Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Hvala poštovane kolegice i kolege i velika mi je čast zapravo upoznajući se sa ovim programom mandatara i buduće vlade, utvrdio sam u jednom brzinskom čitanju, memoriranju i zaključivanju da zapravo nastavljamo kontinuitet vlade koja nije bila uspješna i zbog koje smo mi Hrvatski suverenisti proteklih godina i kao aktivisti i kao politička stranka ukazivali da ne rade dobro svoj posao i krenuli u izbore, izbornu kampanju i Bogu hvala, zahvaljujući naših glasačima, biračima, došli u priliku da javno ukazujemo na ono što ta vlada nije dobro učinila, a kako vidimo u programu da ni neće dobro činiti. Prije svega, frapantna je činjenica da se u tom pledoajeu govori o svim oblicima sigurnosti, socijalne sigurnosti itd., međutim ključne temelje pravne sigurnosti stavlja se tek kasnije u jednom obrazloženju. Znači, ono što je razorno i ono zbog čega nam odlaze mladi iz naše domovine ne samo zbog toga što su otvorene granice kako je to g. predsjednik vlade Plenković više puta istaknuo, nego najviše kako su to naša istraživanja pokazala, odlaze zbog toga što mladi su obeshrabreni zbog i korupcije, nepravde, nepoštenja u pogledu vlastitih perspektiva budućnosti, obiteljskih perspektiva. Sve to skupa znači ta pravna sigurnost koja itekako u mnoštvu stotina tisuća pritišće zapravo jedan velik broj naših građana. Uz korupciju tu imamo ovršene, blokirane, tu imamo ljude koji su kriminalnim nedjelovanjem naših institucija, a ustavom su obvezne da budu u njihovoj zaštiti, od HNB-a, od ustavnih sudova, od sudova, postali su zapravo zarobljenici, taoci jednog nerada naše državne uprave proteklih godina, pa imamo katastrofalno teško stanje i u pogledu sa švicarskim frankom i u pogledu sa našim ovaj unesrećenim od drugih zapravo sustavno nezaštićenih građana koji praktično postaju financijsko roblje. O tome naša vlada, naš mandatar nedovoljno govori ili govori o nekim floskulama, o Ovršnom zakonu koji se već donosi 4, 5 godina i nikad ga nije nitko u procesnoj formi uobličio da bude u skladu sa europskim standardima, sa preporukama i Europskog suda za ljudska prava, EU komisije, što se u ovoj slučaju zanemaruje. Također, čitajući te dijelove dobrih želja, lijepih želja, primjerice, oko Ministarstva hrvatskih branitelja, što je svakako dobra vijest da je ostalo kao takvo, zasebno, i neka, ministar naš je avansirao ulogu potpredsjednika Vlade, međutim, mi imamo tu, ne samo probleme koje su već moji kolege zastupnici Mlinarić i mnogi drugi isticali, kolega Zekanović. Imamo problem aktualan u kojem čak ne vjerujem da mnogi od vas to i znadete, moguće nije vaša zona interesa, ali naši dragi prijatelji, ratni suborci, unesrećeni, logoraši srpskih koncentracijskih logora, nažalost unatoč presuda Međunarodnog suda u Haagu, unatoč određenim dogovorima, komisija između naše domovine Hrvatske i Srbije, posebno nakon Oluje '96. g., tada, u nekakvom drugom ozračju, nisu ostvarili nikakva prava u odnosu na svoju žrtvu, na svoju poziciju žrtve koju su nedvojbeno pretrpjeli na području RH kao logoraši, kao ratni zarobljenici i oni, od njih je zapravo i hrvatska država digla ruke na način da im je onemogućeno da imaju sustavnu zaštitu u pogledu, oni su upućeni zapravo da svoje privatne, zapravo svoje, svoje, ratne [[Upadica: Hvala.]] traume pred sudovima srpske države [[Upadica: Hvala lijepa.]] privatno ostvaruju i dapače [[Upadica: Hvala lijepo.]] oni te sporove gube, evo i [[Upadica: Da, ja vas molim da ne…]] izloženi su još financijskim ... [[Govornik se ne razumije.]]
Premašujemo vrijeme [[Upadica: Hvala lijepo.]] Hvala vam lijepo [[Upadica: Živili.]] Molim lijepo da svi se držimo vremena. Evo sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika po redu kako ste se prijavili pa će prvi klub zastupnika biti Mosta nezavisnih lista u kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite. Kolegice i kolege molim vas zauzmite svoja mjesta, tko želi ostati, tko ne želi nek napusti da može kolega Miletić može iznijeti ono što želi u ime kluba. Izvolite kolega Miletić. Ostale molim da ne ometaju govornika pri govoru kao što je maloprije bilo toliko isticano, pa vas molim da onda pustite i kolegu Miletića da govori ono što želi reći. Izvolite kolega Miletić.
Poštovane svima. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane uvažene kolegice i kolege u Hrvatskom saboru. Jučer smo položili prisegu, rekli smo „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Ja bih se htio sad osvrnuti posebno na dio naše prisege koja govori da ćemo se zauzimati za svekoliki napredak RH, točnije Zakon o zaštiti zraka u svom čl. 2. nabraja direktive EU, a prema čl. 7. točke 1. „učinkovitost zaštite i poboljšanja kvalitete zraka osiguravaju Hrvatski sabor i Vlada RH“. Moram reći, ako nemamo osnovno pravo na vodu i na čisti zrak kako uopće govoriti o bilo kojim drugim pravima? Čisti zrak, kvalitetna voda, zdrava hrana temeljni su bilo koje priče o napretku našeg društva. Jučer je gospodin uvaženi zastupnik Branko Bačić govorio o „Green Deal“ Europski zeleni plan je strategija za postizanje održivosti gospodarstva EU-a. U službenom programu mjerodavnih institucija ističe se da će se navedeno postići pretvaranjem klimatskih i ekoloških izazova otprilike u svim područjima politike i osiguravanjem pravedne i uključive tranzicije. Temelj je ipak da građanima RH omogućimo da žive zdravo, a ne da umiru od bolesti koje su im uzrokovane sustavom, u ovom slučaju Županijskim centrom za gospodarenje otpadom Marišćina. Građani riječkog prstena, stanovnici Marčelja, Viškova, Kukuljana dišu, dragi saborski zastupnici, otrovni zrak, otrovni zrak. Užasavajuće su 3 stvari. Prva, otrovi u zraku otkriveni su u veljači. Druga, za ove podatke javnost je saznala u srpnju. Tko je odgovoran za skrivanje ovih podataka? Treće, borba lokalnog stanovništva traje već devetu godinu. Nastavni Zavod za javno zdravstvo je u veljači pronašao 116 kemijskih spojeva samo na jednoj jedinoj lokaciji. Izmjerene vrijednosti 12 spojeva prelaze granične vrijednosti, a 5 od njih su izrazito karcinogeni kemijski spojevi, benzen, etilendiklorid, etilenoksid, formaldehid, etilenglikol i monometileter. Do Marčelja koji su direktno ugroženi je udaljenost 1200 metara. Dragi ljudi, preko brda se nalazi izvor rječine i na tom izvoru rječine se snabdijeva pitkom vodom cijelo područje Rijeke, grad Rijeka. Klub zastupnika MOST-a, naš stručni tim za zaštitu okoliša traži od mjerodavnih institucija hitno zatvaranje Marišćine radi ugroze života ljudi i ekocida na navedenom području. Raspisivanje javnog natječaja za preuzimanje otpada, koji inače dolazi na Marišćinu, procijenjena je količina 100 000 tona otpada godišnje. 2015. i '16. se smeće vozilo na zbrinjavanje po cijeni od 505,00 kn po toni, a procijenjena cijena danas je 900 kuna. Navedenim koracima maknut će se biorazgradivi komunalni otpad s Marišćine, to je komponentna otpada koja guši ljude. Na ovaj način odvojit će se više i ostalih korisnih sirovina iz otpada i moći bolje prepoznati opasan otpad. Plasman istih na tržište je daleko jeftiniji od, slušajte sada, 1.180 kuna po toni, koliko će uskoro ljudi morati plaćati, ovo je nevjerojatno. Raspisati javni natječaj hitno za preuzimanje otpada koji inače dolazi na Marišćinu, hitno na nivou gradova i općina u Primorsko-goranskoj županiji donijeti nove odluke o gospodarenju komunalnim otpadom u kojima će biti jasno da se biorazgradivi komunalni otpad mora odvojeno prikupljati i lokalno kompostirati. Tražiti od Europske komisije promjenu tehnologije na Marišćini, ali i drugim centrima, hvala vam što ste pozorni, i prenamjenu dobivenih sredstava i oslobađanje od penala, a u slijedeće 2.g. definirati adekvatnu tehnologiju i istu primijeniti na Marišćini, a projekt prijaviti Europskom revizorskom sudu. Dragi ljudi, dakle, bitna informacija da je općinsko vijeće Viškova prije 2.g. donijelo odluku o zatvaranju Marišćine, isto to je učinila sada i Županijska skupština Primorsko-goranske županije. Odluka je na nadležnom ministarstvu da se spriječi daljnje trovanje ljudi i ekocid koji dolazi od Marišćine. Hvala.
