Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Otvaram 33. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo su opravdali Milica Marković, Miroslav Milovanović, Senad Šepić i Hazim Rančić, a kašnjenje je najavila poslanica Hanka Vajzović. Prema informaciji Službe sjednici prisustvuje 35 poslanika, znači imamo kvorum za rad i odlučivanje. Kao što je navedeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te ćemo ih tim redoslijedom i prezentovati. Riječ dajem poslaniku Saši Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prvo da definišem imam li ja kome postaviti pitanje, jer je pitanje naslovljeno na predsjedavajućeg Denisa Zvizdića koji nije tu, mislim na tog predsjedavajućeg, ne na Vas.
Šta Vam je pitanje, zašto nema predsjedavajućeg?
Ne, nego moje je pitanje usmjereno ka predsjedavajućem, dakle koji nije u prilici da odgovori, da li da ja postavim pitanje pa da tražim usmeno ili kako, jer pazite ovo pitanje od 26. aprila čeka, što nas, što predsjedavajućeg, pa ne znam evo kako da izađem.
Da li imamo nekog ko je ovlašten?
Mogu li ministru sigurnosti postaviti, ali doduše njemu nisam najavio, ne zna čovjek šta ću ga pitati? 2
Da li imamo informaciju hoće li predsjedavajući doći pa da odložimo ovo kasnije?
Vidite, dajte da ja postavim pitanje pa nek odgovori u pisanoj formi, jer čeka od aprila.
Izvolite, izvolite.
Dakle, počinjem sa 50 i nešto sekundi, vodićemo računa o tome naravno. Dakle, predsjedavajući je u svom ekspozeo, predsjedavajući Vijeća ministara Denis Zvizdić, obećao formiranje Vijeća za nacionalnu sigurnost BiH koje bi činili najviši predstavnici zakonodavne i izvršne vlasti države i entiteta, čelnici obavještajne i najvažnijih policijskih agencija. Konkretno pitanje je – Dokle se došlo s tim, budući da je on obećao i izradu dokumenta sigurnosne politike 2015.–2025. godina? Obrazloženje: Velike su tenzije u državi, i ja podržavam ovo njegovo obećanje, za koje smatram da je neispunjeno, da se formira Vijeće za nacionalnu sigurnost, ogromne su tenzije oko najave, pa i pripreme održavanja referenduma. Mislim da tu ima posla za eventualno Vijeće za nacionalnu sigurnost. Druga stvar, kad ovo postavljam pitanje ne postavljam pitanje o Udarnoj grupi za borbu protiv terorizma, koja je formirana nekad 2013. na osnovu rješenja tadašnjeg ministra sigurnosti Radončića, nego upravo za Vijeće za nacionalnu sigurnost. Dakle, to su dvije odvojene varijante. Jedan od razloga je i terorizam koji je prisutan širom Evrope, a pogledajte ovo, „Slobodna Dalmacija“, od subote, kaže ko je sljedeći, prva stranica, njihov novinar Antun Masle kaže gdje će teroristi udariti naredne, gdje će biti naredni udar, pa kaže – da li smo mi, kao Hrvatska, buduća tema i buduće mjesto, kaže – i u našoj javnosti uporedo se postavlja pitanje je li Hrvatska ...
Gospodine Magazinoviću isteklo Vam je vrijeme, ja sam Vam dodao ono što je na početku ...
Evo samo da završim rečenicu.
Pa dobro. SAŠA
Vrlo važno za odgovor.
Hajte još rečenicu i završavajte. 3
Kaže – je li Hrvatska u sezoni sigurna, s obzirom da su teroristička jezgra u bližem i daljem susjedstvu, pri tome mislimo na Bosnu i Hercegovinu. Ista ova konstatacije je izrečena kako mi kolege kažu i u Dnevniku HRT-a. Pa mislim da trebamo dobiti odgovor šta je sa Vijećem za nacionalnu sigurnost, radili li, šta je s tenzijama u državi ima li ovo ...
Hvala Vam, to su već tri rečenice, uputićemo i tražiti odgovor u pisanoj formi. Poslanica Dušanka Majkić.
Hvala lijepa. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu pravde, ali ne vidim da je ministar, ne vidim ministra ovdje. Dakle, zaista ne bih željela, s obzirom da se radi o pitanju vezano za napade na srpske osuđenike u Kazneno popravnom zavodu Zenica, iz dana u dan evo događaju se, novi događaji nas sustižu sa tim problemom i s obzirom na neko njegovo mišljenje, iako nije njegova striktna nadležnost, ali je sugestija ombudsmena da on preuzme ulogu koordinatora u tom procesu da se konačno omogući da osuđenici žive, borave u zatvorima u mjestima koja su najbiliža njihovoj kući. S obzirom da Ministarstvo pravde Federacije opstruiše taj stav, zanimljivo bi bilo čuti – Šta je ministar pravde na tom planu uradio? Tako da, evo ja sam to pitanje postavila, nadam se da će mu biti preneseno, ali zadržavam pravo i sljedeći put ukoliko ga ne bude da ponovim ovo pitanje. Hvala.
Hvala. Ima li neko za odgovor na ovo pitanje? Ako ne, gospođa Majkić je rekla da će ponovo postaviti pitanje na sljedećem postavljanju pitanja. Dobro, ako nema, idemo na sljedeće, poslanik Momčilo Novaković.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene koleginice i kolege, cijenjeni gosti. Ja imam pitanje Savjetu ministara. Naime, radi se o pitanju, praktično direktoru Instituta za metrologiju Bosne i Hercegovine koji je samovoljno donio Naredbu o mjerilima u zakonskoj metrologiji i rokovima i verifikaciji u kojoj između ostaloga i tzv. „piplmetar“ proglasio kao mjerilo zakonske metrologije. Na osnovu ove Naredbe slijedilo je nezakonito imenovanje Labaratorije za verifikaciju mjerila „piplmetra“. Moje pitanje je Savjetu ministara – Da li je Savjet ministara konsultovan kod donošenja navedene Naredbe? U kojim zemljama je „piplmetar“ mjerilo koje spada u zakonsku metrologiju? Čiju saglasnost je imao direktor kad je imenovao pomenuti Labaratorij? Na početku sam kratko objasnio o čemu se radi. Prema informacijama koje ja imam radi se o samovoljnoj odluci direktora i o nečemu što zaista nije praksa u drugim zemljama. Hvala vam. 4
Hvala. Ministar Šarović, koliko sam shvatio, ima zaduženje da odgovori na ovo pitanje.
Hvala. Nemam zaduženje, nije pitanje upućeno direktno Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, ali mogu da odgovorim o ovom usmeno ovako u ovom kratkom vremenu, pismeni odgovor ćemo dostaviti. Institut za mjeriteljstvo, odnosno metrologiju nije konsultovao Savjet ministara prilikom donošenja ovog dokumenta. Na rad ove Institucije bilo je više pritužbi od strane određenih institucija sa entitetskog nivoa, ali i određenih medijskih kuća, i u tom smislu Savjet ministara je zadužio Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da pripremi po tom pitanju, po ovim prigovorima, informaciju koja će u nekom razumnom vremenu biti prezentirana članovima Savjeta ministara. A kompletan odgovor dostavićemo u pismenom obliku.
Hvala Vam. Gospodine Novakoviću imate pravo na komentar.
Zahvaljujem se uvaženom ministru. Ja zadržavam pravo kad dobijem pismeni odgovor da komentarišem, s obzirom da, kao što je i sam ministar rekao, ovo je sada u usmenoj formi. Činjenica je, dakle, da nije konsultovan Savjet ministara kod donošenja ove Naredbe, činjenica je da je ova Naredba dosta kontraverzna, a posebno kada se uzme da rezultati ili posljedice toga su značajne po čitavo medijsko tržište Bosne i Hercegovine, gdje je očito da se nekoliko, forsira nekoliko medijskih kuća koje u principu, naravno, ovo koriste za privlačenje oglašivača i time stiču imovinsku korist. Tek kad dobijem pismeni odgovor onda ću se upustiti u dublju, dublji komentar ovog pitanja. Mislim da se radi o ozbiljnom pitanju koje nažalost, jednostavno zbog negdje neki ljudi koji se nalaze ovako u magli rješavaju neka pitanja na jedan vrlo interesantan, dakle, način bez konsultacija, bez zakonske procedure i svega ostalog. Hvala.
Hvala Vam. Poslanik Senad Šepić nije prisutan, riječ dajem poslaniku Damiru Arnautu.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pitanje sam uputio, odnosno najavio ministru vanjskih poslova Bosne i Hercegovine koga ne vidim ovdje, nažalost ne vidim ni njegovog zamjenika nije mi jasno zbog čega, ovaj, ...
Znači, dobili smo dopis od ministra inostranih poslova da je spriječen i da neće moći biti. 5
Razumijem to, ali postoji valjda svrha zamjenika, je li tako, u Vijeću ministara?
Slažem se.
A po zakonu svrha zamjenika je da mijenja ministra kad je ovaj spriječen u nečem. Prema tome to isto problematiziram. U svakom slučaju ja ću postaviti pitanje, pa se nadam da će jednom ministar vanjskih poslova doći da odgovori na njega. Zbog čega se, na osnovu kojeg propisa ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine kontinuirano odbija dostaviti odgovore na poslanička pitanja koja sam dostavio u sklopu 23. sjednice Predstavničkog doma od 5. januara, te ponovio kroz dopunska pitanja od 7. marta? Podsjećam da se u ovom slučaju ne radi o kašnjenju sa dostavljanjem odgovora već da je Ministarstvo vanjskih poslova eksplicitno odbilo dati odgovor na postavljeno pitanje pravdajući to, citiram, mišljenjem, da pružanje odgovora ne bi dalo pravu i realnu sliku djelokruga Ministarstva, niti doprinijelo boljem razumijevanju aktivnosti kojima se bavi DKP mreža. S tim u vezi podsjećam da Ministarstvo vanjskih poslova ovim krši, ne samo jasne obaveze propisane odredbama Poslovnika Parlamentarne skupštine BiH i Poslovnika o radu Vijeća ministara, već i što je daleko ozbiljnije eksplicitno krši član 27. Zakona o upravi BiH koji član jasno drži da su organi uprave, što naravno uključuje i ministarstva, obavezni odgovoriti na pitanje poslanika, odnosno delegata Parlamentarne skupštine BiH. S obzirom da ministar vanjskih poslova jasno krši, dakle, odredbe Zakona o upravi, ja tražim da mi odgovori, da mi da odgovor usmeno, da mi dostavi odgovore na pitanja koja sam u pisanom obliku postavio u januaru, pa ponovio u martu, a i da mi da pismeni odgovor na ovo pitanje. Zahvaljujem.
Evo, sad smo u Kolegiju dogovorili da pošaljemo ponovo urgenciju Ministarstvu inostranih poslova i da ih napomenemo da je njihova dužnost da daju odgovore poslanicima na postavljena pitanja. Sljedeći sa pitanjem je poslanik Predrag Kožul.
Kolegice i kolege, uvaženi gosti, uvaženi članovi Vijeća ministara, koji ste nazočni a kojima nije postavljeno ni jedno pitanje, ja vas sve srdačno pozdravljam. Ja sam pitanje postavio predsjedavajućem Vijeća ministara, on ovdje nije al' držim da će pitanje donekle funkcionirati i samostalno pa ću ga ipak postaviti. Pitanje je – Molim vas da nam, Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine, obrazložite izostanak Vašeg potpisa na Pismu namjere prema Međunarodnom monetarnom fondu, a koje je usuglašeno i usvojeno na Fiskalnom vijeću? 6 Ja ću vas podsjetiti na samo jednu rečenicu iz Reformske agende koja glasi – proračuni će biti utvrđeni i održavani na čvrstim srednjoročnim temeljima dogovorenim sa Međunarodnim monetarnim fondom u aranžmanu koji će uslijediti nakon sadašnjeg stend-baj aranžmana. U Reformskoj agendi ima i više rečenica koje se tiču suradnje sa MMF-om, ali ja sam evo ovdje naveo samo ovu jednu. Ja sam pažljivo pratio obrazloženje koje je predsjedavajući Vijeća ministara, putem medija, ponudio javnosti vezano za ovu temu, ali ipak držim da imaju bar dva razloga da ovo pitanje postavim i ovdje. Prvi je, po meni, taj što je, tako barem mislim, vrlo važno i bitno, a na neki način i obvezujuće, da to obrazloženje čujemo upravo ovdje u Parlamentu. Drugi razlog je, ja zaista ni uz najbolju volju i uz najveće napore nisam uspio shvatiti kako blokada jednog dijela reformskog procesa može pomoći tom reformskom procesu srednjoročno ili dugoročno. Svjedoci smo i slušali smo da je, u proteklom vremenu, da je aranžman sa MMF-om procijenjen, koji je sklopljen, procijenjen kao vrlo kvalitetan i dobar i bolji od dosadašnjih stend-baj aranžmana, ali smo i svjedoci da je zbog izostanka ovih potpisa, dva potpisa, na Pismu namjera taj aranžman na neodređeno vrijeme odgođen. Zato bih volio zaista da ovdje, i očekujem, na neki način, i pisani odgovor, čujem to jedno obrazloženje koje će nas uvjeriti u kvalitetne razloge za tako nešto. Hvala.
Hvala. Poslanica Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem predsjedavajući i ujedno pozdravljam sve prisutne. Prije nego što postavim pitanje uvaženom ministru civilnih poslova, gospodinu Osmanoviću, sa ovog mjeste želim da iskažem punu podršku učenicima i učenicama u Jajcu koji su jasno pokazali da u Bosni i Hercegovini nisu za podjele, da nisu za nacionalizam, da nisu za segregaciju i diskriminciju, te da žele zajednički život, da žele ovoj Bosni i Hercegovini ponuditi jednu bolju budućnost. Također ja im se zahvaljujem što su javno istupili, iskazali svoj stav budući da smo svjedoci da iz Bosne i Hercegovine sve više odlazi mladih ljudi, ali odlazi bez da iskažu bilo koji vid protesta. Pošto u Bosni i Hercegovini odluke dolaze na već ustaljeni način da se ne pita onoga koga se tiču te odluke, tako se i ovog puta nije pitalo učenike i učenice u Jajcu da li žele dvije odvojene škole. Međutim, u Bosni i Hercegovini postoji Ministarstvo civilnih poslova, uvaženi ministar predsjedava Konferencijom ministara i ministrica obrazovanja, pa je moje pitanje uvaženom ministru – Šta je on kao ministar, koji rukovodi Konferencijom, poduzeo kako ne bi došlo do podjele u Jajcu, da li je imao ili obavio razgovor sa uvaženom ministricom obrazovanja, nauke, kulture i sporta, gospođom Katicom Čerkez, koja je izjavila da ovaj vid podjele ima podršku lokalne zajednice i Vlade Srednjo-bosanskog kantona? Ja postavljam pitanje – Ko je ta lokalna zajednica ako smo svjedoci da su svi mediji prenijeli stav učenika, i ja još jednom taj stav ću pročitati – Ne želimo da se širi nacionalizam među učenicima pred kojima je svijetla budućnost. Rivalstvo koje se stvar tom podjelom neće nas dovesti do boljeg obrazovanja, kao ni do boljih odnosa među ljudima. Ravnopravnost treba da se ističe u ovom gradu i u ovim školama. Zato ne želimo podjelu? Dakle, molim ministra da mi da odgovor. Hvala. 7
Hvala. Izvolite ministre.
Uvaženi predsjedavajući, potpredsjedavajući, cijenjene zastupnice i zastupnici ovog visokog Doma. U kontekstu postavljenog pitanja od strane zastupnice Maje podsjećam da je, prema članu 1. Memoranduma o razumijevanju za uspostavljanje Konferencije ministara obrazovanja u Bosni i Hercegovini, Konferencija ministara uspostavljena kao stalno i najviše savjetodavno tijelo za koordinaciju obrazovnog sektora u Bosni i Hercegovini koji svojim djelokrugom rada i odgovornostima ne zadire u ustavne i zakonske odgovornosti nadležnih organa vlasti na svim nivoima odlučivanja. Nadalje, kada govorimo o aktivnostima Ministarstva civilnih poslova BiH i mene kao ministra po bilo kojem osnovu u oblasti obrazovanja, pa tako i u onom koji se navodi u postavljenom pitanju, moramo imati u vidu nadležnosti ovoga Ministarstva koje su isključivo u smislu utvrđivanja osnovnih principa koordiniranja aktivnosti, usklađivanja planova entitetskih tijela vlasti, definisanja strategije na međunarodnom planu. Shodno svojim nadležnostima, u saradnji sa nadležnim obrazovnim vlastima u Bosni i Hercegovini, Ministarstvo civilnih poslova već duži niz godina preduzima aktivnosti na stvaranju preduslova i obaveza za razvoj tolerantnog, multietničkog okruženja u školama u Bosni i Hercegovini. Zakoni na svim nivoima vlasti i svim nivoima obrazovanja svakom djetetu garantuju jednako pravo pristupa i jednake mogućnosti učešća u odgovarajućem odgoju i obrazovanju i uživaju istovjetno tretman, tretmana bez diskriminacije po bilo kojoj osnovi i ni jedan zakon ne sadrži diskriminirajuće odredbe. Međutim, činjenica je da još uvijek nisu u potpunosti uspostavljeni mehanizmi koji garantuju potpunu implementaciju zakonskih odredbi. Imajući u vidu da je i prema Ustavu BiH oblast obrazovanja u isključivoj nadležnosti entiteta Republika Srpska, deset kantona u Federaciji BiH i Odjela za obrazovanje u Vladi Brčko Distrikta BiH, Ministarstvo civilnih poslova u skladu sa svojim nadležnostima nastaviće da ukazuje na obavezu primjene i poštivanja principa i normi utvrđenih Okvirnim zakonom i shodno tome osigura, osiguranje obrazovanja pod jednakim uslovima za sve učenike. Što se tiče nadležnosti [[poslanik se upozorava na vrijeme]] mi imamo Konferenciju ministara obrazovanja već u četvrtak i oko toga ćemo naravno otvoriti raspravu. Hvala.
Hvala. Poslanica ima pravo na komentar.
Ja se zahvaljujme uvaženom ministru i zamoliću ga da mi dostavi u pisanoj formi. Ja sam upoznata sa svim sjednicama Konferencije i učestvovala sam na sve i jednoj, gdje se tačno pokazalo ovo i što ministar govori da je to deklarativno opredjeljenje za zajedništvo, za Bosnu i Hercegovinu u obrazovnom sistemu bez diskriminacije, dakle oni kad se sastanu sastanu se da bi jedni drugima rekli da se ne mogu oko ničega dogovoriti, odnosno postavlja se pitanje šta je uopće svrha zasijedanja i uopšte postojanja jedne takve Konferencije. Međutim, ja ću Vas gospodine ministre podsjetiti da se u školama u Jajcu izučava ravnopravno i bosanski i hrvatski 8 jezik, dakle pod jednim krovom, dakle jedna škola bi apsolutno imala sve mogućnosti da se učenici fizički ne odijele nego da uče maternji jezik onaj za koji se učenici i njihovi roditelji opredjele, tako da je moje pitanje, a i Predsjedništvo BiH, ono što je također jedan veliki upitnik, je potpisnik projekta – Dijalog za budućnost, dalo svu podršku da se u Bosni i Hercegovini stvara zajedništvo, da se u obrazovnim institucijama govori o zajedništvu a ne o podjelama. I ja postavljam pitanje – da li je rezultat onoga što ste Vi obećali početkom školske 2015./2016. da ćete poduzeti sve aktivnosti kako bi se ukinule dvije škole pod jednim krovom, da li je sada ovo ustvari rezultat toga da ćete učenike i učenice fizički totalno odijeliti da se čak više i ne susreću? Hvala.
Hvala. Poslanik Denis Bećirović.
Moje pitanje je upućeno ministru sigurnosti. Uvaženi ministre ovo je Dejtonski mirovni sporazum, u njemu piše da su odluke Ustavnog suda konačne i obavezujuće, ponavljam konačne i obavezujuće. O odlukama Ustavnog suda se ne može ni raspravljati, a kamo li sazivati nelegalni, neustavni, antidejtonski referendum. Eventualno održavanje takvog referenduma u entitetu RS je, ne samo rušenje Ustavnog suda BiH, već i rušenje ustavnog poretka ove države. Dakle, 25. septembra, ako se dogodi taj referendum, srušena je suština Dejtonskog mirovnog sporazuma i toga moramo biti svjesni. Za početak danas je vrlo važno da iz ovog Parlamenta ode poruka ko unilateralno želi da napusti Dejtonski mirovni sporazum. To moramo markirati zbog eventualnog neželjenog razvoja situacije, to se mora vrlo jasno i glasno danas podvući. Ministre, ulazak u referendusme avanture koje se tiču cijele države Bosne i Hercegovine i svih njenih građana i naroda ne može nikada završiti samo jednim referendumom. U Bosni i Hercegovini je ugrožen mir i mirovni proces i mi treba da razmišljamo o budućnosti i srpske, i hrvatske, i bošnjačke, i sve druge djece u ovoj zemlji. Zbog toga i zbog činjenice da je zaista vrag odnio šalu Vas ministre, koji niste krivi za ovo o čemu govorim, ali jeste odgovorni zajedno s mnogim drugim, pitam – Kakve su Vaše procjene sigurnosne situacije, ko će 25.09. i nakon toga i kako očuvati mir i sigurnost u ovoj zemlji, ko će garantovati građanima slobodu i kojim mehanizmima? Podsjećam neće biti jedan referendum u ovoj zemlji, nikada u ovoj zemlji nije bilo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] jednog referenduma, samo je jako važno da se zna ko je prvi počeo. Dakle, Vas ministre molim da čujem Vaše sigurnosne procjene naspram rušenja ustavnog poretka.
Hvala. Evo ministre Mektić hoćete Vi.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi poslanice i poslanici, poštovani gosti. Kada je u pitanju ovo postavljeno poslaničko pitanje ja mogu da kažem da sam sa tim pitanjem upoznat juče kasno popodne bio. I ako mi dozvolite, obzirom na složenost, 9 kompleksnost čitavog tog pitanja i širine tog pitanja koje ste postavili ja bih Vas zamolio da Vam odgovor dostavim pismenim putem.
Hvala Vam. Znači, komentar gospodine Bećirović.
Dakle, SDS je zajedno sa SNSD-om glasao za ovo referendumsku avanturu. Mi ovdje treba da se zalažemo za mir, sigurnost, ustavnost i zakonitost. Ja sam potpredsjednik SDP-a, SDP mi je važan, ali mi je država Bosna i Hercegovina puno važnija i puno preča. Javno pozivam sve političke stranke i lidere koji nisu učestvovali u rušenju ili pokušaju rušenja ustavnog poretka da u narednim danima hitno krenu sa formiranjem demokratskog saveza za zaštitu ustavnog poretka Bosne i Hercegovine. Dakle, ovo nije nimalo neozbiljna stvar, pređena je crvena linija, dugo se igralo na toj crvenoj liniji, ovdje moramo pokazati sad kristalno jasan odgovor. Ovo prođe li nema više ustavnog poretka države Bosne i Hercegovine, dakle nema više dejtonske strukture Bosne i Hercegovine. Prema postojećem Ustavu znamo na koji se sljedeći legalni Ustav vraćamo u ovoj zemlji, to je legalni ustav Republike Bosne i Hercegovine ako ovaj bude unilateralno srušen. Zahvaljujem.
Hvala. Borislav Bojić.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Postaviću pitanje, iako zamalo da ne komentarišem ovo što čuh maloprije. Dakle, moje pitanje odnosi se, pitanje postavljam Savjetu ministara, Vladi Republike Srpske i Vladi Federacije i našem zastupniku Bosne i Hercegovine pred Evropskim sudom za ljudska prava. Naime, imao sam priliku nedavno, prošle sedmice tačnije, biti u Zvodu za forenzičku psihijatriju u Sokocu gdje sam se upoznao sa problemima s kojim se suočava ova ustanova. Naime, ustanova je prije dvije godine potpuno opremljena u svakom pogledu i tehničkom smislu sam objekat, međutim za te dvije godine evo još nedostaju kadrovi, a direktor me obavijestio da je upravo u toku kadrovska popuna ove institucije, koja bi trebala da riješi pitanje koje u smislu međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine preuzeli su oba entiteta i Savjet ministara. Tu bi trebalo da bude smješteno otprilike 167 takvih lica iz cijele Bosne i Hercegovine, iz oba entiteta. Mene zanima odgovor u tom smislu da mi se dostavi od našeg zastupnika pred Evropskim sudom za ljudska prava – Koliko se predmeta vodi u vezi sa mogućim oštetama koje Bosna i Hercegovina treba da plati jel' nije ispunila ove uslove? Šta je to što nedostaje samom Zavodu da se taj dio finansijskih sredstava nadomjesti u smislu obezbjeđenja stambenih jedinica za stručno osoblje koje će biti angažovano u samoj ustanovi? I druga pitanja koja su vezana za kompletiranje ovog posla, jer vi znate da imamo problem u vezi sa provođenjem generalnih mjera u vezi sa presudom Hadžić-Suljić protvi Bosne i Hercegovine, a u vezi sa postizanjem krajnjeg cilja, a to je da se izmjeste sve osobe, ponavljam, u Bosni i Hercegovini kojima je izrečena sudska mjera obaveznog psihijatrijskog liječenja u ustanovi i druge obavezujuće mjere 10 liječenja u Zvodu za forenzičku psihijatriju u Sokocu. Naime, ponavljam još jednom, Institucija postoji, u toku su konkursi, nedostaje određen dio sredstava, a za obaveze u vezi s tim ima Savjet ministara, Vlada Republike Srpske i Vlada Federacije. Naravno, pitanje se odnosi našem agentu koji treba da nam kaže šta to sve Bosna i Hercegovina u finansijskom smislu može da pretrpi kao štete nastale zbog nerješavanja ovog problema. Hvala.
Hvala. Ministrica Borovac.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnici. Dosta toga je i sam uvaženi zastupnik Bojić odgovorio, ali evo, dozvolite da u cilju, u ime agenta Vijeća ministara odgovorim na ovo pitanje. U cilju implementacije generalnih mjera po presudi Hadžić-Suljić protiv Bosne i Hercegovine Vijeće ministara je još 2012. godine usvojilo Akcioni plan za izvršenje tih mjera, a u '12. godini takođe donijlo Odluku o formiranju Interresorne radne grupe za izradu i praćenje provođenja tog Plana. Od ukupno pet aktivnosti predviđenih tim Akcionim planom do danas su tri aktivnosti realizovane bez većih teškoća i to završene: Analiza potreba opremljenosti Zavoda za forenzičku psihijatriju Sokolac, izvršena je Analiza potreba za prisilnim zadržavanjem osoba u istom pravnom položaju kao aplikanti i ukupno ih ima oko 160 koje treba premjestiti u ovaj Zavod, izvršena je sanacija objekta Zavoda na Sokocu i obezbijeđena su sredstva potrebna za opremanje Zavoda i nabavku medicinske i nemedicinske opreme. Djelimično je realizovana i aktivnost 4. a to je da su završeni radovi na opremanju Zavoda, a još uvijek nisu obezbijeđeni potrebni kadrovi. Nije realizovana 5. ključna aktivnost a to je premještaj osoba iz cijele Bosne i Hercegovine u Javnu ustanovu Zavod za forenzičku psihijatriju Sokolac. Kašnjenje u provedbi ove aktivnosti uzrokuje kašnjenje u ispunjavanju generalnih mjera Bosne i Hercegovine po presudi Hadžić i Suljić, a time i zatvaranje ovog slučaja pred Komitetom ministara Vijeća Evrope, tijela koje vrši nadzor nad provođenjem presuda Evropskog suda. Zavod za forenzičku psihijatriju otvoren je '14. godine ali do danas nije počeo sa radom kako ste to i konstatovali. Kao razlog kašnjenja u početku rada ove ustanove članovi Interresorne radne grupe za izradu i praćenje provođenja Akcionog plana ispred Republike Srpske navodili su nedostatak sredstava za početak rada ove ustanove, prijem medicinskog i nemedicinskog osoblja, nabavku lijekova i sl. Ured zastupnika od Vlade Republike Srpske više puta tražio je informaciju da li su u Budžetu Republike Srpske za 2015. godinu obezbijeđena ili planirana sredstva za početak rada Zavoda, ali nije dobijen konkretan odgovor. U junu 2015. godine Ured zastupnika obavijestio je Vijeće ministara da Zavod još uvijek nije počeo sa radom, što uzrokuje kašnjenje u provođenju generalnih mjera po presudi Hadžić i Suljić. Ministar pravde je u šestom mjesecu '15. godine, po zaključku Vijeća ministara, uputio dopis ministru pravde Republike Srpske i ministru zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske u svrhu realizacije zaključka. Međutim ni nakon nekoliko urgencija Ministarstvo pravde BiH nije dobilo povratnu [[poslanik se upozorava na vrijeme]] informaciju iz Republike Srpske. Krajem '15. godine Federalno ministarstvo zdravstva je delegiralo na Konferenciji ministara iz oblasti zdravstva pitanje Zavoda, međutim Republika Srpska nije ponudila konkretne odgovore. Sporazum o smještaju i naknadi troškova ... mjera ... 11
Ministrice, vrijeme je isteklo duplo, nije duplo, ali evo, skoro, ako možete da završavate pošto je ograničeno vrijeme.
Evo, općenito mogu da kažem da, znači prema posljednjim informacijama iz Evropskog suda za ljudska prava mi nemamo novih slučajeva kao što je slučaj Hadžić, međutim ukoliko bi došlo do novih slučajeva, a znamo, evo vidimo koliko je tih slučajeva, i ukoliko bi se oni žalili pred Evropskim sudom za ljudska prava jedan dan, jedna godina smještaja u ovu ustanovu, koja nije adekvatna za ova lica, iznosi 5.000 eura. To bi itekako pogodilo budžet i Federacije i države ukoliko bi ti, ovaj, osuđenici bili na takav način tretirani. Prema tome, zaključak, jedino ostaje da je naspram tih finansijskih sredstava koja bi se izdvajala iz budžeta kao kazna trebalo usmjeriti u potrebe koje Zavod treba, koje Zavodu trebaju za otvaranje, i potrebno je izvršiti dodatne konsultacije sa Republikom Srpskom kao osnivačem ove ustanove.
Hvala. Komentar, ima li komentar?
Obzirom na širinu odgovora ja bih zamolio da, vidim da ste pripremali odgovor, da mi taj odgovor dostavite u pisanoj formi. Drugo, pozvao bih nadležne institucije da odmah pristupe realizaciji ovih aktivnosti, ne da se ovo odgađa jer ćemo imati ozbiljne posljedice zbog neizvršavanja ovih odluka, a jednostavno takva institucija postoji. Čini mi se, ja sam stekao utisak, ovaj čovjek koji vodi ovu instituciju je sposoban i može to da radi, radi se o jednoj vrlo korektnoj osobi i osoblje koje gore se nalazi može da obezbijedi funkcionisanje ove institucije. Stoga ja pozivam, dakle, nadležne da se poslije ne desi ono što se najvjerovatnije može desiti da će ovih 160, kada saznaju advokati šta sve mogu da dobiju kao oštetu da će se potrčati prema Sudu za ljudska prava, pa ćemo imati ozbiljne finansijske posljedice u oba entiteta, a Boga mi neće biti izostavljena ni institucija Bosne i Hercegovine. Evo.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg Borjana Krišto.
Poštovani predsjedavajući, zastupnice, zastupnici, ministrice, ministri, direktori, poštovani i uvaženi gosti ove sjednice i mediji koji prenosite ovaj naš rad današnje sjednice, sve vas slijepo pozdravljam. Moje pitanje upućeno je ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodinu Šaroviću, a odnosi se na provedbu Zakona o dhanu. Naime, duhanski proizvodi koji se nađu na tržištu Bosne i Hercegovine a koji su proizvedeni, znači, izvan teritorije Bosne i Hercegovine moraju prije carinjenja, odnosno stavljanja u promet biti ispitani u laboratoriju za analizu duhana i duhanskih prerađevina, a koje su akreditirane od strane Instituta za akreditiranje. Stoga, u tom 12 kontekstu moje pitanje bi glasilo: Člankom 35. Zakona o duhanu Bosne i Hercegovine „Službeni glasnik“, broj 32/10, među ostalim propisano je da laboratorij za analizu duhana i duhanskih proizvoda vrši potrebna ispitivanja kvaliteta duhanskih proizvoda na tržištu Bosne i Hercegovine proizvedenih izvan teritorija Bosne i Hercegovine – Iz kojih razloga Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH nije dalo odobrenje, tj. odredilo laboratorije koje bi vršile analizu i superanalizu duhanskih prerađevina, te zašto ministar nije propisao uvjete za implementaciju članka 18. stavak (4) Pravilnika o razvrstavanju cigareta i maraka „Službeni glasnik BiH“, broj 62/13, kojim bi se utvrdili uvjeti koje moraju ispunjavati laboratorij za analizu i utvrđivanje fizičkih i kemijskih svojstava duhana i duhanskih proizvoda? Hvala.
Hvala. Izvolite ministre.
Hvala. Obzirom da smo pitanje dobili juče popodne, pismeni odgovor, rekao bih kompletan i opširan, dostavit ćemo naknadno. Sada bih iskoristio ovo kratko vrijeme da kažem da su aktivnosti na osnivanju Komisije za utvrđivanje obilježja duhanskih proizvoda i klasifikaciju cigareta i donošenje pratećih dokumenata zaustavljene krajem 2013. godine, a aktivnosti su ponovo aktuelizirane uspostavljanjem novog saziva Savjeta ministara, kada su i nastavljene aktivnosti na osnivanju Komisije i sprovođenje procedura potvrđivanja, odnosno imenovanja članova iz resornih ministarstava, Ministarstva poljoprivredi, vodoprivrede i šumarstva Federacije BiH, Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske i Odjeljenja za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Brčko Distrikta. Moram da kažem da je, da su pravilnici koje usvaja Ministarstvo spoljne trgovine bili predmet duge diskusije sa grupacijom uvoznika duhana i Evropskom komisijom DG Trejd usljed prigovora da se usvajanjem ovih bosanskohercegovačkih podzakonskih akata remete pravila slobode trgovine. Ipak, u skladu sa Zakonom o duvanu ministar Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa je početkom 2016. godine donio Odluku o formiranju Komisije za utvrđivanje obilježja duhanskih proizvoda i klasifikaciju cigareta i to je objavljeno u „Službenom glasniku“ broj 19/16. Obaveza Komisije je da na osnovu definisanih kriterija uputi Prijedlog pravilnika za klasifikaciju duhana i duhanskih prerađevina na usvajanje, a prije toga, ministru na usvajanje, a prije toga prijedlog za ovlašćivanje laboratorija na osnovu definisanih kriterija. Da bi se, u skladu sa Pravilnikom o razvrstavanju cigareta i markama, te aktivnosti mogle i obavljati neophodno je prethodno definisati prateće dokumente kako bi Komisija mogla početi sa radom kao što je Pravilnik o utvrđivanju degustacionih svojstava pojedinih sastojaka duhana, duhanske mješavine cigarete, te metodologiju za provedbu analiza propisanih u članu 15. Pravilnika koji se odnose na ISO standarde i neke od direktiva Evropske komisije. Evo, vrlo kratko, znači trenutno je u toku definisanje pratećih dokumenata ovih koje sam napomenuo, procedure za određivanje visine naknade takse koje će se naplaćivati od komitenata za određivanje obilježja duhanskih proizvoda i klasifikaciju cigareta i upis u registre, kao i visina naknade za rad članova Komisije. Vijeće ministra BiH usvaja ovaj zahtjev i odobrava visinu naknada za klasifikaciju i registraciju duhanskih proizvoda i nadam se da će se to što prije desiti, kako bi mogli da odgovorimo ovom osnovnom zadatku da ovlastimo laboratorije za ovaj dio ... Evo, hvala. 13
Hvala. Komentar, gospođa Krišto.
