandemije koje vam je pod oznakom tajnosti omogućilo i još uvijek omogućava već poslovično bogaćenje za koje se možemo samo nadati da će završiti u Remetincu kao što je do sada bila praksa pojedinih HDZ-ovih ministara.
To je bila replika i ne previše korektna pa ćete dobiti opomenu zato što je to replika. A to što je nekorektno to je druga stvar. Evo i kolega Borić ima povredu Poslovnika. Ja vas molim prestanimo sa time. To je zadnja povreda Poslovnika koju ću prihvatiti. Prekidat ću, prekidat ću čim vidim da se ne radi o povredi Poslovnika i davati opomenu jednu za drugom. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Članak 238. kolegica Raspudić omalovažava nas u Hrvatskoj demokratskoj zajednici i tvrdi nešto što nije tvrdila dvije godine kao što su tvrdile druge njezine kolege da pandemija i corona … [[Govornik se ne razumije.]] nek' pogleda upise jednog svog kolege iz Rijeke, pa mi nek' onda objašnjava dalje. A tko je što radio pokazalo je vrijeme. Oni nisu htjeli pozvati građane na cijepljenje jer su smatrali da to ne postoji, dok nisu i oni sami završavali u zdravstvenim ustanovama, a onda su zdravstveni djelatnici bili dobri, a zalihe su omogućavale da mogu biti i … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro. Kao što sam rekao to je bila replika, a ne povreda Poslovnika pa dobijate opomenu. Izvolite, poštovani državni tajniče odgovoriti na.
Hvala. Kad smo na temu rada i ravnateljstva zadnja velika revizija u ravnateljstvu prije par godina dala, kad je isključivo financijskog tipa revizija je dala bezuvjetno mišljenje ravnateljstvu što je eto i meni bila potvrda za ono vrijeme koje sam bio ravnatelj. Ova revizija koja je isto trajala dosta je dala samo pročitat ću da ne bih pogriješio, dala je 7 preporuka i 11 naloga, bavila se isključivo učinkovitošću i upravljanjem, učinkovitošću robnih zaliha i upravljanjem. Svih tih 7 preporuka i 11 naloga mi smo reagirali, napisali kad i kako i na koje vrijeme ćemo ih riješiti. I sama revizija je od nas tražila da se nešto napravi do kraja ove godine, nešto čak i do 2025. Mi smo sve ono što smo rekli da ćemo napraviti to ćemo i napraviti riješiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Ovdje se mnogi pozivaju na nekakvu tajnost podataka zašto ih nemamo. Mislim da najveća tajna ovog trenutka gdje je tih 30 saborskih zastupnika koji su potpisali ovu inicijativu da uopće o njoj raspravljamo. Mi smo o ovome raspravljali prije mjesec dana i sve je jasno bilo, napravili smo jednu rekapitulaciju. Vlada je donijela odluku da sa 600 milijuna, jel' tako dodatnih popuni robne rezerve, razlučili to da Ravnateljstvo za robne rezerve ne otkupljuje viškove na tržištu koji se nađu bez obzira da li je riječ o stoci, hrani ili bilo čemu. No za mene je i dalje enigma gdje je tih 30 hrabrih junaka koji su tražili ovu raspravu, a nestadoše bez traga i ne vidimo im ni lica, ni naličja. E to me zanima. Mislim možda mi ne možete odgovoriti, ali čito tako evo da.
Evo ne znam da li poštovani državni tajnik ima što za odgovoriti ili ne.
Pa uvijek ja imam za odgovoriti.
Onda će imati repliku poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče kad govorimo o žitaricama tu se konstantno komunicira i činjenica je da smo dostatni i hvala bogu da je tako. No, s obzirom na sva događanja oko nas, na doganja u zemljama Europe iako imamo dovoljne količine, kad dođe do krize zalihama druge zemlje će primjerice jedna Njemačka, Austrija zašto ne bi došli ovdje i plaćali ako treba i četiri, pet kuna po kili. I naravno da će prodavatelj radije dati po toj cijeni, nego po ovdje trenutnoj dvije i pol kune. Pa ja vas stoga pitam razmišlja li se ne nužno o zabrani izvoza nego o ograničavanju količina za izvoz kako bi zapravo zadržali koliko toliko cijenu proizvoda i kako bi bili sigurni za svoju domaću opskrbu i kako bi osigurali svoje zalihe po što prihvatljivijim cijenama da se jednostavno ne dovedemo do tog da ono u čem ne trebamo oskudijevati ipak budemo u konačnici ili da oskudijevamo ili da to plaćamo znatno više nego što je potrebno.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Što se tiče naših stanja od žitarica mi u zalihama imamo 63.000 tona pšenice, 30.000 tona kukuruza, vlada nam je dala nalog da kupimo još 10.000 tona pšenice i do 100.000 tona kukuruza. To ćemo sada kupiti kada bude najbolje, a to je u vremenima kada je žetva. Kupiti ćemo po tržišnoj cijeni tako da nema nikakove razlike onaj tko dolazi iz, iz, izvana i hoće izvesti našu pšenicu i od nas. Mi ćemo ih svi morati kupiti isto. Kukuruz, pšenica je, kukuruz, pšenica je burzovna roba i na natječaju se neće pojaviti nijedna druga cijena nego ona koja je burzovna toga momenta kada se ona bude plaćala i nabavljala. Mi tu nemamo što ovaj razmišljati nego jednostavno to kupiti, pratimo trendove, kada bi se ne daj Bože dogodilo to što ste rekli onda bismo i mi reagirali kao i ostale zemlje.
Hvala, evo na čas ćemo prekinuti da pozdravimo na diplomatskoj galeriji je predsjednica Odbora za europske integracije Parlamenta Gruzije, gospođa Maka Botchorishvili sa izaslanstvom pa ćemo je pozdraviti. [[Pljesak.]] Poštovani zastupnik Zekanović ima repliku.
Poštovani državni tajniče, evo pokušat ću više pitanja u minutu. Spomenuli ste 63.000 tona pšenice, 30.000 kukuruza ako sam dobro zapamtio, još će se kupiti 100-tinjak tisuća tona kukuruza, je li to dovoljno za ovu predstojeću krizu gdje čitam evo i danas na portalima koji su relevantni zbog ruske blokade luka milijuni ljudi diljem svijeta mogli bi gladovati, znači evo umirite nas. I zanima me kad je bio potres u Petrinji bio je veliki problem s kućicama i onim kontejnerima, kupljene su, sada ih ima 1.000 ako se ne varam otprilike. Koliko je, koliki broj kućica imamo u odnosu npr. na Austriju, Njemačku, Italiju je li to, znači u odnosu na broj stanovnika i površinu i naše potrebe dovoljno ili oni imaju ipak više? Evo, čisto da vidimo gdje smo.
Poštovani državni tajnik.
Što se tiče ovih žitarica tu se slažem s vama da ovo sve što planiramo kupiti će biti dovoljno i pratit ćemo, a obzirom da svega imamo dovoljno kad su žitarice u pitanje to mislim da nemamo razloga za brigu. A što se tiče kontejnera njih ima 1.154 sada. Sad da vam rečem da znam podatak koliko Austrijanci i ostali imaju, ali nažalost sigurno imaju manje prema broju stanovnika nego mi jer nisu imali ovu katastrofu koju smo imali sada. Tako da sada imamo dovoljan broj kontejnera. Tu još ima i kućica i svega ostaloga što nije u vlasništvu ravnateljstva. Znači nije to jedini broj 1.154, ima ih više od toga. I mi ćemo učiniti sve da kad ovo sve prođe da se maksimalan taj broj, tih kontejnera ostavi na našim skladištima i da za ne daj Bože bude spremno jer već kad smo ih kupili nema smisla ih rashodovati.
Poštovana zastupnica Orešković.
Zahvaljujem. Dakle, većina zastupnika bavi se ovim izvješćem u kontekstu koliko čega ima ili nema, a ja bi skrenula pozornost na to tko odlučuje i raspravlja o čemu. Naime, u izvješću ste u uvodu naveli da je sukladno Članku 8. Zakona o strateškim robnim zalihama Hrvatski sabor imenovao članove savjeta iz reda 3 saborska zastupnika i 2 ugledna javna stručnjaka iz područja gospodarstva, pa su članovi savjeta u 2020. bili Ante Sanader, Anja Šimpraga, Milan Vrkljan, Slavko Perica i Mladen Šurbek. Dalje, u izvješću više se to, taj savjet niti jednom jedinom riječju ne spominje. Nema informacija o tome jesu li što savjetovali, o čemu, što su predložili, jesu li se uopće sastali, jesu li živi? Možete li nam reći nešto malo više o tome.
Poštovani državni tajnik.
Hvala Bogu živi, zdravi, veseli, sastajali se, složili se s ovim izvješćima koja su došli pred ovaj cijenjeni dom i to jednoglasno. Tako da eto nemam tu šta drugo reći ni dodati, evo ovdje je jedan član savjeta bio maloprije pa izašo.
Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče ma zasigurno je ovo važna tema, ja bih rekao posebno u trenucima određenih ugroza, a nažalost od njih je bilo u ove protekle 2 godine i previše. Pitanje je po meni to koje zadire u pitanje nacionalne sigurnosti i zasigurno je vrlo bitno promišljati da tako kažem čitati znakove vremena u daljnjem nabavljanju i obnavljanju robnih zaliha, pa me zanima jeste li možda u koordinaciji kao barem savjetodavno tijelo ili institucije poput hrvatske vojske, policije, Ministarstva zdravstva, žurne službe kao što su civilna zaštita i sve one stavke koje čine, jeste li možda s njima u nekakvim koordinacijama pri nabavci određenih proizvoda? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Ne smijete to tako stidljivo reći jesmo li možda, normalno da smo u koordinaciji. Mislim što bi ravnateljstvo samo nabavljalo ovaj posebno i kod stvaranja bilance. Bez tih svih koje ste nabrojili i Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva financija nema bilance jer mi jednostavno ne želimo taj dokument napraviti sam. I sad ovaj kada pred ovaj cijenjeni dom dođe zakon odnosno drugo čitanje i kada on bude usvojen prva ideja je da, prva stvar poslije toga je stvaranje nove bilance. Vidjet ćete u novom zakonu smo prihvatili više-manje sve što ste vi saborski zastupnici bili iz redova opozicije, bilo iz redova vlasti predlagali, sve smo prihvatili. Ovaj i, i držat ćemo se onda i tog redoslijeda kako je u zakonu, a jedan od njih je bilanca. I na bilancu moraju sva ta tijela koja ste nabrojili dati i prijedloge i suglasnosti. Jedino u suglasju se ta bilanca tako šalje na vladu.
Hvala vam lijepo državni tajniče. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče s ravnateljicom. Na početku želim reći zašto su Hrvatski suverenisti pokrenuli ovu inicijativu da danas raspravljamo o Izvješću o robnim zalihama. Hrvatski suverenisti zajedno sa kako bi rekao kolega Ivanović 30 junaka i smatramo da je to važno, smatramo da je u ovom trenutku to izuzetno važno kada se cijeli svijet suočava sa energetskom krizom vidjeti imamo li mi dovoljno svih ovih ključnih artikala u robnim zalihama. Evo sada čujemo od poštovanog državnog tajnika da su te 2020. bili na 48% popunjenosti, a sada na 67%. Nije to baš 100%, a vidimo u kakvim vremenima živimo. Mi svakodnevno svjedočimo poskupljenjima, nalazimo se u razdoblju iznimne nesigurnosti dok rat bjesni na području Europe i nalazimo se u razdoblju nesigurnosti u dva najvažnija segmenta, a to su energetika i poljoprivreda odnosno prehrambeni sektor. Hrvatska proizvodi više nego dovoljno i žitarica i uljarica, ali temeljno je pitanje imamo li mi tih proizvoda dovoljno i kakvo je stanje u silosima? To je ključno pitanje. Pred nama je žetva i hoće li se desiti ono što se događa svake godine, a to je da 10 dana nakon žetve naši silosi zjape prazni ili će u tim silosima biti 400.000 tona pšenice koliko treba i koliko je dovoljno za potrebe stanovnika Hrvatske? Nemojmo se zavaravati da su skandali i malverzacije vezane za robne zalihe davna prošlost, to nam se ovako želi prikazat u izjavama vladinih dužnosnika, ali nakon potresa na Banovini temeljno pitanje je bilo gdje su kontejneri, gdje su šatori, gdje su agregati iz robnih zaliha i onda smo doznali da su robne zalihe povjerene čak i jednoj agroudruzi koja se bavi krčenjem drveća, oni čiste snijeg i kose travu, a to vam je iz prošle godine, nije to tako iz nekih davnih vremena. Znači dan danas ima sa robnim zalihama nekakvih aktivnosti koje bi se mogle nazvati kao neprimjerene. Što je bilo u prošlosti? Čak 108 poduzeća, tvrtki oštetilo je državni proračun za pola milijarde kuna i u ovom izvješću vidimo da još preko 80 milijuna kuna ima potraživanja iz tog razdoblja. Kupili su robu iz robnih zaliha i nisu je nikada platile, tvrtke su otišle u stečaj, dug se nije naplati, za kriminal kao i obično nitko nije odgovarao, nešto je otišlo i u zastaru i to nedavno, znači vuklo se po sudovima poprilično i sve su to kao i obično platili porezni obveznici. Činjenica je da se godinama ponašamo neodgovorno kada su u pitanju robne zalihe, mada su to poslovi od najvažnijeg državnog interesa jer kao što sam već rekla upravo se robne zalihe koriste u doba ratnog stanja, velikih prirodnih nepogoda ili neposredne ugroženosti kako bi se stanovnicima osigurale temeljne potrebe. Mi nismo imali ni ravnatelja robnih zaliha i to poprilično, tek nedavno smo dobili ravnateljicu, znači od prošle godine negdje od 6. mjeseca robne zalihe nisu imale čak ni ravnatelja. A da nešto ne štima bilo je jasno kada je vlada na zatvorenom dijelu sjednice održane 9. ožujka ove godine donijela odluku o obnavljanju robnih zaliha pšenice, kukuruza i ječma. Nakon toga u travnju se pokreće izvanredna nabava strateških roba osim kukuruza i pšenice još se dodalo svinjsko i pureće meso, jaja, sjemenski kukuruz i ulje. Umjesto da su robne zalihe popunjene prošle godine u vrijeme žetve, vlada je tek u ožujku ove godine po višestruko većim cijenama odlučila obnoviti i popunit robne zalihe. U travnju je kukuruz na burzi koštao 320 eura za tonu pšenice, a 360 eura za tonu. I tko će sad platiti i odgovarati za ovu enormnu razliku u cijeni? Platit će porezni obveznici, odgovarat neće niko kao i obično. Možda da smo imali ravnatelja ili ravnateljicu robnih zaliha, možda ne bi bilo tako, možda bi netko pokrenuo neke aktivnosti. No bivši ministar se očigledno nije bavio time i naravno za ovaj nemar neće nitko odgovarati kao i obično. Što mi možemo zaključit nakon ovih izvanrednih nabava robnih zaliha? Ne treba biti previše vidovit i shvatit da nije stanje onako kako bi trebalo biti, a evo sad čujem i od državnog tajnika da su one popunjene na nekih 67% jer tko bi po ovako visokim cijenama kupovao pšenicu, kukuruz, ulje ako ima popunjene robne zalihe? Nitko to ne bi radio osim onoga koji ima prazne robne zalihe. Pri tom isto tako naravno već se govorilo da je sve vezano za robne zalihe označeno sa oznakom vrlo tajno i zakon je takav pa ćemo to i respektirat naravno. Ali isto tako mi moramo biti svjesni da je i sve ono što se nabavljalo za suzbijanje koronavirusa također označeno sa oznakom vrlo tajno i mi ne znamo po kojim cijenama su se nabavljale i zaštitna sredstva i sve ono što se koristilo za suzbijanje epidemije. Baratamo s nekim okvirnim brojkama, a račun je popriličan, mjeri se u milijardama kuna. Legalno je pitanje je li mogao biti manji? Potpuno legalno. I činjenica je da mi svjedočimo jednoj neviđenoj poreznoj presiji prema paušalcima, prema svima onima koji su morali otić u inozemstvo jer za njih nije bilo posla u Hrvatskoj jer se mora napuniti državni proračun. Sad vidimo da su i ugostitelji na meti. Ali zašto se uvijek mora puniti proračun na račun običnih radnih ljudi i što je sa svima onima koji ne mogu dokazati porijeklo za svoju imovinu? Tu je ta porezna presija i nije baš tolika, ispada da su oni zaštićeni otprilike kao lički medvjed i vuk zajedno. Isto tako sada će se potrošit veliki, velika sredstva za obnavljanje robnih zaliha jer su cijene otišle u nebo, tome treba dodat naravno i da je skladište plina prazno, poljsko skladište je popunjeno na razini 80%, naše je prazno, HEP kreće u nabavu, jamstvo daje vlada i opet smo na istom. Da se to prikazalo u onom rebalansu proračuna onda bi deficit bio preko 3%, pa ne bi zadovoljavali dva uvjeta za ulazak u eurozonu, a ne samo jedan kao sada. I opet ću se vratit na ono temeljno pitanje, a to je pred nama je žetva ječma i pšenice, što će vlada napraviti kako bi 400 tisuća tona pšenice ostalo u Hrvatskoj, a ne otišlo u izvoz? Ministrica poljoprivrede već je najavila da ćemo se mi voditi načelom solidarnosti za razliku od nekih drugih država koje se vode ponajprije svojim interesima. No mi moramo isto tako biti svjesni da nama čl. 36. ugovora o funkcioniranju EU definira koje su to situacije kada je dozvoljena čak i zabrana ili ograničenje izvoza ili provoza i radi se o jednoj dosta kompliciranoj dugotrajnoj proceduri koja ostavlja popriličan manevarski prostor. Postupak koji se pokrene pred komisijom je i Njemačka jednom pokrenula, znači može se, može se čak tražiti i zabrana izvoza. Osim toga, vlada može uvesti i pravo prvokupa jer ionako mi imamo viška žitarica, znači ako imamo milijun tona pšenice ne bi trebao biti problem da 400 tisuća ostane u Hrvatskoj. Uostalom vidimo da susjedna država Mađarska ima čak i pravilo dvojnih cijena, znači litra benzina za Mađare i za sve ostale nije ista. Sad zamislite da ja predložim da u turističkoj sezoni bude jedna cijena za domaće stanovništvo, a druga za turiste, mislim da bi napadi bili sa svih strana. Znači činjenica je da se može napraviti jako puno, a mi imamo robne zalihe na 67% popunjenosti i to je činjenica od koje ne možemo pobjeći ma koliko se htjelo prikazati da je ova rasprava nepotrebna, da je suvišna, ali je ona itekako važno danas kad OECD, kad UN govore o tome da bi moglo biti nestašice, da bi u dijelovima svijeta mogla nastupiti glad, mislim da je ovo izuzetno važno.
Hvala. Poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić govorit će u ime Kluba zastupnika Mosta, izvolite.