Hvala. Slijedeći od zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Penava. Izvolite.
Poštovani zastupnici, slušali smo evo mandatara gospodina Plenkovića sa obrazloženjem plana i programa rada Vlade u budućem periodu i doista puno toga što je on rekao, mogu skinut masku, hvala, puno toga što je on rekao je lijepo za čuti. Ja vjerujem da bi to mnogi od nas potpisali, ja prvi bi doista puno toga potpisao međutim, slušajući ga pomno stječem dojam da se on nama svima obraća iz pozicije čovjeka koji sad tu prvi put, koji kreće u svoj mandat po prvi puta, prvi dan i kao da nije imao prigodu to sve dosada, mnoge od tih o kojima je govorio, utjecati na njih i poboljšati ih. I doista je lijepo čuti priču o novim radnim mjestima, priču o hrvatskom selu, priču o demografiji, priču kako ćemo se zalagati za istraživanje ratnih zločina, čak smo čuli i jednu temu koja nas je iznenadila, a to je da će se posvetiti i istraživanju traumatičnih dijelova prošlosti hrvatskog naroda. Međutim, sve to je gospodin Plenković kao predsjednik hrvatske Vlade, prošle hrvatske Vlade imao prigodu na to utjecati, neću reći da nije dao najbolje što je mogao, da nije pokušao, međutim rezultati su takvi kakvi jesu, njih smo se dotakli i jučer u jednom dijelu i mi se neprestano nalazimo u jednoj situaciji gdje s jedne stane imamo toliku hvalu, toliku samodopadnost, pa evo slušali smo i konkretne poteze koliko se toga izdvojilo na području demografije, međutim kad se dotaknemo činjenica takve kakve jesu one će nekom biti i okrutne, a evo recimo uzmimo primjer broja novorođene djece kojeg smo prošli, prošli, odnosno jučer nekoliko nas spomenuli naprosto vidimo da sve te mjere ne daju željeni efekt. Jednako tako, premijer koji će to biti vrlo vjerojatno i u novom mandatu govori neprestano o nekakvim milijardama, govori o projektu Slavonija, Baranja i Srijem, govori koliko je pomogao Vukovaru, dakle tu bi valjalo razlučiti da ne bi imali krive šumove što je zapravo mjerilo uspjeha. Jer možda opravdano i premijer i Vlada misli su super uspješni, ali s druge strane ima nas dosta koji mislimo da nisu tako uspješni. Pa bi valjalo utanačiti što je to mjerilo tog uspjeha. Dakle, ako ćemo mi sad govoriti pa evo i na tragu ove 22 milijarde je li to uspjeh ili nije, je li to mjerilo uspjeha ili nije? Gledajte lijepo je dobiti novce, je li to 22, je li to puno, je li to malo, jesmo li mogli dobiti više ili manje ja mislim da je to na tragu one rasprave od jučer o broju zastupnika, odnosno broju ministara i ministarstava u novoj Vladi, mislim da je to u velikoj mjeri manje bitno nego kako će ta ministarstva odnosno kako će te milijarde biti iskorištene i koji će biti njihovi efekti. Nažalost, efekti projekta Slavonija, Baranja, Srijem, efekti takve posebne skrbi o gradu Vukovaru su poražavajući, su apsolutno demografski opustošen prostor. Jedno po meni mjerilo koje bi moralo biti ključno, a koje, kojim bi se svi vjerojatno trebali rukovoditi podrazumijevajući da svi imamo dobru namjeru ja bih volio da mi se navede koja od 5 slavonskih županija uslijed takve silne uspješnosti investiranja u to područje, koja će po popisu stanovništva na godinu imati veći broj stanovnika, koja će imati veći broj greenfield investicija u gospodarstvu, koja je od tih županija postala mjesto u koje ljudi doseljavaju, mjesto u kojem ugodno žive. Svi ćemo se složiti da takve županije u Slavoniji nažalost nema, samim time uspješnost priče o Slavoniji, Baranji i Srijemu uspješnosti tog projekta dolaze pod znak pitanja i mislim da ćemo se složiti da to nije dovoljno dobro. Hvala vam na pažnji.
Hvala vam lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj IP-a, Pametnog i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem. Drage kolegice i kolege zastupnice, žao mi je što vas nema više ovdje u sabornici. Govorim u ime prvog ženskog kluba u povijesti Hrvatskog sabora, simbolično smo to danas na tu činjenicu ukazali s nekoliko poklona predsjedniku Sabora čisto da proslavi i obilježi ovaj povijesni dan. Ja osobno i moje kolegice iz kluba ovo mjesto i ovu pozornicu gledamo s poštovanjem jer su za njom stajali mnogi dobri i hrabri ljudi i iz ne širili razne ideje, pokušavali biti konstruktivni, smirivali, primirivali, gradili, pozivali na razum, pokušavali graditi jednu normalnu umjerenu, uljuđenu zemlju u kojoj će se svaki građanin osjećati dobro. Bilo je tu i drugih krajnosti, evo nekad ih već i danas čujemo, međutim o njima nećemo nismo na njih baš posebno ponosni, nadamo se da ćemo se toga svi suzdržati. Moj ovaj kratki govor bit će danas neobičan, drugačiji od svih koje ste do sada čuli i bit će to govor u kojem ćete čuti neke neobične riječi, riječi koje će obilježiti budućnost vaše djece i vaših unuka, zato ih zapamtite, a to su umjetna inteligencija, biotehnologija, nanotehnologija, kvantno računalstvo, svemir, crne rupe. Čut ćete riječi vjeteroelektrane, ne kao simbol korupcije, već kao simbol tehnologije budućnosti. Nas tri žene napravile smo nešto što će ostati upisano u povijest Sabora, stvorili smo evo prvi ženski klub u povijesti Sabora, a time smo sebi stvorili priliku za bolje i efikasnije širenje svojih ideja, a dali smo i nadu da će Hrvatska postati ravnopravnija zemlja u kojoj će građani svih identiteta dobiti svoju priliku za mijenjanje zemlje. Mi smo klub centra, klub koji dijeli vrijednosti svih modernih liberalnih demokracija, klub koji ne traži nikakve privilegije niti prednosti samo zato što smo žene nego ćemo se s ove pozornice i s ovog mjesta boriti za jednakost i ravnopravnost svih građana. Danas će većina vjerojatno izglasati Vladu, mi je nećemo podržati zato jer iskreno mislimo da Hrvatska nema nikakve šanse dok njom upravlja HDZ i sateliti. Zato imamo eksperimentalne dokaze, Hrvatska je danas zemlja koja je na dnu Europe, a nekad je bila negdje u sredini. Svi smo mislili da ćemo krenuti prema vrhu, ali su nas neodgovorni političari odveli na dno. Ovih dana vladajući nam prodaju euforiju, dobili su dvadesetak milijardi eura, njima se u očima kao u onim crtanim filmovima okreću dolari odnosno euri jer te novce vide kao sredstva da nastave svojim klijentelizmom, uhljebljivanjem, dijeljenjem novaca kao pijani bogataši i nastavak svega lošeg što su radili u proteklom razdoblju. Mi ćemo rušiti mitove i evo jednog kojeg sada rušimo. Ovih 20 milijardi eura nam nitko nije dao, nema besplatnog ručka, to su novci nas građana Europe koji će se prikupiti kroz poreze i namete. Mi ćemo biti sretni jedino kada budemo stvorili novih 20 milijardi eura. Stvaranje novih vrijednosti, to je najvažnija poruka mog govora, mi ćemo uvijek i to baš uvijek govoriti o stvaranju novih vrijednosti i stvaranju novog bogatstva. Svaka generacija političara ima novu priliku za stvaranje, mi je moramo iskoristiti nemamo nikakvu alternativu. Umjesto da plačemo nad sudbinom, umjesto da gledamo u prošlost, umjesto da samo napadamo i kritiziramo mi ćemo biti opcija koja ne nudi kukanje o prošlosti, iako zna analizirati te probleme i oko njih se jasno postaviti, već opcija koja usmjerava Hrvatsku prema rješenjima budućnosti. Želimo Hrvatsku koju moja Dalmacija Europski svjetski centar obnovljivih i zelenih izvora energije, Dalmacija u kojoj je sagrađena najveća solarna elektrana na svijetu, Dalmacija u kojoj su bura i jugo pojmovi vezani uz generaciju energije iz vjetroelektrana, a ne pojam vezan uz korupciju, Dalmacija jakog održivog turizma u koju se doseljavaju najbolji mladi stručnjaci iz svih zemalja svijeta jer u njoj žele živjeti sa svojim obiteljima, raditi na daljinu, zajedno s nama stvarati društvo budućnosti. To je Hrvatska u kojoj je Zagreb europski svjetski centar nanotehnologije, kvantnog računarstva, Zagreb koji je tragediju potresa od 2020. iskoristio za izgradnju moderne europske metropole 21. stoljeća, Zagreb koji se ponosi internacionalizmom u kojem svi ljudi dobre volje bez obzira na svoj izgled i identitet žive u miru s drugima. Hrvatska u kojoj su Istra i Kvarner europski svjetski centar kreativne industrije u koju dolaze znanstvenici iz cijelog svijeta promatrati svemir i tražiti crne rupe. Hrvatska u kojoj je Lika, Kordun i Banija europski svjetski centar zelenih tehnologija u kojoj je njena sjeverna regija sa sjedištem u Varaždinu europski svjetski centar umjetne inteligencije, Hrvatska u kojoj su se vratila naša iseljena djeca i doveli svoje prijatelje da s nama zajedno rade i stvaraju nove vrijednosti. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika biti će onaj zeleno-lijevoga bloka u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite.