Hvala uvaženom ministru. Naime, u obrazloženju mog pitanja je zapravo stajalo, ja sam ga nastojala skratiti, ovaj, da je formirano Povjerenstvo za utvrđivanje obilježja duhanskih proizvoda i klasifikaciju cigareta, i zapravo ste Vi u svom odgovoru i rekli sve ono što se treba napraviti. Ali evo, ja u konačnici sam se htjela zahvaliti, jer ona rečenica koju ste kazali je zapravo bit mog pitanja da ćete učiniti sve da, znači, ispunite ove uvjete. Evo, hvala Vam lijepa, ali očekujem ipak da ćete to sve napisati u odgovoru kao što ste i kazali. Hvala Vam još jednom.
Hvala. Ovim završavamo postavljanje pitanja i davanje odgovora. Prije nego što pređemo na utvrđivanje dnevnog reda imamo jedno prethodno pitanje. Naime, Kolegij Doma radeći kao komisija postigao je saglasnost o Izvještaju o radu Kancelarije za razmatranje žalbi za 2015. godinu, čime je, u skladu sa članom 86. stav (2) Izvještaj usvojen. Međutim, bio je i prijedlog Komisije zaključka koji nije razmatran tada, tako da moramo sad da se izjasnimo oko prijedloga Komisije za finansije i budžet čiji zaključak glasi: - Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Savjet ministara BiH da razmotri mjere koje će omogućiti adekvatnu organizacionu strukturu Kancelarije za razmatranje žalbi i obezbijediti rad Kancelarije u punom kapacitetu, tako da se obezbijede dodatna finansijska sredstva za zapošljavanje u Kancelariji, a u skladu sa prioritetima i zahtjevom Kancelarije za razmatranje žalbi prema Savjetu ministara BiH. To je, znači, prijedlog zaključka Komisije o kojem treba sad da se izjasnimo. Molim vas da se pripremite za glasanje. Znači, ukupno prisutnih 36 – za 21, protiv 4, uzdržanih 11. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo usvojili zaključak Komisije. Sad prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda želim da napomenem sljedeće: Na dnevni red dodate su: Tačka 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02- 1-1853/16, od 07.07.2016. godine. Tačka 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1854/16, od 07.07.2016. godine. 14 Tačka 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1855/16, od 07.07.2016. godine. Tačka 7. Zahtjev poslanika Borislava Bojića, Nermine Kapetanović, Lazara Prodanovića, Maje gasal-Vražalica, Damira Arnauta i Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1788/16, od 28.06.2016. godine. Tačka 18. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/15, od 04.03.2016. godine). Tačka 19. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prevozu (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/15, od 01.03.2016. godine). Dopunjena je tačka 9. koja sada glasi: Tačka 9. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Prvi za raspravu se javio poslanik Sadik Ahmetović.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministri, poštovani gosti. Ja u okviru današnje sjednice dnevnog reda predlažem ili podnosim inicijativu za smjenu ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, gospodina Igora Crnadka. Obrazloženje koje ćete vi kasnije dobiti uglavnom ste mogli čuti, a saopštio ga je predsjedavajući Vijeća ministara na jednoj od pres konferencija. Ja ću danas reći još nekoliko rečenica i razloga o ovoj inicijativi koju podnosim. Kao što već znate prije nekoliko dana u Potočarima je bila komemoracija za žrtve genocida u Srebrenici i radi se o komemoraciji koja ima svoju ustaljenu praksu. I mi smo u vremenu prvih odlazaka i komemoracija u Potočare imali niz zabrana koje su dolazile iz institucija, kako entitetskih, tako državnih i došli smo u fazu da prevaziđemo ove zabrane. Nakon nekoliko, nakon svih ovih godina ministar Crnadak je smogao snage da ponovo otpočne sa odlukom koja u sebi sadrži zabranu da djelatnici Ministarstva vanjskih poslova BiH ne učestvuju u organizaciji komemoracije, iako je Memorijalni centar institucija Bosne i Hercegovine. Njegovi razlozi su potpuno ..., jer on kaže da se, da izjave jednog načelnika, načelnika opštine Srebrenica narušavaju vanjsko političke ciljeve Bosne i Hercegovine, odnosno jedan cilj, a radi se o dobrosusjedskim odnosima. Tačno je da izjave iz Srebrenice narušavaju te odnose, ali one su odgovor onima koji negiraju genocid. I ne može se tražiti krivac u onome ko želi pravdu i ko želi da se poštuju odluke i presude Međunarodnog suda pravde. Ovdje su potpuno zamijenjene teze jer imamo 15 primjer, ako se radi o dobrosusjedskim odnosima naš susjed je i Hrvatska, Hrvatska je prije na nekoliko dana komemoracije u Potočarima imala sjednicu Parlamenta gdje su svi zastupnici nosili Cvijet Srebrenice i jasno i nedvosmisleno se odredili po presudi u odnosu prema Srebrenici. Svoju izjavu je dala i predsjednica Hrvatske, gospođa Kolinda Grabar-Kitarović. Jel vi tjerate, jel gospodin Crnadak nas tjera da prihvatimo ono što se negira, genocid, i jesu li to dobrosusjedski odnosi ili su ovo na zapadnoj strani kada je u pitanju sama Hrvatska. I Srebrenica je sigurno mjesto, i njen odnos prema Srebrenici je jako važan, jer odnosi unutar Bosne i Hercegovine zavise od Srebrenice, odnosi između Bosne i Hercegovine i Srbije zavise od Srebrenice. Samo pravedan pravičan odnos i u skladu sa međunarodnim presudama može rezultirati dobrim odnosima unutar Bosne i Hercegovine i odnosima između Srbije i Bosne i Hercegovine. Možete ih unapređivati koliko hoćete, na nivou predsjednika, na nivou vlada, na nivou bilo čega, ukoliko bilo ko ima negativan stav kada je u pitanju sam genocid oni će biti narušeni i biće vraćeni unazad. Stoga mislim da je ministar Crnadak pogriješio sa svojom odlukom i najmanje što bi trebalo uraditi je da ovu odluku povuče. I stoga, evo pozivam ovu Stručnu službu da podijeli ovu moju inicijativu i nadam se da će i vaš odnos ovdje svih vas biti i odnos kako je imala susjedna zemlja Republika Hrvatska. Bio bi red da i Parlament BiH ima takav odnos. Hvala lijepo.
Hvala. Denis Bećirović.
U skladu sa Poslovnikom dostavljam u pisanoj formi prijedlog za dopunu tačke dnevnog reda za koju predlažem da bude prva tačka današnje sjednice ili eventualno naredne u narednih desetak dana. Tačku predlažem da naslovimo kao: Informacija Vijeća ministara BiH o ustavno- pravnim, političkim i sigurnosnim implikacijama i posljedicama najavljenog organiziranja antidejtonskog i antiustavnog referenduma u BH entitetu Republika Srpska o konačnim i obavezujućim odlukama Ustavnog suda BiH. U vezi sa ovom temom funkcionalno pozivam predsjedavajućeg Vijeća ministara ili eventualno predsjedavajućeg Predsjedništva BiH da u narednim danima hitno organizira razgovor svih predstavnika političkih stranaka koji nisu učestvovali u ovoj referendumskoj avanturi. Dakle, predlažem da pozovu sve državne poslanike na taj razgovor, sve državne ministre i predsjednike političkih stranaka koji nisu u tome učestvovali. Imenom i prezimenom da pozovu, dakle, Bakira Izetbegovića, Dragana Čovića, Fahrudina Radončića, Željka Komšića, Nermina Nikšića, predsjednika SDA, Sefera Halilovića predsjednika BPS-a, predsjednika HDZ 1990. Bolje da sjednemo, dakle, svi, stanje je krajnje ozbiljno, nego da pojedinačno krenemo sa čitavim setom političkih pravnih, diplomatskih i drugih kontra mjera. Dakle, predlažem da to organiziramo. U slučaju da se ogluše već ima dovoljan broj poslanika i pozicije i opozicije koji će organizirati takav sastanak. Podsjećam Parlament da mi u ovom trenutku nemamo prečeg i važnijeg pitanja od toga. Ne može ni jedan narod ni u jednom dijelu ove zemlje organizirati referendum da odlučuje o sudbini cijele ove države. Zamislite samo da li je moguće da jedna Vojvodina organizira referendum o odluci Ustavnog suda Srbije. Nije. Da li je to moguće u bilo kojoj državi svijeta? Nije. Da li to može preživjeti ustavni poredak bilo koje zemlje na svijetu? Znamo odgovor i na to. Dakle, Dejtonski mirovni sporazum je bolan paket za sve. On je paket i u 16 članu VI koji govori o Ustavnom sudu i u članu I stav 3. koji govori o postojanju entiteta. Nema više supermarketa ovo ćemo referendumima odbaciti a ovo ćemo prihvatiti. Predlažem dakle da ovo danas, ili eventualno naredne sjednice uvrstimo kao prvu tačku dnevnog reda, a tražim, ponavljam, od predsjedavajućeg Vijeća ministara ili od nekoga iz Predsjedništva da u narednim danima organizira sastanak na kojem ćemo se najozbiljnije dogovoriti o čitavom setu kontra mjera koje se mogu uspostaviti. Nije više 5 do 12, bojim se da je danas već 12 sati. Zahvaljujem.
Hvala. Damir Bećirović.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja sam, sukladno našem Poslovniku, dostavio zahtjev za uvrštavanje tačke dnevnog reda a koji se tiče rasprave o Pismu namjere MMF-u. Već smo dobili, vidjeli smo da je to Pismo namjere već izašlo, a efekte tog Pisma bi trebali građani da osjete i nakon današnje sjednice Parlamenta BiH, jer imamo već tri zakona koja su danas na redu, iako vidimo da nisu ni pripremljena u skladu sa procedurama Parlamentarne skupštine, i koji će građani osjetiti očigledno po svom džepu. To je tek prvi dio onoga što nam priprema ova vlast, znači i Federalna i entitetska i državna vlast koju imamo u Bosni i Hercegovini. I sve ovo što vidimo u Pismu namjere je očajno, očajno prije svega i za građane, za privrednike ove zemlje, za ljude koji žive od svog rada, za razliku od ljudi koji donose očigledno ovdje pogrešne zakone. Zbog toga smatram da je krajnje vrijeme da se počne postupati po Ustavu BiH i po zakonima Bosne i Hercegovine i da se svi finansijski sporazumi i svi finansijski aranžmani prođu, moraju proći proceduru koju prolaze i svi ostali. Znači, radi se o sporazumu, finansijskom sporazumu teškom 550 miliona eura, a koji neće proći kroz Parlament i Predsjedništvo, neće proći put ratifikacije, dok mi imamo i danas četiri ili pet sporazuma koja su teška možda 2, 3 miliona koji prolaze taj put. Sve to pokazuje neozbiljnost, znači loše namjere vladajućih u ovoj zemlji i želju za punjenjem budžetskih rupa koje su napravili tokom 20 godina svoje vladavine. Danas ćemo i vidjeti tokom glasanja za ovu inicijativu ko su ti ljudi koji žele dobro građanima ove zemlje, a ko su ti koji žele da unište ovu zemlju. Hvala.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić.
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. 17
Zahvaljujem se predsjedavajući. S obzirom da je SDS jako zainteresovana za ovu raspravu o tom šta se sve obećava MMF-u, u nama imate sagovornika ali ja u ime Kluba želim nešto drugo da Vam predložim. Dajte da vidimo ovdje sva pisma MMF-a, korigujte svoju inicijativu, ostavite za sljedeću sjednicu da zadužimo Savjet ministara da nam sva dosadašnja kreditna zaduženja i pisma namjere MMF-u dostavi da o tome raspravimo. Zainteresovani smo svakako i za raspravu o ovom Pismu, jer ovo Pismo demistifikuje sve laži, fabrike laži zvane RTRS i pokazuje da akcize koje su danas ovdje su posljedice inicijative Vlade Republike Srpske, pokazuje da je Vlada Republike Srpske pristala na prenos nadležnosti u dijelu poreske uprave da bi se domogla finansijskih sredstava. Itekako želimo da raspravljamo o ovom, ali ja vam kažem zaista treba da vidimo, nemoguće je da šest ljudi, sedam u stvari ljudi, sjedne i dogovore se kako će ovu zemlju zadužiti, a da o tome ne zna ni Parlament, ni Savjet ministara ni bilo ko. I zato ja Vas, evo ukoliko ste spremni da prihvatite sugestiju, molim da ostavimo za sljedeću sjednicu, da tražimo od Savjeta ministara informaciju o svim kreditnim aranžmanima sa MMF-om. Hvala vam.
Hvala. Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Vrlo krtko i na sličnom fonu. Kada sam na prošloj sjednici predložio ovo isto što je danas predložio gospodin Bećirović, predsjednik DF-a Željko Komšić je rekao da prihvata to, ali da traži da se raspravlja o svim pismima namjere MMF-u u proteklom periodu. I na taj način je ta inicijativa moja i završena prošli put, pa me malo čudi kako to DF, dobro sad što je izašao sa istom inicijativom, to nema veze, ali kako nije uvažio mišljenje svog predsjednika pa, jel, napravio inicijativu na način kako je to prošli put dogovoreno. Tako da, ovaj, nemam ja problema da razmatramo danas ovu, dakle Klub SDP-a je to tražio i prošli put, ali evo ako ćemo biti dosljedni sebi onda će i javnosti i Parlamentu ponuditi da raspravljamo o svim pismima namjere u prošlom periodu.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Damir Bećirović.
Naravno da smo mi dosljedni sebi, mi od 2009. tražimo to. To zna i gospodin Špirić kada je predsjednik DF-a Željko Komšić poslao pisma dok je gospodin Špirić bio ministar finansija da nam se dostave ta pisma namjere, međutim nikad nisu bili. Neka od tih pisma namjere je potpisao i Vaš predsjednik, gospodin Nermin Nikšić. Tako da ja mislim da, gospođo Pandurević, nema više vremena za čekanje i da je krajnje vrijeme da se počne raspravljati, pa parcijalno, znači na ovaj način, onda i na ovaj način da ide. 18
Hvala. Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege. Moj zahtjev je da se sa dnevnog reda skinu tačke 4., 5. i 6., to znači Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja i Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda. Šta je razlog za to? Gotovo je nevjerovatno da su ova tri zakona došla a da iz njihovog, iz mehanizma donošenja ovih zakona potpuno isključen Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje. U skladu sa nadležnostima Upravnog odbora ni jedan zakon koji se tiče indirektnih poreza ne može doći na ovaj Parlament bez da Upravni odbor da svoj stav. Ovdje nema danas ministra finansija, što je veoma neobično, s obzirom da se radi o ovako ozbiljnoj temi, i zbog toga vidjela sam da je direktor Uprave za indirektno oporezivanje ovdje, on vjerovatno zna razlog zašto je postupljeno ovako, jer se vidi da prijedlog nije dostavljen poslije razmatranja na sjednici Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, nego je došao kao prijedlog Uprave za indirektno oporezivanje, što nikako nije moguće prema Zakonu o sistemu indirektnih poreza. Podsjećam vas da je Upravni odbor BiH, u skladu sa članom 4. Zakona, organ nadležan za provođenje zakona, a za politiku i donošenje zakonskih propisa u vezi sa indirektnim oporezivanjima i njihovim izmjenama zadužen je Upravni odbor. Ovo je prvi put od donošenja Zakona o sistemu indirektnih poreza da se dešava ovakav slučaj da dolazi na Parlament zakon koi nije prošao regularnu proceduru. Još gore, u prilogu su dati dokumenti koje, saglasnosti Direkcije za evropske integracije, Kancelarije za zakonodavstvo i još, čini mi se, Ministarstva finansija i trezora koji datiraju na april 2016. godine. Tačno, u to vrijeme Upravni odbor je raspravljao o određenim akcizama ali se nije mogao dogovoriti. Naknadno su izvršene neke izmjene i zakon koji se danas nalazi pred nama nije isti kao zakon o kome je Upravni odbor donio odluku. Tako da vas molim da ne preskočimo ono što je zakonska obaveza, da se vrate sva tri zakona. Dakle, ne sporim da treba donijeti ove zakone, ali sporim da se zakon prekrši i da se bez odluke Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje ovi zakoni donesu. Hvala.
Hvala. Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem se predsjedavajući. U ime Kluba SDS-a predlažem da se pod rednim brojem 18. uvrsti tačka dnevnog reda – Zaključak o formiranju Interresorne radne grupe za izradu Zakona o ispitivanju porijekla imovine funkcionera u institucijama Bosne i Hercegovine. 19 Naime, ja zaista želim da vjerujem da u ovom Parlamentu postoji većina kolega i većina političkih partija koja su za vladavinu prava i za to da konačno napravimo i razliku između nas samih. Ne želim da prihvatim i nikada nećemo prihvatiti da su svi političari korumpirani. I ovakav jedan zakon nam je potreban da raščistimo i da vidimo ko je zaista korumpiran, ko je za 4 godine uvećao svoju imovinu a ne može dokazati njeno porijeklo i da napravimo, znači, pravne mehanizme za oduzimanje nezakonito stečene imovine. Smatramo da bi tim riješili i mnoge druge probleme, na taj način bi stvorili ambijent da u ovoj zemlji postoji politička volja za borbu protiv korupcije i da korumpirani političari ne upravljaju i pravosudnim institucijama i istražnim organima. Mi smo mogli, imamo rješenje, nažalost u Republici Srpskoj nije postojala politička volja da se ovakvo pitanje riješi i da raščistimo ove, i mogli smo takvo slično rješenje predložiti i ovdje, međutim želimo da ovo rješenje zaista bude plod konsenzusa svih i da svi uzmu aktivno učešće, da ne bude predmet politikanstva da mi ovdje nešto možda predložimo što neće imati dovoljno ruku. Tražimo vašu podršku da svi zajedno napravimo nešto što treba da donese dobro i ovoj zemlji ali i nama samim, jer nismo svi isti, nismo svi korumpirani, i hajde da napravimo razliku da se vidi, da vidimo ko jeste korumpiran, ko ne može dokazati porijeklo svoje imovine i da mu država lijepo oduzme tu imovinu. Mi nemamo ništa protiv tog, predsjedavajući Bosić će biti taj, evo napravite zakon, koji će prvi dokazati porijeklo svoje imovine zajedno sa članovima Kolegijuma, pa da krenemo i od Savjeta ministara. Mi tih problema nemamo. I ja molim kolege, evo ovdje je napravljen zaključak da i ostale političke partije predlože svoje članove i da ta Interresorna radna grupa nam konačno do kraja godine ovdje dođe sa predloženim rješenjem. Hvala.
Hvala. Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma, nemam ispravku krivog navoda, ali Klubu poslanika SDP-a potrebno je 15-ak minuta da bismo zauzeli stavove o predloženim tačkama dnevnog reda. Tražim pauzu od 15 minuta.
Pauza od 15 minuta. Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo sa radom sjednice. Znači, imamo prijedloge za izmjenu i dopune dnevnog reda. Prvi je bio gospodina Ahmetovića koji je uputio inicijativu za smjenu ministra inostranih poslova Igora Crnadka. Kolegij je primio tu inicijativu i stavio u proceduru i ona će biti tretirana u skladu sa Poslovnikom. Znači nemamo glasanja oko te tačke dnevnog reda. Druga tačka, drugi prijedlog za promjenu je inicijativa poslanika Denisa Bećirovića o kojoj ćemo se izjašnjavati. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 20
/nije uključen mikrofon/
A dopunu, ok. Dobro prihvatam, izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Denisa Bećirovića. ____________(?) Možemo li ponoviti glasanje?
Zastupnik nije ništa predložio.
Pa nije, ali gdje da je svrstamo u dnevni red?
Prije, prije ratifikacija.
Znači, koja je to tačka dnevnog reda?
Ratifikacije ti dođu, ovako, dakle ratifikacije dođu 20, dođe ti ...
Znači, to će biti 20. tačka, a ratifikacije idu na 21. i 22. mjesto. Prijedlog poslanice Dušanke Majkić za skidanje tri tačke dnevnog reda nećemo glasati o njemu zato što su to obavezne tačke dnevnog reda, tako da nemamo mogućnost da ga skinemo prema Poslovniku.
/nije uključen mikrofon/
To, znate mi smo dobili prijedlog Savjeta ministara a ne bilo kog prethodnog organa. Šta želite, ispravak krivog navoda?
Da.
Izvolite.
Dakle, Savjet ministara donosi odluke na prijedlog Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, a ovo nije prijedlog Upravnog odbora.
Dobro, mi smo dobili inicijativu Savjeta ministara koja je po Poslovniku obavezna tačka dnevnog reda i glasaćemo dalje o hitnosti i, zavisno od toga da li će ići hitno u proceduru, o samim zakonima. 22 Znači, imamo još prijedlog poslanice Aleksandre Pandurević o formiranju komisije koja treba da pripremi Prijedlog zakona o ispitivanju imovine funkcionera, izabranih funkconera u Bosni i Hercegovini ili kako je već formulacija. To je zaključak. Izvolite pripremite se za glasanje. 27 za, protiv 3, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina. Na koje mjesto ćemo staviti tačku?
/nije uključen mikrofon/
Znači, to će biti 21. tačka, a ratifikacije 22. i 23. tačka. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 32. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Usvajanje zapisnika 5. i 6. hitne sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 3. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. godine; 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1854/16, od 07.07.2016. godine; 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1855/16, od 07.07.2016. godine; 7. Zahtjev poslanika Borislava Bojića, Nermine Kapetanović, Lazara Prodanovića, Maje Gasal-Vražalica, Damira Arnauta i Saše Magazinović za razmatranje Prijedloga dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1788/16, od 28.06.2016. godine; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici Amir Fazlić i Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-1417/16, od 13.05.2016. godine (drugo čitanje); 9. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine; 10. Prijedlog zakona o volonterskim aktivnostima koje organiziraju udruženja i fondacije, crkve i vjerske zajednice i institucije Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1187/16, od 27.06.2016. godine (prvo čitanje); 11. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu – podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, akt broj: 01,02-37-1581/16, od 01.06.2016. godine; 23 12. Godišnji konsolidovani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole za 2015. godinu – podnosilac: Ministarstvo finansija i tezora BiH, broj: 01,02,03-16-1-1478/16, od 18.05.2016. godine; 13. Informacija o stanju iseljeništva, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, akt broj: 01,02-42-1590/16, od 02.06.2016. godine; 14. Informacija o sprovođenju Okvirnog sporazuma između Razvojne banke Savjeta Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi s Regionalnim programom za stambeno zbrinjavanje sa obrazloženjem – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, akt broj: 01,02,03-21-1560/16, od 27.05.2016. godine; 15. Informacija o stanju i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja među djecom u Bosni i Hercegovini – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, akt broj: 01- 37-1743/16, od 22.06.2016. godine (realizacija poslaničke inicijative i zaključaka usvojenih na 24. sjednici, održanoj 03.02.2016. godine); 16. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2015. godine – podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, akt broj: 01,02,03/03/14-16-1-1745/16, od 22.06.2016. godine; 17. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 15.06.2016. godine, koja glasi: „Zadužuje se Savjet ministara BiH da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Izvještaj o realizaciji Sporazuma o osnivanju javnih korporacija Bosne i Hercegovine (Aneks 9. Dejtonskog mirovnog sporazuma), sa prijedlogom akcionog plana za primjenu navedenog sporazuma.“, akt broj: 01-50-1- 1694/16; 18. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/15, od 04.03.2016. godine); 19. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prevozu (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/15, od 01.03.2016. godine); 20. Rasprava o Pismu namjere Međunarodnom monetarnom fondu – predlagač tačke: poslanik Damir Bećirović, materijal broj: 01-50-1-1956/16, od 15.07.2016. godine; 21. Zaključak o formiranju Interresorne radne grupe za izradu Zakona o ispitivanju porijekla imovine funkcionera u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-34-1-1959/16, od 15.07.2016. godine; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i OPEC-ovog Fonda za međunarodni razvoj (OFID) – Projekat razvoja ruralnog preduzetništva, akt broj: 01,02-05-2-1763/16, od 23.06.2016. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekat vodosnabdijevanja Gradačac) između Bosne i Hercegovine i JP „Komunalac“ d.d. Gradačac i Evropske banke za obnovu i razvoj, akt broj: 01,02-05-2-1770/16, od 24.06.2016. godine; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu između Razvojne banke Savjeta Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi sa Regionalnim stambenim programom – BiH4 (2015.), akt broj: 01,02-05-2-1826/16, od 04.07.2016. godine. Ovim smo završili usvajanje dnevnog reda. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, 24 Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 32. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Zapisnik ste dobili, ima li primjedbi? Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam Vas i dopredsjednike i sve nazočne. Dakle, ja bih samo predložio jednu izmjenu na Zapisnik sa 32. sjednice, na stranici 5. gdje se spominje moj komentar na dobivene odgovore, naime iza riječi – Nikola Lovrinović je komentirao dobiveni odgovor od BHRT-a. Dakle, ja bih stavio – nije komentirao. Dakle, ja nisam komentirao dobiveni odgovor BHRT-a jer još nisam dobio odgovor od Federalne televizije nakon čega ću izreći konačan stav, a s obzirom da je pitanje postavljeno svim javnim RTV servisima. Dakle, predlažem da se to doda što sam rekao. Hvala lijepo.
U redu, to ćemo usvojiti kao vašu autorizaciju i glasaćemo o Zapisniku zajedno sa tom izmjenom. Ima li još prijedloga za izmjenu Zapisnika? Ako nema, prelazimo na sljedeću tačku, Ad. 3. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja Maja Gasal-Vražalica je li to na prethodnoj? MAJA
/nije uključen mikrofon/
Samo sekundu molim Vas da iščitamo ovo ko je sve imao. Znači, u skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanje i inicijative u pisanoj formi postavili su poslanici: Salko Sokolović postavio je pitanje Ministarstvu finansija i trezora BiH, Kancelariji za zakonodavstvo i Kolegijumu Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH; Senad Šepić postavio je dva pitanja i uputio jednu inicijativu Savjetu ministara; Damir Arnaut postavio je 12 pitanja Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa; Dušanka Majkić postavila je pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanja Senada Šepića, postavljena u pisanoj formi na 29., 30. i 31. sjednici, odgovor je dostavio Savjet ministara; na pitanje Mirsada Đonlagića, postavljeno u usmenoj formi na 29. sjednici i na pitanja postavljena u pisanoj formi na 30. sjednici, odgovor je dostavio Savjet ministara, te na pitanja postavljena u 25 pisanoj formi na 31. sjednici, Vlada Federacije BiH proslijedila odgovore Federalnog fonda za pomoć nastradalim područjima od prirodne nesreće na teritoriji Federacije, Federalnog ministarstva prostornog uređenja i Federalne uprave civilne zaštite; na pitanje Damira Arnauta, postavljeno u pisanoj formi na 29. sjednici i na pitanje postavljeno u usmenoj formi na 31. sjednici, odgovor je dostavio Savjet ministara; na pitanje Nikole Lovrinovića, postavljeno u pisanoj formi na 27. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara; na pitanje Salka Sokolovića, postavljeno u pisanoj formi na 32. sjednici, Savjet ministar proslijedio odgovor Kancelarije za zakonodavstvo Savjeta ministara i na isto pitanje odgovor dostavio Kolegijum Sekretarijata Parlamentarne skupštine; na pitanje Šefika Džaferovića, postavljeno u usmenoj formi na 31. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa; na pitanje Safera Demirovića, postavljeno u usmenoj formi na 31. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Ko želi da komentariše? Imamo Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam u mjesecu aprilu uvaženom predsjedavajućem Vijeća ministara uputila pitanje koje je bilo prvotno u usmenom obliku budući da predsjedavajući nije dolazio na tri sjednice kada su se postavljala pitanja u usmenom obliku. Ja sam zamolila da mi ipak dostavi u pisanom obliku, pa vas kao Kolegij pitam – da li ste proslijedili to pitanje kako bi uvaženi predsjedavajući meni poslao pisani odgovor, da li ću dobiti odgovor i kada? Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine Džaferoviću. Dakle, ja sam dobio odgovor od Ministarstva za ljudska prava Vijeća ministara. Naime, ja ne mogu ovog trenutka reći ni da sam zadovoljan ni nezadovoljan, naime nisam dobio do kraja odgovor, jer samo Ministarstvo je u odgovoru meni reklo da će u slučaju gospođe Filipović, čija su prava očito ugrožena, dakle na stambeno zbrinjavanje kao raseljene osobe unutar Općine Novo Sarajevo ovdje u Kantonu Sarajevo, oni naime u tom odgovoru govore o tome da će još neke radnje poduzeti i čekaju zapravo odgovor od određenih institucija. Ja se mogu zahvaliti na angažmanu, dakle, i ombudsmanima i Ministarstvu koji poduzimaju u tom slučaju jer je očito da je 20 godina, dakle, osoba Filipović bila diskriminirana u odnosu na rješavanje svoga stambenog statusa kao posljedica rata svih ovih 20 godina, i ja se nadam da će, da ću ja, jer su i sami rekli u svom odgovoru meni dostaviti naknadno odgovor kad budu dobili oni odgovor od određenih institucija, odnosno kad provedu određene postupke. Ovo bi također iskoristio i ja to očekujem i nadam se da ću to dobiti, onda ću na koncu to prokomentirati, da kada, da tako kažem detaljno. 26 Kada je u pitanju, još bih iskoristio ovu priliku, jer imam toliko vremena, da kažem da ja još uvijek nisam dobio odgovor od Federalne televizije kao Javnog RTV servisa kojem sam postavio pitanje kad je u pitanju uređivanje i emitiranje programa na službenim jezicima. To očekujem kako bi mogao imati cjelovitu sliku. Nadam se da ćete uputiti urgenciju da se to dobije. I naravno, dakle, po ne znam koji put od Tužiteljstva na pet, šest, dakle, pitanja nisam dobio odgovor, ali ako će biti sljedeća sjednica, ovaj, pošto je prva u kolovozu, dakle ako će biti pred javnošću, dakle tada ću vjerojatno tražiti odgovor pred javnošću od glavnog tužitelja zašto se ne odgovara na pitanja, i danas smo imali još slučajeva, dakle, od drugih institucija koje ne odgovaraju na postavljena pitanja od zastupnika. Tako da ću to iskoristiti prilikom da tada zatražim pred kamerama da se iz Tužiteljstva odgovori zašto se ne odgovara na postavljena pitanja Hvala lijepo.
Hvala Vama. Po ovoj tački dnevnog reda nema više prijavljenih za raspravu. Mi prelazimo na tačku četiri, to je, Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. godine Evo imam sugestiju uvažene zamjenice predsjedavajućeg, gospođe Krišto, da vam predložim da se tačke 4., 5. i 6. zajedno razmatraju i vodi jedinstvena rasprava povodom procedure, jer sve tri se predlažu po hitnom postupku i povezane su. Molim vas da se izjasnite da li ste za to da ove tačke 4., 5. i 6. budu objedinjene kada je rasprava u pitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, sa 21 glasom za, 6 protiv, 9 suzdržanih, uz dovoljnu entitesku većinu usvojili smo ovu inicijativu da se tačke 4., 5. i 6. razmatraju zajedno kada je u pitanju hitnost procedure, odnosno da se zajedno obavi rasprava, da se objedini rasprava. Ad. 4., Ad. 5. i Ad. 6.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti, pozdravljam vas. Naime, vi ste svjedoci da već nekoliko mjeseci slušamo i čitamo kroz medije da će doći do Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini i naravno to traje nekoliko mjeseci i mi danas evo imamo zahtjev da razmatramo izmjene i dopune ovog Zakona po hitnoj proceduri, tj. uzmi ili ostavi. Akcize se odnose na povećanje, znači akcize na naftu i naftne derivate, plin, itd., u pogledu izdvajanja sredstava za izgradnju autocesta. Ja s razlogom ovo pitanje potenciram – zbog čega je hitno ako smo već nekoliko mjeseci slušali i čitali da će doći do toga i mi danas treba da se izjasnimo samo uzmi ili ostavi što je neko pripremio bez da imamo analitičke podloge. Zašto ovo kažem? Zato što izgradnja autocesta u Bosni i Hercegovini trebala je po nekadašnjem akcionom planu da bude završena na Koridoru 5C, znači autoput na Koridoru 5C treba da bude završen do 2018. godine. Evo mi živimo u 2016. godini, imamo još dvije godine i Bog zna kad i kako će biti završen autoput na Koridoru 5C. Ovo itekako ima veze sa hitnošću procedure, jer ovo je ozbiljno pitanje i mi stalno imamo ad hok rješenja koja nam dođu u hitnoj proceduri uzmi ili ostavi. I naravno ako glasate protiv onda se neki ljute na vas zato što eto niste za reformski kurs Bosne i Hercegovine, itd., itd. Ja ne želim da budem neodgovoran prema onima koje zastupam, želim da ozbiljno se pristupi ovom rješenju, sveobuhvatnom rješenju izmjena i dopuna Zakona o akcizama, želim da se zna, da mi neko podastre analitiku da se zna koliko će ovo uticati na povećanje cijena proizvoda koje konzumiraju građani Bosne i Hercegovine. Mi o tome nemamo ovdje ništa. I zato kažem da je hitna procedura nepopularna u najmanju ruku, pogotovo po ovom pitanju. Mi smo kao Komisija za promet i komunikacije tražili od nadležnog ministarstva da nam dostavi Akcioni plan izgradnje autocesta. Mi smo svjedoci da se stalno forsira izgradnja autoputa na relaciji, evo Sarajevo – Mostar, odnosno Sarajevo – more da tako kažem. Zašto? Da bi neko mogao za sat i po da ode na more, je li, umjesto da vodimo više računa o ekonomiji, o privredi, koja je naslonjena na EU. Svi naši transportni putevi vode ka EU, a niko izgleda nema čak ni prijedloga idejnog rješenja izgradnje autoputa na ovoj dionici od, evo Zenice do granice Bosne i Hercegovine i Hrvatske. Nema. Zašto nema, jel' to neko svjesno opstruira zapravo izgradnju ovog dijela autoceste? Zbog toga kažem da je ovakav pristup u rješavanju ad hok sistemom, pa i Zakon o akcizama koji itekako utiče na život građana Bosne i Hercegovine mislim da je 28 neprihvatljiv. Zato mislim da bi trebali u najmanju ruku da nam date čestito obrazloženje zašto je ovo ovako predloženo od strane Vijeća ministara. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Nikola Lorvinović, diskusija. Molim vas diskutujte o proceduri. Izvolite.