Naravno da je važno da imamo robne zalihe, al je važno i kako ćemo napuniti te robne zalihe jer jedino što smo mogli dosada primijetiti kao konstantu u HDZ-ovom upravljanju ovom krizom je pokušaj nametanja trajnog izvanrednog stanja s ciljem da se suspendira pravni poredak i omoguće mimo javne nabave i pod oznakom tajnosti različito trgovanje, nabavljanje robnih zaliha medicinske opreme i svega ostaloga na način na koji nekome odgovara, a koji ne podliježe zakonima RH. Ja ću u tom smislu propitati neke od cijena onoga što je nabavljeno za robne zalihe da pokažem do kud je to evaluiralo, a ono što je zanimljivo je da nije riječ o trenutnom problemu koji je potenciran ovom covid krizom čiji epilog ćemo tek vidjeti i pitanje je kada jer je sve dosad nabavljano pod oznakom tajnosti i mimo Zakona o javnoj nabavi, sada čujemo da odsada ide putem javne nabave, mene zanima što to znači odsada, je li taj sada ovaj trenutak kada je državni tajnik stao za ovom govornicom, je li to odsada od nekog jučer, od nekog prekosutra, koja je to odluka vlade na koju se državni tajnik poziva kada kaže da odsada jer je koronakriza gotova ipak idemo po javnoj nabavi, idemo li uvijek, idemo li nekad, je li to pitanje nečije arbitrarne odluke ili odluke vlade jer koliko je meni poznato zadnja odluka vlade o kojoj smo mi raspravljali je ona iz ožujka 2020.g. kada je nabava medicinske opreme i svega ostaloga što je potrebno za covid krizu stavljeno pod oznaku tajnosti i mimo javne nabave, a nisam čula da je ta odluka suspendirana. Kada govorimo o cijenama nisu jedine cijene one ulja koje su se povlačile i kroz tekstove u medijima, pa smo došli do apsurdne situacije da se za robne zalihe nabavlja ulje koje se može u maloprodaji naći jeftinije na policama dućana, gotovo da se više isplati poslati zaposlene da uzmu košare i odu sami u dućan nego da provode različite natječaje na kojima ionako neće postići cijene, veleprodajnu cijenu koju bi jedna država trebala osigurati da nešto i uštedi kada već mora nabavljati tolike količine, ali netko će možda reći sada ulja nema, iako to za Hrvatsku nije slučaj jer Hrvatska proizvodi dovoljno ulja, pitanje je hoće li ga izvoziti, pa ćemo mi posljedično imati nestašicu, ali nije naš problem u proizvodnji ulja, tim više otvoreno pitanje odakle tolika cijena? Imamo mi tu i drugih zanimljivih stavki, recimo kada gledamo ovo izvješće za 2020.g., kada gledamo onaj popis roba i usluga koje su nabavljene, a koji nije priložen ovom izvješću nego morate ići na stranice ravnateljstva za robne zalihe da bi došli do njega. Onda nalazimo recimo da se 2020.g. tjestenina nabavljala za 12 kuna po kilogramu i nabavilo se tu 10 tisuća kilograma i ukupno potrošilo 120 tisuća kuna. Koja je to tjestenina 12 kuna po kilogramu? Kada sam govorila o aferi Gauda Gate i upozorila da se kilogram gaude za civilnu zaštitu u sklopu ravnateljstva za robne zalihe nabavlja po cijeni od 80 kuna dobila sam cinično objašnjenje da je to zato što se nabavlja Gauda u listićima. Naravno kada malo idete dublje u samu priču otkrit ćete da ste imali, zamislite samo jednu ponudu za taj isti sir, jer očito postoji jedna sirana u Republici Hrvatskoj pa se eto mogla i postići jedino takva cijena po kilogramu za Gaudu koja je nama prijeko potrebna baš u listićima. E pa ako kilogram tjestenine košta 12 kuna, a danas na tržištu u vrijeme krize ovo je 2020. godina imate tjestenine za 8, 9 i 10 kuna u svim maloprodajnim lancima u Republici Hrvatskoj onda je opravdano pitanje na koji način se pak ta tjestenina pakira. Sigurno nije u listićima, a možda je u fusilićima. Možda svaki fusilić ima svoj zlatni jastučić, pa možemo kuhati jedan po jedan. Ja ne znam kakve su potrebe Ravnateljstva civilne zaštite kada se radi o tjestenini, ali možda oni vole nekakvo parcijalno, specijalno pakiranje koje je duplo skuplje od onog uobičajenog koje je po maloprodajnoj većoj cijeni prisutno u dućanu. No daljnjim istraživanjem tog problema dolazimo do situacije da se još 2016. pisalo o tim istim cijenama od istog proizvođača koje su bile dvostruko, gotovo dvostruko skuplje od maloprodajnih cijena u dućanima kada govorimo o tjestenini. Kako to? Zašto? Zašto se nabavlja roba po toj cijeni? Kako država ne može postići evo bit ćemo toliko skromni pa neću reći nižu cijenu od maloprodajne cijene, nego barem cijenu kao što je maloprodajna cijena. Ako je problem skladištenja, onda se to mora jasno naznačiti, a mi iz godine u godinu u ovim izvješćima o robnim zalihama čitamo floskule o tome da se radi o unapređenju skladišnih kapaciteta što očito nije slučaj. Jer ako vam netko kroz ovu cijenu naplaćuje i skladište, onda se postavlja opravdano pitanje kako to u Republici Hrvatskoj u tako dugoročnoj perspektivi, pazite ja spominjem problem tjestenine još 2016. godine koji perzistira, a u pitanju je opet jedan isti ponuđivač, zamislite kurioziteta i ove 2020. godine. Dakle, nikakvi natpisi, ništa nije urodilo plodom. Mi ćemo tjesteninu plaćati po cijenu koju netko smatra prigodnim, a za to očito nikoga nije briga jer evo kada smo upozoravali sa ove iste govornice da su potencijalno u tijeku najveće malverzacije u Republici Hrvatskoj ikada s obzirom na količinu nabavljene medicinske opreme pod oznakom tajnosti i mimo javne nabave i uputili zaključak kao klub MOST-a da se skine ta oznaka i vrati pod javnu nabavu nikoga nije bilo briga kolike su te cijene premda su se testovi plaćali duplo skuplje, premda ste imali istupe u medijima o tome da naše tvrtke ne znaju zašto njihove ponude nisu prošle za nabavu medicinske opreme, premda ste imali povezane HDZ-ove nećake uglednih članova HDZ-a koji su preko noći stvorili firme koje su proizvodile medicinsku opremu itd. Ništa nije urodilo plodom. I kada smo upozoravali da ogromna količina novaca odlazi zbog toga u prazno i ne može se kontrolirati, evo tek sada vidimo epilog. Nije Hrvatska ali je Poljska, napredak je da je Hrvatska barem supotpisala da traži reviziju ugovora od EU u pogledu nabave cjepiva jer nabavljamo daleko veće količine nego što nam je potrebno i na to trošimo ogromna proračunska sredstva. Dakle, kada govorimo o robnim zalihama treba razlikovati dvije stvari. Jedno je što očekujemo da te zalihe budu pune i pravovremeno pune s obzirom na krizu koja nam predstoji, a drugo je što očekujemo s obzirom na tu istu krizu i na deficit proračunskih sredstava, da budu nabavljene po primjerenoj cijeni, inače se otvara pitanje korupcije i pogodovanja. Ako su neke stvari neobične u tim izvješćima koje istražujemo dodatno, jer ovo nije izvješće. Ovo se može nazvati sastavkom. Pa to ima nekoliko desetaka stranica, to je na neki način s obzirom da je riječ o kriznoj godini kao izvješće i uvredljivo za Hrvatski sabor. Onda ove dodatke koje postavljamo oko pitanja, trebamo dobiti jasan odgovor kako se došlo do takvih cijena? Zar je doista ponuda na hrvatskom tržištu tako loša da nitko ne želi sklopiti unosne poslove s državom i da može na razini monopola uvjetovati cijenu kakvu god želi, koja može rasti gotovo do neba. Još ću jednom spomenuti da je na tek 58% lokacija bilo prisutno pored popisne komisije, skladištara i djelatnici Ravnateljstva za robne zalihe i to se opravdava pandemijom covid-19. Dakle, nije niti izvršena pravilna kontrola onoga što posjedujemo u robnim zalihama, gotovo na polovici mjesta nje nije bilo. Kada znamo što se prethodno događalo, koliko je robe falilo i da ti manjci još uvijek nisu do kraja nadoknađeni postavlja se opravdano pitanje ne samo hoće li te zalihe biti pune, nego znamo li mi uopće koliko čega imamo, odnosno ako Ravnateljstvo nije bilo u skladištu tko će jamčiti da su ti brojevi točni? Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Žarko Tušek, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Eto ispred kluba Hrvatske demokratske zajednice a na neki način i kao predsjednik Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora, ali samo da uvodno demistificiram tri teze koje su se ovdje u političkoj diskusiji na neki način nametnule. Prva teza vezano za požurnicu koja je išla spram inicijative jedne grupe zastupnika oko toga sa se o ovom izvješću raspravlja. Ovo izvješće je već raspravljeno kolegice i kolege na sjednici Odbora za gospodarstvo, javnoj sjednici Odbora za gospodarstvo. Neki od članova koji danas govore o toj inicijativi su bili i prisutni na toj sjednici Odbora za gospodarstvo. Svaki zastupnik je mogao biti prisutan koji je imao interesa raspravljati o robnim zalihama na toj sjednici Odbora za gospodarstvo. U javnom prostoru već barem pola godine i više debatirati o bilo kojem spornom elementu ovog izvješća ukoliko je to uistinu bio interes, a ako je bio interes nametnuti to sada kao političku temu, a ne uviđavati činjenicu da je to uistinu nešto što je već u javnom prostoru od 9. mjeseca protekle godine to je opet neka, neka na neki način druga razina. Što se tiče stanja i praćenja stanja itd. o tome da li su parlamentarni zastupnici uključeni u praćenja stanja ja vam mogu reći sa pozicije Odbora za gospodarstvo i članova uprave za gospodarstvo mi smo na temu stanja energenata i sigurnosti opskrbe energenata imali prije nekih mjesec i pol dana tematsku sjednicu na kojoj su bili prisuti zastupnici svih političkih pozicija članovi Odbora za gospodarstvo i neki zastupnici izvan članova Odbora za gospodarstvo i gdje smo jednoglasno donijeli odluku tj. zaključak kojim podržavamo sve informacije koje nam je tada uvaženi državni tajnik dao sa pozicije sigurnosti opskrbe i količine energenata. Tako da niti to ne možemo staviti u kontekst nekakve, nekakvih političkih prijepora. A što se tiče nabavke i činjenice da nas nešto uvijek iznenadi ja bih na to danas isto htio odgovoriti. Pa zamislite kolegice i kolege da 2019. godine po tada otprilike prosječnoj cijeni od 35.000 kuna netko je istaknuo inicijativu da robne zalihe nabave nekakvih 3.000 kontejnera. Prvo za to niti nisu bila osigurana sredstva, a drugo zar uistinu smatrate da bi to neko prihvatio kao nešto što je oportuno i što je neophodno u kontekstu nekakve ugroze o kojoj tada nismo niti mogli razgovarati. I potrošiti nekakvih 70 miliona kuna na nabavku kontejnera 2019. godine po cijeni koja je tada bila. Naravno da je danas veća s obzirom na sve okolnosti, ali na takav način nitko realan ne može ništa planirati. Tako da eto samo da se te neke stvari malo demistificiraju. Ja ću se vratiti na samo izvješće, na ono što je u njemu meritorno i što su bitne, bitne stvari koje treba istaknuti a da se previše ne ponavljam. Na sjednici Odbora za gospodarstvo povela se važna rasprava o značajnim troškovima u kontekstu usluge prijevoza makar i to smo već danas debatirali, popravka i najma boca za medicinski kisik, a koji su iznosili oko 56 milijuna kuna. Trebamo ponovo naglasiti da se u tom prijedlogu radilo uistinu o hitnom zračnom prijevozu kojeg je tada bilo gotovo i nemoguće dobiti i to smatramo uspjehom Vlade RH i samih robnih zaliha. Da se tu radilo sveobuhvatnim troškovima špeditera, govorimo o periodu kada smo imali totali lockdown, kada je bilo gotovo nemoguće dobiti, osigurati na tržištu pravovremenu nabavu, a isporuke opreme i ostalih roba. Tako da taj trenutak u kontekstu cijene mislim da ne bi trebali polemizirati. Vezano uz potres robne zalihe su bile spremne, koliko smo maksimalno mogli biti spremni za jednu takvu elementarnu nepogodu. Interveniralo se promptno. Oprema za zbrinjavanje stanovništva. Izvršena je isporuka stambenih kontejnera na području općina Marije Bistrice i Grada Zagreba. naglasio bih da su robne zalihe imale i u slučaju potresa izvanredne troškove, a to su troškovi smještaja stanovništva pogođenog potresom u Studentskom centru i u Termama Jezerčica pa i to moramo uzeti u obzir prilikom rashoda. Ovaj dio vezano za bilancu prihoda i rashoda to ću preskočiti jer sam primijetio da je to sve više-manje državni tajnik jasno, jasno objasnio. Svjesni smo da se bilanca kontinuirano popunjava stoga se i sredstva predviđena državnim proračunom koriste upravo za popunjavanje svega što treba, što se planira i što se unosi u godišnji program. Istaknuo bih i donacije koje se spominju u izvješću ravnateljstva. Donacije u naravni odnosile su se na danu humanitarnu pomoć temeljem 3 odluke Vlade RH za isporuka roba iz strateških robnih zaliha Caritasu križevečke eparhije i Hrvatskom crvenom križu, pa su na taj način u suradnji s ovim institucijama osigurane potrebe ekonomski najosjetljivijih naših obitelji. Govorilo se nešto oko skladištenja itd., treba iznova naglasiti u smislu efektivnosti poslovanja i kvalitete poslovanja robnih zaliha da one poseban naglasak stavljaju na izbor skladištara i to odabirom kvalitetnih tvrtki i mjerama za zaštitu državne imovine smanjenja je mogućnost otuđenja roba i narušavanje njene kvalitete. Zanavljanje roba strateških robnih zaliha vrši se uz osiguranje garancijom banke i zadužnicama. Poslovi uskladištenja roba povjeravaju pravnim osobama koje moraju ispunjavati jasno određene uvjete i kriterije obavljanja skladištenja, ali također i dokazati, dostaviti dokaze o stabilnom financijskom poslovanju tvrtke kao instrumentima osiguranja. Ugovori se o skladištenju redovito ažuriraju, a nadzor nad poštivanjem ugovornih obveza provodi se tijekom cijele godine provjerom … [[Govornik se ne razumije.]] robe, kakvoće i uporabljivosti te uvjetnosti njezina smještaja. Također treba naglasiti da smo već imali u prvom čitanju prijedlog Zakona o strateškim robnim zalihama koji je potpuno novi tekst koji će biti zapravo nešto sasvim drugačije na ono što imamo od 2002. godine pa će se kroz njega provući svi nedostaci koji su primijećeni svih ovih godina u sustavu. Koji su primijećeni kroz ove ogromne elementarne nepogode i krize u kojima smo se našli. Naravno da svaki sustav u takvim krizama reagira na način koliko je to najmanje, najbolje moguće. Naravno da se u takvim sustavima, takvim krizama vide i određene pogreške u sustavu i određene stvari koje treba promijeniti i u tom smislu taj zakon će na neki način to i riješiti. Važno je također reći, da će on riješiti temu javnosti ili klasificiranosti određenih podataka u sustavu robnih zaliha o čemu se također danas raspravljalo vezano za Izvješće državne revizije o poslovanju robnih zaliha RH. Eto toliko od mene. U ime Kluba zastupnika HDZ-a uistinu smatram da ovo nije tema na kojoj treba posebice, posebno politizirati pogotovo ne oko nekih momenata koji su u potpunosti jasni i koji su u potpunosti bili dostupi javnosti, kolegicama i kolegama zastupnicima. Ako netko smatra da je stručan da ispod sebe kao saborskog zastupnika procjenjuje oko toga kolika je cijena za određeni artikl i da li treba biti 2 litre ulja više ili manje i on smatra da je upravo on meritorna osoba da o tome sudi, ja bih poručio da to nije nešto što je prihvatljivo Klubu zastupnika HDZ-a. Samim tih Klub zastupnika HDZ-a će prihvatiti ovo izvješće koje je u redovnoj proceduri i nije uvjetovano nikakvim posebnim požurnicama. Ono je bilo na raspravi na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora kao što je to bilo svake godine, kao što očekujemo i izvješće za 2021. godinu. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Pa sama činjenica da raspravljamo o izvješću 2020. i da jednostavno tema baš i nije aktualna na određeni način i govori o njenom značaju u ovom trenutku, samo govorimo o Izvješću, je li? Međutim, iza toga se krije ipak puno značajnija tema i problem i možda još od tamo od Domovinskog rata ova tema nije bila važnija nego što je sada, znači okolnosti su takve da zaista pitanje robnih zaliha je vrlo važno u smislu osiguranja nekih elementarnih potreba i u ovom dijelu prehrambenom i u energetskom, tako da, mislim da tema zaslužuje i pažnju i nas ovdje u Saboru i cijele javnosti. Opet kažem, ono što je bilo 2020., bilo je, znači tu u Izvješću vidimo šta je bilo dominantno, bile su dominantne nabavke vezane za krizu izazvane Covidom i naravno potresima, početkom godine i krajem, krajem godine. Sve drugo zaslužuje pažnju utoliko što je riječ o zaista značajnim ciframa iz te godine koje su višestruko veće nego što je to bilo u prethodnim godinama i stoga ja zaista ne mogu suditi ovo što su kolegice i kolege dosada govorile, što je bilo s javnim nabavama, je li bilo problema u javnim nabavama, sa cijenama, sa ovim, sa onim, ja nemam te podatke, nemam te informacije, evo i revizijsko izvješće je na neki način klasificirano i tajno, tako da o njemu nećemo ovdje raspravljati i zaista evo, jako, jako teško donositi nekakve zaključke tako, ja bih rekao olako o tome kako su ti procesi tekli. Ono što vidimo, vidimo tu u Izvješću, obavljene su ozbiljne nabave, znači radi se o stotinama milijuna kuna, prije svega, zaštitne opreme u smislu zaštite od virusa koji je poharao cijeli svijet u ovom razdoblju, vjerojatno nešto slično očekujemo i u 2021. g. Ono što je možda informacija koja nas treba zainteresirati u ovom trenutku je odgovor na pitanje koje je državni tajnik dao, a to je kolika je trenutna popunjenost robnih zaliha u odnosu na programe i planove, znači strateške planove o popunjavanju. Popunjenost, koliko sam shvatio 2019. bila je negdje 47%, a 2021. 