Poštovani zastupnici i zastupnice, govorio bih nešto o stanju željeznica u Hrvatskoj, posebice iz perspektive da će jako puno novaca iz ovih EU fondova koji su nam sada na raspolaganju, ali iz nove financijske perspektive, moći ići u željezničku infrastrukturu i smatram da je upravo željeznički promet budućnost Hrvatske, posebice za međugradski javni promet. Ono što treba reći vrlo jasno i glasno jest da je stanje u Hrvatskim željeznicama odnosno stanje željezničkog sustava je katastrofalno. Hrvatska od svih zemalja članica EU možda ima i najgore željeznice u Europi, posebice, ako se gleda, primjerice, postotak dvokolosiječnih željezničkih pruga kojih je samo 10%. s druge strane, ako se gleda elektrificiranost željezničke mreže koja je samo oko 37%. S treće strane, ako se gleda pad putnika od 2008. do, primjerice, 2015. g. u putničkom željezničkom prijevozu, on je najveći pad u cijeloj EU. Mi imamo konstantno pad i mi, imali smo u dugom razdoblju pad i putnika i tereta, nešto se to sad malo počelo popravljati, ali kad se gleda u zadnjih 30 godina, mi smo zapravo devastirali željeznice. Željeznice koje, od javnog prijevoza je upravo najbolji prijevoz što se tiče zaštite okoliša, najudobniji javni prijevoz, trebao bi biti najpouzdaniji i što se tiče točnosti i svih nekih drugih indikatora. Znamo kako željeznice funkcioniraju primjerice, u jednoj Švicarskoj, koja ima najbolji željeznički sustav na svijetu. Ali, to naravno isto tako i košta iz perspektive ulaganja, a mi nismo ulagali u hrvatske željeznice. Mi smo prekršili sve svoje prometne strategije 1990-ih i 2000-ih. Od svih prometnih strategija gdje smo točno definirali koliko % od prometnih ulaganja treba ići u željeznice, na kraju od toga nismo napravili gotovo ništa. I uglavnom su ta ulaganja otišla, kao što znate, u mrežu autocesta i to još na, znamo i kako su otišla, tako da su se farbali tuneli više puta i da se novac poreznih obveznika izgubio i završio u nečijim džepovima, međutim, ono što je poražavajuće, ne samo da nismo ulagali u modernizaciju željezničke infrastrukture, koja je gotovo cijela ovakva izgrađena još prije I. svj. rata i ajmo dati još jedan podatak, mi smo tek početkom ove godine izgradili prvu novu željezničku prugu od 20-tak kilometara samo, nakon 60, 70, godina. Znači prvi puta u zadnjih 60, 70 godina mi smo izgradili novu željezničku prugu i to od 20-tak kilometara. Tako da, iz te perspektive, ne možemo tako više dalje, mislim da situacija, da nam međugradski prijevoz funkcionira isključivo autobusima i to da stvar bude paradoksalna, o autobusima privatnih autobusnih poduzeća, neka od njih, primjerice, jedno od najvećih poduzeća je zapravo Arriva koja je kupila bivša privatna autobusna poduzeća, Arriva koja je inače, da stvar bude luđa, u vlasništvu Deutsche Bahna koji je u 100%-tnom vlasništvu njemačke države. I upravo Arriva kada je došla na tržište autobusnog prijevoza u Slavoniji, suspendirala mnoge linije kao nerentabilne i tražila od hrvatske Vlade povećanje subvencija, odnosno PSO tzv. ugovora. Tako da mi sada, je li, subvencioniramo iz našeg proračuna poduzeće koje je u vlasništvu njemačke državne tvrtke koja onda svoju dobit uplaćuje u njemački proračun. To je legitimno, ali ja se pitam da li je to strategija prometnog, znači međugradskog javnog prijevoza Hrvatske ili nešto drugo. Ja mislim da je nešto drugo i da to mora biti suvremeni prometni sustav. Iz te perspektive dobro je što se ide, koristi dobar dio ovih fondova za razvoj te željezničke infrastrukture, ali ono što mislim da je loše je trenutni institucionalni okvir. Mi imamo potpuno liberalizirano tržište teretnog prijevoza, mi imamo djelomično liberalizirano tržište putničkog prijevoza, imamo 3 poduzeća, sva 3 su u državnom vlasništvu. 2012. od jednog HŽ poduzeća potpuno su rascjepkana što neke zemlje nisu napravile, upravo one najrazvijenije zemlje i sa sada ta 3 državna poduzeća rade jedan protiv drugog, svako gleda svoj, nema čak ni koordinacije jer je HŽ Holding ukinut. A 2019. godine zakonom je omogućeno vraćanje HŽ holdinga [[Upadica: Hvala lijepa.]] al to se još uvijek nije dogodilo i ja se nadam da će se evo uskoro dogoditi kako bi konačno počeli razvijati željeznički sustav u skladu sa 21. stoljećem.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Inauguracija nove Vlade je uvijek nešto što ispunjava građane velikim očekivanjima ali i vrijeme je da se napravi inventura nekih problema koji su bili u proteklom mandatu i koji se nisu uopće rješavali. Jedan od problema zbog kojih možda 50 000 građanki i građana RH nije izašlo na birališta je problem zatočenosti u višekatnim stambenim zgradama pretežno starijih osoba, osoba sa invaliditetom, bolesnih osoba u višekatnim stambenim zgradama koje nemaju ugrađeno dizalo i to je jedna veličina jednog velike moje rodne Pule, tako velikog grada, toliko naših građana je zatočeno u svojim stanovima i ovise o tuđoj pomoći bilo od susjedan bilo od rodbine, bilo od prijatelja, bilo rođaka, uglavnom, u vrlo, vrlo teškom položaju i jednostavno oni baš zemlju nisu već duže vremena vidjeli. Na tom polju a moglo se 85% financirati ugradnju dizala u proteklom mandatu odnosno u protekloj omotnici i sredstvima EU-a što je otvorila naša europarlamentarka Biljana Borzan, nije napravljeno ništa. Ministrica gđa. Žalac nije napravila ništa, obećavala je neki pilot projekt, ni od toga nije bilo ništa iako smo joj mi više od 5000 potpisa donijeli stanara višekatnih stambenih zgrada koji imaju taj problem. Nakon toga, ministar Pavić isto tako, naš kolega sada ovdje u klupama, nije napravio ni „mu“ ni „b“, ništa, ama baš ništa. Pitam vas otkud sad neki traže od mene da pohvalim gradonačelnika Splita jer je za ugradnju 20 liftova u višekatne stambene zgrade osigurao sredstva u proračunu? Ja vam moram reći da ništa ne razumijem. S jedne strane možemo povlačiti novce, dakle 85% vrijednosti svakog tog lifta, svakog tog dizala iz sredstava EU-a, a mi hoćemo to ugrađivati