Dakle, pokušaću, možda gospodin Mehmedović je rekao nekakvi dio istine kada je u pitanju procedura. Naime, ako bi tko trebao bojati se brzine i brzih procedura to smo mi iz Središnje Bosne, dakle i mi bi ovdje mogli otvoriti priču zašto uopće autoput, zašto nismo ulagali u željeznice Federacije, ili u brze ceste, ili poluceste, ali to su kolege, naši prethodnici donijeli da je to strateški projekat. I ja sam juče na Kolegiju kao predsjednik Kluba, dakle, bio u prigodi da gospodinu Zvizdiću postavim pitanje upravo o hitnosti i možda izrazim svoje negodovanje što je to tako, međutim nakon naknadne pameti, da tako kažem, koju sam, do koje sam probao doći, čuo sam što je možda jučer malo falilo na Kolegiju, ili ja možda nisam dovoljno razumio, da evropske finansijske institucije zahtijevaju od Vijeća ministara, da bi na raspolaganju bila sredstva koja su operativna za nastavak izgradnje autoceste mora se, dakle, intervenirati u ovome Zakonu o trošarinama, odnosno akcizama i da se moraju rezervirati na posebnom računu sredstva za, dakle, nastavak gradnje ceste, da bi bila operativna ona koja su nam već odobrena. Kad sam to čuo onda jednostavno, dakle, na neki način sam promjenuo svoj stav i mislim da treba podržati proceduru. Ako je već potrebno nešto da se još dodatno razjasni možda bi i skraćena procedura bila dovoljna, naravno ja ću podržati bilo kakvu, zato što sam dobio takve uvjerljive, dakle, dokaze da je to tako, iako se sa dijelom onoga što je gospodin Mehmedović slažem. Možda ... druge kolege razmišljaju, međutim jednostavno smo došli do toga i to je dakle vezano i za druge dokumente kao što je Pismo namjere, da mi do konca rujna moramo, dakle, očitovati se oko toga kao Parlament kako bi smo nastavili tamo gdje smo stali. E sad, šta je veća šteta ili korist sad možemo razgovarati ovdje. I ja sam čovjek koji se dao ipak nagovoriti, dakle kakav bi bio čovjek koji nerazumno postupa i dovodi u situaciju i Parlament i nekakve ozbiljne projekte u koje smo ušli i meni je žao što je to tako. Da bogdom sam bio parlamentarac prije jedno sedam, osam godina možda bi sasvim drugačije rasrpavljali uopće o potrebi autoceste za Bosnu i Hercegovinu i našem gospodarstvu, itd., nego neke druge vidove razvoja putne infrastrukture, ali ša je tu je. Tako da, dakle, sam evo bio na neki način dužan zbog, prije svega, članova Kolegija kazati svoj stav i mislim da je u redu. Da li se možda možemo dogovoriti da to bude skraćena procedura, pa da opet zadovoljimo, do kraja rujna donesemo ipak ova zakonska rješenja, ne znam, ali čini mi se da je potrebno donijeti ova zakonska rješenja i zbog toga sam ustao da to kažem, dakle, glasno. Evo, hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospodin Damir Bećirović ima riječ. Izvolite.
[[nije uključen mikrofon]] 29
Izvinjavam se Damire. Gospodin Predrag Kožul ispravak krivog navoda. Izvolite.
Makar u ovoj fazi rasprave kad razgovaramo o hitnosti postupka nisam se htio javljati, ali ipak moram ispraviti zanimljiv ali netočan navod kolege Mehmedovića, o tome kako se formira gradnja autoceste na jugu u odnosu na sjever. Svi mi znamo da je većina kilometara autoceste na Koridoru 5C napravljena od poteza od Tarčina do Zenice i niko to ne dovodi u pitanje. U ovom trenutku radovi se odvijaju ili su ugovoreni na dvije dionice koje se nalaze sjeverno od Zenice, dionica autoceste na Koridoru 5C sjeverno od Zenice i most kod Svilaja, to je ono što je ugovoreno. Za onaj dio autoceste gdje je tenderska procedura provedena već odavno već na potezu južno od Mostara postoji opstrukcija oko potpisivanja ugovora oko gradnje. I mi koji živimo na jugu zemlje živimo u ovoj zemlji i bavimo se gospodarstvima, privredom, i nama je potreban pristup sjeveru EU i taj pristup možemo ostvariti samo preko Koridora 5C na način da se izgradi taj Koridor na čitavom svom potezu, a i na onom potezu koji je oko Mostara.
Još jedanput upozoravam na potrebu vođenja rasprave o proceduri, nemojte, ja ću početi da interveniram, ali dužan sam da dam riječ. Gospodin Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. To upravo što ste Vi sad rekli ja sam imao namjeru da kažem, dakle ne bih to ponavljao. A samo da kažem ovim koji su diskutovali do sad, svi su diskutovali koji su duž trase Koridora 5C. Među 16 strateških projekata u Bosni i Hercegovini nema infrastrukture Središnje Bosne, i oko toga treba da govorimo, al' to ću govoriti kasnije. A mi vrlo interesantno podržavamo i hitnu proceduru i podržavamo prijedloge ovih akata koji su navedeni u ova tri člana. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gledajte, ne sporim ja potrebu bilo kojeg dijela autoputa makar on bio i van Koridora 5C. Ne zaboravite da imamo situaciju da potpuno imamo komunikacijski odsječen, da tako kažem, dio u Bosni i Hercegovini a to je Bosanska Krajina. Imaju i oni pravo jer plaćaju akcize, imaju i oni pravo na čestitet puteve, ako tako mogu reći. Međutim, nije naše u Parlamentu da mi opredjeljujemo šta je strateško, a šta nije, bar ne ovako ad hok. Zato nam treba neko da napravi jednu podlogu šta je prioritet u Bosni i Hercegovini, koja dionica, zašto, zbog čega, itd., i naravno da nas ovdje ubijede, a pogotovo da nam ovako na jedan brzinski način kažu – e trebate povećati akcizu i završena priča. Ja mislim da to nije u redu. 30
Hvala lijepo. Gospodin Damir Bećirović, diskusija. Izvolite.
Pa evo, ja ću se isto pokušati držati onoga što ste Vi rekli, u onoj mjeri u kojoj se držao i gospodin Đonlagić. Znači, ovdje ne postoji uopšte nikakav razlog ni za hitnost, ni za usvajanje ovakvog Zakona. Ovo je hitno jedino zbog onoga što stoji u Pismu namjere, znači da će Parlamentarna skupština odobriti povećenje akcize na gorivo. Znači, da je jedina hitnost u tome da povučete sredstva od MMF-a i da začepite budžetske rupe. To imate na stranici 8. Pisma namjere Vijeća ministara, Vlade Republike Srpske i Vlade Federacije, i to je jedina hitnost. Ovdje ne postoji nikakva hitnost. S druge strane vidjeli smo da nije ni usklađen ovaj Prijedlog zakona, znači, sa Jedinstvenim pravilima za izradu Parlamentarne skupštine BiH. Kada bih ja sada bio eksplicitan kao moj kolega Novaković, tražio bih da se uradi to kako treba na bosanskom jeziku, jer vidimo da terminološki nije urađeno, usklađeno sa bosanskim jezikom. Hvala.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Upućeno gospodinu Bećiroviću, Damiru Bećiroviću na ovo njegovo što je govorio o hitnosti. Dakle, Poslovnik je tu vrlo jasan, predlagač može u pisanoj formi zatražiti od Doma da prijedlog zakona visokog stepena hitnosti, ja smatram da je to vrlo dobro obrazloženo zbog čega je visok stepen hitnosti, ili koji je formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti, razmatra u jednom čitanju. Dakle, to je hitnost, to je hitna procedura kad imata zadovoljenu jednu od ove dvije. Prema mišljenju Kluba SBB-a obje su zadovoljene, ali evo, ako gospodin Bećirović smatra da ne postoji hitnost, a postoji, šta je onda sa ovim dijelom da je zakon, Prijedlog zakona formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti u jednom čitanju. Pa pogledajte koliko je krataka ovaj Zakon, dakle ispunjava sve elemente koje Poslovnik propisuje. Prema tome, bilo kakvo diskutovanje protiv hitnog postupka ovdje nema veze sa Poslovnikom, ima isključivo veze sa vašom potrebom da oduljite dodatno ova pitanja koja su na evropskom putu Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepo. Gospodin Damir Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ovo nije evropski put Bosne i Hercegovine, ovo je put zaduživanja Bosne i Hercegovine. Evo, ako ćemo tako, Zakon nije tako jednostavno formuliran, jer ovdje ne vidimo u kome će se procentu raspodjeliti ti prihodi od akciza na Brčko Distrikt, na Republiku Srpsku, na Federaciju 31 BiH. Kada to stavite u ovaj Zakon onda takođe možemo pričati o tome. To je jedno od ključnih pitanja koje treba da se zna. Kada znamo da uvoz nafte i naftnih derivata se odvija, npr. u Federaciji BiH se uveze 3 litra, u Republici Srpskoj 1 litar i potroši se, ali niste naveli u ovom Zakonu procenat raspodjele tih prihoda.
Hvala lijepo. Gospodin Staša Košarac, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim predsjedavajućeg Savjeta ministara, članove Savjeta ministara, kolegice i kolege. Pa evo, mi smo svjesni činjenice da izmjene Zakona o akcizama jesu sastavni dio ekonomske agende koja jeste prošla ovdje procedure i duboko svjesni činjenice da postoji sporazum sa evropskim finansijskim institucijama i Bosne i Hercegovine u vezi sa donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, i to je poprilično neupitno. S obzirom da su se ovdje otvorile velike dileme od toga samog sadržaja Zakona, koji je ovdje dostavljen, i našeg jasnog stava da je prekršen Zakon da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje nije formalni predlagač prema Savjetu ministara, odnosno da Upravni odbor nije donio odluku, smatramo da bi najbolje rješenje bilo da se danas ne glasa o Zakonu u hitnom postupku nego da, ukoliko je to moguće i ukoliko postoji raspoloženje ovdje u Parlamentu, da se Zakon vrati u redovnu proceduru, napominjući da, prema informacijama sa kojima mi raspolažemo, rok sa evropskom investicionom, finansijskim organizacijama jeste 30.09. Prema tome, ne vidimo razlog za neku hitnost. Mislim da postoji dovoljno mogućnosti da kroz redovnu proceduru se, prije svega, tretira stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje i naravno da se koriste sve poslovničke mogućnosti da taj Zakon usvojimo ovdje u Predstavničkom domu. Prema tome, sugerišem da ukoliko postoji mogućnost da ovaj Zakon vratimo u redovnu proceduru i da onda u skladu sa Zakonom dalje postupimo u njegove izmjene. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Gospodin, gospođa Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Ma, ja samo želim da neke stvari ovdje razjasnimo, s obzirom na to da se vrlo često ovdje spominje stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje, a ne govori se u čemu je problem, i red je da kažemo i u čemu je problem. Problem je u tom, za neke ovdje, što se u ovom Zakonu ne nalaze i akcize na pivo. Što se tiče Kluba poslanika SDS-a mi takve akcize nikada nećemo prihvatiti dok se ne ispuni obaveza iz Reformske agende, a to je restruktuiranje fondova zdravstvenog osiguranja, jer to u namjenske akcize koje trebaju ići za tu svrhu i dotad ćemo, s obzirom da su komletni privredni kapaciteti u Banja Luci uništeni, od Čajevca, Kosmosa, jedino što radi i što zapošljava ljude je Banjalučka pivara, učinićemo sve da zaštitimo njene interese dotad. Hvala vam. 32
Hvala Vama. Gospodin Damir Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa moram ispraviti kolegicu Pandurević, evo doće i akcize i na pivo, znači na sav alkohol, doće i to u septembru, tako da znate. To imate na 9. stranici.
Hvala lijepo. Gospođa Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, ne mogu da vjerujem da moram da objašnjavam nešto što mislim da sam sasvim jasno rekla i pozvala se na članove zakona, nisam ih pročitala, mogla sam i to. Dakle, kolegice Pandurević, nemojte da pronalazite stvari tamo gdje ih nema, dakle rekla sam eksplicitno, i ako već ne poznajete taj zakon uzmite pa se obavijestite da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je predlagač prema Savjetu ministara i Savjet ministara na osnovu njegovog prijedloga donosi odluku. Ne može donositi odluke na osnovu prijedloga Uprave za indirektno oporezivanje. I taj zakon smo jedva donijeli, i tu nadležnost je Republika Srpska prenijela dogovorno, ali očito je kako se stvari dešavaju da ćemo morati razmisliti jesmo li dobro uradili kada smo tu nadležnost prenijeli.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa tačno je da je Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje predložio i akcize na pivo i duvan zato što je Fond zdravstvenog osiguranja Republike Srpske uništen i što je ministar Tegeltija želio da popuni rupu.
/nije uključen mikrofon/
E pa zato je, gospođo Majkić, poslije izvršena korekcija i gospodinu Tegeltiji i gospođi Cvijanović je rečeno – uradite obavezu iz Reformske agende, to je restruktuiranje Fonda zdravstvenog osiguranja i onda možete povećati akcize, a ne da akcize koristite za krpljenje budžetskih rupa. To je suština gospođo Majkić, da je toliko uništen Fond zdravstvenog osiguranja da ste i posljednji privredni kapacitet u Banja Luci, Banjalučku pivaru, spremni da uništite. 33
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Cijenjene dame i kolege, koleginice i kolege, gospodine Zvizdiću, cijenjeni ministri, novinari, gosti. Obično ovo prenesu da smo pozdravili, a ovo što diskutujemo teško da prenesu, niko živ ne prenosi. No, ja se nadam da će ostati pisan trag i da će se kad tad udariti po glavi zašto ono što mi ovdje govorimo je fuluid koji, kako naš narod kaže, u jedno uho uđe u drugo izađe, kroz drugo izađe i na kraju rezultat ravan nule. Obzirom da mi govorimo o proceduri, o hitnosti postupka, cjelovitost rješenja zakona je nešto čemu treba težiti. Ovo o čemu, naravno moram sad da kažem što su rekli, jer su rekli ono što sam želio govoriti, pa da ne bi ispalo da bježim od toga. Mi imamo zakonski regulisano zabranu reklamiranja alkoholnih pića a nemamo piva. Međutim, pivo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ZAIM povećavamo akcize, povećavamo akcize, na prehrambeni proizvod povećavamo akcize, na prehrambeni, i vrlo je zanimljivo da se svugdje u svijetu tretira kao prehrambeni proizvod. I kad su u pitanju akcizne robe onda treba biti jako obazriv. Imate ovi koji su pravnici, a ovdje ih ima puno, koji znaju šta je tradicionalno pravo, odnosno šta je pravo koje vrijedi u jednoj sredini. I ono nije jednako za sredinu u kojoj mi živimo i za Švedsku. Nije jednako za Eskime i Bosance i Hercegovce, niti je u Gabonu jednako kao u Bosni i Hercegovini. To je ono nasljedno pravo. I mi ćemo i ono što je u tradiciji podvesti pod nešto što se zove u konačnosti dio koji se oporezuje kroz, odnosno povećava mu se cijena i onemogućuje se pristup građanima kroz akcize. Ali ne lezi vraže, nije u tome fol, fol je u tome što mi uništavamo vlastito povećavanjem akciza. Trebalo bi razmisliti da li ovo baš treba da ide ovako u hitnu proceduru ili da ide u redovnu, pa da se u cijelosti riješi problem koji se zove akcize, i da budu uključeni u izradi ovakvog zakona svi oni koji dobro poznaju materiju faiskalnih i parafiskalnih nameta koju u konačnosti krajnji potrošač plati. O tome sam malo već i govorio. Kažu da nema dvostrukog oporezivanja, građani su četverostruko oporezovani. Uvoznik plati na mjestu uvoza, veletrgovac pri izdavanju robe ...
Molim Vas govorimo, dakle govorimo, gospodine ... ZAIM
u maloprodaji, i sve se to na konačnosti nakalemi građaninu.
Gospodine, gospodine Backoviću, govorimo ... 34 ZAIM
nije, hvala, i nije kod nas PDV 17%, nego 17 puta 3. Toliko se nakalemi.
Hvala Vam. Dakle, molim vas nemojte da vas ja prekidam, Poslovnik ovog Doma će biti poštovan onoliko koliko, između ostalog, i vi zastupnici u svom ponašanju budete pomogli da se on poštuje. Nemojte poštivanje Poslovnika svoditi samo na reakcije predsjedavajućeg, mi smo kolege. Ja vas molim diskutujte samo o proceduri. Gospodin Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u dvorani. Evo hoću, želim da kažem da je ovdje problem što se nastavlja loša praksa. Loša praksa Vijeća ministara da nam u parlamentarnu proceduru dostavlja zakone po hitnom postupku, i nije ovo prvi zakon, nije ovo drugi, nije ovo treći, ovo je ne znam koji po redu zakon. Šta je suština? Suština je da se kroz takve procedure riječ poslanika na neki način, ovaj, stavlja van snage, nemamo pravo rasprave ili možemo malo raspravljati, ali ne možemo vršiti određene korekcije. Svi oni koji nama šalju ove zakone u ovakvoj proceduri zaboravljaju da smo mi narodni poslanici. Evo, ja želim da nas sve podsjetim ovdje da smo mi narodni poslanici, mi nismo poslanici ili međunarodnih monetarnih institucija. Možda neko jeste, ali evo konkretno ja nisam i želim, ne samo o ovom zakonskom projektu, već svim drugim ... projektima raspravljam i dam određene prijedloge, da učestvujem u realizaciji toga. Pa nisu tamo u Vijeću ministara, u međunarodnim monetarnim institucijama najpametniji ljudi, pa valjda i nas narod ovdje birao ne samo što smo podobni ili odgovaramo narodu, već zbog toga što imamo i mi neku dozu pameti. Pa želim da raspravljam o svim tim zakonskim projektima makar, ne sporeći da su ova rješenja dobra ili loša, ali želim da to kroz raspravu ili određenu korekciju ... rješenja zvanično kažem, a ne da mi se, ovaj, uzme riječ. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Evo samo da citiram, 29. sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH od 11.05. zahtjev poslanika Salke Sokolovića, itd., za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, zakon broj: 01-02-1-1265/16. Toliko o konzistentnosti. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa Mensura Beganović, diskusija. Izvolite. 35
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Ako ... diskutujemo o načinu usvajanja ovog seta zakona po hitnoj proceduri ja bih samo iskazala svoje nezadovoljstvo da uopće razgovaramo o ovakvom jednom prijedlogu po hitnoj proceduri koji je prilično konfuzno napravljen, koji nema podršku Direkcije za evropske integracije, ima poprilično primjedbi na usaglašenost ovog Zakona sa evropskom legislativom i iz jednog drugog vrlo, po meni, vrlo važnog razloga što nismo tako skloni usvajanju strategija, kao što je Strategija za razvoj saobraćaja, saobraćajna strategija koja bi rješavala neke od izvora za finansiranje gradnje puteva, putne mreže u Bosni i Hercegovini, a spremni smo da uvedemo akcize koje će opteretiti naše privrednike, naše prevoznike putničkog i teretnog saobraćaj koji su, blago rečeno, na koljenima već sada. Tako da lično mislim da nema smisla i ne podržavamo, niti ja, niti moje kolege iz DF-a ne podržavamo ovaj način usvajanja ovog seta zakona. Hvala lijepa.
Hvala Vam. Gopspođa Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa evo, jedna vrsta ispravke mog uvaženog kolege Arnauta koji ovako se poziva na Poslovnik vrlo redovno, a osobito kada ste Vi predsjedavali. Ja imam jedan svoj tefter koji sam nažalost zaboravila, na svakoj sjednici je upozoravao na kršenje Poslovnika, sada se poziva na, u evropski put, na floskulu koja je, je li, u koaliciji, vladajućoj koaliciji, ovaj, vrlo poznata, evropski put, što bi značilo po ovome, pošto je SBB jasno opredijeljen za hitnost ove procedure, jeste da je članak 105., a Zakonodavno-pravni sektor je dao svoje mišljenje čak da Prijedlog ovog zakona nije usklađen sa Jedinstvenim pravilima, članak 105. Poslovnika Zastupničkog doma je prekršen u sve i jednom stavu. Tako da ja, evo, kolegu pozivam na njegovu konzistentnost pozivanje na poštivanje Poslovnika, i da li je zapravo evropski put Bosne i Hercegovine kršenje procedura najvišeg zakonodavnog tijela. Hvala.
Hvala Vama. Molim vas, ne vidim više prijavljenih za raspravu. Ja bih ako možete da mi date riječ.
Evo, kolega zamjenik, Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, uvaženi predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Dakle, ne radi se baš o tako, ja bih kazao, jednostavnoj stvari koja, tako bar iz vaših diskusija proizilazi, je toliko jednostavna i toliko može da čeka da mi možemo da otvorimo 36 redovnu proceduru i da uskratimo, dakle, ovu hitnu proceduru. Ako se iščitaju obrazloženja ovih zakona, a mi smo juče na sjednici Proširenog kolegija imali priliku da čujemo i predsjedavajućeg Vijeća ministara, onda ćemo zaključiti da se ipak radi o mnogo ozbiljnijim stvarima za koje je vezan ukupan napredak Bosne i Hercegovine, a posebno daljnja izgradnja autoceste na Koridoru 5c i održavanja i izgradnje drugih cesta u Bosni i Hercegovini. Ja bih vas molio da o ovome vodimo računa, a zamolio bih i predsjedavajućeg Vijeća ministara, koji je ovdje prisutan, ako nema ništa protiv, da za ovom govornicom se da pojašnjenje zastupnicima kako bi se mogla donijeti odgovarajuća odluka. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem kolegi zamjeniku. Evo, u ovom trenutku mi bi se trebali izjasniti, znači, o hitnosti procedure o ova tri zakona. Ja bih htjela još napomenuti, znači prije toga ukoliko nam se ne vrati kolega predsjedavjaući, znači prije no što predsjedavajući Vijeća ministara uzme riječ, iza toga ćemo napraviti jednu kratku pauzu, možda od 5 minuta, evo na usuglašen stav nas iz Kolegija. Izvolite predsjedavajući.
Hvala najljepša. Poštovani zamjenici predsjedavajućeg, uvažene dame i gospodo zastupnici, sve vas lijepo pozdravljam. Dozvolite mi da kažem par riječi o bitnosti ovih zakona i bitnosti da se oni razmatraju i, nadam se, usvoje upravo u skladu sa procedurom koju je predložilo i Vijeće ministara BiH. Prije toga želim da otklonim određene dileme koje su se pojavile u dosadašnjoj diskusiji, a to je ko i kakve ima nadležnosti u vezi predlaganja ovakvih zakona. Dakle, treba vrlo jasno kazati da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je onaj koji predlaže politiku, da je Vijeće ministara BiH to koje utvrđuje politiku u ovoj oblasti i Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, prema zakonu, direktno za svoj rad odgovoran je Vijeću ministara BiH, a Uprava za indirektno oporezivanje je ona koja provodi politiku, odnosno provodi zakone koje na prijedlog Vijeća ministara utvrđuje i donosi Parlamentarna skupština BiH. Sve ove procedure su vrlo jasno u kompletnom ovdje procesu ispoštovane i vi danas ispred sebe imate set zakona koji tretiraju predmetnu problematiku i koji su važni iz nekoliko aspekata. Ja ću reći samo par njih najvažnijih. Prije svega govorimo o bitnosti usvajanja ovih zakona sa aspekta poštivanja preuzetih ugovornih obaveza i osiguranja potrebnih sredstava za uredno servisiranje po brojnim ugovorima o zajmu sa EBRD-om i drugim međunarodnim finansijskim institucijama, kako bi se nastavila predviđena zacrtana i planirana dinamika i završetak započetih projekata koji su vezani za izgradnju cestovne infrastrukture u čitavoj Bosni i Hercegovini, odnosno kako bi se povećala efektivnost realizacije ovih kredita i omogućili instrumenti za realizaciju već postignutih ugovornih obaveza i naravno nastavka dinamike izgradnje autoputa koji se radi vrlo ravnomjerno i naravno nema govora o tome da se potencira bilo koje područje Bosne i Hercegovine ili bilo koja dionica Bosne i Hercegovine. Na trasi autoputa 5c koji je panevropski koridor i čija se trasa sad ne može mijenjati jer je utvrđena davno postoje samo one dionice koje po svojim performansama nisu interesantne bilo kom koncesionaru obzirom na konfiguraciju terena kroz koje prolazi autoput u Bosni i Hercegovini i za te dionice je zadužena Bosna i Hercegovina na osnovu onih koji su zaduženi za izgradnju autoputeva i to ćemo mi morati uraditi sami. I naravno pojedine dionice koje na bazi perfomansi, protoka automobila, itd., mogu biti vrlo interesantne koncesionarima i koje će zasigurno ići u 37 koncesiju. Prema tome, riječ je o ravnomjernom pristupu, projektnom pristupu i u konačnici čitav autoput je u stvari na jednom visokom stepenu zrelosti projektne dokumentacije da bi se moglo krenuti u njegovu finalnu izvedbu. Druga bitna stvar u vezi sa ovim zakonima jeste da predloženim zakonom se utvrđuje i akciza na biogorivo i biotečnost i ja molim da to imamo u vidu. Dakle, ja ću vam reći samo jedan podatak da je biogoriva i biotečnosti i 2013. godini uvezeno 470 hiljada kilograma, a u prošloj godini je uvezeno 11 miliona kilograma. Dakle, za manje od 2 godine taj broj, taj iznos je sa 400 hiljada, 470 hiljada povećan je na 11 miliona. Dakle, govorimo o enormnom rastu uvoza biodizela koji se krajnjim potrošačima prodaje bez njegovog označavanja kao biodizela, odnosno ili se miješa ili se prodaje kao dizel gorivo, čime se naravno vrši obmana potrošača. Usvajanjem ovih zakona mi sprečavamo tu daljnju obmanu i naravno sve uvodimo u zakonske okvire. Prema tome, mislim da je jako važno da se ovi zakoni razmatraju po proceduri koje je predložilo Vijeće ministara, da će to povećati finansijske kapacitete BH institucija, odnosno javnih preduzeća koji se bave izgradnjom autoputeva i ovo se svakako odnosi na magistralne i na brze ceste. Dakle, svi nivoi vlasti su usvojili svoje strategije transporta i tamo ćete naći, naravno, vrlo jasne akcione planove izgradnje, ne samo dionica autoputa, nego i dionica brzih i magistralnih cesta i u Brčko Distriktu, i u Federaciji, i u Republici Srpskoj i u Bosni i Hercegovini. Dileme koje imamo u vezi sa projiciranje utjecaja povećanja akciza na cijene u Bosni i Hercegovini, evo recimo ovom prilikom na cijene osnovnih životnih namirnica, onda treba imati u vidu sljedeće podatke, da je recimo u julu 2015. godine cijena barela bila 60 dolara, u januaru 2016. godina 27, dakle pala je za skoro tri puta cijena nafte po barelu, a u julu ove godine 45 dolara. Da li su cijene životnih namirnica pratile ovako velike varijacije cijena nafte i naftnih derivata? Ne. Dakle, i u onom momentu kada je cijena po barelu bila 60 dolara i onome kada je bila 27 fluktuacija i varijacija cijena životnih namirnica se kretala do 0,5% indeksnih poena. Prema tome, jako je važno, i evo ja vas ispred Vijeća ministara pozivam, ali ne samo ispred Vijeća ministara, jer ovo je interes čitave Bosne i Hercegovine, ova sredstva imaju svoju direktnu namjenu, dakle direktno se doznačuju javnim preduzećima, entitetskim javnim preduzećima i Brčko Distriktu za izgradnju autoputeva, magistralnih i brzih cesta na bazi usvojenih strategija i akcionih planova koji su vezani za izgradnju infrastrukture. Bez razvijene infrastrukture, bez autoputeva, bez brzih magistralnih cesta nemoguće je govoriti o ... i ubrzanom ekonomskom razvoju Bosne i Hercegovine. Dobra i kvalitetna infrastruktura je preduvjet za ubrazni ekonomski razvoj, za protok roba, ljudi i kapitala, to naravno svi mi ovdje prisutni znamo, i ovi zakoni su upravo u funkciji takve ubrzane izgradnje, planske izgradnje autoputeva, ali i brzih i magistralnih cesta na teritoriji čitave Bosne i Hercegovine. Eto, toliko i ja se zahvaljujem, naravno, svima onima koji će glasati, odnosno pozivam sve da zaista podrže ovakvu odluku Vijeća ministara, jer prolongiranje ovakve odluke, obzirom na činjenicu da dolaze godišnji odmori i da ide septembar kao predizborni mjesec u kojem obično nema Parlamenta bi značilo da ovi zakoni ne bi bili usvojeni vjerovatno do kraja godine, a time bi ugrozili postignute ugovore za izgradnju cestovne infrastrukture u čitavoj Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala predsjedavajući. 38 Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić.
Dakle, poštovani predsjedavajući, ja sam razumjela, razumijem Vašu potrebu da objasnite da su sve procedure ispunjene, ali takođe ne mogu da razumijem kako je moguće da ne postoji dokaz o tome. Dakle, niko ne pokazuje ni jedan dokaz. Očito se nešto dogodilo pa je nasumice Savjet ministara donio odluku bez prijedloga Upravnog odbora. Previše imamo loših iskustava u posljednje vrijeme. Poslije popisa ovo je sljedeći atak na instituciju koju smo zajedno prihvatili da bude institucija na nivou Bosne i Hercegovine. Ne trebaju nam ovakvi eksperimenti. Ako zakon ode u redovnu proceduru omogućićemo da se dobije taj dokument i da Upravni odbor donese odluku. Ako je problem u Upravnom odboru i neko odluku neće da donese, znači da postoje razlozi za to, da raspravimo o tome, ali nemojte da govorite da je prošao svu proceduru kad znamo da to nije. Dakle, zaista nije u redu da govorite ono što ne stoji. Hvala.
Hvala. Mensura Beganović ... MIRO
/nije uključen mikrofon/
Hoćete li odmah ili kad, po završetku pitanja? MIRO
/nije uključen mikrofon/
Izvolite, gospodin Džakula.
Hvala lijepo. Ako dozvolite ja bih uz taj odgovor i ukratko se osvrnuo na činjenične aktivnosti koje su se dešavala prilikom usvajanja ovoga zakona. Dakle, Upravni odbor je na 8. i 9. sjednici usvojio Prijedlog izmjena Zakona o trošarinama, odnosno o akcizama, Zakon o sustavu neizravnog oporezivanja i Zakon o uplati na jedinstveni račun. Ova druga dva zakona su vezana za Zakon o akcizama. Upravni odbor je, dakle proslijedio Vijeću ministara u skladu sa člankom 14. Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja. Takve prijedloge zakona Vijeće ministara je, obzirom da je sukladno Zakonom o sustavu neizravnog oporezivanja zaduženo za politike neizravnog oporezivanja, na svojoj diskusiji usvojili prijedloge zakona koji su dati Upravni da ih Uprava iščisti. Uprava ih je dostavila Generalnom tajništvu Vijeća ministara koji je proslijedio u parlamentarnu proceduru. Tako da mislim da u ovom dijelu, bojim se zbog možda nekih dezinformacija ili nekoordinacije i neupoznavanja sa zaključkom Vijeća ministara, mislim da je došlo do ovog nesporazuma. Mislim da je svima u Bosni i Hercegovini interes da se ove izmjene Zakona o trošarinama, odnosno o akcizama usvoje što prije i u hitnoj proceduri. Hvala. 39
Hvala. Mensura Beganović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ja bih ispravila navod koji je ovdje naveden kao obrazloženje za donošenje ovakvog jednog zakona, uvođenja akciza na biogorivo. Razlog da je povećan uvoz biodizela za, hajde da sad ne brojim, za 20 ili ne znam koliko puta, nije razlog koji je u skladu sa, inače sa Akcionim planom o agendi u kome je rečeno da će Bosna i Hercegovina prema Strategiji korištenja, većeg korišenja izvora obnovljive energije do 2020. godine, ovdje tačno piše u kojem poglavlju, imati odgovarajuće carinske olakšice i njihovo usklađivanje sa politikom korištenja obnovljivih izvora energije. Dakle, mi uvodimo akcize na nešto što smo se obavezali Akcionim planom da ćemo olakšati i povećati korištenje u Bosni i Hercegovini. Tako da su to dvije stvari koje su u suprotnosti. Ja mislim da je povećanje uvoza biodizela nešto što ne treba rješavati na ovaj način i zloupotrebu tog goriva, imamo za to inspekcijske organe, imamo Zakon o zaštiti potrošača kroz koje mi trebamo rješavati taj problem, a ne uvođenjem akciza izjednačavati upotrebu obnovljivih i neobnovljivih izvora energije.
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda.
Ne bih želio naravno ovdje da ulazim u diskusiju, odnosno u dijalog, no mislim da ne bi trebalo miješati stvari koje se ne mogu pomiješati, to vam je kao ulje i voda. Ono što ja znam ni do danas koncesionarima niko nije branio da uzimaju koncesije, ali smo ih vrlo vješto izbjegavali i dobili smo što smo dobili. Poznato vam je da je ... došao sa garancijom od 500 miliona dolara pa je autoput dat Bjuiku koji nije metra zakopao. Znači ..., donijeli garanciju od 500 miliona dolara za autoput, dionicu Sarajevo – Zenica, ugovor potpisan sa nepostojećim partnerom Bujikom i blokirana izgradnja dionice. Nemojte da donosimo i da pričamo o potencijalnim koncesionarima, jer koncesionari se polomiše, noge polomiše da dođu u Bosnu. To je jedna stvar. Druga stvar je o ukupnom prometu. Ja ne znam gospodine Džakula, vjerovatno imate računicu, ja ću Vam dati računicu iz 2000. godine, 2000., tada sam ja bio ministar. 2000. godine naša auta su bila perpetumobile. Malom računicom dolazilo se do sljedećih podataka i to je i danas tako, nemojte zaboraviti, malom računicom, znači negdje oko 600 miliona u to doba, ta cifra se i danas zadržava, miliona litara je bilo potrebno da bi ono što je bilo na četiri i dva točka, pokretali motori, moglo da se kreće u Bosni i Hercegovini, 600 miliona litara. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A, jeste hitna, ali zašto treba ... 40
Gospodine Backoviću, hajde što Vam je vrijeme isteklo nego je ..
Ukupan prihod je trebao da bude 350 miliona od akciza. Tih 350 miliona puta 15 godina svi autoputevi izgrađeni. Gdje su pare? Vrlo jednostavno.
Gospodine Backoviću pustio sam Vas da govorite mada nije, pazite rasprava je o hitnoj proceduri, i ispravak krivog navoda, niste nikog ispravili ništa oko toga, ali u redu. Edukativno, to ste Vi edukativno odradili. Staša Košarac, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Ja cijenim da jesmo kredibilni svi ovdje na neki način, a s obzirom na činjenicu da imamo različite vrste informacija ja bih želio da iskoristim priliku, a sve se odnosi na hitnost procedure, o tome da zajedno podijelimo nekoliko otvorenih pitanja, a to je – da li je Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje donio odluku jednog sadržaja, da li je Ministarstvo finansija promijenilo tu odluku, da li je Savjet ministara donio zaključak gdje traži da se usaglasi ta odluka s Upravnim odborom, hajte nam recite, i da li je usaglašena? Četvrta stvar, zašto danas pričamo o tome, o važnosti i hitnosti a nema ministra finansija? Da li je i to razlog zašto nema ministra finansija? Mi smo željeli, željeli da damo konstruktivan doprinos potpuno svjesni značaja i potrebe izmjene Zakona ... tretirani sa nekoliko dokumenata. Ovdje se očigledno distribucija vrši, odnosno pokušava da izvrši samo prema jednom segmentu. Bilo je tu i drugih segmenata, i plavi dizel je bio tema pregovaranja i dogovaranja u Savjetu ministara, o njemu se danas ćuti ovdje, spominju se fondovi. Zato smatra SNSD da je najbolji način da to vratimo u redovnu proceduru, imamo rok 30.09., nije tačno da Parlament ne može da zasjeda u septembru, može, i možemo donijeti Zakon u predviđenom roku. Prema tome još jednom apelujem, s obzirom na više otvorenih pitanja, da ne usvojamo Zakon u hitnom postupku, nego da ga vratimo u redovnu proceduru i da u predviđenom roku, prema evropskim finasijskim institucijama, taj Zakon donesemo. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Saša Magazinović.
