Kolega Hajdaš Dončiću govoriti o ekonomiji u Hrvatskom saboru posebice ljudima iz vladajuće koalicije je isto kao i ona priča o Johnu Lennonu i biserima, dakle nažalost ne prolazi. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni kolegice i kolege, vi i ja se znamo negdje tamo od '94. godine i ono što mene zanima je čime ste vi iz vladajuće koalicije premazani da se od vas ovakve rasprave jednostavno odbijaju i da se s vas cijede. Vaše rasprave na razini pioniri maleni su nešto što jednostavno ne drži vodu, ali vi držite vlast i evo u prilog tome da se još nešto s vas cijedi nešto iz sfere onoga što je zakonom regulirano. Dakle, kažu da je u obavljanju svoje djelatnosti Hrvatska radiotelevizija neovisna o bilo kakvom političkom utjecaju. Neovisna o bilo kakvom političkom utjecaju iako se moramo upitati tko osigurava neovisnost, saborska većina. Saborska većina bira glavnog ravnatelja, nadzorni odbor i programsko vijeće. Dakle, to je faktografija. HRT svoju funkciju ostvaruje citiram javnim izvođenjem i snimanjem glazbenih sadržaja osobito s područja simfonijske, zborske, narodne, tradicionalne hrvatske, jazz i zabavne glazbe te organiziranjem priredbi i koncerata, posebice nacionalne glazbene baštine i suvremenih djela hrvatskih skladatelja, umjetnika izvođača. U ostvarivanju programa HRT je dužan promicati nacionalne interese. Pa evo primjera pa nek se scijedi s vas. Majstorski ciklus Simfonijskog orkestra HRT-a 2022.-2023. godina sezona 11 koncerata jedan hrvatski dirigent, ima Srba, Francuza, tko god hoćeš, jedan, to je 9%. 34 djela će biti izvedena, 4 su djela hrvatskih autora, jedan je živući djelo je kraće to je 11%. 16 gostujućih izvođača od toga hrvatskih 5. Članak 12. Zakona o HRT-u hrvatska glazba mora činiti najmanje 40% korištenog cjelokupnog glazbenog sadržaja. Taj dio mi je inače smiješan i zanimljiv zbog toga što u hrvatskoj se štite zaštićene vrste od vuka, magarca pa nadalje preko hrvatskog glumca i hrvatskog glazbenika i skladatelja. Eto, vladajući to je ta vaša HRT neovisna o bilo kakvom političkom utjecaju, vi ste ih postavili i ovo su oni složili. I ovo govorim ne zbog toga što se to tiče mene direktno nego zbog toga što su ugroženi i zabrinuti hrvatski skladatelji, ozbiljni skladatelji. Nazovite maestra Tarbuka pa ga pitajte šta misli o tome. Nazovite druge hrvatske skladatelje suvremene izvođače pa ih pitajte što misle o tome. Je li to taj vaš novi hrvatski suverenizam? Štiti li se tako hrvatska kultura i nacionalni identitet? Je li to vaš plan? Je li vi smatrate da je dobro i dovoljno što vaš predsjednik svemogući faraon ima na brzom biranju na speed dialing dvoje Francuza i jednu švabicu i onda on rješava sve. I ona vi i ovo malo novaca što se izdvaja i daje i u haraču HRT kupi, a nitko ju ne gleda ide kome, dematirajte me, tražite povredu Poslovnika kažite da sam u krivu, kažite da je više hrvatskih dirigenata u majstorskom ciklusu, kažite da je više hrvatskih izvođača, kažite da je više hrvatskih skladatelja. Ja ću čekati do isteka vremena evo imam još 26 sekundi i rado ću svoje vrijeme pokloniti vama da me demantirate. A tako nije samo u hrvatskoj glazbi, tako je u hrvatskom gospodarstvu, tako je hrvatskim financijama, tako je u hrvatskoj demografiji. Kome vi služite? Sram vas može biti.
Šesta rasprava Klub zastupnika HDZ-a i poštovana kolegica Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Obično i ovdje je već bilo govora o cijenama goriva, benzina i nafte i ovdje kolege kažu vidite ova Vlada je cijepljena, ne radi posao koji treba raditi. Svaka odgovorna Vlada i ona koja je tržišno orijentirana nerado intervenira i ima upliva u bilo koju tržišnu utakmicu. Međutim, ova Vlada je upravo bila primorana državnim intervencionizmom reagirati na način kako je reagirala, pa je i na telefonskoj sjednici jučer donesena Uredba o utvrđivanju najviših maloprodajnih i veleprodajnih cijena naftnih derivata. Isto tako na Uredbu o izmjeni uredbe o visini trošarine na energente i električnu energiju kojima režim određivanja najviših maloprodajnih cijena naftnih derivata ostaje isti kao i prethodnih 14 dana. U tom kontekstu i dosadašnje smanjenje trošarina na naftne derivate produljuje se za još 14 dana. Dakle, cilj je ove Vlade održati standard građana i očuvati ga, te osigurati opskrbu energentima. Isto tako, osigurati i dostatne prihode za vrijeme turističke sezone. Nemojmo zaboraviti da, da nije bilo tih intervencionizama da bi cijena nafte odnosno benzina bila i preko 20 kuna. Dakle, ova Vlada itekako brine o tome što se događa i kako može povoljno i na koji način može utjecati da bi održala cijenu goriva. Ova cijena benzina i dalje će ostati, dakle 13,08 za dizel i 13,50 za Eurosuper a ono gdje je ostala mogućnost načina na koji će se moći tržišno regulirati je na autocestama gdje su te cijene nešto više iako se i nad tim i te cijene očekuje pojeftinjenje. Zbog čega uopće je došlo do državnog intervencionizma i što je bilo, bio okidač, pa kao okidač je sigurno bila pandemija čime su se poremetili odnosi ponude i potražnje i opskrbni lanci. U odnosu na onu krizu koja ja bila financijska kriza 2008. ova kriza je dakle panedmijom, a sada nažalost i ratom koji je na ukrajinskom teritoriju i napadom Rusije na Ukrajinu zaista poremetila i dalje te tržišne lance i energenti koji dolaze s područja Rusije normalno da su ušli pod pasku i pod određenu kontrolu EU. Kada gledamo cijenu barela nafte onda vidimo koliko je ona oscilirala, ona je sada od 115 do 120 dolara po barelu i ono što je svakako potrebno naglasiti da ta cijena itekako ovisi o tome kako će uopće ovaj svijet funkcionirati, nijedan rat nikome nije donio ništa dobro, niti onima koji su, koji su agresori, prema tome ovaj rat je isto tako poremetio odnose na tržištu kako plina tako i nafte. Prema tome, ono što moramo istaknuti, a to je da je upravo ovaj intervencionizam osigurao da cijena nafte i naftnih derivata ne ode u nebo i da na taj način vlada itekako vodi računa kako o standardu svojih građana tako i o gospodarstvu.
I 10. rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana kolegica Orešković, izvolite.
Dobar dan svima. Potiskivanje i guranje pod tepih korupcijskih afera od strane onih političara koji su pozicionirani u samom vrhu državne vlasti za ovu Vladu je toliko uspješno da je samu sebe, a nažalost i dobar dio javnosti uvjerilo da je to nešto posve, posve normalno. Nažalost u tom nizu korupcijskih afera zbog koje su se kao na protočnom bojleru smjenjivali brojni ministri, jedna afera se ipak po mnogo čemu izdiže iznad svih drugih. To je afera Borg. Naime, za razliku od svih onih koji su završili negdje po ladicama, po policama, u bespuću pravosudnih trakavica koje dugo traju, afera Borg je riješena po ekspresno brzom postupku, tako da se nikad zapravo nije ni otvorila i u tom smislu predstavlja jedan nadstandard ove vlasti. Kažem, svojim medijskim vještinama uspjela je gotovo čitavu državu uvjeriti da se i u tom slučaju radi o jednoj sasvim normalnoj, normalnoj pojavi. Prezentiralo se to kao spašavanje jedne kompanije, spašavanje gospodarstva u cjelini, a o čemu se zapravo radi? Afera Borg je pokazala po onom načinu na koji je donesen zakon o kompaniji Agrokor, da ne postoji država u kojoj je toliko lako vrh vlasti okupirati od strane jedne interesne grupacije koja ima priliku i mogućnost zakone skrojiti po svojoj mjeri, oteti nekome tvrtku i potom od te iste tvrtke debelo, debelo, debelo i masno zarađivati. To je, kažem, po standardu ove Vlade jedna sasvim normalna, normalna pojava. Sama Martina Dalić koja je za sve što je radila, imala odobrenje i blagoslov kojih kolega ministara, počevši od ministra financija, koji je nekad radio u tom istom Agrokoru, naravno, sasvim normalno, a ta ministrica je lagala, lagala, lagala matičnom saborskom odboru kada je odgovarala na pitanja tko je zakon pisao i sastavljao. Nije lagala samo Martina Dalić, lagao je i sam premijer. I to je jedna normalna pojava. Njezini iskazi bili su toliko skandalozni da su zaslužili da padne cijela Vlada, ali oni iskazi koje je ona dala pred USKOK-om bili su još gori. Ti iskazi su pokazali da bi s javnih funkcija trebali otići i čelnici SOA-e, čelnici FINA-e, svi su oni radili izvan okvira svojih ovlasti, ali i to je postalo normalno, ako to sve skupa tolerira saborska većina. Martina Dalić je kasnije nagrađena time što ju je vlada smjestila u jednu u Podravku kojom ipak vlada dobrim dijelom kroz svoje udjele dirigira i to je normalno, došla je na plaću od nekoliko stotina tisuća kuna uračunajući razne bonuse naravno, naravno i normalno. Ta ista Martina Dalić koruptivno rehabilitirana ovih dana daje izjave našim građanima o tome hoće li doći recesija i kako će se na njih odraziti. Pa rekla bih da nekome u njezinom platnom razredu nikakva recesija neće naštetiti, a neće puno naštetiti njezinom suprugu. I to je jedna sasvim normalna pojava. Normalna je za državu koja ima vlastitu naftu, koja je imala vlastite rafinerije i vlastitu naftnu kompaniju da dopusti putem svojih TČ ministara da tu naftu naprosto transferira u susjednu državu, tamo se ta nafta naravno prerađuje, a onda ju Hrvatska uvozi i skuplje prodaje svojim državljanima. Sve je to normalno. Normalno je da jedan TČ koruptivan do booola također nagrađen za sve svoje koruptivne manifestacije time što je postao viceguverner i član HNB-a, to je sve normalno. Normalno je i to da je u onoj INA-i ostao suprug Martine Dalić kao jedan od hrvatskih članova Uprave INA-e. Osim visoke plaće i on je dobio nekoliko stotina tisuća kuna vrijedne bonuse za rad u prošloj godini. Normalno je da je pri tom bio nagrađen za sve one poslovne odluke koje zapravo idu in favorem mađarske kompanije. Radi se o tome da je toj kompaniji omogućeno da stekne udjele u OMV-u susjedne Slovenije. Dakle, dragi građani i dragi saborski zastupnici ako tražimo izvor svega nenormalnog u ovoj državi treba poći od HDZ-a, a način da se tome stane na kraj, izlazak na izbore [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] i njihova smjena. Hvala.
Imamo jednu povredu poslovnika kolega Borić izvolite.
Hvala lijepo. Zastupnica Orešković omalovažava i iznosi niz neistina ovdje iz svog kuta gledano s obzirom na vrijeme i protok vremena, ali sam htio reći da građani znaju da je ona jedina od 151 zastupnika u HS-u koja je članica dvije stranke. Jednu ima da uzima financije od poreznih obveznika od tih građana da bi se s tim financijama bavila politikom u drugoj stranci. To nije radio nijedan od 151 zastupnika u ovom sazivu osim gospođe i to je njoj normalno, a poziva sve druge da nešto nije normalno.
Hvala. Kolega Borić znadete i sami da je ovo bila replika, a ne povreda poslovnika tako da dobivate opomenu. Idemo na drugu raspravu, u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani kolega Miletić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče HS g. Jandrokoviću, poštovane kolegice i kolege. Sir tvrdi Ementaler 1kg 74,99 danas je cijena 89,99, jutros mi je poslovođa kopirao i poslao cijene. Mast 1kg 16,25 danas je 25 kuna. Kakao Kraš 17,49 danas je 21,49, sir polutvrdi Tilzit, slušajte sad ovo, 83,99 na 94,99, pileća prsa bez kože 47,38 na 56,99, pureći file prsiju 83,70 na 102 kune 99 lipa, pileći mini file 4 komada sa 29 kuna na 35 kuna, brašno glatko 5kg T-55 sa 29 kuna na 35 kuna. Katastrofa. Dakle ovako, ja mislim da bi trebalo i gorivo otić litra 100 kuna, nek meso 400 kuna košta kilogram našim Hrvatima je to sve dobro. Bit ćemo ratnici, heroji dnevnog boravka, snažni, hrabri u komentiranju preko društvenih mreža i to je to. Neću govoriti što bi se dogodilo u državama gdje jaka demokracija i koliko bi trebalo da građani reagiraju. Osjeća li ova vlada odgovornost zbog činjenice da se smanjenje stope PDV-a na hranu i prehrambene proizvode teško nekoliko milijardi kuna nije manifestiralo u nižim krajnjim cijenama nego je sav iznos otišao u ruke vlasnika trgovačkih lanaca koji sada divljaju. Osjeća li vlada odgovornost zbog milijardi eura izgubljenih kroz zatvaranje gospodarstva za vrijeme pandemije? Građani moraju znati lockdown je prvi razlog i euro sad drugi razlog ovakvih cijena. Osjeća li vlada odgovornost za inflaciju koja je prisutna zbog silnih milijardi umjetno upumpanih u gospodarstvo? Osjeća li ova vlada odgovornost za demografski slom, raspad poljoprivredne proizvodnje, iseljavanje mladih, krizu s energentima koja nam je tu? Ne osjeća. Premijer i ministri kao da su cijepljeni ne sa booster dozama i četvrtom koja dolazi onda i petom i šestom, nego kao da cijepljeni od bilo kakvog osjećaja odgovornosti što pokazuje da žive u potpuno nerealnim svjetovima, odvojeni od realnosti hrvatskog naroda. Kriza je tu, dolazi i bit će snažna. Manifestirat će se prvenstveno kroz poremećaje na energetsko poljoprivrednom tržištu, uz to iduće godine ističe i moratorij za prodaju poljoprivredne zemlje strancima. Prije nekoliko dana je bivša predsjednica republike rekla kako bi trebalo zaorati Slavoniju, pa su joj krenuli, pljuvačnica je krenula. Znate šta? Meni se čini da kako je krenulo ako se nešto ne promijeni da će građani RH sadit krumpire po balkonima svojih nebodera i bit sretni ako im nešto naraste. Vrijeme je da krenemo bolje kontrolirati poticaje koje dodjeljujemo u poljoprivredi, uložimo maksimalan napor kako bi sve poljoprivredne potencijale stavili u funkciju i osigurali samodostatnost u proizvodnji hrane. Potencijal za to imamo. Dakle potičem vladajuće da sa garniturom znanja, volje, energije, ako imaju nek to naprave, ako ne neka nađu ljude koji će to napraviti. Isto tako na kraju da ne budem samo kritički previše raspoložen želim pohvaliti vladajuće da nisu podlegli zastrašiteljima. Ovdje ne ovoj drugoj strani naše sabornice ljevica je pozivala cijelo vrijeme lockdown zatvaraj se u podrume, ne. I zato je dobro da vladajući nisu podlegli zastrašiteljima koji bi najrađe opet sve zatvarali, a onda kad bi Hrvatima došlo gorivo na 200 kuna onda bi rekli, ha evo ga dogodilo se. Dakle, hrvatski narod mora znati ove cijene mi imamo, prvi razlog lockdown, proces pauperizacije, osiromašene građana rekao bih globalno, a onda i lokalno u našoj Hrvatskoj. Drugi razlog je uvođenje eura i onda je treći razlog Ukrajina. To je istina.
Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana kolegica Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, 20. lipnja obilježava se Svjetski dan izbjeglica. Desetci tisuća ljudi svakodnevno traži svoj kutak za život, bježe od rata, progona, mučenja, ograničavanja elementarnih sloboda, u potrazi za mirom i mogućnostima normalnog života, rada i školovanja. U toj nepreglednoj koloni nesretnika koji su prisiljeni na putovanja koja traju više godina s vrlo neizvjesnim ishodom posebna su kategorija djeca bez pratnje. Sigurna sam da bismo se svi složili i vladajući i oporba da smo načelno protiv bilo kakvih zlostavljanja djece i da bismo zajednički podržali pravo djece na miran i dostojanstven život. A opet na hrvatskim granicama nalaze se djeca koja mjesecima i godinama pokušavaju doprijeti do zemalja zapadne EU gdje ih čeka civilizirani prihvat i otvaranje mogućnosti za pristojan život u sigurnosti. Ta djeca prolaze strašne situacije od spavanja u snijegu, susreta s vukovima, medvjedima po hrvatskim vrletima, danima bez hrane i vode, prolaze kroz minska polja pa sve do okrutnih pushbackove sa hrvatske granice, udarcima, mučenjima, slomljenim kostima i otvorenim ranama. Na Svjetski dan izbjeglica u našem Klubu su nas posjetila dvojica mladih ljudi koji su kao djeca pokušavali prijeći hrvatsku granicu i osobno proživjeli sve strahote koje sam navela. Said Khan iz Afganistana i ... [[Govornik se ne razumije.]] iz sirijskog Kurdistana svjedoče o strahotama koje su sami proživjeli i koje proživljavaju djeca bez pratnje i danas na hrvatskim granicama. Hrvatska je više puta odbila moj zahtjev za azil i nezakonito me protjerala. Spavao sam na otvorenom, u snijegu, prolazio kroz minska polja. Uz mene su putovala djeca koja su bila još i mlađa i zbog sve te djece koja su i danas na putu, danas ovdje govorim. Kaže Said koji je s 15 godina krenuo na put, a ... [[Govornik se ne razumije.]] mu se pridružuje. Kroz Hrvatsku sam pokušao proći 12 puta, brutalno policijsko nasilje hrvatske granične policije odvojilo me je od mlađeg brata. Ne razumijem, zašto je policija toliko brutalna prema nama, zašto nas muči? Said i ... [[Govornik se ne razumije.]] danas su našli svoj novi dom u Belgiji i Nizozemskoj. Godišnje izvješće nezavisnog mehanizma nadzora postupanja policijskih službenika Ministarstva unutarnjih poslova u području nezakonitih migracija i međunarodne zaštite za razdoblje od proteklih godinu dana objavljeno je u petak, 1.7. i pokazuje sve manjkavosti sustavnog nadzora, pokazuje jasno zašto i danas neki drugi Said i ... [[Govornik se ne razumije.]] i dalje trpe na hrvatskim granicama protivno Konvenciji o pravima djeteta. U Izvješću se konstatira da mehanizam nema ovlasti nenajavljenih posjeta zelenoj granici ni uvida u informacijski sustav MUP-a. A upravo zelena granica je posljednjih 6 godina mjesto gdje se događa 90% grubih pushbackova. Dakle tamo gdje bi hrvatsku policiju trebalo najviše nadzirati, tamo članovi mehanizma ne mogu doći bez najave. U izvješću se konstatira, u opisivanju slučajeva nezakonite primjene sile, neregularni migranti su navodili da su silu primjenjivale osobe u tamnim odorama bez oznaka s fantomkama na glavi opremljene palicama i to je sve. I to je sve. Tko su te osobe, tko organizira te grupe, time se mehanizam nije pozabavio, a ... [[Govornik se ne razumije.]] i Said su nam također, svjedočili o takvim grupama batinaša koji operiraju na hrvatskim granicama. Predlažemo članovima mehanizma da pogledaju film Igre sjenki o putovanjima djece izbjeglica bez pratnje jer je to najbolji dokument o njihovim stradanjima. Iz ovog Izvješća je jasno da monitoring sustav treba reformirati, jer dok će se nadzor vršiti u dogovoru i pratnji onih koje treba nadzirati, pravog nadzora sigurno neće biti, a izbjeglice, posebno djeca bez pratnje i dalje će trpjeti na hrvatskim granicama. Zamislimo samo da su to naša djeca. Da naša djeca moraju spavati u snijegu, bez hrane, bez vode, da ih mlate palicama neki tipovi u crnim odorama, bez oznaka s fantomkama na glavi. Poletjeli bismo i zaštitili ih i spasili. A zašto ne poletimo spasiti ... [[Govornik se ne razumije.]] i Saida? Zašto su oni manje vrijedni nego naša djeca? Zašto dozvoljavamo okrećući glavu da hrvatska policija onemogućuje djecu na njihovom putu u sigurnost? Kakvi smo mi to ljudi? Konačno je vrijeme da hrvatska država postane solidarna s patnjama izbjeglica. Bez toga naš pompozno najavljeni ulazak u Schengen 1.1.2023. mogao bi doživjeti ozbiljne prepreke. Hvala.
Idemo na 4. raspravu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Pavliček. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Nešto je trulo u javnoj ustanovi NP Plitvička jezera. Naime, prošli tjedan sam u slobodnom govoru govorio o tome kako NP Plitvička jezera muku muči sa radnom snagom, a istovremeno stipendisti, djeca koja su završila turističke smjerove, koja žive na području NP-a su nezaposlena jer nemaju po uvjetima natječaja dovoljno radnog iskustva. Nakon toga mi se javilo nekoliko desetaka kako bivših tako i sadašnjih uposlenika NP Plitvička jezera te su govorili o problemima s kojima se svakodnevno susreću. Pročitat ću samo neke. Ja sam sezonac preko 10 godina ima ljudi koji su sezonci preko 20 godina, a istovremeno postoje pojedinci koji su politički podobni pa su dobili ugovor na neodređeno za samo nekoliko mjeseci. Živio sam i radio u NP Plitvička jezera 11 sezona, nikada nisam imao priliku dobiti ugovor za stalno. 2020. kada je virus covid-19 krenuo poništili su nam ugovore koje smo dobili za sezonu 2020. te kao pse su nas odbacili i ja sam frustriran se spakirao otišao u Njemačku, tamo radim i živim dvije godine sa suprugom i dvoje male djece. Nitko nije reagirao što je 2020.g. poništeno ugovora za 420 sezonaca, a danas muku muče sa radnom snagom. Jedan od najvećih problema trenutno je zaštita od požara u javnoj ustanovi Plitvička jezera. Naime, sukladno rješenjem MUP-a postoje brojne nepravilnosti, javna ustanova NP Plitvička jezera svrstava se u prvu kategoriju ugroženosti od požara, javna ustanova NP Plitvička jezera je navedeno rješenje ministarstva zaprimila 8. kolovoza 2018.g., do današnjeg dana je prošlo tri godine i gotovo 11 mjeseci ništa nije poduzeto po ovom pitanju. Temeljem trenutno važeće procjene ugroženosti od požara i tehnoloških eksplozija javna ustanova NP Plitvička jezera treba osnovati profesionalnu vatrogasnu postrojbu u gospodarstvu prema pravilniku o minimumu tehničke opreme i sredstava vatrogasnih postrojbi. Dužna je imati profesionalnu vatrogasnu postrojbu u gospodarstvu temeljem Zakona o zaštiti od požara te temeljem Zakona o vatrogastvu. Također prema Zakonu o vatrogastvu jasno su definirani uvjeti zapošljavanja profesionalnih vatrogasaca. Aktualna sistematizacija radnih mjesta u javnoj ustanovi NP Plitvička jezera u Odjelu protupožarne zaštite nije sukladna Zakonu o vatrogastvu te se iz tog razloga mogu zaposliti osobe koje nemaju dovoljnu kvalifikaciju. Zbog neadekvatne protupožarne zaštite nitko nije siguran. 24 kolovoza 2019.g. izgorjela je u potpunosti drvena kuća dimenzije 20 puta 10 metara u mjestu Plitvica selo Općina Plitvička jezera unutar granica NP-a te su tom prilikom dva vatrogasca iz plitvičke postrojbe ozlijeđena. Ustanova je zakazala u osnivanju profesionalne vatrogasne postrojbe po svim točkama Zakona o vatrogastvu i time izravno dovela u opasnost ljudske živote, imovinu, floru i faunu najvećeg, najstarijeg i najpoznatijeg NP u RH. Zbog propusta u osnivanju postrojbe javna ustanova NP Plitvička jezera više nije mogla registrirati sva vatrogasna vozila te je potpuno ostala bez vozila koja imaju sredstva za gašenje. I postavlja se pitanje što radi uprava NP Plitvička jezera? Očigledno nema sluha. NP propada iz dana u dan i samo je pitanje kada će se dogoditi ono najgore, ne daj Bože neki požar ili što je još gore da se izgubi neki ljudski život. Tko će tada odgovarati?
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, započinjemo s radom danas iznošenje stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, prvi na redu je danas kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Ja ću danas, pokušat ću se dotaknuti dvije teme, jedna tema je tzv. ujedinjena oporba u HS odnosno njihov šef g. Peđa Grbin, a druga tema koja je nadasve aktualna, a to je tema poskupljenja goriva u Hrvatskoj, naravno i u čitavom svijetu. Dakle g. Peđa Grbin, danas predsjednik SDP-a, često kao i njegov mentor s Pantovčaka g. Milanović, nekadašnji šef SDP-a, poseže za neprimjerenim rječnikom, pa će u nedostatku argumenata kako bi prikrio vlastito neznanje kolege zastupnike i bilo koga nazvati pogrdnim izrazima. Tako je prije nekoliko dana kad sam ga upozorio da nije pročitao čl. 21. hrvatskog ustava da svako ljudsko biće ima pravo na život onda je on mene koji sam to pročitao nazvao pogrdnim izrazom, isto što radi u nedostatku argumenata, u nedostatku zdravog razuma i njegov mentor s Pantovčaka. Ovim putem ja moram poručiti g. Grbinu da je kad danas gledamo u kontekstu vremena bivši predsjednik SDP-a onaj između njega i Milanovića g. Bernardić bio za njega svemirski brod, a da je njegovo umijeće bavljenja politikom definitivno obrnuto proporcionalno njegovoj visini i njegovom stasu, veličini njegove glave i ako ima ikakav osjećaj prema socijaldemokraciji najbolje što može napraviti je napustiti politiku i pustiti SDP na miru. Jedino što je on kvalitetno napravio je to što je izbacio pola zastupnika iz svoje stranke, znači dakle izbacio ih je na ulicu. Ja ne znam zapravo koji bi mu savjet dao, čim da se bavi, možda s obzirom na visinu neka bere banane, ali vjerujem da bi i tamo zabrljao. Bez obzira što nisam pristaša SDP-a smatram da Hrvatskoj treba jaka socijaldemokratska partija u oporbi naravno, a s njim na čelu uskoro vjerojatno neće ni postojati. I možda još jedno malo pitanje za g. Grbina, neka bude frajer pa neka pokaže tu famoznu uplatnicu s tih 30-tak tisuća kuna kojih je navodno uplatio nekoj humanitarnoj udruzi. Ja sumnjam, opravdano sumnjam da je novac ne samo da ga je uzeo, potrošio, novac poreznih obveznika, nego ga i nije uplatio nikome jer mu očito su njegovi troškovi s obzirom i na XXL vjerojatno veliki. Što se tiče cijena nafte na svjetskom tržištu evo moram priznati da smo svi jako zabrinuti, evo J.P. Morgan je dao jednu predikciju da bi u onome najgorem scenariju cijena nafte mogla ići na 380 dolara po barelu, za one koji ne znaju danas je oko 110-115, a eto varira iz dana u dan, iz tjedna u tjedan, dakle to bi išlo 3,5 puta više nego danas s tim da imamo još jedan problem koji je jako velik, a to su poremećaji na tržištu, naravno tu je Rusija, ali tu su i problemi u Norveškoj koji je veliki proizvođač nafte, a tu je i Libija. Ovdje ja se moram osvrnuti na jedan problem o kojem se u HS nije govorilo. Naime, državni namještenici i službenici, a ne samo oni i dalje kada bivaju poslani na službeni put osobnim automobilom, svojim osobnim automobilom dobijaju 2 kune po kilometru, 2 kune po kilometru su dobivali i onda kada je gorivo bilo 3,5 kune i kada je bilo 4 kune, a i danas kada je evo na autocesti 16 kuna. U ono vrijeme kada je to bilo 3,5 kune čak se moglo i zaraditi fino, kad je bilo 7-8 kuna ajde sa amortizacijom si bio nekako na nuli, ali danas definitivno onaj ko je poslan od strane svog poslodavca na službeni put osobnim automobilom gubi financijski. Smatram da bi se po, o ovome problemu moralo itekako žurno razgovarati, itekako žurno jer mnogi koji ionako imaju male plaće, a u potrebi su koristiti svoje osobne automobile za službene svrhe su u velikom problemu, evo hvala lijepo.