i prikazati kao dobročinstvo iz proračuna koji puni porezni obveznici pojedinih gradova. Jel vi vidite tu neku logiku? Tamo ne radimo ništa, ne povlačimo sredstva, problem je takav da bi se mogli izvući sredstava na tom polju negdje u vrijednosti Pelješkog mosta, što su velika sredstva, preko 500 milijuna eura, potrebu odnosno procjene su da se to može ugraditi u više od 9000 ulaza u stambenim zgradama i svi šute. Da li mi time dokazujemo da smo nesposobni voditi male projekte vrijednosti 50 000 eura? Pa ako, ja vas molim lijepo da nova Vlada o tom projektu razmisli. Imamo novu ministricu koja očito ima iskustva na regionalnom odnosno županijskoj razini u povlačenju sredstava iz EU-a. Možda je to dobar vjetar u leđa da se ide realizirati ovakav projekt jer siguran sam da jedno ministarstvo sa svojom infrastrukturom baš nije previše zainteresirano za projekt vrijednosti 50 000 eura u kojem moraju pravdati svaki vijak i svaku maticu i svaku crticu na projektu da se to realizira. Prestroge kontrole, ali možda neke lokalne tvrtke na regionalnoj razini, na županijskoj razini, gdje su ti problemi gorući, ne kažem da ruralne sredine se moraju time opterećivati ali urbane sredine, veliki gradovi imaju taj problem i imaju siguran sam, svoje kadrovske i financijske potencijale da sve to prate, da se prijavljuju na te projekte, pa ajmo tu napraviti pomake, ajmo taj problem decentralizirati, ajmo dati dite materi, ajmo dat onima koji su zainteresirani za male projekte, ajmo dati i stimulirati proizvodnju tih dizala, ajmo se otvoriti a ne biti strogo zatvoreno kontrolirano društvo, inertno i koje se ne miče na ponude koje nam dolaze. Dakle novaca ima a mi očito, to smo i dokazali ih ne znam uzeti. Pa vodite računa o tome.
Hvala lijepa. Time smo iscrpili klubove. Napravit ćemo jednu kratku stanku do 14 sati i onda ćemo nastaviti naravno dalje sa raspravom, prvo u ime klubova a kasnije pojedinačnoj raspravom. S obzirom na broj prijavljenih klubova i pojedinačne rasprave bez replika računam da bismo mogli do ponoći završiti. Ako bude replika, onda valjda 1, 2 ili možda kasnije. Evo ga, onda ćemo imati do 2 sata. Prvi na redu je u ime Klub zastupnika Mosta poštovani zastupnik Zvonimir Troskot odmah iza. STANKA U 13,41 SATI Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Spominjalo se već 22 milijarde koje je naš premijer tako slavodobitno „donio“ iz Bruxellesa. Međutim, želim vam skrenuti pažnju na neke druge probleme koje mi u ovome vidimo. Naime, prema podacima koji su danas izvučeni sa EUROSTAT-a sa današnjim datumom 23.7. kumulativne eu isplate u Hrvatskoj su 36% od onoga što nam je predviđao višegodišnja financijska perspektiva prošlog razdoblja. Samo usporedbe radi europski prosjek je oko 48%, a Hrvatska je tu na neslavnom zadnjem mjestu. Kolegice i kolege, ako na tih 22 milijarde pretpostavimo da ćemo ih sve moći povući putem projekata, a nećemo jer otprilike polovica će biti u obliku zajma, ako pretpostavimo da te 22 milijarde možemo povući projektima prema sadašnjem prosjeku povući ćemo nešto malo više od 7 milijardi eura. To je daleko od onoga o čemu naš premijer govori. Prema tome, kada govorimo o jačanju projekta „Slavonija“, a to je ono što nas posebno brine ne možemo tu biti zadovoljni jer kolegice i kolege, izgradnja društvenih domova u našim i onako pustim selima, popravak cesta, izgradnja kanalizacije u gradovima koji gube stanovništvo to su jako lijepe stvari ali zbog toga nitko neće ostati u Hrvatskoj, ne zbog društvenog doma, ne zbog boljeg kolektora i ne zbog popravljene ceste. Premijer nam je rekao ovdje kako Vladin posao nije uplitati se u privatne firme, njihovo restrukturiranje, odluku u njihovom poslovanju itd., i tu se apsolutno slažem. Tržišna ekonomija je takva. Međutim ono što je odgovornost Vlade je stvarati poslovno okruženje u kojem tvrtke ne samo da ostaju i šire nego i dolaze nove. Zašto Hrvatska tijekom mandata prošle Plenkovićeve Vlade je stalno padala na rang listi Doing business? Stalno? Zašto je porezna presija na poslodavce tolika? Zašto postoji čitav niz parafiskalnih nameta, zašto je rad u Hrvatskoj toliko skup da neke tvrtke se sele u BiH i u Srbiju? A Hrvatska je, podsjetit ću vas, članica EU-a, dakle odavde sve što proizvedu, ima direktan pristup na cijelo europsko tržište. I tu onda dolazimo do Slavonije i projekta Slavonije. Jesu li rezultati projekta Slavonija, gašenje niza tvornica i tvrtki u onako već demografski, gospodarski i socijalno opustošenoj hrvatskoj regiji? Virovitička šećerana zatvorila se prije nekoliko mjeseci, Meggle je najavio odlazak što direktno pogađa 160 radnika i više od 300 kooperanata. Tu je država pogriješila što nije stvorila tj. ova Vlada, što nije stvorila poslovno-poticajno okruženje da te tvrtke ovdje ostanu. I tu dolazimo do ove priče o radnicima, radnicama i radnicima. Žena od 55 g. koja radi u pogonu Meggle ostat će bez posla. Naći će se doslovno na ulici. Spada u teško zapošljivu kategoriju. Što će ona? Što bi joj premijer poručio da radi u sigurnoj Hrvatskoj u kojoj dolazi 22 milijarde eura? Hoće li ona od toga imati interesa? Hoće li njezina djeca koja su i daje uzdržavani članovi obitelji, imati koristi? To su pitanja na koja želimo odgovore a ne da od te iste radnice i žene slušam da govori kako će otići u Njemačku prati suđe sa ne znam koliko desetljeća već radnog staža u Hrvatskoj, sa djecom u Hrvatskoj, obitelji u Hrvatskoj, ona je prisiljena u sigurnoj Hrvatskoj, HDZ-ovoj Hrvatskoj, razmišljati o takvom potezu. Sve mjere koje donosi Vlade, sve strategije koje donosi Vlada, svi novci koji dolaze u Hrvatsku trebali bi biti usmjereni prema njoj. Ne govori sad o njoj osobno nego govorim o radnicama i radnicima, govorim o građanima Hrvatske jer oni prije svega trebaju imati koristi od toga. A kolegice i kolege, društveni dom u nekom selu, popravljena cesta ili kanalizacija neće zadržati ovu 55—godišnjakinju u Njemačkoj a bojim ne ni njezinu djecu. Hvala.
Hvala lijepa.