Da je ovo hitno, kao što predsjedavajući tvrdi da jeste, i da je dramatično, kao što tvrdi da jeste, ovdje bi sjedili i ministar finansija i ministar prometa i komunikacija koji bi mu pomogli da zajednički objasne hitnost i složenost ovog problema, a ne ovako da predsjedavajući sam, kao da je ovo njegov lični projekat, se bori za to, dok ostali, nisam siguran, da na jednak način to doživljavaju. 41 Druga stvar, u protekle dvije godine, bar kad je Federacija u pitanju, a i Republika Srpska, lopata se nije zakopala ni jedna na izgradnji autoputa, a ostala su značajna sredstva koja su obezbijeđena ranije. Tako da argument da bez ovoga nema nastavka puta bojim se da nije u potpunosti ispravan. A ako hoćete da otvorimo temu zašto se ništa nije uradilo u ove dvije godine možemo i to. Ipak Klub SDP-a neće biti prepreka da ovo ide u hitnu proceduru, dakle nećemo biti protiv toga, ali ovo je danas svojevrstan test da pokažete da li postoji parlamentarna većina na ovako, kako vi kažete, važnim pitanjima, i odluka o tome da li će ovo danas proći ili neće je samo do parlamentarne većine i nikoga drugog. Hvala.
Znači, ministar Bevanda je obavjestio Kolegij da će ga predstavljati zamjenik ministra gospodin Žuga, koji je ovdje prisutan. Znači, završavam raspravu. Idemo na glasanje o hitnoj proceduri, nećemo glasati u paketu nego pojedinačno o tačkama. Priprmite se za glasanje o hitnoj proceduri za tačku 4. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas, ovo je, pazite isto je, mislim, hajte. Ima, znači nema saglasnost u Kolegiju da to bude zajednički ...
... nema mi predsjednika Kluba ovdje, ja tražim pauzu od 10 minuta da se konsolidiramo da napunimo, dakle, ...
Pet.
Pet minuta, dakle. [[zajednička diskusija]] Tažim pauzu 5 minuta.
5 minuta pauza. Dobro, idemo sa glasanjem, i molim vas od sada dajte u nekom razumnom vremenu u odnosu na kraj pauze da se okupimo. Ovo već postaje sve kritičnije i kritičnije, ako kažemo 5 minuta dajte da to bude u granicama nekim. Stavljam na glasanje prijedlog, ponovljeni prijedlog da se objedini glasanje o hitnoj proceduri za ove tri tačke, pošto se radi o istom pitanju, tek onda bi bio problem da nešto od ovog prođe, a nešto ne prođe. Pripremite se za glasanje o prijedlogu za objedinjavanje glasanja o ove tri tačke. Znači, 29 za, protiv nema, uzdržanih 5. Postoji entitetska i opšta većina, glasaćemo o prijedlogu za hitnu proceduru o ove tri tačke u jednom glasanju. Molim vas da se pripremite za glasanje o hitnoj proceduri. Za 12, protiv 16, uzdržanih 6. Ne postoji opšta većina, znači hitna procedura nije usvojena. Sada glasamo o skraćenom postupku. Pripremite se za glasanje o skraćenom postupku o ova tri zakona. Za 18, protiv 9, uzdržanih 7. Postoji opšta i postoji enitetska većina.
Dobro usvojena skraćena procedura, hajmo dalje ... ide procedura, ide u komisije, hajmo dalje.
Čekaj je li ide ...
... [[nije uključen mikrofon]] komisije, naravno, pa nema danas ništa više gotovo je.
Dobro, pošto će ići prijedlozi zakona u komisije nastavljamo sa sedmom tačkom dnevnog reda, Ad. 7. Zahtjev poslanika Borislava Bojića, Nermine Kapetanović, Lazara Prodanovića, Maje Gasal-Vražalica, Damira Arnauta i Saše Magazinović za razmatranje Prijedloga dopuna Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1788/16, od 28.06.2016. godine U obrazloženju Prijedloga dopuna Poslovnika navedeno je da je Zajednička komisija za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH usvojila zaključak da poslanici, delegati upute 43 navedene dopune Parlamentarnoj skupštini BiH uz prijedlog da se razmatraju po hitnom postupku. Materijal ste dobili. Kolegijum Doma je na jučerašnjoj sjednici prilikom razmatranja ovog materijala odlučio da Domu predloži zaključak koji glasi: - Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH pokreće inicijativu o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za izradu Prijedloga izmjena i dopuna Poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine koja bi razmotrila dosadašnju primjenu oba poslovnika sve prijedloge i sugestije za izmjene i dopune, te domovima Parlamentarne skupštine predložila izmjena i dopune Poslovnika oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Svi prijedlozi izmjena i dopuna Poslovnika koji su u proceduri biće dostavljeni Privremenoj zajedničkoj komisiji oba doma Parlamentarne skupštine BiH na razmatranje. Znači, dobili ste Prijedlog zaključka. O čemu se radi? Smatramo da bi trebalo izvršiti izmjene Poslovnika po više pitanja i da danas donesemo odluku o formiranju komisije koja će sve te izmjene objediniti. Mi već u praksi imamo nešto što smo promijenili u odnosu na Poslovnik npr. oko razmatranja tačaka po hitnoj proceduri, ima još tu prijedloga, tako da je prijedlog Kolegija da oformimo komisiju koja će dati prijedlog izmjena Poslovnika, ne samo po ovoj, po ovom prijedlogu nego generalno. Sad ćemo glasati, ustvari ima li potrebe neko da komentariše ovo? Saša Magazinović.
Poštovani predsjedavajući. Mi smo u proteklim godinama imali dva-tri neuspješna pokušaja izmjene Poslovnika. Na kraju prošlog mandata sasvim neočekivano smo uspjeli se dogovoriti i raditi u jako dobroj atmosferi i dogovoriti izmjene koje po svom obuhvatu su bile u to vrijeme vrlo značajne. Evo gledam, kolegica Krišto je bila član te radne grupe, gospodin Džaferović nije ali nam je jako pomogao iz ugla predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije, koja je takođe razmatrala neke izmjene i učinjen je, slobodan sam reći, značajan iskorak. Međutim, već tada smo znali da će se pojaviti u narednom periodu nekoliko stvari koje, za koje će postojati ponovna potreba da se mijenjaju, a da mi u tom trenutku nismo mogli naći koncenzus. I evo, meni je drago da je nekoliko stvari već promijenjeno, da evo i Komisija za ljudska prava, odnosno njeni članovi imaju svoj prijedlog, ali sasvim racionalnim smatram i ovo što ste vi predložili. I ja ne samo da ću podržati, evo i kolege iz Kluba, nego evo želio bih ako je ikako moguće da se taj rad buduće komisije odvija u onoj atmosferi u kojoj se odvijao i rad prethodne i da se napravi taj nekakav dodatni iskorak. Dakle, podrška vašem prijedlogu. Samo mi nije jasno da li to isključuje ovaj današnji prijedlog ili ćemo i o njemu obaviti raspravu, u oba slučaja je to ok.
Nemamo više prijavljenih. Znači ovo će ići na glasanje prvo kao zaključak, ukoliko zaključak bude usvojen, znači nema potrebe o glasanju za hitnu proceduru i dalje inače oko inicijative. Idemo na tačku osam, 44 Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio- televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici Amir Fazlić i Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-1417/16, od 13.05.2016. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 6. hitnoj sjednici Doma, održanoj 15.06.2016. Komisija za saobraćaj i komunikacije dostavila je 13.07.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa usvojenih osam amandmana. Amandmane u plenarnoj fazi podnijeli su poslanici Nikola Lovrinović i Staša Košarac. Otvaram raspravu. Poslanik Lazar Prodanović.
Hvala predsjedavajući. U ime Kluba, obzirom da predlagač amandmana trenutno neodložni sastanak ima, molim pauzu od pola sata kako bi bio u prilici da obrazloži obnovljeni amandman.
Onda sat vremena ...
Može što se mene tiče može 45 minuta.
Znači, dajem pauzu do 14:15 koja će biti i pauza za ručak. Molim vas da počnemo sa nastavkom rada. Mi se nalazimo na 8. tačci dnevnog reda. Pauzu je zatražio Klub poslanika SDP-a i imamo ovdje prijavljenog gospodina Mirsada Mešića za diskusiju. Izvolite gospodine Mešiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, ovaj Dom se već godinama bavi načinom finansiranja Radio-televizijskog sistema u Bosni i Hercegovini i imam utisak da sanas su stvoreni uvjeti da se taj Zakon i donese i bar u narednoj godini da se obezbijedi stabilno finansiranje Radio-televizijskog sistema u Bosni i Hercegovini, pri tom naravno ne mislim samo na BHRT nego i entitetske emitere. Danas je vama na dispoziciji i prijedlog amandmana koje je grupa poslanika, koju čine gospodin Novaković, gospođa Hanka Vajzović i gospodin Amir Fazlić, koji je pokušaj, odnosno sublimacija svih onih rasprava koje su vođene na Parlamentu i amandmana koji su bili dostupni tokom ovog procesa mogućnosti dostavljanja amandmana. Oni su dakle sublimacija svih ovih želja i čini mi se moguće rješenje koje će obezbjediti donošenje ovog Zakona. Apelujem na kolege da zaista 45 budemo ozbiljni, da podržavajući Zakon, čiji su sastavni dijelovi i amandmani koje je predložila grupa poslanika, podrže i time barem u ovoj godini eliminiramo mogućnost urušavanja BHRT sistema u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Diskusija, poslanik Momčilo Novaković. On nije tu. Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, ne znam koji put, dakle, kad je ova tema na dnevnom redu, na ovaj ili na onaj način, ja pokušavam skrenuti pozornost na problem nepoštivanja i neprovođenja Zakona koji je na snazi, o RTV sustavu u Bosni i Hercegovini. Međutim, što sasvim slučajno, što namjerno, dakle situacija u kojoj je Odbor sustava doveo finansiranje, odnosno funkcioniranje sustava prešla je u ovaj Parlament, dakle, iskorištena je jedna dobra volja, prije svega Povjerenstva za promet i komunikacije da o toj temi razgovara, i evo dakle došli smo danas da imamo, kako reče kolega Mešić, nekakav prijedlog koji će riješiti to pitanje. Ja sam tvrdio to i prije i sad tvrdim da to nije rješenje pitanja i da na ovaj način nije trajno riješeno ništa. Nažalost, nisam očito uvjerljiv i nisam u prilici i nemam tu mogućnost i snagu da do kraja bude uvaženo ono što govorim, ali je ovog trenutka potrebno kazati građanima, dakle, da mi, kao što reče ponovo evo vežem se za kolegu Mešića, da moramo biti ozbiljni. Takođe moramo biti ozbiljni da smo donijeli jedan Zakon koji govori o zaštiti potrošača i donošenjem ovog Zakona mi njega ne poštujemo. To moraju znati, dakle, građani da mi kršimo izravno odredbe Zakona koji smo takođe donijeli, da na jednom računu ne mogu biti ispostavljene dvije vrste usluga. Mi ćemo to na ovaj način danas potvrditi, uzalud što ja nekoliko puta i na Povjerenstvu i ovdje o tome govorim, očito da se želi riješiti, kako kaže neko, primarni problem. Uvijek sam tvrdio i sad tvrdim da članak 18. je pružao mogućnost Odboru sustava da riješi ovo pitanje svih ovih godina, kako je već rečeno, on to naravno nije radio, predlagao sam čak da se Upravni odbor sustava, odnosno BHRT-a, što mi možemo učiniti, raspusti, kako bi se na taj način raspustio i Odbor sustava. Eto nažalost ništa od toga nije prihvaćeno i sad smo mi pred nekim prijedlogom, rješenjem privremenim i ovo je rješenje, jer sam se ja tim malo, da tako kažem, ozbiljnije bavio ovo je rješenje koje postoji samo u Srbiji, u Republici Srbiji da se preko elektrodistributera naplaćuje RTV pretplata, pristojba, dakle nigdje se drugačije to ne, drugo na ovaj način ne radi nego samo u Republici Srbiji. Ali evo, možda je i to model i on ima svojih manjkavosti i siguran sam da ovo neće biti rješenje. Zbog toga sam ja predlagao određene amandmane i nekako po meni trajnije rješenje i bio spreman da se oko tog amandmana i oko tog rješenja razgovara i na Povjerenstvu i na neki drugi način, pa ako hoćete i ovdje na Parlamentu, međutim ni to nije prihvaćeno. Čak sam na sjednici Povjerenstva za promet i komunikacije predložio pojednostavljen pristup tom rješenju, tako da sam predložio formiranje agencije koja bi ubirala RTV pristojbu, a da bi se njezin rad riješio, regulirao zakonom. Naime, da bi kolegama malo bilo jasnije ja sam u onom, svojim amandmanima prije nego sam promjenio i predložio ovaj amandman koji je danas pred vama i koji evo pozivam vas da ga podržite, je bilo moj prijedlog da RAK i RTV servisi formiraju tu agenciju i da ta agencija zapravo najviše sama odradi svoj način rada, prikupljanja pristojbi i podjele iste i na taj način bi postigla neovisnost od Vijeća ministara, od Parlamenta, od bilo koga, neovisno bi ubirala novac, neovisno bi odgovarala za to, i neovisno bi ga djelila, ako možemo postići jednu vrstu 46 neovisnosti. Naravno, da sam bio spreman da ta vrsta ustroja te agencije može biti i drugačija, ona može biti vezana za Vijeće ministara kao i Ministarstvo financija i za entitetska ministarstva financija, ona može biti vezana preko Ministarstva za promet i komunikacije i takođe entitetske. Dakle, ona može biti na razni način formirana, ali bi bila agencija koja se tim bavi i prati, dakle nastanak obveze od početka do kraja i ako budu i sudske utužbe, itd. Ovako to opet naravno da neće biti moguće. S druge strane ja sam htio postići da odvojim pojam RTV pristojbe od vezanja za bilo koji RTV servis. Dakle, gdje to piše da ovako ubrana pristojba pripada nekom konkretnom RTV servisu. Nigdje to ne piše. Ovaj se, da tako kažem, porez ubire za ... RTV prijemnika i služi za potrebe javnosti u oblasti informiranja onako kako to regulira država. Dakle, mi smo to prešutno, komoditetom stavili da je to zapravo novac koji pripada ovim postojećim RTV servisima, što ne mora značiti uopće da je tako. Dakle, nisam siguran da li nas gdje tamo živimo više u sredini informira neka lokalna radio postaja privatna ili županijska, ne znam, općinska, nego javni RTV servisi, recimo, na razini Bosne i Hercegovine ili entiteta. Nisam siguran ko nas više informira o onome što nas zanima tamo gdje živimo. Tako da sam ja predlagao u jednom dijelu da jedan dio sredstava do 10%, dakle i ti emiteri koji su u javnom eteru mogu, koji su takođe dobili dozvolu od RAK-a, da mogu dakle aplicirati na ta sredstva. Sve to nisu bili, nažalost, dovoljni argumenti da se prihvati takav jedan model. On je mogao biti i drugačiji, i onda sam, dakle, pojednostavio stvar i predložio sam se to regulira zakonom koji bi opet ovdje donijeli i vidjeli da to se tako uradi, jer ta agencija može funkcionirati onako kako je zapravo jedino moguće. I ja naravno neću podržati ovaj Zakon i siguran sam da će se vrlo brzo pojaviti problemi ponovo isti koje imamo i sada, doduše apeliram na vodstvo oba kolegija, odnosno Prošireni kolegij oba doma Parlamenta da se čim prije realizira onaj zaključak o formiranju interresorne skupine da vidimo, dakle, kakvi su problemi u funkcioniranju postojećege zakona i da predložimo nekakve mjere kako smo i donijeli zaključak. Ja se nadam da će to biti uskoro i da ćemo naći rješenje daleko trajnije nego što je ovo. Mislim da ovo nije i nažalost, dakle, nisam naišao na razumijevanje, ali evo ja se nadam da će možda ovo moje kratko objašnjenje ili pojašnjenje biti vam razlog da možda podržite i amandman koji sam predložio. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Ograničavam raspravu na 5 minuta. Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda.
Hvala. Ma, gospodin Lovrinović je u pravu kada ovdje poziva Zakon o zaštiti potrošača, međutim nije u pravu kada RTV taksu, koja je ustvari ... svrstava u usluge. Dakle, ne radi se o uslugama, radi se o RTV taksi, tako da ovaj Zakon nije u suprotnosti sa Zakonom koga smo donijeli u ovom Domu.
Hvala. Fehim Škaljić, diskusija. 47
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, gospođo ministarko, ostali prisutni članovi, dobar dan vam. Na ovom primjeru Zakona, o kojem danas raspravljamo, zapravo pokazuje se sva vrijednost dvofaznog postupka i on treba da nam bude orijentir. Dvofaznost nam omogućuje širu raspravu, intervencije onoga kapaciteta koje mogu značajno unaprijediti ponuđeni teks. To se desilo i u ovom slučaju. Onaj prijedlog koji su gospoda zastupnici Fazlić i Đonlagić podnijeli evoulirao je u fazi druge rasprave, imamo danas jedno određenje koje, po mom mišljenju, jeste ono koje zadovoljava potrebe da obezbijedimo jedan stabilniji oblik finansiranja javnih emitera. Koncept vezanja to za elektrodistributivne organizacije omogućuje da se napravi bajpas u vremenu koje je bilo vrlo kritično sa aspekta ugroženosti i održivosti sistema iz finansijskih razloga. On je svakako limitiran vremenom od godinu dana i ... taj period bi trebao Odbor sistema da analizira efekte ovoga Zakona i da informiše ovaj Parlament o tome što bi trebali da činimo da bi on bio u konačnosti doveden u onu razinu koja mora da postoji. Ja ću zbog toga podržati ovu stvar, mislim da je unapređenje koje je proizvedeno amandmanskom fazom doprinijelo paritetu i omogućuje da imamo održiv koncept RTV sistema. Nije on završen, nije on konačan, nema on svim svojim elementima idealne kapacitete, ali je svakako daleko bolji od onoga u čemu smo bili do u nazad mjesec dana kad je bila potpuna neizvjesnost oko toga kako će se dalje nastaviti. RTV sistem mora da bude u našem fokusu u kontinuitetu vremena koji stoji pred nama, pa i sa aspekta ovih izmjena Zakona, jer naše obaveze prema tome nisu ovim iscrpljene i ovo na čemu su s razlogom kolege zastupnici ukazali da postoje manjkavosti jeste ono što stoji pred nama. Ali danas apeliram da mi za amandmane koji stoje na stolu damo zeleno svjetlo da se ide u ovaj postupak i da obezbijedimo da sistemi funkcionišu, a pred nama je obaveza da to dalje unapređujemo. Hvala.
Hvala gospodine Škaljiću. Predrag Kožul, diskusija.
Pa, neću ništa novo reći u ovoj diskusiji u odnosu na ono što kolega Lovrinović, a i ja ponekad stalno ponavljamo, da držimo da parcijalna i neprincipijelna rješenja koja se tiču ovoga Zakona neće riješiti ni jedno pitanje koje se tiče Javnog RTV sustava, pa ni pitanje njegovog financiranja. Samo ona rješenja koja će riješiti i druge zakonske odredbe iz temeljnog zakona, a koje se ne primjenjuju, od korporacije, pa do pitanja ravnopravne zastupljenosti jezika, kulture i svih drugih vrijednosti konstitutivnih naroda u Bosni i Hercegovini neće riješiti ni pitanje finansiranja. Ja pretpostavljam da će ovi amandmani koje je usvojila Komisija biti ono što će na kraju izaći kao Prijedlog zakona pa će su fokusirati na njih i pokušati na detaljima obrazložiti ovo što sada tvrdim da ovakvo zakonsko rješenje neće donijeti ništa nova u pogledu financiranja Javnog RTV sustava, jer i ovo zakonsko rješenje ima istu sistemsku grešku kao i postojeći Zakon. Nije to samo pitanje je li ono, je li pogleda na to je li ovaj Zakon u skladu sa drugim zakonskim rješenjima, konkretno sa Zakonom o zaštiti potrošača, nego i pitanje da je ovakav sustav naplate jedna vrsta drvenog željeza, da BH Telekom jednako kao i sutra distribucije neće imati nikakvu obavezu da se brinu hoće li neko platiti RTV pristojbu ili neće, i normalno na taj način ćemo biti u istoj situaciji. Ja ću ovdje pošteno priznati da ja imam tri mjerila na svoje ime za električnu enrgiju, tri sata, to u nekom budućem vremenu može biti predmet interesa ovog 48 Zakona o kojem je govorila kolegica Pandurević i kojeg je predlagala ovamo, ali već sutra ću ja morati plaćati ili ću biti zadužen za tri RTV pristojbe ako ćemo dosljedno primjenjivati stavak (7) Amandmana VIII ovog Zakona, ali koji kaže – RTV pristojba obvezni je element mjesečnog računa za isporučenu, odnosno utrošenu električnu energiju distributera. Ne piše nigdje da jedan čovjek mora plaćati samo jednom RTV pristojbu, a nisam ja jedini ima, ima ljudi koji imaju više od tri mjerila. Kako će to i u kojem mjerilu sve da se nekim budućim propisom ili pojašnjenjem ovog propisa to riješi, u kojem će vremenu to distribucije riješiti i šta će, koji će nered iz primjene ovog Zakona nastati u budućem vremenu to je pitanje. Ali da je ovo temporalnog karaktera od 12 mjeseci, ma malo sutra. Pogledajte kako glasi stavak (11) istog ovog Amandmana o kojem pričam – Javni RTV sustav BiH, odnosno Odbor sustava odgovoran je za i uložiće sve napore kako bi uspostavio. Zakonsko rješenje koje ima formulaciju da će neko uložiti sve napore bez vremenskog ograničenja kako bi nešto riješio znači da taj koji bi trebao uložiti sve napore kao i dosada neće ništa riješiti. I ovo će zakonsko rješenje tu je normalno predviđeno rješenje za to, kaže – ukoliko oni ne ulože sve napore pa i to ne riješe ovo će se nastaviti, nastaviti i nastaviti. Dakle, dobili smo Zakon sa istom sistemskom greškom kao i postojeći Zakon, dobili smo Zakon koji će imati strašne probleme u primjeni i neće pridonijeti boljem financiranju Javnog RTV sustava.
Hvala. Momčilo Novaković.
Hvala. Uvažene koleginice i kolege. Ovaj prijedlog koji imamo na stolu prije svega je ishitren prijedlog. Naime, Parlament se jednostavno u jednom momentu našao u situaciji da pod pritiskom menadžmenta i odbora, Upravnog odbora BHRT-a donosi brza rješenja kako bi ono što je u toj prijetnji rečeno bilo izbjegnuto. Na ovaj način je Odbor sistema ustvari želio da skine sa sebe odgovornost i prebaci je na Parlament. I u tome je uspio zahvaljujući nekim našim kolegama koji su brže bolje požurili da predlože neki zakon da bi to spriječili. Dakle, kad se radi o nekakvim rokovima i ne znam ni ja, onda smo mi ovdje pritisnuti praktično, ne našom voljom, nego nekim drugim uslovima, da ovo pitanje rješavamo na način i na brzinu kako ga rješavamo. Kad smo već ušli u ovu proceduru onda mi se čini da ovo rješenje je jedino rješenje koje je imalo šansu da napravi nekakav kompromis i da dobije podršku Parlamenta kako bi, ponavljam sad, izbjegli ono što nam je nametnuto kao problem. U proceduri i raspravi o Zakonu došli smo do rješenja koje je u Komisiji većina, ustvari, podržala pa ako hoćete većina i predložila kroz jednu grupu amandmana, smatrajući da takvo rješenje može, ponavljam, dobiti podršku Parlamenta i spriječiti ove prijetnje koje su išle prema Parlamentu. Nisam ja siguran da ćemo značajno povećati naplatu, i to ne može niko sad sa sigurnošću govoriti, jedno je činjenica – broj obveznika će porasti, dakle i pri istom procentu naplate sredstva koja su naplaćena će biti veća. Ukoliko, naravno, i procenat poraste to će dati određene garancije servisima da mogu raditi i u narednom periodu i obavljati dužnost zbog koje su formirani iako, naravno, ja nisam zadovoljan ni blizu načinom na koji to oni rade, ni politikama koje oni vode, ovi servisi, niti uređivačkim, niti bilo kojim drugim, ali to je sad pitanje za neku drugu raspravu i neku drugu diskusiju. 49 Što se mog ličnog stava tiče kao predlagač ovih amandmana koji su promijenili suštinu Zakona koji je bio predložen ja ću podržati Zakon u prvom krugu, i to želim javno, znači, ovdje reći. Ukoliko niko iz Republike Srpske od ova dva kluba ne podrži, ne bude voljan da podrži ovaj Zakon, ja ću, ja u drugom krugu neću podržati ovaj Zakon. Dakle, ne mijenjam mišljenje o Zakonu, mislim da je Zakon u ovom momentu rješenje, ali ne želim prihvatiti na sebe poziciju da budem meta na koju će se rafalno iz svih oruđa i sa svih strana pucati. Prema tome, dakle jasno želim ovdje reći i taj stav da nema nikakve dileme oko toga, dakle promijeniću, ne stav prema Zakonu, nego glasanje ukoliko niko iz Republike Srpske ne podrži ovaj Zakon. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić.
Pa evo, imam potrebu da kažem da sam iznenađena ovim što sam čula od gospodina Novakovića, da je ovo ishitren prijedlog donesen pod pritiskom menadžmenta i Odbora BHRT- a. Dakle, ja sam očekivala da nadležna komisija je analizirala sve mogućnosti i da je onda to došlo kao najbolji model, a nikako ne kao rješenje koje je došlo pod pritiskom Odbora sistema i menadžmenta. E u prilog tome sam baš kad je u pitanju finansiranje, odnosno naplata RTV takse preko Elektrodistribudije, odnosno Elektroprivrede, zapitala se kako je moguće da niko nije pozvao i da razgovara sa Elektroprivredom i da pita je li postoji uopšte mogućnost da se taj slučaj na adekvatan način riješi. I onda pošto imam, poznam neke ljude u Elektroprivredi Republike Srpske pitala sam – šta to znači za vas ako vi sutra krenete da naplaćujete RTV taksu? I znate kakav je odgovor – to jednostavno nije moguće. Zašto? Zato što Telekom kad završava mjesec, njegovi digitalni brojači izađu na 01.01. i od tog momenta od 00 sati počinju da mjere saobraćaj do kraja tog mjeseca. Kako je u Elektroprivredi? Tamo je još uvijek digitala daleko i kad Elektroprivreda hoće da dobije da vidi koliko je dobila, naplatila taj mjesec ona šalje gomile radnika svojih da vire kroz onaj prozorčić na satu, da prepiše koliko je zaduženje, pa dok stigne kući, pa to, ovaj, naprave fakturu, dok je pošalju, to je prošlo pola mjeseca. I kad pretplatnik, odnosno pretplatniku te usluge dođe da plati onda ga na šalteru pitanju – koliko to, koliko ćeš ti od ovog da platiš? Zato što ne ide mjesec za mjesec. Kako će to uraditi Elektroprivreda niko nije ovdje pitao, mi smo bili sretni da samo taj problem riješimo sa sebe, kao što menadžment RTV-a pokušava da skloni na nas tako mi sklanjamo na Elektroprivredu. Šta će se desiti vidjećemo tek ako ovaj Zakon prođe i dođe na naplatu od strane Elektroprivrede. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda.
Pa evo, meni nije stvarno jasno da sad kao nama je, mi ne znamo da su Zakon predložila dvojica kolega nakon toga što smo mi ovdje donijeli zaključak da formiramo Interresornu radnu grupu koja bi u nekom normalnom vremenu došla do održivog rješenja. A onda upravo pod pritiskom tog Zakona je komisija zasijedala i rješavala to što je rješavala na način kako je 50 rješavala. Dakle, nemojmo, nije korektno da sad tamo neko pominje komisiju u kontekstu kao da je komisija dobrovoljno ušla u ovo, iako moram biti iskren da smo mi na dobrovoljnoj bazi o ovom raspravljali bar pet, šest puta, pokušavajući da dođemo do rješenja koje nismo uspjeli naći. Što se tiče naplate, naravno niko nije pitao, niko nije pitao ni operatere mobilne telefonije hoće li ili neće, stvarno, jasno je da, pazite sve ovo o čemu Vi govorite koleginice je stvar ugovora, to je stvar ugovora između servisa i Elektrodistribucije. Dakle, za tu uslugu o kojoj Vi govorite ljudi mogu da naplate do 4%, znači mogu pokriti svoje troškove sve, ako naprave ugovor. Jednostavno ja sam rekao – ovo je pokušaj da se nađe neko rješenje koje će premostiti 12 mjeseci dok se ne dođe do određenog rješenja. Ja lično mislim, ako već, ovaj, i to sam mnogo puta javno rekao, da je jedino održivo rješenje naplata putem sopstvene službe. I to je, po meni, jedino moguće rješenje za ovo pitanje, ali o tome će interresorna radna grupa voditi računa, koju ćemo napraviti. U ovom momentu meni se čini da je ovo moguće rješenje. A sad pazite hoće li elektrodistribucije, pa naravno da niko ovo neće raditi dobrovoljno, ni rado, ko bi ovo radio rado. Ali isto tako neko to mora raditi ili ne mora, pa da pustimo da to propadne, što se mene tiče nemam ja nešto protiv da ovo propadne pa da pravimo iz početka nešto drugačiji. Kad se radi, isti postupak je kad se radi o tri, četiri, pet i ne znam ni ja satova kao tri, četiri i pet telefonskih brojeva, znači potpuno je ista procedura, vi ćete [[poslanik se upozorava na vrijeme]] vjerovatno u nekoj proceduri podnijeti zahtjev za oslobađanje sem jednog sata, ostali će vam biti oslobođeni kao i do sada, na jedan telefon, ništa se nije promjenilo u tim odnosima, izuzev, ponavljam, što su to ... predložilo da radi ovako. Izvinjavam se, hvala.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prije bih rekla da je ovo jedna vrsta slaganja sa onim što je uvažena koleginica Majkić rekla, izgleda da imamo, naši izvori iz Elektroprivrede da slično razmišljaju. Ima ono još nešto što nije rekla, a to je da bi se morali sklopiti ugovori u slučaju ovakve naplate, recimo, samo u Republici Srpskoj sa 10 elektrodistributivnih preduzeća, znači deset ugovora samo u Republici Srpskoj, a u Federaciji vjerovatno i dvadeset, dvadeset i više. Da treba i vrijeme, i nemoguće je gotovo uskladiti baze podataka pretplatnika i vlasnika brojila, a da ne govorimo o tom da je gotovo nemoguća provjera dostave računa, naplate, a kontrola naplate je apsolutno nemoguća. I onda su mi ljudi rekli šta se nekad ranije dešavalo, kad su javna preduzeća naplaćivala TV pretplatu u Republici Srpskoj desilo se da je direktor javnog servisa prikazao naplatu 60%, a ona bila 90, da je 30 otišlo u predizbornu kampanju partije koja je kontrolisala to javno preduzeće. I to i sad možete, bez ikakvih problema. Ako neko hoće crne fondove za javnu kampanju, mi bogami nećemo sigurno pomoći gospodinu Milinoviću da pomogne sovju partiju preko RTRS-a. Hvala.
Hvala. Diskusija, Staša Košarac. 51
Hvala predsjedavajući. Prije svega moram da kažem da svi akteri koji su težili da dođu do rješenja su uložili dovoljno vremena i energije i da je bio cilj da se obezbijedi finansijska stabilnost sva tri servisa i tu nema dileme, jednako Odbor sistema, menadžmenti sva tri servisa i Komisija za saobraćaj. Ja mislim da se tražilo rješenje i mislim da svako od poslanika u Predstavničkom domu je imao mogućnost da utiče, interveniše i da kaže svoj prijedlog kako bi trebalo naplaćivati RTV taksu, na koji način distribuirati, i naravno svi zajednički uticati da se nađe zakonsko rješenje koje će poboljšati ekonomsko, odnosno finansijsko stanje u sva tri servisa. Nismo svi bili aktivni, a danas mnogi pričamo o nekim tehničkim stvarima, ali mislim da je bila težnja da se dođe do rješenja, jer smo duboko svjesni činjenice u kakvom se stanju nalazi pogotovo BHRT i moram da kažem činjenici da postoji jako specifičan odnos između Federalne televizije i BHRT-a i ne treba da žmirimo i mislim da je tu ključni problem. Tražilo se rješenje, moramo biti svjesni činjenice i političkog stava dijela Bosne i Hercegovine koja kaže da ne treba plaćati RTV taksu i to je uticalo na to da nema adekvatnog ili očekivanog prihoda. Kampanja koju su vodile određene političke stranke da se ne plaća RTV taksa zbog političkih motiva i političkih interesa takođe je uticala, ukupno stanje u društvu, stanje finansijske sposobnosti građana takođe. Mi ovaj Zakon usvojili ne usvojili i dalje ćemo imati naslijeđen problem i nisam ubijeđen da Zakon, ukoliko bude usvojen, će riješiti sve probleme, ali treba težiti. Naravno nema nekog idealnog rješenja, ali mislim da je dovoljno energije, znanja, saradnje predstavnika servisa artikulisano ovdje kroz ovaj prijedlog. Naravno, u odnosu na prethodni osnovni tekst izmjene i dopuna koji su dvojica kolega uputili došlo je do izmjena vjerovatno na temelju određene saradnje poslanika u samoj Komisiji. Ja kao član Komisije za saobraćaj i veze nisam podržao dio amandmana koja je, koje su predložili grupa poslanika na samoj Komisiji, smatram da to nisu adekvatna rješenja. I naravno koristeći Poslovnik Predstavničkog doma, član 124. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma, želim da obnovim amandmane koji nisu prošli na Komisiji, odnosno da obnovim amandman koji se odnosi na Amandman VI, odnosno jedan njegov dio, i mislim da su kolege poslanici bili u prilici da pročitaju i sadržaj amandmana i sadržaj obrazloženja o čemu ja više ne bih komentarisao, niti govorio, izuzev da kažem da mi iz Kluba poslanika SNSD-a ostajemo i dalje pri tome da se o našem amandmanu koji je dostavljen ovdje izjasnimo integralno, a ne nikako parcijalno. Hvala.
Hvala. Hoćete li dostaviti taj amandman?
/nije uključen mikrofon/
Dostavljen je već. Dobro. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 52 Dakle, kolegi Staši Košarcu bih samo rekao sljedeće, dakle ne stoji, mislim mogao je svaki zastupnik da uloži nekakav trud i da neki prijedlog, međutim to je isključivo bio posao upravo Upravnog odbora sustava, po članku 18., i način naplate i model, itd. Dakle, naše je bilo samo da donesemo odluku o visini i povećanju ili smanjenju visine RTV pristojbe. Dakle, oni dakle, možda smo i sami na to pristali jer su nas uvukli u tu priču i idalje smatram da je najveći krivac za ovo stanje u RTV sustavu Upravni odbor sustava i on nije uložio nikakvu energiju, nikakvu energiju osim što su trošili novac dok ga je bilo, kad ga je nestalo zapetljali su se u svom neradu i nisu ništa predlagali. Jesu oni i ovo jedan model je koji su oni predlagali, ali predložili su opet rješenje koje, evo vidite iz diskusija na šta će sličiti. Hvala.