67% ili je ovih 67%, državni tajniče, sada popunjenost? ... [[Upadica se ne čuje.]] Sada popunjenost, da, da, da. Znači to bi bio podatak o trenutnoj popunjenosti, 67%, što govori da tu još ima posla jer kažem, živimo u nekakvim, nešto nesigurnijim ili bitno nesigurnijim vremenima i dobro bi bilo da država i u ovom segmentu učini napor kako bi strateške robne zalihe bile u dovoljnoj mjeri popunjene. Ono što je volatilno u cijeloj ovoj strukturi robnih zaliha, vidimo da je taj promet energentima, znači energenti se brzo prodaju, očigledno se i brzo i nabavljaju i popunjavaju. Ostaje ovo pitanje popunjavanja zaliha plina, o čemu Vlada već očigledno vodi računa i daje određeni naglasak, što smo vidli i u rebalansu prethodnom, no kažem, tamo je ostalo, naravno, visiti u zraku koji će biti konačni iznosi koji će biti plasirani u popunjavanju zaliha plina, da li je to tih 400 milijuna eura plus jamstva ili nešto više od toga, vidjet ćemo u nastavku ove godine i vidjet ćemo uostalom na rebalansu nekom koji će se dogoditi tamo negdje u jesen pa ćemo vjerojatno imati i oko toga potpunu informaciju. Ono što bi trebalo ovdje posebno još i istaknuti jeste problem ovih potraživanja koje Ravnateljstvo ima, znači ovdje je podatak da je u 2020., da je taj iznos potraživanja bio skoro udvostručen, ako se ne varam, što naravno pali neku crvenu lampicu, ja ne znam što se događalo nakon toga. Koliko je tih sporova i tih problema riješeno i u kojoj mjeri su ta potraživanja u konačnici naplaćena. Znači s aspekta nekog dobrog gospodara, vrlo bitno bi bilo učiniti sve da se zaštite interesi države u tom smislu i da se izvrši naplata što većeg dijela tih potraživanja. Kad gledate strukturu kakva je bila zalihe od strateških robnih zaliha, ona je bila očekivana, znači neki strateški prehrambeni resursi, kao što je pšenica, kukuruz, meso, mesne prerađevine, šećer, ulje, itd., to je sasvim očekivano i normalno, plus kažem, ovaj energetski dio i naravno, zaštitna sredstva, posebno u borbi protiv poplava, požara i drugih nedaća koje nas mogu zadesiti. Tako da evo, kažem, evo, vrlo kratko oko toga, ne vidim nekakav poseban razlog širiti neku veliku raspravu oko ove teme, puno bi lakše bilo raspravljati kad bi raspravljali o trenutnoj situaciji, kada bi imali informacije o trenutnoj popunjenosti zaliha, kada bi vidjeli dakle u kojoj mjeri smo ispunili planove u strukturnom smislu vezane za obnovu strateških robnih zaliha, kažem, a vjerojatno ćemo imati prilike još o tome raspravljati. Evo, hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle raspravu smo imali na Odboru za gospodarstvo. Gospodarstvo je matično radno tijelo i raspravu o Izvješću o stanju i upravljanju robnim zalihama zajedno sa financijskim pokazateljima za 2020. imali smo na odboru. Oni od nas koji malo duže pamte ili malo duže znamo da su se poslovnici mijenjali na način da pojedina izvješća idu samo na odbore, gledanje je u saboru, ali zahvaljujući dio odnosno aktivnosti kolegice Vučemilović koja je uz put budi rečeno i član Odbora za gospodarstvo je rasprava došla i u na plenarnu sjednicu što ja cijenim da je dobro. Dakle, uvijek cijenim da je dobro da se na plenarnoj sjednici raspravlja o nekim stvarima koje su izuzetno bitne i izuzetno važne dobro iz dva razloga. U trenutku kada vladajući nešto dobro rade dobro je da se s tim i pohvale i da pokažu dobro je, a da oporba ima priliku još propitati, pitati, naglasiti i reći o čemu je riječ. Kao što sam rekla kad sam tražila stanku u ime kluba 2020.g. je jedna od onih godina koju sad to više zovemo dakle uvijek imamo neko pomodarstvo pa tako to zovemo izazovnim godinama, ta je bila izuzetna izazovna godina za RH, bila je izazovna godina u dijelu kada govorimo o koroni odnosno covidu i za Europu i za svijet, a kada je riječ o potresu izuzetno je izazovna za RH jer je zaista vam uvijek pokaže gdje vam sustav manjka. Kada govorimo o robnim zalihama i opće priču s tim, tu su nam uvijek određeni upitnici nad glavom jer kad gledate malo povijest u povijesti je tu se iz događalo svega i svačega i zato ne treba i nisam spremna da sadašnju situaciju gledamo tim očima starim 15 ili 20 godina, želim današnju situaciju gledati očima koji su današnjice. Ono što je dobro naglasit da je dobro, a ono što je loš ili što imam određenu skepsu ili dilemu jednako tako ukazati na tu skepsu odnosno na dilemu. Moj prvi određeni kontakt sa temom kolegama iz robnih zaliha odnosno tema robna zaliha je bilo kad je Hrvatsku zadesila ona velika poplava kad se je pokazalo koji je značaj uloga i što treba raditi i moram reći da smo se tamo učili nekih stvari. Nije dobro da se stalno učimo, dobro je da nekako iz naučenih lekcija to iskoristimo. Dakle, 2020. dolazi korona, dolazi covid, mora se nabaviti sve što je vezano s tim, pokazalo se i ono, ja sam jedna od onih koja je nekako zagovaratelj i nastojim uvijek s ove govornice i zagovarati i reći da je dobro da je Hrvatska članica EU, da je puno bolje biti u društvu uspješnih, bogatijih nego negdje tamo pri repu svega toga zajedno, dakle u tom trenutku mogli ste kupiti ono što ste mogli kupiti po cijeni po kojoj bilo. I ajmo biti tu realni, dakle mi možemo danas s ovim iz ovih cipela i s ovim naočalama pitati pa zašto se nije ovo ili ono. Točno je bilo tako kako je. E sad dolazimo do onog što nekako treba postaviti pitanja i treba reći ljudi moji nemojte da moramo ponovo učiti iz početka neke lekcije koje smo prošli. 2022. 24. veljače Rusija je napala Ukrajinu, svi su očekivali da se to neće dogoditi ali dogodilo se. Ajdemo biti realno u odnosu na to, tko će imati najveće štete, naravno osim same Ukrajine koja je devastirana i već je sad devastirana koja će sa svim svojim u nekim procesima je stala, a neki procesi će biti puno duži, imat će štete Europa iz jednog recimo ajmo reći vrlo nekoliko stvari. Prva stvar, svi oni projekti koji su vezani uz zelene tehnologije, zelene industrije, uz nova radna mjesta, uz neke nove pomake i nove iskorake će biti u drugom planu jel će vidjet ćete, svi proračuni koji će biti za sljedeću godinu ili rebalansi koji idu, idu u smislu sljedećem, prva tema će biti vezano uz obnavljanje i definiranje uvjeta za obranu, dakle za zaštitu dakle Ministarstvo obrane će biti ti bez obzira kako je i u kojoj zemlje je to definirano preko kojih će biti dosta punjenje stavke, a onda iza toga i sve drugo i teme koje će biti će biti energetika i hrana. I nije čudno i ne trebamo se čuditi zašto i mi želimo raspravljati o ovom izvješću za 2020. i ukazivati na takve nekakve stvari. Tema energetike, mi smo imali tematsku sjednicu Odbora za gospodarstvo na kojem smo postavili niz pitanja i dobili smo niz odgovora. Pitanja koja smo bazično postavljali je bilo vezano uz gorivo, bilo je vezano uz plin i bilo je treća tema vezano uz električnu energiju i sve ostalo. Ja osobno sam bila zadovoljna sa svim onim odgovorima koji smo dobili. Nekako sam se moram priznati malo i umirila kad je riječ o nafti tu ste u priču u kojem su neke druge zemlje. Kad je riječ o električnoj energiji tu se uvijek pokazuje da ovisno o tome pada kiša pa je dobro pa će se puniti akumulacijska jezera i negdje se pokazuje da 25% svoje električne energije, a ovo drugo je ili iz Nuklearko Krško ili vlastite proizvodnje, kad je riječ o plinu tada jednako se je i natpisi su bili u novinama i dobili smo uvjeravanja da imamo dobru proizvodnju domaćeg plina, LNG terminal koji je bio spasonosno sve dok nije došlo jedno izvješće koje je članica tijela koje dalo izvješće inače i Plinacro. Dakle, nije izviješće isisano iz malog prsta koje je ukazalo na dva problema, jedan problem je punjenje Okolia koji je u tom trenutku bio odnosno ne znamo kakvo je stanje u ovom trenutku, napunjen 19% treba mu dva ili tri mjeseca da se napuni do određenih rezervi. Jednako tako treba biti i zakup na LNG terminalu i ona dva ključna pitanja koja mislim da treba postaviti i koja treba postavljati što se događa s plinom, što se dešava s plinom i da li HEP koji je dobio zaduženje, koji je dobio novce za koji su osigurana sredstva i kroz rebalans proračuna na Ministarstvo gospodarstva su osigurana sredstva za sve one pripreme, HEP-u su osigurani, što je napravio, jer čekati nekakva druga vremena i čekati nekakva što će biti na jesen to je koda imate pred sobom staklenu kuglu, pa vračate. Hoću reći da danas iz ovih cipela kad raspravljamo o nečemu što smo raspravljali pred dva ili tri mjeseca raspravljamo drugačije, a da ne kažem da o nečemu što smo raspravljali kad još ni rat u Ukrajini je bio nekakva misao i imenica i posve drugačije i dolazimo do bazične teme hrane. Mi svi čitamo i gledamo što se dešava, što Ukrajinci u ovom trenutku pregovori koji se vode, vode se pregovori o tome kako da izvezu žito kojeg imaju odnosno pšenicu koju imaju. Oni imaju pune silose i kažu da ni svoje silose više ne mogu napunit. Imaju brodove koji su prepuni žita u kojem ako su tako dugo stajali je spljesnilo i možete ga bacit u more, neće biti ni za stočnu hranu i sad tu naravno da su legitimna pitanja koja mi postavljamo i trebamo si svi zajedno postaviti jer nam to treba bit zajednički interes, da postavimo i da dobijemo odgovore, dakle da popunjenost robnih rezervi u Hrvatskoj pojačamo ovu godinu, da imamo u proračunu više sredstava kojih trebamo imati da se oni popune, da imamo zapravo određenu sigurnost, makar sigurnost u memoriji nečeg ima, o cijeni po kojoj ide je tema koju možemo raspravljati. Zašto i mislim da sam ja, ja se uvijek nekako stavljam i u cipele izvršne vlasti, kad postavite pitanje zašto nabavljate po ovoj, a ne po onoj cijeni, logičan je odgovor državnog tajnika, morao sam provesti javnu nabavu, u javnoj nabavi sam imao to, dobio sam cijenu i po to sam napravio, a nisam mogao provest javnu nabavu dok mi u proračunu nije bilo osigurano novaca. Ono što ja čitam kroz ovo izvješće i što mislim da trebamo svi zajedno čitati je slijedeće. Nemojmo rješavat problem u 12 i 5, probajmo barem riješiti problem 5 do 12, probajmo apelirati da se kroz rebalans koji će sigurno doći na jesen se osigura više sredstava da nam se robne zalihe popune da zapravo i u, nekako i u promišljanju dobijemo jednu vid sigurnosti. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, danas kad raspravljamo o stanju robnih zaliha ne možemo se ne prisjetiti da je možda još samo prije par godina ova tema bila ispod političkog radara i da smo na neki način živjeli u Lalalandu što se takvog pitanja tiče i da od 2020.g. zapravo to pitanje postaje jedno od ključnih političkih pitanja jer se tiče zapravo, shvatili smo to na težak način, sigurnosti naših građana. Kada govorimo o 2020.g. ja ću napomenuti da se upravo tada vidjelo da možda ono što su bile procijene potreba i ono što su bile, što su bile realizirane potrebe u strateškim robnim zalihama se pokazalo nedostatnim u slučaju potresa prvo u Zagrebu, ali posebno kasnije drugog potresa na području Banije jer smo vidjeli da zapravo nismo imali dovoljno kapaciteta za ad hoc smještaj svih unesrećenih odnosno svih onih koji su u tom trenutku ostali bez krova nad glavom, da nismo imali osigurano pitanje kako ćemo opskrbiti šatore grijalicama, da je naravno vojska morala priskočiti u pomoć, ali da zapravo da nije bilo hitnih inozemnih intervencija i donacija da je isto tako pitanje da li bismo uopće mogli osigurati u onim prvim mjesecima ne samo smještaj i privremeni smještaj nego pitanje i prehrane, znate koliko je zapravo robe došlo u donacijama upravo od i hrvatskih tvrtki, ali i inozemnim, dakle tada se vidjelo da je ovo pitanje robnih zaliha i zapravo pripremljenosti na stanja o kojima nismo zapravo često razmišljali, sad to ne ide samo vladajućim, to mislim jednostavno je nekakvo kad si u dobroj fazi ne razmišljaš o najgorim mogućim ishodima, ali je pokazalo da se upravo o tome treba, treba razmišljati. Kako se to sve skupa poklopilo sa covidom, možda i u tom trenutku nije bilo ključno, al danas postaje ključno zapravo pitanje generalno opskrbe i da li bi nas, da li bi se dogodilo, šta bi se dogodilo zapravo da imamo još jednu krizu ili još jednu katastrofu koja kad bi se nalijepila na ovu postojeći problem opskrbe i koji je sve veći, dakle rizika opskrbe hranom, ali isto tako energijom i energentima šta bi zapravo i kako bi, koliko bi Hrvatska trebala odnosno koliko bi bila spremana. I sad moram ovdje reći da osim tog pitanja koliko smo zaista spremni za te situacije, kolko smo spremni za situaciju koja nam moguće dolazi na jesen i slijedeće proljeće po pitanju i opskrbe i eventualnog slučaja dodatne neke nepogode? Drugo pitanje koje se postavlja je pitanje upravljanja zapravo strateškim robnim zalihama, pitanje upravljanja strateškim robnim zalihama i te efikasnosti je pitanje koje rješava državna revizija u svome izvještaju. Taj izvještaj je proglašen tajnom, izvještajem odnosno visokim stupnjem tajnosti on je dat na uvid nama saborskim zastupnicima, mi smo mogli dakle vidjeti te podatke koje se u njemu nalaze, kao i nalaz i mišljenje, međutim morali smo potpisati da o tome nećemo govoriti i da o tome nećemo, da nećemo te podatke iznositi. Moram reći da što se tiče određenih podataka koje se nalaze u tom izvještaju to može biti donekle opravdano, međutim da u dijelu koji se tiče samog nalaza i mišljenja, tekstualnog nalaza i mišljenja državne revizije o načinu na koji se upravlja i upravljalo strateškim robnim rezervama, da u tom dijelu bi taj dio trebao biti dostupan čitavoj javnosti jer ne postoji zapravo opasnost da ima bilo kakve posljedice i u tom smislu mi smo kao Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka zajedno sa SDP-om i uputili jedan zaključak uz ovaj Izvještaj kako bi se zapravo to pitanje moglo raspraviti ovdje u Saboru u smislu kvalitete upravljanja i učinkovitosti sustava. Naravno, nemamo puno iluzija i nada da će se ono usvojiti, ali smatramo da je potrebno razlikovati u takvim izvještajima šta zaista jesu osjetljivi podaci, a šta je zapravo podatak koji je od javnog interesa i gdje preteže javni interes da se neke stvari objave. Nadalje, vezano uz ovaj Izvještaj da se nastavim zapravo na kolegicu Anku Mrak-Taritaš koja je govorila upravo o potrebi drugačijeg osiguranja opskrbe hranom u Hrvatskoj, želim napomenuti da smo govorili ovdje i na jesen i govorimo sad opet da zaista moramo promijeniti sustav planiranja u poljoprivredi i osigurati zbilju veću samodostatnost u određenim prehrambenim proizvodima, a što se tiče energetike, mi smo vidjeli šta to znači, sad smo vidjeli šta znači kad vam je dio ili značajni dio tržišta ovisan o nekim vanjskim faktorima i naučili smo, nadam se, da to nije dobra pozicija u poziciji ovakvih globalnih previranja. Međutim, mi i dalje dozvoljavamo da nam se ključni sektori dovode pod kontrolu, tržišnu kontrolu kao, ali stratešku kontrolu privatnih tvrtki za koje od neke od njih ne znamo niti stvarne vlasnike, pa ću evo, ponovno reći kao što sam danas rekla, dakle osim što naftne kompanije dižu svoje profite na činjenici da im se smanjuju trošarine, itd. i da se dižu cijene nafte i naftnih derivata na globalnom tržištu, isto tako vrijedi i za plinski biznis. I šta smo imali prošle godine? Prošle godine smo imali situaciju gdje je PPD-u, primjerice, rastao prihod do, neslućeno, mislim, pogledajte si Izvještaj za 2021. pa ćete vidjeti da je ta kompanija prošle godine zaradila 21 milijardu kuna, da im je od toga i, uprihodila, da, ne, ne, okej, uprihodila, dobro, sad ću reći šta je dobit od toga, dakle ono što je dobit od toga je 312 milijardi kuna, što je za nekih 75, 80 milijuna kuna više nego prethodne godine i više nego ikad, samo da se razumijemo. E sad, šta je ono što se mi kao država to trebamo pitati? Mi se trebamo pitati da li u tim situacijama sada nafte i naftnih derivata, kao i pitanje cijene plina, za nekoga tko je 2017. sa GAZPROM-om potpisao dugoročni ugovor na 10 godina, koja je stvarna njegova nabavna cijena plina i da li on stvara ekstra profit kada ga prodaje po cijenama po kojima ga prodaje hrvatskim građanima i odnosno poslovnim subjektima jer je za građane zapravo određena cijena. Da li se stvara ekstra profit? Jer vidite, ozbiljne države zaista razmišljaju na taj način da onda taj ekstra profit uzmu kroz porez jednokratni. Drugo pitanje je, kako dozvoljavamo onda da isti ti ulaze u drugi sektor koji nam je krucijalan, rekli smo, energetika i rekli smo prehrana. Upravo danas je vlasnik PPD-a Pavao Vujnovac postao član uprave Fortenove. Imate dakle ono što se događa i što znamo po investicijama PPD-a prošle godine je da dolazi do velikih zapravo preobrazbi na tom, na tržištu prehrambene industrije i da zapravo Fortenova rasprodaje određena poduzeća, da ona završavaju u rukama, bilo mađarskih ili evo sad u ovom slučaju i kao domaćih tvrtki na način da zapravo se šire sa energetskog polja na prehrambeno. I tko ne razumije, tko ne razumije da je to strategija zadobivanje moći, odlučivanja o dva ključna strateška područja za sigurnost RH, taj je da prostite, bedast. I ako mislimo da i energetiku i prehrambenu politiku trebamo prepustiti samo tržištu i samo gledati kako se to događa, onda zaista nismo sposobni upravljati osnovnim polugama ove države i ono zbog čega država postoji jer država postoji da bi svojim građanima osigurala pristup osnovnim dobrima i resursima. Osnovna dobra i resurse nam polako i sigurno preuzimaju ljudi odnosno tvrtke za koje ni ne znamo u čijem su vlasništvu. I to je nešto za zabrinuti se. I ja se iskreno nadam da će Vlada uskoro izaći sa ocjenom toga da li su se u Hrvatskoj stvarali ekstra profiti kod energetskih kompanija, na koji način će to regulirati i kako će spriječiti ogromnu koncentraciju tržišnu u energetskom i prehrambenom sektoru od pojedinih igrača. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu rasprave i govorit će prva poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. Kažu da je u životu tajming jako važna i da kad pogodiš ono pravo vrijeme onda, to ti je već pola posla. A kad pogledamo ovo Izvješće o robnim zalihama i to što se nama događa sa robnim zalihama, onda vidimo da njima nedostaje tih pola posla. Dogodi se potres i to na seizmički aktivnom području mada smo mi mislili eto nikad neće, pa nedostaje svega, ali eto nekako smo se pokrpali. Pa se dogodi epidemija i te 2020. za koju je rađeno ovo izvješće potroši se pa malo više od pola milijarde kuna za to, bilo je hitno, bilo je važno, bilo je potrebno, nabavilo se, dobro. Ali te iste godine je potrošeno svega 12 miliona kuna na prehrambene proizvode. I kad je krenula epidemija onda smo odjednom svi slušali samo samodostatnost, samodostatnost, moramo biti samodostatni i to je bilo jako važno. Čim se to malo smirilo, čim su se opet nekako pokrenuli ti dobavni lanci sve se to zaboravilo. Sad imamo rat, Ruska Federacija je napala Ukrajinu, brodovi su puni, silosi su puni u Ukrajini, ne mogu nigdje, žetva je tu, nemaju gdje staviti pšenicu novu koja će se skinut, a šta mi radimo jel. I onda uvijek govorite e ta naknadna pamet, sad je oporba je pametna kad je sve gotovo. Pa evo sad upozoravamo prije, govorimo prije žetve, zadržite 400.000 tona pšenice u našim silosima. Je li to tako teško shvatiti? I onda dođemo do druge floskule, a to je EU ne da, ne može, mi smo članica EU, slobodno tržište, mi ne smijemo. Pa kako uvijek Orban može, on može što god hoće. On može uvesti pravo prvokupa, on može imati dvojne cijene za benzin, 9 kuna za Mađare, za nas daleko više, ruši temelje EU i nikome ništa. Da ne govorim da si je isposlovao embargo do 2024., a taj isti MOL je vlasnik INE i onda rusku naftu koja je otprilike 70 dolara po barelu nama ovdje prodaje po 13, 14 kuna ili već koliko. Znači činjenica je da neke stvari se mogu napraviti, činjenica je da postoje članci u ugovoru o funkcioniranju EU koji omogućavaju u izvanrednim situacijama čak i zabranu izvoza. Ako komisija ne odobri dobro, ali cijeli postupak traje određeno vrijeme što znači imamo prostora za manipulaciju. I činjenica je da upozoravamo na vrijeme jer se nalazimo u izuzetno turbulentnim, turbulentnom razdoblju. A činjenica je iz ovog izvješća da je je na 91 lokaciji popis strateških robnih zaliha napravljen bez djelatnika Ravnateljstva za robne zalihe ili što bi se reklo na povjerenje. Da, eto toliko je. Znači mi ne znamo, sad državni tajnik kaže 67% pa možda i nije toliko, možda je 50%, možda je 40% mi to ne znamo jer čak ni djelatnici ravnateljstva nisu bili na svim mjestima gdje se skladište, gdje se drže strateške robne zalihe. I ako imamo u vidu sve te silne nepravilnosti koje su dovele do pola milijarde nenaplaćenih potraživanja onda bi se ta kontrola stanja robnih zaliha morala provoditi puno kvalitetnije, a i tih 17 preporuka, čuli smo danas glavnog državnog revizora koji je dao, ukazuju na to da bi se trebalo robnim zalihama upravljati ipak malo učinkovitije. I na kraju zadnja informacija koju je iznio državni tajnik Milatić koji je obnašao dužnosti ravnatelj, bio je zadužen za robne zalihe dok nije bilo ravnatelja gotovo godinu dana, je da se u zalihama nalaze robe koje bi osigurale osnovnu opskrbu za 50.000 na rok od 15 do 60 dana. A šta je sa ostalima? Ja ću postaviti samo to pitanje.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Pavličeka.