Kolegice i kolege dobro jutro. Molio bih vas da zauzmete svoja mjesta. Poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Ja vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli započeti s radom. Zahvaljujem se na poklonima koje sam dobio u ime prvog ženskog kluba u Hrvatskom saboru, hvala vam na tome. Dakle, sukladno Članku 226. stavku drugom Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda radnog dijela 1. sjednice Hrvatskog sabora s dvije nove točke: 1. Predstavljanje Vlade RH i glasovanje o povjerenju Vladi RH, podnositelj je mandatar za sastav Vlade RH, Andrej Plenković 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen je elektroničkim putem. Kako sukladno Članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na ove točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su predložene točke uvrštene u dnevni red radnog dijela 1. sjednice Hrvatskog sabora. Osim toga, danas u 13 sati imat ćemo iznošenje stajališta klubova ili slobodni govor, pa ćemo između 13 i 14 sati znači imati to, neće biti onda rasprave ove, tko će sudjelovati bit će u sabornici, tko ne želi imati će vremena 1 sat za stanku. Glasovali bismo po završetku rasprave o predstavljanju Vlade i glasovanju o povjerenju. Nakon toga bi bila kratka stanka za sastanak Mandatno-imunitetnog povjerenstva kako bi jedan dio zastupnika stavio mandate u mirovanje i kako bismo vidjeli nove zastupnike koji će položiti i prisegu i isto tako bismo donijeli odluku sukladno dogovoru koji sam, koji su mi priopćili predstavnici oporbenih klubova. Dakle, danas ćemo onda glasovati i o kolegi Glavaševiću za mjesto potpredsjednika Kluba za europske poslove. To će biti onda na kraju dana. Još bih samo kratko prije nego što krenemo sa raspravom, izvijestio vas kako vidim sada idući tjedan. Znači, sutra bi ako sve prođe danas po planu, ako Vlada dobije povjerenje Hrvatskog sabora, Vlada imala svoju prvu sjednicu s koje bi nam uputila Prijedlog Zakona o obnovi Grada Zagreba i tu točku raspravljali bi u utorak idući tjedan, pa bih molio samo nadležna tijela saborska, odbore, da provedu raspravu o zakonu u ponedjeljak, dakle u ponedjeljak kako bismo u utorak mogli onda raspravljati o toj točci. U srijedu bi radili izvješće predsjednika Vlade o sastanku Europskog vijeća koji bi obuhvatio izvješće o Hrvatskom predsjedanju. Za to nam treba mišljenje Odbora za europske poslove, pa bih molio do utorka da Odbor za europske poslove održi svoju sjednicu. I u četvrtak bismo imali onda zakone koji su vezani uz financije i potvrđivanje nekih međunarodnih ugovora, pa nam tu treba onda Odbor za financije. Molim da do srijede isto tako održi svoju sjednicu. Glasovanje bi bilo u petak idući tjedan. Svaki dan naravno imali bismo i slobodni govor. Prvi dan radni u tjednu, utorak, to bi bilo u 9 i 30, a ostale dane u 13 sati. Evo, to je bila ta informacija sada prelazimo na točku: - Predstavljanje Vlade RH i glasovanje o povjerenju Vladi RH. Kolega Bauk izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče u ime Kluba SDP-a tražim stanku od sat vremena kako bi mogli proučiti Program Vlade jer smo ga dobili prije 49 minuta. Pa tih sat vremena bi bilo točno dvostruko vremena nego što smo imali do sada. Zahvaljujem.
Hvala vam. Stanku ću odobriti, ali vidjet ćemo u kojem trajanju. Kolega Tomašević, izvolite.
Pa isto tako u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka tražim stanku od sat vremena. Isto tako dobili smo Program Vlade prije 40-tak minuta na mail, a ja moram priznati da, meni je ovo prvi saborski mandat ali u odnosu na Gradsku skupštinu Grada Zagreba gdje materijali u pravilu dolaze 15 dana prije, to da dođe skoro 15 minuta prije Program Vlade koji ima 50-tak strana, a ovo je Vlada kontinuiteta meni se čini problematično kao praksa i volio bi da se to više ne ponavlja. Koliko znam čini mi se da i ona vlada Oreškovićeva je poslala bar taj program vlade dan ranije pa doista ne vidim razlog zašto smo ga dobili 40-tak minuta ranije nego što bi o njemu trebali raspravljati kao saborski zastupnici. I iz tog razloga da bi se isto upoznali s tim programom tražim stanku u trajanju od sat vremena.
Dobro. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba MOST-a, razlozi su isti. S obzirom da je ovaj program vlade lista lijepih želja, prepisivačina iz predizbornih programa HDZ-a gdje je ovršenima i blokiranima posvećeno, ja bih rekao, tri, tri rečenice, gdje je ključnim problemima i strukturnim reformama u RH posvećeno jako malo prostora i gdje nisu dani nikakvi jasni rokovi kada će se i u kojem vremenskom okviru to provesti i sada se nama to kao oporbi šalje na mailove pola sata prije ove sjednice da se uopće ne možemo niti upoznati s tim programom, da se ne možemo pripremiti za raspravu, mi smo svakako spremni, ali tražimo određeno vrijeme da vidimo koji su, koje su manjkavosti tog programa iako smo i u ovo malo vremena uočili puno nedostataka, želimo dakle da se konzultiramo unutar kluba i tražimo stanku od sat vremena.
Dobro. Kolegice Puljak, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]] Evo, u ime ženskog kluba Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS, isto tako, tražimo stanku od najmanje sat vremena da bi ovaj program kojeg smo dobili evo pred sami početak ove sjednice mogli proučiti i kvalitetno se pripremiti za raspravu. Dakle, očekujem da ovako ozbiljna stvar zahtjeva, dakle sat vremena je minimum u kojem bi mogli analizirati i kvalitetno pripremit raspravu. Zahvaljujem.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče, također ispred Kluba hrvatskih suverenista tražim stanku u trajanju od sat vremena radi dodatnih konzultacija o programu koji smo nedavno primili. Iako ovdje moram naglasiti, program je zapravo ime i prezime ove koalicije, a ime i prezime ove koalicije je HDZ i SDSS, tako da sve ono što je ova vlada radila u toj kombinaciji HDZ-SDSS odnosno hrvatsko-srpskoj koaliciji, radit će i dalje, ništa se nije promijenilo, ali smatram da je bezobrazno tek nekoliko minuta prije početka sjednice dostaviti program. Bit će isti stav o zaštiti života kao što je bio i dosada. Nažalost, i nakon završetka mandata i ove vlade bit ćemo na predzadnjem mjestu po razvijenosti u EU, tako da je zapravo i suvišno gledati program, ali jednostavno zbog arogancije vladajućih, zbog davanja programa zadnji sekunda, tražimo stanku da se možemo dodatno konzultirati.
Kolega Vrkljan, izvolite.
Hvala. U ime Kluba Domovinskog pokreta također podržavam ovo što su drugi klubovi zahtijevali, podržavamo da se napravi stanka najmanje sat vremena, ali isto tako hoću naglasit da ovo nije dobra praksa, nije u redu da, da oporbene stranke i klubovi dobiju program pola sata prije zasjedanja sabora. S druge strane vaše je neosporno pravo da temeljem vaše većine u saboru izglasate povjerenje vladi, ali tako povjerenje vladi u kojem oporbene stranke ne bi uopće sudjelovale, a može se i to dogodit da poslije ove pauze od sat vremena se dogovorimo da nećemo uopće sudjelovat u daljnjoj raspravi, mislim da to ne treba ni većini, a s ovakvim postupcima nas oporbenjake gurate prema tom izlaznim vratima, mislim da to nije pametno i zato tražim najmanje sat vremena pauzu.
Dobro. Javlja li se još netko? Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba HDZ-a tražim stanku kako bismo još jednom naznačili i rekli nekoliko riječi o ovom programu Vlade RH. Naime, ovaj program kojega je dostavio mandatar je program, pobjednički program HDZ-a koji se nazivao Sigurna RH. Taj program je dopunjen sa stajalištima, projektima i programima naših koalicijskih partnera. Ja moram reći da smo taj program u predizbornoj kampanji komunicirali dnevno u brojnim sučeljavanjima s našim kolegama ovdje u HS i da su taj program Sigurna RH prepoznali naši sugrađani i dali HDZ-u ogromno povjerenje i zato me još i više čudi da zastupnici koji su bili u ovoj predizbornoj kampanji tek se sada iščuđavaju programu koji je pobijedio na parlamentarnim izborima. Stoga vjerujem da je bilo itekako dovoljno vremena da se upoznaju sa programom HDZ-a jer je ovo vlada koja je proizišla iz ovih izbornih rezultata i koju čine uglavnom predstavnici HDZ-a s našim koalicijskim partnerima. Prema tome, evo želim naglasiti da je itekako bilo dovoljno vremena da se sa ovim programom upoznaju, a ovo prije svega doživljavam kao jedan performans, a ne kao ozbiljnu pritužbu na dostavu programa. Hvala.