Hvala. Diskusija, Šefik Džaferović, zamjenik predsjedavajućeg.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam prošli put kada smo govorili o Zakonu u prvom čitanju kazao da se pred nama nalazi vrlo ozbiljan zadatak i od rješenja tog zadatka ovisi hoćemo li mi zapravo u budućnosti imati sistem javnog RTV emitiranja ili ne. Mislim da je šteta, ogromna šteta i da je nedopustivo zapravo da mi svojim eventualnim nečinjenjem ili pogrešnim činjenjem dovedemo do takve situacije. Odluka je na ovom Domu, ona, odluka je na Parlamentarnoj skupštini BiH, danas je to na ovom Domu i meni je drago da se i Komisija ovoga Doma i svi zastupnici u proteklih, rekao bih, nekoliko mjeseci su se ozbiljno zanimali za ovu problematiku. I danas smo došli do jednog rješenja koje je ja mislim istestirano na sve moguće načine i koje bi moglo da bude prihvatljivo. Predlagači Zakona, dakle dva kluba poslanika su svojim stavom da prihvate i ovaj promijenjeni način naplate RTV pretplate u odnosu na prvobitni prijedlog pokazali da im je jako stalo da se dođe danas do teksta Zakona. Zato ja pozivam sve političke stranke, sve zastupnike da se stave u stranu, to sam i prošli put kazao, lični uskostranački ili bilo kakvi drugi interesi, da se posmatra interes Bosne i Hercegovine, interes entiteta, kantona, općina, svih naroda i svih građana, ovo je dakle u interesu svih, i da se danas usvoji ovaj Zakon. Možemo govoriti i o tehničkim aspektima ovoga modela, govorilo se i prošli puta kada je u osnovi bio model putem telekoma i kablovskih operatera kako na koji način, proizvodi to konfuziju, zbrku. Mislim da je ovo mnogo jednostavnije i mnogo bolje u odnosu na prvobitni prijedlog, da će proizvoditi mnogo manje nejasnoća u praksi, ali zato postoji praksa i mi smo jedanput prakticirali ovakav model naplate RTV takse. Zbog toga, dakle, pozivam Predstavnički dom da glasa za ovaj Zakon. Što se tiče stava SDA, o tome će govoriti predsjednik Kluba, on se prijavio za diskusiju, ali ja mogu da vam kažem da što se mene tiče Zakon je prihvatljiv. Od amandmana po mom mišljenju prihvatljivo je sve ono što je na tragu odluka Odbora sistema. I mi smo ga, ja sam spreman da prihvatim sve amandmane koji su na tragu odluka Odbora sistema. Postoji jedan amandman u ponuđenim amandmanima koji ima dva dijela, jedan je na tragu odluka Odbora sistema, a on se tiče distribucije sredstava marketinga, i to je u duhu onoga što je Odbor sistema predložio, i ja sam recimo spreman da podržim taj amandman. Što se tiče ovog drugog dijela koji se tiče promjene procenata u raspodjeli RTV takse sa 40:30:30 na 33:33:33 ja nisam spreman da to podržim jer to je pitanje koje onda zadire u masu drugih problema i pitanja. Zato ja pozivam političku stranku koja je predložila ovaj amandman da razmisli da li je možda moguće da se od 53 tog amandmana naprave dva amandmana, jer ako ostane ovakav kakav jeste onda ću ja glasati protiv tog amandmana, a za Zakon naravno ću glasati. Toliko, hvala vam.
Hvala. Amir Fazlić, diskusija.
Gospodine predsejdavajući, cijenjene kolege i kolegice. Teško je sad nešto novo reći poslije ovolikih diskusija i vremena koje smo utrošili diskutujući oko ovog Zakona. Moram samo da podsjetim na neke konstatacije. O jednoj konstataciji da je ovaj Zakon ishitren moram da kažem da smo mi kao poslanici bili upoznati o problemu Javnog RTV servisa i da smo, znači, 13.05. dva kluba su uputila u proceduru Zakon, pa smo imali prvo čitanje, pa smo imali jedan zaključak da se promijeni amandmanska faza, pa smo kao predlagači Zakona uvijek pozivali i govorili da smo spremni prihvatiti svako rješenje koje donekle popravlja situaciju, jel to trajno sistemsko rješenje, jel' to rješenje neko koje će se dograđivati, ali smo bili spremni. I evo, na kraju krajeva i kroz nadležnu komisiju smo pokazali i pridružili smo se, obje stranke, ovim amandmanima za koje smo smatrali da bitno i mijenjaju način prikupljanja pretplate i suštinu cijelog Zakona, ali na neki način i smatramo da je to kvalitetniji način. Dobili smo argumente od nekih institucija, konsultacije, veći broj korisnika, i sve ovo što smo ovdje koristili. Unaprijed dati neku ocjenu da nešto neće biti dobro, a da nije to zaživjelo, malo je hipotetički, mislim da bi trebali danas podržati ovo rješenje, usvojiti ovaj Zakon. Klub poslanika SDA smatra da ovi predloženi amandmani, koji su naknadno jel' došli poslije komisijske faze od kolege Košarca i Lovrinovića, i ovo što je Šefik ovdje pojasnio, ovaj amandman od Košarca, pogotovo vezano za procente i za marketinška prava da je Klub SDA spreman podržati ovaj dio koji se odnosi na marketinška prava, da ostaju javnim emiterima koji ostvare ta marketinška prava u stopostotnom iznosu. Ali samo da podsjetimo na prvobitne procente u Zakonu koji su glasili 50:25:25, i mi smo onda na Komisiji se usaglasili da to bude 40:30:30. Istina, procenat 33:33:33 je potpuno izjednačavanje državne televizije sa entitetskim televizijama i to bi, na neki način je li, i umanjilo značaj državne televizije, a znamo svi, u svim demokratijama znamo značaj državne televizije. Zato hoću da kažem da smo kao predlagači osnovnog Zakona u potpunosti promijenili koncept, u potpunosti prihvatili sve amandmane, učestvovali u tim amandmanima i zasta je bilo ovdje dosta truda. Da li je Upravni odbor sistema kriv ili ne, otom potom, vrlo često, po meni, tumačimo odluku Komisije, zaključak Komisije o formiranju interresorne radne grupe, mislim da je često tumačimo onako kako nama odgovara. Ja ću da podsjetim, i bilo bi dobro da se izradi u zapisniku, da resorno ministarstvo to ubrza i da se tačno vidi definicija tog zaključka. Definicija, da podsjetim, znači možda i ja griješim jer je to bilo poprilično vremena ima, definicija tog zaključka je glasila – da se formira interresorna radna grupa koja će utvrditi zašto ono postojeće rješenje nije sprovođeno u onoj mjeri u kojoj je Zakon definisao. A jedan od razloga je bio da neka buduća zakonska rješenje ne bi doživjela istu sudbinu da se ne provode. Hoće li iz toga proizaći da interresorna radna grupa na bazi svega što je sagledala nešto i na ovom predloži to nismo definisali, a nismo ni rekli da ne može. Zato vas molim da nas, da danas riješimo ovu situaciju, mislim da bi ovim rješenjem sva tri javna servisa bila u boljoj poziciji, a u svakom slučaju sve ove diskusije koje ukazuju na neke 54 minuse, pogotovo za, ne daj Bože, korištenje ovih sredstava u predizborne svrhe, imamo iskustvo, znamo kako ne trebamo, na višem smo stepenu demokratije, ja mislim da to neće niko dopustiti. Ja vas još jednom molim i sugerišem da podržite ovo zakonsko rješenje, a kolegi Košarcu ako postoji, a kažu da je politika spoj mogućeg i nemogućeg, da do vremena glasanja probamo ovo dogovoriti, a ja i vidim iz dobrog osmjeha da ima i dobre volje.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, onima koje ja ovdje predstavljam i u ime čije sam ovdje, dakle, pitanje RTV pristojbe jedno od najmanje važnih pitanje funkcioniranja i rada RTV sustava. Dakle, ovo je na tragu onoga što je gospodin Džaferović govorio. Međutim, dakle očito da je nekima najvažnije ubrati harač i da ga ima ko trošiti, to će možda tako i biti, vidjećemo dokle, i do sad je tako bilo, ali najvažnija pitanja, ne znam otkud tvrdnja da ovakav RTV sustav odgovara svima. Ja bih volio da se navedu samo dva tri primjera toga da je to temelj, na kojim temeljima se to može tvrditi da ovako postojanje RTV sustava i rad RTV servisa odgovara svima. Ja tvrdim da u najvećem dijelu ne odgovara nikome, nikome. Dakle, ali o najvažnijim pitanjima postojanja rada RTV sustava i ne želi se ovdje otvoriti priča. Dakle, bitno je, kako sam već rekao, ubrati harač i da ga samo neko ima trošiti i ništa više, i mirna Bosna.
Hvala. Diskusija, Damir Arnaut.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću se u mnogome vezati na ovo što su prije mene rekli gospodin Fazlić i gospodin Džaferović i što se tiče Kluba SBB-a mogu takođe reći da ćemo mi, naravno, podržati Zakon, Prijedlog zakona i da postoji, dakle, i s naše strane spremnost da podržimo jedan dio ovog amandmana koji je Klub SNSD-a uputio, odnosno gospodin Košarac, koji se tiče marketinga. Što se tiče ovog drugog dijela, kako su i gospoda iz Kluba SDA istakla, ne radi se ovdje samo o značaju državne televizije nad entitetskim televizijama, već radi se o objektivnim potrebama i mogu sigurno reći, čak i radi se o obavezama koje BHRT kao državni sistem ima, a entitetski operateri jednostavno kao takvi nemaju. Tu se radi, između ostalog, i o međunarodnim obavezama, ali i o nekim drugim, te je zbog toga i ponuđen ovaj, odnosno prihvaćen u konačnici ovaj model 40:30:30. I to je kako znate pomak sa ovog prvobitnog prijedloga koji je glasio 50:25:25. Ali vidite, ne radi se, ovo nije sad, zaista se ovdje ne radi o nekoj političkoj trgovini, ne radi se ovdje da se sad nađemo na nekoj sredini, ovdje se zaista radi o objektivnim potrebama, dakle jasno je zbog međunarodnih i drugih obaveza BHRT-a da je neophodno, da tu ide 40%, a da po 30% ide entitetskim operaterima, bez obzira koliko živi u Federaciji, koliko živi u RS-u, dakle ovdje i jedan i drugi entitetski operater dobivaju jednak dio kolača. Radi se o zaista dobrom Prijedlogu zakona. Daleko od toga da je ishitren, znam vrlo dobro koliko se radilo na ovom Prijedlogu zakona i znam vrlo dobro koliko su kolege moje i iz jednog i iz drugog kluba 55 napora uložile da dođu do konačnog rješenja da se nađe, dakle jedno zaista dobro i u konačnici kompromisno rješenje za sve strane koje će zaista unijeti jednu šansu i to objektivnu šansu, ne samo za opstanak, nego i za dalje jačanje svih javnih RTV operatera u Bosni i Hercegovini, dakle svih. I sad se onda vraćam ovdje na ove poslovničke odredbe i ja bi zaista zamolio gospodina Košarca i Klub SNSD-a da razmotre, gospodin Košarac je citirao jednu odredbu ovog člana 124., a ja ću vas ljubazno uputiti na 124. stav (4) koji kaže da predlagač amandmana ima pravo sve do završetka rasprave amandman povući, izmijeniti ili dopuniti. Dakle, niko od vas ne traži da povučete amandman, niti da ga dopunite, samo da ga izmjenite da ga razdvojite na ovo dvoje. Dakle, imate dva stava u tom amandmanu, jedan je prihvatljiv za većinu, jedan će evo, ako hoćete da budem zaista konkretan do kraja, jedan taj amandman možemo podržati i RTRS će od toga imati korist. Ako budete insistirali, a nema potrebe s obzirom da vam Poslovnik omogućava da ovo razdvojite, onda mislim da je nakon ove cijele rasprave jasno da niko, pa ni RTRS neće imati koristi od toga. I zbog toga se pridružujem svojim kolegama u pozivu da se ovo razdvoji, da se ovaj vaš amandman razbije na dva amandmana i da se onda o njima pojedinačno izjasnimo. Nikakvog razloga ne vidim da se o tome u paketu izjašnjavamo. Zahvaljujem se.
Hvala Vam. Nemamo više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 27. sjednici Doma, održanoj 05.04.2016. Na zahtjev Ustavnopravne komisije Prijedlog zakona skinut je sa dnevnog reda prošle sjednice Doma, te je Komisiji odobren zahtjev za produženje roka za dostavljanje Izvještaja za 30 dana. Ustavnopravna komisija je 18.07.2016. ponovo zatražila produženje roka za dostavljanje Izvještaja za 60 dana. Idemo na tačku 10., Ad. 10. Prijedlog zakona o volonterskim aktivnostima koje organizuju udruženja i fondacije, crkve i vjerske zajednice i institucije Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1187/16, od 27.06.2016. godine (prvo čitanje)
/nije uključen mkrofon/
Za ispravku krivog navoda?
/nije uključen mikrofon/
Ok, samo ako možete da se odjavite kod ispravka krivog navoda. Znači, Nermina Kapetanović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mislim da je korektno od strane resornog ministarstva što je većim dijelom prihvatilo sugestije koje su došle, različite sugestije sa različitih strane, evo, počevši od Agencije za zaštitu tajnih podataka. Mislim da su to potpuno opravdane tvrdnje, to je intencija, dakle, da pokušamo da ne otkrivamo identitet osoba koje volontiraju. Inače to je tendencija koju ovaj Predstavnički dom pokušava da prilikom donošenja zakona koji tretiraju zaštitu, koji tretiraju lične podatke osoba, da konačno uvedemo trend da se prije toga konsultuje Agencija. I mislim da je vaša intervencija bila sasvim opravdana. Takođe cijenim vrlo opravdanom intervenciju Vlade Republike Srpske koja je najprje intervenirala na sami zakon, naziv zakona, ime zakona nije bilo potpuno u redu i ovakv preinačeni, izmijenjeni naziv zakona, dakle prijedlog zakona o volonterskim aktivnostima organiziranim od strane udruga, ..., crkava, vjerskih zajednica i institucija BiH, to je nešto što je prihvatljivo. Onakav, prvobitni naziv naravno da nije bio prihvatljiv. Sve u svemu Ministarstvo civilnih poslova je takođe imalo nekoliko intervencija. Ima još nekih nedorečenosti u zakonu, ali ja cijenim napore koje su uložili predstavnici Ministarstva za ljudska prava, i Ministarstva pravde i Vijeća ministara. Mislim da vodeći računa da je ovo prvo čitanje da bismo trebali podržati tekst u ovom prvom čitanju, a ukoliko bude potrebe da se eventualno doradi tekst, da se poboljša, možemo amandmanski djelovati, a i samo Ministarstvo možda nakon naših diskusija moglo još jednom proći kroz taj tekst, ali bio bi dobro da danas podržimo ovaj tekst. Hvala.
Hvala. Poslanica Dušanka Majkić, diskusija. 57
Hvala. Kratko da kažem da je do sada ovaj Dom u nekoliko navrata razmatrao sličnu temu i svaki put je bilo to negativno mišljenje. Klub SNSD-a ne može podržati ovaj Zakon. Prvi i osnovni razlog je zato što on nema ustavni osnov. Republika Srpska je 2013. godine donijela Zakon o volontiranju i na moderan, savremen način, u skladu sa međunarodnim standardima, riješila pitanje volontiranja, a takođe 2014. godine donijela je Strategiju volontiranja, mislim 2014.-2018. godina. U tom smislu mi ne možemo podržati ovaj Zakon, jer postojeće zakonodavstvo Republike Srpske u cijelosti rješava ovaj problem. Hvala.
Hvala Vama. Nemamo više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Idemo na tačku 11., Ad. 11. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu – podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, akt broj: 01,02-37- 1581/16, od 01.06.2016. godine Kolegijum Doma je na 32. sjednici, održanoj 14.06.2016., kao nadležno za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava. Nadležna Komisija je 15.07.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj, te predlaže Predstavničkom domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Sadik Ahmetović, diskusija.
Uvažni predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ja pozivam ovaj Parlament da odbaci ovaj Izvještaj ili da ga vrati na doradu, obzirom na ono što sam mogao pročitati u Izvještaju mislim da to izvještaji ovakve vrste ne trebaju sadržavati. Ovdje se direktor Agencije ili onaj ko je pravio taj Izvještaj u jednom dobrom dijelu osvrnuo na neki problem koji ima lično ili Agencija sa Tužiteljstvom BiH i donosi lične ili subjektivne neke, nekakav pristup, gdje sugeriše ili ocjenjuje rad pojedinih tužitelja Tužiteljstva BiH, itd., itd., čak ulazi i u mišljenja Suda BiH po pitanju problema koji ima. Dakle, nema razloga da ni direktor niti bili ko ko je nadležan da sačeka mišljenje ili konačnu ili tužilačku ili sudsku odluku. Ja sam, da ne budem ličan, ali imajući u vidu činjenicu i neko iskustvo kada sam vodio Ministarstvo sigurnosti ja sam se zaista iznenadio kad sam vidio da ovaj direktor isti potpisuje ova akta i da još obnaša ovu poziciju obzirom na to da ne zna ili jednostrano pristupa, ovaj, poslu, pogotovo kada su u pitanju donošenje prekršajnih prijava na koje Agencija ima pravo. Ako pogledate u strukturi prekršajnih prijava vidjet ćete da su one možda jednonacionalne, ali nisu prešle entitetsku liniju. Ja ovo ne govorim da bih zaštitio one koji su prekršajno kažnjeni, nego da pitam direktora zašto nije prešao entitetsku liniju. Je li ova 58 Agencija nadležna za jedan prostor, za manji prostor, prostor gdje živi jedan narod, ili većinski jedan narod, itd., ili agencije koje pojedinci vode. Stoga mislim da treba vratiti Izvještaj nazad i da se on metodološki drugačije postavi, drugačije obradi, da ne iznosi lične stavove i opservacije prema problemu koji ima sa Tužiteljstvom, jer Tužiteljstvo je to koje ima pravo na istragu, ima pravo na svoju konačnu tužiteljsku odluku, itd., itd. Stoga mislim da, ovaj, i pozivam Parlament da, ukoliko, onaj ko je pročitao vidjeće da je to ovo što sam rekao argument ... Hvala lijepo.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem vam se predsjedavajući. Znate šta, kad na nekog zavrište svi ja onda vidim da je on zaista dobar. Ja mislim, uvaženi kolega Ahmetoviću, da je Banja Luka u Republici Srpskoj, evo vidim ovdje prekršajne naloge i u Banja Luci. Sjećam se kad je MUP Republike Srpske, čini mi se, prošle godine i Ministarstvo zdravlja RS-a vrištalo i napadalo Agenciju za zaštitu ličnih podataka zbog naloga koji su tamo izdati. Pa se sjećam i u Brčko Distriktu je isti takav bio problem, pa i Tužilaštvu. Hajde da kažemo n ije direktor prekršio zakon nego mu je Tužilaštvo onemogućilo da on postupi po zakonu, i to samo jedno. Nisu se bunila ni kantonalna ni republička tužilaštva. Zašto neko odbija da postupa po zakonu, i tu se postavlja onda pitanje zloupotrebe od strane Tužilaštva. Ja ... zaista, i ovo je meni dokaz, što ih svi kritikuju, da oni su zaista nezavisni. Ja podržavam nezavisnost ove Agencije. Kažnjavane su i opštine u kojima SDS ima vlast, kažnjavani su, evo vidim i ovdje na spisku, agencija gdje su naši funkcioneri. I neka, ako nisu radili dobro, ako su kršili zakon neka ste to radili i imate našu punu podršku za nezavisnost u vašem radu. I meni je drago kad vidim da je ova Agencija, koja je jedna nova Agencija, uradila jako dobar posao i da je Bosna i Hercegovina makar po jednom pitanju recimo daleko odmakla ispred Srbije, po pitanju zaštite ličnih podataka. A evo, pošto mi je vrijeme pri kraju ja bih uvaženog direktora, iskoristila priliku, ako dozvolite molim vas pa neću više koristiti, da postavim jedno pitanje. Vrlo često se ovdje zloupotrebljava Zakon o zaštiti ličnih podataka da bi se onemogućio pristup javnim informacijama. Ja evo imam ovdje odgovor na poslaničko pitanje u Narodnoj skupštini mog uvaženog kolege Borenovića, koji je povodom medijskih natpisa da Javni servis, o kome smo sad pričali, RTVRS gospodina Lazanskog plaća 2.000 evra mjesečno, plus putni troškovi i ga gospodinu Đakoviću je dato 200.000 maraka za autorska prava, plus 6.000 maraka mjesečna plata. Gospodin Borenović je postavio poslaničko pitanje i tražio kolika su njihova primanja. I znate koji je dobio odgovor sa RTRS-a, kaže – ne možemop zbog Zakona o zaštiti ličnih podataka da vam odgovorimo. Riječ je znači o nekom ko se plaća javnim sredstvima, mene zanima da li je u tom slučaju bilo zloupotrebe Zakona o zaštiti ličpnih podataka ili je Javni servis morao javnosti [[poslanica se upozorava na vrijeme]] informacije, s obzirom da je riječ o javnim sredstvima, sredstvima građana. Hvala. 59
Hvala. Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem. Na tragu onoga što je gospođa Pandurević već izrekla, dakle, ja mislim da je ovo drugo izvješće, bar evo ovo od kako sam ja zastupnik, da usvajamo od ove Agencije, koje govori o problemu rada i poštivanje zakona od strane Tužiteljstva. Dakle i prošli put je u izvješću bilo navedeno da im Tužiteljstvo, odnosno glavni tužitelj smeta i ometa ih u primjeni zakona. Ja mislim da oni imaju obavezu takođe poštivati zakon ili nema. Ja zbog toga čestitam, dakle, gospodinu ravnatelju koji je imao snage, ja se nadam da ovo sve što je on ovdje rekao stoji, dakle, jer njemu proces koji traje onemogućava rad i provođenje zakona, koliko sam ja razumio. Čak je to, koliko ja imam informacije, i sad na snazi, ili nije, pa bih volio da ravnatelj ako mogne poslije izađe i odgovori i na ovo pitanje, da i ovo kaže je li i dalje ovakav odnos sa Tužiteljstvom. A ako već ne može odgovoriti onda ću mu postaviti pitanje. Ali pazite rečenicu, dakle, koja kaže – nameće se logičan zaključak da je jedini cilj pokretanja istrage protiv ravnatelja bio izazivanje straha, što postaje sastavni dio funkcioniranja ovog društva i države. Tim gore je što dolazi od institucije koja je utemeljena da bi osigurala vladavinu prava i poštivanje ljudskih prava. Za očekivati je bilo da će Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće onemogućiti ovakvo proizvoljno postupanje Tužiteljstva BiH. Naša očekivanja su bila nerealna. Dakle, ja čestitam na ovoj rečenici, još, dakle vjerujem da ovo ovako jeste, jer ja sam i u nekoj od prethodnih točaka, i ne znam koliko već sjednica tražim odgovore, pismene odgovore na pitanja, neće gospoda da odgovori. Neće da mi odgovori da mi ne može odgovoriti, ni to neće da odgovore. Pa ja ne mogu više, ja ne znam što treba činiti. Dakle, ukoliko mi mogne odgovoriti da li je ovakvo stanje u odnosu sa Tužiteljstvom i dalje, ako i ne mogu odgovoriti ja ću imati načina, dakle ... postavim još jedno pitanje Tužiteljstvu, na koje vjerovatno neću dobiti odgovor, ali ja se nadam da ću ipak morati jedanput dobiti odgovore na sva pitanja koja sam postavio. Hvala vam lijepa, i podržaću naravno ovo Izvješće.
Hvala. Nemamo više prijavljenih za diskusiju. Ja ne znam da li direktor ima uopšte potrebu ili, je li insistirate Vi na odgovorima gospođo Pandurević? Da tražim od direktora da da odgovor.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite direktore.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo. Čast mi je da vas pozdravim ispred Agencije za zaštitu ličnih podataka i u svoje lično ime. 60 Mi smo se u Agenciji za zaštitu ličnih podataka trudili da i 2015. bude uspješna kada je u pitanju zaštita ličnih podataka, jedno od osnovnih ljudskih prava. Nadam se da smo ispunili očekivanje ono što nam je bio mandat. Naravno, mi smo nezadovoljni trenutnim stanjem kada je u pitanju zaštita ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, ali smo, je li, zadovoljni napretkom. Kada su u pitanju konstatacije u Izvještaju, one su takve kakve su, imamo ... činjenice i konkretne dokaze. Između ostalog, kada je u pitanju sloboda pristupa informacijama i na to smo se osvrnuli, a na to se osvrćemo od početka, znači rada Agencije, da se radi o dva različita prava, na neki način suprodstavljena i da ni jedno ni drugo pravo nisu apsolutni i podrazumijevaju ograničenje, određena ograničenja. I ono što je obilježilo zaštitu ličnih podataka u 2015. godini jeste upravo proizvoljno, samim tim i protivzakonito pozivanje javnih organa na zaštitu ličnih podataka kaka, je li, onemogućavaju pravo na pristup slobodi informacijama. Agencija je tu limitirana, sloboda pristupa nije u našoj nadležnosti, to je u nadležnosti drugih institucija. Mi možemo samo apelovati i davati mišljenja po određenim zahtjevima. Kada je u pitanju postupak Tužilaštva, jeste to isto tako sve kako je napisan o u Izvještaju, i ne samo da je u pitanju, znači pritisak, već se dovodi u pitanje javni interes, to smo i napisali. Stopirani su, znači, pregovori sa Eurodžast-om i kasnimo u odnosu na sve države u regiji, a međunarodna saradnja podrazumijeva, prije svega, adekvatnu zaštitu ličnih podataka, da li je u pitanju Europol, da li je u pitanju Eurodžast i 15, znači, tužilaštava su iskazali, prilikom naših inspekcijskih nadzora koji su bili instruktivnog karaktera, i interesovanje i potrebu da se ispune zakonske obaveze. Dakle, trenutno je takvo stanje kao što je, nema tu nekog pomaka. Izdavanje prekršajnih naloga nije u nadležnosti direktora, već postupajućih inspektora i oni su tu, imaju autonomnu ... i slobodu da izdaju prekršajne naloge na osnovu činjenica i dokaza koje imaju u predmetu. Tako da to nije u mom mandatu, niti se ja bavim prekršajnim nalozima. Hvala vam.
Hvala. Zaključujem raspravu po ovoj tački. Prelazimo na 12 tačku dnevnog reda, Ad. 12. Godišnji konsolidovani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole za 2015. godinu – podnosilac: Ministarstvo finansija i tezora BiH, broj: 01,02,03- 16-1-1478/16, od 18.05.2016. godine Kolegijum Doma je na 34. sjednici, održanoj 27.06.2016., kao nadležnu za razmatranje odredio Komisiju za finansije i budžet. Nadležna komisija je 18.07.2016. dostavila Mišljenje. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na 13. dačku dnevnog reda, 61 Ad. 13. Informacija o stanju iseljeništva, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, akt broj: 01,02-42-1590/16, od 02.06.2016. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. Prije nego što krenem želim uvaženoj ministrici i njenom timu da se zahvalim na Informaciji koja je dostavljena i koja je zaista ogledalo, ja bih rekla, ne samo dijaspore Bosne i Hercegovine, nego Bosne i Hercegovine u cjelosti. Informacija je dakle dala sliku koliko nas ima u Bosni i Hercegovini, odnosno koliko nas nema u Bosni i Hercegovini, pa sam ovako malo iznenađena da nema više zainteresiranih za diskusiju, a toliko je bilo polemike o priči popisa stanovništva u Bosni i Hercegovini, a činjenica da ova Informacija obuhvata samo do 2015. godine, dakle 2016. čak ni prvi kvartal nije obuhvaćen iako znamo da se u prvom kvartalu 2016. godine iselio jedan cijeli grad. Ova Informacija je također poghvalna i s te strane što je ona dala podjelu po dobi, po spolu, ali djelimično i po stručnoj spremi naših iseljenika, a da je obuhvaćena i 2016. godina vjerovatno bi pokazalo da mladih ljudi u Bosni i Hercegovini je iz dana u dan sve manje, osobito onih obrazovanih, a evo, ovdje je navedeno samo podatak koliko je to do 2015. godine ljekara napustilo Bosnu i Hercegovinu, pa je procenat negdje oko 11%. A činjenica zbog svih dešavanja i novih menadžmenta u razno raznim kliničko-bolničkim centrima je taj broj i znatno veći onih koji su napustili Bosnu i Hercegovinu, odnosno da Bosna i Hercegovina vjerovatno kada bi i došlo sada do nekog stranog ulaganja, odnosno ovih stranih investitora koji se tako priželjkuju duži niz godina, ništa se ne čini da neki strani investitor dođe, vjerovatno bi Bosna i Hercegovina bila prisiljena da uvozi kadar, što li zanatski, što li drugih obrazovnih strukture. Dakle, ova Informacija daje nama sliku, osobiti ovom zakonodavnom tijelu da se ubuduće, ja bih preporučila uvaženoj ministrici, pošto je i ona sama dio, članica Vijeća ministara, da se ona razmatra, odnosno da se i druga ministarstva unutar Vijeća ministara uključe, a evo i zašto. U ovoj Informaciji se spominje kao jedna od preporuka da se uspostavi poslovni imenik dijaspore. Ja kao neko ko je radio pri Njemačkoj privrednoj komori i imalo svakodnevno komunikaciju sa investitorima u Njemačkoj, odnosno van granica Bosne i Hercegovine, jedan od nedostataka Bosne i Hercegovine jeste to što Bosna i Hercegovina nema jedinstveni registar poduzetnika, odnosno privrednika po privrednim granama. To znači kada neki investitor koji je zainteresiran za ex-yu zemlje da nešto ulaže ili da nađe nekog ... svog sudionika u granskoj proizvodnji on to ne može čak ni preko Google, jer Google će ga odmah proslijediti na Hrvatsku i Sribju, jer Bosna i Hercegovina ne posjeduje jedan takav jedinstveni registar, pa se naravno takvi ljudi odlučuju da onda ulažu i ostvaraju svoje komunikacije i suradnje sa zemljama regiona, odnosno Republikom Hrvatskom i sa Srbijom. To znači da za ovakvu jednu informaciju i za ovakav jedan prijedlog, prije nego što se uspostavi registar dijaspore potrebno je unutar vlastite zemlje poduzeti neke korake. 62 Ono što je također insresantno jeste informacija koja kaže da iseljeništvo je nedovoljno organizirano, a članstvo u organizacijama je uglavnom ograničeno na jednu etničku grupu. Ja sam to shvatila, uvažena ministrice, na način da i dijaspora Bosne i Hercegovine, van granica Bosne i Hercegovine nažalost funkcionira kao sama Bosna i Hercegovina, te iako su napustili svoju domovinu oni su se ipak odlučili da se grupišu po etničkom principu a ne po onom principu koji bi značajno doprinio domovini u koju se oni, kako ova Informacija kaže, nekad planiraju vratiti. Također Informacija kaže da bi se većina njih vratila u svoju domovinu, međutim ja smatram, a imam i dovoljno informacija, i sama sam bila u komunikaciji da dijasporom, mladi ljudi se zasigurno, da bi ovaj postotak i ova informacija bila drugačija kada bi oni imali adekvatne informacije o svim kompleksnostima ovog našeg sistema, o svim administrativnim barijerama za pokretanje biznisa, ..., da nema inkubatora, da nema u stvari u Bosni i Hercegovini ništa i da se Bosna i Hercegovina sjeti svoje dijaspore u stvari svako dvije godine kada trebaju ljudi da glasaju i sjeti ih se kada treba eto negdje nešto da se otvori, da li neki vjerski objekat ili nešto pa da oni pošalju svoje donacije. I to je ta tragedija i ta tuga što su oni organizovani na način kako je organizovana Bosna i Hercegovina, otišli su u zapadni svijet pa me eto tako malo razočarava da nisu proširili svoje vidike. Ovo da će se vratiti penzioneri, hoće, jer sticanje penzionog statusa u nekim zemljama van Bosne i Hercegovine, odnosno u većini zemalja baš ne olakšava život kad ste u penziji, tako da se naši penzioneri [[poslanica se upozorava na vrijeme]] vraćaju u svoju domovinu kada steknu te uslove. Sve u svemu ja mislim da je Informacija jako dobra, pohvalna, ali da je ona tragična jer mi imamo sve agencije, evo ja postavljam pitanje SIPA-i, odnosno Agenciji za promidžbu stranih investicija, zašto ona nije poduzela nkakve korake kako bi uspostavila komunikaciju i suradnju sa naših dijasporcima, i kako bi sve informacije ad hok davala, pa kad već obilaze sve evropske centre neka naprave neke sastanke i sa našom dijasporom u tim centrima po kojim hodaju diljem svijeta, pa da pokušaju nešto uraditi za Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Hvala. Zaim Backović, diskusija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Čitajući ovaj dokument, naravno prije svega želim reći uložili ste jako puno truda i rada da se on napravi i počeću od onog što bi trebalo da bude na kraju, podatak koji ste dali, 1.671.177, koji je poražavajući, ali nije tačan. Puno je više od 1.600.000, puno više, daleko više. Naša dijaspora nije samo ono što je sticajem ratnih okolnosti napustilo prostore Bosne i Hercegovine, nego i dijaspora u drugoj, trećoj, četvrtoj generaciji. Naša dijapora kreće, naša, ja ovdje ne mislim ni na jednu naciju, niti religiju, nego na stanovnike Bosne i Hercegovine, počinje daleko prije. I koliko vidim, a sticajem okolnosti, iz vlastitog iskustva govorim, vidim da Albanija ne postoji. Evo, Albanije nema. Ja ću sada nabrojati 10-ak sela u kojima žive isključivo ljudi sa ovih prostora, znači od grada Skadra koji je više od 50%, preko Velipoje i sva sela okolo, ali sva. Sve je to dijaspora iz Bosne i Hercegovine i govore perfektno naš jezik. Ali ne lezi vraže ima ih, kad je u pitanju konfesija, sve tri konfesije, i katoličke i pravoslavne i islamske. I to je naša dijaspora. 63 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] To je tačno, naravno jer su porijeklom s ovih prostora, i tačno se zna odakle su. Prema tome, treba ovo malo drugačije struktuirati. Ja ovdje govorim iz prostog razloga što zaboravljamo da, ono što je govorima gospođa Maja, što nam je na raspolaganju, a na raspolaganju nam je ogroman intelektrualnih potencijal, ogroman, i ogroman finansijski potencijal. Samo kao primjer, poštovana ministrice, kažu da se i tamo počinjemo, da smo i tamo podijeljeni po egonacionalnom ili religijskom. Kao primjer je APU mreža gdje ne postoji Srbin, Bošnjak Hrvat, gdje ne postoji pravoslavni, katolicizam ili islam nego postoje ljudi. Nadam se da znate za APU mrežu i ona djeluje na prostoru skandinavskih zemalja. I svi jedan drugog neizmjerno pomažu i jako su uspješni. Kao primjer navodim, može da bude primjer za sve ostalo, i za nas ovdje. Ili kao primjer u Kopenhagenu najjače tehničko udtružnje u Danskoj i u bukvalnom smislu riječi u toj sferi su preuzeli, imaju primat, kao tehnička lica, govorim za inžinjere, to je Udruženje inžinjera porijeklom iz Bosne i Hercegovine. I to vam je, nadam se, poznto. Ili Udruženje profesora koji su uspjeli da od našeg djece iškoluju u ovom trenutku najcjenjenije svjetske stručnjake kojih smo se mi u bukvalnom smislu odrekli. Znači prvi svjetski Politehnički univerzitet Evangen sad u ovom trenutku ima 11 profesora koji su rođeni u Bosni i Hercegovini. Na čelu njih se nalaze dvojica koji drugi put već u grupi, to treba da znate, trodimenzionalnog strujanja fluida se predlažu na Nobelovu nagradu, kao grupa, to vam je prof. Perić i prof. Jakirlić. Predvode čitavu jednu plejadu izuzetnih, ali ih ovdje ne vidimo. Ne mi, nego nema dobrobiti za našu djecu. I Perić i Jakirlić su [[poslanik se upozorava na vrijeme]] sarajevski Mašinski fakultet, ali su imali sreću da imaju mentora kao što je prof. Hanjalić koji nije gledao na Bošnjak, Srbin, Hrvat, nego je gledao na ono koliko znaju, koliko umiju i koliko mogu dati. Posebna priča je Politehnički univerzitet u Londonu i možda trenutno najveće svjetsko ime u domenu ...
Gospodine Backoviću vrijeme je ...
Gospodine treba ovo znati. Ja sam se potrudio da sve ovo saznam.