Poštovana kolegice, evo državni tajnik je rekao da je trenutno popunjenost državnih robnih zaliha na nekih 67%, a je prošle godine bila na 40 i nešto posto. Smatrate li da je ovo dovoljno s obzirom da se nalazimo u jeku velike financijske i ekonomske neizvjesnosti posebice što se tiče prehrambenih proizvoda, a posebice što se tiče buduće jeseni odnosno zime i hoće li hrvatski građani moći mirno spavati, hoće li biti sigurni da neće biti uistinu nestašica određenih prehrambenih proizvoda.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolega Pavliček na pitanju, znači to definitivno nije dovoljno. Ako vidimo i ovu izjavu poštovanog državnog tajnika jel koliko imamo, za koliko stanovnika u kojem vremenskom roku uopće imamo robnih zaliha, to nije dovoljno. A evo ja ću još jednom reći čemu uopće služe robne zalihe. Znači u doba ratnog stanja, rat bijesni u Europi, to je činjenica. Velikih prirodnih nepogoda ili neposredne ugroženosti kako bi se stanovnicima osigurale temeljne potrebe. Znači ne želim nikoga plašiti, ne želim nikakav strah širiti, ali činjenica je da smo mi unazad ove 2 godine ustanovili da robne zalihe nisu bile popunjene na način da bi mogle osigurati taj temeljni cilj kojemu one služe.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice kod prikaza stanja odnosno od godišnjeg popisa roba imamo podatak da je na 215 skladištenje, a da se je otprilike na, ne otprilike nego točno na 124 lokacije je bio i neki od predstavnika ravnateljstva, dakle na 58%. Moramo biti realni, ako ih ima tako malo koliko ih ima i radi, nema šanse da odrade sve i pri tom neću govoriti o godini kad je bila korona, kad se nije ni moglo, ni sve ostalo. Ali i tu jasno moram si postaviti pitanje koje postavljam i vama. Ako imamo to loše iskustvo koje imamo još do 2000., pa 2004. kad se vode određeni sporovi jer kad ste došli negdje na neko skladište utvrdili ste da toga nema. Meni se čini da bi bilo elementarno da se u jednom trenutku stvarno [[Upadica Reiner: Hvala.]] ravnateljstvo odradi posao [[Upadica Reiner: Hvala.]] i utvrdi stvarno stanje.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak Taritaš u potpunosti se slažem s vama, znači često imamo u istim silosima i robnih zaliha i vlasnika nekog poljoprivrednog poduzeća pa nam samo kolaju papiri jel i stvarno stanje ustanoviti se može onim nekakvim, to vam ja znam ja sam radila u pivovari imali smo silose i onda stvarno stanje jedino možete ustanoviti ako se popnete na vrh, spustite špagu i onda izmjerite izračunate jel se radi o valjcima. Da li se to radi na taj način, da li ikada dođu predstavnici ravnateljstva? Oni samo pogledaju papire možda. Pitanje je jel na koji način se uopće utvrdi i to gdje dođu predstavnici, a pogotovo tamo gdje njih uopće nema.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Vučemilović. Evo da se nadovežem na ovo pitanje stvarnog stanja. Ako imamo informaciju unutar ovog izvješća koja kaže da se samo na 58% lokacija tek nešto više od pola ravnateljstvo za robne zalihe pojavilo i sudjelovalo u provjeri skladišta, dakle bilo je znatno smanjeno u odnosu na prijašnje godine zbog epidemije, kako mi možemo sa sigurnošću tvrditi odnosno kako samo ravnateljstvo može sa sigurnošću tvrditi da zna uopće što se nalazi u tim skladištima i može li pandemija biti izlika za pojavljivanje ako su druge stvari funkcionirale u društvu u skladištima i provjeravanje robnih zaliha?
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolegice Selak Raspudić. Pa evo ja ću navesti iz ovog izvješća znači jednu stranu sa rashodovne strane na ime naknada za prijevoz na rad je potrošeno više 2020. nego 2019., mada smo svi znamo veći dio vremena radili od kuće. Znači eto dolazili su na posao, ali nisu mogli izlaziti raditi inventuru, nisu mogli izlaziti na teren to definitivno ne može biti opravdanje jer cijelo vrijeme se to moglo obaviti. Nama je epidemija koronavirusa izgovor postala za sve, pa tako i u HŽ Infrastrukturi kažu da kasne sa radovima jer eto bila je epidemija, mada svi znamo da je građevinarstvo jako dobro radilo i u vrijeme epidemije jer se radovi izvode vani, ali eto kada je neka javna ustanova, državno poduzeće onda je dobar izgovor zlata vrijedi.
Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Ivo MIlatić. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma dužan sam radi hrvatske javnosti reagirati jer kada se ovako paušalno priča o robnim zalihama radi ljudi koji tamo rade pošteno svoj posao već godinama, neki već i 30 i više godina i dočekat će i penziju tamo mislim da moram reći nešto na tu temu. Govoriti da oni ne znaju izmjerit u silosu kako koliko je pšenice i svega toga, pa svi znamo geometriju r na kvadrat pi puta visina to evo slučajno i ja znam. E, pa ovaj slučajno smo sad ovih dana iskontrolirali svaku lokaciju, svaku lokaciju znači nas 15, 18 koliko je svaku lokaciju ovih dana, završen je kompletni izvanredni nadzor od strane nas. Nismo nigdje našli jedno kilo da fali odgovorno to tvrdim i izvještaj i stoga možemo slobodno kad ga napravimo i dati ovom cijenjenom domu i svakom saborskom zastupniku bez obzira što će ovaj izvještaj za ovu godinu doći. Znači to što u covidu nismo stigli, nismo stigli jasno jer je posla bilo toliko da je dobro da smo uopće stigli i taj posao napraviti, a kamoli u kontrole ići. Ali fala dragom Bogu nisu ti naši skladištari ti kako ih znate ovdje prikazati. Kad govorite o tome da su tamo određeni dugovi i sve ostalo, to je sve iz onih vremena tamo do kad su postojali akceptni nalozi kad je postojalo sve ono što je postojalo. Od 2000.g. kada je stupio ovaj zakon koji danas vrijedi na snagu, tih gubitaka je jako malo, jako malo je tih gubitaka i u predstečajnim nagodbama dosta smo toga i naplatili. Znači to uvijek kad govorite o gubicima i o svemu onome šta potražujemo i sudskim sporovima i svemu tome, odmaknite to odmah 20 godina, od danas minimalno 20 godina to odmaknite radi hrvatske javnosti jer se stalno stvara nekakav dojam o nekoj marčapiji, o nekim situacijama koje su ovakve ili onakve. Što se tiče odluke što je cijenjena saborska zastupnica Raspudić govorila o onome da sam ja paušalno rekao, 3.6. je vlada donijela novu odluku gdje nema žurnosti kada je u pitanju covid, 3.6., tako da čisto da znate kad je to bilo. Ove godine, ove godine sada 3.6., a ona odluka gdje je bila žurnost je istekla u veljači, tako da ustvari od veljače praktično nema žurnosti već jer je ta oduka istekla pa onda nije bilo smisla po njoj više ni raditi. Ali sada je donešena odluka gdje je ostavljeno samo još uvijek jedan dio žurnosti ako stožer za potres u Banovini eventualno nešto hitno se ispokaže da nešto treba, ali i to pretpostavljamo da će se to koristiti totalno minimalno jer koliko vidim i nema tih potreba, ali ostavilo se to za ne daj Bože da ako treba nešto i negdje reagirati i da bi mobilizirane snage nešto radili i to je cijela priča. Ovdje je bilo govora i o Okolima i o plinu i o svemu ostalom, plin sve odluke su donešene, kroz idućih desetak dana kreće punjenje Okoli-a, Okoli će zapuniti do 1. studenoga neovisno o tome što to nije tema robnih zaliha, to je tema isključivo sada kriznog tima za plin i to je tema vlade i to je tema energetske sigurnosti. Kad ovdje govorimo o derivatima, nije ovdje nikakvih prometa derivata bilo, mi se jednostavno derivata rješavamo ostavljamo onu količinu koja je potrebna za ne daj Bože bilo kakvih situacija koje bi bile u pogledu strateških robnih zaliha, kao što kad su bili migranti i sve ostalo a ostala i onda se derivati su se prodali u ovih nekoliko godina, a za njih su se isključivo kupovali vatrogasne cisterne, ... [[Govornik se ne razumije.]] cisterne za prijevoz pitke vode koje su razasute po cijeloj državi i ovaj, a derivata ima u obveznim zalihama 90 dana, tako da što se tiče sigurnosti opskrbe, tu se mi nemamo što bojati, ne daj Bože ako bi se šta dogodilo, nekakav kratki poremećaj, imamo tu šta reagirati, rafinerija u Rijeci radi, ... [[Govornik se ne razumije.]] ima, znači i sirove nafte u iznosu od 416 tisuća tona koje imamo bismo mogli bez problema preraditi u svojoj vlastitoj zemlji. Znači ono što sam ovdje dužan reći, ne i tjestenina kad je u pitanju, 24 kune kilo tjestenine u dućanu, nemojte hrvatskoj javnosti govoriti da je 12 kuna skuplje od 24, što je kilo tjestenine u dućanu. I svodi se sve na to. Nađite javni je natječaj, tjesteninu treba netko prodati nam, držati je na skladištu, zanavljati je. Izvolite. Tražite koga god hoćete, kad bude idući javni natječaj nek se javi. Ne možete tjesteninu pustiti da je moljci pojedu.
Hvala. Ostanite, ostanite ovdje jer ima par replika. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Voljela bih znati 2020. g. koje to tjestenine 24 kune bilo kilo ili 11 kuna, koliko se nabavljalo 2016. g. Ovisi o pakiranju, ovisi o proizvođaču i te su cijene daleko više od onih što se mogu pronaći u dućanima. Mislim da je vrlo neprimjereno da nazivate naše teze paušalnim s obzirom da smo ovdje navodili argumente na temelju onoga što smo pročitali u ovom Izvješću i postavili pitanja što je naša zadaća. A što se tiče ove odluke Vlade koju ste spomenuli, evo sad sam upravo čitala, dakle radi se o odluci koja je donesena 3.6. koja omogućava žurnu nabavu upravo za robne zalihe za područje Sisačko-moslavačke županije, dakle opet ide mimo klasičnog Zakona o javnoj nabavi, što znači da i dalje nije sve podvedeno pod normalni pravni poredak RH.
Poštovani državni tajnik.
Pa ja sam vam i rekao da je samo ostao potres, a žurna nabava nije protivno Zakonu o javnoj nabavi. Žurna nabava, ... [[Upadica se ne čuje.]] žurna nabava [[Upadica: Molim vas, ne iz klupe.]] žurna nabava je sukladno Zakonu o javnoj nabavi i žurnu nabavu Fond solidarnosti priznaje u refundaciji RH za troškove koji su napravljeni u žurnoj nabavi. To nije nabava bez ikakove nabave nego to je žurna nabava. I tako da, jednostavno to tako, a što se tiče toga da sam ja rekao da sve vi paušalno rekli, moje je pravo da mi se čini da se iz konteksta izvlače teze koje nisu ovaj primjerene vremenu u kojem se nalazimo, koje su primjerene bile nekom drugom vremenu i zato sam rekao da je to paušalno jer ako vi nešto kažete, kao da je to danas, a ustvari je to bilo 20 godina jučer, pa onda po meni to, ja ne znam sad drugi izraz u rječniku, ali to bi trebalo biti paušalno.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče. Dakle, ja imam možda pitanje ili jednostavno ili komplicirano, jednostavno je. Dakle vi imate danas zaposleno i u robnim, dakle u upravi koja se bavi ovom problematikom, sad više nisam sigurna, 16 ili 17 zaposlenih, ali otprilike je tu 16 ili 17. Ono što je moje iskustvo je da je sigurno pola od njih onako, već gledaju jednim okom za mirovinu ili za nešto drugo. Mene zanima koliko bi realno stanje bilo da bude zaposlenih koji se bave s tom problematikom, a da bi stvari mogle onako normalno funkcionirati. Mi često u javnom prostoru, bez obzira, znamo govoriti o zaposlenima u upravi, o tome kako ih ima jako puno, govorimo često koristimo i riječ uhljeb koji ja ne koristim nikad, možda ne koristim iz razloga što sam godinama radila i znam kako se radi kad želite radite korektno svoj posao i da se i u javnom sektoru poprilično naradite, tako da me zanima, pitanje je relativno jednostavno, možda je i odgovor jednostavan.
Hvala. Hvala. Poštovani državni tajnik.
Mi imamo toliko koliko imamo, u sistematizaciji je predviđeno svega nekoliko ljudi više. Ovaj, ne bi imali ništa protiv da imamo još bar desetak djelatnika, ali eto to pred nama je razdoblje kada pretpostavljam da će biti lakše i objašnjavati i svim ostalim unutar cijelog sustava kada se budu radile nove sistematizacije i mi stižemo i sa ovim ljudima napraviti, vidite, toliko i posla. Većina je sada problem ustvari ta generacijska, dobro ste detektirali problem, generacijska situacija nego sami broj. Jednostavno moramo sada tražiti veći broj ljudi kako bi uposlili mlađe ljude da ovi koji će jednostavno s vremenom otići u mirovinu prenesu znanje jer nema smisla kad oni odu da netko dođe i da se uči iznova, a da ga nije nitko naučio.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Evo pohvale državni tajniče što znate vi kao ekonomist izračunati volumen valjka i veseli me činjenica da ste vi u 5 mjeseci napravili inventuru i znate točno sve do zadnjeg zrna. To je uistinu lijepo čuti, ali vidi se da se u 5 mjeseci može, a onda se u godinu dana nije moglo, no dobro. Imamo novu ravnateljicu pa vjerojatno je htjela znati točno stanje budući da je to dosta vruće radno mjesto ili što bi se reklo, vruća fotelja nakon koje su mnogi završili na nekim tako mjestima sa rešetkama, neću sada reći kakvima, ali kada govorimo znači o tome, o tim pola milijarde i o tome što je bilo tamo do 2004. g. govorimo zato što je i u Izvješću za 2020. znači potraživanja na dan 31. prosinca 2020. su 86 959 747,43 kune a nastala su najvećim dijelom u razdoblju do 2004., znači to su [[Upadica: Hvala. Poštovani državni tajnik.]] ogromni gubitci koji su [[Upadica: Hvala.]] prisutni i utječu na poslovanje [[Upadica: Hvala.]] i dandanas.
Poštovani državni tajnik.
Da, to je taman ono što sam rekao, znači nastali su do 2004., to su oni procesi iz kraja 90-ih koji su se još rolali do 2002. g. i onda su zaustavljeni tim zakonom i onda su krenuli procesi, stečaji, sve ostalog i otprilike se, dobro ste rekli detektira 2004. pa dalje i od tad to traje. Mislim ja sam evo došao u ravnateljstvo 2012., kad sam vidio tu količinu tih svih procesa doslovno sam rekao sudovi i organi nek rade svoje, a mi smo se uhvatili toga kako da se to ne daj Bože ne bi više dogodilo i hvala Bogu nije se dogodilo. Ništa od tog smisla nego eventualno predstečajne nagodbe gdje smo više-manje spasili, spasili 100% supstance i to su bili, prema tome ni jedan izlaz nije minoran da me ne bi krivo hrvatska javnost razumjela, ali stvarno minimalni iznosi.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani državni tajniče evo snimili ste u vašem izlaganju da ste obavili ovih dana nenajavljeni nadzor svih lokacija i da odgovorno tvrdite da nedostaje niti kilogram brašna ili bilo kojeg drugog proizvoda na skladištima i što mi je drago čuti jer je svima nama još uvijek gorak okus u ustima još iz 2010. kada je nekoliko desetaka tisuća tona žitarice uljarica nestalo iz đakovačkih silosa u vlasništvu prvenstveno znači državnih rezervi. Koliko često obavljate ove nadzore? Jel su li oni najavljeni ili nenajavljeni, kako to činite? Pa ako to možete objasnit malo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Obavljamo nadzore sigurno jedanput godišnje u smislu inventure, to je ono što se mora i kroz godinu se obavljaju i logično da se najavite jer nema smisla da se najavite, nema smisla da banete negdje jer ako se radi o tonama, o tisućama tonama, tona ako ste se javili danas da dolazite sutra mislim ne može se to preko noći ovaj, preko noći stvoriti i napraviti. Tako da što se toga tiče to funkcionira. A ovaj mi smo jednostavno u situaciji da nam je stalo da se cijela ta situacija sada prati jer na kraju i mi smo svjesni interesa javnosti i to je bio jedan od osnovnih razloga da se to još jedanput napravi i pogleda kako bismo mogli jednostavno i to i komunicirati kao što i danas ovdje radimo.
Hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, želim nešto reći o ovom izvješću jer najprije pokušavam razumjeti svrhu svega ovoga jer mi je sve malo neobično htio sebi priznat ili ne. Imali smo ultimativni zahtjev oporbe s 30 potpisa da ovo moramo danas raspraviti, vrlo hitno jer se iza toga valja nešto što valjda nitko ne može utvrditi osim saborskih zastupnika. Vidimo i danas da se mnogima kroz misli, da im kroz misli plove rešetke, marice, stalno imaju nekakve aluzije da bi svi nešto trebali biti iza nekakvih rešetaka, a zalihe su baš pogodne za to pa ajmo tu točku staviti na i. Kako bi rekao Mažuranić od 100 glasa, glasa čuti nije. Jednostavno ili ti i tamo neki glasić, piskutavi. O čemu, što ih to muču, ja sam pokušao saznati, ne znam. Poznavajući sustav državne uprave ili važnost zaliha unutar tog sustava računam da je to jedan dio našeg sustava domovinske neke sigurnosti koji u datom trenutku mora dati narodu ono osnovno ako imamo elementarnu nepogodu, a i to smo imali, 2 potresa ili poplavu ili požar ili pandemiju i shodno tome su se te zalihe nabavljale, zanavljale, trošile i sve mi to liči na neku raspravu na nekom općinskom vijeću kad pitaju načelnika reci mi što si kupio sa sredstvima za ne znam civilnu zaštitu. On kaže 2 lopate, 1 šator, ovo ili ono, 3 kacige i sad se mi o tome ovdje raspravljamo. Pokušavamo čak uvesti i ljude, odgovorne ljude koji su tu da brinu o tome u sustav rešetki. Da vidimo koga ćemo to vidjeti iza rešetki, tko je to ukrao kilogram brašna ili tko je ukrao vegetu. Ja mislim toliko bizarno da je uopće ne razumijemo što mi danas ovdje raspravljamo osim da ovo što piše u izvješću 2020., ja vjerujem da će 2021. biti bolja od ove, još bolja. Imali smo i teže situacije možda itd., pandemija je još uvijek bila tu i naravno da to nosi određene troškove. I uspoređivati to sa 2014. ne znam kad smo imali 50-ak miliona kuna recimo rashoda na zanavljanju ajmo reći tih zaliha, danas imamo ne znam 500 miliona kuna, imamo obavezu da bi sustav funkcionirao. I vama je sve sumnjivo. Sir koji smo valjda nabavili 2010. treba trajati do 2040., nećemo ga rashodovati, šta će nam, može trajati 30 godina. Pa ne razlikuju sir u listićima od sira onog u komadu, šta ja znam šta ono žele. Mi takve rasprave slušamo, nije ovo samo od danas ovdje, to je od svaki dan. Kad ih pitate šta znaju, ništa evo, nema nikoga. I sad mi se trebamo ovdje uprit da to sve nešto kao branimo, a sve jasno kao dan, sav sustav funkcionira. Evo, sve tajne su ja mislim raščišćene barem za 2020., sad kažu a di je 2021. i onda oni kažu, a vidite ono malo tajno tamo, mi bi znali što je to tajno tamo, što vi to tajite tamo, ne. Stalno nešto tajite i nije po zakonu. Oni bi o tome govorili. Opet bi neke valjali ovdje, ali ne ide. Ja mislim da sustav jasno pokazuje da on funkcionira i da tu od trenutka do trenutka možemo … [[Govornik se ne razumije.]] Kad bi ih pitali, a treba nam možda 1.500 kontejnera da ih čuvamo negdje u nekom skladištu jer je percepcija oporbe da postoji neko veliko skladište ne znam gdje na Žitnjaku ili na nekom velikom prostoru u koje ulaze ovaj kamioni i kad nešto treba samo izvoze. Ja mislim da je takva njihova percepcija, ne 150 lokacija, ne stotine proizvođača koji imaju obvezu nešto čuvati ili nešto dati u datom trenutku nego je to je sve negdje na jednom mjestu pa netko tamo nešto krade. Ja mislim da je takva, iz toga izlaze ovakve rasprave, uopće ne poznaju sustav državne uprave ako ih slušate. I svi su im nešto krivi, a na kraju brojke su samo pozitivne, ja ne vidim ni jednu negativnu ovdje. Što ćemo sad, oćemo pohvalit, oćemo glasat oporbu za ova izvješća, oni će biti protiv. Znate zašto? Jer su protiv svega. Tako da njih baš briga za ovo izvješće i za robne zalihe oni su došli danas malo raspravljati, čak cijela ta četa od 30-ak njih nije ni stala u sabornicu jer ne da ih ne interesira ovo previše, nego ono ajmo malo pitat zašto 5 puta više imate sredstava u 2020. u odnosu na 2019., zaboravili smo pandemiju, kako ste to napravljali medicinsku opremu, tajno, odmah sumnja, DOV i DORH, pa idemo dalje, pa mislim gospodo da, a kad nije bilo, a zašto nemaju, e pa mislim takve rasprave vodit u saboru nisu razinu, ja tu kažem časti zastupnika u HS.