Dobro. Imamo povredu Poslovnika, kolega Grmoja izvolite.
Dakle, povreda čl. 238. Kolega Bačiću, nemojte vrijeđati inteligenciju saborskih zastupnika. Ako se radi o programu HDZ-a, tim više ste nam ovaj program vlade trebali prije poslati, ali ovo nije samo vlada HDZ-a, ovo je vlada SDSS-a, ovo je vlada nacionalnih manjina, ovo je vlada HNS-a, ovo je vlada reformista. Jel išta od njihovog programa ušlo [[Upadica: Hvala kolega Grmoja]] u ovaj program vlade?
Hvala vam, ali ovo nije povreda Poslovnika, ovo je replika, tako da vas molim da to ne činite. Vi tražite repliku? [[Upadica: Da]] Repliku se ne može tražiti. … [[Upadica se ne razumije]] Molim? … [[Upadica se ne razumije]] Povredu Poslovnika? To možete, izvolite.
Uvaženi predsjedniče HS, kroz medije ste najavljivali da tražite konstruktivnost oporbe.
Recite mi koji članak je povrijeđen.
Čl. 238.
Dobro.
Izaberite koji god vam treba. Danima se pričalo o tome da se RH nalazi u teškoj situaciji, da nas čeka teška i gorka jesen, tražimo dobra i kvalitetna rješenja. Ukoliko mislite da je ovakav način dostavljanja dokumentacije u zadnji tren dobra podloga za kvalitetnu raspravu [[Upadica: Hvala vam lijepa]] u interesu svih hrvatskih građana, fulali ste svoju misiju. Hvala.
Kolegice Orešković, vi ste sad povrijedili Poslovnik, neću danas još davati opomene jer ste novi ali molim vas da ne koristite povredu Poslovnika za ovo što je replika. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je povrijedio članak 238. jer je konstatirao da oporba može dobiti 2 minute prije sjednice program Vlade koji slijedi u 4 godine. Ovaj pamflet koji ste nam poslali ako je to program, onda ste ga mogli poslati i na konstituiranju. Sve Vlade su bar 24 sata kolega Bačiću, slali zastupnicima program a vi se rugate ovdje sa biračima i sa zastupnicima.
Kolega Bulj, hvala vam lijepa. Dakle, samo jedno pojašnjenje. Jučer je donesen ovaj zakon, dakle ni nije mogao doći nego jučer navečer, to je jedna stvar, nije došao navečer, došao je ujutro ali zato i postoji predstavljanje programa koji će biti od strane predsjednika Vlade odnosno mandatara u ovome trenutku i moći ćete saslušati ono što mandatar ima za reći, osim toga svi ste već prijavili, dakle pretpostavljam da ste i proučili program ako ste se prijavili za riječ. Izvolite, kolega Bauk. Vi ste javili isto za povredu Poslovnika?
Da. Kolega Bačić je povrijedio čl. 119. stavak 2. Poslovnika koji kaže da mandatar uz zahtjev za glasanje o povjerenju dostavlja program Vlade i životopise. Dakle ne izborni program. Nama je to došlo danas, to što ste vi imali izborni program, to ste išli u izbore ali ovo o čemu glasamo, to je danas, nije ovo partijska država da je vaš program, [[Upadica predsjednik: Nemojte dobacivati, molim vas.]] vaše ime, vaš program i dokumenti. Dakle, idemo po proceduri, dajte nam da malo pročitamo i da u jednom razumnom roku nastavimo sjednicu i ok.
Hvala vam. Dobro, evo ga, sjednicu ćemo nastaviti u 10 sati i 35 minuta, dakle za 15 minuta. Prvo će govoriti mandatar a nakon toga možete nastupati u ime klubova. U 10,35 je nastavak. STANKA U 10,20 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,37 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Dopustite mi da u najkraćim crtama podsjetim na ustavni položaj i odgovornost Vlade RH, prema Ustavu RH Vlada obavlja izvršnu vlast i odgovorna je Hrvatskome saboru. Predsjednik republike temeljem čl. 98. Ustava RH povjerava mandat za sastavljanje Vlade osobi koja je temelju raspodjele zastupničkih mjesta u HS-u i obavljanje konzultacija uživa povjerenje većine svih zastupnika. Prema čl. 110. Ustava RH članove Vlade predlaže osoba koja je predsjednik republike povjerio mandat za sastav Vlade. Mandatar odmah nakon sastavljanja vlade, a najkasnije u roku od 30 dana od dana prihvaćanja mandata dužan je program Vlade i Vladu u cjelini predstaviti Saboru i tražiti glasovanje o povjerenju. Sada ću zamoliti mandatara za sastav Vlade RH g. Andreja Plenkovića da se obrati zastupnicima. Molio bih vas samo dakle da, što, da držite pločicu sa replikom u zraku da vas kolegica vidi, da vas registrira. Isto tako, molim kolege i kolegice koje su na galerijama da čekaju da ih se registrira pa ćemo onda sve to upisati. Dobro. Poštovani mandataru, izvolite predstaviti članove buduće Vlade i program Vlade RH. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, cijenjene zastupnice i zastupnici. Imam čast pozdraviti vas na početku sjednice 10. saziva Hrvatskoga sabora i predstaviti program 15. hrvatske Vlade. Prije svega želim svim zastupnicima i zastupnicama čestitati što ste dobili povjerenje hrvatskih građana, koje nas sve obvezuje na časno i odgovorno zagovaranje interesa hrvatskih građana RH u iduće 4 godine. Odgovorno jer se danas kada se pripremamo obilježiti 25 obljetnicu vojno redarstvene operacije Oluja i pobjede u Domovinskom ratu, Hrvatska ponovno nalazi u posebno zahtjevnom trenutku svoje povijesti. Hrvatski građani su svoj dio odgovornosti preuzeli kada su na izborima za HS prije 2 tjedna odabrali sigurnu budućnost, dajući široku potporu HDZ-u da vodi parlamentarnu većinu s partnerima i Vladu u sljedeće 4 godine. Za potpora obvezuje i sada je to, ta odgovornost na nama da uspješno upravljamo i onim predvidljivim izazovima i onim neočekivanim krizama pred nama. Čitav svijet se danas suočava s najvećom zdravstvenom krizom u posljednjih 100 godina i gotovo da nema zemlje koja nije pogođena pandemijom koronavirusa za koju još nema lijeka ni cjepiva. U proteklih 6 mjeseci više od 15 milijuna ljudi diljem svijeta je oboljelo, 620 tisuća je već izgubilo život. Pandemija ne jenjava, naprotiv, ubrzava se svakog dana, imamo četvrt milijuna više zaraženih i preko 5 tisuća preminulih. U Hrvatskoj broj preko 4,5 tisuće ljudi se dosad zarazilo, preko 3200 oporavilo, no nažalost, 125 naših sugrađana je izgubilo život i ovom prilikom želim izraziti svoje suosjećanje s njihovim najbližima. Želim također, pozdraviti i sve zdravstvene djelatnike, liječnike, medicinske sestre, kao i ostale službe koje se svakodnevno bore kako bi spasili svaki život, na čemu im kao zajednica trebamo odati priznanje i biti zahvalni. Pandemija će još biti s nama pa je potrebno da ostanemo odgovorni, da pridržavanjem zaštitnih mjera svi skupa naučimo živjeti s virusom, ne dopuštajući mu da ugrozi naše živote i naše gospodarstvo. Jedino zajedno uz oslanjanje na struku i znanost možemo uspješno prebroditi ovo zahtjevno vrijeme i osigurati gospodarski oporavak Hrvatske. Brojni naši sugrađani trpe teške posljedice ove iznenadne krize koja ugrožava tisuće radnih mjesta i opstanak brojnih poduzeća. Upravo zbog toga Vlada je proteklih mjeseci poduzela snažne mjere kako bi stala iza hrvatskih radnika i poduzetnika te osigurala plaća za preko 600 tisuća zaposlenih i likvidnost za preko 100 tisuća poslodavaca i zahvaljujući tome sačuvali smo radna mjesta i većinu naših tvrtki i obrta. No, s obzirom na neizvjesnu