Znam, ali postoje pravila, zaista.
Izet Demirdžić, kažem najveći trenutno svjetski, ali ga isto tako, znam da se ne vodi kao dijaspora.
Gospodine Backoviću molim Vas da završite jer isklo Vam je, minut i dvadeset ste više govorili nego što ... Hvala Vam. Denis Bećirović. 64
Hvala predsjedavajući. Dakle, pitanje dijaspore je nesumnjivo izuzetno važno pitanje. Imao sam i lično prilike i van zemlje i u zemlji da razgovaram sa brojnim predstavnicima dijaspore, da prisustvujem i kongresima dijaspore i da se pobliže upoznam sa tom tematikom. I to pitanje ime svoj vrlo važan i ekonomski aspekt, i obrazovni aspekt, i kulturni, i naučni, i sportski, i pravni i brojne druge aspekte. Na žalost jedina smo država u Jugoistočnoj Evropi, da ne idem šire, koja još uvijek tako važnu oblast nije zakonski regulirala na odgovarajući način, pa tako još uvijek nemamo zakon o dijaspori. I zato sam se i javio. Početkom 2015. godine predložio sam inicijativu da se Parlamentu dostavi na razmatranje i usvajanje zakon o dijaspori Bosne i Hercegovine. Inicijativa je prošla kompletnu komisijsku fazu, došla do Predstavničkog doma i za čudo Božije dobila većinu, i to ubjedljivu većinu u predstavničkom domu i svojena. To jeste možda mali korak ali vrlo važan korak da je najviši zakonodavni organ, poslanici iz oba entiteta napokon 2015. su zaključili da treba u interesu svih nas donijeti zakon o dijaspori. Inicijativa je predivđala da se zakon nama poslanicima dostavi do kraja 2015. godine. Sad je već druga polovina jula, dakle možemo konstatirati da Vijeće ministara nije realiziralo odluku Parlamenta, pri čemu znamo odnos Parlamenta i Vijeća ministara, mi smo ti koji biramo i razrješavamo ministre, međutim stanje je takvo kakvo jeste. Moj kolega, poslanik Mešić, je prije tri, četiri mjeseca, Vama kolega Bosiću, u Kolegiju predložio, zatražio, i vi ste to prihvatili, da mi poslanici napokon dobijemo informaciju o usvojenim inicijativama ovog Doma u ovom mandatu i o njihovoj realizaciji. Četiri mjeseca prošla, čekamo, ali te informacije nema. U toj informaciji biće bez sumnje sadržano i ovo. Ako to ne dođe, ta informacija do naredne sjednice, predlagač toga, kolega Mešić, a i brojni drugi poslanici gotovo iz svih stranaka, svi ćemo zajedno tražiti da to pitanje maksimalno uozbiljimo. Naravno, rijetko kada to govorim, vjerovatno bi u svojim ocjenama zašto nema tog zakona bio puno oštriji da na čelu resornog Ministarstva za ljudska prava nije jedna od rijetko možda agilnih ministrica u ovom Vijeću ministara i možda jedna od rijetkih koja bi mogla dobiti prolaznu ocjenu. Ja vjerujem, djelimično sam informisan da uvažena ministrica Semiha Borovac je preduzela određene aktivnosti, ne mogu biti neobjektivan pa ne reći da ne znam s kojim sve problemima se suočava, i preprekama, itd., ali naravno na ovakvoj Informaciji o ovoj temi želim da skrenem pažnju da se odluke Parlamenta moraju konzekventno i dosljedno provoditi. I da vas ohrabrim u Ministarstvu, na čelu sa resornom ministricom, dakle vi taj posao ne radite sada samoinicijativno, to je prvi put u postdejtonskoj Bosni i Hercegovini da to radite na bazi odluke Parlamenta. Zato vas i pozivam da ne kažem i molim dajte što prije taj dio posla dovršite, realizirajte odluku Parlamenta i da taj zakon dođe ovdje. Mi donošenjem zakona o dijaspori nećemo riječiti sve probleme u ovoj oblasti, ali bez ikakve sumnje poslaćemo jednu snažnu i pozitivnu poruku kompletnoj našoj dijaspori da ova zemlja misli na njih, da računa, a u krajnjem moramo biti svjesni da mi u ovoj zemlji više [[poslanik se upozorava na vrijeme]] trebamo podršku te dijaspore nego što dijaspora treba našu podršku. Kada sam predlagao tu inicijativu davao sam i neke konkretne ekonomske kalkulacije šta to znači, i zaista nema nikakvog razloga da se svi ne ujedinimo u zajedničkom interesu da dođe taj zakon ovdje pred nas što prije. Zahvaljujem predsjedavajući.
Hvala. 65 Samo da vam kažem da smo mi imali tu informaciju oko neizvršenih obaveza i onih stvari koje su u proceduri. I koliko znam ta informacija je dostavljena poslanicima. Znači, na Kolegiju je ona razmatrana i proslijeđena poslanicima, i evo sad od Sekretarijata prije dva, tri mjeseca, kaže da je poslano. Znači, pogledajte malo. Ako nekom nema predpostavljam da je Sekretarijat na usluzi da ponovo dostavi. Nermina Kapetanović, rasprava. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo sačekajte, pošto sam već prozvao gospođu Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja mislim da osobe koje su radile u Ministarstvu za ljudska prava ovaj Izvještaj da su ga vrlo korektno napravile. ... ovakav izvjštaj i ranijih godina, interesovla sam se za aktivnosti tog dijela Ministarstva koji radi sa dijasporom i evo ja koristim ovu priliku da uputim uistinu iskrene čestitke osobi koja je vodila taj direktan kontakt sa našim iseljeništvom i u radu sa dijasporom. Cijenim diskusije svih prethodnih diskutanata, očekivala sam i ja da će ih biti više i zabrinjavajuća je činjenica da, iako smo svjesni činjenice da se sve više ljudi iseljava iz Bosne i Hercegovine, danas većina poslanika o tome šuti, ne govore. Naročito je zabrinjavajuća činjenica da se iz Bosne i Hercegovine dešava odliv pameti, vrlo obrazovani mladi ljudi, a i ljudi srednjih pa i starijih generacija odlaze iz Bosne i Hercegovine i mislim da država Bosna i Hercegovina pod hitno mora preduzeti sve ono što je potrebno da pokuša da intelekt ove države zadrži u Bosni i Hercegovini. Mislim da ministarstva, apsolutno nije projicirano na vas, dakle ova moja tvrdnja, ali mislim da ... određenih strategija i politika na nivou države Bosne i Hercegovine, a koja će biti ... prema iseljeništvu mogu dovesti do činjenice da se izvjesno veoma veliki broj intelektualaca Bosne i Hercegovine koji su u periodu rata u Bosni i Hercegovini napustili državu, a koji iskazuju spremnost da se vrate u državu da bi se možda i vratili sa ... politika, takođe i ovaj zakon o dijaspori, o kome je uvaženi kolega Bećirović govorio, a i niz drugih akata koje Ministarstvo za ljudska prava priprema. I koliko sam ja shvatila oni su već u dobroj fazi da budu donešeni, a napominjem naročito razvijanje politike BiH prema iseljeništvu i strateški okvir za BiH. I mislim da jačanje veza sa iseljeništvom, u smislu njihovog uključivanja u društveno ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine, trebaju da budu prioriteti i Parlamentarne skupštine BiH i svih zastupnika. Ne mogu se složiti sa tvrdnjom da su primarno samo po etničkim grupama ... udruženja iseljenika izvan Bosne i Hercegovine, jer svjedočim postojanju nekoliko akademija, recimo Bosansko-američka Akademija nauka i umjetnosti koja nije po etničkom osnovu formirana, ja poznajem rukovodstva te Akademije koji iskazuju snažan interes za sve ono što se događa u državi Bosni i Hercegovini, pa i u Parlamentarnoj skupštini BiH, i koji sav svoj potencijal, u smislu pravnih savjeta, pravnih usluga, pa i usluga svih drugih vrsta iz sektora iz kojih su oni vrsni znalci daju se na dispoziciju za saradnju. Dakle, nisu okupljeni po etničkim principima i mislim da takva udruženja kao što je recimo Američko-bosansko udruženje intelektualaca da 66 trebamo ohrabrivati i takvu vrstu saradnje, ali ne treba bježati ni od saradnje sa udruženjima koja su i na etničkom nivou forsarana. Nismo baš previše puno učinili da im olakšamo glasanje na izborima. Činjenica da jeste, da postoji glasanje putm pošte i DKP-a, ali jako dugo se čeka na te rezultate i mislim da se dodatno može učiniti veći napor. Nije dobro što saradnja diplomatsko-konzularnih predstavništava Bosne i Hercegovine, ja sam više puta govorila kao članica Komisije za vanjske polove, nije dobro, nije komunikacija naših ambasada dobra, ali ja primarno tu ne krivim diplomatsko-konzularni kor, odnosno naše predstavnike vani, svjesna činjenice da Ministarstvo vanjskih poslova, pa i Vijeće ministara, ne dostavljaju dostatnu sumu sredstava koja će omogućiti našem diplomatsko-konzularnom osoblju da učestvuje u svim događajima koji imaju veze sa našim iseljeništvom, od dana dijaspore, pa do učenja maternjeg jezika recimo, ma kako se on zvao, od naroda koji žele da ga izučavaju u drugim državama, do obilježavanja značajnih datuma Bosne i Hercegovine. Nedavno sam bila svjedokinjom da ambasador jedne, ambasador Bosne i Hercegovine u jednoj bogatoj državi EU uistinu je o svom trošku i dakle ne o trošku Ministarstva vanjskih poslova, bez mogućnosti da pozove iseljenike u toj državi, obilježio jedan od datuma Bosne i Hercegovine. Ono što je vrlo važno uz kulturnu saradnju naravno važna je, vrlo važna, činjenica, za mene vrlo važna činjenica da su ekonomska moć dijaspore i činjenica da iseljeništvo redovno šalje novčane doznake u Bosnu i Hercegovinu, ako je tačan ovaj podatak, a nemam razloga da sumnjam da je on 2,3 milijarde na godišnjem nivou, mislim da država Bosna i Hercegovina izradom predmetnih akata, koji mi se čine da jesu u pripremi, mora naći način kako da zainteresovane potencijalne investitore, koji predstavljaju dijasporu Bosne i Hercegovine, naročito uključe u lokalne zajednice i da im olakša mogućnost investiranja, evo recimo u sredine iz kojih su oni otišli, a pokazuju interes za to. Dakle, još jednom mislim da Vijeće ministara mora razmotriti i sumu novaca koju pruža Ministarstvu za ljudska prava a i Ministarstvo vanjskih poslova da osposobe diplomatsko konzularno mreže da uistinu nivo usluga koje će pružati našoj dijaspori bude na nivou na kome treba da bude, i da s ne dogodi da se dani od značaja za državu Bosnu i Hercegovinu ne mogu obilježiti u prostorijama ambsade, nego da se eksteritorijalno negdje izvan ambasada organizuju. Ja mislim da je ovaj Izvještaj dobar, svim osobama koje su radile ovaj Izvještaj ja čestitam ali ih pozivam i Vijeće ministara i nas parlamentarce da razmislimo o mogućnostima boljeg povezivanja sa našom dijasporom i pokušaju vraćanja tih ljudi u Bosnu i Hercegovinu stvaranjem stabilnog ambijenta i poslovnog okruženja za njihov povratak.
Hvala. Isptravka krivog navoda, Mirsad Mešić.
Gospodine predsjedavajući ispravljam Vašu tvrdnju da je Klub poslanika SDP-a dobio odgovor na pokrenutu inicijativu. Mi u Klubu SDP-a imamo registar pokrenutih inicijativa gdje pratimo sudbinu tih inicijativa. Molim sekretara da se ta inicijativa dostavi kako bismo eventualno pokrenuli raspravu na ovom Domu. 67
Znači, treba vidjeti šta je oko toga, evo razjasnit ćemo to Sekretarijatom. Nemamo više, Denis Bećirović, ispravka krivog navoda.
Nije klasična ispravka krivog navoda ali da možda pojasnim ovu situaciju. Dakle, u ovom trenutku je i manje možda bitno je li to došlo, evidentno nije do Kluba SDP-a, puno je bitnija stvar ako ta informacija već postoji, da ona postoji i da onda po našem već usvojenom zaključku na narednoj sjednici vi iz Kolegija uvrstite to kao posebnu tačku dnevnog reda, da obavimo raspravu i da izvršimo analizu šta je to ovaj Dom usvojio, šta nije, a šta jeste realizirano. Mislim da se sad pojasnila stvar.
Dobro, hvala. Završavamo ovu tačku dnevnog reda. Idemo na tačku 14. ministrica je htjela, hajte da damo riječ i ministrici. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženim zastupnicima koji su diskutovali vezano za ovu Informaciju i ono što mislim da bi trebali možda ovdje da raz6jasnimo jeste vezano za ovu inicijativu o kojoj je govorio Denis Bećirović, koji je rekao da je Parlament usvojio inicijativu vezano za donošenje zakona. Mi smo kao Vijeće ministara odgovorili na tu inicijativu Parlamentarne skupštine i opredijelili se kao Vijeće ministara, s obzirom na dosadašnje iskustvo vezano za donošenje zakona o dijaspori, da prvo uradimo politiku prema iseljeništvu koja će obuhvatiti i donošenje zakona. Tako da nam je prema Programu rada Vijeća ministara do kraja godine izrada ove politike. Mi smo se već pripremiti za nju, uradili početni tekst, formirali radnu grupu u kojoj nažalost i pored evo inicijative nemamo još predstavnika Vlade Republike Srpske i jako dugo smo čekali da dostave u tu radnu grupu dva predstavnika, ili tri, po potrebi, zavisno od ministarstava koja pokrivaju oblast sa iseljeništvom, međutim nismo dobili tu podršku iz razloga što se to smatra kao nadležnost entiteta a ne nadležnost države, iako smo na to više puta, ovaj. Tako da smatramo da je možda politika jedan dokument koji će opredijeliti sve dalje aktivnosti države prema iseljeništvu ... odgovor na sva ova brojna pitanja koja smo mi ovdje istakli u Informaciji. Mislim da je tako i Parlamentarna skupština zaključila na oba doma da se prihvata inicijativa za donošenje politike na kraju. Evo, hvala.
Hvala ministrici na korisnom pojašnjenju, Zaključena je rasprava po 13. tački.
/nine uključen mikrofon/ 68
Ne, zaključio sam raspravu gospodine Bećiroviću, dali smo samo na kraju ministrici i to poslije zaključenja rasprave da pojasni ovu situaciju. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14. Informacija o sprovođenju Okvirnog sporazuma između Razvojne banke Savjeta Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi s Regionalnim programom za stambeno zbrinjavanje sa obrazloženjem – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, akt broj: 01,02,03-21-1560/16, od 27.05.2016. godine Kolegijum Doma odredio je Zajedničku komisiju za ljudska prava kao nadležnu za razmatranje ove Informacije. Nadležna Komisija je 15.07.2016. dostavila Mišljenje o Informaciji. Komisija je Informaciju jednoglasno primili k znanju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu po 14 tačko. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda, Ad. 15. Informacija o stanju i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja među djecom u Bosni i Hercegovini – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, akt broj: 01-37-1743/16, od 22.06.2016. godine (realizacija poslaničke inicijative i zaključaka usvojenih na 24. sjednici, održanoj 03.02.2016. godine)
Pozdravljam sve nazočne. Ja sam iščitala ovo Izvješće i zahvaljujem se gospođi ministrici koja je zbilja dala truda da ovo sačini, i ovo Izvješće ja pohvaljujem. Pozdravljam ... plan od 2015. do 2018., slažem se sa datim preporukama, ali ono čega se ja bojim ovdje je provedba ovih svih mjera u nekoj lokalnoj zajednici. Naime, kada smo sve ovo mogli pročitati onda smo vidjeli a su vrlo rijetke, par županija je dalo svoje izvješće da je u tim županijama bilo vršnjačkog nasilja. I moja bojaznost je spravom šta se događa na lokalnoj zajednici, da li mi dobijamo prave informacije iz tih zajednica. E sada, negdje na kraju moj neki zaključak bi bio, možda i apel gospođi ministrici, bi bio da nad realizacijom ovih preporuka koje smo dobili i ovog Akcijskog plana treba imati, znači, aktivan nadzor od nadležnih institucija. Hvala. 69
Hvala. Poslanica Maja Gasal-Vražalica.
Zahvaljujem. Također se pridružujem čestitkama i zahvaljujem uvaženoj ministrici a i ministru Osmanoviću koji je u suradnji, je li, preko Konferencije kojom predsjedava došao do ovih, odnosno dobio ove informacije od nadležnih ministarstava. Ono što je činjenica jeste da izgleda samo javnost tvrdi, odnosno jedan dio javnosti da ima ovih pojava vršnjačkog nasilja u Bosni i Hercegovini, dok obrazovne institucije, odnosno ministarstva po svojim dostavljenim informacijama kažu da toga i nema. Kada je uvaženi kolega Šepić pokrenuo ovu inicijativu to je bilo epilog onog svega jeste Mahir Rakovac i nesretan slučaj koji se dogodio u Bosni i Hercegovini, ali ono što je zastrašujuće jeste da ministar obrazovanja Kantona Sarajevo ni u jednom retku ne spominje da je takav jedan slučaj se desio u Sarajevu, u privatnoj školi. Također se ne napominje ni da je 2008. van škole također ubijen Denis Mrnjavac, njegov vršnjak ga je ubio. Dakle nema apsolutno ni jednog traga da ovo više nije incident koji se događa tu i tamo, ovo je pojavama u Bosni i Hercegovini. Tako kada moja uvažena kolegica spomene nadležne institucije ja se upitam koje su to nadležne institucije. Kada se uzme izvještaj iz Republike Srpske, recimo oni imaju ombudsmena za djecu, tu ćete vidjeti da oni na stotine prijava imaju gdje ombudsmenka za djecu direktno surađujući sa djecom djeca se obraćaju njoj. Dakle, oni imaju adresu kome se obratiti. U Federaciji BiH se postavlja pitanje kome će se ta djeca obratiti. Obratiće se tu i tamo nekoj nevladinoj organizaciji ako ona postoji u određenoj sredini, ali nažalost ni sve sredine nemaju tako renomirane, rekla bih, nevladine organizacije, kojima se mogu obratiti i koji se bave pitanjem nasilja među djecom. Također je zabrinjavajuće da je Strategija 2011.-2015. postojala u Ministarstvu za ljudska prava, međutim opet zbog blokade iz Republike Srpske nikada ništa nije urađeno po toj, po pitanju te Strategije. I također ja postavljam pitanje, odnosno neko retoričko pitanje da li smo mi to taoci, jedan dio Bosne i Hercegovine, zato što jedan entitet ne smatra relevantnim da treba da odgovori na neki upitnik da svi ostali trebaju da ispaštaju. Dakle, iako nije od 2011. do 2015. se udostojio jedan entitet da odgovori na upitnik, pa zabog moglo je se reći da oni neće da sudjeluju, a svi ostali podaci relevantni za Federaciju BiH i Brčko Distrikt su mogli da se distribuiraju. Leks specijalis za nasilje u oblasti zaštite djece nad nasiljem apsolutno nema u Bosni i Hercegovini. Postavlja se pitanje ovo sve što je preporučeno da li će se uspjeti realizirati ako već kroz ovaj Izvještaj se dalo toliko naznaka da vi u stvari na nivou Bosne i Hercegovine nemate radnu grupu koja će se posvetiti ovim pitanjima, odnosno imate jednog dijela entiteta, nedostaje iz drugog entiteta. Tako da ja pozdravljam ove sve preporuke samo me strah da će išta biti od ovoga, odnosno da o djeci u Bosni i Hercegovini niko ne brine. To pokazuje opet nezainteresiranost uvaženih zastupnika i zastupnica da diskutuju uopće o ovome iako smo mi potpisnica Konvencije o pravima djeteta, iako imamo sve institucije, agencije, Zajedničku komisiju za ljudska prava koja bi trebala da se kontinuirano, rekla bih svakodnevno, bavi pitanjima djece. Nažalost o porodici u Bosni i Hercegovini niko više ne govori. Škole su izgubile onaj odgojni, uopšte odgojni karakter da se priča u obrazovnim institucijama, u školi, o odgoju. Priča se o sadržaju, odnosno nastavnom planu i programu koji je toliko prebukiran, preopterećuje djecu, a djeci se individualno vrlo malo posvećuje pažnje. Također je pitanje zašto ministarstva obrazovanja nisu dostavila informacije koje su tražene od njih, i postavlja se, naravno, pitanje pa 70 da li će se ikada u Bosni i Hercegovini pokrenuti pitanje odgovornosti institucija koje ne odgovaraju na pitanja koja im proslijede, da li Vijeće ministara, da li najviše zakonodavno tijelo. Ima li ikakve odgovornosti, ako oni imaju prava i ako su imenovani također imaju i obaveze da daju neke odgovore na upitnike koji se od njih traže. Hvala.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda.
Da ne pomisli koleginica Maja da ja često volim replicirati kad ona nešto govori, dakle ne zlonamjerno, nego dobronamjerno, dakle uvažavajući ono da je pročitala Izvješće i da ima svoj stav o tome i stanju u toj oblasti, dakle uz dužno poštovanje, dakle da ne budem pogrešno razumljen, dakle Ministarstvo prosvjete u Kantonu Sarajevo, recimo, nije moglo ova dva slučaja navesti jer su se dogodila izvan škole. Dakle, i onaj način na koji ona priča, ja samo joj sugeriram, ne mora ona to prihvatiti, o školama i šta škole rade. Dakle, dopustite da prvi kontakt djece sa svojim roditeljima i sa školom, nikakav ombudsmen ne može zamijeniti obitelj ni školu. A da smo doveli poziciju nastavnog osoblja i učitelja i roditelja, majki s djecom, do neuralgične situacije, e to je istina, dakle ne pomažemo, to se s njom slažem. Prema tome, dajte da ne minimiziramo rad škola, oni čine što mogu u situaciji u kojoj jesu. Dakle, koliko znam radila je dijelom u školi, vidjela kako to izgleda, i kad su plaće u pitanju, i davanje, itd., nemojte, dakle oni čine, ja predpostavljam, što mogu, ali ipak slučajevi koji se dogode u školi oni prijave ministarstvu. Ako ih nisu prijavili ministarstvu, ... školskom objektu ne mogu ... takvu informaciju ako se nije dogodila u krugu ili u samoj školi. Mislim da samo vodimo o tome računa, ništa više.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda.
Nisam apsolutno razumjela negativno, i hvala uvaženom kolegi, međutim slučajevi koji su se desili u Kantonu Sarajevo su posljedica vršnjačkog nasilja. Uvažena glavna tužiteljica Dalida Burzić može izaći sa onakvim stavom i reći da nije bilo vršnjačkog nasilja, ona može to reći da nije bilo na osnovu svih prikupljenih dokaza. Da li još fali dokaza ili ne, o tome se da pričati, međutim ona osoba koja bi dala odgovore na pitanje vršnjačkog nasilja nažalost više nije među nama. Dakle, ovdje se postavlja pitanje – zašto kadar u školi, obrazovni kadar koji je izgubio odgojnu komponentu nije bio u stanju primijetiti da se u jednoj školi dešava vršnjačko nasilje. Denis Mrnjavac također van nastave je ubijen, ali također možemo pričati da su tu vršnjaci, tu nema više komponente da se neko bavi, ovo ne bi ni bilo pokrenuto da se nije nažalost desio Mahir Rakovac, niko ne bi pričao u Bosni i Hercegovini o vršnjačkom nasilju. To je pogubno i to je činjenica da mi pričamo tek i bavimo se i dan danas posljedicama, niko se ne bavi uzrocima. 71 Ministarstvo obrazovanja Kantona Sarajevo kaže da se već radi, da su angažirani psiholozi, socijalni radnici u školama u Sarajevu. Nije račno, nije tačno, to treba tek da dođe, da stupi na snagu. Koliko škola ima pedagoga, psihologa i socijalnog radnika, to je trebalo statistički da sve sadrži ova Informacija, da se pokaže koliko privatnih škola u Bosni i Hercegovini ima, koliko ima javnih škola, koliko je zaposleno, kojeg kadra, ko je u nedostatku, pa da mi kao najviše zakonodavno tijelo možemo onda raspravljati sa punim informacijama i dati punu podršku da dođe do realizacije, odnosno da se konačno škola bavi onim što joj je i nadležnost. Hvala.
Hvala. Poslanica Nermina Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Na tragu diskusije uvažene kolegice spominjući pokojnog Denisa Mrnjavca, te davne godine sam ja bila zastupnica u Parlamentu Federacije BiH i pred Zastupnički dom Parlamenta Federacije BiH sam iznijela prijedlog zaključka koji je usvojio Predstavnički dom – da se pedagog, psiholog, socijalni radnik i pravnik, da moraju predstavljati tim koji će obavezno biti u svim institucijama socijalnog tipa, a naročito institucijama koje se bave djecom i obrazovnim institucijama. Treba pitati Vladu Federacije BiH zašto to do dana današnjeg nije urađeno. Takođe ja bih pitala, evo sad pitam Vladu Federacijem BiH sa ovog mjesta, a pitam i nas u Vijeću ministara, mislim da će se sjetiti moje kolege iz prošlog mandata kada sam kao delegatkinja u Domu naroda više puta pokušavala da pokrenem i uspostavim, da dam neki impuls za ponovno aktiviranje Vijeća za djecu Bosne i Hercegovine koje godinama nije radilo. 2013. godine su ponovo počeli, ali znate koliko zastupničkih pitanja je bilo iz Doma naroda? Jako, jako puno. Oni ovdje izlaze, Vijeće za djecu Bosne i Hercegovine izlazi sa nizom preporuka za koje ja kao, usuđem se reći humanista, smatram da nisu u redu, ... osnovnim i srednjim školama da se uvede edukacija o svim oblicima nasilja i zlostavljanja. Ko će educirati, evo ja pitam predstavnike Ministarstva – ko će educirati roditelje, naročito u ruralnim sredinama, a Boga mi i u gradskim, kako će se raditi edukacija djece da se ne njeguje nasilje, nego da se zagovara nenasilje, i psihičko i fizičko. Stalno govorimo o fizičkom nasilju, o činjenici da djecu tuku, premlaćuju, ubijaju, a još je gora, jednako je grozna psihička tortura koja se redovno događa u našim, naročito osnovnim školama, a i u srednjim školama. Ja kao majka jednog djeteta pitam – ko će djecu u razredu mog sina zaštiti, educirati, razredni nastavnik radi koliko može, učitelj radi koliko može, ali nisam sigurna da je baš u našim školama urađeno sve ono što treba, naročito ne sa strane Vijeća roditelja. Ono što mene kao roditelja naročito užasava je ono što sam, što ja već godinama pričam u Parlamentarnoj skupštini BiH, činjenica je da dječija pornografija, internet poratili kojima naša djeca nažalost već imaju pristup, koji zagovaraju strašan govor mržnje, činjenica da su pedofili aktivni na web stranicama, evo opet ću pozdraviti inicijativu koja se događa u Republici Srpskoj da se napravi registar pedofila, ja sam o tome govorila pa zadnjih 10 godina nebrojeno puta, već mi je neugodno da više pričam o tome. Ali zabrinjava me porast dječije pornografije, sve veći broj pedofila i činjenica da se u Krivični zakon BiH i entitetske zakone nisu uvele sankcije za pedofile. A naročito me zabrinjava činjenica da od 2003. godine kada se počelo pričati o promjenama(?) Krivičnog zakona BiH, kada smo imali grupa zastupnika u Parlamentu 72 Federacije, tada je imala 2003. godine upućene prema radnoj grupi za izmjenu Krivičnog zakona, koja ni do dana današnjeg nije završila svoj posao. Da krivična djela protiv polne slobode i morala i života i tijela, a naročito psihičko, fizičko, seksualno zlostavljanje i ugrožavanje dakle tih sloboda da bude strogo sankcionosano, ni do dana današnjeg grupa za izmjenu Krivičnog zakona nije završila svoj posao. Ja koliko se sjećam od 2003. godine rade i nisu ga inkroporirali u domaće zakonostavstvo. Pitam Vijeće ministara – zašto definicija torture, a naravno to nije ... našoj ministrici iz prostog razloga jer su ovo inicijative koje su stare od 2003. godine, bar mene što se tiče – zašto definicija torture, a ovdje ima puno pravnika, nije uvrštena u domaće zakonodavstvo i zašto konačno naši pravni eksperti, imamo ih jako puno i jako dobre pravne eksperte iz oba entiteta, na nivou države i Distriktu Brčko, ne kažu šta je tortura. Kako mogu suditi o torturi a nismo definisali šta je tortura. Ono što se događa našoj djeci u školama jeste tortura, uključujući i psihičko zlostavljanje, pa stoga sama ova inicijativa u kojoj se kaže, u kojoj Vijeće za djecu Bosne i Hercegovine preporučuje školama organizovanje događaja koji će omogućiti svakom djetetu da bar jednom godišnje pokaže svoje talente, hobije, da bude uvažno, poštovano i prihvaćeno. Vodeći računa o svemu ovom, o čemu smo maloprije ja i moje kolege govorili, naprosto djeluje besmisleno. Mi pokušavamo da sačuvamo njihov psihički integtritet, život i tijelo, a tek poslije toga može doći na red omogućavanje djeci da pokažu svoje talente. Mene uistinu kao roditelja brine činjenica da Krivični zakon nije strožiji, naročito kada govorimo o djeci koja imaju umanjene sposobnosti, odnosno djecu sa invaliditetom. I mislim da ovakve nevladine organizacije kakve su nevladine organizacije „Zemlja djece“ iz Tuzle i Udruženje građana „Nova generacija“ iz Banja Luke i mislim da postoji jedno takvo udruženje i u Zenici, mislim [[poslanica se upozorava na vrijeme]] država mora naći način, evo završavam gospodine predsjedavajući, mora država naći mogućnost da pomogne rad nevladinih organizacija jer mislim da oni predstavljaju glas civilnog društva i temelj su ove države i mislim da oni mogu dati veliki doprinos u radu sa našom djecom.
Hvala Vam. Zatvaram raspravu po 15. tački. Tačka 16. Ad. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2015. godine – podnosilac: Ministarstvo finansija i trezora BiH, akt broj: 01,02,03/03/14-16-1-1745/16, od 22.06.2016. godine Kolegijum Doma je odredio Komisiju za finansije i budžet kao nadležnu. Nadležna Komisija je 18.07.2016. dostavila Mišljenjeo Informaciji. Komisija Informaciju nije primila k znanju. Otvaram raspravu. Dušanka Majkić, diskusija.
Neću govoriti o samoj suštini ove Informacije, ali nekoliko napomena samo da kažem. Prvo, Informacija je došla na zahtjev Predstavničkog doma, čini mi se 12. sjednica iz 2015. 73 godine. Zašto? Zbog toga što se poslije, mnogo smo polemisali o tome zašto se budžetska rezerva troši tako kako se troši i tražili smo da napravimo uvid prije nego što dođe izvještaj o izvršenju budžeta. Vidjeli ste da nije, veoma živa se debata vodila o tome, a mislim da je Kolegij svjesno stavio ovako nisko ovu važnu tačku zato da ne bi se, suviše su svi umorni da bi se ulazilo u detalje, a biće nam to omogućeno, nije, ja mislim, teško ćete razuvjeriti da to stavite na sam kraj, a tako važna, posebno kad se radi o šest lica koje bez ikakvog kriterija troše budžetsku rezervu. Sad za neki dan pred nama će biti Izvještaj o izvršenju budžeta, materijal je došao, tako da ćemo imati priliku da govorimo o ovom problemu. A ovo veoma žalosno, ostaje evo za kraj kad smo ovako iscrpljeni svi i ne može se razviti određena debata da bi se shvatilo ustvari o čemu se ovdje radi. Hvala.
Hvala. Dobro, Vaše optužbe su bez osnova oko stavljanja ...
/nije uključen mikrofon/
Ma nemam namjeru uopšte da Vas razuvjeravamo oko toga. Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
I ja želim tim povodom, nema razloga, mi smo se oduvijek zalagali za transparentnost podjele ove budžetske rezerve, to mislimo i dalje i tražićemo od Savjeta ministara. Međutim, ovo je problem, ne treba da se lomi samo na Savjetu ministara, svih nivoa vlasti, od načelnika opština, kantonalnih premijera, entitetskih premijera, vlada, do Savjeta ministara. I koliko je, jeste gospođo Majkić, jer je sve naš novac, naš je posao i kad se iz Budžeta Republike Srpske, iz budžetske rezerve finansira knjiga uvaženog bivšeg člana Predsjedništva BiH, gospodina Radmanovića, pod nazivom „Četiri godine u Predsjedništvu BiH“, ali isto tako i kad gospodin Špirić, kao bivši ministar finansija, iz Budžeta institucija Bosne i Hercegovine, iz tekuće rezerve finansira knjigu „Drvar između krsta i petokrake“. I koliko je on dijelio ovo je mnogo manje. A reći ću vam i ovo, znate da biste bilo šta mogli kritikovati, ja poštujem kolege koji nisu sjedili u Savjetu ministara i upućuju kritike, ali morate pokazati konzistentnost. Prvo, vaši ministri tako nisu smjeli raditi, drugo, tamo gdje imate vlast ne smijete tamo raditi. A ja ću vam reći da je član Predsjedništva gospodin Ivanić više nego skroman, ima budžetsku rezervu od 100.000 maraka. S druge strane predsjednik Republike Srpske ima budžetsku rezervu: grantovi neprofitnim organizacijama 2.600.000, ne, podrška humanitarnim akcijama 2.600.000, a za izgradnju objekata za djecu i omladinu, kao da Bože me oprosti nemamo Ministarstvo prosvjete, 2.463.000. Pa ja zaista u tom slučaju moram pohvaliti skromnost članova Predsjedništva i uvaženih ministara u Savjetu ministara.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Dušanka Majkić. 74
Dakle, ne ispravlja se jedan grijeh drugim grijehom. Ja nemam nikakvu odgovornosti za bilo koga i ne branim bilo koga ko je učinio neki grijeh. Na kraju sve ono što je predmetom onoga što ste Vi maloprije govorili, a odnosi se na Republiku Srpsku ima ko da kaže u Narodnoj skupštini i ne treba im advokat iz Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, i to je mjesto za drugu stranu da se i drugi ljudi dogovore. Ovo kako se troši 600.000, pa vidjećemo hoće li građani baš reći to što ste Vi rekli. Dakle, mi smo nadležni za ovo što je pred nama i o tome treba da razgovaraju poslanici Predstavničkog doma, a kako drugi nivoi vlasti, to je za nekog drugog i on će o tome raspravljati.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda.