Digla je povredu Poslovnika poštovana zastupnica Selak Raspudić, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., omalovažavanje saborskih zastupnika, evo kolega Borić uporno govori da nas baš briga, da nismo uopće se bavili ovim izvješćem i da nas to uopće ne zanima.
To nije omalovažavanje.
Ako to nije omalovažavanje saborskih zastupnika ja ne znam što bi točno bilo, a mi ovdje pokazujemo kolko nas je briga jer smo ovo stavili na dnevni red za razliku od vas i nije pitanje samo koliko nego kakvih, a jedan naš ovdje vrijedi barem ko 30 vaših.
Kako, kako?
Ovaj, dakle naravno to je s jedne strane bila replika, pa ćete dobiti drugu opomenu, a drugo vrlo nekorektno kao i ona prva jer ova priča ko kolko vrijedi otom potom bi mogli svašta pričati jel, nemojte, klonite se toga, nije to na razini ovog doma, puno je ispod razine ovog doma. Replika poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Borić, vidjeli ste i čuli ste jedan njihov, 30, 30 naših, no za razliku od njihovih naših ima, ima ovdje. Kaže gđa. Selak Raspudić da je to omalovažavanje zastupnika, bile vaše riječi, da, oni su danas nas omalovažili ja bih rekao, ljude koji dolaze ovdje časno i pošteno obaviti svoj posao, potpisali su nešto, inicirali su nešto, a onda se nisu čak udostojili ni pojaviti na tom nečemu iako su mislili da će nas vjerojatno nakon ove rasprave većina završiti negdje u Remetincu ili ne znam, ne znam gdje, to se naravno nije dogodilo. Ovo je jedno ozbiljno izvješće, ovo je jedna ozbiljna tema o kojoj se treba razgovarati na jedan ozbiljan i suvisal, suvisao način, no čini mi se da smo i ovaj puta pokazali odnosno oporba je pokazala svu nedosljednost inicijativa koje podnose evo već pune 2.g., a do sada još nijedna nije urodila plodom osim pola sata evo malo plesanja ovdje ispred govornice tamo negdje u prosincu mjesecu 2020..
Poštovani, poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolega Ivanović, mislim ja sam rekao ono iskreno što mislim jer ovo, ovako pristupit jednoj raspravi da se 30 vas, jedna četa potpiše na to i onda ih dođe troje ovdje i govore o kriminalu, a oni koji su dužni da im daju podatke napišu koliko imamo vegete na robnim zalihama, koliko soli, a koliko svega ostaloga u broj točno ne, da bi oni govorili, ali vi opet kradete, e to nije svrha ove rasprave, nego da vidimo imamo li dovoljno nečega i da li mi kao država, kao vlada postupamo kako se to od nas očekuje s obzirom na ono što je ispred nas ili što smo prošli i što nas čeka s obzirom na događaje oko nas, to je i rat, to je još uvijek pandemija koja traje i obnova koja treba završiti, još uvijek imamo angažiranu državu na Banovini, ali to njih nije briga, oni su sve sveli na prvih 5 dana, ništa poslije toga nema, o tome se radi, ozbiljne rasprave, argumentirane u odnosu na ove paušalne koje imaju zadatak difamirati svakoga, pa gotovo čelnike državne uprave ili državne dužnosnike.
Hvala. Poštovana, poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić, slušajući vašu raspravu, a i sudjelujući od samog početka mogu reći da je rezime današnjeg dana da su i oni koji su tražili da ova točka po hitnom postupku dođe na dnevni red da su zadovoljni izvješćem jer većina potpisnika tih 30 nije niti sudjelovala u raspravi, a nije niti prisustvovala, prema tome vjerojatno su zadovoljni kad nemaju što reći, a znači i kad sami uvide da je sve u redu jer vjerojatno su vidjeli ovo izvješće onda vide da je sve u redu i smatraju da ne trebaju tu doć i raspravljati jer teško im je pohvaliti izvješće, ravnateljstvo, Ministarstvo gospodarstva i Vladu RH. Nije li to malo licemjerno prema svima onima koji pošteno i savjesno obavljaju svoj posao kao što je ravnateljstvo i svi drugi koji sudjeluje u ovom procesu? Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala. O tome nek oni razmišljaju da li je licemjerno ili nije, ja sigurno znam da oni za ovo glasat neće jer ovo njih ne interesira i nikad nisu niti hoće sutra ako budemo o tome glasovali, tako da ova rasprava može završit, svako će reć svoje, a zašto je to tako ja ne znam, što je krivo u ovom izvješću, da li financijski dio nije točan, da li onaj dio koji se tiče robnih zaliha, da li jedan pregled svega što je učinjeno, oni će reć to nama ne valja il će izmislit da nije dovoljno ručnika u robnim zalihama, pa smo mi nezadovoljni i mi smo protiv toga, to je argument i to se da radi, ali nije na nama da se s time bavimo, mi imamo svoje i mislim da ovi ljudi rade svoj posao kako treba, a oni neka i dalje pričaju priče, pa nek traže ovakve točke na koje dolaze nespremni ili uopće ne dolaze.
Sačekat ćemo da dame prestanu čavrljati. Poštovana zastupnica Vesna Vučemilović ima repliku.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Borić, meni je žao što smo mi vas natjerali da ostanete evo do pola 5 i radite, ali ja računam da je to posao saborskih zastupnika, pa se ne bi trebali ljutit ako trebate raditi i danas u pola 5, tako da. A što se tiče ovih nekakvih malverzacija jel koje mi navodno izmišljamo kako vi kažete, pa evo kaže državni tajnik do 2004., evo vam slučaj iz 2010. odnosno 2009., 2010. je bio na sudu, iz silosa Đakovštine nestalo je 1000 tona kukuruza i 2000 tona pšenice iz robnih zaliha, pa su pritvoreni g. Mijo Matić i Paško Gašpar, eto vidite o takvim rešetkama ja govorim, znači kad se krade obično se završi u zatvoru, a krale su se robne zalihe i to u ogromnim količinama, tako nemojte govoriti da izmišljamo, ne izmišljamo, to su činjenice.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Vučemilović, ako trebate nekoga žaliti žalite ove svoje kolege iz oporbe koje su potpisale, a nisu došli ovdje, nemojte nama koji smo ovdje i raspravljamo tokom dana svaki dan. Govoriti da je nama žao ili da nam je teško biti u Saboru. Meni nije, ja sam ovdje po cijeli dan, svaki dan tako da to možete uputiti svojim kolegama tu iz Suverenista kojih nema ili nekih drugih, jer vam je to postao kao nekakav način komunikacije. Kad sam ja unutra svima dijelim lekcije, kad me nema dva tjedna nema veze. Nećemo se tako razgovarati. Postoje ovdje načini na koje možemo bolje. A što se tiče rešetki ili bilo čega ostaloga mogli ste se sjetiti i dalje malo od 2000. Možda u devedesete početak itd. Mi govorimo o 2020. godini i sve jasno piše. A te vaše percepcije koje želite stvoriti kroz ovakve rasprave aludiraju na ono što sam rekao, a drugo i ne znate. Želite se baviti ljudskim sudbinama, ljudima, briga vas za zalihe, za ljude i za sve ostalo što se događa u Hrvatskoj.
Poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš će sljedeće govoriti.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državne tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Ja o ovoj temi, zapravo Izvješće o stanju i o upravljanju robnim zalihama za 2020. raspravljam sad treći put. Jedanput sam raspravljala na odboru, raspravljala sam u ime kluba i sad raspravljam u pojedinačnoj raspravi i nije mi to teško. Moram priznati pri tom da su me u javnom prostoru zvali svakako, svakakvim imenima. Još me niko nije nazvao nitko, ali kolega Borić me je nazvao nitko, pa evo sad kao nitko raspravljam o stanju za 2020. godinu i mislim da trebamo raspravljati. Nazvao je, rekao da tu nema uopće oporbenih saborskih zastupnika i da smo mi nitko i tako sve zajedno, tako da i to uvijek čuju oni koji su tu. Znate? Tog da nikog nema čuju oni koji sjede i koji redovito dolaze, raspravljaju, sudjeluju u raspravama ali o tome tolko i ne treba na to više gubiti vrijeme, nego treba raspravljati ono što je meritum. Kolegice i kolege, da li se mi nalazimo u situaciji rata koji je Rusija napala Ukrajinu? Da li svi imamo zdrave oči, čitamo i vidimo da svi govore o tome da je stanje alarmantno u svijetu, da je stanje takvo da se svi pitaju vodite računa da ne budemo u fazi gladi, da li je legitimno da je ovo, da ovo bude tema u saborskoj raspravi? Legitimno. Da li je legitimno da vladajući kažu imali smo probleme, imamo probleme, radimo ali radimo odlično, super i ostalo. Da li je legitimno da oporba pita čuj ne čini mi se da je to baš tako. Zašto ste napravili ovo ili ono? Samo tako se može jedna zemlja ići u demokraciji i ići dalje. Samo tako da pitate, propitujete, da pitate i da kažete ljudi moji jeste napravili to i to. Ide žetva, da li ste napunili silose? Imate popunjenost 67%. Koliko je realno da bude popunjenost? Koliko je realno da bude popunjenost? Da li je realna popunjenost da mi na godinu dana imamo popunjenost između 60 i 70% i da nikad nećemo doći do sto posto, jer je nerealno, jer nemamo novaca, jer ne treba, jer se treba nešto obnavljati i sve ostalo. Dakle, ljudi moji hajdemo raspravljati o stvarnim stvarima, o onom što je realno. Dakle, Izvješće za 2020. je godina ne može biti bolje pogođena od 2020. Imali smo pandemiju, imali smo potres. Nije bilo nikog koji te nesretne, taj nesretni ured rekao zašto nije reagirao na vrijeme ovako ili onako. Ponovit ću ono što sam rekla na odboru. Moj prvi susret u stvarnom životu, realnom životu je bio kad je bila poplava na Cvelferiji. Što smo tad napravili? Hitno nabavljali kontejnere jer su nam trebali. Nije ih bilo. Nismo ih imali, hitno smo. I što nas je oporba pitala? Zašto smo nabavljali, po kojim cijenama smo nabavljali? Zašto smo se baš odlučili za toliko kontejnera, gdje su ti kontejneri. Je, je oporba je uredno pitala i mi smo uredno na sve to zajedno i davali odgovor. Prema tome, sve to tako u jednoj zemlji koja želi razvijati liberalnu demokraciju, ja se nadam da to želimo razvijati jer legitimno je da se pita i legitimno je da se o tome raspravlja. Kad bi trebalo raspravljati o stanju robnih zaliha? Raspravljati kad je sve dobro. Kad je sve dobro je dobro, raspravljali kada imate malo upitnike iznad glave, kada mislite da nešto baš nije dobro. Ovu zadnju minutu ću iskoristiti za nešto što mi je tema i koju ću cijelo vrijeme govoriti. Kolegice i kolege, mi u javnoj upravi, ja dobivam pismo od ljudi sa kojima sam radila ili koji me znaju, koji upozoravaju na sljedeću stvar. Ima nas manje nego što nas je bilo ikad, a od tog što nas ima 50% i više ima preko 60 godina. Šta je rezultat toga? To što smo imali niz godina kada je bila zabrana zapošljavanja u javnoj upravi. To nam je sad došlo na naplatu, dakle ako želimo funkcionirati kako treba, mi moramo imati dobar, kvalitetan, obrazovan kadar koji će raditi i u javnoj upravi, štiti javno dobro. Ako to nećemo imati, ako o tome nećemo voditi računa dovest ćemo se u zaista u brdo različitih problema i situacija. I zato sam pitala to državnog tajnika. Jel' je to nešto što bi mene mučilo, morilo i na što bi htjela dobiti odgovor.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolegice Taritaš, ima nas zastupnika ovdje iz oporbe koji se sjećaju ne baš tako davnih vremena, ali ponešto u prošlosti. Konkretnije mislim da se radi o dvije i petnaestoj ili dvije i četrnaestoj. Da su televizijske kamere lovile neke zastupnike po Cvjetnom trgu, po različitim kafićima u Zagrebu gdje vrlo ležerno pričaju o kratkim hlačama i polo majicama, valjda o bitnim temama na kavama sa prijateljima. A sjednica Sabora se održava. Tada su bili oporba, sad su vlast. I sada nešto prigovaraju onima koji rade nešto u Saboru. I sada valjda u njihovim očima nema dovoljno zastupnika ovdje i sada im valjda ne odgovara što oporba koristi svoje poslovničko pravo da na dnevni red stavi rasprave i nekim temama koje su itekako bitne. Pa evo molim vas komentar na to.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Kolega Hajduković hvala vam lijepo na tom pitanju. Dakle, bila sam 7 ili 8 razred osnove škole kad je ujutro prvi sat bio sat koji je držala naša razrednica i koja je rekla otprilike neki uvijek kasne. Dakle, nešto što mi je tad išlo apsolutno na živce neki uvijek kasne, pa reci imenom i prezimenom. A tko sluša o tome kako neki uvijek kasne, oni koji su tamo. To vam je ista situacija kad kaže sabornica je prazna, zašto je sabornica prazna, kog pitaju, oni koji sjede u sabornici. Ja sam 100 puta rekla nemojte mene pitati. Ja ne mislim da trebam raspravljati o svim temama i ne raspravljam o svim temama. Ima tema o kojima raspravljam i raspravljat ću i sve dok ću biti saborska zastupnica odgovorno i savjesno ću odraditi svoj posao i neću slušati taj prigovor, vi ste nitko [[Upadica: Hvala.]] ili nekog nema kad sam tu.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice Mrak. Jučer smo slušali elaborat vaše kolegice iz kluba zašto oporba ne valja u Hrvatskom saboru, zašto ne radi kako treba, ako niste bili tu poslušajte poslije. Drugo, što se tiče situacije u kojoj ste vi bili ministar, a mi oporba, ja se sjećam toga i ne pamtim te trenutke jer nismo imali nikakve poslovničke mogućnosti da stavimo bilo kakvu točku na dnevni red, da se raspravi ijedna oporbena točka koja je bila na dnevnom redu, da se usvoji bilo kakav naš prijedlog. To je vama tad odgovaralo, sve vas je to dohvatilo kasnije na drugačiji način, nije vam odgovaralo, ali smo puno bolji i demokratičniji u tom ponašanju. Vidite i sami, opet jedna tema koju ste vi htjeli, nema veze tko je predlagatelj. Tako da te priče kad ste imali poplavu u Gunji ili kad ste imali migrantsku krizu koja je počela u 9. mjesecu, sjećamo se 2015. godine imali sve u robnim zalihama jel tako, ali ste vrlo spremno postavljali pitanje ove vlasti što se to desilo nakon potresa u Zagrebu, potresa ne znam u na Banovini ili nakon pandemije ili početka pandemije zašto ste nespremni. E to je razlika [[Upadica: Hvala.]] između nas i ja vidim da to građani vide.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
E kolega Borić, postoji nešto što se zove selektivno pamćenje, pa onda sve ono što nam odgovara pamtimo, a ono što nam ne odgovara ne pamtimo, pa onda jednako tako ima onih koji su zlopamtila pa samo pamte one loše stvari i to spominju. Dakle, postojala su prije ovog Poslovnika je bio poslovnik gdje su sva izvješća pa i izvješća o stanju robnih zaliha nije bila mogućnost da idu samo na odbore, nego su sva izvješća dolazili na plenarnu sjednicu sabora pa su tako bila i izvješća koja, nismo preskočili izvješće o tome kakve su robne zalihe bile kad su, kad je na vlasti bila jedna opcija ili druga opcija. A onda vas trebam podsjetiti da je bilo izvješće i pučke pravobraniteljice koje je bilo u ovom saboru i koje je jednako tako detektirao neke stvari o kojim raspravljali, pitali pa je onda uz pučku pravobraniteljicu često bili i iz ministarstva za pojedini resor ili ministarstva su se na to očitovala [[Upadica: Hvala.]] znate ja sam u dobi kad pamtim puno bolje što je jučer, prije nego jučer.
Poštovani, poštovani zastupnik Daus. Hvala vam lijepo. Poštovani zastupnik Daus. Ne iz klupe molim vas.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Mrak Taritaš, ja ću malo o budućnosti, ne o prošlosti i pamćenju, spomenuli ste javnu upravu problem koji se može javit s učinkovitošću iste s obzirom na prosjek godina kako ste rekla zaposlenika koji će uskoro u mirovinu, ali moje pitanje jer to je vezano i za robne zalihe, zapravo za cijelu javnu upravu, kako se misli po vama privući mlade obrazovane ljude da dođu javnu upravu s obzirom na zapravo i na visinu njihovih plaća koje nisu bog zna što jer mladi kvalitetni i obrazovani ljudi u privatnom sektoru mogu zaraditi duplo više i ono vječito pitanje kako u tom javnom sektoru nagraditi sposobne, učinkovite, a da se izrazim malo grublje možda kazniti one neučinkovite zbog kojih se i cijela percepcija zapravo prenosi, percepcija prenosi na sve one druge koji su kvalitetni i zbog kojih i funkcionira sustav. Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo kolega Daus. Dakle, kad nastojim pažljivo slušati što drugi govore onda uvijek puno, moram reći da čak s većom pažnjom slušam one koji razmišljaju drugačije nego što to činim je iz jednostavnog razloga moram si dati neke odgovore na pitanje koji oni postavljaju. Nedavno sam čula jedno razmišljanje, kaže treba nam reforma zdravstva, dok ne napravimo reformu zdravstva imat ćemo problema u proračunu i hitno trebamo reformu javne uprave i riješit se svih onih uhljeba. Ja s ove govornice uvijek nastojim zaštiti ljude i štitim ljude koji rade u javnoj upravi. Godine nečinjenja vam dolaze na naplatu. Dakle mi smo imali godine kad su bile zabrane zapošljavanja i vi sad imate taj jedan generacijski jaz, a onda trebate dobiti u javnu upravu najkvalitetnije ljude. Ma kako ćete ih dobiti kad je percepcija u javnosti da oni čim dođu su uhljebi, od njih se traži određeno znanje i napredovanje [[Upadica: Hvala.]] a ne možete ih adekvatno platiti, nikako.
Hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik Jure Brkan.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege evo ispred nas je Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2020. godinu i mislim da se svi možemo složit da je 2020. godina jedna od najsloženijih godina već u dugom periodu jer kad gledate šta nam se sve dogodilo u 2020. godini, ako gledamo unazad sve do Domovinskog rata nećemo naći stresnije i teže godine. Zbog čega sada raspravljamo o izvješću 2020. godini, čuli smo od državnog tajnika, a i ostalih kolega da je bilo puno tema na redu, a ja ako dobro pamtim Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja je ja mislim u prošloj godini poslalo 40 zakona koje smo mi raspravljali ovdje, a od tih 40 zakona 10 je bilo čak na temu energetike, koji su bili vrlo zahtjevni, u kojima smo morali dobro raspraviti, u koje u biti da ih nismo napravili ja mislim da bi sada u 2022. godini kada je čitav svijet u energetskoj krizi bili u daleko težoj poziciji i nekako mi je logično bilo da ti takvi zakoni imaju prioritet da se o njima raspravlja, a da o izvještaju o robnim zalihama raspravljamo sada. Također čuli smo i maloprije i od kolega da je veliki problem u javnoj upravi, da je malo kadra u samom ravnateljstvu posao radi 18 ljudi, a u punom kapacitetu ih nikad nije bilo više od 15, stoga ja mogu samo čestitati i pohvaliti ih kako su dobar posao napravili u 2020.g. Nije dobro što je malo ljudi u javnoj upravi, to bi trebao potaknuti mlade da se zapošljavaju, a s druge strane imamo i vrlo, vrlo loše primjere gdje npr. SDP-ova vlast u Makarskoj mlade ljude, sposobne ljude, školovane ljude otpušta iz javne uprave samo zato što ne glasaju za SDP, tako da imamo i negativnih primjera i pozitivnih primjera na kojima treba raditi. Inače ja mislim da o nama svima iz Dalmacije iz primorskih krajeva robne zalihe do 2020. nekako su bile sinonim kako možemo ojačati svoje vatrogasne postrojbe tako da dobijemo jednu dobru višenamjensku cisternu koja nam vrlo, vrlo vrijedi u ljetnim sezonama. A cisterna nam služi i za dostavu vode i ne daj bože požara, gašenja i svega. Međutim, u 2020. se promijenila situacija i spoznali smo puno, puno širi spektar i značenje robnih zaliha, tako samo već u čl. 2. Zakona o strateškim robnim zalihama se kaže da strateške robne zalihe stvaraju se za osiguranje i osnovne opskrbe u doba ratnog stanja ili neposrednosti ugroženosti i neovisnosti i opstojnosti RH te u slučaju velikih prirodnih nepogoda i tehničko-tehnoloških i ekoloških katastrofa. A kud ćete veće prirodne nepogode od toga da je 11. ožujka 2020.g. proglašena pandemija covida-19 i da je čitav svijet bio u problemima, pa tako i naša domovina, prvenstveno u problemima sa nabavkom sigurnosne zaštitne opreme i jednostavno nije niko mogao doći do opreme u dovoljnoj količini da osigura svoj zdravstveni sustav. Mi smo imali sreću da je Vlada RH 2020.g. izdala poziv tvrtkama za dostavu ponuda za isporuku zaštitne opreme bez javne nabavke jer tada se pravodobno moglo reagirati i pravodobno su se naručile veće količine zaštitne opreme koje su nama pomogle. Sav taj trošak u robnim zalihama, trošak znači za prevladavanje krize covida-19 je ukupno iznosio 446 milijuna i 616 tisuća kuna, na to je još bio trošak avionskih i brodskih i špediterskih usluga od 56 milijuna za koje smo čuli da jednostavno u tim okolnostima nigdje jeftinije nismo mogli proći. Moramo napomenuti još jednu stvar da je ukupan trošak koji je ponijela RH u biti za koju je Vlada RH osigurala da se prebrodi covid kriza skupa sa mjerom za očuvanje radnih mjesta do danas iznosio 44 milijarde kuna. Gospodo to je veliki novac, to su malo koje zemlje mogle podnijeti, a RH pod vodstvom vlade HDZ-a spremno je dočekala i ovu izazovnu 2020.g. i očuvala i radna mjesta i još je pučanstvo sve do danas. I ponovo vidimo koje su bile manjkavosti, vidjeli smo što je zbog toga se i donosi novi zakon o robnim zalihama, također iće se i na osiguranje sredstva za nabavku robe, modernizaciju vlastitog skladišnog prostora.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević ima repliku.
Hvala. Poštovani kolega, sami ste rekli da je ovo izvješće za 2020. i građani RH i Vlada RH bili su izloženi velikim izazovima, jedan potres, drugi potres nakon toga pandemija koja je i sami ste rekli koštala oko 44 milijuna kuna ovu državu i njene građane. Znamo da je bila brza reakcija ravnateljstva i u nabavi maski i dezinfekcijskih sredstava kada ih nitko u Europi nije imao i svima su bili potrebni. Našim građanima nije nedostajalo svih onih roba koje su predmet ovog izvješća. Isto tako kada vidimo izvješće prihodi ravnateljstva su veći od rashoda, iako su se rashodi povećali i zbog refundacije troškova pravnih osoba i operativnih snaga vezano uz covid i uz zbrinjavanje stanovništva nakon potreba, a isto tako donošenjem novog zakona će svakako doprinijeti unapređenju rada ravnateljstva i otklanjanju uočenih nedostataka koje su [[Upadica Reiner: Hvala.]] prema uočeni prema nalazu državne revizije.
Poštovani zastupnik Brkan. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Upravo tako u svojih pet minuta nisam se uspio ni osvrnuti na potrese koji su zadesile našu domovinu 2020.g., a koji su također sastavni dio ovoga izvješća pa tako možemo reći da potres 22. i treće 2020. gdje je samo za trošak mobilizacije i objekata za smještaj unesrećenog stanovništva izdvojeno 17 milijuna 628 tisuća kuna te za prijevoz robe i ostalih potrepština daljnjih 282 tisuće kuna. To je prvi potres koji je pogodio Zagreb i okolicu, a svi se sjećamo da je do kraja konca godine i veliki potres 29.12. pogodio i Banovinu. Znači u dva dana dva radna dana koliko je bilo preostalo do konca godine ravnateljstvo robnih zaliha uspjelo je izdati robe u vrijednosti od 2 milijuna 389 tisuća kuna i omogućiti prijevoz za tu robu s tim da se išlo pametno i nije se davalo više od onoga što je već bilo na terenu prisutno od crvenog križa i ostalih udruga.
Hvala. Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega. Sve su učestalije koliko se koriste robne zalihe za razmještanje roba i opreme te davanje na skladištenje i korištenje dobrovoljnim vatrogasnim društvima i javnim vatrogasnim postrojbama to je što je vrlo bitno. Vi dolazite iz Makarske iz naše Dalmacije i sve je više evoga je već se vidi i pojava požara koji stvarno nanose veliku štetu i materijalnu i ljudsku u našoj Dalmaciji i zanima me kolika je bitna spremnost i svih tih dobrovoljnih vatrogasnih društva i vatrogasnih naših jedinica da sačuvaju ljudske života, materijalne koristi, kuće sve ono što treba sačuvati od požara?
Poštovani zastupnik Brkan.
Zahvaljujem se uvažena kolegice na postavljenom pitanju. Da je Bog da mi robne zalihe ne koristimo nikako, to bi bilo najbolje. međutim ipak kad ih već, ipak kad ih trebamo koristi dobro da ih imamo i dobro je da imamo ovakve robne zalihe kojim se vrlo dobro i kvalitetno upravlja. Kao gradonačelnik Makarske bio sam u prilici da 1. srpnja 2019. preuzmem od robnih zaliha upravo jednu višenamjensku cisternu koja nam je služila za dopremu vode u mjestima u ljetnoj sezoni kada ne bi bilo vode, a isto tako stajala je na raspolaganju za čuvanje u slučaju požara. Ta cisterna je i dalje u vrlo dobrome stanju, to vam garantira JVP Makarska i DVD koje je preuzelo u Kutini od također vrlo dobra stvar opremljena je od strane firme Cigler, znači opet hrvatska pamet, hrvatska tehnika, a nama na korist i do dan danas je ona i očuvana i spremna za upotrebu bilo gdje u Hrvatskoj, a prvenstveno kod nas u Dalmaciji.
Hvala. Sad će govoriti poštovani zastupnik Goran Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državnog tajnika trenutno nema, pozdravljam vas i izražavam nezadovoljstvo odmah na početku ove rasprave, u biti mogli ste nas pitati da potpišemo ovu inicijativu, al mi smo puno zainteresiraniji za ovu temu od vas koji ste ju inicirali. Ja smatram da je ova tema vrlo ozbiljna, vrlo životna i može dovesti do katastrofalnih posljedica ako se o njoj ne vodi računa. No imamo Vladu RH koja itekako vodi računa, robne zalihe su nešto što je životnog karaktera. 2020.g. je bila jedna od najizazovnijih godina u poslijeratnoj Hrvatskoj rekao bi, dogodila su se dva potresa, dogodila se pandemija, 2022. dogodila se agresija na Ukrajinu i mislim da svjesnost hrvatske vlade, predsjednika hrvatske vlade i ljudi koji odgovorno upravljaju sa sustavom koji se zove država, kojima nije do zabave kao možda nekima koji sjede ovdje tek toliko da popune vrijeme do neke večere ili neke utakmice, vode računa o ovoj temi. Robne zalihe imali smo prilike, pogotovo mi koji smo članovi Odbora za poljoprivredu, raspravljati o tome. Ono što mislim da je bitno da popunjenost kapaciteta koje Hrvatska ima su na razini koja je adekvatna, budimo iskreni. Ovdje se govorilo i mnogi su se pozivali na onaj prvi potres kada je, koji se dogodio 28. prosinca u Petrinji i kada su ljudi došli sa, iz cijele Hrvatske pomoći i sam sam bio tamo i vidio sam puno saborskih zastupnika, no o toj Petrinji i o toj Banovini i dan danas neko vodi računa i dan danas je neko tamo 24 sata na terenu i želi pomoći ljudima da što prije tu katastrofu zaboravimo odnosno nećemo ju nikad, nikada zaboraviti, ali da ju, da ju saniramo. Ono što mene kao čovjeka koji je imao prilike biti dio sustava koji se zove civilna zaštita i mislim da civilna zaštita treba dobiti veći dignitet u, u, u Hrvatskoj na svim razinama, to je sustav koji nam garantira da ćemo imati obučene ljude, da ćemo imati ljude koji će biti spremni odgovoriti na svaku katastrofu koja će se eventualno u Hrvatskoj dogoditi. Robne zalihe su ono što nam u katastrofi prvo dolazi pod ruku i na ruku, čuli smo ovdje i od državnog tajnika što to sve u robnim zalihama ima, imate izvješće pred sobom, znate točno i mogli ste suvislo pročitati. Ono što mene raduje da u robnim zalihama je uglavnom hrvatska roba hrvatskih proizvođača kada je u pitanju i prehrana, pa i neki drugi artikli koji sačinjavaju robne zalihe su hrvatske, hrvatske proizvodnje. Spominjati jedan slučaj iz 2009. ili 2010. kao nešto što je označeno kao stigma cijelog sustava je pogrešno, našli su se neki ljudi na pogrešnom mjesto i tako je, nestalo je žito iz silosa, al to se dogodilo jednom. Čuli ste sada izvješće ovdje državnog tajnika da je na svih 289 lokacija izvršena kontrola i da ne fali ni kila, ni kila ničega. Prema tome, ja znam da sabor često služi za iznošenje stvari kojima će medijima biti interesantni, koji će se prenosit, ali oni jednostavno nisu točne. Budimo sretni da Hrvatska ima milijun i 200 tisuća hektara obradive površine, da smo dostatni u žitaricama, uljaricama i svemu onome što nam može garantirati da preživimo puno duže od nekih drugih zemalja koje su možda gospodarski i jače nego što je, što je Hrvatska i to je ono na čemu trebamo radit i jednom poručiti odavde, ja mislim da je to i državni tajnik poručio. Mi smo imali nekada robne zalihe koje su se bavile otkupom viškova na tržištu bilo da je riječ o stoci, bilo da je riječ o, o prehrambenim proizvodima, to danas više ravnateljstvo robnih zaliha ne radi. No ono što također nije dobro, 3 saborska zastupnika sjede u povjerenstva, od ta 3 evo ja vidim samo poštovanog g. potpredsjednika Antu Sanadera, ostala dva člana ne vidim ovdje u sabornici, oni bi o tome trebali puno bolje govoriti, puno suvislije, no nažalost potrošili smo evo dva sata, ali ponovo kažem na temu koja je životno važna za Hrvatsku, stoga da ste nas pitali da to potpišemo drage volje bi to učinili.
Evo ima repliku poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović, pa nije se trebalo niti potpisat, evo ga ja sam kao članica Odbora za gospodarstvo, Odbor za gospodarstvo HS je na 24. sjednici održanoj 30. rujna 2021.g. razmotrilo izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2020.g. i svi … [[Govornik se ne razumije]] pokazateljima koje je predsjedniku HS podnijela Vlada RH aktom od 16. rujna 2021.g., znači izvješće je bilo tu, članovi Odbora za gospodarstvo su znali, osim ovo što smo sad tu potpisivali da smo vidli ovaj tajni dio, a i to će se isto riješiti, to što je rekao i naš državni tajnik sve će se riješiti zakonom, neće više biti tajno. Pa prema tome ne vidim zašto bi i stvarno i ja se slažem s tim da bi se mi potpisali. Ali nije ni bilo potrebe, već od rujna je to izvješće bilo ovdje u Hrvatskom saboru.
Slažem se uvažena saborska zastupnice. Da, često se traže teme tek toliko da se popuni vrijeme. Ali ja smatram da svaka rasprava u Hrvatskom saboru je korisna, da svaka saborska rasprava pogotovo ako je vode ljudi koji nešto i ponešto o tome znaju, može naučiti i nas saborske zastupnike nečemu. Zato tu i sjedim nekada više slušam nego što govorim da bih čuo što to ljudi govore i što je pametno. Prema tome, jačajmo sebe kao zemlju koja ima preduvjete i uvjete. Pripremamo se za katastrofe jer one će se uvijek dogoditi, a da mi nećemo znati ni dan, ni čas kad će se on dogoditi. Prema tome, vježbajmo, radimo, budimo dosljedni i držimo se onoga što je najbitnije ovdje za nas u Hrvatskom saboru, a to je hrvatski čovjek. Hvala lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Mišela Jakšića.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovane predstavnice ministarstva, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Još jedanput dobar dan svima. Ono što bih volio reći u startu svoje rasprave nisu aferu tj. skrivanje podataka i skrivanje iza tajnosti izmislili oporbenjaci kao što i nisu oporbenjaci sudjelovali u tome koga će se uhititi u samim robnim rezervama. Nekako smo do toga došli. To se dogodilo i mislim da je apsolutno opravdano da se takve stvari pitaju na ovome mjestu i da se o njima raspravlja. Isto tako ono što moram reći da mi je jako drago da konačno raspravljamo o toj temi na ozbiljan način. Puno puta se u ovoj zemlji unazad 30 godina i na Sektor civilne zaštite i na robnih zaliha gledalo kao nužno zlo. Pandemija, inflacija, rat u Ukrajini nam je pokazao i nadam se naučio nas koliko su to važne teme i koliko se s istima valja ozbiljno baviti puno ozbiljnije nego što smo se bavili do sada bez obzira što u svim tim izvješćima koja dolaze pred saborske zastupnike uvijek sve izgleda jako dobro i jako lijepo. No, ova tema po meni je puno šira i to nije samo tema vodstva robnih zaliha i toga što ti ljudi tamo rade i koliko ih ima. Jer kao što smo imali raspravu o Državnoj reviziji, tako smo i sada na temi robnih zaliha mogli čuti da očito ih je premalo, da su kadrovski podkapacitirani i da jednostavno osim rasprava da im dajemo moralnu podršku. Nismo dovoljno napravili svi zajedno da im damo jedan ozbiljniji okvir rada. Definitivno je da se Sektor civilne zaštite kao i robne zalihe su pokazale u početnim naletima pandemije kao jedan dobar i čvrst sustav. Žao mi je što politikanstvo koje se poslije pojavilo su neke od tih stvari dezavuirane, ali nisu to krivi ti ljudi. Danas je spomenuta obnova na koju smo svi jako ponosni. Samo bih volio da se naglasi da se ovaj potres u Zagrebu dogodio u ožujku 2020. u Banovini u prosincu 2020. Mi smo sad u polovici 2022. i nisam baš vidio koliko je toga, kako i na koji način obnovljeno osim što dajemo veliku moralnu podršku i 24 sata smo tamo. Čak štoviše tražili smo od Europske komisije odgodu, jer nismo povukli skoro pa ništa sredstava koja su nam namijenili za to, tako da je možda bolje da se s time previše ne hvalimo i ne objašnjavamo kako smo super i kako smo sjajni. Ne želim biti zloguki prorok, ali čini mi se da će opet većina ljudi koji su u kontejnerima čekala prošli Božić i novu godinu dočekati isto tako i ovu. Jedino ako ministar Paladina sad razdrma sustav, u pauzi bavljenja sa svojim problemima sa obveznicama i sa svim onim teretima koje nosi iz nekih svojih prethodnih života. Ono što bih volio još naglasiti u ovoj raspravi o robnim zalihama, da zašto je ona po meni puno šira. Zato jer nam je i ova kriza sad pokazala koliko je važno da u svojoj industriji, poglavito u svojoj poljoprivredi, pa i u svojoj energetskoj politici budemo samodostatni. E tu si moramo priznati da nismo napravili dovoljno. Imamo presudu protiv Ive Sanadera u slučaju INAMOL. Državno odvjetništvo i Vlada po tom pitanju još ništa nisu poduzeli. I dalje smo taoci MOL-a, Mađara i Orbana kad pričamo o hrvatskoj nafti i o hrvatskim rafinerijama. Imamo nekih naznaka medijskih da bi se nešto po tom pitanju trebalo raditi, ali te naznake imamo već šest godina od pred Božića 2016. kada je najavljeno da ćemo otkupiti INA-u. Nismo se još pomakli s mrtve točke i još uvijek smo u situaciji da netko drugi kontrolira hrvatsku naftu iz hrvatskih naftnih polja bez obzira što je ministar Ćorić svojedobno rekao da to nije naša nafta. Slična situacija s obzirom da smo rekli da smo samodostatni u puno toga u poljoprivredi da to je točno. Imamo jako puno zemlje, mogli bi biti samodostatni. Jer ako idemo analizirati gdje smo sa mesom, gdje smo sa masom drugih kultura vidjet ćemo da apsolutno krivo 30 godina vodimo hrvatsku poljoprivredu, da nismo napravili dovoljno, a i s obzirom da je od početka pandemije covida prošlo dvije godine, ni u ove dvije godine se nismo dovoljno trgli i shvatili pouke za potrebne promjene u hrvatskoj poljoprivrednoj politici. Jer da smo to shvatili nakon što smo u energetskom sektoru prošli već jednu školu u slučaju INA MOL ne bi si dozvolili da u Slavoniji koju smo i danas ovdje spominjali sada imamo slučaj da će poljoprivredne dijelove Fortenove preuzeti ti isti Mađari sa nejasnim vlasničkim strukturama i vrlo lako bismo se mogli kraj živih hrvatskih mirovinskih fondova, kraj žive hrvatske poljoprivredne i prehrambene industrije dovesti u situaciju da nakon nafte u Mađarsku ide pšenica, pa da mi je naš dobar brat Orban vraća u Hrvatsku po svojim uvjetima. Hvala lijepo.
Evo nekoliko replika. Prva je poštovana Dalija Orešković.