jesen koja nas čeka i mjesecima, a i u godinama pred nama, bit će potrebno pronaći nove mjere kako bismo učinili sve što je u našoj moći da sačuvamo zdravlje i živote, ali i svako radno mjesto jer iza svakog radnog mjesta je sudbina jedne obitelji. Nadalje ćemo podupirati i poslodavce jer oni su kralješnica hrvatskog gospodarstva i bez njih nema radnih mjesta. Prema sada dostupnim podacima, procjenjujemo da ćemo u ovoj godini pretrpjeti gospodarski pad od oko 10% u odnosu na prošlu godinu, što dovoljno govori o ozbiljnosti trenutka u kojem se nalazimo. No, zahvaljujući svim poduzetim mjerama, kao i djelomičnoj turističkoj sezonu koju smo, za razliku od mnogih europskih zemalja ipak uspjeli pokrenuti, sljedeće godine očekujemo snažan oporavak gospodarstva po stopi iznad 6%. Prema procjenama EU komisije, mogli bismo rasti čak i za 7,5% u 2021. po čemu bismo ostvarili drugu najveću stopu rasta u EU iza Grčke. U tom će pogledu prioritet Vlade biti da nakon Europskog vijeća i ispregovaranih 22 milijarde eura iz novog višegodišnjeg financijskog okvira i Europskog programa za oporavak EU za sljedeće generacije u potpunosti iskoristimo ta sredstva kao dodatnu snažnu polugu za oporavak gospodarstva. Prema našim procjenama u sljedećem višegodišnjem okviru odnosno proračunu 2021.-2027. Hrvatska bi trebala imati na raspolaganju 12,7 milijardi eura ponajprije za ravnomjerni regionalni razvoj, ruralni razvoj, poljoprivredu i ribarstvo kao i za promet, okoliš, digitalizaciju, znanost, istraživanje i konkurentnost gospodarstva. Pored toga samo za mjere oporavka EU za sljedeće generacije od posljedica pandemije imat ćemo na raspolaganju do kraja 2024. godine dodatnih 9,4 milijarde eura. Sve skupa riječ je o 166 milijardi kuna odnosno više od jednogodišnjeg državnog proračuna ili na razini deviznih prihoda od čak dvije turističke sezone. Zajmovi po najpovoljnijim tržišnim kamatama u svijetu su oni po kojima se zadužuje EU. Ta sredstva želimo ponajprije upotrijebiti kako bismo očuvali radna mjesta, osigurali brz oporavak gospodarstva, ali i ulagali u preobrazbu naše ekonomije kako bi Hrvatska ubuduće bila otpornija na bilo koju krizu. Naime, ova kriza razotkrila je svu ranjivost europskih gospodarstava pa tako i hrvatskog te je stoga važno da izvučemo sve pouke i ovaj izazov pretvorimo u povijesnu priliku za transformaciju Hrvatske, našeg društva i gospodarstva. Uz to Zagreb i okolicu je 22. ožujka pogodio razoran potres koji je oštetio 25.000 kuća i zgrada, a brojne je i srušio u kojima su mnogi ostali bez svojeg doma i bez mogućnosti da žive kao prije. Stoga je pred nama i zahtjevan i skup izazov dugogodišnje obnove glavnoga grada Hrvatske. Sutra ćemo na prvoj sjednici Vlade, ukoliko dobijemo vaše povjerenje usvojiti prijedlog zakona i uputiti ga u prvo čitanje već idućega tjedna. Podsjećam da su procijenjene štete 11,5 milijardi eura. Cijenjenje zastupnice i zastupnici, imajući upravo sve ove izazove na umu, program Vlade koji vam danas predstavljam bit će temelj i putokaz za izgradnju sigurne Hrvatske. Svjesni smo da se zbog sadašnje neizvjesnosti mnogi naši sugrađani boje sutrašnjice, da su u grču zbog moguće zaraze zbog sebe ili svojih bližnjih, da se pribojavaju od mogućeg gubitka posla ili smanjenja plaća, da se pitaju hoće li njihova tvrtka, obrt ili proizvodnja opstati ili završiti u stečaju. Sve to uzrokuje veliku gospodarsku i društvenu nesigurnost, koja osobito pogađa one najranjivije među nama, starije, nemoćne i bolesne, osobe s invaliditetom, samohrane majke zaposlene na određeno ili samozaposlene, mlade koji su u potrazi za prvim ili stabilnim poslom, poljoprivrednike koji ne mogu prodavati svoje proizvode, a i mnoge druge. Svi oni trebaju oslonac, a Hrvatska kao i prije 30 godina uz odlučno vodstvo treba pokazati odgovornost, solidarnost i zajedništvo. Jedino tako vratit ćemo potreban optimizam, elan i vjeru građana u sigurniju budućnost. Jedino tako ćemo se učinkovito obraniti od virusa, jedino tako ćemo se vratiti na put gospodarskog rasta, jedino tako moći ćemo ponovno živjeti normalan život bez zazora od običnog rukovanja. Zato ćemo se kao Vlada svakog dana odlučno boriti za zdravstvenu sigurnost naših građana, za njihova sigurna radna mjesta, sigurne plaće i mirovne, za sigurne obitelji i demografsku revitalizaciju, za sigurnu hranu i očuvan okoliš, za siguran život i sigurne granice, za siguran gospodarski oporavak i sigurnu starost naših umirovljenika i sigurnu budućnost naših mladih. Poštovane zastupnice i zastupnici, danas se Hrvatska brani na području zdravstvene i socijalne sigurnosti naših građana, na pitanjima demografskog opstanka naše države i našeg naroda, boljeg životnog standarda i perspektivnije budućnosti naših obitelji i mladih, na ostvarivanju samodostatnosti u poljoprivredi i energetici, na izgradnji otpornijeg gospodarstva i učinkovitije javne uprave te na postizanju snažnijeg međunarodnog položaja Hrvatske. To su izazovi na koje naš program nudi rješenja i na koje ćemo odgovoriti politikama koje se zasnivaju na konceptu novog suverenizma, koji se temelji na osnaživanju države i gospodarstva te učinkovitom korištenju hrvatskoga utjecaja u EU prije svega, radi promicanja nacionalnih interesa i kvalitetnijeg života svih hrvatskih građana. Naša prva zadaća je osigurati socijalnu sigurnost našim sugrađanima jer ona je preduvjet razvoja suvremenog društva u kojemu svatko ima pravo na kvalitetnu zdravstvenu skrb, na društvenu solidarnost, ravnopravnost i jednake prilike. Kriza s kojom se danas suočavamo ukazala je potrebu jačanja i modernizacije zdravstvenog sustava, zato ćemo uložiti tri milijarde kuna u modernizaciju zdravstvenog sustava i zdravstvenu skrb, sagradit ćemo nacionalnu dječju bolnicu u Zagrebu i revitalizirati Imunološki zavod. Socijalna sigurnost također znači siguran posao, zbog toga ćemo nastaviti s dosadašnjom politikom i uložiti 10 milijardi kuna kako bismo stvorili poticajno okruženje za stvaranje 100.000 novih radnih mjesta. Važna mjera bit će i bespovratna potpora od 130.000 kuna svakoj mladoj osobi koja krene s projektom s poslovnom idejom. Cilj nam je do kraja mandata daljnjim poreznim rasterećenjima i mjerama za oporavak gospodarstva podići prosječnu neto plaću na 7.600 kuna u cijeloj zemlji, a minimalnu neto plaću na najmanje 4.250 kuna. Nastavkom provedbe mirovinske reforme osigurat ćemo održivost mirovinskog sustava, a za dostojanstvenu starost umirovljenicima povećat ćemo mirovine za najmanje 10% i proširiti krug umirovljenika koji mogu i žele raditi. Na socijalnu sigurnost imaju dakako pravo i najugroženiji među nama te ćemo nastaviti s uključivanjem osoba s invaliditetom na tržište rada i u društvo, a donijet ćemo i novu strategiju borbe protiv siromaštva i socijalnog isključivanja. U dogovoru s našim partnerima donijet ćemo operativni program za poboljšanje kvalitete života i položaja nacionalnih manjina u Hrvatskoj. Oni su bili i bit će