Uvažena koleginice Majkić, kao što su ove institucije ovdje da radimo naša obaveza da štitimo interese građana Republike Srpske, tako su institucije Republike Srpske moje i imam pravo da govorim, hvala Bogu u ovoj zemlji važni sloboda govora na čitavoj njenoj teritoriji, gdje hoću i šta hoću. I govoriću na svakom mjestu ako smatram da nešto nije ispravno. Ja samo govorim, upozoravam na nekonzistentnost. Može DF iznijeti ovakve zamjerke, ne sporim im jer nisu sjedili i nisu ovo radili u Savjetu ministara, ali onaj ko se mnogo gore ponašao, i da budem jasna, ja mislim da ovu praksu treba promijeniti, ali je i u odnosu na prethodni Savjet ministara ovaj Savjet ministara prvo smanjio sredstva, drugo transparentije radi, i treće ako ništa ministri svojim privatnim majstorima za razaliku od Vašeg stranačkog kolege, kolege Špirića, svojim majstorima ne plaćaju iz budžetske rezerve. Svi se sjećamo tekstova Centra za istraživačko novinarstvo kako je uvaženi kolega Špirić iz tekuće budžetske rezerve plaćao majstore na svojoj kući i Drvaru. Dakle, da biste nekom drugom držali bilo kakve lekcije prvo morate pokazati principijelno ponašanje unutar svoje partije i iskritikovati svog stranačkog kolegu koji je otac takvog ponašanja. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Amir Fazlić, ispravka krivog navoda. Molim vas, molim vas nemojte se obraćati jedni drugima, javljajte se za riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja smatram da Vi jako dobro vodite sjednicu i želite da usmjerite to u dobrom smjeru, ali neka ovih polemika, ovaj, sad ste me malo zbunili, ono što sam mislio da pitam. Ali evo, nije u mene baš čista polemika ispravak krivog navoda gospođi Pandurević, nego pratio sam malo ovu analitiku pa nisam dobro čuo, da li mogu dobiti stenogram ili da mi Pandurevićka ponovi, kolegica – je li se ovo radi o rezervi gospodina Dodika ili o nekim troškovima koje samo on raspolaže s time? 75
/nije uključen mikrofon/
Znači, ako Vam je teško ponoviti ja bih zamolio Stručnu službu da mi Vaš govor kroz stenogram dostavi.
/nije uključen mikrofon/
Dobro hvala, znači, zadovoljan sam da mi Stručna služba dostavi stenogram ovog dijela izlaganja.
Hvala lijepo. Gospodin Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, odnosno zamjenik predsjedavajućeg. Moja primjedba na kriv navod je uvaženoj koleginici Pandurević. Gospodin Radmanović je bio 8 godina u Predsjedništvu, zaboravili ste to reći. A drugo, kad je u pitanju korišćenje budžetske rezerve, dakle to je zakonska kategorija, smatram da je važno da imamo taj dokument i da ga razmatramo. To je značajno upozorenje javnosti za eventualno neslaganje sa načinom korištenja budžetske rezerve, a ono što mislim da ne treba da koristimo, evo recimo kolega Nikola Špirić nije tu, ja mislim da je nepotrebno da sada ovdje u kontekstu toga pominjemo, takođe i ulaganja, odnosno korišćenje budžetske rezerve ili dijela budžeta za neke namjene od strane Kancelarije predsjednika, to treba da bude predmet rasprave u Narodnoj skupštini Republike Srpske i ... razmatranju i korišćenju budžetske rezerve i budžeta. I reći ću još jednu stvar, koju mi često zaboravljamo, nedavno se u javnosti pojavio natpis koji se odnosi na to da je jedan evroparlamentarac koristio, dakle, kreditnu karticu Evrposkog parlamenta za kupovanje cvijeća ženskim osobama. Ja mislim, takođe mislim potpuno je nelogično, maloprije ste pominjali kolegu Špirića, ne želim da budem njegov zaštitnik u bilo kom smislu, a nedavno smo imali saopštenje takođe, vodila se čitava rasprava o načinu kupovine stana, gdje Tužilaštvo BiH, dakle da izjavu da se ne vode istrage i da nije bilo zloupotreba sredstava. U tom smislu ne treba to da radimo prema bilo kome, ovaj, jer na neki način devastiramo i sopstvenu poziciju, ne štiteći bilo koga, iako smatram, dakle, kad su u pitanju javna sredstva, ona moraju u jedan fening biti dostupna javnosti u načinu njihovog korištenja, a kako ih neko koristi to je teško postići konsenzus o tome da li se ona u pravu svrhu koriste i pitanje je kako bi se bilo ko od nas, dakle, ponašao prema tome ukoliko bi bio u prilici da o tome odlučuje. Ali je jedna činjenica da je ovaj Dom, dakle ova Parlamentarna skupština donijela odluku o povećanju sredstava budžetske rezerve za recimo članove Predsjedništva BiH. Toliko.
Hvala. 76 Damir Bećirović, ispravka krivog navoda.
Evo ja ću sad, mislio sam ipraviti gospođicu Pandurević, ali ispraviću gospodina Prodanovića, ovaj Dom nije donio odluku o povećanju budžetskih rezervi članovima Predsjedništva, jer to nije postojalo u bivšim sazivima. Ovo je znači prvi saziv gdje postoji budžetska rezerva i koja se koristi bez ikakvih kriterija i po svom nahođenju. To je možda postojalo nekada prije 15, 16 godina, ali zadnjih 10 godina nije postojalo to, a znamo i svi da gdje god nema kriterija, gdje god nema kontrole tu postoji veliki prostor za manipulaciju budžetskim sredstvima. I kada uzmete sami i spisak ovima kojima su dodjeljena ta sredstva očigledno je da postoji netransparentnost, kao što postoji, ne govorim samo za članove Predsjedništva, nego i za Vijeće ministara i za ostale. Jer ovdje se radi ipak o ukupnim sredstvima u iznosu od preko 6 miliona KM, a čuli smo ovdje da danas traži se dizanje nameta na građane, znači to će dovesti akcizama na naftu i ovo. Znači uštedite malo, ukinite jedan dio budžetskih rezervi, radite na drugi način, obavežite se ono što pišete u svojim pismima namjere i na druge i na sebe, znači, na ono što tražite, a ne ubrzano zapošljavanje bez konkursa npr., ili trošenje budžetskih rezervi, trošenje bez ikakve kontrole javnih sredstava.
Hvala. Jasmin Emrić, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja ću pokušati jedan kraći osvrt na tekst Informacije, jer smo istu razmatrali i na sjednici Komisije za financije i budžet. Prvo, smatram da je naziv Informacije pogrešan, predstavnicima ministra financija ovo sugeriram, jer vi ste ovu Informaciju nazvali – Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće budžetske rezerve, a cijeli tekst se odnosi na ukupnu budžetsku rezervu ne samo na tekuću budžetsku rezervu. Jer Zakon o Budžetu institucija BiH za 2015. godinu je to razvrstao na sljedeći način, znači ukupna rezerviranja sadrže tekuću rezervu pod broj 1, pod broj 2 rezerviranja, samo da tačno ronađem kako je to u Zakonu, rezerviranje za program investitanja i pod broj 3 rezerviranje za sufinansiranje Evropskog zimskog olimpijskog festivala za mlade 2017. godine i ova Informacija se odnosi na ukupna rezerviranja. Tako da ste trebali obratiti pažnju i onda bi bilo ispravno da ova Informacija nosi naziv – Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava ukupne budžetske rezerve za razdoblje 1.–12.2015. godine. U skladu sa istim želim navesti sljedeće, vi ste u Informaciji naveli da je na ukupno planirana sredstva rezerve od 6.216.000 u toku 2015. godine dodat iznos od 505.000 KM na osnovu Odluke o prestruktuiranju rashoda, što u konačnici čini iznos planiranih sredstava rezerve 6.721.000 KM. Ovo je pogrešno, znači ne čini to u konačnici planirana sredstva rezerve, planirana sredstva rezerve su 6.216.000, a to što ste vi dodali 505.000 KM to je nešto drugo, to je uvećana budžetska rezreva za 505.000 KM što nije bilo u planu. Znači, nema je u Zakonu o Budžetu za 2015. godinu, nema tog iznos od 6.721.000 KM. Ja sam tražio od Ministarstva finansija na sjednici Komisije da mi objasni pravni osnov povećanja budžetske rezerve za pola miliona KM, tačnije za 505.000 KM. Onda su mi rekli da je to član 16. Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine. A evo što kaže član 16., ja sam pokušao da potvrdim taj pravni osnov, međutim nisam pronašao utemeljenje u članu 16. da se može povećati budžetska rezerva 77 za 505.000 KM, odnosno uopće se ne može mijenjati budžetska rezerva, jer to je, ona se zakonom određuje i zakonom u budžetu za određenu godinu. Član 16. kaže stav (1) – na pisani zahtjev budžetskog korisnika Ministarstvo finansija i trezora može donijeti odluku o prestruktuiranju rashoda u okviru ukupnog iznosa odobrenog u budžetu za tog budžetskog korisnika. Ovdje se kaže za budžetskog korisnika, a budžetski korisnik nije tekuća rezerva ili ukupna budžetska rezerva, jer u Zakonu je definirano šta je budžetski korisnik. Budžetski korisnik, član 2. definicije, to je iz Zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine su sve institucije Bosne i Hercegovine i svi ostali organi koji se finansiraju iz budžeta i regulatorni organi. Prema tome, budžetska rezerva nije budžetski korisnik i prema tome meni je ovo veoma upitno da se na ovakav način mogla donijeti Olduka o prestruktuiranju, jer to Zakonom nije tako predviđeno. I da ste donijeli odluku o preraspodjeli, preraspodjla kaže, to je član 16. stav (2) – između budžetskih korisnika, opet između budžetskih korisnika. Budžetska rezerva nije budžetski korisnik tako da bi to trebalo razjasniti. I naravno, evo imali smo kementare kolega, ustaljena je praksa da se ne vodi baš previše računa o trošenju budžetske rezerve, mi znamo kako se ona troši da naravno svako onaj ko ima pravo na budžetsku rezervu ima i subjektivitet da odluči o istom, znači o onom iznosu subjektivno određuje iz razloga što smo mi to zakonom propisali. Mi smo to, nažalost, zakonom propisali, konkretnije Zakonom o Budžetu za 2015. godinu i onda smo izuzetno od člana 17. dali mogućnost da se rasporedi budžetska rezerva na način kako je to urađeno, i to je greška ovog Parlamenta. Meni je žao da sam u tome sudjelovao, jer očigledno je moje povjerenje zloupotrebljeno i ubuduće ću jako dobro razmisliti kome dajem povjerenje kada su ove stvari u pitanju [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ova Informacija je jako, jako nezgrapno, da tako kažem, složena iz razloga što ima toliko niz grešaka. Evo jedna od grešaka je tabela koju ste prikazali ovdje, opet u tabeli stoji tekuća rezerva po odlukama, a nije tekuća rezerva već je ukupna rezerva, ali ima [[poslanik se upozorav na vrijeme]] da je ovdje trebalo raspodjelu uraditi na osnovu tekuće rezerve, a ne na osnovu onih rezerviranja 900.000 KM. Jer ako je nešto rezervirano ono se ne može dijeliti, ne bi se trebalo da dijeli. I to je jedna, ali opet nažalost to je promaklo nama koji smo tada usvojili Zakon o Budžetu, da to nismo pravovremeno prepoznali, ali tko bi znao da ćete vi na ovakav način uvećati budžetsku rezervu. I šta se iz detaljnog pregleda može ...
Gospodine Emriću prošlo je vrijeme.
Zahvaljujem.
Hvala. Rasprava, Mirsad Isaković.
Hvala predsjedavajući. Ja ono što bih htio reći, dakle, je stvar vrlo principijelna, mi smo inače bili, Klub SBB-a, protiv usvajanja Budžeta po hitnom postupku. Ovakve greške se upravo dešavaju kad se radi o budžetu i usvajanju njegovom po hitnom postupku. Mislim da je sada vrijeme, šesti mjesec po nekoj hronologiji događaja, da krene inicijativa za usvajanje novog budžeta i kako ne bi došli do 78 31.12. i rekli da ponovo imamo vremenski nedostatak i da budžet usvajamo po hitnom postupku. Ono što je, po meni, interesantno je, dakle, SBB je bio protiv ove stavke i imao spremne amandmane kada je bio budžet u pitanju, no mi smo podržali taj budžet pa evo po tom principijelno ćemo podržati i ovaj Izvještaj. Međutim, ovaj Izvještaj zaista ima niz noedostataka. Ono što je po meni vrlo bitno je da, dakle, šest ljudi imaju na raspolaganju gotovo 650.000 maraka i tih 650.000 maraka raspolažu kriterijumima koji nisu zaista uobičajni. Pa, podsjetiću vas samo da ovi, utrošak ovih sredstava, najviše je utrošeno za finansiranje vjerskih institucija i njihove djelatnosti. Drugi dio je uglavnom nevladinim organizacijama, i treći dio je lokalnim zajednicama. Interesantno je da su uglavnom ti utrošci iz onih sredina, odnosno potrošena su u sredinama tamo iz kojih dolaze upravo oni koji raspolažu ovim sredstvima. Meni zaista ne dolazi, ja zaista ne mogu da shvatim i još neke stvati koje su u ovom Izvještaju, recimo preporuke revizora koje su upućene institucijama koje se finansiraju iz budžeta, pa recimo finansiranje doškolovavanje, itd., ljudi koji već rade u institucijama. Međutim, evo vidimo da upravo finansiranje takvih stvari imamo u ovom Izvještaju. Pa recimo vrlo je interesantno da se finansira ljudi koji studiraju u Italiji, što mi je nelogično, je li, pa onda imamo niz drugih stvari koje su takođe evidentirani u revizorskom izvještaju, a on je, on se i dalje, dakle, krši. Evo ja bi samo napomenuo te stvari, a naravno da ćemo kada budemo razmatrali, a već smo dobili taj materijal, neko je prije toga spomenuo, dakle Izvještaj o realizaciji, odnosno izvršenju Budžeta za 2015. godinu i o tom Izvještaju ćemo, dakle, puno više o tome raspravljati. Evo, hvala, toliko.
Hvala Vam. Diskusija, poslanik Salko Sokolović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo par riječi, mada je skoro sve rečeno. Ja sam prevashodno glasao protiv ove Informacije iz razloga što ona kasni evo godinu dana. I vjerovatno kada je Predstavnički dom zadužio Vijeće ministara 28. maja 2015. godine imao je neki razlog i vjerovatno je tad trebao, nemam taj zaključak ovdje kod sebe, da se uradi kvartalni razrez utroška sredstava. Jer je Vijeće ministara na sjednici skoro mjesec dana kasnije 17.06. te 2015. godine donijelo odluku da se uradi informacija ali za 12 mjeseci ove 2015. godine. Znači, Vijeće ministara je 17.06.2015. godine donijelo Odluku da se uradi informacija za razdoblje 1.–12.2015. godine. Mislim da to tada nije bila intencija Predstavničkog doma, vjerovatno smo tada tražili kvartalni razrez jer je već bio krenuo, jer su bile krenule pripreme za izradu budžeta. A mi smo ovu evo Informaciju dobili, podsjetiću nas ovdje, 17.06.2016. godine, uveliko potrošen Budžet za 2016. godinu, već smo danas ovdje trebali razgovarati o informaciji koja bi za kvartalni period vjerovatno 1.– 6.2016. godine trebala da nam prikaže utrošak budžetske rezerve po ovom Budžetu za 2016. godinu. I postavlja se pitanje šta je svrha današnje rasprave? Osim da ponovimo ono što smo nekada davno, davno govorili ili što smo govorili većina nas kad se usvajao Budžet za 2016. godinu kad je u pitanju rezerva, odnosno ovaj ekskluzivitet koji imaju članovi Predsjedništva, odnosno predsjedavajući i dva zamjenika predsjedavajućeg, ili su imali 2014. godine za utrošak sredstava, ustvari 2015. godine. Evo, ja ću nas vratiti u razmišljanju na donošenje tog budžeta pa 79 reći, čini mi se da su predsjedavajući Vijeća ministara i dva njegova zamjenika izgubila pravo na ova sredstva, ostali su članovi Predsjedništva. Ono što je bitno, evo obrazložio sam razlog zbog čega sam glasao protiv ove Informacije, ali ono što je bitno reći ako uđemo u analizu utroška ovih sredstava, da sve one preporuke finansijske revizije, revizije učinka, uopšte nisu poštovane od strane korisnika sredstava budžetske rezerve. Mi smo, podsjetiću nas, kroz analize finansijskih izvještaja državnih institucija u mnogome kritikovali direktore institucija tamo gdje smo imali primjedbe u ovom smislu zbog čega to rade, tražili od njih da isprave, neki su čak bili ocijenjeni sa negativnom ocjenom, ali evo kad uđemo u analizu utroška ovih sredstava vidimo da postoje povlašteni ljudi da dobiju sredstva, da ih troše kako hoće, da ne odgovaraju, da sami sačinjavaju kriterije, itd. Jedino što nam ostaje za Budžet za 2016. godinu da djelujemo na član 17. Zakona o finansiranju institucija i član 13. Zakona o Budžetu institucija BiH i da ove ekskluzivitete na neki način ukinemo. Potreba je budžetske rezerve, ali nije potreba da se daju granotovi neprofitnim organizacijama. Ja mislim da, i da se, da unutar, znači, onih koji troše budžetski novac građana Bosne i Hercegovine postoje oni koji imaju ekskluzivitet koji mogu da troše koliko hoće i da daju kome hoće, znači trebamo kao predstavnici naroda da reagujemo na takve nelogičnosti i da napravimo sistem u kome će utrošak sredstava biti prvo tansparentan i trošiće ga oni koji kroz rad u institucijama države Bosne i Hrcegovine donose dobro ovoj državi. Hvala.
Hvala. Poslanik Zaim Backović.
Pokušaću to da skratim u par samo rečenica, jer ako bi se otišlo u analizu ovoga što nam je predočeno otišlo bi se predaleko. Samo pitam da li su greške da se pojedine institucije po tri puta pojavljuju kao korisnici budžetske rezerve? Nadam se da ste to pogledali, po tri puta, to je vrlo zanimljivo. Da li je greška da se po etničkoj pripadnosti dodjeljuju sredstva? To su budžetske rezerve na nivou države. Imam jedno pragmatično pitanje i zamolio bih vas koji ste u Kolegiju da putem Vijeća ministara učinite napor da nam se dostavi ko, kako i kolike su budžetske rezerve na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini. Pa će se sticajem okolnosti pokazati da neki koji se ovdje navode kao korisnici budžetskih rezervi pojavljuju na nivou države, na nivou entiteta, na nivou općine, a u Federaciji imaju sreću pa i na nivou kantona, pa nam se pojave četiri puta, pet puta. Znači, ja to posjedujem, ja sam se potrudio da dođem do tih podataka, ali da bi bila javnost upoznata kolike su ukupne budžetske rezerve u ovoj državi tražim da se izvještaji kolektuju i napravi jedan ukupan izvještaj korištenja budžetskih rezervi na nivou države. Pa ćemo doći do vrlo, vrlo, vrlo lijepih, onako za diskusiju lijepih podataka. A ovo što je spomenuo moj cijenjeni kolega oko školovanja, krasno da ste to spomenuli, imam razlog zašto ovo govorim, ali ovdje imamo samo iz, ovdje iz budžetskih rezervi na nivou države, interesantno bi bilo ko plaća avione za odlazak po djecu koja se školuju vani. Sa druge strane imamo „drž'te lopova“. Tamo gdje ne postoji ni jedan osnov, ali pišemo, pravimo, novinari, svašta pišemo a vozovi prolaze. Ko plaće zakupnine stanova? Ko plaća tjelohranitelje? I tako redom, i tako redom. A onda manifestacije, ja sebi ne mogu doći da iz budžetskih rezervi na nivou države imamo davanje sredstava u ovakve manifestacije, sebi ne mogu doći. Da ne kažem da je to degradiranje kulturnog miljea u Bosni i Hercegovini, da je to nipodaštavnje 80 realnog stvaralaštva u Bosni i Hercegovini. Finansiranje izdavačke djelatnosti, koja čak nije ni lokalnog karaktera, nego daj Bože da pripada jednoj mahali, ali neko je to finansirao. Tražim, još jedanput napominjem, to će ući u stenogram, da se kolektuju izdvajanja iz budžetskih rezervi na svim nivoima i da se prezentiraju javnosti, država, entiteti, kantoni i općine i da svi vide da se tu ne radi o 900.000, moj Emriću, nego od 900.000 puta, dragi Bog zna koliko para. I to je ono što ovu državu, ovo je samo jedan crv koji je rastače, samo jedan i ovakvih crvića je bezbroj. A kad se crv uvuče u gredu koja nosi krov on je pojede i krov padne, a ovaj crv je debelo ušao u sve pore. Hvala.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih za raspravu, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 17. dnevnog reda, to je, Ad. 17. Razmatranje poslaničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 15.06.2016. godine, koja glasi: „Zadužuje se Savjet ministara BiH da, najkasnije u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Izvještaj o realizaciji Sporazuma o osnivanju javnih korporacija Bosne i Hercegovine (Aneks 9. Dejtonskog mirovnog sporazuma), sa prijedlogom akcionog plana za primjenu navedenog sporazuma.“, akt broj: 01-50-1- 1694/16 Kolegij Doma odredio je Komisiju za saobraćaj i komonukacije kao nadležnu komisiju za razmatranje ove inicijative. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje o inicijativi 12.07.2016. godine. Komisija je podržala inicijativu. Otvaram raspravu. Gospodin Denis Bećirović ima riječ. Izvolite.
Poštovani zamjeniče predsjedavajućeg kolega Džaferoviću, dame i gospodo. Dakle, inicijativa je dostavljena u skladu sa odgovarajućim poslovničkim odredbama, prošla je proceduru do današnje sjednice. Komisija za saobraćaj i komunikacije je obavila jednu ozbiljnu raspravu o samoj inicijativi, i zahvaljujem se kolegama u Komisiji za saobraćaj i komunikacije koji su, kako je meni rečeno, jednoglasno prihvatili i usvojili ovu inicijativu uoči ove sjednice. Pitanje javnih korporacija i osnivanje javnih korporacija u Bosni i Hercegovini bez ikakve sumnje zaslužuje jednu ozbiljnu, možda malo i širu elaboraciju. Međutim, u ovoj fazi ja sam se opredijelio da na jedan kondenzovan, rekao bih, način formuliram ovu inicijativu bez i viška i manjka riječi i da nakon toga, nadam se kada je danas usvojimo u Predstavničkom domu, dobijemo od nadležnog tijela i Vijeća ministara BiH jednu ozbiljnu analizu o toj tematici, da dobijemo pregled činjenica i na koncu i jedan akcioni plan kako da to primijenimo. Kompletna ova inicijativa, dakle, nije naslonjena ni na šta proizvoljno, već isključivo na sadržaj Dejtonskog mirovnog sporazuma i na njegov Aneks IX. Podsjećam kolege, dakle, da ova inicijativa ništa ne 81 prejudicira, ona, dakle, traži jedan ozbiljan pristup, i za početak da dobijemo sve relevantne informacije kako bi mogli otvoriti ozbiljnu raspravu na ovu temu. Na koncu s obzirom da na političkoj sceni Bosne i Hercegovine sve bukvalno vrvi od dejtonofila ubjeđen sam da ovakva inicijativa, koja se isključivo poziva na odredbe Dejtona, će i biti usvojena danas.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih za raspravu povodom ove tačke dnevnog reda, tako da ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 18., Ad. 18. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-341/15, od 04.03.2016. godine) Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije usvojen je na 31. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 15.06.2016. godine, i na 21. sjednici Doma naroda, održanoj 14.07.2016. godine. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je potrebno imenovati tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta. Za članove Zajedničke komisije Kolegij Doma predlaže poslanike: Nerminu Kapetanović, Jovana Vukovljaka i Nikolu Lovrinovića. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 19. dnevnog reda, to je, Ad. 19. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prevozu (predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/15, od 01.03.2016. godine)
Meni je žao što sada predsjedavajući Vijeća ministara nije ovdje, ali evo podsjetiću bar prisutne ove poslanice i poslanike da se radi o zaduženju od 550 miliona eura kojim ove vlade u Bosni i Hercegovini žele opteretiri građane Bosne i Hercegovine. Kad smo mislili da ne može doći ništa gore od onoga što su potpisali Željka Cvijanović i Nermin Nikšić i Vjekoslav Bevanda, sada vidimo da očigledno može i gore od toga. Tako da uzeću samo neke od primjera nekog što se ... sa onim primjerom što je i kolegica Aleksandra Pandurević rekla da me ne zanimaju ni granice, entiteti, bilo šta, nego ćemo vidjeti šta je sve to predloženo ovdje da se radi. Ovdje kao prvo vidimo smanjenje veličine vlada i unapređivanje kvaliteta vladinih potrošnji. Znači, tu je pogotovo interesantno ovdje ... gospodina Đonlagića, znači takođe da nešto kaže kada pričamo o tome šta je to smanjenje, a pričaću o Tuzlanskom kantonu. Znači, imate zapošljavanje 260 osoba bez konkursa, bez ikakvih, u institucije na budžet, tu se radi o suprugama, sinovima, kćerima funkcionera SDA i SBB-a, znači to je to smanjenje potrošnje i smanjenje vladinih, vladinog tijela. Znači, da ima neko smanjenje, znači ministarstava, smanje ministarstva ali to je znači ništa što može dovesti, ali jednotavno vidi se šta iz toga, šta to znači ovoj koaliciji, pogotovo u Federaciji ovo što provodi SDA i SBB. Što se tiče onoga što planira sve, danas smo vidjeli pokušaj, prvi pokušaj uvođenja akciza na naftu i naftne derivate. To je takođe ono što je planirano u ovom Pismu namjere je uvođenje akciza na alkohol. Znači, tu se podrazumijeva sve, i piva, i vino, i sve što postoji, znači nova akciza, a sve u svrhu, kako kažu, stabiliziranja fondova zdravstva, znači kao namjenska sredstva za zdravstvene fondove. A pitanje je ko je uništio te fondove, ko je uništio kliničke centre, zbog čega imamo blokirane račune, ko su ti menadžeri koji vode već 20 godina kliničke centre, zavode za zdravstvena osiguranja, ko ima privatne firme koje posluju sa tim zavodima zdravstvenih osiguranja, koji posluju sa kliničim centrima i zbog čega je potrebno stabiliziranje zdravstvenog, sustava zdravstvenog osiguranja u Bosni i Hercegovini. Znači, takođe priča se tu o i pozitivnim efektima, znači pozitivnim nekim opterećenjima, kao što kažu smanjenje doprinosa na plate i ovo, ali to ne vidimo. Sve one mjere koje se ovdje vide i koje je počela provoditi ova koalicija vode ka gašenju proizvodnje u Bosni i Hercegovini, ka gašenju i uništavanju i onako i onog malog broja privatnih preduzeća koja postoje, vode do povećanja cijena životnih namirnica, vode do smanjenja potrošnje uopšte građana u Bosni i Hercegovini i vode do totalnog kolapsa ove države, ukoliko se nešto ovako provede. Znači, jednostavno neće ostati privatnih preduzeća, neće opstati uopšte proizvodnja u Bosni i Hercegovini, neće opstati, počeli smo, evo sad kako gledam, takođe dotakli se i razvojnih banaka, opet se ide na ruku krupnog kapitala ili stranih banaka koje posluju u Bosni i Hercegovini, tako da se ukida primarna funkcija Razvojen banke Federacije BiH, iako ona i nije bila takoreći sto posto iskorištena jer se iz toga finansiralo sve i svašta, stranački predsjednici, ugradnje tornjeva, znači stranački poljoprivrednici. Ali takođe bilo je mogućnosti za privatne firme da dođu do kapitala po niskim kamatama. Kroz ovo 83 što potpisuje i premijer Federacije, predsjedavajući Vijeća ministara, premijerka Republike Srpske ukida se ta funkcija kreditiranja privatnih preduzeća od strane Razvojne banke. Ukida se, znači, ono za što je osnovana od Vlada Federacije i Parlamenta Federacije, nema više, znači, ni tih kreditnih sredstava po povoljnijim kamatama i ide se ka komercijalizaciji razvojnih banaka u oba entiteta. To će takođe dolaziti, znači, da su privatne firme osuđene na banke strane koje posluju u Bosni i Hercegovini, znamo kakve su kamate i na koji oni način posluju, koji su to uslovi za uopšte dobijanje kredita. Znači, ukoliko listate ovaj dokument ... ovo Pismo namjere, znači imate toliko stvari koje su krucijalne stvari i o kojima, recimo još to, pregovaraju trenutno, evo ovdje ću se opet na Federaciju osvrnuti, jer vode se određeni pregovori sa poljoprivrednicima, sa boračkim organizacijama, iako se ovdje striktno kaže da će se smanjiti poticaji poljoprvrednicima, subvencije znači poljoprivrednicima smanjiti za 5 miliona KM. Ukidaju se, znači, bilo kakve ... uzdržaće se ova koalicija od izmjena i dopuna zakona koji reguliraju bilo kakva boračka davanja. Znači ne postoji jednostavno ništa pozitivno i sve ovo što radi ova vlast SDA, SBB, HDZ, opet ću se zadržati na Federaciji, vodi samo rastakanju države, uništavanju privrednih potencijala, koji su i onako mali, i predavanja ove zemlje totalno u ruke krupnog kapitala i od čega će korist imati samo vladajuća elita koja vlada i koja je uništila sve to u zadnjih 20 godina, a bez toga da se iz toga izvuku bilo kakve konsekvence i da bilo ko za to odgovara. Hvala.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu pošto ne vidim više prijavljenih. Prelazimo na tačku 21. dnevnog reda, to je, Ad. 21. Zaključak o formiranju Interresorne radne grupe za izradu Zakona o ispitivanju porijekla imovine funkcionera u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-34-1-1959/16, od 15.07.2016. godine Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja imam predlagaču inicijative jedno pitanje da postavim. Naime, radi se o zaključku o formiranju Interresorne radne grupe za izradu Zakona o ispitivanju porijekla imovine funkcionera u institucijama Bosne i Hercegovine, – da li je Interresornoj radnoj grupi ostavljeno da definiše šta su to funkcioneri, šta se podrazumijeva pod funkcionerima, do kog nivoa su funkcioneri, a od kog nivoa dalje nisu? Posebno to govorim što pojedini direktori agencija i ne znam ni ja su državni službenici, njihovi zamjenici, ljudi na vrlo odgovornim mjestima. Dakle, da li je ovo ostavljeno Interresornoj radnoj grupi ili, da oni definišu pojam funkcionera, ili to mi danas trabamo definisati prilikom usvajanja zaključka? Hvala lijepo. 84
Hvala Vama. Gospođa Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Naravno da je ostavljeno Interresornoj radnoj grupi i mi nismo imali namjeru da sugerišemo bilo kakva rješenja iz jednog razloga što želimo konsenzus, želimo rješenje. Što se mene tiče i što se tiče stava SDS-a mi smo za to da budu tu obuhvaćeni i pomoćnici ministara, da tu budu obuhvaćeni i direktori agencija, ali trebamo biti svjesni da nam ovdje za usvajanje bilo kakvog rješenja trebaju i ruke drugih. I svakako da smo spremni na ono što i kolege ostele, koje budu učestvovale u radnoj grupi, budu prihvatili. Naravno, tu su obavezno izabrani i imenovani zvaničnici i ovaj, nije ovdje riječ samo, što se vidi iz zaključka, nije samo riječ o Zakonu o ispitivanju porijekla imovine, na radnoj grupi je da procijeni i da oni nađu rješenja da li je možda neophodno mijenjati i Krivični zakon BiH, ili i Zakon o Agenciji za prevenciju korupcije, pa da imamo svako 4 godine kad mi lijepo predamo naše imovinske kartone, po automatizmu ako nam se pokaže nesrazmjer između prijavljenih prihoda i imovine koju smo u međuvremenu uvećali da Tužilaštvo po, na osnovu tih izmjena Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i Krivičnog zakona automatski otvara istragu i pokreće pitanje provjere naše imovine, pitanje krivične odgovornosti i pitanje oduzimanja te imovine.
Hvala Vama. Gospodin Šemsuin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Svakako podržavam ovakvu jednu inicijativu i da se konačno skine hipoteka sa onih koji rade javni posao, odnosno koji prave spoj politike i biznisa. Očigledno je da ćemo mi ovdje imati problema u preciznom i jasnom definisanju zadataka ove Interresorne radne skupine, jer evo i u samom naslovu mislim da bi mnogo bilo pogodnije, povoljnije ili kako god hoćete, da naslov bude Zakon o ispitivanju porijekla imovine dužnosnika u Bosni i Hercegovini, ne samo u institucijama Bosne i Hercegovine ... Bosni i Hercegovini, zašto da ne. neka svako položi račun ako se bavi javnim radom, ako vrši neku javnu dužnost, javnu funkciju, bavi se politikom, itd., neka izvoli neka položi račun javnosti i BH građanima odakle, kako i na koji način je stekao imovinu. Prema tome, snažno podržavam ovakvu jednu inicijativu i svakako ću dati svoj doprinos da ovo zakonsko rješenje ugleda svjetlost dana bar u ovom dijelu mandata koji je preostao nama u naredne dvije godine. Prema tome, mislim da je konačno došlo vrijeme da se, ne pred izbore samo, predlažu ovakve inicijative. Evo, neka ta radna skupina ima jedno široko ovlaštenje u kome će predložiti zakonsko rješenje koje će obuhvatiti što širu lepezu onih koji rade javni posao u ime građana Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Hvala. 85 Gospodin Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj, nemam naravno ništa protiv da Interresorna radna grupa utvrdi, ovaj, nivo, znači ko su funkcioneri. Ja samo želim da sugerišem, znači da ko bude u radnoj grupi da taj obuhvat pređe nivo izabranih i imenovanih funkcionera, jer mislim da i na drugim nivoima ima takođe itekako drastičnih slučajeva i ne bi bilo korektno prema ovima što su imenovani i izabrani da se taj, ta sva hajka, ovo će vjerujte izazvati u javnosti itekako bučne rasprave, u stvari da se svede samo na taj nivo. Evo zbog toga sam ja to, i moja sugestija znači ide ka ovome, naravno veoma rado ću podržati ovu inicijativu i smatram da je ona i ozbiljna i da može imati i rezultate koji, mogu uliti nekakvo povjerenje, pa ako hoćete i u naš rad ovdje i u rad svih institucija koje se ovim bave.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Na tragu ovoga što je kolega Novaković, u sličnoj je pravcu kao i kolega Novaković što je govorio, dakle pa i kolega Mehmedović, mislim zašto se ograničavati, zašto to ne bi moglo biti u Bosni i Hercegovini, jer ne bi trebalo poštediti one koji su na nižim nivoima vlasti a ruku su gurnuli u državni budžet. Dakle, ima i takvih slučejeva. Prema tome, dajte da ovo široko postavimo i, ... podržavam, samo šta ne podržavam, ne podržavam da ovo traje do beskonačnosti, da se valja u blatu i radna grupa i zajevnost i mediji i da to rezultira time da istim učima opet gledaju i one koji su uglađeni lopovi, uglađeni lopovi iz redova političara, koji su vrlo spremni govoriti o poštenju, o borbi za narod, za državu, a ruke na sve strane u budžet zavočene, i one koji to tnisu. Ako ovo bude trajalo predugo, nikakav efekat neće biti postignut, zato vas molim da ovo ubzramo i da konačno zaglave jedno dva, tri bosanska Sanadera tamo gdje im je mjesto i onda da se ovo malo pročišti. Sve ostalo je kontraefekat. I zato molim predlagača, da ne bi mi licitirali, da da neki vremenski okvir koji ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] SAŠA pa upravno to hoću da kažem, koji je kraći od ovoga, jer ovo nije posao za koji treba 6 mjeseci ako postoji volja da swe to uradi. Ja mioslim da se ovo može uraditi u pola ovog vremenskog ako postoji volja. Ako ne postoji dajte im pet godina neće ga opet uraditili ili će naći razlog zašto nešto ne može. I dajte više da završimo ..., neću da me gladaju kao što gledaju očimo onih koji stvarno jesu nažalost ljudi iz politike i jesu nažalost zavukli ruke u duđe džepove i budžete. Eto, toliko.
Hvala lijepo. 86 Gospodin Lazar Prodanović, ...