Treća rasprava Klub zastupnika Domovinskog pokreta i poštovani kolega Prkačin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, jedva sam izašao za ovu saborsku govornicu. Nikad sa tako malo volje i neraspoložen kao sada. Naime, htio sam ilustrirati ono što sam govorio u desetak dana. Ilustrirati istinitost onoga što govorim ja i komunističko jugoslavensko partizanske laži, falsifikate, krivotvorine i zlo i zločinstvo koje čine prema hrvatskom narodu. Logor za decu u NDH, ova slika je nastala u Srbiji, a naročito plodno tlo je našla u Sisku kod od mene spomenute sisačke gradonačelnice. Prvi put da sam ja nekoga na takav način uvrijedio. I nisam ja na to pretjerano ponosan. Baš mene briga kako ona izgleda, ali njezin duh, ja sam opisivao njezin duh kad sam govorio o izgledu. Naime, 2017. godine negdje pred kraj godine ona je predložila odnosno njezino gradsko vijeće koje drži pod kontrolom da imenuju nekakav park, da mu daju ime Diane Budisavljević što je potpuno opravdano jer ta žena ta Diana Budisavljević se zaista zalagala i trudila da djeca sa Kozare bez obzira kome pripadala 90 više od 90% te djece su srpska pravoslavna djeca, ona se zaista kao humanitarka trudila da im pomogne i uspijevala u tom i to u ozbiljnoj suradnji sa vlasti NDH. Zanimljivih detalja ima koliko god hoćete. Najobičnija istražna radnja ukaza da je 10.000 takvih nesretnika udomljeno u gradu Zagrebu, a smo 238 u gradu Beogradu pa se Milana Nedića vlada uhvatila za glavu pa jel moguće da smo mi Srbi takvi prema svome narodu. Dakle, to su ta deca iz sisačkog logora. Znate gdje je fotografija nastala? U Mataruškoj banji u Srbiji i ljut sam i nervozan radi toga što nisam dobio fotografiju na kojoj se jako lijepo vidi, vidi se pozadina i vidi se danas ta zgrada. Dakle, ova spomenuta koju neću spomenuti niti ću joj opisivati izgled, niti njezino ime i prezime ona je na sjednici gradskog vijeća u zadnji čas ubacila prijedlog da se park ili perivoj nazove imenom Diane Budisavljević jer da je to poslala u pripremnim materijalima ljudi bi proučili pa bi vidjeli. Dakle, tamo stoji da je u ustaškom koncentracijskom logoru gdje su djeca ubijana da je Diana Budisavljević izvlačila djecu itd., nekoliko svjesnih ljudi iz hrvatske oporbe nažalost iz ljevice nitko nije bio dovoljno svjestan jer zaboravljaju, ja sam im rekao 5 puta odavde da su svojedobno Vladimir Bakarić i Stevo Krajačić puno bolje i ozbiljnije branili hrvatske interese u sukobu sa Srbima nego što ovi danas čine. Dakle, dokument koji je usvojen tom zgodom, on ide u arhivu i za 50 godina, a naročito za 150 godina kad netko nađe dokument u kome stoji da je to bio ustaški logor za djecu, a ne prihvatilište jer je to u centru grada Siska, svakom normalnom je jasno da nema govora o nekakvom logoru, nekakvom zlostavljanju, ubijanju djece nego to je prljava podvala nacionalnih izdajnika u što se nažalost hrvatska ljevica pretvara. Mene to posebno pogađa, ja u svojoj duši imam lijevih elemenata kolikogod hoćete, ja često puta kažem ja sam lijevi nacionalist. I zato ta ljevica nesretna batrga i ovamo i onamo, a nikako da postane hrvatska ljevica. Dalje, o čemu sam još htio govoriti, htio sam govoriti o karakteru Drugog svjetskog rata na ovim prostorima, ja sam rekao prošli put. Hoće netko demantirat, hoće neko sa mnom u polemiku? Ma kakva antifašistička borba, ona je trajala samo 10 dana kada je jugoslavenska vojska pružila otpor fašistima i pala i nakon toga se pretvara rat u građanski rat. Građani srpske nacionalnosti napadaju građane hrvatske nacionalnosti isto onako kako su učinili '91. nama. Broz se tek 22. uključuje u rad, ono ovaj građanski rat neusporedivo pojačava i izmišlja još jedan rat bratoubilački rat. Da nije bilo Broz niti bi se u Srbiji klali Srbi na relaciji četnici partizani niti bi se u Hrvatskoj klali Hrvati na relaciji ustaše i partizani. I umjesto da netko pošteno prihvati bačenu rukavicu, pa ima televizija, mi Hrvati nemamo televiziju, ali imaju oni … ima srpska manjina veze da omoguće jednu emisiju gdje ću se ja nać s njima [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Prkačin, vrijeme je isteklo.]] Hvala lijepo.
Kao 7. govorit će poštovani kolega Hajdaš Dončić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala g. predsjedniče sabora. Da, točno je ovo što je kolegica prije mene imala u raspravi da vlada vjerojatno pokušava ublažiti određene inflatorne pritiske s kojima se susreću građani RH i kolega iz Mosta je isto također naveo onu činjenicu da su cijene različitih prehrambenih artikala zapravo porasle za više od 20 čak i 30% i to je sve točno, no međutim ako je to točno, a točno je, onda se očekuje i jači, bolji i veći iskorak dakle vlade, osobito u zaštiti najranjivijih građana RH. Zašto to kažem? Zato jer imate u većini, pa reći ću i mas medija i ostalih mainstream medija zapravo uspješnice Vlade RH, sad kao ne znam dižu se plaće 4%, mirovine rastu 4%, a evo kad Škoru gledamo on isto najbolje zna da je inflacija za najsiromašnije 20%, nije, nije 11%, zato je najviše rastao upravo sektor hrane, a ljudi koji imaju najmanja primanja, još jednom ću ponoviti, ja nisam na satu ekonomije, zapravo najviše troše na hranu. I onda imate jednu dobru vijest koja je također onako prošla malo ispod radara, a to je da je mislim sindikat u HAC-u iako su se svi dizali kad su čuli da je sindikat u HAC-u, čak mi je to i simpatično, zapravo uveo varijabilnu izračun plaće, dakle po indeksu potrošačkih cijena, naravno koji je umanjen i to je dobro jer je to u ovom inflatornim trenucima jedini način da zaštitite najranjivije skupine građana. Stoga ću još jednom ponovit što je i SDP predlagao prije mjesec, dva, pa tri mjeseca, dakle ono što se ne radi, ono što se ne događa. Dakle, tražili smo da se prije svega promijeni način usklađivanja mirovina, dakle po indeksu potrošačkih cijena, znači kako rastu potrošačke cijene tako neka rastu mirovine jer umirovljenici su u principu najugroženiji. Rekli smo da bi trebalo osigurati novi energetski dodatak za najugroženija kućanstva, ali to sada treba i proširiti jer vam je MSP malom ili srednjem obrtu i poduzećima, pogledajte koliko su im narasle cijene električne energije 200 do 300 puta su im veće, dakle od kafića, pekarnica, obrtnika, dakle svi koji čine tu skupinu. E sad ću se vratit na naftne derivate. Da, vlada intervenira i vlada je najavila vaučere valjda za 9. mjesec. Ti vaučeri će biti vjerojatno namijenjeni samo jednoj kategoriji potrošača goriva, a ja ću postavit pitanje šta je s drugima, šta je s onima koji zapravo za obavljanje svoje djelatnosti najviše nažalost moraju trošit fosilna goriva i koji pune proračun, znači da bi se mogli izdati vaučeri, dakle ti će vjerojatno ostati negdje na marginama ili ispod žita. Dakle, ja još jednom ovdje tvrdim, dakle da je jedino rješenje je sad na razini naravno EU jedino rješenje je razbit svetu kravu, a to je PDV za gorivo, dakle da se ne naplaćuje više na najvećoj stopi, dakle ja ne razumijem zbog čega ne bi postojao trenutno sad konsenzus znači da se smanji na srednju stopu, na najnižu stopu ovisno od države do države, dakle ovo nema smisla, ovo apsolutno nema smisla. Cijena goriva je jedan od najvećih da tako kažem akceleratora inflacije koja je troškovna i koja je uvezana, a sa druge strane pogledajte si malo što ozbiljne zemlje i ozbiljni ekonomisti prate, to vam je recimo najava proizvođača, a ja gledam Njemačku, to je jedna ozbiljna država uvijek bila, pogledajte što poslodavci govore, govore vam da imaju očekivanja da će ponovno morat rasti dakle cijene, cijene prehrambenih proizvoda, što će se onda sa post fondom, sa malim zakašnjenjem dakle preliti u Hrvatsku, prelit će se u Hrvatsku i onda imate još jedan zanimljiv podatak kad smo kod naftnih derivata. Znači u srpnju 2008. vam je, znate koliko je bio barel nafte, 143 dolara, srpanj 2008., a cijena goriva vam je bila 9,65, govorim o benzinu, dizel je bio 9,93 danas je ja mislim, danas smo na oko 112 ili 114 ovisni o burzi limit cijena, cijena barela, a kolika je cijena goriva. Dakle, naravno da tu najveću, najveći dio dakle su činile trošarine koje su onda bile manje, manje su bile. Ok imat ut još jedan ono, nije baš ono da tako kažemo ceteris paribus uvjeti nisu primjenjivi bio je dojam nešto slabiji da tako kažemo, a zato kažem PDV nije sveta krava. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika IDS-a govoriti poštovani kolega Daus. Izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Kolegice i kolege. Zrak kojeg dišemo i kojeg onečišćujemo, voda koju pijemo i koju zagađujemo, zemlje s koje se hranimo i koju trujemo i prostor na kojem živimo i kojeg trajno uništavamo. Do kada? Gdje je ta granica između kapitala i humanosti, rasta i održivosti, razvoja civilizacije s jedne strane i njenog uništenja s druge. Ne bi li odgovorne politike trebale biti te koje će omogućiti balans, koje će omogućiti održivi razvoj, koje će definirati okvire te održivost. Ne bi li država trebala stvoriti preduvjete i osigurati provedivost takvih politika? Trebala bi, da. Ali nije ili barem nije dovoljno. Imat ćemo prilike govoriti pa i ovaj tjedan još o zaštiti zraka, vode, tla. Danas ću se više fokusirati na sam prostor, odnosno njegovu devastaciju, trajno uništavanje a uostalom to je i uzročno posljedično veza sa onečišćivanjem zraka, vode i tla. I tu još nije država odradila dovoljno. Iako se započelo nešto poput zabrane parceliranja poljoprivrednog zemljišta na male čestice što smo podržali u ovom Saboru, a nije se riješilo samu esenciju, samu bit problema. No, pojavila se tamo u Istri jedna žena ravnateljica Nature Histrice, javne ustanove za upravljanje zaštićenim dijelovima prirode Istarske županije, rekla je dosta. Dosta devastiranja prostora, dosta divlje gradnje u zaštićenoj prirodi i pokazala je državnim institucijama kako treba raditi posao hrabra, neustrašiva, borac za zaštitu prirode, očuvanje prostora i počela je rješavati kaos u prostoru koji je zaštićeni dio prirode. Pojavio se i prije toga i prije nje jedan čovjek gradonačelnik Rovinja rekao je dosta, dosta devastiranja prostora, dosta divlje gradnje izvan granica građevinskog područja i pokazao ostalim načelnicima i gradonačelnicima kako se treba boriti za svoj grad, za svoju zajednicu. Hrabar, neustrašiv borac za održivo upravljanje prostorom, prostorom koji se uređuje sustavnim prostornim planiranjem. I pojavilo se nakon toga još nekoliko njih, također su rekli dosta devastaciji prostora. Do kad će na taj način rješavati probleme ne znam. Koliko će uspjeti sami postići također ne znam, ali znam da su pokazali da se može. I nakon zabrane parceliranja poljoprivrednog zemljišta treba hitno pristupiti sprječavanju kaosa na šumskom zemljištu. IDS ima rješenje kako to zakonski regulirati. Uskoro će javnost biti i upoznata sa time. Nadam se da će vladajuća većina to prepoznati kao i sa poljoprivrednim zemljištem, razumjeti taj problem i da će biti dovoljno sluha da se to dodatno uredi kroz zakonsku legislativu. No, ono što je ipak ključ rješenja je građevinska inspekcija na terenu. Ima premalo inspektora. Zakonski okvir na osnovu kojeg mogu postupati nije dovoljno dobar, a to se da izmijeniti ako se želi. Gradovi i općine koje to žele i imaju potrebu za time, nemaju svi, neki imaju mogu preuzeti poslove građevne inspekcije u nekom obliku kako se to regulira i promptno reagirati svakodnevno na terenu. Mogu zaposliti dovoljan broj inspektora, nema ih. Nisu oni krivi, malo ih je. Pošteno ih platit, potrebna sredstva za to se steknu naplatom drakonskih kazni, iz njih se može platiti radnu snagu, odnosno sami inspektori. U veoma kratkom vremenu situacija u prostoru će biti riješena. Može to rješavati država, ali će bit puno sporije. Na terenu lokalno se to brže rješava. Potrebna je samo volja, ništa drugo. Ravnateljica Nature Histrice, gradonačelnik Rovinja su to pokazali i dokazali. Kad smo već kod Rovinja tog jadranskog bisera uvršten je na popis najljepših gradova na moru u Europi. Osim bogate arhitektonske i kulturne baštine rezultat je to činjenice da netko već desetljećima brine o tom gradu, netko sustavno brine o prostoru da se on ne devastira, da nema pretjerane izgradnje, da nije narušena vizura, krajobraz, ona izgradnja koja se događa da bude planirana. Ali da bi tako ostalo ne samo u Rovinju već u cijeloj zemlji naravno potrebno je prostor zaštititi. Jakim sustavom kontrole na terenu kaznenom odgovornošću prekršitelja i u ređenom zakonskom regulativom kao temeljem svega toga. IDS će sigurno nuditi rješenja od kojih će dio bit zakonski prijedlozi u narednom razdoblju. Ako stvarno volim ovu zemlju i želimo trajno zaštiti prostor nadam se da ćemo na tom putu imati konsenzus svih bez obzira na politički predznak. Hvala lijepo.
Idemo sada na: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2021/784 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o borbi protiv širenja terorističkog sadržaja na internetu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 297 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno čl. 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Pozivam sada poštovanog državnog tajnika Juru Martinovića da da objašnjenje konačnog prijedloga zakona. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, cijenjene zastupnice i zastupnici. Od 2021.g. na snazi je Uredba EU 2021/784 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o borbi protiv širenja terorističkog sadržaja na internetu koja uvodi izravnu obvezu u pogledu radnji koje pružatelji usluga smještaja na poslužitelju i nadležna tijela država članica poduzimaju radi borbe protiv širenja terorističkog sadržaja na internetu. Za potrebe uredbe države članice trebale bi imenovati nadležna tijela kojima će se povjeriti obavljanje zadaća koje propisuje uredba, a to su izdavanje naloga za uklanjanje terorističkog sadržaja, razmatranje prekograničnih naloga za uklanjanje terorističkog sadržaja, nadgledanje posebnih mjera pružatelja usluga smještaja na poslužitelju te izricanje sankcija prema pružateljima usluga smještaja na poslužitelju. Prijedlogom zakona stoga se predviđa povjeravanje obavljanje funkcija predviđenih u uredbi nadležnim tijelima u RH kako slijedi. MUP nadležno je tijelo za izdavanje naloga za uklanjanje terorističkog sadržaja i za razmatranje prekograničnih naloga za uklanjanje terorističkog sadržaja sa interneta. Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti nadležno je tijelo za donošenje odluke o izloženosti terorističkom sadržaju pružatelja usluga smještaja na poslužitelju kao i za nadzor provedbe posebnih mjera od strane pružatelja usluga smještaja na poslužitelju. Uredba predviđa da svaka fizička i pravna osoba ima pravo na djelotvorno pravni lijek pred nadležnim nacionalnim sudom protiv bilo koje mjere poduzete na temelju uredbi. Stoga se prijedlogom zakona predlažu odredbe o pravnim lijekovima kao i rokovima za njihovo podnošenje, ovlaštenici prava na njihovo podnošenje te stvarna i mjesna nadležnost sudova za odlučivanje u postupku o pravnim lijekovima. Konkretno, ustanovljena je nadležnost Općinskog prekršajnog suda u Zagrebu i nadležnost Visokog upravnog suda RH. Budući uredba postavlja zahtjev da svaka država članica imenuje tijelo nadležno za izricanje sankcija na temelju čl. 18. uredbe, prijedlogom zakona predlaže se Općinski prekršajni sud u Zagrebu kao stvarno i mjesno nadležan sud za izricanje sankcija. Također uredba propisuje obvezu država članica da donesu pravila o sankcijama kako bi se osigurali da pružatelji usluga smještaja na poslužitelju djelotvorno provode uredbu. Stoga se prijedlogom zakona propisuju prekršajno pravne sankcije za povrede pojedinih članaka navedenih u čl. 18. uredbe. Konačno, s obzirom na zahtjev uredbe da države članice od svojih nadležnih tijela i od pružatelja usluga smještaja na poslužitelju u svojoj nadležnosti prikupljaju i šalju komisiji svake godine do 31. ožujka informacije o radnjama koje su poduzele u skladu sa ovom uredbom u prethodnoj kalendarskoj godini. Prijedlogom zakona propisuje se hodogram prikupljanja objedinjavanja i slanja navedenih informacija komisiji. Prihvaćanjem ovog zakona u hrvatski zakonodavni okvir implementirat ćemo Uredbu o borbi protiv širenja terorističkog sadržaja na internetu i osigurati kvalitetne mehanizme uklanjanja rizičnih objava s terorističkim elementima u virtualnom svijetu. Hvala vam lijepa.
Državni tajniče imate i nekoliko replika, prvi na redu je kolega Dretar, izvolite.
Hvala vam poštovani g. predsjedniče HS. Poštovani g. Martinović, evo moram vam postaviti jedno vrlo jednostavno pitanje i od vas tražiti jednu prosudbu. Kada netko u javnom prostoru, govorimo u ovom slučaju o internetskom prostoru, kaže da se određena situacija može riješiti upotrebom eksploziva, možete li vi sada procijeniti je li to potencijalna ugroza pozivanje na teroristički čin i hoće li se to naći pod udarom ovog zakona kojeg ćemo ovdje donijeti, kada netko kaže sve to može riješiti eksploziv, samo molim vas evo vaš osobni ako ne bi bilo zgorega i službeni stav. Hvala lijepa.
Uvaženi zastupniče, dakle teško je u ovoj situaciji iznosit osobni, a još teže službeni stav o takvom jednom pitanju, no ovaj zakon regulira takvu materiju, dakle Internet je jedna društvena vrednota, jedna potreba za komuniciranjem i ona je važna kako za fizičke tako i za pravne osobe zemaljske kugle, dakle on je jedan civilizacijski doseg kojim se mi svi ponosimo i koji je potreban, no on pruža mogućnosti da se kroz te kanale, kroz te mreže potiču i stvari koje su društveno nedopustive, jedna od tih je i terorizam. Dakle, ti poslužitelji na čijim se hardverima čuvaju i nude takvi sadržaji oni imaju razvijene svoje elemente da uklanjaju takve stvari, pa svi smo mi to doživjeli na raznim mrežama kada nam se nešto ukloni ili kad se nekom od naših nešto ukloni, ovdje je ta daljnja faza, dakle da tijela u državama članicama to rade. Mi smo imenovali MUP koji u svom sastavu ima specijaliziranu službu koja je u stanju prepoznavati terorističke sadržaje i dat nalog da se oni uklone.
Kolegice Pocrnić Radošević izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajniče, za potrebe provođenja uredbe države članice trebaju imenovati nadležna tijela, ovim prijedlogom predlaže se MUP-u kao nadležno tijelo koje je ovlašteno izdati nalog za uklanjanje terorističkog sadržaja u svim državama članicama. Isto tako prilikom procijene jel nešto teroristički sadržaj ili ne ministarstvu je dana ovlast da može zatražiti mišljenje Vijeća za elektroničke medije, u smislu slobode izražavanja i informiranja propisuje se i suradnja s HERA-om za mrežne djelatnosti u smislu donošenja odluke o izloženosti terorističkom sadržaju. Znači to je jedan multidisciplinarni pristup i što smatrate kako će to u praksi funkcionirati suradnja različitih tijela oko donošenja odluke? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam uvažena zastupnice, dakle uredba je ostavila jednu slobodu, dakle ona se izravno primjenjuje u naš pravni poredak, ali je ostavila državama članicama jednu slobodu da urede ta tijela koja će postupati u pojedinim situacijama. To je, kod nas je, ja sam već u prethodnom odgovoru rekao da je to kod nas MUP s obzirom da oni imaju specijaliziranu službu, dakle ustrojbenu jedinicu koja se bavi terorizmom i koja naravno ima i alate i obučene ljude da reagira na ovakve situacije. Dakle, ta multidisciplinarnost o kojoj govorite zaista ona postoji tamo gdje MUP nema, nema dovoljno znanja o nekim stvarima poput onoga što ide u nadležnost HAKOM-a, oni će se obratiti njima i drugim agencijama, ali jednu stvar moram vam svima reći, ovdje se radi o veoma hitnim postupcima ponekad u roku od sat vremena MUP mora izdati nalog, u stvari u roku od sat vremena ovi moraju ukloniti nalog, ukloniti u stvari sadržaj na internetu ili dakle spriječiti pristup tom sadržaju, dakle radi se o jednom brzom postupku koji da bi bio učinkovit mora biti takav. Hvala.
Hvala vam. Kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Uvaženi državni tajniče Martinović, IDS apsolutno podržava ovu borbu i svakako ide u dobrom pravcu, no jedna stvar me ovdje samo malo buni u samom, u samim pitanjima koja se trebaju urediti zakonom piše da u cilju smanjenja dostupnosti terorističkog sadržaja na svojim poslužiteljima pružatelji usluga smještaja na poslužitelju koji su izloženi itd. trebali bi uvesti posebne mjere, mene sad samo ovdje zanima treba li ili mora li, trebamo mnogo toga, a kad nešto moramo onda je to dosta i obvezujuće, pa da li se, možete mi to možda pojasniti i u nastavku toga piše također da pružatelji usluga smještaja trebali bi utvrditi koju bi odgovarajuću djelotvornu proporcionalnu mjeru trebalo uvesti itd., trebati je nešto, a morati je ipak obvezujuće, pa samo da, možda ja nisam dobro shvatio, hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Dakle ovdje je uredba kao takva definirala relevantne pojmove za ovu materiju, dakle ona je terorističke sadržaje definirala na način da je se koristila dakle rječnikom iz kaznenog prava država članica gdje je definiran terorizam. Ovdje dakle govoriti o tim posebnim mjerama, kao prvo ja sam rekao masu tih stvari poslužitelji koji pružaju uslugu proizvođačima sadržaja oni sami prepoznaju i imaju svoje alate i uklanjaju. Ove ekstremne situacije koje se iz razno raznih razloga ne maknu njihovim alatima procesnim ili poslužiteljskim to rade onda posebna tijela EU, dakle kada se izdaju mjere izdaju ih nadležna tijela država članica koje poslužitelji moraju provoditi, ako ih ne provode dolaze pod udar prekršajnog zakonodavstva sankcija.
Sada će replicirati kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani državni tajniče, postoje slučajevi kada pružatelji usluga na svoju ruku određuju što je prikladan ili neprikladan sadržaj pa čak stavljajući ga i u kategoriju terorističkog, a to on nije. Ja sam više puta u Hrvatskom saboru govorio o pokojnom generalnu Slobodanu Praljku i interesantno je kad se on pojavni npr. na bilo kojoj društvenoj mreži u kratko vrijeme svi oni koji bilo što objave o našem generalu bivaju blokirani, sadržaji bivaju uklonjeni kao teroristički. Dakle, ovdje imamo jednu veliku opasnost da se ovaj zakon odnosno uopće mogućnost uklanjanja sadržaja zloupotrijebi, a ovo je jedan egzaktan primjer. Molim vas da se malo tu povede računa i o tome da neki pružatelji usluga zloupotrebljavaju svoju poziciju.
Izvolite odluku.
Uvaženi zastupniče dakle ja bi ovdje kao pravnik rekao države i sustavi ne mogu regulirati sve. Ovdje države članice EU odnosno EU ovom uredbom nije išla za tim da regulira postupke pružatelja usluga smještaja tih internetskih sadržaja. Oni imaju određenu slobodu i ta sloboda je neophodna za današnji razvoj civilizacije i standarda demokratskih. Ali države članice se imaju pravo štiti na jednim, sa jednim zajedničkim alatima od terorističkih sadržaja i to se ovom uredbom radi. Dakle, mi imenujemo nadležna tijela koja će prepoznati teroristički sadržaj i u svom, na svom teritoriju izdati nalog za uklanjanje. Može izdati prekogranični nalog ali se onda on u jednoj posebnoj proceduri od nadležnog tijela države članice razmatra i odlučuje da ili ne. Dakle, ne možemo mi spriječiti nekome da sa svog harda ukloni nešto što on smatra neprihvatljivom njegovoj publici.