Hvala kolega Jakšić. Ne znam jeste li tijekom dana, tijekom ove rasprave slušali na koji način HDZ izvrće istinu i stvarnost pogrešno misleći da će im i ovoga puta to poći za rukom. Naime, ja ću sad navesti par činjenica, a vi mi recite slažete li se s time ili ne. Osobe koje su uhićene i za koje se utvrdilo da su manipulirali robnim zalihama i iz njih krali bili su HDZ-ovci. Robnim zalihama po zakonu upravlja vlada koja je trenutno HDZ-ova i postavlja svoje ljude HDZ-ovce unutar samog sustava. Izvješće o stanju robnih zaliha pregledava matični Odbor za gospodarstvo u kojem HDZ također, ima većinu, a po Ustavu upravo je parlament odnosno HS taj koji bi trebao nadzirati i kontrolirati Vladu i u tom HS-u također, HDZ ima većinu, nije li tako?
Ja sad samo na ovo sve mogu odgovoriti da ste sve konstatirali točno, većina je HDZ-ova, premijer je HDZ-ov, ministar je HDZ-ov, većina u odborima je HDZ-ova. Dakle to je sve nešto što je faktografski apsolutno točno, no ovdje nam dolazi sad .../nerazumljivo/... pa točno je. E sad, da li će trajati, to ćemo još vidjeti. Reklo bi se u Podravini, pred jutro se penezi broje. Šalu na stranu, ali ono što i danas u ovoj raspravi ispada van iz ormara je da nažalost unatoč hrvatskom Ustavu, unatoč tome što smo parlamentarna demokracija, jednostavno smo pretvoreni u kancelarski model gdje saborski zastupnici najbolje bi bilo da ništa ne pitaju i puno puta si možemo sami reći da se odlučuje o saborskim ili parlamentarnim odlukama u uredu kancelara, a mi tu svi zajedno smo jedan dio predstave za javnost, da ljudi vide da postoji Sabor i postoje saborski zastupnici.
Sljedeća replika, poštovani Domagoj Hajduković.
Poštovani kolega Jakšić, mislim da ste dobro konstatirali ovu činjenicu, nisu krivi ljudi u sustavu, krivi su oni koji ga vode i krivi su oni koji su krivo postavili parametre i okvire za iste jer bojim se da je sustav pokazao, ne sustav kao sustav nego naše robne zalihe, da su pokazale da su nedostatne da se nosimo sa nekom ozbiljnijom krizom. Nama je većina kontejnera za privremeno zbrinjavanje koje imamo i dalje na terenu i dalje na Baniji. To je valjda zbog te obnova koja toliko uspješna i zbog koje toliko slušamo, no ja vam postavljam jedno retoričko pitanje. A što ne daj Bože da se desi neka slična katastrofa ili ugroza? Što ćemo onda kad nam je recimo, većina tog materijala već angažirana i bit će, kao što ste vi rekli, barem do kraja ove godine, bit će i duže vjerovatno. Dakle moramo ozbiljno razmisliti o sustavima civilne zaštite, o sustavu robnih zaliha i u svim sustavima odgovore na hitne ugroze i slične nepredvidive situacije.
Pa apsolutno se slažem sa vašom tezom jer da ne daj Bože i uopće se ne želim dovesti u situaciju da netko veli da smo se, da smo to nacoprali, kak bi se reklo, bojim se da bi imali ogromnih problema jer je cijeli sustav apsolutno okrenut prema Baniji i naravno da treba biti okrenut prema Baniji, ali ono što je najveća tragedija da se u 2 godine pomaknulo vrlo malo i da sad imamo neki novi moment, novu migrantsku krizu, ne znamo kako može priča u Ukrajini i rat u Ukrajini ići dalje. Našli bi se sigurno u velikim problemima i opet bismo očekivali pomoć iz EU, da nam nešto netko dobaci pa ćemo mi s tim nešto raditi, nekad uspješno, nekad totalno neuspješno, obnova je tu najbolji primjer. Što se tiče samog sustava i uhićenja i pojedinaca, ja mislim, za razliku od vas da ne može baš sad, recimo, predsjednik Vlade odgovarati za svakog referenta u robnim zalihama, ali da, točno je, Vlada bi sa svojim političkim odlukama trebala biti ta koja će diktirati i tempo promjena u sustavu i poslagivanje samog sustava na bolji način nego što smo si danas priznali da imamo sada.
Sljedeća replika, poštovani Emil Daus.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovani kolega Jakšić. Da li smatrate da se dovoljno dobro strateški promišlja o robnim zalihama? Tu posebno mislim s aspekta procjene potreba. Iz naš evo, i loših iskustava odnosno loših neprilika koje smo imali posljednje 2 godine, ali iz aspekta kadrovske kapacitiranosti?
Ne, dakle ovo je sličan odgovor kao na jutarnjoj raspravi o Uredu državne revizije, dakle svi znamo da nam je to potrebno, svih ih volimo pohvaliti, ali kad treba te ljude platiti i omogućiti im kadrovsku ekipiranost i uvjete za rade posao koji mi od njih očekujemo, onda obično tu padnemo na ispitu i ne dogodi se apsolutno ništa, ali s obzirom da je pitanje vezano uz robne zalihe, zašto je moj odgovor ne? Zato jer počevši od pandemije, rad, inflacija, ja stvarno ne vidim, a to bi se moglo protegnuti na 30 godina unazada, što smo mi napravili sa hrvatskom poljoprivredom i u kojim granama smo na strateški način kroz svoje odluke i politike rekli gle, imamo zemlju, imamo pašnjake, imamo šume, mi ćemo biti samodostatni, radit ćemo to, to, to i to. I ne možemo se vječito skrivati iza slobodnoga tržišta jer kad je krenula korona pa i sad kad je krenula inflacija zbog rata u Ukrajini, puno razvijenije i puno otvorenije gospodarske zemlje od nas su donijele neke odluke koje su apsolutno opozitne politikama otvorenog tržišta jer štite svoje građane i svoje gospodarstvo.
Sljedeća pojedinačna rasprava, poštovana Dalija Orešković.
Poštovani, da odmah pojasnim zašto sam kolegi Jakšiću postavila pitanje koja to stranka trenutno čini Vladu koja upravlja strateškim zalihama, koja to stranka trenutno ima saborsku većinu koja bi trebala kontrolirati Vladu i čiji su se to članovi stranke našli u korupcijskim aferama vezanim za upravljanje robnim zalihama. E pa zato da dokažem da one HDZ-ovce koji su danas upirali prstom u oporbeni dio sabornice uopće ne zanima raspravljanje o stanju robnih zaliha, interesira ih samo to da se sada nadmeno prave važni kako nema onih koji su potpisali inicijativu da se o ovom Izvješću raspravlja na sjednici HS-a. Dakle ja nemam apsolutno nikakvu namjeru braniti one koji su u stanju izazvati dvoboj, a pritom ih nema ovdje kada trebaju dosljedno braniti svoje stavove i replicirati HDZ-ovim zastupnicima, ali meni u svakom slučaju ne možete reći da me u ovoj sabornici nema, mislim da statistički ovdje provodim pojedinačno najviše vremena, a to radim zato što odbijam slijediti obrasce ponašanja ostalih saborskih zastupnika koji su sebi dopustili da ih demotiviraju vaša pravila igre počevši od odredbi samog Poslovnika. I o tome ću ovdje govoriti, a baš vezano uz sadržaj ovog izvješća. No prije toga samo da napravim jednu malu analogiju. Naime, pravila igre su jedan film, jedna satirička komedija Francuska koja govori o višoj klasi i o njihovim slugama, o njihovom moralnom slomu, o preziru prema drugima taman uoči destrukcije i njihovog konačnog pada, pa bi i vi o tome pogotovo vaš kolega Bačić mogli povesti računa, možda naučiti neku pouku. E sad, što su pravila igre koja bi trebalo mijenjati, a ujedno i pouka i poruka ostalim saborskim zastupnicima da ne trče HDZ-u kad ih HDZ zove na kojekakve pregovore. Nikakvih pregovora pogotovo neformalnih o budućnosti Hrvatske sa HDZ-om nema. Politička stranka pravomoćno osuđena za korupciju nema legitimitet bilo što nuditi ili uvjetovati kad je riječ o ustavnim izmjenama. A kako su do sada prolazile sve te inicijative, svi ti dogovori, tezgarenja ispod stola možemo vidjeti i na raznim primjerima od izbora ustavnih sudaca, pa do izmjena Poslovnika koje su se mijenjale na gore. Naime, članak 44. Poslovnika Hrvatskog sabora nije uvijek izgledao ovako. Nekad su se sva izvješća po logici stvari, po redoslijedu raspravljala ovdje gdje im je i mjesto, a onda se netko sjetio da unese odredbu, da će radno tijelo Hrvatskog sabora raspraviti o izvješćima, a onda će Sabor o njima samo glasati bez rasprave. E to ste napravili sa izvješćem o stanju robnih zaliha potpuno nepotrebno, jalovo i krivo. A onda kad već govorimo o tome što radi odbor uz dužno poštovanje saborskoj zastupnici možda jedinoj iz kluba HDZ-a o kojoj nemam onako loše mišljenje kao o svima drugima. Ali ne radite ništa. Evo čega nema. Kaže članak 6.: „Robnim zalihama upravlja Vlada i jednom godišnje podnosi ovo izvješće, a inače upravne, stručne i gospodarske poslove obavlja Državno ravnateljstvo za robne zalihe. Radi provedbe nadzora nad upravljanjem Sabor osniva savjet čiji mandat traje do opoziva. Taj savjet, a rekli smo imamo tri saborska zastupnika i dva ugledna javna djelatnika. Razmatra prijedlog bilance, razmatra godišnji program strateških zaliha, te kvartalne i godišnje izvještaje o upravljanju robnim zalihama i o tome svoje zaključke dostavlja Vladi. Kada sam predstavnika Vlade pitala pa dobro mi imamo tu podatke o tome tko su ti saborski zastupnici i drugi članovi ovog Savjeta, ali nemamo nikakav podatak o tome jesu li se sastali. Nisam dobila odgovor. Predstavnik Vlade pravio se mrtav, a takav odgovor primjerice postoje li ta kvartalna i godišnja izvješća i kakvi i koji zaključci su se dostavili Vladi nije se sjetio pitati niti matični saborski odbor, što znači da onaj članak 81. Ustava koji propisuje obavezu Sabora da kontrolira Vladu ne funkcionira u praksi. Sakrili smo se iza matričnih odbora koji ne služe ni za što drugo nego da budu smokvin list za sav nemoral i nezakonje koju provodi Vlada.
Replika poštovani Mišel Jakšić.
Poštovana kolegice Orešković samo jedno pitanje zašto jednostavno oko toliko važne teme, a robne zalihe, samodostatnost pogotovo u vremenima i u krizi u kojoj živimo je jako važna tema, bježimo od te rasprave, pokušavamo sakriti raspravu. A ako i dođe do rasprave onda se bavimo kao da je to negdje prošlo pored nas i uopće imamo stilske figure zašto uopće to pitate jer je sve savršeno. Kome je u interesu takav nivo komuniciranja i ponekad čak i skrivanja prevažnih informacija za hrvatsku javnost i građane.
Kolega Jakšiću molim vas da budete precizni. Tko je taj tko ne želi da se o tome raspravlja ovdje u Hrvatskom saboru to je HDZ. Ali danas vam paše to što oporbe nema. Činjenica većina oporbenih zastupnika se pokazala lijena. Nemam ih namjeru braniti, ali još manje imam namjeru vama propustiti reći, da ste vi ti koji ne želite transparentan, odgovoran, pravovremen sustav strateških robnih zaliha. Vama je to uvijek prostor za prtljanje i petljanje u mutnom, da želite danas u doba famozne digitalizacije sva ta izvješća ne bi trebala biti nikakva osobita tajna. Trebala bi biti svakom građaninu Republike Hrvatske javno dostupna, da svaki građanin može imati neku svoju osobnu sigurnost da će u slučaju velikih elementarnih nepogoda ili ratnog stanja njegova osobna egzistencija minimalna barem biti od države osigurana.
Sljedeća replika poštovani Emil Daus.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Orešković, poljoprivreda, proizvodnja hrane je temelj svega pa tako i robnih zaliha. Kad na primjer prođete avionom iznad Hrvatske i ovog dijela Europe, pa vidite susjedne zemlje, ove koje imaju ravnice sve lijepo obrađene a kod nas se dosta već vidi i šuma. Pa me zanima kako vi komentirate sa vašeg kuta gledanja nedovoljnu iskorištenost hrvatskog poljoprivrednog potencijala od zemljišta na dalje. Hvala.
Pa hrvatski poljoprivredni potencijal u vidu zemljišta služio je za to da bude valuta za dobivanje nepripadajućih subvencija. Žao mi je što je tome tako. Nisu sve regije moram priznati jednako loše ili da to tako kažem kvarno postavljene. Točno se vidi koje regije imaju poljoprivrednu proizvodnju, a koje imaju zapuštene parcele. Jedne te iste zapuštene parcele, da li po pašnjacima koji eto zasađeni su, ali nisu uspjeli ili iz nekih drugih razloga dobivaju svoje poticaje. Nedavno smo ovdje u Hrvatskom saboru raspravljali o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, o Zakonu o komasaciji koji su trebali stvoriti bolje uvjete za iskorištavanje poljoprivredne površine, međutim ponovno nismo riješili ono bitno, nismo riješili dobre procedure, ponovno nemamo stručna administrativna tijela nego nekakva umetnuta povjerenstva kao što ovdje imamo Savjet za robne zalihe, čiji rad, svrha postojanja i rezultati rada ne postoje.
Sljedeća replika, poštovani Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažena zastupnice Orešković, cijeneći vaš obol i dolazak na saborske sjednice, tome mogu svjedočiti i tvrditi, no nudim jedan odgovor. Većinu u HS-u, većinu u odborima, ima onaj tko pobjedi na izborima, a to je bio HDZ, ona je pobijedila, ona je stvorila uvjete i preduvjete za konstituiranje Sabora, za izbor hrvatske Vlade i to su temelji demokraciji, no vi uporno ovdje u HS-u pokušavate nas prikazati nečim, mi smo pobjednici izbora 2020. g., dobili smo povjerenje građana RH i upravljamo sa sustavom koji se zove država. Za 2 godine će biti ponovo izbori kada vi sa vašom strankom budete pobijedili, imat ćete iste te uvjete i preduvjete kao i mi. I stvarno me fascinira gdje uvijek nađete tu količinu mržnje prema svima nama koji jednako ovdje sjedimo u HS-u i jednako predstavljamo [[Upadica: Vrijeme.]] građane koji su nas izabrali da sjedimo [[Upadica: Vrijeme.]] ovdje i zastupamo njihove interese.
Činjenice, kolega Ivanoviću, činjenice nisu mržnja. A činjenica da jedna politička stranka sa 16,4% dobivenih glasova u odnosu na kompletno biračko tijelo nije demokratska pobjeda nego jedna talačka kriza. Pričate o pobjedi na izborima, pa po kojim pravilima? Sad sam vam napravila analogiju o pravilima igre, neustavnim izbornim jedinicama od 2010., a sada nakon iseljavanja iz vaše Slavonije ta neustavnost je još veća i još jača. Ako se kroz izbornih jedinica ne učini ustavnim, 2024. kada bi trebali biti redovni parlamentarni izbori, bit će od strane HDZ-a pokradeni. Ja vam to neću dopustiti. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa taman bio i promil, poštenije nego [[Upadica: Molim vas, molim vas.]] mandat kojeg vi trenutno uživate!
Molim vas. Molim vas. Nemojte raspravljati iz klupe. Povreda Poslovnika, poštovani Goran Ivanović.
Povrijeđen je čl. 238, kolegica Orešković ga je povrijedila na način da je nas HDZ-ovce ponovo prokazala ovdje nekim kriminalcima i lopovima, ja bih je samo pitao koliko njezina kolegica iz kluba plaćala četke za WC u Gunji? 281 je koštala porezne obveznike četka za WC koja u trgovini košta 14,5 kuna. Toliko o poštenju i toliko o tome koliko je netko manje ili više pošten. Mislim da možda niste najkompetentnija osoba da o tome govorite.
Vrijeme [[Upadica: E baš i …]] [[Govornik se ne razumije.]] nemate [[Upadica: Aha.]] Ovo ste iskoristili kao repliku, g. Ivanović, dobivate opomenu. Sljedeća replika, poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice, jučer je naš kolega Škoro pomalo nemušto tu pokušavao educirati, valjda prvo sebe pa onda valjda i hrvatsku javnost što je to uloga opozicijskog ili oporbenog zastupnika. Ako ovo nije uloga oporbenog zastupnika što radimo danas, a to je da upozoravamo na nedostatke i upućujemo konstruktivnu kritiku, onda ne znam što je, ali ovoj većini je svaka kritika, pa i ona konstruktivna jako mrska. Ovoj većini je, koja često poziva na konsenzus, konsenzus kad se svi složimo s njihovim prijedlogom. Dakle, jako malo kulture dijaloga postoji i na kraju ćemo ispasti mi neku zloguki proroci kada govorimo da neki nedostaci postoje, da se ne daj Bože opet, kažem, desi neka nova ugroza, opet će se pokazati svi nedostaci istog sustava. Rat u Ukrajini je nešto što će očito biti još jedno vrijeme u Europi, a mi nemamo odgovore na takve i slične ugroze.
Hvala. Ajmo redom. HDZ je potekao iz HDZ-ovog, odnosno Škoro je potekao iz HDZ-ovog jata pa će se prije ili kasnije u to jato vratiti, pogotovo sada kada nema drugdje. Otišao je kolega Ivanović, ali mislim da je stvarno kukavički dignuti palicu povrede Poslovnika znajući da tada ne mogu replicirati pa ću mu replicirati sada. Itekako sam kompetentna govoriti o onim WC četkama jer je isto pravilo napravila igra o kojem cijelo vrijeme govorim, pravilo javne nabave i za WC četke i za tjesteninu koja se ovdje nabavlja po višestruko višim cijenama od onih tržišnih. Dakle u robnim zalihama roba se nabavlja putem sustava javne nabave, ne po tržišnim cijenama iz trgovine koje mogu varirati ovisno o stanju na tržištu. I onaj tko provodi takvu nabavu, bio HDZ ili neka druga politička opcija, prisiljen je prihvatiti najpovoljniju ponudu. Treba li takva pravila mijenjati? Odavno je trebalo, učiniti neka pametnija. Naravno da vas rasprava o takvim prijedlozima uopće niti ne zanima.
Sljedeća pojedinačna rasprava, poštovana Marija Selak Raspudić.