... predsjedavajući, ali ja imam rezervu prema namjeri i mislim da je ovo više dominantno Prijedlog zakona o populističkim odnosima zakonodavnu funkciju. Ja ne vjerujem da je Republika Hrvatska imala zakon o ispitivanju porijekla imovine a značajne korake u tom smislu radila. Nedavno je to Crna Gora uradila i Srbija. Št sprječava Bosnu i Hercegovinu da na osnovu ... zakonodavstvo u skladu sa nadležnosti ovo radi. Ono za što nemam rezerve, dakle nemam rezerve da izabarni i imenovanio zvaničnici moraju javnosti dati na uvid svoje imovinske kartone I da bilo kakva nesaglasnos vlasništva nad imovinom sa imovinskim kartonima mora biti podložna krivičnoj odgovornosti, odnosno ispitivanju. Mi možemo napraviti sto sada ovakvih zakona, oni apsolutno ništa neće značiti u odosu na odlučnu opredijeljenost istražnih struktura, dakle i tužilaštva i sudova u Bosni i Hercegovini da se obračunaju sa ovim. Normalno, to je bitno devastiralo potpuno javnu funkciju u Bosni i Hercrgovini. Prva percepcija je korupcija i bilo šta, ali ne vidim razlog zbog čega se Zakon o sukobu interesa ne bi postavio na veći stepem odgovornosti, u smislu krivotvorenja podataka iz njega, a da svaki, dakle svaki izabrani i imenovan zvaničnik bude odgovoran jednako po zakonu kao i svi. Zašto bismo to u bilo kom smislu na drugi način definisati. I dalje, ako donesemo ovaj Zakon, ..., na koji način će biti njegova primjena i implementacija u tom smislu da najdirektnije bude, ovaj, provedene neke odredbe ukoliko to nije krivično zakonodavstvo Bosne i Hercegovine u skladu kako je ono uspostavljeno, znači ni jedan zakon sada ne štiti nikakvog lopovda. Pitanje je da li imamo, pod broj 1), dakle ne treba da imamo rezervu političke odlučnosti, pod broj2) funkcionisanje pravne države i vladavinu prava za svakog onog ko snosi odgovornost. Zato smatram da mi možemo samo potrošiti vrijeme u ovoj Interresornoj radnoj grupi, ništa nećemo postići, ovdje je klju opredjeljenja i onog momenta kad Bosna i Hercegovina počene otvarati poglavlja taj je stepen odgovornost, sve kako budemo bili bliže biće veći. Niko nas ne sprečava da i sada to bude vrlo efikasno.
Hvala lijepo. Gospođa Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Prije svega kolegi Lovrinoviću, aizašo je, ja bih rekla zašto rok 6 mjeseci. Pa, mjesec dana je godišnji, mjesec dana kampanje, kad sasvim sigurno ni radna grupa neće raditi. Znači to su već dva mjeseca od formiranja radne grupe kojih nemamo. Što se tiče tvrdnje uvaženog gospodina Prodanovića, znate mi smo pokušali ovakav zakon donijeti u Narodnoj skupštini Republke Srpske. I ja se sjećam da je tadašnji predsjedni, gospodin Radojičić rekao da je on antiustavan. Zašto je antiustavan? Zato što je on uvodio nešto što omogućava ispitivanje porijekla imovine, a to je , uvodio je da vi morate dokazati porijeklo, ili svi mi, porijeklo svoje imovine. Sad u našem krivičnom zakonodavstvu, pa ne morate, možete svoju imovinu uvećati za 1 mandat za 10 miliona, nema ossnova za pokretanje istrage ukoliko vas neko ne prijavi da ste počinili neko krivičo djelo i tako stekli, i donese konkretne dokaze. Niko vas ne obavezuje da vi dokazujete porijeko svoje imovine i nijedno tužilaštvo, nijedan sud to nemaju pravo da traže. Nama očito nešto tako treba, jer je činjenica da u ovoj zemlji su mnogi stekli nevjerovatnu imovinu, nevjerovatno bogatstvo, pa dovoljno je, molim vas, imovinske kartone pojedinih 87 političara da pogledamo, a nema osnova za poretanje bilo kakve istrage. Niko ih nije prijavio za krivično djelo, niko nema dokaze za konkretno krivično djelo, niko ih nije prijavio za konkretno namješten tender, niko ih nije prijavio tza korupciju jer nema dokaza za to. A oni lijeo ne moraju dokazi, ostavila tetka iz Amerike, iz Australije, ili jednostavno kažu – šta vas briga. Dokaži da sam počinio krivično djelo. E pa, ovdje će on morati dokazati kako je to stekao, ja mislim da je interes svih onih koji nisu zavlačili ruke tamo gdje ne treb da se konačno i među nama napravi razlika jer nije ni vaš, ja znam gospodin Prodanović i ja dolazimo iz iste sredine, znam da on spada u onu kategoriju časnih i čestitih političara. Nije ni vaš interes da nas sve stavljaju u isti koš, bez obzira iz koje partije dolazimo, treba se napraviti razlika između nas i da se zna ko je krao, ko nije, ko nepravedno nosi hipoteku a ko treba da odgovara za to što je radio. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Kratko ću, pošto sam se prijavio i za diskusij, gospodinu Prodanoviću i gospođui Pandurević. Postoji zakonski okvir, utaja poreza je krivično djelo, neplaćen porez ne mora se prijaviti, to može po službenoj dužnosti da rade organi, Poreska uprava, tužilaštva, itd. I slažem se ja, ja ću podržati vaš stav i vaš prijedlog. Niz zakon aovo definiše. Samo niz institucijs i onih koji su nadležni ne radi i potrebno je napraviti, i naravno po iskustvu ovoga to širiti, jer očito one koji su dužni da rade, ne rade. Pa tako imamo danas Rudnik u Kaknju blokiran a bivši direktor ima 500 duluma zemlje, i čuda napravio, Ali on to može, i tako redom, da ne nabrajam primjere po cijeloj Bosni i Hercegovini. Hvala.
HvalaVam lijepo, izvinjavam se, imali smo neku kratku konsultaciju. Gospođa Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Vrlo cijenim inicijativu uvažene zastupnice, ali lično mislim da ju je trebalo proširiti. I slažem se sa kolegom Magazinovićem kada je rekao da treba radna grupa koja će to raditi, temeljno definirati koga će se sve to ticati. Naravno da ne smijemo zaboraviti direktore agencija, naročito ne savjetnike. I ja se slažem da treba da budu obuhvaćeni svi nivoi vlasti, ali postavić se pitanje, možda i nekih ... o kojima niko ne govori u Bosni i Hercegovini, koji su milijarderi, trebalo bi razgovarati o tome. Ali dolazimo na staro, Vi se gospodine predsjedavajući sjećate inicijative u Domu naroda kada sam Vijeću ministara kao delegatkinja u Domu naroda Parlametnarne skupštine BiH uputila zahtjev za donošenje Zakona o osobnom identifikacijskom broju kada tadašnji ministar civilnih poslova je rezolutno odbio. To je naša obaveza na evropskom putu i biće ... zadataka, a Hrvatska je uradila već taj ... već u predpristupnom periodu, dakle 2008. su donijeli zakon, a znamo kad je Hrvatska postala članicom EU. Zašto sam tad tražila? Da je tada ministar civilnih poslova prihvatio ... donese taj broj ne bi bio moguć priliv prihoda niti jednoj osobi u Bosni i Hercegovini a da ostane skriven. Dakle, to je broj koji bi štitio 88 privatnost jedne osobe, što zahtijeva Evropska komsiija od nas, ali nemoguće bi bilo sakriti prihode po bilo kom osnovu, bio bi sakriven identitet, nemoguće bi bilo da se ne plati porez i u borbi protiv korupcije ovo bi bio vrlo značajan zakon. I Hrvatska je u segmentu toga napravila značajne pomake. Tada nije bilo volje u Parlamentarnoj skupštini BiH da se donese, odnosno u Vijeću ministara primarno, ali ja mislim da je evo ovo izazov ovom Vijeću ministara da napravi taj zakon i imaće temeljiti uvid, dakle samo određeni uski broj ljudi imaće uvid u prihode svih građana Bosne i Hercegovine, pa i izabranih zvaničnika. Dakle, ne samo izabrani zvaničnici nego svi građani Bosne i Hercegovine i ne bi bilo mogućnosti da bude višestrukog korištenja novčanih sredstava po osnovu jednog prava, a mi upravo imamo takva korištenja, naročito u Federaciji u Zakonu o osnovama socijalne zaštite. I podržavam ove diskusije mojih kolega koji se zalažu za ovo, ali mislim da u imenu je trebalo promijeniti i proširiti naziv. Hvala.
Hvala Vam. Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda.
Uvaženoj koleginici Pandurević ... Ja sam, dakle jedan broj nas ovdje rastao i živio, bio punoljetan kad je bio sličan zakon u bivšoj zemlji. Ako se sjećate to je, bez obzira na sve, bilo uređenija zemlja, jeste bila partijska, ali ... [[ne razumije se šta govori]] više smo partijske nego demokratska zemlja. Sve, ne govorim za Bosnu i Hercegovinu već i za okruženje. Taj zakon je bio samo u funkciji političkih obračuna od afere „Neum“ i „Agrokomerca“, odnosno ... Ako se sjećate, izvinjavam se što to sada spominjem, bojim se ako ne jačamo institucije, dakle pravosudne institucije, istražne institucije i vladavinu zakona u ovoj zemlji nikakva dodatni paralelizam u zakonu nema ... Dalje, ne postoji građanin Bosne i Hercegovine, ovog momenta svaki građanin Bosne i Hercegovine, dakle ... za svakog građanina Bosne i Hercegovine centralna baza podataka o finansijskim transakcijama u marku. Tu nema nikakve dileme, apsolutno nikakve dileme. Šta sprečava institucije koje danas traže lični podatak kada uplaćujete ... 100 maraka u gotovom novcu da ispitaju porijeklo novca nekoga ko je stekao basnoslovno bogatstvo, a da taj novac nije išao legalnim tokovima i da ... njegovih primanja. Dakle, ne postojanje odlučnosti za provođenje zakona. Da li mi sada evo ovom danas odlukom, mislim da nećemo ništa ..., ... naš politički stav i ja njega veoma uvažavam i apsolutno podržavam. Dakle, da se ispita porijeklo bilo čije imovine, u skladu sa postojećim zakonom u Bosni i Hercegovini, mislim da ne postoje nikakve prepreke. Ali bilo bi dobro da čujemo od važnih ministarstava u Savjetu ministara i od važnih institucija kakav je njihov stav prema ovome. ... [[ne razumije se šta govori]] Strategiju u borbi protiv korupcije i kriminala nismo započeli ni prvi korak koji bi bio, ni jedan korak izuzev po nekoliko spektakularnih akcija koje se uglavnom oslobađajuće poslije završavaju. Dakle, u tom smislu ja imam rezervu prema ovoj inicijativi. Toliko.
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda. 89
Dobar put ali se jako sužava i pogrešno poređenje. U onoj državi i onaj zakon proganjali smo i tražili porijeklo imovine od ljudi koji su napravili kuće veličine do 100 m2, do 100. Veće su kuće imali gazdinstva na selima nego ona od kojih je to traženo. To pokazuje Neumsko naselje, od Mesihovića pa nadalje. Danas se radi o sasvim drugim stvarima, no o tome ću govoriti u diskusiji, o sasvim drugim stvarima. Radilo se nešto u to doba zbog opšte euforije da svi jednako živimo. Tako je od, neću više imena spominjati, prisjetite se direktora „Incela“, prisjetite se direktora „Rudi Čajevca“, prisjetite se direktora „Šipada“, prisjetite se direktora „Unisa“, jedini koji nije prošao tu fazu bio je Emerik Blum, jedini. Hvala.
Hvala Vam. Denis Bećirović, diskusija.
Dio kolega je raspravljajući o ovoj temi pravio i paralele Bosne i Hercegovine sa bivšom SFRJ. Mislim da je teško povlačiti takve paralele, to je jedan potpuno drugi sistem vrijednosti bio i ima razloga zašto to govorim. Moram reći, a i priznati, doista su rijetki momenti kada se moji politički pogledi poklapaju sa nekim prijedlozima koji dolaze iz SDS-a, međutim ima i takvih momenata. Moj politički princip djelovanja je bio i ostao da vodim računa o tome ne koja stranka nešto predlaže, koji poslanik ili poslanica nešto predlažu, već isključivo o tome šta je sadržaj onoga što se predlaže. I eto, gle čuda, ja sam ustao da kažem da u cijelosti podržavam sadržaj ovog zaključka. Ono što bih još dodao, to je vjerovatno predmet neke naredne naše rasprave, da bismo bili dodatno kredibilni u ovome, možda da se dogovorimo da putem Interresorne radne grupe i u sam zakon jednu odredbu uvrstimo da ćemo ovu priču početi od nas iz Predstavničkog doma i Doma naroda, pa onda dalje. Na koncu, i povodom par diskusija ostalih kolega moram reći da nisam ni za kakvo razvodnjavanje ove teme. Trenutno je na dnevnom redu isključivo zaključak da formiramo Interresornu radnu grupu. SDP, čitav Klub će sigurno glasati za. Kad formiramo Interresornu radnu grupu valjda ćemo se svi potruditi da sadržaj zakona bude što bolji. Zahvaljujem.
Hvala. Diskusija, Diana Zelenika.
Zahvaljujem i sve nazočne, iako nas je sad u manjem broj, srdačno pozdravljam. Samo ću kratko, već smo svi umorni, ali ono što želim reći da u ovoj izbornoj godini praktično većina rasprava se odnosi na dokazivanje ko je veći Srbin, Hrvat, Bošnjak, ko je veći izdajica, ko više voli Bosnu i Hercegovinu ili entitete, itd., a pri tome za pučke kuhinje se uplaćuje 2.000 maraka, za glasačku mašineriju zvanu vjerske institucije po 30 do 50, što smo mogli vidjeti iz prethodnog izvještaja. Ja se iskreno nadam da će jedan ovakav zakon ugledati 90 svjetlo dana i da neće samo služiti u dnevnoplitičke svrhe. I sama sam se bavila mišlju da postavim inicijativu za jedan ovakav zakon, međutim kako sam sama ... opozicije očekivala sam da neće biti prihvaćen i da ću biti krivo shvaćena da je to u nekakve politikantske svrhe i zato mi je jako drago da je kolegica Pandurević ispred svog Kluba predložila jedan ovakav zakon. Međutim, evo shodno nekim kolegama, pogotovo kolegi Novakoviću koji je rekao da se ne ograničavamo samao na institucije nego na dužnosnike u cijeloj Bosni i Hercegovini ja bih htjela dodati još nešto – ne samo dužnosnike nego i članove uže obitelji tih dužnosnika, jer svi smo vrlo često u medijima mogli čitati da to nije imovina dužnosnika nego oca ili punca. Znači, da se radi o imovini užih članova obitelji koji su, usput rečeno, vrlo časno obavljali posao bravara ili rudara i pri tome hranili višečlane obitelji. Tako da mislim da ovaj moj doprinos bi bio jako značajan da uključimo i te uže članove obitelji. Hvala lijepa.
Hvala. Amir Fazlić, diskusija.
Ma, evo ja koliko vidim postoji jedan politički konsenzus svih nas da formiramo ovu Interresornu radnu grupu, i sad nešto novo reći poslije svih ovih diskusija zaista je i umjetnost. Ono što ja želim da kažem da ova inicijativa u svom imenu bi mogla da ima, da pretrpi jednu izmjenu nakon svih ovih diskusija, da to bude zaključak o formiranju Interresorne radne grupe za izradu Zakona o ispitivanju porijekla imovine, i tačka, a nek Interresorna radna grupa, sagledajući sve zakone, gdje se preklapaju, gdje, šta, gdje su problemi i ostalo, definiše neke prioritete, mada ja ne bih nikog izuzeo od ovog zakona iz više razloga. Vika je na nas političare i nas treba prve ..., ne bježimo, ali ljudi moji, pričali su ovdje pojedine kolege ... postaju preko noći, 5 zaposlenih, prihodi toliki, ovoliki, ... pričati, zar to nije kriminal. Odakle se pune budžeti? Vika je na nas zbog penzija, zbog zdravstva, zbog svega, prolaze nam vozovi. E, zato sam ja ... i mislim da mogu pričati u ime Kluba SDA ... i ovaj ... dio, i ovaj, šalim se, potvrđuju da ovo podržimo. I smatram da kolegica Pandurević može prihvatiti ovu, da brišemo ovo iz naziva imovina funkcionera, ona će biti prva tamo kad resorna radna grupa, jer danas formiramo Interresornu radnu grupu, ja ne vidim ovdje nikakav problem. Ovdje sjede pismeni ljudi, politički obrazovani, znaju napraviti zakon, znaju gdje su problemi, stvarali su mnoge zakone i ovo se može jako brzo uraditi. Zašto bježati od ovoga? I da ovo ne bude uopšte predizborna neka floskula, neka se krene odmah. I mi iz SDA ćemo odmah ukoliko, a mislim da nas sleduje jedno mjesto u ovoj komisiji kao stranci koja je dugo godina na vlasti, i mislim da neće biti niko protiv, i mi već imamo kandidata koga ćemo predložiti. Eto.
Hvala. Poslanik Zaim Backović, diskusija.
Podržaću ovu inicijativu i slično bih rekao kao i Denis, a nadam se da će Interresorna radna grupa definirati i proširiti a ne samo na izabrane. No, da se vratimo ovome, zbog čega ovo treba. Ja ne znam, naravno, ko s kim, kako i na koji način komunicira, ja ću iznijeti dio jednog 91 razgovora koji sam nedavno imao sa dužnosnicima koji su iz EU. Nakon toga sa nekima koji su iz SAD-a. Moja sreća ili nesreća je što sa njima komuniciram direktno, što očito u ovom Parlamentu nema sluha što govorim jezike. I pitali su me da li mi je poznato koliko milijardera ima u Bosni i Hercegovini, oni to imaju. I nas čeka presija njihova da sve uradimo. Što mi prije krenemo u nešto oslobodićemo se te presije. Ja sam rekao da ne znam i da ne vjerujem da ima i jedan. Rečeno mi je da ima nespornih 9 milijardera i da je svaki od njih bogatiji od Bila Gejtsa. Ja sam se začudio, ja sam ostao u čudu, kako je moguće od Bila Gejtsa. Vrlo, kaže, jednostavno, ni jedan od njih ne radi na cijelom prostoru Bosne i Hercegovine, ali uzmite da radi na cijelom prostoru, to je tržište od 3,5 miliona. Bil Gejts radi na tržištu od preko 7 milijardi. Svaki od njih je imućniji ili finansijski ... ili bogatiji od Bila Gejtsa, takvih je 9. Oni koji posjeduju preko 100 miliona aktivnog kapitala, je preko 100, milionera preko 500 na tržištu od 3,5 miliona. To je vrlo zanimljivo. Pitao sam a zbog čega vi to mene pitate. Pa kaže – involvirani ste u politiku. Ja kontakte sa tim ljudima nemam. Ali sa njima komunicirate, i vamo to, kaže, nije poznato. Nije. E kaže, najveći broj od njih je duboko involviran u politiku. I ja neću da se u nas sumnja, pa da vidimo ko su ti koji su involvirani u politiku. Znači, ovo je, ja meritorno tvrdim da sam razgovarao sa njima, da su stranci i da mi je ovako to prezentirano. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Reće nam, nemoj se ti brinuti, itekako će nam oni sve to reći kada dođe trenutak. Svaki put nas oni stegnu kad treba. I zato je neuporediva kategorija onog sistema i ovog sistema, neuporediva. Ovo je sistem bez sistema, ovo je sistem u kojem se sistematski pljačka na sve strane, ovo je sistem u kojem sistemski je sve pripremljeno da ta politička oligarhija bude nešto što će životom i smrću ljudi upravljati. Ovo je sistem u kojem nema više u Neume, nego bez vjere i nacije kupuju u Emiratima, u Kataru, u Dubajiu, Zelenortskim Otocima, sve su mi ovo nabrojali, po Španiji, sad je došlo da polako kupuju u Kanu, u Nici. Znači jako smo se, nikad veći broj jahti nije bilo, sad se utrkuju je li jahta od 16, 21 ili 28 metara, utrkuju se. Došlo je dotle da se prave suhi vezovi u Bosni i Hercegovini koliko jahti ima jer su velike, velike. I nema više ni vjere ni nacije, to se odnosi i na Republiku Srpsku i na Federaciju, na sve. Čak imate posebne vezove u Crnoj Gori koje zovu vezovi banjalučki. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Vi širite optimističke vijesti, 9 ljudi bogatiji od Bila Gejtsa, mislim to bi moglo da bude nada u naš prosperitet. Hvala Vam. Sadik Ahmetović, diskusija. 92
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Ja odmah, da ne bih zaboravio, predlažem da moj kolega Backović bude u ovoj radnoj grupi obzirom da ima ovaj broj, spisak i ove, biće to lakše odraditi i nemam ništa protiv da, odmah da kažem da sam za ovu priču, ali evo, javio sam se iz, nisam imao namjeru ali sam se javio zbog diskusija koje smo imali ovdje i odmah su izazvale različite komentare, i neki su počeli braniti bivši sistem, neki ga ružiti, itd. Ja mislim da smo otišli previše široko i da između ta dva sistema nema neke velike razlike kada je u pitanju kriminal i korupcija i da on ima svoju jednu istu identičnu konstantu i da su u principu ljudi koji su bili naslonjeni na vlast, dakle to možete vidjeti po njihovim porodicama iz bivšeg sistema, iz sadašnjeg, da u principu se ne radi o siromasima i, dakle, to je ono što je ovdje, ovaj, treba reći. Istina je da, isto tako što je neko od kolega rekao, da mi imamo i aktuelne važeće zakone u Bosni i Hercegovini koji su vrlo kvalitetni ali nemamo nekih velikih ili opštirnijih istraga koje se dešavaju kada je u pitanju kriminal i korupcija, odnosno čiji je rezultat imovina, ne samo poltičara, nego i onih koji su naslonjeni na politiku ili koji imaju od nje indirektnu ili direktnu korist. Koliko sam mogao čuti iz medija, pročitao sam negdje da su najveće te priče oko kriminala bile oko ministrice Marine za nekih 5.000, čini mi se, i Alkalaja 5.000. Tako da je to jako smiješno, dok ono što prolazi mimo nas, odnosno mimo svih onih koji se time bave, i policije i tužiteljstava, uglavnom završava na nekoj tačci kada neko odredi kada će se zaustaviti, obzirom da u ovoj zemlji svako ima svoje policajce, tužioce, sudije i da u principu vlada tim prostorom i na takav način funkcionišu cijelo ovo vrijeme. Ne znam da li se u ovom zaključku treba definirati, neko je već spomuno, dokle to u dubinu ide, je li to, je li se radi o bivšem sistemu onom komunističkom pa da vidimo koji su rezultati imovine njihovih unuka, itd., koji ... dobro žive, jer neke znam, jesu li to oni koji su u penziji s demokratskog sistema koji isto tako imaju imovinu koja jeste ili nije ..., to treba ispitati, i jesu li to aktuelni funkcioneri koji danas samo sjede ovdje u ovoj sali na ovoj jednoj strani ili ... ovdje. Dakle, sve su to pitanja i možda ja malo ironično govorim ali su to pitanja koja treba definirati i treba jasno kazati šta bi bio zadatak ove radne grupe. Nemojte da se završi na ovim stvarima, karikaturama od istraga kao što je bilo sa našom kolegicom Marinom i sa bivšim ministrom Alkalajem. Dakle, to je jedna maska isto ona komunistička što je bila – imaš kuću vrati stan, koja je, dakle jedna krilatica koja je bila i onda je neko dodao – imaš kuću vrati stan imaš ... Dakle, to je, ono što smo mogli vidjeti u prošlom sistemu u ovom vidimo da sude za 5.000 maraka, za ono što su milioni, i kako reče moj kolega Backović i milijarderi, ili, ne znam, milioneri, itd., itd. Ovo je ozbiljan problem Naše zemlje, ovo je najozbiljniji problem Bosne i Hercegovine, kriminal i korupcija koji rezultira imovinskom koristi, imovinom koju danas imaju ne samo ljudi koji se bave politikom, nego bojim se da ne prozovem uspješne ljude u ovoj zemlji koji pošteno zarađuju svoj novac. Ali isto tako treba vidjeti sve one koji na bilo koji način, jel, imaju imovinu koja je u disproporciji sa onim što bi ... njihov izvor sredstava, bojim se da ne prozovem one koji su to pošteno zaradili, ali se slažem da politika, političari, aktuelni, budu prvi. Ali na tome ne treba stati, to treba biti, to treba šire i opširnije i sveobuhvatnije. Hvala lijepo. I na kraju, možda razmisliti o zaključku, ja ga nisam ovdje predložio, zašto ne bi Vijeće ministara ne bi napravilo taj zakon. Ali eto, to je ono što sam želio kazati.
Hvala. Gospodine Backoviću ovdje piše da Vam je to treći ispravak krivog navoda. 93 Damir Bećirović, ispravka krivog navoda.
Kratko opet, kolegi Ahmetoviću, ovaj, kao što je rekao da se ne završi na ministrici Pendeš i na ministru Alkalaju. Znate i sami koliko ima otvorenih slučajeva u Tužilaštvu BiH o ljudima koji su obnašali vlast, direktorske pozicije a koji se ne završavaju. A između ostalog krivicu za to snosi i Vaša stranka, znači, i ljudi koji imenuju tužitelje u Tužiteljstvu BiH.
Hvala. Završavam raspravu. ____________ [[nije uključen mikrofon]] Nema, gospodin Backović je tri već imao. Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda.
Prvi put čujem ja sad da SDA imenuje tužitelje, nisam pročitao ni u našem Statutu stranke ni u zakonu nijednom da SDA imenuje tužitelje. Dakle, zna se kako se imenuju tužitelji, dakle ko ih imenuje i na koji način. I nema nikakvog razloga, dakle i ja u principu ljude, poštene ljude i oni koji žele aktivnu borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije ne dijelim po stranačkoj liniji, dakle na one koji to žele ili koji to ne žele. I to je princip kako ja gledam tu stvar.
Hvala. Završavamo raspravu po ovoj tačci. Sada prelazimo na međunarodne ugovore. Glasaćemo o objedinjavanju rasprave o tačkama od 22. do 24. Pripremite se za glasanje. Za 28, uzdržanih 8, protiv nema. Znači, da je usvojen prijedlog da se objedini rasprava o tačkama od 22. do 24. Ad. 22. – 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju ugovora i sporazuma Otvaram raspravu po ove tri tačke. Izvolite. Znači, Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 94 Znam da o ovim sporazumima uglavnom koji su na kraju zasijedanja rijetko kad ili gotovo nikad da pričamo, međutim sporazumi su međunarodnog karaktera i prošli su određenu proceduru. I sam nisam bio siguran, dakle, kad se o njima izjašnjavamo ako želimo nešto u njima intervenirati da li je to samo uzmi ili ostavi. Znači, pa sam se probao informirati oko toga i ja sam recimo u sporazumu kada je u pitanju ova zadnja točka 24. a to je ratificiranje Sporazuma sa Razvojnom bankom Vijeća Evrope i Bosnom i Hercegovinom oko Regionalnog programa stambenog zbrinjavanja, znači ja sam našao u ovome Sporazumu članak 8. u kojem oni dopuštaju, odnosno dopušta se ovim Sporazumom amandmanski djelovanje na ovaj materijal. Međutim nisam siguran, dakle da li Parlament može danas napraviti amandman, ali sam na tragu toga da ja jedinim zaključkom probam djelovati na članak 4., dakle ne osporavajući prihvaćanje ovoga Sporazuma s tim da se, kako sam ovdje razumio po članku 8. amandman može također usuglasiti kasnije između partnera, dakle koji su Sporazum sklopili. Tako bih ja predložio zaključak da se članku 4. u točci 4.2., kad kaže, znači u skladu sa člankom 4. 1 2 jedinice za ... projekta Okvirnog sporazuma partnerska zemlja provedbu projekata povjerava, pa u prvoj ovoj podtočci crnom, na stranici ovdje 5., Federalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica u Federaciji BiH i vladama županija. Samo da se to doda. Dakle to bi bio moj prijedlog zaključka koji bi onda na neki način bio onima koji su ovo radili u proceduri kako je ... donešen bio na neki način predložen amandman, ako mi to usvojimo. Ja mislim da tako može. Ako vi mislite da je drugačije, ne znam. Dakle članak 8. ovog Sporazuma doputa amandmansko djelovanje. Ovaj Sporazum može biti izmijenjen putem pisanog amandmana koji zaključuje ... i partnerska zemlja, biva mi. ja mislim da ovaj zaključak bi mogao ... biti razmatran.
Znači, što se tiče međunarodnih sporazuma ti svi akti koji dolaze ovdje nama na ratifikaciju su prošli čitavu proceduru i parafirani su. Znači, mi smo u fazi, mi odlučujemo uzeti ili odbaciti, nema amandmanske faze, nema vraćanja ponovo. Možemo odbaciti i onda da uđe ponovo u raspravu oko pojedinih pitanja. Znači, koliko ja znam nemamo ovdje vjerovatno predstavnike Ministarstva finansija koji bi to mogao ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ima. To je tako kako sam ja rekao. Pa da, znam otprilike iz ranijeg života kako to ide. Znači, Nikola Lovrnović, ispravka krivog navoda.
Dakle, ja čitam članak 8. iz Sporazuma.
Vidite, to je tek kad se usvoji Sporazum, kad se usvoji Sporazum on onda ...
Ali usvojiće se danas Sporazum, međutim ovaj zaključak će biti onima koji su proveli ovu proceduru da amandmanski djeluju na njega kad se on usvoji i potvrdi, jer on kaže da se ovaj Sporazum može biti izmijenjen putem pisanog amandmana koji zaključuje ... i partnerska zemlja. Što će onda ovaj članak, onda ne može nikako. 95
Dobro, dobro. Ima li dalje?
Što će onda ostati on u ovom Sporazumu?
Ama Nikola, moguće da se zaključi amandman nakon što mi ovo uradimo, promjena ...
Pa da, ali ja danas predlažem odmah amandman. Dakle, potvrđivanje Sporazuma i odmah predlažem zaključkom amandman.
Ne, ovo nije, vidite, ovo nije amandmanska faza, Vi možete pokrenuti inicijativu, možete razgovarati sa Ministarstvom ...
Kako.
Pa ovdje, pokrenite inicijativu o tome da Ministarstvo finansija pokrene proceduru po tom članu o izmjeni, ne znam, toga i toga, ali nakon što mi usvojimo taj Sporazum. Znači, taj član se može aktivirati nakon usvajanja Sproazuma. Ima li još? Damir Arnaut. Izvolite.
Ako mogu da pojasnim, ovaj, mi danas već sam čuo nekoliko puta da će se sad ovim potvrditi Sporazum, mi ćemo samo dati saglasnost za ratifikaciju, a ratifikaciju provodi Predsjedništvo BiH. Dakle, čak i danas kad mi damo saglasnost, a Dom naroda da saglasnost prema Ustavu BiH tek na osnovu te saglasnosti Predsjedništvo dobiva to i ratificira Sporazum. Dakle, mi smo zemlja u kojoj Parlamentarna skupština daje saglasnsot za ratifikaciju, a Predsjedništvo je organ koji ustvari vrši ratifikaciju. Prema tome, al' Sporazum neće stupiti na snagu dok ga Predsjedništvo ne ratificira. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne možemo, jer mi ćemo samo dati njima saglasnost da nešto urade.
Dobro, onda nema potrebe ... 96
Dobro, vidite mi smo jedna karika u lancu, znači situacija je takva da mi ne pregovaramo u ugovorima nego ih potvrđujemo ili odbacujemo.
Nije, dajemo saglasnost da se potvrdi.
A joj mislim, hajde. Hajte, ovaj, ima li još neko prijavljen? Ako nema završavam ovu tačku dnevnog reda. I molim vas, znači, za pola sata ćemo glasati, ali vidite ima razlog za to, pozivam predsjednike klubova da održimo ovdje na licu mjesta Prošireni kolegij, ima razlog za to, ako nema neko od predsjednika može ga zmjeniti član kluba. Molim vas da dođete ovdje do deska, pa da se dogovorimo još. Molim vas da zauzmete svoja mjesta, da krenemo u proceduru glasanja. Znači, molim vas da provjerite svi jeste li registrovani. Znači, još poslanica Majkić da se registruje pa da krenemo sa glasanjem. Znači, idemo na prvu tačku dnevnog reda – Usvajanje Zapisnika sa 32. sjednice Predstavničkog doma. Glasamo o usvajanju Zapisnika.
Sa primjedbom.
Sa primjedbom. Znači – za 35, protiv nema, uzdržano 1. Postoji opšta i entitetska većina, usvojen je Zapisnik. Druga tačka – Usvajanje zapisnika sa 5. i 6. hitne sjednice Predstavničkog doma. Glasamo o usvajanju zapisnika 5. i 6. hitne sjednice. Znači – za 35, uzdržanih 2. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo zapisnike. Idemo na glasanje o 7. tački dnevnog reda – Zahtjev poslanika Borislava Bojića, Nermine Kapetanović, Lazara Prodanovića, Maje Gasal-Vražalica, Damira Arnauta i Saše Magazinović za razmatranje Prijedloga dopuna Poslovnika Predstavničkog doma po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1788/16, od 28.06.2016. godine. Glasamo o usvajanju zaključka Kolegija Doma. 97 Znate li o čemu se radi?
Znamo, znamo.
Molim vas glasanje. Za 34, protiv 1, uzdržanih 2. Postoji opšta i entitetska većina, usvojen je zaključak Kolegija i zbog toga ne idemo u dalje glasanje o hitnosti i o samom prijedlogu zaključka. Idemo na tačku 8. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine – predlagači: poslanici Amir Fazlić i Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-1417/16, od 13.05.2016. godine (drugo čitanje). Prvo glasamo o Prijedlogu amandmana poslanika Nikole Lovrinovića. Za 5, protiv 27, uzdržanih 5. Ne postoji opšta većina, Amandman nije prihvaćen. Glasamo o Prijedlogu amandmana poslanika Staše Košarca. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Postoji samo jedan prijedlog amandmana Kluba SNSD-a. Za 4, protiv 14, uzdržanih 19. Ne postoji opšta većina, amandman nije prihvaćen. Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Za 21, protiv 15, uzdržanih 1. Opšta većina postoji, ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj. Hoćemo li odmah u drugi krug? Idemo odmah u drugi krug glasanja. ____________(?) Ponovite molim Vas.
Ponovi glasanje ponovo.
Znači, imamo zahtjev za ponavljanje opet glasanja. 98 Za 21, protiv 16. Ne postoji, protiv iz Republike Srpske 11, ne postoji, znači, uslov za prihvatanje, Zakon je odbijen. [[diskusija u Kolegiju]] Znači, svi poslanici iz Republike Srpske su glasali. Idemo dalje 9. – Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Izvještaja o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-609/16, od 18.03.2016. godine. Glasamo o utvrđivanju novog roka za dostavu izvještaja od 60 dana. Za 25, protiv 4, uzdržanih 8. Postoji opšta i entitetska većina, rok je produžen. Tačka 10. – Prijedlog zakona o volonterskim aktivnostima koje organiziraju udruženja i fondacije, crkve i vjerske zajednice i institucije Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1187/16, od 27.06.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 22 za, protiv 11, uzdržanih 4. Ne postoji entitetska većina. Hoćemo odmah u drugi krug? Idemo odmah u drugi krug. Za 21, protiv 11, suzdržanih 5. Ne postoji entitetska većina u Republici Srpskoj, znači odbili smo Prijedlog zakona. Tačka 11. – Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2015. godinu – podnosilac: Agencija za zaštitu ličnih podataka u Bosni i Hercegovini, akt broj: 01,02-37- 1581/16, od 01.06.2016. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 15, protiv 11, uzdržanih 11. Ne postoji entitetska većina u Federaciji. Hoćemo li odmah u drugi krug? Idemo u drugi krug glasanja. ____________(?) Može li se ponoviti?