Sada će replicirati kolegica Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem. U obrazloženju ovog zakona piše da pružatelja usluga poslužitelja mahom dobrovoljno uklanjaju sav sadržaj koji bi mogao biti sporan, pa iz prakse zaključujete da neće biti veći broj postupaka koji bi onda dodatno opteretili rad naših institucija i tijela zato je odabran Visoku upravi sud. Međutim, nije mi baš jasno zašto je odabran Prekršajni sud u Zagrebu. Naime, mogu prihvatiti obrazloženje da se očekuje da neće biti puno predmeta. Međutim, zašto baš Zagreb koji je ionako najopterećeniji s jedne strane, a s druge strane kad baš tako spekuliramo koliko će predmeta biti ili neće biti, mene ne brinu ovi stvarni teroristički sadržaji, brine me naša reinterpretacija jer smo u Hrvatskoj vidjeli da i jaja mogu biti predmet terorizma. Dakle, bojim se nepoćudnog uklanjanja sadržaja [[Upadica: Hvala vam.]] koji nekom ne odgovara i nedostatka kontrole od strane [[Upadica: Hvala lijepa.]] od strane nadležnih tijela.
Izvolite odgovor.
Dakle, za slučaj da nadležno tijelo pogriješi u svojoj procjeni poslužitelji imaju pravo dakle na žalbe. I zato su ustanovljeni ovi pravni lijekovi u ovim situacijama. Dakle, oni imaju dakle pravne alate, imaju pravo priziva, dakle imaju sve ono što svi građani fizičke i pravne osobe, to su pravne osobe koje se bave biznisom pružanja usluga. I ako bi se olako po tome kako vi u jednom dijelu svoje replike kažete olako to uklanjalo što se nekome, kako se netko sjeti tu bi se mogla postaviti dakle zahtjev za odgovornost za štetu takvom poslužitelju kojem je netko olako, a kasnije se utvrdi da to nije bilo to. Dakle, to se sve kolegice propituje do vrha i zato su ustanovljeni i nadležni sudovi i prekršajni i Visoki upravni. Dakle Visoki upravi zato što to imamo kod HAKOM-a na sličan način, dakle da se ne ide u klasični upravni postupak, pa upravni spor nego izravno odlučuje Visoki upravni sud [[Upadica: Hvala vam.]] smatrajući da je on nadležan za to.
Kolega Hajdaš Dončić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] počinjenje, dakle pri procjeni predstavlja li materijal pružatelja sadržaja teroristički sadržaj, a koja procjena uključuje primjenu temeljnih načela koje se odnose na slobodu izražavanja i informiranja uključujući slobodu i pluralizam medija sukladno odredbi Članka 1. dakle uredbe, MUP ovlašteno je zatražiti prethodno mišljenje Vijeća za elektronične medije. Dajte mi objasnite to ovlašteno je, da li je ono obvezno, nije obvezno ili je samo ovlašteno? Hvala.
Izvolite odgovor.
Naravno uvijek upravno tijelo jedno kada odlučuje o nekom upravnom postupku ukoliko nema stručnih znanja iz te konkretne ovlasti ima pravo i po svakoj nomenklaturi upravnog prava pozvati drugo državno tijelo da mu iz svoje domene da nekakvu stručnu opservaciju. Ukoliko ima potrebe za tim naravno tražit će od te agencije, ako nema, nema dileme ne znam što problematizirate. Nema … [[Upadica se ne čuje.]]
Nemojte tako.
… ljudska prava.
Sada je na redu kolegica Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani državni tajniče dakle mi smo dosta zabrinuti oko implikacija koje bi ovo moglo imati po pitanju slobode govora na internetu i na društvenim mrežama posebno imajući na umu činjenicu da je MUP to koje radi procjene, a znamo na koji način se u prošlosti u pogledu određenih prekršaja koji su definitivno bili u domeni slobode govora kao što su bili uvrede političarima, pa tako i neke grublje riječi koje je MUP vrlo često kvalificirao kao prekršaj, a zapravo se radilo o pitanju slobode govora garantiranim i Člankom 10. Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava. Pa me zanima koje ćete vi mehanizme imati unutar MUP-a a da ove, implementacija ovog teksta ne pređe u ozbiljno ograničenje slobode govora na internetu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Uvažena zastupnice ja osobno sam uvjeren da je, da su kreatori uredbe o tome razmišljali. Dakle, uredba se izravno primjenjuje u našem pravnom poretku, a mi smo ovdje radili jedan pragmatičan provedbeni zakon za tu uredbu. Pribjegli smo donošenju jednog zakonskog dokumenta, a inače neke države članice su mijenjale 5, 6, 10 zakona da bi se, cijelu ovu materiju pokrili. Dakle nismo mi tu ništa ovim našim zakonom ustanovili novo, što bi moglo biti dakle razlog za zlouporabe. Moramo vjerovati institucijama, a ako im nećemo vjerovati, please, please, ok, ok, dakle i ovaj Zakon, ali i Uredba podrazumijeva dakle pravna sredstva za propitivanje takvih stavova. Naravno, u krajnjem je, što sam maloprije rekao, i odgovornost za odgovornost za eventualnu štetu uklanjanjem nečega što se u konačnici nije potvrdilo kao teroristički sadržaj.
Kolega Brčić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, poštovani državni tajniče. Pa evo, ako se malo vratimo u povijest, vidimo da riječ terorizam, odnosno teror se prvi put pojavljuje i izričaj dolazi u javnost za vrijeme Francuske građanske revolucije kada je bilo masovno smaknuće uglavnom ideoloških neprijatelja i kako raste tehnika, jasno, raste i mogućnost i širenja lepeze samog obujma terorizma, tako da krivim informacijama, netočnim informacijama zasigurno se može izazvati i apatija i strah, panični strah kod određenog naroda, pojedinaca, isto tako, jasno. Mene zanima u kontekstu provedbe odredbe, neće se stvarati novo tijelo unutar RH, da li će biti mogućnosti u postojećem tijelu pratiti ovu, kako sam rekao, cijelu jednu lepezu, po meni terorističkih ispada i djelovanja? Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa uvaženi zastupniče, ja osobno smatram da je Uredba bila potrebna, da je pogođena, da je ovim Zakonom su stvoreni procesni alati da su institucije aktivirane, one koje već postoje i da bi se ta Uredba uspješno provodila u našem nacionalnom zakonodavstvu. Mislim da moramo biti uvjereni, a jesmo to svi, da je terorizam jedna opaka opasna stvar koja ugrožava pojedince, ljude, sustave, naše živote, uostalom i da države traže sve, traže adekvatne alate u borbi protiv terorizma. Ovo je jedan od alata koji je možda u svojoj suštini preventivan, dakle mi sprječavamo te sadržaje koji potiču, koji organiziraju, koji obučavaju kako napraviti terorizam, dakle nemam nikakve dileme da je ovo dobra stvar koja je uvedena u pravne poretke država članica i da ćemo sigurno sa ovim put uspješniji u borbi protiv terorizma.
I zadnja replika, kolega Lerotić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, kada govorimo o presretanju poruka i razvoju tih sadržaja za i planiranje terorizma, ali i za regrutiranje novih pojedinaca, mene zanima da li mi kao država imamo alate koji omogućuju presretanje takvih poruka putem pojedinih igračkih konzola koje se, koje nažalost sve češću je primjer, znamo da su se na taj način organizirali teroristički napadi i u Bostonu i u Parizu pa me zanima da li mi imamo alate koji mogu na tim online serverima spriječiti takve napade?
Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče, ja vam ne mogu odgovoriti na to pitanje. Mislim da su moje internetska i ta znanja vjerojatno na vašoj ili lošijoj ili nižoj razini jer ste vi mlađi čovjek od mene, ali ja ono što znam, a to znam da MUP ima dakle ustrojstvenu jedinicu koja se bavi dakle otkrivanjem i sprječavanjem terorizma. Uvjeren sam da oni imaju i adekvatne softverske alate da na vrijeme uoče takve stvari. Nažalost kriminal, terorizam vrlo često ide ispred naših društvenih aktivnosti pa ponekad kasnimo, no ovaj Zakon to nije sigurno riješio, ako to već nemamo, dakle mi aktiviramo već institucije koje imamo, dakle MUP, sudove i uvjeren sam da naše Ministarstvo unutarnjih poslova, naša policija ima adekvatne alate, kada kažem adekvatne, onda u najmanju ruku da su osposobljeni i softverski i kadrovski na razini prosjeka EU.
Hvala vam lijepo državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika Mosta, poštovani kolega Miletić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a g. Jandrokoviću, poštovani g. Bukarica, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub Mosta je dosta, rekli bi, zabrinut, dosta zabrinut oko ovog Zakona iz nekoliko razloga, zato jer dijete, kada se jednom opeče, pa onda kada se približi vatri, iskustveno, iskustveno uvijek se boji vatre pa onda miče ruku i bježi od nečega što djetetu može štetiti. Da budem odmah jasan, imamo dosta ovih koji nas gledaju pod povećalom i mi ovdje u Klubu Mosta pa da budem baš vrlo jasan i eksplicitan, Klub Mosta osuđuje svaki oblik agresije, nasilja, terorizma i normalno da jedna ozbiljna demokratska država mora štititi svoje granice, mora imati jaku policiju i jaku Hrvatsku vojsku, mora voljeti i čuvati svoje policajce, koji brinu o nacionalnoj sigurnosti, mora imati jaku vojsku koja brine o svojoj državi i na koncu, u zalog svima onima koji su dali svoje živote, evo, ovdje je s nama general Sačić, ispričavam se ako je među vladajućima ima hrvatskih branitelja koji su ovdje s nama nazočni ili iz oporbenih, nisu mi poznati svi pa onda se ispričavam, ali dakle ti naši momci, ti naši heroji su nam osigurali slobodu i naravno da kad dolazi ugroza slobode, od bilo kuda, izvana ili iznutra da država mora imati mehanizme i da država mora reagirati, da mora čuvati svoj suverenitet, svoje nacionalne interese i sigurnost svojih građana i tko god je donekle razborit, dakle donekle, njemu je to jasno. Dakle uistinu držim da mu je to jasno. Ja sam osobno kršćanin koji poštuje demokraciju. Dakle, mi živimo u pluralističkoj demokraciji i ja kao političar koji je kršćanin u pluralističkoj demokraciji, dakle ja se borim za svoja uvjerenja, svoje stavove. A onda građani izađu na izbore, izvažeš se i onda na tim izborima na koncu dobiješ legitimitet ili ga ne dobiješ kakav god on bio. Ti izbori su jako važni, demokracija je jako važna i zato preporučam svakome tko god misli pametovati sa strane neka dođe, neka se isprsi, neka dođe u predvorje, neka se izvaže pa ako ga građani biraju neka dođe u ovaj časni Dom i bori se za svoje ideale, za svoja uvjerenja kao što ovdje zastupnici različitih priča od ljevice do desnice, desnog centra je li, dakle su učinili. Ono čega se mi plašimo, hajde bit ću vrlo eksplicitan i jasan. Neću govoriti o nekim upitnijim ljudima koji su neke stvari tumačili na ovaj ili onaj način, nego hajmo govoriti o hrvatskim znanstvenicima na primjer o prof.dr.sc. Laucu ili o našem emintentnom stručnjaku matematičaru Nenadu Bakiću. Dakle, njima je državni tajniče, dakle tim ljudima je, su procesi na internetu, dakle i ministarstvo istine zvano faktograf sa čovjekom koji valjda će kao pravi ljevičar do 52 godine završiti fakultet. Dakle, on je urednik, a znamo da je papec, da je lutka na koncu je li u rukama moćnika kako to već bude. Dakle, taj faktograf ili Ministarstvo istine je cenzuriralo naše eminentne znanstvenike koji su samo imali drugačije razmišljanje koje se danas pokazalo istinitim. Dakle, ljudi su govorili nešto prije tri mjeseca, pet mjeseci, godinu dana, dvije godine. Kad pričam konkretno dakle da je lock down opasan i da će donijeti teške posljedice njih se cenzuriralo. Kada je Lauc govorio i pisao da ljudi koji su preboljeli ne trebaju cjepivo njih se cenzuriralo. Dakle, gotovo je, cenzura. I sada ono što je nas strah, dakle u klubu MOST-a, mislim strah, ne bojimo se ničega nismo baš stvoreni da se plašimo. Da se general Sačić plašio ne bismo mi danas imali Hrvatsku, da nisu momci izlazili u rovove i u susret neprijatelju jugoslavenskoj narodnoj armiji i svima onima je li možda neki danas plaću sa tom svom, mislim plaču očigledno. Bogu hvala da je više nema, te Juge, tamnice naroda. Dakle, vratimo se na temu. Ovdje nas zabrinjava sljedeće: U jakim društvima, u jakim demokracijama mi imamo, dakle sustave koji paze na slobodu govora, na slobodu izražavanja, na slobodu misli, na slobodu djelovanja. I sad ja ću bit malo plastičan, oprostite mi takav sam ekstrovert pa onda evo nekako je to what you sayes, what you get. Sad narod poludi jer doći će gorivo na 70 kuna, doći će meso vidimo da ide jel' tako? Jutros sam čitao na 300 kuna na primjer i onda će u jednom trenutku narod ostati gladan, a shvatit će da vladajući ne žele od njega napraviti vegane i da se ne brinu za zdravlje, nego jednostavno je to sve otišlo dakle pod oblake. I onda će netko napisati ma u parampačad rokni tamo bombu. I onda će netko na račun toga jer je jadan čovjek isfrustriran tamo bubnu nešto što ne treba da se razumijemo. Znači, jasan sam jako ja mislim. Ali će onda netko reći uh evo ga, terorizam. I zatvarat će građane Republike Hrvatske zato jer će netko možda izrazit se na neprimjeren način, to je važno, dakle da vi onda pazite da procedure budu da jednostavno procijenimo jesu li ljudi jadni, isfrustrirani pa su pukli, a vi to znate. Službe mogu ući u sve, u poruke, u mobitele, u sve živo. Na koncu to se i radi i onda znaš da je netko jadan, eto jednostavno isfrustrirani građanin jer mi tu sa 15 hiljada kuna jedemo za 15, 20 kuna iako je na kvaliteti studentska menza je bila kvalitetnija. Budimo otvoreni je li, a onda ljudi jadni dođu i kažu čovječe pa mi nemamo šta za jesti. Pa nama je sir otišao na 93 kune, pa ulje je otišlo, pa brašno, pa sve. Jutros sam čitao cijene iz hrvatskih trgovačkih centara. I to je ono što nas brine, dakle da učinite sve što možete da sustavi, procesi čuvaju osnovne tekovine naše demokracije a to je pravo na različito mišljenje, pravo na različiti govor, na izražavanje pa čak da dopustite jer je to temeljno pravo da naši ljudi polude malo pa možda da dođu na trgove, da viču, da nešto tamo galame, da se ispušu, da mašu sa zastavama. Mislim kad dođe gorivo na 400 kuna i meso na 300 jer do tada mi Hrvati bit ćemo heroji dnevnog boravka. Dakle, klub MOST-a će razmisliti što će napraviti sa podupiranjem ovog zakona. S jedne strane ponovit ću, dakle apsolutno smo za zaštitu hrvatske granice, za jaku hrvatsku vojsku, za jaku i snažnu hrvatsku policiju, za čuvanje nacionalnih interesa, za čuvanje svakog građanina Republike Hrvatske da on bude siguran i da spriječi država svaki oblik terorizma nutarnjeg i vanjskog i mi to odmah ćemo potpisati. Ono gdje smo mi zabrinuti da ove procjene koje radi MUP da stvarano te procjene budu dosljedne, da budu razborite i da ti procjenitelji ne dovedu se u situaciju ne znam da se hapse ljudi koji će biti iz ovog ili onog razloga a dolaze nam teška vremena isfrustrirani, pa će pisati po bespućima interneta nešto i onda će ih se ne znam cenzurirat, hapsit itd. Evo možda to nekima zvuči ono teorija zavjere, ali ima vas ovdje dosta razboritih. Sve vas je više. Oprostite mi kolege na ovome dociranju. Prije pet godina da je netko rekao što ćemo proživljavati, evo mog generala Sačića da je netko pitao prije pet godina što ćemo proživljavat i kako da ja iz Kastva ne mogu u Matulje 300 metara proć jer mi je policija na sredini i ne dopušta da uđem u Plodine, 300 metara ej, ali mogu dva kilometra u Kastav u centru, a ne mogu u Matulje. Da je to neko rekao pa čovjek bi rekao ma da a joj jeste luđaci vi teoretičari zavjera. I onda je došlo to vrijeme kada nam se oduzimalo slobodu i temeljna građanska prava. Mi u klubu Mosta bit ćemo budni i vrištat ćemo s krovova ako treba i bit uz svoj narod gdje god treba. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani kolega Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Nacionalna sigurnost i želja za jačim konkretnijim suverenitetom na području RH sve nas obvezuje da zaštitimo hrvatski narod od terorizma kao jednog od temeljnih pretpostavki prosperiteta. Ova uredba uvodi mehanizme koji su korisni u sprječavanju radikalizacije, ali donosi i veliku odgovornost onima koju ju provode. Upravo u tome Hrvatski suverenisti vide najveći problem u implementaciji ove uredbe jer poznavajući rad naše vlade i državnih službi te lakoće kojom su slučajeve u Hrvatskoj kategorizirali terorizmom teško je biti optimističan. Dovoljno je sjetiti se održanog zatvorenog sastanka saborskog Odbora za sigurnost zbog najobičnijeg komentara jednog umirovljenika oko dočeka Andreja Plenkovića trulim jajima. No bilo kako bilo ova uredba bi trebala osigurati da ono što je nezakonito off line odnosno izvan mreže bude nezakonito i on line, tj. na mreži. Nalog za uklanjanjem moći će moći poslati bilo koja država članica na bilo koju internetsku platformu uspostavljenu unutar EU, međutim prema postignutom kompromisu ICR-a grupacije kojoj pripadamo, vlasti država članica u kojima se nalazi izvor sadržaja imat će 72 sata za analizu i eventualno osporavanje naloga za povlačenje ako uoče primjerice jasno kršenje slobode izražavanja. Ovom uredbom trebalo bi se osigurati da internetske platforme imaju aktivniju ulogu otkrivanja terorističkog sadržaja na svojim mrežama i da se takav sadržaj ukloni u roku od najviše jednoga sata. Tijekom pandemije porast terorističkog sadržaja na društvenim mrežama je znatno porasla. Ako uzmemo za primjer samo Facebook 2019.g. je više od 25 milijuna objava uklonjeno jer su sadržavale sadržaje terorističke prirode ili su poticale na napade, a sljedeće godine 2020. ta brojka je porasla na više od 43 milijuna objava. Više od 300 tisuća računa povezanih s terorističkim organizacijama korištenih za širenje propagande je izbrisano dok ih je 2016.g. bilo tri puta manje 100 tisuća. Tendencija rasta je očita i dokazuje kako u današnjem društvu veliku ulogu u širenju radikalnih poruka terorističkih organizacija ima Internet odnosno društvene mreže. Ono što je dobro kod ove uredbe je to što neće biti filtriranja interneta, barem se tako predstavlja. Sloboda govora, sloboda tiska i medija kao i slobodu legalnih sadržaja npr. istraživanja novinara, umjetnika, obrazovnih sadržaja također ne smije biti filtrirano, štoviše ova uredba bi trebala štititi sadržaje koji predstavljaju izraz polemike ili kontroverznih stavova u tijeku javne rasprave. Tzv. informacijska revolucija s neočekivanim usponom interneta devedesetih godina očito je imala tj. očito ima sve veći društveni značaj. Internet teroristima i ekstremistima nudi istu priliku i sposobnost koji čini za ostatak društva komunicirati, surađivati i uvjeravati. Tako značajne količine radikalnih materijala danas je dostupno internetu, a ta količina svakodnevno raste. Analize dokumenata intervjua s višim istražnim službenicima diljem Europe to potvrđuje značajnu ulogu interneta u gotovo svakoj istrazi nacionalne sigurnosti koju provode europske sigurnosne i obavještajne agencije kao i policija. Slučajevi terorizma u zemljama Europe koje nemaju tzv. digitalni otisak spadaju pod statističku grešku. Internet je uistinu odigrao ulogu u procesu radikalizacije nasilnih ekstremista i terorista. Istraživanja podupiru zaključak da Internet može povećati mogućnost radikalizacije jer je dostupna velikom broju ljudi i omogućuje povezivanje s istomišljenicima iz cijeloga svijeta 24 sata na dan. U analizama terorističkih napada jasna je povezanost pojedinaca i interneta odnosno društvenih mreža koji je bio ključan izvor informacija komunikacije i propagande za njihova ekstremistička uvjerenja. Empirijska studija Odjela za ratne studije Kings College-a u Londonu izdana 2008.g. od 242 europska džihadista koji su sudjelovali u akcijama od 2001.-2006.g. utvrdila je da postoji korelacija između džihadskih web stranica i propagande na internetu i radikalizacije. Prepreke prostora u povezivanju pojedinaca smanjene su dosegom i neposrednošću interneta, a niz studija ukazuje na sposobnost interneta da dopre do onih pojedinaca koji inače ne bi bili dostupni radikalizatorima ni na jedan drugi način. Imamo primjer uspjeha Anwara an Awlakia glasnogovornika i regrutera Al Qaeda-e u stvaranju visokokvalitetnog sadržaja kao što je inspier Al Qaeda-e web magazin koji zagovara džihad od kuće i koji je itekako raširen na zapadu što je dokaz širenja privlačnosti nasilnog ekstremizma putem interneta. Internet je postala jednovrsna jeka svojevrsno ogledalo za ekstremistička uvjerenja pojedinaca. Drugim riječima, Internet može pružiti veću priliku od izvanmrežnih interakcija kako bi pojedinac potvrdio odnosno radikalizirao svoja postojeća uvjerenja pogotovo u vremenima kada smo svjedoci manipulacija algoritmima društvenih mreža koji serviraju upravo onaj dio sadržaja koji je nama najzanimljiviji i samim time nas ograničavaju u cilju objektivnog informiranja. Konsenzus u literaturi je da Internet omogućuje pojedincima lakši pristup materijalu koji ih zanima što je teže učiniti u fizičkom svijetu u kojem češće nailazimo na pojedince s različitim mišljenjima i pristupom materijalu koji bi pojedince izložilo različitim stajalištima. Nametnuti algoritmi društvenih mreža mogu dati iluziju snage u brojevima jer pojedinac postaje zarobljenik uskog kruga online istomišljenika, profila i stranica, teroristi tako iskorištavaju algoritme kojima je zapravo primarni cilj bio marketinško djelovanje za prodaju radikalnih bolesnih ideja. Nadalje, dokazi također ne podupiru tvrdnju da Internet zamjenjuje potrebu da se pojedinci sastaju s osobama tijekom procesa radikalizacije, umjesto toga dokazi sugeriraju da Internet nije zamjena za osobne sastanke već nadopunjuje i olakšava osobnu komunikaciju. Dokazi i istraživanja i analize također potvrđuju odnosno ne podupiru sugestiju da je Internet pridonio razvoju samo radikalizacije, u velikoj većini slučajeva ispitanici su imali kontakt s drugim osobama, virtualnim ili fizičkim putem. Ne možemo i ne smijemo karakterizirati Internet kao glavnog krivca radikalizacije, ali moramo biti svjesni kako su zahvaljujući histeričnom lokalnom lockdownu Internet terorizam i radikalizacija procvjetali. U zadnje 2.g. na području Europe radikalni islamisti su počinili gotovo 20 terorističkih napada od kojih su počinitelji u svojim 20-tim godinama, najmlađi počinitelj ima 18, a najstariji 37. Svaki od njih je na jedan ili drugi način bio aktivan online unutar eho sfere radikala, a ne treba ni zanemarit da je gotovo svaki od tih zlotvora ujedno i izbjeglica ratom zahvaćenih područja za koje bi progresivdžije s lijeve strane sabornice učinile sve kako bi postale dio našeg društva, a samim time i rastakali hrvatsku kulturu i identitet. Islamski teroristi i dalje su aktivni u Europi i u našem susjedstvu, čelije ISIS-a i organizacije povezani s Al-Kaidom svoju propagandu šire internetom. Imajući u vidu želju da stvorimo sigurno okruženje pozdravljamo ovu uredbu, ali naglašavam još jednom kao njezina, da još njezina implementacija mora biti ispravna i transparentna kako bi funkcionirala. Internet bi trebao biti jedan od simbola slobode u današnjem društvu, no ne smijemo dopustiti da postane instrument teroristima i radikalima u promociji svojih bolesnih ideja i ideologija. Dovoljno je sjetiti se našega Tomislava Salopeka koji je kukavički pogubljen od libijskih džihadista koji su bez srama njega koristili kako bi promovirali svoje ideje, a vrijedno je spomenuti kako su ti isti libijski džihadisti obezglavili 21 koptskog kršćanina koji su danas simbol mučeništva i progona kršćana diljem svijeta. Zbog takvih je ova uredba napravljena i nadam se da će se na takvima primjenjivati. Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, kako je dakle razvojem informacije i razvojem tehnologije sve više dostupno svakome različite informacije dakle uvijek se postavljaju, postavljaju se nekoliko pitanja koliko je to dobro i koliko je to loše, dakle ni jedna ni druga stvar se ne može ono isključivati i gledati crno bijelo, dakle naravno da je dobro jer većina svjetske populacije sad može dolaziti do javno dostupnih podataka, život je vjerojatno olakšan, ali isto s druge strane to predstavlja i velike, a reći ću i znanstvene izazove jer uvijek imate jedan dio svjetske populacije kad ih pitate odakle vam ti podaci, ono pročitali smo na internetu, ma bravo, čestitam, dakle kolko je to zapravo znanstveno utemeljeno i zato se javljaju i razno različite teorije i zavjera i različiti dakle podaci koji fluktuiraju na društvenim mrežama koji apsolutno u potpunosti nisu istiniti, pa imate veliki broj stanovništva koji misle da je zemlja ravna, da covid ne postoji itd., dakle sve je to tu, a ovo je samo jedna stepenica dakle više, kako i na koji način zapravo se boriti protiv širenja terorističkog sadržaja na internetu. Znači ovom zapravo uredbom koja postaje zakon su imenovana nadležna tijela kojima se povjeruje obavljanje funkcija koji su predviđeni dakle uredbi iz 2021.g.. Isto tako definirani su pravni lijekovi koji pružatelji usluga dakle hrvatska je riječ smještaj je na poslužitelju, dakle koji mogu podnijeti protiv naloga i odluka nadležnih tijela, zatim rokovi za podnošenje pravnih lijekova i nadležna tijela koja odlučuju o istim pravnim lijekovima, te koje su prekršajne odredbe. Stoga je predlagatelj zakona dakle zakon pod navodnicima povjerio tko će ono provodit zakon, dakle prije svega MUP tj. ustrojstvenoj jedinici koja je nadležna za prevenciju i suzbijanje terorizma gdje bi zapravo unutar te jedinice trebala biti kontakt točka koja je dostupna 24 sata na dan 7 dana u tjednu, to je ujedno i nadležno tijelo za izdavanje naloga kojim se od pružatelja usluga smještaja na poslužatelju traži uklanjanje terorističkih sadržaja ili onemogućavanje pristupa terorističkom sadržaju u svim državama članicama na temelju ove dakle originalne uredbe čl. br. 3. i koje je to nadležno tijelo za provjeru prekograničnih naloga, te koje je nadležno za uklanjanje na temelju čl. 4. predmetne uredbe. U našem slučaju i kad je MUP nadležno tijelo za izdavanje naloga za uklanjanje i nadležno tijelo za provjeru prekograničnih naloga za uklanjanje, dakle navedeno je da je ministarstvo dakle nadležno zapravo ovlašteno zatražiti prethodno mišljenje Vijeća za elektroničko medije, samo kažem ovlašteno je, dakle nije obvezno, a ako zatražiti prethodno mišljenje Vijeća za elektroničke medije, Vijeće za elektroničke medije je dužno dostaviti svoje mišljenje u roku od 48 sati od trenutka primitka zahtjeva. Dakle, ja sam tu pokušao u replici problematizirati dakle tu riječ ovlašteno. Da li samo ovlašteno ili je obvezno i koje su razlike i što je bolje što nije bolje. A ministarstvo dakle koristi dakle mišljenje ako to zatraži mišljenje, dakle pri procjeni predstavlja li materijal pružatelja sadržaja teroristički sadržaj kao i u slučaju kada provjerava prekogranične naloge dakle koji mogu doći od drugih država članica, a koja procjena uključuje primjenu temeljnih načela koja se odnose na slobodu izražavanja informiranja. Dakle, koja uključuju ono što je vrlo važno slobodu i pluralizam medija. U zakonu je dio tih obveza ili zadataka povjeren i Hrvatskoj regulacijskoj agenciji za mrežne djelatnosti ona bi trebala biti nadležno tijelo za donošenje odluke o izloženosti terorističkom sadržaju pružatelja usluga smještenom na poslužitelju i za nadzor provedbe posebnih mjera na temelju članka spomenute uredbe. U tom slučaju radi donošenja odluke o izloženosti terorističkom sadržaju pružatelja usluge na poslužitelju dakle MUP je obvezan dostaviti Hrvatskoj regulatornoj agenciji za mrežne djelatnosti podatke koje propisuje spomenuta uredba u svom Članku 5. stavku 4., a to tu primjerice podaci da je pružatelj usluga smješten na poslužitelju primio dva ili više konačno naloga za uklanjanje u prethodnih 12 mjeseci, dakle u prethodnih godinu dana. Nadalje, Općinski građanski sud u Zagrebu utvrđen kao stvarno i mjesno nadležno tijelo za izricanje sankcija koje su propisane ovim zakonom u slučaju počinjenja prekršaja koji su opet propisani naravno ovim zakonom ali je i nadležno tijelo za odlučivanje o prigovoru kao pravom lijeku koji omogućuje pružatelju usluga smještenom na poslužitelju i pružatelju sadržaja znači da isti podnesu protiv naloga i odluka nadležnih tijela temeljem odredbe 3. i 4. dakle spomenute uredbe. Općinski građanski sud u Zagrebu dakle odlučuje prema odredbama zakona kojim se uređuje prekršajni postupak i nakon toga on donosi rješenje. Ono što je dobro da je predviđeno i drugostupanjsko odlučivanje pa o žalbi protiv rješenja Općinskog prekršajnog suda u Zagrebu ovlaštene osobe mogu podnijeti žalbu u roku od 8 dana od dana dostave rješenja Visokom prekršajnom sudu RH. Dakle, što se tiče Kluba SDP-a mi toplo pozdravljamo drugostupanjsku sudsku zaštitu, isto tako pozdravljamo i žurnost u postupanju povodom prigovora. Onaj dio ovlasti ili zadaća koji je povjeren Visokom upravnom sudu RH kao tijelu za odlučivanje u upravnom sporu temeljem tužbe pružatelja usluga smještenom na poslužitelju i nadalje definirana su i tijela za praćenje provedbe uredbe. Dakle, to su pružatelji razno različitih usluga na poslužitelju, MUP, Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti, Općinski prekršajni sud u Zagrebu, Visoki upravni sud u Zagrebu, dakle oni svi zajedno bi trebali prikupljani informacije iz Članka 21. stavka 1. ove uredbe, a to bi trebalo biti što je isto vrlo važno, broj izdanih naloga za uklanjanje i broj jedinica terorističkog sadržaja koje su uklonjene i pristup kojima je onemogućen. Dakle, ne samo koje su uklonjene nego kojima je onemogućen te samu brzinu uklanjanja ili onemogućavanja, koliko je pokrenuto postupaka za podnošenje pritužbi i raznih radnji te koji su pružatelji usluga smještaja na poslužatelju dakle poduzeli upravo te radnje na temelju Članka 6. dakle spomenute uredbe. Klub SDP-a će vjerojatno podnijeti jedan amandman, ali u načelu podržavamo dakle ove organizacijske pretpostavke jer prije svega ako ćemo stvarno ono otpakirati zakon radi se isključivo o organizacijskom zakonu za učinkovitu primjedbe, primjenu pardon uredbe iz 2021. godine. To je Uredba 784 o borbi protiv širenja terorističkog sadržaja na internetu. Hvala vam lijepa.