Evo ga, ja ću se vratiti na meritume, čak sam i izgubila volju za raspravu o odnosu HDZ-a i korupcije. Mislim da je o tome dovoljno ovdje bilo rečeno i voljela bih da imamo neke konstruktivnije razgovore o onima što jest sadržaj naše rasprave pa da vidimo jesmo li možda i mi u zabludi kada nam se nešto čini kao potencijalna malverzacija što se može argumentima oboriti. Ja dopuštam da je to moguće, ali za to želim čuti argumente, a ne ocjene da je nešto paušalno budući da ovakva izvješća čitam. I tu ću se nadovezati na ono što smo ranije započeli pa ću zamoliti za dodatna pojašnjenja jer se radi o stvarima koji su doista bitne. Sva ova roba koju mi nabavljamo za robne zalihe košta itekako puno jer je riječ o velikim količinama koje bi nam trebale osigurati nekakvu prehrambenu neovisnost u vremenima krize. Dakle kada govorimo o kilogramu tjestenine, ne o vrećici tjestenine kako se ona prodaje što bi netko mogao i zamijeniti, paušalnim pregledom nekoliko dućana ja doista pronalazim, i evo, reći ću vam ime tjestenine, Grano Doro tjestenina koja košta 8,99 kuna po kilogramu. Imate Zara tjesteninu koja košta 13,98 kuna po kilogramu, sada govorimo o višim cijenama, ne o 2020. g. s obzirom da smo trenutno u vremenu krize, tako da vaša ocjena da kilogram tjestenine košta 24 kune, ima i takvih tjestenina, ali sigurno nije jedina i nije ona koju bi netko tko poznaje cijeli sustav trebao istaknuti. Ono što mene čak i više od samih cijena brine i oko čega postavljam pitanje da sam prilikom istraživanja postupaka javne nabave našla barem 3 namirnice, mesne konzerve, tjesteninu i sir za kojeg imamo samo jednog ponuditelja. Zašto je to tako? Postoje li ljudi koji ne žele surađivati s državom, a nalaze se u prehrambenom poslu? Jesu li ti poslovi unaprijed dogovoreni, kao što se često misli ili nema dovoljno tvrtki u Hrvatskoj koji imaju kapaciteta isporučiti tolike količine i je li nužno uopće da onda isporuče onda tolike količine za veću cijenu koja bi bila od one tržišno prihvatljive pa da možemo to razlomiti možda u više manjih ponuda i time nešto uštediti za državu? To je moje otvoreno pitanje. Ako već nećete se složiti oko cijene, zašto u toliko slučajeva govorimo o jednom ponuditelju i u nizu godina stalno o istom ponuditelju? Drugo pitanje koje me zanima kada govorimo o skladištima, ono što se pojavilo kao problem RH i potencijalna sigurnosna ugroza odnosni se na nedostatak disperziranih skladišta, dakle da nemamo dovoljno manjih skladišta u kojima spremamo prehrambene zalihe tako da u slučaju nekakve sigurnosne ugroze, ako izgubimo jedno skladište, izgubili smo puno više nego što bismo trebali da smo ih mogli šire skladištiti. Da li je taj problem adresiran, da li se on rješava i što možemo očekivati u budućnosti? Kada govorimo o dostupnosti izvješća, ne ovo mikro izvješće koje ima tek 27 stranica, ja bih voljela da je puno detaljnije i da vidimo, i kada vidimo ovaj popis robnih zaliha, da vidimo tko je osigurao te robne zalihe pa da možemo i dalje istraživati pojedine tvrtke i javne nabave i sve ostalo, a ne samo da imamo količine koje su dostupne, na samim stranicama robne zalihe mi možemo naći opća izvješća za tek 3 stvari. Za civilnu zaštitu, dezinficijense i testove i za prijevoz, dakle ono što se odnosi na Covid-19 međutim, ne možemo naći, recimo za ove klasične robne zalihe, barem tako lako dostupno izvješće koje navodi i konkretne tvrtke, ne znam zašto je to tako, ali bih voljela da i ono bude jasno dostupno, da se može onda opet provjeriti i te postupke javne nabave i o njima argumentirano razgovarati. U nastavku, na pitanje koje sam ovdje postavila o oznaci tajnosti i nabavi mimo javne nabave, što je bilo odluka Vlade od 17. ožujka 2020. g., ovo što ste vi govorili, od 3. lipnja 2022. g., odluka Vlade koja se samo odnosi na Ravnateljstvo, odnosno na civilnu zaštitu na području Banovine. Međutim, ništa ne govori o onome što se tiče nabave testova, dezinficijensa i svega ostaloga, što je odluka iz ožujka 2020. g. Tu nema neke nove odluke, ne znam da li je ona donesena ranije, istekla, da li se ona prestala primjenjivati, ali to ostavljam kao otvoreno pitanje, a ovo, ova žurna nabava jest, što nisam ni sama negirala, u sklopu Zakona o javnoj nabavi, ali nije uobičajen postupak nabave nego je na neki način žuran, kao što mu i samo ime kaže. Dakle oko ovih stvari bih voljela razjašnjenje i da su neke stvari dostupnije nego što su sada.
Replika poštovana Dalija Orešković.
Hvala. Kolegice Raspudić, samo da dodatno razjasnimo ovu situaciju sa cijenom pojedine roba koja doista u javnoj, odnosno u sustavu robnih zaliha veća od uobičajene tržišne. Naime, ponekad je korupcija stvarno stvar čiste krađe, a ponekad neke stvari proizlaze iz loše osmišljenog modela i mislim da je to također ovdje jedan od problema, dakle nedovoljna transparentnost za početak, a potom i to što je sustav pravila napravljen tako da kaže, uvažit će se najpovoljnija ponuda bez da se prije toga odreže ispod ili iznad koje cijene ponuda uopće neće biti niti razmatrana. Dakle malo dobre volje od strane vladajućih da u iščitavanju oporbenih prigovora, nađu neku korist za javni interes bilo bi puno pristojnije ponašanje od onog što smo od strane HDZ-a mogli čuti i vidjeti danas.
Slažem se, kao što je poznato, najpovoljnija ponuda nije nužno i to se često u građevini brka, ona koja je i najjeftinija. Znači ako se i uzme neka cijena koja nije najjeftinija, ona može imati opravdanje, ali mi to opravdanje zaslužujemo čuti. To može biti zbog kapaciteta skladištenja ako samu robu čuva onaj od koga je ona kupljena, to može biti u smislu kvalitete iako je kvaliteta jedno vrlo otvoreno pitanje, kada govorimo o robnim zalihama s obzirom da velika količina robe koja se nabavlja ima ograničeni rok trajanja i kasnije, što i vidimo iz Izvješća ide u humanitarne svrhe. Dakle, to je nešto što se stalno obnavlja pa onda je li tu ekonomski isplativo i oportuno ciljati na nešto što je najkvalitetnije po najvećoj cijeni ili trebamo sniziti te standarde ukoliko nismo u vremenu krize s obzirom da može biti riječ o namirnicama koje ćemo uskoro obnavljati odnosno morat ćemo se rješavati tih viškova. To su sve ozbiljna pitanja o kojima se ovdje može kvalitetno raspravljati ako ćemo se maknuti o paušalnim međusobnih optužbi i fokusirati na sadržaj ovog Izvješća.
Slijede završne rasprave. Prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Nadice Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS-a. Strateške robne zalihe značajne su s aspekta socijalne, društvene i humanitarne uloge svake zemlje koja dolazi i do izražaja u izvanrednim situacijama, stalno osigurane i dostupne zalihe osiguravaju nesmetano i pravovremeno interveniranje, otklanjanje posljedice te isključuje ovisnost o tržištu, sektoru proizvodnje, uvozu i međunarodnoj pomoći. Uslijed neelementarnih nepogoda koje nas posljednjih godina pogađaju u suradnji sa Ravnateljstvom civilne zaštite, Ministarstva unutarnjih poslova, sve se učestalije koriste strateške robne zalihe. 2022. g. bila je izuzetno zahtjevna godina zbog potresa u Zagrebu i Sisačko-moslavačkoj županiji i epidemiji Covida-19 i unatoč tome, Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2020. g. financijski pokazateljima kao što smo vidjeli su se odvijali sukladno propisima važećim za proračun i proračunskim zalihama. O stanju robnih zaliha na dan 31.12.2020.g. imamo napisano u tabelama, a iznosi 525 milijuna 144 tisuće 876 kuna, znači gdje su robne zalihe evidentirane od poljoprivredno-prehrambenih proizvoda gdje je razvrstano meso, mlijeko, mliječni proizvodi, masnoće do opreme robe za opskrbu, smještaj i zdravstveno zbrinjavanje stanovništva itd. Ova tema je izuzetno važna i značajna jer su važne robne zalihe u vremenima koja nam dolaze, a vremena su vrlo neizvjesna, ali naša vlada i resorno ministarstvo i ravnateljstvo robnih zaliha itekako odgovorno prate situaciju i sukladno tome i reagiraju. I na kraju bih istaknula da će klub HDZ-a glasati za izvješće o robnim zalihama. Hvala lijepo.
Slijedi završna rasprava Kluba zastupnika Mosta poštovane Marije SElak RAspudić.
Zaključno ću se osvrnuti na potrebna poboljšanja o ovakvom tipu izvješća kako bismo mogli imati kvalitetnije rasprave i ozbiljnije razgovarati uopće o robnim zalihama, pogotovo u vrijeme krize. Naravno da nije normalna situacija u kojoj jedan oporbeni klub skuplja potpise da bi razgovarali o izvješću za 2020.g. u trenutku kada se nalazimo u 2022.g. kada su nam robne zalihe ključ preživljavanja u budućnost s obzirom na trenutnu društveno-ekonomsku situaciju. Stoga bi ova izvješća trebala stizati ranije i u HS i na dnevni red u smislu rasprava. Drugo kada govorimo o izvješću, ovo izvješće je dosta šturo ono ima tek 27 stranica ako se ne varam, bilo bi korisnije da je preciznije, da u onim dijelovima koji se odnose na konkretnu nabavu namirnice da imamo i ponuditelje odnosno one čiji su ponude prihvaćene da vidimo od koga su te namirnice i nabavljene. Isto tako na stranicama ministarstva odnosno ravnateljstva za robne zalihe bilo bi korisno da imamo te sve informacije jasno dostupne kao što smo prethodno imali i za ovaj dio koji se odnosio na dezinficijens, … prijevoz i civilnu zaštitu. Kad govorimo o robnim zalihama u RH naravno da pitanje toga je li 58% dovoljno provjerenih skladišta u smislu prisustva ravnateljstva za robne zalihe nije nešto na što bi mi trebali ovdje imati jasan odgovor u smislu da ga dočekamo kroz razgovor sa državnim tajnikom, to je nešto što bi mi trebali imati objašnjeno u samim izvješćima zašto se točno dogodilo. Reći bila je covid kriza pa nismo mogli izaći na teren sigurno nije dovoljno opravdanje, isto kao što se upitnim pokazuje konstatacija nismo našli niti grama manjka šećera ili čega god, naravno da svugdje nešto fali ništa nije idealno niti očekujemo da bude idealno, ali očekujemo da bude u skladu s nekim pravilima da manjci nisu ozbiljni, ako postoje tiču se ljudske pogreške da oni budu sankcionirani. Opravdano je ovdje propitivati i ponuđivače s obzirom na situaciju da imamo u kontinuitetu samo jednog ponuđivača za različite tipove namirnica i da je to standardna praksa u RH kada govorimo o javnim nabavama ne samo za robne zalihe nego za mnogo toga, pa se postavlja i pitanje prethodnih dogovora ili obeshrabrivanja uopće drugih da se prijavljuju na bilo kakav oblik suradnje s državom. Od nas se ne očekuje da ovdje tek slijepo prihvaćamo izvješće nego da postavljamo pitanja onoga što nam se čini logičnim odnosno onoga što nam se ne čini logičnim u ovakvim izvješćima. Dakle, zaključno ne mislim da je trebao biti oporbeni zadatak da klub suverenista skuplja potpise da bi razgovarali o ovom izvješću, mislim da je slijedom logike i trenutnih prioriteta RH ovo izvješće i ne samo za prethodnu godinu odnosno 2020. barem za 2021. trebalo doći na dnevni red i da smo onda o njemu mogli imati sustavnu raspravu koja ide i iznad toga tko jest ili nije koruptivan u RH nego doista evo i kada govorimo o ovim cijenama koje se postavljaju kao pitanje pa svatko izvlači onu koja mu odgovara najveću ili najmanju cijenu tjestenine da vidimo uopće koji su kriteriji i koji trebaju biti zadovoljeni, a vjerujem da to itekako zanima hrvatsku javnost kada izabiremo onoga što se zove najpovoljniji ponuđivač jer u ovim situacijama ako te stvari ne razjasnimo u okviru HS-a pitanja će se samo nastavljati ponavljati. Da, pitat će se zašto je 80 kuna kila Goude, zašto ona treba biti listićima, zašto nije najjeftinija tjestenina i što je s našim kapacitetima skladištenja, hoćemo li ih unaprijediti, hoćemo li ih disperzirati da ne bismo imali još veću sigurnosnu ugrozu u vrijeme krize. U svakom slučaju mislim da kao HS svi mi i opozicija i vladajući možemo puno bolje u ovakvim raspravama.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog Domagoja Hajdukovaića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Nadovezat ću se na kolegicu SElak Raspudić ovo što je govorila. Dakle, u 2022.g. raspravljamo o jednom izuzetno bitnom izvješću iz 2020.g. i to nije prvi put. Slično smo evo podsjetit ću vas raspravljali i o izvješćima pučke pravobraniteljice, ali i o mnogim drugima. I ova godišnja izvješća zapravo gube smisao ako ćemo o njima raspravljati s odmakom od nekoliko godina, onda trebamo zaista mijenjati zakon, poslovnik i ostalo i jednostavno o njima ne raspravljati ili raspravljati na resornim odborima jer se smisao ovih rasprava potpuno gubi, a to je da i mi kao zastupnici, ali i hrvatska javnost imamo uvid u razvoj događaja u nekim segmentima, bilo to robne zalihe, bilo to rad naših pravobraniteljica, bilo to nešto treće recimo izvješće o radu policije i sl. Ako raspravljamo sa ovakvim odmacima onda to zaista smisla ima vrlo malo, a tim više ako to oporba mora svojom inicijativom i svojim potpisima stavljati na dnevni red. To je jedna stvar. Druga stvar, oni koji tvrde da smo zahvaljujući robnim zalihama pravovremeno, efikasno i dobro reagirali na ugrozu iz 2020.g., a to je bila pandemija, ja ne znam je li oni zaista žive u nekom paralelnom svemiru. Ja ću vas samo podsjetiti na nedostatak zaštitnih maski, na nedostatak zaštitnog pribora uopće, na veliku histeriju i paniku koja je nastala. I da naše bolnice, a sad ponavljam bolnice ni robne zalihe nisu imale određene zalihe vjerojatno bi one vrlo brzo ostale bez ičega. Ako je to zaista efikasno raspolaganje državnim robnim zalihama onda ne znam što je. Zašto nekih materijala, a uključujući i sigurnost i medicinski pribor nemamo u dovoljnim količinama barem za prvih mjesec dana, recimo u slučaju ugroze kao što je pandemija. Naravno da takve ugroze ne možemo predvidjeti, ali skrenit ću vam pažnju na izuzetno reaktivan pristup vlade koja je odlučila dopunjavati naše robne zalihe tek nakon početka rata u Ukrajini i naravno to činila po višestruko skupljim cijenama. Skladišni prostor je izuzetno veliki problem za naše robne zalihe i to je nešto o čemu moramo razmišljati i u budućnosti. Očito je da se paradigma sigurnosti u svijetu radikalno promijenila, znači od 24. veljače ništa nije isto i neće biti isto, to je možda malo patetično reći, ali to je činjenica i moramo biti spremni na različite sigurnosne ugroze od zdravstvenih, do izgleda i ratnih, do i katastrofa nažalost zadnja dva potresa u Zagrebu i na Banovini su nas podsjetili da itekako su i prirodne katastrofe širih razmjera moguće. Zbog toga moramo razmišljati o efikasnim gospodarenju robnim zalihama, primjerenoj infrastrukturi, ali isto tako i o primjerenim količinama koje nam trebaju biti na raspolaganju. Očito je svijet nakon invazije na Ukrajinu postao puno nesigurnije mjesto sigurnosno govoreći i sigurno je da se o ovom problemu u sklopu problema sigurnosti moramo posvetiti ozbiljnije i odgovornije. Tim više što rat u Ukrajini i dalje bjesni, trajat će sigurno još neko vrijeme, neke optimistične prognoze da bi najesen mogao završiti, ali može biti i puno duži. Žito je i dalje blokirano u ukrajinskim lukama, ne izvozi se ili Rusi pljačkaju zalihe, opskrbni lanci su i dalje poremećeni i oni energetski, ali i oni hranom i trebat će jedno vrijeme da se to sve ustali. Ja se nadam da nestašice nećemo imati, ali nestašice kao i hiper inflacija i ogroman porast cijena se mogao prebroditi upravo i sa dostatnim robnim zalihama, a ne znam zbog čega se barem neki dijelovi robnih zaliha još uvijek proglašavaju tajnom. Meni je jasno da lokacije jer se skladište robne zalihe moraju biti tajna i trebaju biti tajna, međutim neki artikli, količina žita ili tako neke slične stvari zaista ne bi trebale biti. I tim više i s ovime su završiti, do sada nismo se baš iskazali u gospodarenju državnim robnim zalihama, to pokazuju i korupcijski skandali koje smo imali prije, ali i nedostatan odgovor sada. No imamo vremena, imamo vremena to promijeniti, ali sada apeliram da je zaista ne pet do dvanaest nego dvanaest i pet da se ovom problemu posvetimo ozbiljno da nas opet ne bi neugodno iznenadila neka sigurnosna ugroza ili prirodna katastrofa ili nešto treće što ne možemo predvidjeti. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovane zastupnice Vesne VEučemilović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Evo čisto završno nekoliko stvari da rezimiram jer dosta je bilo u ovoj raspravi nekakvih kritika zašto se uopće ovo izvješće stavilo na plenarnu sjednicu i dosta se govorilo da je to nepotrebno, da je dovoljno da se samo raspravi na odboru. Mišljenja sam da nije tako i drago mi je da smo tu raspravu obavili jer mislim da je ta rasprava bila potrebna, mislim da je bila konstruktivna i mislim da je bila korisna. Naime, iskreno ne znam zašto određeni zastupnici su smatrali da ne trebamo o ovome raspravljati jer samim tim što mi govorimo da nešto ne želimo raspravljat o nečemu to u javnosti stvara određene sumnje i još ako tome dodate da je došlo izvješće državne revizije koje je označeno kao vrlo tajno sa nekakvih 17 preporuka koje ukazuju da ima nepravilnosti i sve ono što je prethodilo prije, a mi svi skupa pamtimo malo duže, otvara brojne sumnje i mislim da smo mi ovom raspravom ustvari umirili javnost jer smo doznali evo od državnog tajnika da imamo robne rezerve na 67%, što je više nego što je bilo 2020. za koje je ovo izvješće. Saznali smo da se i kontrola obavila iz ovog izvješća smo vidjeli da nisu djelatnici ravnateljstva bili na svim lokacijama, sada smo čuli da su bili na svim lokacijama da je sve u redu i mislim da je ovo bilo potrebno. Ovo očigledno nije svjetonazorska tema koja budi interes pa se ostaje do četiri ujutro, ne budi interes očigledno kod brojnih zastupnika, ali Hrvatski suverenisti smatraju da u ovom trenutku kada bjesni rad u Europi izuzetno je važno znati kako stojimo, imamo li mi tu prehrambenu sigurnost ili je ona samo deklarativna. I zato smo to pokrenuli, mislim da je bilo dobro, mislim da je bilo korisno, mislim da je bilo nužno i činjenica je da su se brojne afere vezale uz robne rezerve, bilo je uhićenja, bilo je svega, bilo je pronevjera, evo čak i 2009.g. Znači dugovi vidimo i u ovom izvješću se vuku do današnjih dana i to značajni u iznosima od nekoliko desetaka milijuna kuna i stvar je da se neke stvari rasprave na plenarnoj sjednici u HS jer to je jedino mjesto gdje mi možemo ustvari dati svoj sud i umiriti hrvatsku javnost, a to je u ovom trenutku najvažnije da se ne širi panika, da se ne šire dezinformacija, a mislim da smo to danas postigli i ukazati na to da je pred nama jedno izazovno razdoblje, razdoblje velike nesigurnosti gdje mi imamo mehanizme, imamo alate bez obzira što smo članica EU, bez obzira što smo dio tog zajedničkog tržišta da za naše stanovnike osiguramo dovoljno svih namirnica, svega onoga što je nužno za prehrambenu sigurnost stanovnika RH i mi kao jedna suverena članica EU možemo pokrenuti određene mehanizme koji nam stoje na raspolaganju, a navedeni su i u Ugovoru o funkcioniranju EU kako bi naši građani imali svega dovoljno jer to što mi proizvodimo više i žitarica i uljarica ne znači da će toga biti dovoljno. Znači mi moramo osigurati sve one preduvjete bilo kroz robne zalihe, bilo kroz neke druge mehanizme, vlada tu mora učiniti sve što je u njezinoj moći kako bi sada u žetvi 400.000 tona pšenice ostalo u našim silosima i kako bi imali dovoljno za potrebne našeg stanovništva. Tako da evo, još jednom ću se zahvaliti svima koji su sudjelovali u raspravi i svima koji su svojim potpisom omogućili da ova rasprava i dođe na plenarnu sjednicu bez obzira na negodovanje, mislim da je bila korisna, učinkovita, vrlo konstruktivna i iskreno mislim da ima dosta izvješća koja idu samo na odbore, a trebala bi se raspraviti na plenarnoj sjednici jer su vrlo važna, jedno od tih je i ovo o robnim zalihama. Hvala.
Evo s ovim smo iscrpli raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra u 9,30 Izjašnjavanjem o amandmanima. SJEDNICA PREKINUTA U 17:43