Klub zastupnika Domovinskog pokreta govorit će kao treći klub i poštovani kolega Dretar. Izvolite.
Hvala vam najljepša poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, ono što je u startu bitno reći, utvrditi što je to točno teroristički sadržaj vrlo je osjetljiva tema. Ona objedinjuje mnoga pitanja, znanstvena pitanja, teoretska pitanja, etička pitanja, dakle vrlo je teško. Ono u što svakako i na koji način treba krenuti ovu raspravu je dobra volja. Benevolentno sagledati ovaj zakon i reći ne stoji iza svega teorija zavjere. Naravno, u startu se treba ograditi od napada na ovaj zakon tvrdeći da bi to moglo biti pokušaj suzbijanja slobode govora, medijskih sloboda, smatram osobno, a i Klub zastupnika Domovinskog pokreta da je ovaj zakon usmjeren u dobrom pravcu. Razmislit ćemo naravno nakon što podnesemo i neke amandmane koje ću vam i danas ovdje predstaviti kako ćemo se prema njemu postaviti. Ima još vremena. No, ja ću još jednom i zauvijek i stalno pitati predlagatelje čemu hitne procedure u Hrvatskom saboru. Dakle, ovo ne vidim ni jedan razlog da ne raspravimo u dva čitanja, ali ok kada smo već ovdje i kada spominjemo uredbu 2021 784 bitno je iz nje naravno naglasiti neke bitne stvari. Ono što nas kao zastupnike ponekad zna malo smetati, a to je da se u zakonskim prijedlozima samo navodi uredba, odredba ili što već jest. Znamo da se po zakonu svi dijelovi ne smiju prepisivati u hrvatske zakone, ali ponekad treba možda ljudima malo pojasniti. Recimo u uredbi kada već govorimo o raznim materijalima koji se mogu pojaviti kako bi to najlakše rekli na internetu stoji jedna zanimljiva tvrdnja. Dozvolite da citiram, materijali koji se šire u javnosti u obrazovne, novinarske, umjetničke ili istraživačke svrhe ili u svrhu sprječavanja ili suzbijanja terorizma uključujući materijal koji predstavlja izražavanje polemičkih ili kontroverznih stajališta u okviru javne rasprave, ne smatra se terorističkim sadržajem. To je, vidite i sami, jedno izuzetno široko tumačenje unutar, možemo slobodno reći, unutar tog tumačenja možemo gotovo naći svaku raspravu, svaki stav, bio on liberalan, konzervativan, konstruktivistički ili kakav god, vrlo široka odredba. Što je stvarna svrha širenja određene poruke? Naravno postoje one koje su vrlo precizne i odmah smo u startu sigurni da je to poticanje ili utvrđivanje terorizma, a za neke ne može reći. Zato ćemo evo ovdje malo proširiti ovu raspravu na nekoliko minuta preciznim objašnjenjem i same Uredbe, budući da kažemo u zakonskom tekstu ne prepisujemo, ali eto. U čl. 3 Uredba definira kaznena djela terorizma kao, napadi na život osobe koji mogu prouzročiti smrt, napadi na fizički integritet osobe, otmica ili uzimanje talaca, nanošenje velikih razaranja Vladinom ili javnom objektu, sustavu prijevoza te infrastrukturnom objektu, uključujući informacijski sustav, itd., protupravno oduzimanje zrakoplova, brodova ili drugih sredstava javnog i teretnog prijevoza, proizvodnja, posjedovanje, stjecanje, prijevoz i uporaba eksploziva ili oružja, ispuštanje opasnih tvari ili izazivanje požara, ometanje ili prekidanje opskrbe vodom, električnom energijom ili bilo kojim drugim osnovnim prirodnim resursom te nezakonito ometanja sustava ili prijetnja počinjenja bilo kojeg od djela navedenih u točkama koje sam upravo iščitao iz Uredbe. Dakle, sada ćemo ovdje postaviti jedno, meni se barem čini, vrlo opravdano pitanje koje nema za cilj nikakav napad na slobodu ničijeg izražavanja, nego jednostavno postavlja pitanje. Neki dan smo vidjeli u jednoj vrlo popularnoj hrvatskoj uvali prosvjed protiv bespravne gradnje. Naravno, bespravnu gradnju, tako u toj uvali, tako i u svim uvalama, ravnicama, zatonima ili bregima cijele Hrvatske najoštrije osuđujemo i ne dozvoljavamo, no vidjeli smo tamo istup nagrađivanog hrvatskog književnika, koji je rekao, sve bi to riješio jedan eksploziv. Sada vas molim da još jednom prevrtite malo film 2 minute unazad i sjetite se ovoga što sam vam upravo pročitao. Prijetnja počinjenja bilo kojeg od djela navedenih u točkama. Je li to terorizam? Je li to poticanje na terorizam, je li to zastrašivanje stanovništva? Naravno, spomenuti nagrađivani književnik je vrlo inteligentna osoba i on je to vrlo lijepo rekao, moram mu i čestitati osobno, sročio je to sjajno. Gotovo da nema niti jednu rupu u tome i sad, ako će na ovo reagirati neka priznajem, nisam mu ostavio puno prostora niti on meni za obračun, ali kada netko kaže na društvenim mrežama, onog ćelavog Dretara treba ubiti, to je nesumnjivo pozivanje na kriminalnu radnju i to je nesumnjivo terorizam, kada netko kaže, ovo se da riješiti jednim eksplozivom, mislim da se radi o potpuno jednakoj rečenici, potpuno jednakom smislu, potpuno jednakoj opasnosti. Tu ću i završiti, jednostavno, nema potrebe širiti. Nadam se da će ovaj Zakon, nakon što ga donesemo, u to budite sigurni da ćemo ga donijeti, pomoći. No, podsjećam još jednom na izuzetnu neobrazovanost nadležnog kadra. Tko će to procijeniti na koji način, kojim mjerilima je li nešto terorizam ili nije. Tko su ti ljudi koji sjede u Vijeću za elektroničke medije u Ministarstvu unutrašnjih poslova? Dozvolite da ukažem na njihovu prosječnu ili ispodprosječnu obrazovanost i upućenost u način funkcioniranja, a da o teorijama društvenih mreža, bile one socijalne, bilo one psihološke, uopće i ne govorim. Znaju li ti ljudi da postoji nešto što se zove darknet? Da li znaju da postoje mreže na kojima se bez problema mogu naručiti ubojstva, na kojima se mogu naručiti otmice, na kojima se distribuiraju narkotici bez i jednog problema. Ovim Zakonom bacili smo pogled samo na vrh bare. Tamo gore gdje rastu lopoči i pokoja žabica. Internet je nešto puno dublje, internet je nešto puno, puno utjecajnije, na globalno društvo nego što stoji u ovim zakonskim prijedlozima. Što se tiče samih amandmana, završit ću, zatražit ćemo izmjene čl. 4 i 5 u kojima se određuje da Vijeće za elektroničke medije ima obavezu odnosno dužno je dostaviti Ministarstvu unutrašnjih poslova svoje mišljenje u roku od 48 sati od trenutka primitka zahtjeva. Mi ćemo zatražiti amandmanima da se to smanji na 24 sata, što možda čak i jest premalo. Trebalo bi to još smanjiti, previše je to. Potrebno je naravno, izuzetno hitro reagirati i sadržaj takve vrste predstavljaju ozbiljnu prijetnju, privlače, naravno, veliki broj posjetitelja i to je opasnost. Reakcija Vijeća nakon što od njega bude zatraženo mišljenje o eventualnim terorističkim karakteristikama sadržaja mora biti naravno, što brža, u što kraćem roku, potrebno je izvršiti procjenu, povratno ju dostaviti nadležnome tijelu pa smatramo da bi rok od 24 sata bio sasvim dovoljan za izvršenje takove procjene i naravno, povrat informacije nadležnom tijelu koje je procjenu zatražilo, koje će onda reagirati sukladno odredbama ovoga Zakona. Eto, pričekat ćemo glasovanje, donijet ćemo odluku. Opet kažem, Klub zastupnika Domovinskog pokreta osuđuje svaki oblik terorizma, pa tako i ovaj na društvenim mrežama. Teško ga je procijeniti, teško je ocijeniti, teško je donijeti odluku. Ovdje smo spomenuli jednu vrlo zanimljivu priču što će se dogoditi u slučaju da se određeni sadržaj ukloni, a kasnijom procjenom dođemo do spoznaje da se nije radilo o nečemu što može doći pod udar odredbi ovoga Zakona. Vidjet ćemo, pustit ćemo vremenu neka odluči i mi ćemo kao klub zastupnika, naravno, pratiti kako će se ovaj Zakon implementirati u hrvatsko društvo, u hrvatsku javnost te naravno u hrvatske društvene mreže. Opet kažem, budimo dobre volje i recimo, nema ovdje teorije zavjere, dobar je ovo pokušaj da se uredi stvar, ali naglasimo činjenicu tko je dovoljno obrazovan tko je dovoljno stručan da procjenjuje što je terorizam, a što nije. U svakom slučaju kako bilo da bilo mi smo zastupnici desne političke opcije, ali budite sigurni kolikogod smo slobodoljubivi i slobodno misleći ništa ne želimo rješavati eksplozivom.
Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti kolega Brčić. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovana gospođa Šimundža Nikolić. Evo odmah na samom početku ću vas izvijestiti da klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Čvrsto smo uvjereni da ova direktiva u svojoj saživljenosti da je jedna kvalitetna nadogradnja ulaganju u sigurnost, u borbu protiv terorizma, ja bih rekao nevolje 21. stoljeća, a znamo gdje je terorizam da je nesigurnost, a nasuprot nesigurnosti jest sigurnost koja je preduvjet svakog drugog razvoja conditio sine qua non, znači ako nema sigurnosti na određenom području u određenoj državi nema ni prosperiteta na bilo kojem području, ne treba previše govoriti koliko u kontekstu sigurnosti promatramo i naš turizam koji je evo u ovim okolnostima jedna od najjačih gospodarskih grana. I zato kako sam rekao pozdravljamo ovu uredbu i ona je na neki način jedna koordinacija sa svim onim djelatnostima koji se zapravo dugi niz godina čine na lokalnoj, regionalnoj i državnoj razini. Mislim kada govorimo o ovoj tematici da je potrebno spomenuti i naš obrazovni sustav uz sve ove dionike koji su uključenost u saživljenost i djelovanje u praksi same direktive, obrazovni sustav jest onaj sustav koji ima poluge da prvenstveno naše mlade ljude uči da kvalitetno ovo oruđe interneta koristi da se ne bi išlo u jedan kako neki znaju ići, drugi vrst radikalizma odioznost stvaranja prema samoj modernoj tehnologiji pa tako i prema internetu. Ja bih to usporedio sa jednim plastičnim primjerom Internet je dobar ukoliko ga čovjek koristi za dobre nakane, on je danas preduvjete digitalna transformacija je preduvjet svekolikog razvoja društva, gospodarskog, kulturnog, društvenog kao što možemo reći nož, on može biti jedno plemenito sredstvo ako s njim odrežemo komad kruha i nahranimo gladnog, ali isto tako sa tim istim oruđem možemo učiniti zlo drugom čovjeku. Temeljna nakana kao što je ovdje u nekoliko navrata naglasio državni tajnik uredbe jest borba protiv širenja terorističkog sadržaja na internetu te osiguranje nesmetano funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta. Sprečavanje terorističkog sadržaja na internetu zahtijeva kombinaciju zakonodavnih i ne zakonodavnih te dobrovoljnih mjera koje se temelje na suradnji između nadležnih tijela i pružatelja usluga smještaja na poslužitelju uz poštivanje temeljnih prava, što su i moje kolege prethodno naglasili, znači uvijek koristimo i mehanizme korištenje i prava onaj ko se eventualno sa djelovanjem u ovom kontekstu osjeti ugroženim. Pružatelji usluga koji su aktivni na internetu imaju ključnu ulogu u digitalnom gospodarstvu tako što povezuju poduzeća i građane i olakšavaju javnu raspravu te širenje informacije mišljenja i ideja. Međutim, uloga pružatelja smještaja na poslužitelju nekada se zloupotrebljava, to je ono o čemu su zapravo svi ovdje govorili o treće strane i posebno smo usmjereni na sprečavanju znači takvog vrsta djelovanja. S obzirom da se uredba primjenjuje od 7. lipnja 2022. izravno u svim članicama EU pa tako i u RH, potrebno je stvoriti zakonske pretpostavke za prilagodbu nacionalnom pravnom poretku kao i zahtjevima uredbe. Stupanjem na snagu uredbe nastaje izravna obveza u pogledu radnji koje pružatelj usluga i nadležna tijela poduzimaju radi borbe protiv terorističkog širenja sadržaja na internetu. Uredba, postupke i obveze koji proizlaze iz naloga za uklanjanje kojima se od pružatelja usluga zahtijeva da nakon procjene uklone ili onemoguće pristup terorističkom sadržaju. Za potrebe provođenje uredbe država članica imenuje nadležna tijela, ne podrazumijeva se nužno osnivanje novog tijela, što smo ovdje također naglasili jer je moguće postojećem tijelu povjeriti obavljanje funkcija predviđenih u uredbi.Države članice također osiguravaju da njihova nadležna tijela raspolažu potrebnim ovlastima i dovoljnim sredstvima za postizanje nakane uredbe. Prijedlogom zakona također se predviđa da svaka fizička ili pravna osoba ima pravo na djelotvorni pravni lijek pred nadležnim nacionalnim sudom protiv bilo koje mjere poduzete u kontekstu uredbe. Ovaj predloženi koncept ne bi trebao dovesti do znatnog povećavanja predmeta na sudovima s obzirom da se ne očekuje znatan priljev ovih predmeta. Nadam se da će to tako i biti u stvarnosti. Također, svaka država članica imenuje i tijelo nadležno za izricanje sankcija kao i obvezu donošenja pravila o sankcijama. Sankcije mogu biti upravne ili kazneno-pravne naravi. Posebno stroge sankcije usmjerene su na slučajeve kada određeni pružatelj usluga sustavno i uporno ne uklanja teroristički sadržaj. Za provedbu zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu Republike Hrvatske, jer su sredstva osigurana u okviru redovnog djelovanja Ministarstva pravosuđa i uprave, Ministarstva unutarnjih poslova i Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti. Prijedlog zakona bio je objavljen u razdoblju od 31. svibnja 2022. do 15. lipnja 2022. godine. I kao što sam rekao na samom začetku klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj prijedlog koji će zasigurno dati značajan obol sigurnosti kako institucija, tako i svih građana Republike Hrvatske posebno imajući u kontekstu vrijeme u kome se danas nalazimo. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ova uredba je izglasana 2021. godine i mi smo imali vremena do 7. lipnja donijeti ovaj zakon o kojem danas raspravljamo. Međutim, zakon je tek ovaj petak, dakle prošli ušao u saborsku proceduru i odmah je ušao u hitan postupak jer se sa ovime kasnilo. Klub zeleno-lijevog bloka uvijek naglašava da kada se radi o pitanjima odnosa nekog legitimnog cilja ili legitimnog interesa kao što je primjerice borba protiv terorizma, u odnosu na zaštitu ljudskih prava da bi bilo dobro da takvi propisi ne idu u hitnu proceduru. Kako bi se razmotrili svi osigurači koje eventualno treba staviti u neki propis, a da bi zapravo taj balans između zaštite nekog javnog interesa i zaštite ljudskih prava funkcionirao. Naime, generalno smatramo da su ovi zakoni osjetljivi, da se njima uređuje siva zona između slobode govora i terorizma i da su to zakoni koji mogu ugroziti ljudska prava upravo pod krinkom borbe protiv terorizma. I to ne bi bilo prvi puta. Dakle, mi znamo da je pod zapravo obolom borbe protiv terorizma vrlo često dolazilo do ograničavanja različitih građanskih sloboda ne samo slobode govora, nego i slobode javnog okupljanja itd. Sad ne govorim za Hrvatsku, govorim kao jednom ono globalnom fenomenu koji imamo zapravo još tamo od američkih twinsa na dalje. Praksa Europskog suda za ljudska prava po ovom pitanju je dosta jasna. Dakle, u kontekstu članka 10. Europske konvencije o zaštiti ljudskih prava koji regulira pravo na slobodu izražavanja regulira se zapravo i prava vezana za slobodu izražavanja na internetu. I pitanje ograničenja slobode izražavanja na internetu zaista je dobro već argumentirano i obrazloženo u praksi Europskog suda za ljudska prava. Procjena i margina procjene svake države koje Europski sud daje u tim odlukama je upravo u borbi protiv terorizma nešto veća možda nego inače. Međutim, sud uvijek jasno kaže da posebno kada se radi o političkom govoru, kada se radi o političkoj kritici, kada se radi o nekoj političkoj uvredi ili napadu, pa čak nekada i prijetnji da treba jako dobro paziti da li se radi ipak o domeni slobode govora, jer političari moraju imati kako to sud kaže secret skin, odnosno deblju kožu ili se zaista radi o ozbiljnoj prijetnji. I naravno da to nije lako i naravno da je to od slučaja do slučaja, na osnovi od slučaja do slučaja se mora procjenjivati. I upravo u tome je naš najveći problem, dakle sa ovim propisom, a to je da tu procjenu i to jako tešku procjenu između toga da li se radi o slobodi govora ili se ipak radi o ozbiljnijoj prijetnji koja može spadati u domenu terorizma donosi Ministarstvo unutarnjih poslova samo koje pri tome može, ali ne mora konzultirati Vijeće za elektroničke medije, ja ne znam kak' ste baš njih našli ali dobro. Ja bih primjerice možda tu predložila da se stavi neka druga institucija poput institucije pučkog pravobranitelja koji je ustavna kategorija itd. Ali dobro, Vijeće za elektroničke medije. Međutim, naš amandman će upravo ići u tom smjeru da ta konzultacija sa VEM-om mora postojati, a ne da može postojati. Jel'? Naime, ono čega se ja bojim je da ćemo imati slučajeve kakve smo imali u prošlosti, zapravo sa različitim prekršajima koji su bili određivani i gdje je MUP zapravo pokretao postupke pred sudom za slučajeve koji su zapravo eklatantan primjer slobode govora. Uvrede na internetu određenim političarima visoko pozicioniranim, pa i prijetnje nekada. Mislim ljudi svašta pišu po tim društvenim mrežama. Ne? Mislim svi mi dobivamo i u inbox i javno i prijetnje i ovo i ono. Ali mislim većinski se radi o nekom političkom zamjeranju ili nekom oštrom političkom govoru, a ne o stvarnoj prijetnji. Dakle, da ne kažem koliko je još daleki korak od neke prijetnje, pa do toga da se nešto smatra terorizmom. Uglavnom čini mi se da je izuzetno važno kako ćemo te osigurače ovdje staviti, da ne bismo kasnije imali zapravo poplavu tužbi zbog narušavanja slobode govora na internetu koje bi možda mogle i gubiti na Europskom sudu za ljudska prava, a te utakmice gubljenja slučajeva na Europskom sudu za ljudska prava u nogama nažalost imamo jako puno. Dakle, ono što nas i na razini EU zabrinjava u ovoj uredbi jest da je, se je ostavilo užasno puno prostora članicama da same urede način implementacije ove uredbe, a da je činjenica da unutar EU postoje neke zemlje koje trenutno, ne govorim zauvijek ili uvijek, ali trenutno imaju ozbiljan demografski deficit i evo ja si zamišljam kako Orban u Mađarskoj provodi ovu uredbu i za šta ju sve koristi, što naravno ne govori ništa o tome da se i to ovdje ne bi moglo dogodit, međutim činjenica je da imamo zemlje članice sa ozbiljnim demokratskim deficitom. Dakle, sva, sva procedura odvija se sukladno ovoj uredbi u iznimno kratkim rokovima, radi se od 48 do 72 sata jel, dobro to je i neka procedura recimo i kod pitanja, pitanja … [[Govornik se ne razumije]] odnosno govora mržnje, ona je isto vrlo su kratki rokovi kada se miče sadržaj, međutim zaista vrlo često to dovodi do povreda određenih prava i naknadna restitucija nečega zapravo nije restitucija štete zato jer ako vi to objavite ili objavi se za mjesec dana ili kad se već odlučilo da to nije bio takav sadržaj to je više van konteksta i možda je zaista predstavljalo značajnu, značajnu štetu, posebno kada se radi o političkim stavovima. Dakle, uredba također predviđa redovna izvještavanja nadležnih tijela koja provode ovaj zakon o transparentnosti njihovog rada i nalaže izradu godišnjih izvješća. Mi bi voljeli te izvještaje raspravljati u HS što sada nije predviđeno i u tom smislu ćemo isto dati amandman na ovaj zakon iz razloga što se zaista može raditi o sistematskoj praksi narušavanja slobode govora i izražavanja na internetu, a smatramo da je u domeni HS da prati na koji način se provode zakoni i da li se oni provode isto tako u skladu sa svim onim vrijednostima i ustavom i ciljem na kraju krajeva koji smo u taj zakon upisali. S obzirom na osjetljivost ove materije smatram da bi bilo dobro da ti izvještaji idu i na ovaj, i na ovaj sabor. Eto to su, to su neki naši konkretne zabrinutosti i prijedlozi koje ćemo izraziti u amandmanima i evo još samo jedna poruka, dakle bez obzira na kašnjenje kasne i druge zemlje, baš sam gledala koliko je zemalja implementirano, dosta zemalja kasni sa implementacijom ovog i nisu još odredili kontaktna tijela itd.. E sad, kad se radi o ovim pitanjima, osjetljivim pitanjima, dajte da ne idemo u hitnu proceduru. Mi jesmo htjeli u petak stavit prigovor, ali znate zašto ne možemo stavit prigovor, zato što dobijemo kasno dnevni red. Mi kada dobijemo dnevni red i kada pogledamo o čemu se radi, dakle šta je sadržaj tog propisa koji ide u hitnu proceduru mi smo već zakasnili sa prigovorom za hitnu proceduru, pisanim jer mora biti pisani prigovor, a svi ovdje znaju da se doslovno dnevni red za naredni tjedan dobiva vrlo vrlo kasno jel i da se isto tako uključivanje bilo koje nove točke dobiva doslovno, evo sad smo dobili sat i pol ili dva prije nego se o tome glasalo, dakle procedura koja se ovdje vodi dovodi nas do toga da mi zapravo ne možemo adekvatno reagirati na to što se stavlja u hitnu proceduru i ja bi molila i samog predlagatelja da ima na umu da zakoni koje on predlaže jesu u domeni zaista ljudskih prava i ustavnih su kategorija, pa bi molila da više ne idu u hitnu proceduru kada to zaista nije apsolutno nužno. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Mislim da svi ovdje prisutni i oni koji su bili u bilo kakvom doticaju sa ovom temom se svim srcem bore protiv terorizma i da će odmah potpisati da trebamo napraviti sve što je moguće da se borimo i da se othrvamo toj napasti. Nemojmo zaboraviti da je za borbu protiv terorizma zakonodavstvo nedovoljno, nije dovoljno samo zakonodavstvo, tu mora biti i neke ne zakonodavne mjere, moraju biti dobrovoljne mjere, moraju biti prijave naših sugrađana, moraju biti prijave naših građana i ostalih subjekata koji su na internetu i koji vide da se neki sadržaj pojavio. Ove zime sam imao prilike razgovarati sa jednim Nizozemcem koji u Hrvatskoj boravi već 15-tak godina i koji je rekao da u Hrvatsku dolazi iz nekoliko razloga, jedan je razlog što su ljudi dobri i gostoljubivi, drugi je taj što je zemlja čista i uredna, što su restorani pristojni i kulturni, ponuda je dobra i ono što mu je bilo najvažnije za njega i njegovu djecu da je zemlja sigurna, sigurna i mislim da trebamo ustrajati u tim nastojanjima da nam zemlja i dalje ostane sigurna i za nas i za sve one koji dolaze u našu državu, bez toga nećemo moći niti mi mirno živjeti, a ni oni koji dolaze kod nas. Doduše, u nastavku mi je rekao da neće doći u Hrvatsku ove godine jer mu je prošle godine bilo preskupe, a ako dođe ove godine onda mislim da neće više doći niti blizu Hrvatske s obzirom da su cijene jako skočile, a sad to nije tema. Htio bi samo napomenuti kakva je situacija trenutno na internetu, ako u tražilicu upišete, ako u tražilicu upišete „borba protiv terorizma“ dobit ćete manje od 200 tisuća sadržaja koji pišu o borbi protiv terorizma. Međutim, ako upišete pojam terorizam dobit ćete preko milion i dvjesto tisuća adresa na kojima možete naći nešto o terorizmu, gdje nešto piše o terorizmu, naravno to nije poziv na terorizam nego se nešto objašnjava što se dešava itd., itd., znači ima puno toga što se dešava u svijetu i mislim da je to već jedan indikator koji nam kazuje u kojem smjeru trebamo ići. Naravno kad govorimo o terorizmu onda tu treba govoriti i o nacizmu, treba govoriti o džihadu. Ako napišete u tražilicu nacizam dobit ćete negdje oko 200.000 adresa, a ako upišete džihad negdje oko 263.000 adresa. Isto tako nemojmo zaboraviti da naši poznati prijatelji, susjedi, rade u posebnoj jedinici MUP-a koja se bavi borbom protiv terorizma odnosno oni su nadležni za prevenciju i suzbijanje terorizma. To su ljudi koji svakodnevno bdiju nad nama i mislim da im trebamo pomoći u njihovom radu da budemo sigurni i da nam Hrvatska bude sigurna. Ono što je sigurno dokazano i znanstveno i kroz razno razna istraživanja je da teroristički sadržaj potiče na radikalizam pojedinaca. Kad gledate što se može naći na internetu, što možete naći na grupama razno raznim, što možete naći na razno raznim forumima, što možete naći na raznim Facebook-ima, Twitter-ima, znači na društvenim mrežama mislim da bismo svi ostali zapanjeni što se sve piše i kako se zapravo indoktrinira pogotovo mlađi naraštaj. I tu je opasnost, tu je najveća opasnost zato što su mladi podložni takvim sadržajima pogotovo kad su u problemima njihovi roditelji, kad su u pitanju oni sami, kad imaju problema u društvenoj zajednici jako su podložni tome da reagiraju pozitivno na ono što piše na takvim stranicama i zato je jako važno da se na vrijeme upozori na takve sadržaje na društvenim mrežama jer se oni jako brzo šire. Naravno da takvi sadržaji koji potiču na radikalizam i pojedinaca nakon toga imaju negativne utjecaje i na ostale građane. Mogu imati posljedice na same korisnike tih portala koji ih koriste odnosno na pojedine adrese na društvenim mrežama, ali mogu imati isto tako i negativne sadržaje za pružatelje usluga, internetskih usluga kak se to po hrvatski kaže providere jel tako, mogu imati na njih negativan utjecaj. Ono što bismo morali malo razmotriti je pitanje trebalo li mijenjati između ostaloga Zakon o elektroničkim komunikacijama. Imali smo premalo, barem ja sam imao premalo vremena da bih mogao sve proučiti, sve zavisnosti koje se sad naslanjaju na taj zakon odnosno svi zavisni zakoni, ali sigurno je jedan od tih zakona i Zakon o elektroničkim medijima jer u tom zakonu između ostaloga piše da se protiv odluke Hrvatske regulatorne agencije ne može podnijeti žalba. To zapravo znači da se onda u slučaju da netko smatra da odluka HERE nije dobra ili se sa njom ne slaže on mora pokrenuti postupak pred Visokim upravnim sudom. Bilo bi dobro s obzirom da ćemo sad imati sigurno i više prijava i mislim da će reagirati i drugačije i MUP i ova ustrojstvena jedinica koja se već sad bori protiv terorizma, a i Vijeće za medije s obzirom da ukoliko se nešto desi i MUP traži mišljenje to Vijeće za elektroničke medije je dužno prema zakonu trenutno dati odgovor u roku od 48 sati, a kao što je rekao moj prijatelj iz klupe do mene gospodin Dretar tamo je navedeno vrijeme 48 sati, a smatramo da bi možda bilo bolje da se to vrijeme i skrati s obzirom na to što se može desiti ukoliko se ne reagira na vrijeme pa treba o tome razmisliti i u ovom zakonu da se ovo vrijeme odziva Vijeća za elektroničke medije skrati možda na 24 sata. I da se vidi da li ćemo mijenjati ovaj Zakon o elektroničkim komunikacijama, ali to je za predlagatelja zakona, za gospodina Martinovića i njegovu suradnicu da to sve malo razmotri i vidi se da li bi to bilo oportuno ili to možda nije potrebno. Iako u zakonu, mislim da na jednom mjestu u objašnjenju zakona piše da se neće povećati broj ovoga, broj predmeta pred Visokim upravnim sudom. To je pitanje zato što se i malo drugačije, mijenjaju se odnosi s obzirom na odluke koje će se donositi i s obzirom na ključne riječi koje će se vjerojatno koristiti jer jedan dio će prijava ići na temelju automatskih, na temelju automatskih prijava koje će javiti razno razni servisi ukoliko se javljaju neke riječi ili kombinacija riječi u nekim tekstovima ili nekim portalima. Ovo što je izuzetno važno za nas i što moramo znati i prihvatiti je da ovdje ne branimo samo našu državu nego da branimo i ostale članice EU, da branimo Europu i naravno da reakcije država EU ubrzavaju i reakcije u našoj državi i da će zapravo ubrzavati i reakcije pružatelja usluga tako da smatramo da bi bilo dobro da se to što prije pokrene i što prije poveže s obzirom da trenutno koliko znamo postoji veza između ove jedinice, ustrojstvene jedinice u MUP-u i ostalih jedinica i da se oni međusobno kontaktiraju i konzultiraju, ali možda da se napravi jedinstveni sustav koji bi mogao napraviti brzo i adekvatno uzbunjivanje. Isto onaj dio koji se tiče izvještavanja, slažemo se s time da bi trebalo to ići i na sabor i da se ti izvještaji koji će se slati prema Europi razmotre i na saboru s obzirom da će tu biti puno, puno ovoga vjerojatno i neslaganja oko toga što je bilo dobro, što nije bilo dobro, što je trebalo, što nije trebalo ukinuti. Tako da možda bi bilo dobro da se zapravo i definira u kojem periodu odnosno vremenskom periodu treba taj ta izvješća ići u sabor na raspravu i naravno da se vidi na koji način će se onda nakon toga sankcionirati oni koji su donijeli odluke i o gašenju internetskih stranica odnosno mjesta koja su zapravo trebala ostati neugašena odnosno trebala su i dalje raditi jer zapravo nije bio teroristički sadržaj već se možda ovdje radilo o nekakvom namjernom kršenju ljudskih prava odnosno slobode govora. Hvala lijepa.
Idemo na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolege. Treba ponovno naglasiti da je uredba izglasana u Europskog parlamentu 29. travnja 2021. i RH je imala vremena do 7. lipnja 2022. donijeti ovaj zakon o kojem danas raspravljamo, a zakon je tek prošlog petka ušao u saborsku proceduru, naravno u hitnom postupku jer sada kasnimo s provedbom. I to nije prvi puta da zbog kašnjenja vlade zakoni idu u hitnu proceduru i to ovako važni i osjetljivi zakoni, kao što je ovaj. To je zakon kojim se uređuje jedna siva zona između slobode govora i terorizma kojim se tim zakonom mogu ugroziti ljudska prava pod krinkom borbe protiv terorizma i oni ipak zaslužuju kvalitetniju raspravu u dva čitanja. I opet se zadovoljava forma bez potrebe provođenja prave rasprave u saboru i kažem nije prvi put, svi mi to ovdje svjedočimo, prečesto i time svodimo sabor na puko izglasavanje potrebnih zakona tom kao što to Krleža tako točno zove njihovom kompaktnom većinom, a gubi se pravi smisao i zadatak sabora, a to je kvalitetna i argumentirana rasprava koja će iznjedriti najbolja rješenja za hrvatske građane. Već je naglašeno dosta rezervi u raspravi prema samoj europskoj direktivi koja prenačelno uređuje ovu materiju i ostavlja prostora članicama u kojima postoji očiti demokratski deficit da uredbu zloupotrijebe. Legitimno je već prije postavljeno pitanje, kako će npr. Mađarska provesti ovu direktivu? No vratimo se mi Hrvatskoj. Svi se još jako dobro sjećamo privođenja i pritvaranja 72-godišnjeg građanina RH zbog toga jer je na Facebooku napisao da premijera Plenkovića u Zadru triba dočekati pokvarenim jajima. Premijer je tada ustvrdio da nema veze s tim privođenjem, no to samo pokazuje koliko su službe spremne zaštititi premijera od takvih ugroza i što bi mogle biti spremne učiniti na temelju ovakvog zakona, a zakon kao što smo već ustvrdili nema dovoljno mehanizama za zaštitu ljudskih prava i za zaštitu slobode govora zagarantiranih ustavom. Borbom protiv terorizma objašnjava se okupacija Markovog trga koji je opasan ogradicama koje istinu govoreći bilo tko tko bi se ne daj Bože zaista namjerio izvesti neki napad, te ogradice bi skršio u nekoliko sekundi, a te ograde daju jadnu sliku sve većem broju turista koji danas posjećuju Zagreb, a naravno jednu od najposjećenijih mjesta jest povijesni Markov trg i pitaju se o čemu se radi. Nije jasno ni njima, a bome ni nama kako će te ograde doista zaštititi visoke dužnosnike vlade i samog premijera. A stalni stanovnici Gornjeg grada zbog tih ograda već više od godinu i pol dana moraju obilaziti Markov trg što im produžuje put, a i otežava zbog uspona. Treba naglasiti isto tako da je većinsko stanovništvo Gornjega grada starije dobi i da im nije lako već godinu i pol dana obilaziti Markov trg, da ne govorim o osobama s invaliditetom koje ponekad policajci puste preko Markovog trga, a koji puta ne, ovisi o njihovoj dobroj volji. Pisali su građani i premijeru i ministru policije nekoliko puta bez odjeka, skupljeno je 620 potpisa građana i građanki Gornjega grada na peticiji koja je upućena na 14 relevantnih adresa bez pravog odjeka. Zato ponovno pozivamo predsjednika sabora da se založi da se dio Markovog trga oko sabora otvori javnost. A ako vlada i premijer smatraju da trebaju jaču zaštitu neka ograde prilaz zgradi vlade. Dakle, primjerom problema ograda na Markovom trgu jasno se pokazuje do kuda može otići borba protiv terorizma koja onda terorizira lokalno stanovništvo, pa jednako tako ni dovoljno precizna i promišljena direktiva EU, pa posljedično i ovaj zakon koji proizlazi iz te direktive mogu u takvoj atmosferi biti zlouporabljeni na uštrb prava, na slobodu govora i osnovna ljudska prava. Na provoditeljima ovog zakona MUP-u i tajnim službama ostaje važna dužnost da se odredbe ovog zakona ni na koji način ne zloupotrijebe no Vijeće za građanski nadzor tajnih službi 89 podnesaka nije našlo niti jedno kršenje prava građana dok godišnji izvještaji MUP-a kasne u sabor po godinu dana, moramo priznati da postoji opravdana bojaznost o mogućnosti [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] zloupotrebe ovog zakona. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Dausa prvo.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Uvažena kolegice RAukar Gamulin. Borimo se za ljudska prava, slobode, a s druge strane borimo se naravno i protiv terorizma i protiv širenja terorističkog sadržaja pa i na internetu, pa me zanima kako po vama postići ravnotežu, jedan balans između toga, između ljudskih prava i sloboda i borbe protiv širenja takvog sadržaja terorističkog na internetu. Hvala.
Poštovana zastupnica Gamulin.
Zahvaljujem. Zahvaljujem kolega na pitanju. Da, o tome se zapravo i radi, ovakvi zakoni koji nedovoljno precizno ulaze u materiju tako osjetljivu i važnu naravno vrlo važnu u današnje vrijeme u ovom okruženju, ne samo prijetnju terorizma nego i cijele situacije sa ovim krvavim ratom u Ukrajini smatramo i smatram osobno da je ovakva direktiva, pa posljedično i ovakav zakon sasvim sigurno tome ne doprinosi, postoje apsolutno i mehanizmi i načini na koji se može postići ta fina ravnoteža između zaštite ljudskih prava i potrebne borbe protiv terorizma, samo je pitanje ko i na koji način to izvršava. U svojem izlaganju dala sam primjer privođenja čovjeka zbog toga što je napisao da treba na premijera baciti pokvarena jaja, mislim da je to recimo jedan od primjera pretjeranog granatiranja pod egidom borbe protiv terorizma. Hvala.
Hvala, hvala. Poštovani, poštovani zastupnik Sačić ima također repliku.
Poštovana kolegice, drago mi je da ste se u svojoj eksplantaciji i argumentaciji dotakli pitanja, ovog složenog pitanja borbe protiv terorizma, al da ste se zapravo referirali na već dugotrajno ovdje stršenje ovih ograda koji u fizičkom smislu doista ne pridonose ničem dobrom nikakvim efektivnim mjerama, više ne služe u borbi protiv terorizma kakva suvremena hrvatska država sredstva i alate ima u svojim rukama, ali višestruku štetu nanose kako ovdje domicilnim ljudima koji tu žive, tako i turistima da ne govorimo, ali u biti slažem se s vama da je jedan nemar državnih represivnih tijela jer smo mi na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost prije godinu dana tražili da se rekonstruira cijela, mi želimo zaštitit i vladu i sabor i sve institucije, ali ne na način kako to u prvobitnoj zajednici se radilo … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Zahvaljujem poštovani kolega na, na vašem komentaru rekla bih, zahvaljujem vam što se spomenuli da je Odbor za nacionalnu sigurnost o tome raspravljao i nažalost ja nisam u 5 minuta imala vremena sve to navesti i zbog toga sam rekla da ponovno molim predsjednika sabora da oslobodi sabor od ograda. Dozvolite da isto tako podsjetim da je naš klub višekratno tražio i predlagao da se više novaca da u cyber sigurnost jer mislim svi ćemo se nažalost naravno danas složiti da je upravo cyber sigurnost ona koja nas može prvenstveno i u prvom valu sigurno najviše zaštititi od terorizma, sigurno puno više od ogradica koja se skrše u nekoliko sekundi. Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana zastupnice, slažem se s vama da trula jaja nemaju veze sa terorizmom, imaju veze sa egoizmom i zato je i takva odluka donesena, no to ne znači da ovaj zakon ne trebamo prihvatiti, mislim da trebamo jer trebamo se boriti protiv terorizma samo je pitanje kako ćemo kasnije kontrolirati institucije koje donose odluke da li je nešto za ili je nešto protiv, da li je nešto teroristički sadržaj ili je nešto zapravo sadržaj koji bi kasnije mogao biti za nekoga možda loš i narušiti možda nečiji autoritet, pa je to ovaj dio koji ste spomenuli vezano za zaštitu ljudskih prava, slobodu govora i sve ostalo i zato smatram da bismo trebali vidjeti sve zavisne zakone i vidjeti kako provesti kontrolu institucija koje donose odluke da li je nešto ovog sadržaja ili onog sadržaja. Hvala.
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem na rekla bih vašem komentaru kolega. Ja možda nisam dovoljno, ali potpuno smatram naravno da je borba protiv terorizma jedna izuzetno važna, važna tema i važna stvar, tu nema dileme, međutim ono što treba svakako naglasiti je nadzor nad provođenjem takvih borbi jer smo dali već primjere da sad ne ponavljamo, dakle u tom smislu smatram kao što sam i rekla da je u građanskom nadzoru nad radom tajnih službi na 89 predstavki u nula slučajeva, dakle niti u jednoj predstavici nije nađeno ništa sporno, da izvještaj MUP-a kasni u ovaj sabor godinu dana i to redovito što je protuzakonito i zbog toga je naš klub, će podnijeti amandman upravo na tragu ovoga što ste govorili da se traži jednom godišnje izvješće po postupanju po ovom zakonu kako bi ovaj sabor mogao kontrolirati i nadzirati da tako kažem provođenje. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Lerotić.
Poštovana kolegice, složit ću se s vama da je šteta što nemamo ovaj zakon u dva čitanja jer smatramo da je izuzetno, da je bitan pogotovo u jeku svih ovih događaja koji su se događali u proteklo vrijeme. Međutim kad, evo kolega Pavić je dobro u svojoj raspravi otvorio pitanje suradnje između zemalja članica EU koliko će to zapravo biti jedna kvalitetna suradnja, naročito kada znamo da eto prije tek nekoliko mjeseci dron koji je pao u Zagreb, 40 minuta letio iznad Mađarske, a nitko od susjednih zemalja na to nije bio upozoren, pa se s pravom pitamo ako netko i anticipira putem svojih službi da se nešto sprema u susjednoj zemlji hoće li ta susjedna zemlja biti na to upozorena i ako ne tko će za to snositi odgovornost?
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Zahvaljujem kolega na vašem komentaru rekla bih jer ja naravno ta, odgovore na ta pitanja nemam, mogu se samo s vama složiti da nas slučaj dron itekako treba zabrinuti da jedan takav leteći objekt da ga nazovem vrlo opasan je letio 40 minuta, a da Hrvatska o tome nije bila obaviještena i mislim da su to stvari oko kojih bi se hrvatske sigurnosne službe i MUP i Ministarstvo obrane itd., sve institucije ove države trebale itekako zapitati i zabrinuti i na tome raditi, a ne privoditi ljude koji su premijeru rekli da će ga gađati smrdljivim jajima, o tome se i radi, to je bio i to, to je i cilj i tema o kojoj sam htjela govoriti, o tom nesrazmjeru onih pravih opasnosti na koje se ne reagira, ali se zato dodvorava premijeru sa privođenjem 72-godišnjeg građanina za takve smiješne prijetnje. Hvala.
Hvala. Sad će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Mato Čičak, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, pitanje širenja terorističkog sadržaja na internetu samo je jedan od oblika širenja terorističkog sadržaja i propagande na internetu. Ovim zakonom osigurava se također mogućnost svake osobe da nadležnom tijelu podnese pravni lijek protiv ograničenja sadržaja. Ovakvim sadržajima osigurava se transparentnost i također se štiti osoba od cenzuriranja sadržaja koji je iznijela. Potrebno je naglasiti da ovakvim zakonom predviđa suradnja MUP-a, Vijeća za elektroničke medije, a sankcije mogu biti upravne i kazneno pravne. Također, iznimno pozitivna stvar je da se predviđa mogućnost dobrovoljnog uklanjanja sadržaja bez da se provodi nužni postupak. Ovaj zakon je iznimno bitan u današnjem vremenu koji se iznimno, koja su iznimno izazovna, a nažalost s informacijama se manipulira i zloupotrebljava ih se svakodnevno. Ovim zakonom stvara se temelj i podloga da se efikasno suočimo sa svakom vrstom informacije i propagandom organizacije i pojedinca koji veličaju i propagiraju terorističke organizacije i ideje. Sredstva za provedbu zakona osigurana su u okviru redovnog poslovanja ministarstva i Hrvatske regulatorne agencije za mrežne djelatnosti te nije potrebno osigurati dodatna sredstva. Kako je kolega iz kluba istaknuo Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovakav prijedlog zakona koji se zbog roka primjene uredbe donosi po hitnom postupku. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta završno će govoriti poštovani zastupnika Davor Dretar. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, eto ovako malo završno u ovih 5 minuta da još jednom naglasim jedan bitan dio iz uredbe koju danas eto ovdje preuzimamo i od nje stvaramo jedan hrvatski zakona. U Članku 5. već spomenute Uredbe 2021/784, u Članku 5. čiji je naslov Javno poticanje na počinjenje kaznenog dijela terorizma navodi se, države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da širenje neke poruke ili činjenje neke poruke javno dostupnom na drugi način bilo kojim sredstvima na internetu ili izvan njega s namjerom poticanja na počinjenje nekog od kaznenih djela, ta sam djela pročitao u svom govoru u ime kluba, dakle ako se takvim ponašanjem izravno ili neizravno primjerice veličanjem terorističkih djela zagovara počinjenja kaznenih djela terorizma uzrokujući time opasnost od mogućnosti počinjenja jednog ili više takvih kaznenih djela, dakle da takvo širenje poruke bude kažnjivo kao kazneno djelo kada je počinjeno u namjeri. Dakle, sa izravnom namjerom. Još ću jednom podsjetiti, a možda i provesti jednu brzinu anketu, evo ima, ima nas ovdje sasvim dovoljno. Kada netko kaže da se problem u jednoj uvali može riješiti jednim eksplozivom, mislite li da je to poziv na počinjenje djela terorizma. Kolega Pavić? Nemate poima. Kolega Ačkar? Teško, teško se odlučiti. Kolega Borić? … [[Upadica se ne razumije.]] Pa eto da vas pitam, mala komunikacija, ali vidim, eto, samo sam htio reći da se nalazimo pred etički vrlo teškim pitanjima na koja je teško odgovoriti. Tako je i još jednom podsjećam tko će to procijeniti. Pogledajmo i na Članak 14. ovog zakona koji donosimo koji regulira prekršajne odredbe. Novčanom kaznom u iznosu od 50.000 do 500.000 kuna kaznit će se za prekršaj pravna osoba pružatelj usluga smještaja na poslužitelju koja, u stavku 2. piše, u slučaju da otkrije bilo kakav teroristički sadržaj koji uključuje neposrednu opasnost po život o tome odmah ne obavijeste nadležna tijela. Evo, rezultat moje kratke ankete ovdje pokazuje da ste vrlo nevoljki, nevoljko nitko nije rekao da ili ne. Kako sad ovdje netko može popiti 50.000 do pola milijuna kuna. Znači netko u pravnoj osobi mora preuzeti odgovornost dame i gospodo, vi ne želite, netko će morati jer će riskirati kaznu do pola milijuna kuna. Vrlo neprecizno definiramo ovaj nivo odgovornosti. Tko od zaposlenika pružatelja usluga sadržaja ima kompetentnost, ima odgovornost u ovom slučaju zakonsku da procijeni u kolikoj mjeri neki sadržaj predstavlja opasnost po nečiji život, po nečiju imovinu bilo ona privatna, državna ili kakva god već bila. Čuli smo ovdje i priču o ogradama na Markovom trgu, poštovana zastupnica Raukar Gamulin je to vrlo precizno iznijela i apsolutno je u pravu. Prisjetimo se i tog groznog čina kojeg najoštrije naravno osuđujemo, čuli smo onda i optužbe prema nekim članovima DP-a da radikaliziraju javnost, da je to sve zato što smo mi možda u principu što samo postojimo. I još jednom ću sa ovoga mjesta reći i zamoliti poštovanog gospodina premijera neka naredi uklanjanje ograda sa Markovoga trga, u jeku smo, u špici smo turističke sezone, grad je pun turista, budite sigurni da svako od njih pita zašto su ove ograde ovdje. Nisam sasvim siguran koju su vrsti laži izmislili jadni turistički vodiči da nekako pokriju cijelu tu priču. Dakle, gospodine premijeru pomaknite ograde sa Markovoga trga. Povijest hrvatskih političkih odnosa pokazala je da su po premijera puno opasniji oni s kojima sjedi svaki dan za stolom.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata završno će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo prvo da odgovorim kolegi Dretaru zašto sam rekao da nemam pojma je li to poziv na terorizam ili nije, da vidimo što je to terorizam. Znači prema nekoj definiciji kaže to je smišljena upotreba nezakonitog nasilja ili prijetnje, nezakonitim nasiljem radi osuđivanja straha a s namjerom prisiljavanja ili zastrašivanja vlasti ili društva da bi se postigli nekakvi teroristički ciljevi. E sad ovaj vaš kolega koji je dao tu izjavu, je li on imao stvarno nekakve terorističke namjere ili je možda u tom momentu bio malo rastrojen, stvarno ne znam tako da je teško reći da li je bilo nešto teroristička prijetnja ili nije i da li je to bio poziv na terorizam ili nije. Ono što se ovdje kroz našu raspravu cijelo vrijeme zapravo proteže to je pitanje hoće li institucije koje će donositi odluke o tome je li nešto sadržaj koji poziva na terorizam ili nije, hoće li te institucije donijeti pravu odluku u pravom momentu ili će zapravo svjesno ili nesvjesno kršiti ljudska prava odnosno hoće li možda kršiti slobodu govora. I to je bilo kroz nekoliko govora se protezalo iz oporbenih redova. Upozorili smo to i smatramo da to treba prekontrolirati, treba voditi dodatnu kontrolu. Evo ja sam i opet ću spomenuti da trebamo vidjeti trebamo li mijenjati Zakon o elektroničkim komunikacijama zbog odluke da se nakon odluke HERA-e ne može podnijeti žalba nego se mora podnijeti tužba Vrhovnom sudu. I naravno da trebamo vidjeti trebamo li možda smanjiti ovaj rok koji je dano Vijeću za elektroničke medije, da odluči je li nešto terorističkog sadržaja ili nije. Isto tako smatramo da bismo trebali donijeti nekakve dodatne kontrole da li kroz ovaj zakon ili neki drugi zakon danas nismo, mi nismo stigli napisati amandmane pogotovo zbog toga što nismo stigli napraviti kompletnu analizu na koje se to sve zakone odnosi i možda u nekom zakonu i piše da treba biti dodatna kontrola nad Vijećem za elektroničke medije ili možda treba biti nekakva dodatna kontrola nad HERA-om ili treba možda biti nekakva dodatna kontrola nad Specijalnom jedinicom MUP-a koja se bavi prevencijom i suzbijanjem terorizma i koja će zapravo donositi odluke je li nešto terorističkog sadržaja ili nije, tako da nismo napisali amandmane ali ukoliko utvrdimo da postoji ta potreba mislim da ćemo onda tražiti izmjene i dopune zakona u najkraćem mogućem roku. Ono što bih još htio napomenuti u ime kluba to je onaj poziv na izvještavanje o kojem sam već rekao i kad sam govorio u ime kluba, da vidimo da li postoji mogućnost da se ovi izvještaji koji se daju u EU i koji će biti kasnije zapravo rezultat rada službi da se ti izvještaji daju i u Sabor naravno na vrijeme, ne sa kašnjenjem od godinu dana i da se o tim izvještajima i u Saboru razgovara. I prema potrebi ukoliko postoji potreba da se i propisuju neke mjere, odnosno da vidimo što napraviti sa odlukama koje su donesene pogrešno i zapravo nisu imale veze sa terorističkim sadržajem, a ipak su bile uklonjene sa interneta i kakvu su štetu donijele i ponuditeljima usluga na internetu, a i samim vlasnicima tih sadržaja. Tako da mislim da imamo o čemu još razgovarati i vjerujem da ćemo uskoro možda imati nekakve izmjene i dopune tog zakona na dnevnom redu. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Idemo na sljedeću točku, a to je - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2019/1111 od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece, drugo čitanje, P.Z.E. br. 278. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport, te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica Margareta Mađerić, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Na razini EU donesena je Uredba Vijeća od 25. lipnja 2019. godine o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim sa roditeljskom odgovornošću, o međunarodnoj otmici djece i ona stupa na snagu u Republici Hrvatskoj 1. kolovoza 2022. godine. Ovom uredbom stavlja se izvan snage Uredba Vijeća od 27. studenog 2003. godine o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarnim povezanim sa roditeljskom odgovornošću. Uredbom Vijeća od 25. lipnja 2019. godine uspostavljaju se jedinstvena pravila o nadležnosti za razvod, zakonsku rastavu i poništaj braka, te za sporove o roditeljskoj odgovornosti sa međunarodnim elementom. Također se uredbom olakšava optjecaj odluka, te autentičnih isprava i određenih sporazuma u EU utvrđivanjem odredaba o priznavanju i izvršenju u drugim državama članicama. Nadopunjuje se i Haaška konvencija od 25. listopada 1980. godine o građansko-pravnim vidovima međunarodne otmice djece u pogledu odnosa među državama članica, te se osnažuje pravo djeteta na izražavanje vlastitog mišljenja. Zakon o provedbi uredbe Vijeća osigurava se učinkovita primjena uredbe u Republici Hrvatskoj. Ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi određuje se kao središnje tijelo Republike Hrvatske za provedbu ove uredbe. Sudovi, Hrvatski zavod za socijalni rad i Centar za posebno skrbništvo određuju se kao nadležna tijela za provedbu uredbe. Zakonom se naglašava važnost dobrobiti djeteta i izražavanje djetetovog mišljenja u postupku i ono što je izuzetno važno jest žurno postupanje. Stoga se predlaže prihvaćanje Konačnog prijedloga zakona o provedbi uredbe Vijeća od 25. lipnja 2019.g. o nadležnosti, priznavanju izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarnim povezanim s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece. Evo to …
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Vidović Krišto. Izvolite.
Gospođo Mađerić koji je smisao usvajati europske uredbe ako ih hrvatske institucije zlonamjerno ili protupravno tumače? Izvijestila sam osobno ministra o slučaju koji je dokaz nanošenja šteti djeci samohranoj majci kako bi se pogodovalo ocu koji je naravno iz obitelji financijskog moćnika. Šest medicinskih stručnjaka iz različitih institucija potvrdilo je da su djeca zlostavljana od oca, sam otac je pred sudom priznao da je primjenjivao silu nad djecom, a samo jedna institucija osporila svjedočenje djece i to Poliklinika za zaštitu djece i mladih grada Zagreba. Znamo da je zbog nepravilnosti bivša ravnateljica morala odstupiti. Unatoč neupitnim činjenicama djeca su u međuvremenu u fazi oduzimanja majci i davanju na skrb ocu za kojega ponavljam postoje ozbiljne optužbe za zlostavljanje. Jesu li vaše službe svjesne odgovornosti za djecu i za možebitne posljedica po zdravlje i sigurnost djece? Vi i vaše ministarstvo dužni ste štititi malodobnu djecu od zlostavljanja.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Uvažena zastupnice, hvala vam na pitanju i na komentaru. Kao što sam istaknula zakonom se naglašava važnost dobrobiti djeteta i ono što je izuzetno važno jest izražavanje djetetovog mišljenja u postupku i posebno važno žurno postupanje. Pojedinačne postupke posebice sudske postupke u kojima su stranke maloljetna djeca ne mogu niti smijem komentirati, ali svakako želim ovdje istaknuti da u svim postupcima sva tijela koja postupaju vezano uz zaštitu i dobrobiti djece, dakle ne samo tijela socijalne skrbi već i ostala nadležna tijela moraju se donositi odluke u skladu s najboljim interesom djeteta. Mi kao ministarstvo nadležno ministarstvo za sustav socijalne skrbi nadziremo rad stručnih službi i želim istaknuti da smo povećali broj upravni i inspekcijskih nadzora u posljednje dvije godine za više od 300% te zaposlili više od 200 stručnih radnika u [[Upadica Reiner: Hvala.]] centrima za socijalnu skrb [[Upadica Reiner: Hvala.]] i povećali broj zaposlenika u inspekcijskom i upravnom nadzoru.
Zastupnica Vidović Krišto digla je povredu poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Hvala g. predsjedavajući. Iskoristit ću ovu instituciju svjesna da ću dobiti opomenu iz razloga što je izuzetno važno naglasiti odgovor nije dovoljan u današnjem trenutku. Naglašavam riječ je o izvanrednoj situaciji, izvanredne situacije zahtijevaju izvanredne mjere, ministarstvo ima mogućnosti i mehanizme kako zaštititi djecu. Ja ovdje apeliram ispred hrvatske javnosti da to i učinite.
I sami ste svjesni kao što ste rekli da je to bila replika, a ne povreda poslovnika pa vam moram dati opomenu. Poštovani zastupnik Beljak ima repliku.
Hvala lijepa. Gospođo Mađerić. Ovo što je rekla Vidović Krišto govorila, a vi ste se ogradili da ne biste htjeli komentirati pojedinačni slučaj, ona nije spominjala nikakve osobne podatke i mislim da ste vi tu i da je sustav tu da zaštiti djecu i da zaštiti majku. U ovom slučaju imamo teror, imamo terorizam koliko je meni poznato financijskog moćnika očito usko povezanog sa vladajućim strukturama koji preko sudova, preko institucija radi što god hoće suprotno zakonima RH, suprotno svim normama civilizacijskim dosezima EU i koristi svoj novac kako bi napakostio djetetu. Vaš posao je vi ste ta koja bi trebala upravo reagirati na taj slučaj o kojem je govorila zastupnica Krišto i to ne jednom nego više puta i zaštiti djecu u konkretnom slučaju. Ne govorim o osobnim podacima, ali o slučaju koji je vama očito jako dobro poznat jer ste [[Upadica Reiner: Hvala.]] odgovarajući kolegici Krišto čitali.
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, slažem se s vama da je glavna zadaća sustava štititi interese djece, najbolje interese svakog djeteta u RH i naravno svih korisnika, ali ono što je najvažnije najranjivijih skupina za koje skrbi sustav socijalne skrbi. I upravo sam i u odgovoru u replici uvaženoj zastupnici Karolini Vidović Krišto evo i vama odgovaram da mi kao resorno ministarstvo vezano naravno uz sustav socijalne skrbi u ovim postupcima nije isključivo ne samo u ovim nego u svim postupcima nije nadležna samo sustav socijalne skrbi već i ostali sustavi, ali mi nadziremo rad sustava socijalne skrbi putem upravnog i inspekcijskog nadzora, odmah reagiramo po svim predstavkama koje dobijemo na ministarstvo na samostalni sektor za upravne i inspekcijski nadzor, a mi kao ministarstvo smo povećali i broj tih nadzora, ali i broj izvršitelja [[Upadica Reiner: Hvala.]] i trebamo još [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] nadograđivati. Hvala.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Ovim zakonom ste rekli kao i što ste naglasili da se naglašava najbolji interes djeteta, vode računa o djetetovoj dobrobiti te propisuje postupanje Centra za posebno skrbništvo. Prošli puta sam vašoj kolegici postavila upit vezano za funkcioniranje Centra za posebno skrbništvo jer činjenica da jedan poseban skrbnik vodi brigu od 445 djece te je ona najavila zapošljavanje 20 novih posebnih skrbnika. Moj upit se odnosi što je s tim? Da li su posebni skrbnici zaposleni? A drugo moje pitanje se odnosi na slučajeve protupravnog odvođenja i zadržavanja djece te na donošenje sudske odluke koja se ovom uredbom odnosno zakonom propisuje da se donosi odluka sudska najkasnije u roku šest tjedana. Moramo napomenuti na kritike Europskog suda za ljudska prava na dugotrajnog u hrvatskim sudovima radi vraćanja djeteta ako nekada neki postupci nisu nikada ni okončani, a u nekim slučajevima se tada rok od šest tjedana [[Upadica Reiner: Hvala.]] premašio na 112 tjedana odnosno čak u jednom slučaju 150 tjedana. …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Ja vas sve molim i izvjestiteljicu i kolege da se držimo vremena. Molim vas, svi se držimo vremena inače se rasprava rasteže do u nedogled, naravno da svi možemo dulje govoriti, ali moramo se držati poslovnika. Izvolite gospođo državna tajnice.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kao što vam je i poznato donesen je i zakon o posebnom centru, posebnom skrbništvu, natječaji su u tijeku i svjesni smo problema da imaju nedovoljan broj izvršitelja i na tome intenzivno radimo. Kao što sam istaknula da i vezano uz zapošljavanja i u centre za socijalnu skrbi i u ustanove kojima je osnivač RH, a vezano je za sustav socijalne skrbi posljednje godinu i pol dana samo je u centrima zaposleno 220 stručnih djelatnika i radnika. Što se tiče ove uredbe ono što je važno istaknuti najopsežnije izmjene uvedene su u području međunarodne otmice djece uvođenjem novog poglavlja kojim se dopunjuje primjena Konvencije o građansko pravnim vidovima međunarodne otmice djece iz 1980. godine i ono što je važno da se rokovi za postupanje središnjih tijela detaljnije razrađuju i određene su točne i jasne procedure.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovana državna tajnice, predmetnom uredbom stavlja se izvan snage Uredba vijeća iz 2003. godine s tim da se ona primjenjuje na odluke koje su donesene u već pokrenutim postupcima, na isprave i sporazume koji su postali izvršili prije 1. kolovoza 2022. godine kada ova predmetna uredba stupa na snagu. Koje tijelo vodi evidenciju o pokrenutim postupcima, koliko ih je i u kojem su oni trenutno statusu i očekujete li da će biti promjene u broju postupaka s obzirom na donošenje nove uredbe? Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam uvažena gospođo zastupnice, naše je ministarstvo i središnje tijelo. Dosada je u 2022. godini zaprimilo oko 20 predmeta po uredbi vijeća. Od 27. studenog 2003. godine mi imamo službu za međunarodnu suradnju u području zaštite djece i trenutno je u radu 1208 predmeta od toga godišnje u prosjeku ima oko 25 predmeta međunarodne otmice djece, a najveći broj predmeta se odnosi na prekograničnu naplatu uzdržavanja. Svakako želim istaknuti da i ovim donošenjem ovog, ove uredbe i stupanjem na snagu uredbe 1. kolovoza ove godine očekujemo žurnost u postupanju i naravno hitno rješavanje predmeta.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovana gospođo Mađerić, evo samo da malo prokomentiramo situaciju kada nadležno tijelo razmatra smještaj djeteta u drugu državu članicu, vidimo ovdje potreban je naravno pristanak nadležnog tijela te države ako ga je potrebno pribaviti. No, ja ću vas upitati kada je dijete u udomiteljskoj obitelji ili kada je dijete u ustanovi socijalne skrbi pa još vidimo po ovom članku u drugoj državi. Tom djetetu sasvim sigurno ne cvjetaju ruže. To je dijete u izuzetno teškoj situaciji. Samo da vas upitam ono što ćemo kasnije riješiti amandmanom, vidimo ovdje da će se odnosno da se traži da se izvješće o djetetu zavodu dostavlja jednom godišnje. Osobno smatram tj. pitam vas kakva je to u stvari procedura, da li onda zavod to izvješće dostavlja roditeljima ili je to samo jedna ajmo to tako reći, ispričavam se, administrativna obaveza odnosno jedan obični komad papira.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepa uvaženi zastupniče i na ovome pitanju koji je i konkretno vezan i uz donošenje ove uredbe. Svakako želim istaknuti da ono što je bitno da postoji svakodnevna komunikacija našeg središnjeg tijela koje je u okviru našeg ministarstva kao što sam istaknula, služba za međunarodnu zaštitu djece, putem ostalih središnjih tijela ovisno o tome o kojem se radi državljaninu, da li je državljanin RH ili neke druge zemlje članice EU. Procjenjuju se naravno i uvjeti, provjeravaju se svi uvjeti, sva postupanja su izuzetno važna i procjenjuje se i putem nadležnih centara za socijalnu skrb jer se radi o izuzetno osjetljivoj skupini to su maloljetna djeca.
Poštovana zastupnica Orešković.
Zahvaljujem. Uvažena državna tajnice nije sporna sama uredba kojom se pokušava olakšati dogovor oko nadležnosti pojedine države članice između evo država koje jesu članice EU na neki način da relaksiramo uobičajena međunarodna pravila. Ali problem je u tome što vi kada govorite o sadržaju te uredbe ne vidite gdje je pravi problem. Nije ovdje problem odrediti državu koja će odlučivati o slučaju, nego kada se radi o RH, Hrvatska ne postupa na način kojim štiti vlastite državljane. Na tragu pitanja koje vam je bilo postavljeno kada govorite o žurnosti mi imamo situaciju da Ustavni sud ne rješava žurno u predmetima gdje se nekome radi doslovno o životu i smrti. Kada govorite o tome da će se osnažiti uvažavanje prava mišljenja djeteta, naši sudovi djecu ništa ne pitaju, a kamoli da donose odluke uvažavajući ono što su djeca koja već po stupnju zrelosti mogu nešto reći, u tom sporu nešto i kažu [[Upadica: Hvala, hvala.]] Kako namjeravate riješiti te probleme?
Poštovana zastupnica, poštovana državna tajnica.
Hvala vam uvažena zastupnice Orešković i na vašoj replici. Ono što je izuzetno bitno, a jest i ova uredba koja treba stupiti na snagu 1. kolovoza ove godine, ali i cijela reforma sustava socijalne skrbi sigurno znate normalno da sve i Zakon o socijalnoj skrbi, ali i ostali zakoni koji su već i doneseni i u provedbi su u RH unaprijedit će i unaprjeđuju status djece i svih korisnika koji su u sustavu socijalne skrbi. A vezano uz ovu uredbu kao što sam istaknula važno je i uvesti i da uvodimo točne i konkretne rokove za postupanje središnjih tijela i naravno žurnost u postupanju i ono što je izuzetno važno i mišljenje djece.
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, nedavno smo mogli čuti i čitati da je otac nasilno odveo dvoje djece od supruge i pobjegao u Hrvatsku. Imamo slučajeva kada očajni otac kaže bivša supruga je otela našu djecu i odvela ih preko granice. Jednako tako ima i majke koje se 18 godina bore za oteto dijete. Hvale vrijedan je ovaj prijedlog zakona koji upravo želi naglasiti važnost i provođenje žurnog postupka te važnost dobrobiti djeteta i omogućavanju djetetu izražavanje vlastitog mišljenja. Molim vas s obzirom na vaše znanje i iskustvo, koliko u kojem roku se obično su rješavali ovakvi predmeti i što se sad može očekivati s obzirom na sav broj zaostalih predmeta koji još uvijek nisu riješeni?
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam lijepa uvažena zastupnice Juričev-Martinčev. Ono što je naravno apsolutno utječe o tome kako i na koji način, ali što je izuzetno važno naravno žurnost u postupanju ovisi o kompleksnosti predmeta i o tome da ne postupa samo sustav socijalne skrbi već ovisi i o tijeku postupka na sudu, te ostala postupanja, a izuzetno je važno zaštititi interes maloljetne djece i sigurna sam da i svi ovdje koji danas sudjeluju u ovoj saborskoj raspravi, a vezano uz ovu točku dnevnog reda i da svi mi ovdje imamo jedan zajednički cilj, a to je zaštita dobrobiti maloljetne djece i moramo i dalje unaprjeđivati kako sustav socijalne skrbi tako i ostale sustave koji skrbe o djeci i o njihovim pravima.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Htio sam nešto danas iskomentirati, s obzirom da govorimo o odnosima znači unutar obitelji i odnosima prema djeci, cijelo vrijeme govorite da sustav mora na neki način omogućiti dobrobit djeci. Danas je donesena jedna odluka na visokom upravnom sudu koja je ukinula mjeru odgajatelj roditelj od jednog drugog sustava koji je smatrao da ta mjera nije dobra i da ona na neki način treba biti drugačije formulirana i desilo se to što se desilo znači jedan dio djece je trebao ostati bez neke brige sustava, međutim ova odluka kaže da bi sada bez obzira na sve i ova djeca u toj mjeri također imali brigu svojih roditelja, imali svoju naknadu za to jer gradonačelnik i drugi sustav nije uspio na vrijeme osigurati po meni dovoljno mjesta u tim vrtićima i da to može i dalje funkcionirati, da li promatranje takve jedne mjere bez obzira kažem što ovaj zakon sasvim drugačije nešto rješava ipak govori da se možemo brinuti o djeci na jedan drugačiji način i da to ipak ima svoj nekakav smisao.
Poštovana državna tajnica.
Pa skrb o djeci, zaštita djece, politike prema djeci sigurno da su izuzetno važne, da su usmjerene upravo na njihova prava i da njihovi interesi budu apsolutni prioritet kako svima nama ovdje u što uopće ne sumnjam tako i svima koji sudjeluju u kreiranju politika od onih najnižih razina općina, gradova, županija tako i do nadležnih ministarstava i Vlade RH. Mjere koje donose demografski boljitak i koje su usmjerene demografskoj obnovi zemlje, a koje su kvalitetne treba stalno unaprjeđivati. Upravo Vlada RH kroz Središnji državni ured za demografiju i mlade provodi niz aktivnosti i mjera, te donosi zakone kako bi se diljem RH pokrenula demografska revitalizacija.
Hvala vam lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda idemo na raspravu, prva će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, nema je, gubi pravo na govor, pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbe Vijeća EU br. 2019/1111 od 25. lipnja 2019.g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, te o međunarodnoj otmici djece. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU i prijedlog je usklađen s pravnom stečevinom EU. U odnosu na tekst zakona koji je prošao prvo čitanje u HS od 27.5.2022.g. jedino je nomotehnički dorađen čl. 5., te su naznačeni naslovi iznad čl. 16., 19., 21. i 22. konačnog prijedloga zakona sukladno primjedbama Odbora za zakonodavstvo HS. U raspravi o prijedlogu zakona na radnim tijelima, kao i u plenarnoj raspravi nije bilo sadržajnih primjedbi i prijedloga. Na razini EU donesena je Uredba Vijeća EU 2019/1111 od 25. lipnja 2019.g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, te o međunarodnoj otmici djece kojom se stavlja izvan snage Uredba Vijeća EZ br. 2201/2003 od 27. studenog 2003.g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću i stupa na snagu u RH 1. kolovoza 2022.g.. Kao instrument sekundarnog zakonodavstva EU ova je uredba izravno primjenjivana na području država članica slijedom čega se na nacionalnoj razini donosi zakon o provedbi predmetne uredbe u onoj mjeri koja je potrebna za učinkovitu primjenu uredbe u RH, međutim uredba o kojoj danas govorimo uvodi i dodatne odredbe o međunarodnoj otmici djece, te uvodi rokove za postupanje središnjih tijela i detaljnije razrađuje određene procedure, npr. procedure smještaja djece u drugu državu članicu. Uredba Vijeća EU 2019/1111 sastoji se od 9 poglavlja, a najopsežnije izmjene uvedene su u području međunarodne otmice djece uvođenjem novog poglavlja kojim se dopunjuje primjena Haške konvencije o građanskopravnim vidovima međunarodne otmice djece iz 1980.g.. Zakonom se jasnije određuju pravila postupanja pri upućivanju određenih zamolnica na temelju uredbe u pogledu zahtjeva vezanih uz dostavu dokumentacije sukladno potrebi osiguranja učinkovitog i žurnog postupanja u predmetima koji se tiču roditeljske odgovornosti. Ovim zakonom je ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi određeno kao središnje tijelo RH za provedbu ove uredbe, te su određeni sudovi, Hrvatski zavod za socijalni rad i Centar za posebno skrbništvo kao nadležna tijela za provedbu ove uredbe. Ovim Zakonom tijela se upućuju na primjenu sekundarnog zakonodavstva EU kojim se uređuje uporaba videokonferencije i potiče izravan sudačka komunikacija, čime se usklađuje sa zahtjevima koje postavlja Uredba. Predmetnim Zakonom jasno se određuje i provedba Uredbe, uređuje se i izbor suda, suda, te se propisuje mogućnost postizanja sporazuma o nadležnosti za postupke o roditeljskoj skrbi u vezi s postupcima međunarodne otmice djece. Dodatno se uređuje i pitanje datuma pokretanja postupka pred sudom, naglašava se važnost provođenja žurnog postupka te važnost dobrobiti djeteta i omogućavanje izražavanja vlastitog mišljenja i djeteta, pitanje pravne pomoći, izdavanje potvrda te pravni lijekovi. Ono što je značajno da se Zakonom naglašava važnost provođenja žurnog postupka te važnost dobrobiti djeteta i omogućavanje djetetu izražavanja vlastitog mišljenja, s naglaskom na nadležnost Centra za posebno skrbništvo. Dobrobit djeteta mora biti imperativ u svim postupcima, a upravo je žurnost postupka bitna u teškim obiteljskim situacijama, kao što je u ovom slučaju razvod, zakonska zastava i poništaj braka s međunarodnim elementima. Zakonom se predviđa da nadležna tijela potiču mirno rješavanje sporova, osobito putem obiteljske medijacije, osim ako bi to bilo suprotno interesima djeteta ili bi se time neopravdano odgodio postupak. Mirno rješavanje sporova važan je element europskog zakonodavstva, naročito u sferi bračnih sporova jer se na taj način na prvo mjesto stavlja dobrobit djece i manja je izloženost stresu koje donosi sudski postupak. Tu je bitna i uloga roditelja koji su u sporu i potreba da im se ukaže da dogovorom i obiteljskom medijacijom, prije svega, omogućuju da dijete lakše prebrodi stresan, ponekad i traumatičan događaj, kao što je razvod braka. Člankom 10 regulirano je načelo dobrobiti i zaštite najboljeg interesa djeteta te se posebno naglašava pravo djeteta na izražavanje mišljenja o stvarima koje ga se tiču koji se uzima u obzir sukladno njegovoj dobi i zrelosti, kako bi se moglo uzeti u obzir prilikom procjene interesa djeteta. Ukratko ću još navesti što se Zakonom uređuje, znači nadležna tijela za provedbu Uredbe su sudovi, zakon za socijalni rad, za socijalni rad, Centar za posebno skrbništvo i drugi institucije u skladu sa svojom nadležnosti. Određuje se središnje tijelo za provedbu Uredbu, to je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, datum pokretanja postupka pred sudom, to je datum pokretanja obaveznog savjetovanja pred Centrom u skladu sa Obiteljskim zakonom koji je obavezan prije pokretanja sudskog postupka. Pravna pomoć je u skladu ... [[Govornik se ne razumije.]] , propisuje se pravna pomoć u skladu s nacionalnim propisima. Nadležna su upravna tijela u županijama i Gradu Zagrebu. Također se propisuju, uređuje se i postupak izdavanja potvrda u skladu s Uredbom pri nadležnom sudu te postupak po žalbi. Potvrdu izdaje sud koji je donio presudu. Na obveznom obrascu na jeziku države u kojoj će se presuda izvršavati te nije potrebno presudu prevoditi. Propisuju se i uređuju se pravni lijekovi, nadležnost sudova u drugom stupnju, županijski sudovi nadležni za obiteljske predmete u skladu s nacionalnim propisima. Također se uređuje i postupci prijenosa sudske nadležnosti na sudove druge države na zahtjev stranke ili po službenoj dužnosti kada bi sudu u drugoj državi koja nije nadležna bio bolji izbor za donošenje odluke. Npr. ako je dijete blisko povezano s tom državom i drugi razlozi određeni Uredbom. Ovim Zakonom se dodatno uređuje i proces prijenosa nadležnosti u postupcima o roditeljskoj odgovornosti između sudova različitih država, rukovodeći se najboljim interesom djeteta. Za provedbu ovog Zakona nije potrebno osigurati financijska sredstva u državnom proračunu RH jer su sredstva osigurana u okviru redovite djelatnosti tijela nadležnih za provedbu ovog Zakona. Nisu potrebna ni dodatna sredstva za plaće budući da će se potreban broj službenika osigurati unutarnjom preraspodjelom službenika. Slijedom navedenog, Klub HDZ-a će podržati Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Vijeća (EU) 2019/1111 od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam. Hvala najljepša poštovani predsjedavajući, poštovana gđo. državna tajnice sa suradnicom. Kratko, naravno, Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će ovaj Zakon, podržat ćemo naravno, prava djeteta, podržat ćemo kao i uvijek i kao i svi, nesumnjivo to mogu reći, pravo djeteta na zdravo odrastanje, odrastanje u zdravoj sredini i naravno, izuzetnu angažiranost države te svih njenih institucija da pomogne odrastanje toga djeteta kada ona osnovna jedinica društva, to je obitelj, na neki način postane disfunkcionalna, odnosno zakaže. Želio bih samo upozoriti i skrenuti pažnju da ćemo predložiti 2 amandmana koji, čini mi se, ni po čemu neće narušiti učinkovitost ovog Zakona, u čl. 10 koji se odnosi na dobrobit djeteta, st. 3, precizno kaže, u slučajevima iz st. 2, a to je kada dijete treba izraziti vlastito mišljenje koje se uzima u obzir sukladno njegovoj dobi i zrelosti, a dijete svoje mišljenje može izraziti izravno ili putem posebnog skrbnika, sud će, navodi u st. 3 imenovati djetetu posebnog skrbnika iz Centra za posebno skrbništvo. Ovdje je stavljena točka, mi bi ipak predložili da se ovdje stavi zarez, budući da ovaj stavak ne definira vrijeme odnosno u kojem roku se treba djetetu odrediti, u slučaju da postoji potreba, posebnog skrbnika, pa ćemo predložiti da se ovdje doda iza zareza bez vremenske odgode, u najkraćem mogućem roku, a najviše 30 dana. Svima je naravno jasno, da se radi o izuzetno teškim situacijama, ponekad vidimo da se i medijima s time dosta zabavljaju, što cijelu obitelj, a prvenstveno dijete može staviti u izuzetno teško psihičko stanje. Dalje ćemo dati jedan amandman o kojem sam već sa poštovanom gđom. državnom tajnicom raspravljao, kada nadležno tijelo razmatra smještaj djeteta u drugu državu potreban će biti pristanak nadležnog tijela te države u slučaju da naravno, isti takav pristanak potrebno pribaviti i suglasnost nadležnog tijela države članice za dostavom izvješća o djeteta Zavodu jednom godišnje. Mi ćemo predložiti da to bude minimalno 2 puta godišnje za vrijeme trajanja smještaja djeteta u toj državi članici, naročito ako se radi, kako se i ovdje i navodi, o odluci o smještaju djeteta u udomiteljsku obitelj ili u ustanovu socijalne skrbi. Sve ostalo od prijelaznih i završnih odredbi do, naravno, delegiranja nadležnih tijela, ne možemo proglasiti, odnosno tvrditi da je bilo što drugo upitno, no u svakome slučaju, djecu trebamo i moramo zaštiti koliko god možemo pa ako je moguće i još malo bolje od toga. U svakome slučaju, Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će ovaj prijedlog. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o provedbi Uredbe Vijeća 2019/1111 od 25. lipnja 2019. g. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece. Uredbom se uspostavljaju jedinstvena pravila o nadležnosti za razvod, zakonsku rastavu i poništaj braka te za sporove u roditeljskoj odgovornosti s međunarodnim elementom. Propisana su nadležna tijela za provedbu, sudovi, Hrvatski zavod za socijalni rad i nadležno ministarstvo za poslove socijalne skrbi. Važno je naglasiti najbolji interes djeteta kojem se trebaju ova nadležna tijela prioritetno voditi, kao i voditi načelom žurnog postupanja. Ovim Zakonom se propisuje da sudovi svakog stupnja trebaju donijeti odluku u postupcima povratka djeteta u slučajevima protupravnog odvođenja i zadržavanje, najkasnije 6 tjedana od pokretanja postupka, osim ako zbog iznimnih situacija to nije moguće. E sad dolazimo tu do prvog kamena spoticanja. Naime, prema odlukama Europskog suda za ljudska prava, niz je kritika upravo na dugotrajnost u postupanjima hrvatskih sudova radi vraćanja djeteta, nekada nikada okončana, a u nekim slučajevima se rok od 6 tjedana koji je propisan tada prema Haaškoj konvenciji, premašio na 112 tjedana ili u jednom slučaju, čak i na 151 tjedan. Europski sud za ljudska prava je u više navrata utvrdio kako je bilo više zastoja od strane hrvatskih tijela, što se tiče uvjerljivih obrazloženja o razlozima svoje dugotrajne neaktivnosti. Prije nekoliko mjeseci osnovani su obiteljskih odjeli na općinskim sudovima, pri županijskim, sjedištu županijskih sudova te ovim putem pozivamo Ministarstvo pravosuđa da razmotri dosadašnje slučajeve međunarodne otmice djeteta i poduzme mjere za unaprjeđenje postupanja kako bi imali što manje kritika Europskog suda za ljudska prava, što znači i manje kršenja ljudskih odnosno dječjih prava. Kako barem u jednom dijelu specijalizacija sudova da pokaže svoj smisao i da zaštiti najranjivije, a ne da specijalizacija ostaje sama po sebi svrha. Stoga, poštovana državna tajnice, ovi slučajevi su javno obznanjeni, nalaze se u presudama Europskog suda za ljudska prava i o tome moramo javno progovarati kako bi se, i moramo se njima pozabaviti konkretno kako bi se dogodilo da što manje imamo kritika u tom dijelu i da zaštitimo naše najranjivije. Postupci povjeravanja djeteta s kojim će roditeljem dijete stanovati, odnosno ostvarivati osobne odnose su dugotrajni u hrvatskom pravosuđu te o potrebi bržeg donošenja meritorne odluke kontinuirano upozorava pravobraniteljica za djecu. Sud može donijeti privremenu mjeru o tome s kojim će roditeljem ili drugom osobom dijete stanovati i ostvarenju osobnih odnosa roditelj s djetetom, što potencijalno može ublažiti konflikt roditelja, no u najboljem interesu djeteta je donošenje meritorne odluke te postupanje nadležnih tijela u slučaju neizvršavanju sudskih odluka. Prema podacima nadležnog ministarstva u 2020. g. čak 2083 djece nije ostvarilo svoje pravo na osobne odnose sa drugim roditeljem ili ga je ostvarivalo u opsegu manjem od onog određenog sudskom odlukom zbog manipulativnog ponašanja roditelja s kojim dijete živi, a 352 djece je bilo izloženo manipulaciji od strane roditelja s kojim ne žive u to u vrijeme ostvarivanja osobnih odnosa pod nadzorom. Vodeći računa o djetetovoj dobrobiti, propisuje se ovim Zakonom da su nadležna tijela dužna omogućiti izražavanje svog mišljenja koje se uzima u obzir sukladno njegovoj dobi i zrelosti, a putem posebnog skrbnika. Posebni skrbnik se imenuje putem centra za posebno skrbništvo, čiji rad treba poboljšati svakako u organizacijskom smislu. Prema podacima, svega je 18 zaposlenih posebnih skrbnika pravne struke koji su teritorijalno raspoređeni u Zagrebu, Rijeci, Osijeku i Splitu, objektivno ne mogu zastupati veliki broj djece i postupaka koji su pred njima. Tijekom 2021. g. trebalo je zastupati 8017 djece u postupcima pred nadležnim tijelima te jedan skrbnik trebao voditi brigu o zaštiti 445 djece u 293 predmeta. Točnije, jedan skrbnik je zastupao u prosjeku godišnje i radio na 488 predmeta. Prema podacima pravobraniteljice za djecu posebni skrbnici su prisustvovali samo na 15% zakazanih ročišta osobno što je poražavajuće, te pismenim slanjem podnesaka se ne može kvalitetno zastupati interes djeteta. Posebni skrbnik u sudskim postupcima osim prisustvovanja na ročištima dužan je imati i neposredni kontakt sa djetetom, upoznati dijete sa ulogom posebnog skrbnika, sa predmetom sudskog postupka, o njegovom pravu na izražavanje mišljenja, pojašnjavanje mogućih ishoda i posljedica uvažavanja iznesenog djetetovog mišljenja odnosno upoznavanje sa cjelokupnim postupkom. Tu je razgovor i roditelja, te upoznavanje sa obiteljskom situacijom kako bi se procijenio najbolji interes djeteta. Sve je to u postojećoj organizaciji Centra za posebno skrbništvo zadovoljavanje forme, ali daleko od zaštite djetetovih najboljih interesa i ostvarivanje prava djece u pravosudnom postupku. Prema izvješću pravobraniteljice za djecu u Hrvatskoj još uvijek nije postignuta zadovoljavajuća razina ostvarivanja prava djece u pravosudnom postupku. Na žalost postupci traju predugo. Djeca ne primaju potrebne i njima razumljive informacije, a nerijetko izostaje odgovarajuća pomoć i podrška djetetu za vrijeme trajanja postupka. Često izostaje i koordinacija i suradnja među sustavima koja je propisana protokolima. Zakonom se uvodi upotreba video konferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu, a naglašena je i potreba žurnog postupanja i propisane su odredbe o načinu komunikacije. Osim što se zakonom ukazuje na važnost dobrobiti djeteta uvodi se i mirno rješavanje sporova putem medijacije u prekograničnim obiteljskim sporovima, a poglavito u sporovima prekograničnim roditeljskim otmicama djece. Institut mirnog rješavanja sukoba je propisana obiteljskim zakonom 2015. godine, a obiteljska medijacija je postupak u kojem zapravo članovi obitelji sudjeluju dobrovoljno. Obiteljski medijator je nepristrana i posebno educirana osoba koja je upisana u registar obiteljskih medijatora, a glavna svrha postupka obiteljske medijacije je postizanje plana o zajedničkoj roditeljskoj skrbi, te drugih sporazuma vezano za prava djece. Uz ostvarenje te svrhe u postupku obiteljske medijacije stranke se mogu sporazumjeti i o svim drugim spornim pitanjima imovinske i neimovinske naravi. Mirno rješavanje sukoba i obiteljskih sporova je prepoznato kao važno u europskom zakonodavstvu poglavito u postupcima u kojima je uključeno dijete odnosno postupcima vezanim za roditeljsku skrb. Zbog preopterećenosti nacionalnih sudova prekogranične sporove EU ovom uredbom potiče i obvezuje države članice na uvođenje alternative sudskom rješavanju spora. Prema dosadašnjim podacima ministarstva unatoč postojećem nacionalnom okviru za obiteljsku medijaciju u kontekstu otmica ova obiteljska medijacija se nije ni u jednom postupku koristila. Vodeći se načelom dobrobiti djeteta posljedicama za dijete u bračnim sporovima potrebno je svakako osvijestiti važnost dogovora i medijacije kao alternative sudskom postupku što daje puni značaj i odgovornost roditeljima za sve posljedice u psihofizičkom razvoju djeteta. S obzirom na učinkovitost korištenja postupka medijacije kao sustava prevencije za rješavanje problema koji nastaju zbog promjene zemlje boravišta djeteta medijaciju bi trebalo pospješivati u svim pograničnim obiteljskim sporovima, a osobito u sporovima koji uključuju preseljenje djeteta u drugu zemlju. Klub SDP-a će podržati ovaj zakon, jer novine u ovom zakonodavstvu se usklađuju sa uredbom Vijeća, pospješuju se prava i dobrobit djeteta. No, kao u svakom dokumentu kojeg ovdje donosimo je pitanje provedbe. Spremnosti našeg pravosudnog sustava ali i preopterećenosti Centra za posebno skrbništvo kao i mirno rješavanje sporova koje nije dovoljno prepoznato u javnoj svijesti, a niti u pravnoj praksi. Na tome treba raditi Vlada i nadležna ministarstva i osigurati sve resurse, međuresornu suradnju za provedbu ovog zakona. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Bit ću kratka jer želim zapravo samo naglasiti jedan aspekt, jednu zapravo bitnu problematiku koju imamo u pogledu priznavanja međunarodnih odluka u bračnim sporovima kao i pitanja koja se tiču međunarodne otmice djece, a to su pitanja koja su vezana za valorizaciju, priznanje sudskih odluka, ali i odluka drugih nadležnih tijela kada se radi o djeci koja su bila žrtva nasilja jednog od roditelja ili kada se radi o roditelju koji je bio žrtva nasilja. Mi trenutno u Hrvatskoj imamo otvoren jedan slučaj koji je izuzetno težak i u kojem imamo upravo ovu situaciju da se radi o djeci za koje je nekoliko institucija utvrdilo da su žrtve nasilja, da su bile zlostavljane od svog oca, da je njihova majka s obzirom da ima dvojno državljanstvo došla sa njima u Republiku Hrvatsku i da zapravo po zakonskim okvirima koji reguliraju zapravo i međunarodnu otmicu djece se traži ovrha nad djecom. Specifičnosti tih situacija, dakle ovo nije jedini slučaj. Postoji mogućnost brojnih takvih slučajeva, a posebno s obzirom na to da Hrvatska ima sa raznim zemljama Sporazume o dvojnom državljanstvu, pa se takve situacije mogu događati. Želim naglasiti da, jasno nam je da je ovo uredba, jasno nam je da mora ići direktno u provedbu na način na koji je ona opisana, napisana zato što ona obvezuje i po slovu, a ne samo po cilju. Nije dakle direktiva i sa time se možemo složiti. Međutim, smatramo da moramo imati jače mehanizme preispitivanja odluka, aktivnije uloge centara za socijalnu skrb, aktivnije uloge drugih aktera u procjenama i primjeni ovih pravila kada se radi o djeci i ženama žrtvama nasilja. Mi moramo imati mehanizme privremenih mjera zaustavljanja ovrhe nad djecom dok se stvari u sudskim postupcima ili drugim ispitivanjima zapravo odluka drugih sudova, druge zemlje ne završe. Ako to nemamo onda posljedično možemo imati slučajeve kao što je ovaj slučaj, neću govoriti namjerno imena gdje djeca kao i njihova majka na dnevnoj bazi ne znaju da li će netko doć po njih i odvesti ih od njihove mame u drugu zemlju i to ocu koji je dakle ne rekla kazala nego kroz utvrđenje nekoliko institucija zlostavljao tu djecu. Tako da evo apeliram ovdje, a vjerujem da će i kolegica to spomenuti da mada se slažemo sa provedbo uredbe, samo smatramo da trebamo dodatne osigurače i jače kapacitete naših institucija kada se radi o slučajevima zlostavljane djece ili zlostavljanih žena i da zapravo trebamo vidjeti kako ova uredba funkcionira u suglasju sa Istanbulskom konvencijom i sa svime onime što ona jamči ženama žrtvama nasilja. Zahvaljujem se.
I u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege. Neće ova uredba kolikogod možda dobro sročena bila garantirati provedbu bilo kojeg prava jer je ovo samo dogovor na razini EU kako ćemo prerasporediti nadležnosti između pojedinih država članica. A svako pojedino pravo pa tako i najbolji interes djeteta će osigurati ili neće osigurati onaj sudac kojem slučaj dođe u rad. I ništa me toliko ne boli kao izgovaranje rečenice da unaprijed treba sažalijevati onog kojem je grah tako pao da od svih država članica o njegovoj sudbini mora odlučivati hrvatsko pravosuđe, a pogotovo to boli kada su u pitanju djeca. Dakle, nama svima su puna usta izgovaranja te rečenice najbolji interes djeteta i stalno ponavljamo takve floskule i takve fraze, a zapravo nigdje nema djeteta u javnim politikama niti u njihovom kreiranju, a niti u provedbama. Dijete koristimo tek kao neki termin, ali ne i kao subjekt kojem pravni sustav stvarno pruža onu zaštitu kakvu upisuje u uredbama i u nacionalnim zakonima. I dozvolite da samo to dokažem na jednom primjeru. U ožujku sam uputila Vrhovnom sudu RH jedan upit, tražila sam zapravo da se iz sudske prakse jer vrhovni sud po ustavu i po zakonu zapravo ujednačava sudsku praksu to mu je glavna zadaća i ako bi itko trebao znati kakva je sudska praksa u RH to bi trebao biti, to bi morao biti vrhovni sud. I ja sam ih pitala da mi analiziraju predmete u kojima se odluka donijela na temelju mišljenja djeteta. Što sam dobila kao odgovor? Čitam, dakle odgovor vrhovnog suda kojeg ja ovog puta ne kritiziram, ne kritiziram vrhovni sud, kritiziram čitav sustav i sve nas koji ovdje sjedimo zašto što ništa ne mijenjamo. Dakle, odgovor glasi: „Iz baze podataka kojima raspolaže vrhovni sud nije moguće pribaviti podatke koje ste tražili niti se ti podaci mogu dobiti iz informacijskog sustava eSpisa. Naime, u postojećem sustavu ti se podaci ne vode.“ Međutim navodi se i citira se čl. 86. Obiteljskog zakona koji obvezuje da se u svim postupcima u kojima se odlučuje o nekom djetetovom pravu ili interesu omogući djetetu da na prikladan način sazna sve važne okolnosti slučaja da dobije savjet, da izrazi svoje mišljenje, naravno vodeći računa o dobi i zrelosti djeteta. To u praksi znači da će dijete svoje mišljenje dati pred sudom, ali i pred centrom za socijalnu skrb pri čemu se u svim postupcima takva radnja mora provesti, dakle takva se radnja mora provesti. Da bi se moglo odgovoriti na pitanje koje sam postavila kakav je ishod postupaka u kojima se djetetu omogućilo da izrazi svoje mišljenje bilo bi potrebno, pazite sad, analizirati sve pojedinačne presude donesene u prvom stupnju, pa mi vrhovni sud predlaže da se ja stoga obratim izravno Općinskom građanskom sudu u Zagrebu koji ima najviše takvih predmeta, a ako bude potrebno onda će se i predsjednik vrhovnog suda obratiti nižim razinama. Drugim riječima, mi nemamo pojma, mi država nemamo pojma kakav je bio ishod one formalne radnje i očito je samo kao formalnu radnju provodimo, a čak niti to ne svaki put i uvijek nego kao što je rekla kolegica prije mene, svega u 15% slučajeva uopće dijete dođe na sud ili se putem podneska o nekom pitanju očituje. To znači da to radimo reda radi, reda radi, a ne radi stvarnog uvažavanja međunarodnog prava djeteta da ga se pita jer to valjda dijete ipak najbolje zna. I žrtva je onih prepucavanja ne samo roditelja, najčešće i šire rodbine, žrtva je prepucavanja sustava, žrtva je iživljavanja sustava i kojekakvih stručnih analiza vrlo često financijski potkrijepljenih roditeljem koji društveno, ekonomski i u svakom drugom smislu pa i politički bolje stoji. To je RH. Štiti moćnike i putem svojih institucija utječe na definiranje što najbolji interes djeteta u pojedinom sustavu znači. Pa se tako događaju i ovi slučajevi o kojem su govorile kolegice prije mene u kojem imamo dvije djevojčice, otprilike iste dobi kao što su i moje kćeri, koje tvrde da su bile seksualno zlostavljane čija medicinska dokumentacija i druga dokumentacija od strane nekih državnih institucija potvrđuje da su djeca bila iskrena i da ne lažu, međutim sustav im nije omogućio zaštitu. Sustav je omogućio loptanje, pa čak i manipuliranje s ovim odredbama međunarodnog prava čija jurisdikcija bi trebala u konačnici biti pravovaljana riječ je o našim državljankama jer je majka i djevojčica imaju hrvatsko državljanstvo, ono što nemaju, nemaju sustavnu zaštitu onakvu kako to na papiru piše. I čemu onda služe zapravo ovakve uredbe? Ja se zapravo pitam. Dakle, kada sam i sama upisala postdiplomski studij europskog prava bila sam veliki entuzijast europskog zajedništva. Europa je bila prostor koji je jamčio neke više standarde i u pravu i u ekonomiji i u znanosti, ali i u općim društvenim vrijednostima koje jedan prostor jamči. Europsko pravo je grabilo prema naprijed. Grabilo je tako da se čitav niz desetljeća zapravo sukobljavalo i nadmetalo u snazi sa nacionalnim zakonodavstvima. Nacionalna zakonodavstva su uvijek testirala granicu svojih zakonodavnih ovlasti, pa smo imali presude njemačkih sudova tzv. Solange I i Solange II, pa se ta granica s vremenom redefinirala ili pomicala. Ono što vidim u Europi danas, a vidim kao problem i u radu Hrvatskog sabora, je to što kada nešto dođe sa više europske razine nacionalna zakonodavstva idu linijom manjeg otpora pa niti jednu vrednotu zapisanu u pojedinom aktu dalje više ne propituju, a kamoli da ju dalje nadograđuju ili da promisle može li se uopće nešto što je u teoriji dobro zamišljeno i trebalo bi služiti svrsi koja se tu u uvodi navodi, može li se to zapravo implementirati u praksi. To je u otprilike u ovom konkretnom slučaju kada govorimo o tematici u bračnim sporovima, u stvarima koje su povezane sa roditeljskom odgovornošću i međunarodnoj otmici djece kao da onu lijepu zubnu krunicu nalijepite na zub koji je trul, klimav, upaljenog živca i zubnog mesa. Evo tako to izgleda u praksi. U replici je ministrica spomenula da smo mi promijenili i čitav sustav socijalne skrbi, jesmo i to na loš način. Na vrlo, vrlo loš način kontra kompletne struke. Ishode tih promjena još nismo niti vidjeli u primjeni, a ja se bojim a će biti zastrašujuće. Kad se sve to skupa zbroji jedno s drugim, tragično je što će biti još puno, puno djeca koja će proći ovako kao što smo to imali prilike vidjeti u nesretnom slučaju o kojem smo govorili bez da spomenemo prezime, u kojem smo došli čak toliko daleko da je i Ustavni sud ignorirao požurnice ne samo stranke, njezine odvjetnice, nego čak i javni apel nas saborskih zastupnica koje smo o tom slučaju govorile. Ali izglasat ćemo uredbu u kojoj se kunemo na žurnost postupaka u eto najboljem interesu djeteta. Hvala.
Hvala lijepa, time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti pa prelazimo na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevoz, prvo čitanje, P.Z.E. broj 298 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu te Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno dati obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture Tomislav Mihotić. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Hrvatskog sabora, uvaženi zastupnici i zastupnice, aktualni Zakon o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu uređuje radno vrijeme i obvezni odmor mobilnih radnika i vozača u cestovnom prijevozu, vremena i prekide vožnje, način, uvjete i postupak stjecanja dozvole za radionice, memorijske kartice i uvjeti za njihovo izdavanje, službene evidencije, nadzor i inspekciju, odgovornost te prekršajne odredbe. Ovim prijedlogom zakona u izmjenama i dopunama navedenog zakona prenosi se u hrvatsko zakonodavstvo Direktiva EU 1057 iz 2020. Europskog parlamenta i vijeća od 15. srpnja 2020. o utvrđivanju posebnih pravila u pogledu Direktive 96/71 EZ-a i Direktive 67 iz 2014. EU-a za upućivanje vozača u sektoru cestovnog prometa. Cilj navedene direktive, a samim tim ovog prijedloga zakona je uspostavljanje sigurnog, učinkovitog i socijalno odgovornog sektora cestovnog prometa. Naime, da bi se navedeno realizirano potrebno je osigurati s jedne strane primjerene uvjete rada i socijalnu zaštitu za vozač te s druge strane primjerene uvjete poslovanja i poštenog tržišnog natjecanja za cestovne prijevoznike. S tim u svezi ovim prijedlogom zakona propisuju se posebna pravila, zahtjevi i mjere kontrole u pogledu upućivanja vozača koji se primjenjuju na poduzeća s poslovnim nastankom u državi članici koja upućuje vozače na državno područje druge države članice na temelju ugovora sklopljenog između poduzeća koji upućuje i primatelja usluge koji posluje u toj državi članici. Tako su prijevoznici dužni ispuniti određene administrativne zahtjeve prije početka upućivanja vozača na državno područje druge države članice. Pa tako najkasnije na početku upućivanja prijevoznik je dužan služeći se standardnim višejezičnim obrascem javnog sučelja povezanog sa sustavom IMI podnijeti izjavu o upućivanju nacionalnim nadležnim tijelima države članice u koju je vozač upućen. IMI ili informacijski sustav unutarnjeg tržišta je softverska aplikacija koja je dostupna putem interneta a koju je razvila komisija u suradnji sa državama članicama kako bi centraliziranim komunikacijskim mehanizmom kojim se olakšava prekogranična razmjena informacija i međusobna pomoć pomogla državama članicama pri praktičnoj provedbi zahtjeva u svezi sa razmjenom informacija. Kako bi se savladale jezične barijere sustav IMI je načelno dostupan na svim službenim jezicima EU. Sustav IMI postoji već 10 godina. izjava sadrži broj licencije zajednice, podatke za kontakt upravitelja prijevoza, podatke o vozaču kojeg se upućuje, predviđeni datum početka i kraja upućivanja, registarsku oznaku motornog vozila, te vrstu prijevoza. Prijevoznik mora osigurati da vozač ima na raspolaganju i na zahtjev ovlaštene osobe predočiti određene isprave kao što su primjerak izjave o upućivanju zapisa tahografa itd. Nakon razdoblja upućivanja na izravan zahtjev nadležnih tijela država članica u koje je vozač bio upućen putem sustava IMI prijevoznik je dužan dostaviti dokumentaciju u vezi sa naknadom vozača u odnosu na razdoblje upućivanja, te njegov ugovor o radu ili jednako vrijedan dokument, te radne naloge koji se odnose na rad vozača i dokaz o isplatama. Uz navedene dužnosti prijevoznika propisana je i dužnost vozača ručnog bilježenja podataka o prelasku državne granice države članice ili treće zemlje. Sve naprijed navedeno potrebno je kako bi se osigurala jednakost postupanja država članica u pogledu upućivanja vozača na cijelom teritoriju EU-a, te osigurala ravnoteža između slobode prijevoznika da pruža prekogranične usluge slobodnog kretanja robe, primjerenih uvjeta rada i socijalne zaštite vozača. Također, propisani su izuzeci od prethodno navedenih dužnosti prijevoznika i vozača pa tako na primjer vozač se ne smatra upućenim kada obavlja bilateralni prijevoz robe, bilateralni prijevoz putnika, kad vozač obavlja provoz kroz državno područje države članice bez utovara ili istovara tereta, te bez ukrcaja iii iskrcaja putnika. Nadalje, ovim prijedlogom zakona uvodi se vođenje evidencije u središnjem informacijskom sustavu za prikupljanje, pohranjivanje, obradu i čuvanje tahografskih podataka SOTAH i to u činjenicama vezanim za radionice koje obavljaju poslove u pogledu tahografa, izdane i ukinute dozvole radionicama, popis elektroničnih ključeva radionica, opremi za plombiranje i popis pečata, podatke o tehničarima, izdanim karticama radionica i tehničarima. Također, prijedlogom zakona za određeni prekršaj povišena je novčana kazna kako bi se osigurala opća svrha prekršajno-pravnih sankcija. Radi se o najtežim prekršajima kao što su prikrivanje, tajenje i uništavanje tahografskih podataka, posjedovanje i korištenje više od jedne kartice vozača kao i korištenje tuđe kartice, obavljanje poslova vezanih uz tahografe bez dozvole ministarstva, vozila i autobusa koji moraju imati ugrađen tahograf. Isti nemaju ugrađeni itd. Nadalje, za određeno ponašanje propisani su prekršaji i prekršajno-pravne sankcije kako bi se osigurala provedba i implementacije direktive kao što su povreda obveze bilježenja podataka o prelasku državne granice i ne podnošenje izjave o upućivanju nacionalnim tijelima države članice. Završno. Donošenjem ovog zakona radi obveze uvođenja eura kao službene valute u Republici Hrvatskoj, novčane kazne za prekršaje propisane su u eurima, a koje odredbe će stupit na snagu na dan uvođenja eura kao službene valute u RH. Slijedom svega naprijed navedenog predlažem donošenje ovog zakona u Hrvatskom saboru.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče. Možemo vidjeti u e-savjetovanju da je dosta polemike izazvala rasprava o mobilnim radionicama, stoga je moje pitanje što će ostavljanje mogućnosti mobilnih radionica pozitivno donijeti prijevoznicima?
Poštovani državni tajnik.
Pa dobro, uočilo se da kod mobilnih radionica dolazi do puno više zloupotrebe kontrole i provođenja cijelog postupka. Iz tog razloga su one u ovom prijedlogu zakona isključene, znači ne postoji ta mogućnost. Sve se odvija u kontroliranim i čvrstim objektima.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam poštovani predsjedavajući, poštovani gospodine Mihotić. Hvala na lijepoj raspravi danas u jutro na odboru, pa eto samo čisto da nas se čuje, hrvatska javnost. Spomenuli smo danas na odboru situaciju da trenutno imamo u vozilima instalirane i analogne kao dio neke stare, sada već gotovo pa nepostojeće tehnologije. Imamo digitalne tahografe, a sada evo imamo i pametne. Vjerujem da je cilj jednoga dana imati sto postotnu pokrivenost komercijalnog prijevoza pametnim tahografima, pa da vas samo zamolim da još jednom date onaj odgovor sa jutrašnje sjednice odbora možemo li za takvu vrstu unapređenja koristiti fondove, odnosno sredstva EU? Hvala vam lijepa.
Državni tajnik.
Zahvaljujem na pitanju. Inače od 21.8.2023. će biti obveza u svim novim, novokupljenim vozilima imati pametne tahografe a za sve one koji su do sad koristili analogne i druge vrste tahografa ostavit će se normalno da ćemo i mi nastojat mogućnost ili kroz Fond zaštite okoliša ili kroz sredstva ministarstva osigurati vozačima mogućnost da se opskrbe tom najnovijom tehnologijom.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala poštovani državni tajniče. Velik značaj u provođenju ovog zakon imaju radionice, već smo ih spomenuli, znači to je pravne ili fizičke osobe, obrtnici, koje na temelju dozvole ministarstva nadležnog za promet obavljaju poslove vezane uz tahografe. Ministarstvo izdaje dozvole radionici temeljem uvjeta iz čl. 14, ukida dozvole temeljem uvjeta iz čl. 15, vodi evidencije o radionicama, to su dozvole, izmjene, popis opreme, podaci o tehničarima koji su osposobljeni za rad sa tahografima. Isto tako, Ministarstvo treba dostavljati nadležnom tijelu EU popis tehničara i radionica i koliko radionica ima u RH i mogu li oni odgovoriti na zahtjeve prijevoznika za tahografima?
Poštovani državni tajnik.
Pa dobro teško mi je špekulirati o točnom broju, ali u svakom slučaju ima ih dovoljno, pokrivaju cijelo područje RH i vodi se računa o normalno, gdje je više prijevoznika, da je više mogućnosti kontrole.
Poštovani zastupnik Klasić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Zašto je propušteno da kaznene odredbe iz ovog Zakona, s obzirom da Hrvatska od 1.1.2023. uvodi euro kao službenu valutu izrazi se dvojako u kunama i protuvrijednosti u euru jer ćemo u suprotnom već od sljedeće godine morati usklađivati ovaj Zakon?
Poštovani državni tajnik.
Dobro, pošto je već izvjesno stupanje na snagu eura, onda je izdefinirano sve u eurima, dosadašnji zakon je ostavio mogućnost kuna, tako da neće doći do preklapanja.
Poštovani zastupnik Sobota.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, Hrvatska udruga poslodavaca je dostavila primjedbe na nacrt i prijedlog ovoga Zakona. Na šta se te primjedbe odnose i kako je zapravo ovaj prijedlog Zakona implementiran prema njima?
Poštovani državni tajnik.
Dobro, treba naglasiti najprije da su te primjedbe došle nakon javne rasprave, znači mi smo obradili sve, odgovorili, a onda su došle primjedbe. Primjedbe su jednim dijelom išle u smjeru kazni, kazne su definirane i povećane tamo gdje se uočila učestala zloupotreba, a kazna je i edukativna, prema tome, nadamo se da će ta visina kazne dovesti do izbjegavanja varanja Zakona.
Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pozdravljamo ovaj prijedlog Zakona, zasigurno je on ujedno i jedno dodatno jamstvo sigurnosti na cestama. Iz razgovora, primjerice sa vodstvom Prometne škole u Splitu, ovako uvođenje reda je dodatno pojačalo interes za zapošljavanje vozača, tako da, vozači su itekako traženi kao djelatnici, ne samo kod nas u Hrvatskoj već i diljem Europe, a zanima me je li u kontekstu ovog promatramo i odredbe kada se radi o sanitetskom prijevozu?
Poštovani državni tajnik.
Pa sanitarni, sanitetski prijevoz ima jedan dio, normalno, koji je specifičan i koje odredbe se odnose samo na njega, a normalno da se primjenjuju i ove opće odredbe vezano za radne sate, za prava radnika koji rade u toj djelatnosti i da se na takav način kontroliraju po ovom Zakonu.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Zakon je dobar i mora se uskladiti sa Direktivom EU. U malo u razgovoru sa našim prijevoznicima, njima je, shvaćaju da imaju problema sa radnicima, da je to, nije samo problem kod nas nego i diljem Europe, ali vjeruju da će ulaskom u Schengen oni ipak na neki način sebi olakšati što se tiče prijevoza i da neće biti, koji je njihov najveći problem je bio onaj duge kolone, čekanje, kad su morali prevoziti svoju robu, gdje su oni i gubili najviše vremena, na graničnim prijelazima da dostave ili da roba dođe u datom momentu jer onda su morali plaćati velike penale pa vjeruju da će i ulaskom u taj Schengen i uvođenje eura za njih se itekako poboljšati situacija što se tiče baš tih problema.
Poštovani državni tajnik.
Pa sigurno. Pa i samo uvođenje ove regulative će olakšati komunikaciju sa svim zemljama koje su i u Schengenu, a dosad su glavni problemi bili to što ste rekli, čekanje na granicama i nemogućnost laganog prelaska granice i mi smo pokušavali i kao Ministarstvo u pojedinim situacijama gdje je to moguće im olakšati taj prolaz.
Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, ovdje ste naveli da ovim Zakonom nastojite regulirati primjerenije uvjete rada i socijalnu zaštitu za vozače, je li tako? Pa me zanima koji su to konkretno odredbe članka koje su konkretno, odnose se na to jer i maloprije u raspravu ste rekli da u vozilima postoji više tahografa, da bi trebale neke nepravilnosti riješiti, znači govorimo o radu samog vozača i o njihovim uvjetima na cesti. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pa dobro, unutra su definirani načini i sati koje vozači provode na poslu i točno je razgraničeno i ono šta provode u vožnji, ono što provode u čekanju, ono što provode na administrativnim poslovima i normalno, ti uvjeti u skladu s direktivama su sve humaniji i humaniji, tako da najkonkretnije, ti članci koji se odnose na to su poboljšali status vozača koji koriste, normalno, ove mogućnosti komunikacije između europskih zemalja.
Poštovana zastupnica Orešković.
Zahvaljujem. Nisam sigurna jeste li vi baš najbolja osoba za postavljanje ovog pitanja, ali ja ću svejedno pokušati. Dakle, osnovna intencija mi je jasna i nemam ništa protiv, dakle ako želimo ojačati položaj radnika, dobro je kontrolirati koliko dugo vremena provode u vozilu kad idu iz jedne države u drugu i dobro je da države članice razmjenjuju, na neki način podatke o tome. No, ne čini li vam se da smo možda ipak otišli korak predaleko, da je ovo postao jedan prenormiran propis koji na neki način narušava onu ravnotežu supsidijarnosti i pitanja koja bi se trebala rješavati na razini EU, a koja bi se pitanja trebala zadržati u domeni nacionalnog zakonodavstva. Dakle kao što su neka pitanja prije mene ukazala, ovdje se zapravo više na razini deklaracija spominje što će se napraviti, a možda na onoj provedbenoj razini sustav nije niti pripremljen za ovakve odredbe kakve ste vi sada predložili.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Pa dobro mi u kontaktu sa vozačima i njihovim udrugama želimo stvoriti humanije uvjete rada i njima olakšat uvjete, tako da siguran sam da svaka od ovih mjera će u konačnosti bit provedena. Jutros smo mi raspravljali na odboru vezano za ovo pitanje što je gospodin Dretar rekao to je jedna stvar koja je također riješena kroz zakon. I znači 21.8.2023. se uvode pametni tahografi. Oni jesu s jedne strane kontrola dodatna, a s druge strane sigurno olakšavaju rad i onda onemogućavaju zloupotrebe onih koji šalju vozače na put da određene poslove obavljaju.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime kluba zastupnika HSLS-a i Reformista govoriti poštovani zastupnik Darko Klasić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Cestovni promet složen je sustav, ali i važan segment gospodarstva Republike hrvatske. Promet u RH je u konstantnome porastu, te je ključno urediti pojedine njegove bitne sastavnice među ostalim i pitanje obveznih odmora mobilnih radnika kao i uređenje uređaja za bilježenje u cestovnom prijevozu. Što su elementi koji bitno utječu na samu sigurnost prometa koje nam je iz godine u godinu sve biše kritičniji segment u našem svakodnevnom životu. Sasvim je sigurno da se tijekom neprekidnog upravljanja motornim vozilima pojavljuju umor i dekoncentracija vozača i mobilnih radnika koji mogu imati teške posljedice za sigurnost svih sudionika u prometu zbog čega je potrebno kontinuirano revidirati postojeće zakonodavstvo i unapređivati njihovu kvalitetu u skladu sa novim tehnološkim i znanstvenim dostignuća. Direktna veza između sigurnosti i sposobnosti vozača da sigurno obave određene aktivnosti potiče na zakonodavca, prijevoznike i njegove zaposlenike na ograničenje najveće dopuštene duljine vožnje bez zaustavljanja i odmora i reguliraju obaveze dnevnih i tjednih odmora kao i predviđenih obaveznih stanki vozača a sve u cilju poboljšanja sigurnosti cestovnog prometa kao i sprječavanja i narušavanja tržišnog natjecanja. EU je upravo zbog povećanja sigurnosti na cestama uvela obavezu upotrebu tahografa a nad ovom digitalnom generacijom tahografa koja postaje obvezni od 2019. dodatno se osigurava postizanje tog cilja. Tom primjenom novih tehnologija nastoji se postići poboljšanje uvjeta rada vozača, spriječiti moguće zloupotrebe, povećati sigurnost u prometu, te izjednačavanje uvjeta poslovanja prijevoznika kako bi se izbjegla nelojalna konkurencija. Tzv. ljudski faktor nedvojbeno je najvažniji čimbenik sigurnosti u prometu, jer prema procjenama ljudski doprinos o nesretnom događaju iznosi skoro 85%. Prema pojedinim izvorima u RH postoji više od 50000 vozača, tako da je ovaj zakon iznimno bitan, koji u svom radu podliježu Zakonu o radnom vremenu i obaveznim odmorima mobilnih radnika, te više od 10 000 osoba koje se bave organizacijom cestovnog prijevoza. Ovim prijedlogom zakona ostvaren je i cilj promicanja poboljšanja i praksi nadzora i provedbe državnih tijela i službenika, te poboljšanje radnih praksi u djelatnosti cestovnog prometa. Zakonom se sigurno osigurava poboljšanje uvjeta rada vozača i drugih mobilnih radnika koji obavljaju cestovni prijevoz tereta i putnika, te se uvodi nadzor nad njihovim radom radi sigurnosti u cestovnom prometu i nadzor zapravo upotrebe analognih i digitalnih tahografa za vrijeme upravljanja motornim vozilima i rada vozača. Da bi to bilo moguće nužno je osigurati ispravnost tahografa što je osnovna pretpostavka funkcioniranja uspostave sustava ograničenja trajanja upravljanjem vozilom i obaveznih odmora vozača i mobilnih radnika. Stoga se tahografi periodički ispituju i kalibriraju, a u RH to je svake druge godine. Prilikom redovitog periodičkog pregleda tahografa provjerava se ispravnost ograničivač brzine uređaj u sklopu pogonskog motora kojim se ograničava brzina kretanja motornog vozila, a njihova izvedba mora biti u skladu sa zahtjevnika pravilnika ECR 89. Mislim da u ovom zakonu nije spretno i kvalitetno zakonsko rješenje ograničavanje rada tahografskih radionica isključivo na lokaciji navedenim u dozvolama, čime se nipošto ne pospješuje ni ne olakšava poslovanje cestovnih prijevoznika. Time se također omogućuje djelomično monopolistički lobij na tržištu jer se propisuje tko i pod kojim uvjetima, te na kojem mjestu može otvoriti radionicu za tahografe i to potpisivanjem ugovora, odnosno uređenjem odnosa isključivo sa ovlaštenim predstavnikom proizvođača tahografa u Hrvatskoj. Na taj način se ograničavaju poduzetničke slobode radionice za tahografe i također smatram da treba definirati pojam obilnih radionica koje trebaju zadovoljiti sve kriterije barem u pogledu pružanja usluga i na otocima i na teže dostupnim područjima. Nije potrebno da se zbog nedostupnosti mobilnih radionica dodatno financijski opterećuju prijevoznici koji su i sad zbog poprilično nepovoljnih uvjeta na tržištu u nezavidnom položaju s obzirom na povećanje cijene goriva, nedostatka vozača i pojedine druge relevantne okolnosti njihovo poslovanje takvim se odredbama povećava ukupni trošak njihovog poslovanja i otežava rad krajnjim adresantima ovog zakona. Osim ovih navedenih nedostataka koji se isključivo odnose na regulaciju održavanja tahografa i koji se nadam da će se do drugog čitanja bitno poboljšati zakonom je postignuto nedvojbeno poboljšavanje uvjeta rada vozača i drugih mobilnih radnika koji obavljaju cestovni prijevoz tereta i putnika, te je uvedena kontrola njihova rada, te će se donošenjem ovog zakona postići daljnje usklađivanje sa pravnom stečevinom EU u području socijalnih uvjeta za mobilne radnike u obavljanju djelatnosti cestovnog prijevoza. Pitanje sigurnosti u javnom prijevozu i prometu roba i putnika oduvijek je bilo od iznimne važnosti, te pozdravljamo uređenje i unapređenje istih. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Siniša Hajdaš Dončić. Nema ga, gubi pravo na govor, pa će onda u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu. Zakonom o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu sadrži odredbe kojima se uređuje radno vrijeme i obvezan odmor mobilnih radnika, vrijeme vožnje, prekidi vožnje i dokumentacija, zatim načini i uvjeti postupak stjecanja dozvole za radionice, memorijske kartice i uvjeti za njihovo izdavanje, postupci i provjere, službene evidencije, nadzor i inspekciju, odgovornost te prekršajne odredbe. Zadnje izmjene i dopune su se dogodile 2017.g. zakonom je postignuto poboljšanje uvjeta rada vozača i drugih mobilnih radnika, uvedena je kontrola njihovog rada radi sigurnosti u cestovnom prometu kroz korištenje analognih i digitalnih tahografa tijekom upravljanja motornim vozilima. Naime, riječ je o specifičnom sektoru koji se odlikuje visokom mobilnošću radnika zbog čega je bilo potrebno dodatno urediti položaj i uvjete rada vozača u međunarodnom prijevozu kako bi se spriječilo različito postupanje u državama članicama, ali i osigurala pravednija naknada za vozače. Prijedlogom zakona predlaže se definiranje novih pojmova, propisivanje posebnih pravila o upućivanju vozača, uređivanje načina bilateralne razmjene informacija putem informacijskog sustava unutarnjeg tržišta te se jasnije propisuju prekršajne odredbe. Kao što sam već na početku rekla, zakonom se postiže daljnje usklađivanje s pravnom stečevinom EU. Iz predloženog zakona možemo vidjeti da se zakonom uspostavlja sigurnije, učinkovitije i socijalno odgovorniji sektor u cestovnom prometu. Da bi se ovo realiziralo potrebno je osigurati primjerene uvjete rada i socijalnu zaštitu za vozače, ali i primjerene uvjete poslovanja poštenog tržišnog natjecanja za cestovne prijevoznike. Nadalje, ovim zakonom propisuju se posebna pravila, mjere kontrole za vozače koji se primjenjuje na poduzeća s poslovnim nastanom u državi članici koji poduzimaju transnacionalnu mjeru kao i na vozače zaposlene u tim poduzećima. Ta mjera podrazumijeva situaciju kada poduzeće u državi članici upućuje svoje vozače na području države članice na temelju ugovora sklopljenog između poduzeća koje upućuje i primatelja usluge u toj državi članici, naravno pod uvjetom da postoji radni odnos između poduzeća koje vrši upućivanje vozača. Za međunarodni prijevoz robe i putnika primjenjuje se nova odredba kojom je propisana obveza bilježenja vremena prelaženja nacionalnih granica, obveza bilježenja prelaska razlikuje se ovisno o vrsti tahografa koje vozilo ima ugrađeno. Prijevoznici su dužni ispuniti određene administrativne zahtjeve prije upućivanje radnika, izjave se podnose putem informacijskog sustava nacionalnim nadležnim tijelima države članice u koju je vozač upućen. Povećani su i novčani iznosi kazni kako bi se poštivao pravni sustav, ali naravno kako bi se spriječile zloupotrebe i manipulacije. I naposljetku uzimajući u obzir uvođenje eura kao službene valute te s time se propisuju i prekršajne odredbe i u valuti eura. I zaključno da ponovim, ovim zakonom se uređuju opće odredbe, instrumenti usklađivanja posebna pravila o upućivanju vozača, bilateralne razmjene informacija putem informacijskog sustava i prekršajne odredbe. Za provođenje ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu RH. Kako zakon ide u smjeru zaštite radnika u cestovnom prijevozu Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Zakon o kojem upravo raspravljamo prošao je raspravu na tri saborska odbora, dakle standardno Odbor za zakonodavstvo, zatim Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo s obzirom da se osvrće na propisivanje posebnih pravila o upućivanju vozača tj. na dužnost prijevoznika s poslovnim nastanom u drugoj državi članici. Također izmjene se osvrću i na dužnost vozača ručnog bilježenja podataka o prelasku državne granice ili treće zemlje te na uređivanje načina bilateralne razmjene informacija putem informacijskog sustava putem kojeg prijevoznik koji upućuje vozača podnosi izjavu o upućivanju nacionalnim nadležnim tijelima države članice u koju upućuje vozača, te je prijedlog zakona u tom smislu dobio jednoglasnu podršku tog odbora. Također prijedlog zakona raspravljen je i na Odboru za pomorstvo, promet i infrastrukturu na kojem nije dobio podršku što nam govori da nisu baš sva pitanja iz prijedloga zakona dobro postavljena te se nadamo i vjerujemo da će do drugog čitanja upravo prijedlozi koji se odnosi na dio sa tahografima tj. sa ukidanjem mobilnih radionica biti prihvaćeni te da će se uvažiti veliki broj komentara zainteresirane javnosti koji su išli upravo u smjeru kritika koji idu prema tim izmjenama, a upućuju na monopoliziranje tržišta. Dakle, ovaj dio propisa o pravilima pri upućivanju vozača je nesporan, a kad govorimo o ovom drugom dijelu predloženih izmjena treba reći kako je u obrazloženju izmjena zakona predstavljeno da se zakon u najvećoj mjeri usklađuje s direktivama EU. No ako malo iščitavamo i prakse drugih zemalja i odredbe koje se provode i u EU, a gledajući našu dosadašnju praksu vidimo onda da se uvode neke novine koje nisu dio niti dio niti obveza direktiva kojima se usklađujemo, a tu prvenstveno mislim o pojmu mobilnih radionica tahografskih ispitivanja koje se ovim prijedlogom žele ukinuti. Kao što sam rekla sama Uredba 165/2014 dakle Uredba EU o tahografima ne zabranjuje mobilno ispitivanje pa je potrebno stoga naglasiti kako će se provođenjem ovakve odluke ograničiti i poduzetničke slobode radionica za tahografe, a otežat će se i uvjeti lakšeg i pristupačnijeg obavljanja ovakvih usluga našim prijevoznicima, osobito onima na otocima. Nije jasna ideja ukidanja ovog modela koji je bio vrlo koristan, osobito za prijevoznike na otocima, a treba reći i to da se takav model i takva praksa mobilnih ispitivanja nesmetano koristi u većini zemalja EU jer se gleda isključivo na to da posao bude stručno obavljen, neovisno o mjestu ispitivanja. Dakle praksa je takva da nije bitno gdje je ispitivanje tahografa obavljeno nego isključivo kako je ispitivanje obavljeno, pa i sama RH do sada je radila, tj. imala je ovaj model te po tom pitanju nije bilo negativnih učinaka, štoviše, olakšavala je poslovanje prijevoznicima jer su mogli koristiti ovakvu sasvim prihvatljivu uslugu. Slijedom toga i gledajući prakse drugih zemalja EU, ukoliko ovakav prijedlog bude prihvaćen, bit ćemo jedina država s takvom odredbom. Stoga ovo pitanje u smislu ukidanja mogućnosti obavljanja mobilnog pregleda, tj. pregleda i ispitivanja na terenu smatramo neprihvatljivim, osobito ako znamo da većina prijevoznika u svojim prostorima, kao i svi servisi gospodarskih vozila gdje su se do sada obavljala mobilna ispitivanja zadovoljavaju apsolutno sve uvjete za siguran rad i nema potrebe da se dodatno financijski opterećuju prijevoznici i ponovit ću, osobito oni koji zbog nedostupnosti lokalne radionice, kad govorimo o otocima, moraju slati vozila trajektom na kopno samo zbog potreba tahografa. Klub socijaldemokrati mišljenja je kako se ograničavanjem rada tahografskih radionica isključivo u lokaciji u dozvoli otežava poslovanje i onima koji pružaju uslugu i cestovnim prijevoznicima, a što je potpuno nepotrebno kad govorimo o prijevoznicima, čak i u dobrim vremenima za ovaj sektor, a još više je, možemo reći, nepotrebno u današnje vrijeme kad se prijevoznici susreću s velikim visokim cijenama goriva, s nedostatkom radne snage i kada su mnogi pred kolapsom i doista je nepotrebno ovakvim odredbama povećavati im ukupni trošak poslovanja i otežavati rad. Umjesto da se prijevoznik rastereti od raznih administrativnih obveza, ovakvom odredbom nameće im se dodatna obveza i smanjuje njihova konkurentnost. Nedvojbeno držimo kako mobilno ispitivanje tahografa ne utječe na sigurnost prometa nego olakšava rad jer se i do sada ta usluga obavljala na lokacijama koje zadovoljavaju iste uvjete kao i sama radionica. Nadalje, želimo naglasiti kako smo protiv predloženih izmjena koje se odnose na povećanje kazni, tj. na povećanje prekršajnih odredbi i smatramo da iste ne treba podizati, štoviše, kazne su i sad prilično visoke te je potrebno prijevoznike rasteretiti raznih financijskih davanja, osobito u ova za njih, olovna vremena, a ne da ih dodatno opterećujemo visokim kaznama. Iskoristit ću i ovu priliku i osvrnuti se na pitanje pravila o radnom vremenu i obveznim odmorima mobilnih radnika, u ovom slučaju vozača, bilo kamiona, bilo autobusa, koja su izjednačena, bilo da se radi o vozačima koji voze međunarodne rute, međunarodne ture, ili pak one koji obavljaju lokalni linijski prijevoz ili nekakvu loko vožnju, dostavne vožnje koje se odnose na kratke relacije. Dakle jasno je, do vozača koji primjerice, iz Hrvatske krene na put u Belgiju, moraju imati utvrđeno maksimalno vrijeme vožnje, vrijeme odredba i jasno je da se takve odredbe strogo moraju primjenjivati i poštivati, kako bi se zapravo postigla i sigurnost u prometu i prava radnika, no, ostavljamo evo, kao jedno otvoreno pitanje, da se razmisli, da li je potrebno ta ista pravila primjenjivati kad se radi, ista pravila dakle vožnje i odmora primjenjivati kad se radi o kratkim relacijama i o lokalnoj vožnji. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a završno će govoriti poštovani zastupnik Darko Sobota, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, vezano za ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona, važeći zakon sadrži odredbe kojima se uređuje radno vrijeme i obvezni odmori mobilnih radnika i vozača u cestovnom prijevozu, vremena vožnje, prekid vožnje, dokumentacija, način, uvjeti, postupak stjecanja dozvole za radionice za tahografe te memorijske kartice i uvjete za njihovo izdavanje, postupci kontrole nadležnih tijela, službene evidencije te prekršajne odredbe. U okviru tzv. paketa mobilnosti, EK inicirala je izmjene sektorskog socijalnog zakonodavstva u djelatnosti cestovnog prometa, značajnog za zaštitu uvjeta rada vozača i sprječavanje narušavanja poštenog tržišnog natjecanja. Budući i vozači koji obavljaju međunarodni cestovni prijevoz tereta i putnika, ako su ispunjeni uvjeti, mogu biti smatrati upućenim radnicima. S obzirom da je riječ o specifičnom sektoru koji se odlikuje visokom mobilnošću radnika, bilo je potrebno dodatno urediti položaj i uvjete rada vozača u međunarodnom prijevozu kako bi se spriječilo različito postupanje u državama članicama i osigurala pravedna naknada za vozače. Prema ovom Zakonu i prijedlog zakona, uvodi se obveza prijevoznika s poslovnim nastanom u RH ili drugoj državi članici da podnese izjavu o upućivanju vozača putem informacijskog sustava unutarnjeg tržišta na višejezičnom obrascu nadležnim tijelima države odnosno državi članici u kojoj je upućen. Zakon propisuje izuzeće od odveze podnošenja izjave prijevoza tereta i putnika u bilateralnom i tranzitnom prijevozu. Između ostalog, ovim prijedlogom Zakona propisano je i vođenje evidencije unutar središnjeg informacijskog sustava za prikupljanje, pohranjivanje, obradu i čuvanje tahografskih podataka u pogledu činjenica, radionicama koje obavljaju poslove vezane za tahografe. Također, javna ovlast izdavanja kartica predmetnim nacrtom prijedlog Zakona proširena je na način da sada obuhvaćaju ulogu nacionalnog certifikacijskog tijela te osigurava povezivanje i razmjenu podataka iz evidencije i registra iz područja cestovnog prometa. Ovim prijedlogom Zakona dodatno se uređuje i dio prekršajnih odredbi te usklađuje s uvođenje eura kao službene valute u RH na način da se koristi model duplog propisivanja prekršajnih odredbi, novčane kazne koje se iskazuju u kunama i u eurima, kazne u eurima bit će na snazi od dana uvođenja eura. Kao što je i g. državni tajnik iznio u javnost savjetovanje sa zainteresiranom javnošću provedeno je u razdoblju od 4. travnja do 4. svibnja ove godine. I na sam upit o Hrvatskoj udruzi poslodavaca, državni tajnik je iznio zapravo činjenice na koje su oni dali primjedbe, ali je i dao jasne odgovore u kojem smislu se zapravo te odredbe i te njihove primjedbe i odnose. Klub HDZ-a će prihvatiti ovaj prijedlog, nacrt Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti s radom sutra, u srijedu 6. srpnja u 9 i 30. Prva točna bit će Konačni prijedlog Zakona o kulturnim vijećima i financiranju javnih potreba u kulturi, drugo čitanje, P.Z. br. 274. Želim vam ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 13,53 SATI. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Nevenko Barbarić.