naši partneri jer želimo graditi uključivo i tolerantno društvo koje dijeli i nacionalne i univerzalne vrijednosti. Druga naša zadaća je da u vrijeme 4 industrijske revolucije osiguramo perspektivnu budućnost našim ljudima. Osobito mladima i gospodarstvu koje treba biti konkurentno i temeljiti se na demografski vitalnom i obrazovanom društvu. To podrazumijeva postupni prelazak na nove i čiste tehnologije jer one stvaraju najveću dodanu vrijednost, nova radna mjesta i pokazala su se otpornima na vanjske šokove. Perspektivna budućnost također pretpostavlja nastavak povećanja raspoloživog dohotka građana radi podizanja životnog standarda. Stoga ćemo smanjiti stopu poreza na dohodak s 24 na 20% odnosno s 36 na 30, a poduzećima s godišnjim prihodom do 7,5 miliona kuna koji su također teško pogođeni u ovoj krizi ćemo smanjiti stopu poreza na dobit sa 12 na 10% čime ćemo obuhvatiti 110.000 poduzeća odnosno njih 93% u Hrvatskoj. Za svu hranu ćemo također sniziti stopu PDV-a sa 25% na 13%, nastavit će se reforma školstva i jačat će se digitalizacija u obrazovanju kako bi se osiguranjem kvalitete i kontinuiteta obrazovanja mlade pripremalo za poslove budućnosti te poticati ulaganja u istraživanje i razvoj. Uložit ćemo 5 milijardi kuna u modernizaciju obrazovnog sustava, nastavit ćemo unaprjeđivati položaj odgojno obrazovnih djelatnika te osigurati 50.000 učeničkih socioekonomskih i STEM stipendija. U razvoju novih industrija vodit ćemo računa o boljem integriranju proizvodnje, proizvoda, tržišta i korisnika pomoću digitalnih tehnologija. Uložit ćemo 5 milijardi kuna u inovacije, poduzetništvo i nove proizvode radi digitalne transformacije industrije, razvijanja kreativnih industrija i povećanja izvoza, a ulaganja u istraživanje i razvoj povećat ćemo sa dosadašnjih 1% na 2,5% BDP-a. Ulagat ćemo dalje i u ravnomjeran regionalni razvoj. Pokrenut ćemo projekt Dalmatinska zagora, Lika, Banovina i Gorski kotar vrijedan 2 milijarde kuna te dodatno ojačati projekt Slavonija, Baranja i Srijem, kao i razvoj otoka te sjevera Hrvatske. Uz obrazovanje i transformaciju gospodarstva demografska revitalizacija strateško je pitanje budućnosti Hrvatske. Nastavit ćemo raditi na preokretanju negativnih demografskih trendova i stvaranjem poticajnog okruženja za povratak hrvatskih iseljenika. Osigurat ćemo roditeljske naknade u visini od pune plaće, reformirati sustav ostvarivanja doplatka za djecu s ciljem njegovog povećanja i pravednije raspodjele. Subvencionirat ćemo 20.000 stambenih kredita za mlade obitelji i osigurati produljeni rad u još 200 vrtića. Regulirat ćemo rad trgovina nedjeljom te omogućiti radnicima da je provedu s obitelji te nastaviti poticati ravnopravnost žena i muškaraca u društvu, na tržištu rada i u obitelji. Njegovanje našeg kulturnog identiteta, zaštita baštine, podrška stvaralaštvu i kreativnim industrijama, promocija hrvatske kulture i umjetnosti u domovini i svijetu te međunarodna suradnja ostaju naše trajne zadaće. Donijet ćemo nove cjelovite zakone o financiranju kulture i obavljanju umjetničke djelatnosti kao i novi zakon o kazalištima. Osigurat ćemo produljenje mjera potpore za one kulturne djelatnosti koje će dulje vrijeme zbog epidemije morati funkcionirati u promijenjenom obliku. Radi daljnjeg postizanja vrhunskih rezultata, ali i poticanja zdravijeg života radit ćemo na razvoju svih oblika sporta uključujući vrhunski i rekreacijski sport, sport osoba s invaliditetom i sport u sustavu obrazovanja. Treća naša zadaća da osnažimo ekonomsku suverenost Hrvatske kroz približavanje samodostatnosti proizvodnji hrane i energije. Poremećaji u lancu opskrbe u globaliziranom gospodarstvu koje je izazvala pandemija korona virusa ukazali su nam na tu nužnost. Naš novi model razvoja zato treba biti održiv i utemeljen na proizvodnji domaće i organski uzgojene hrane na prijelazu na niskougljične i obnovljive izvore energije i na očuvanju naših prirodnih resursa i okoliša za buduće generacije. Posebnu ulogu u samodostatnosti i povećanju izvoza treba imati hrvatsko selo, a razvoj kružnog gospodarstva treba poboljšati naše gospodarenje otpadom koji treba postati resurs, a ne trošak. Time ćemo uz nastavak niskougljične energetske tranzicije dati svoj doprinos borbi protiv klimatskih promjena koje su prijetnja i našoj poljoprivredi i našim obalnim mjestima. Stoga nam je cilj povećati našu poljoprivrednu proizvodnju za 30% na 22 milijarde kuna, izgraditi 20 regionalnih centara za voće i povrće te udvostručiti navodnjavane poljoprivredne površine. Čuvat ćemo okoliš, kvalitetnije gospodariti otpadom, a Europski zeleni plan vidimo kao priliku za ubrzanu energetsku tranziciju Hrvatske prema čistim energijama. Modelom tržišne premije potaknut ćemo daljnju instalaciju proizvodnih kapaciteta iz obnovljivih izvora i povećati iz za 150%. Većoj ekonomskoj suverenosti Hrvatske pridonijet će i bolje prostorno uređenje i raspolaganje prostornim podacima, kao i stvaranje održivijeg modela turizma. Donijet ćemo državni plan prostornog razvoja, kao i prostorne planove ZERP-a i epikontinentalnog pojasa. Završit ćemo projekt uspostave informacijskog sustava prostornog uređenja na državnoj, područnoj i lokalnoj razini, a prostorne ćemo planove integrirati s drugim prostornim informacijama, te tako omogućiti digitalno i javno samoposlužno korištenje. Zbog udjela turizma u našem gospodarstvu od strateške je javnosti da bude otporniji na krize, održiv i poticajan za druge djelatnosti, osobito poljoprivredu, a i promet. Stoga ćemo ulagati u modernizaciju hrvatskog turizma, u povećanje kvalitete ponude i smještajnih kapaciteta, te poticati investicije čiji se potencijal procjenjuje na 3 milijarde EUR-a u slijedećih 5.g. Poticat će se razvoj svih vrsta turizma dok će se poseban naglasak u promociji staviti i na zdravstveni i nautički turizam. Četvrta naša zadaća je osnažiti našu državnost. To se odražava ponajprije kroz učinkovitost javnih službi, ali i otpornost javnih financija koja se pokazala ključnom za uspješno upravljanje velikim krizama. U okolnostima u kojima živimo vidimo da je uloga i snaga države nezamjenjiva. Premda je RH mlada država pokazala je posljednjih godina da se zna i može nositi s raznovrsnim krizama, od najvećeg restrukturiranja u Europi, brojnih pitanje hrvatske ekonomske tranzicije preko požara, poplava, potresa, pa do pandemije korona virusa i s njom povezanim gospodarskim udarom. Pravedna država osnažena povjerenjem građana u njene institucije počiva na djelotvornom pravosuđu. Zbog toga ćemo nastaviti s reformom pravosuđa, donijet ćemo novi Ovršni zakon i beskompromisno se boriti protiv korupcije s naglaskom na njene prevencije. Za izgradnju pravednijeg društva potrebno je intenzivirati i dodatno pojačati rad svih institucija koje rade na procesuiranju ratnih zločina. Za otpornost države ključna je i njezina financijska stabilnost i sposobnost da u krizama podrži gospodarstvo, što smo i dokazali. A jednako je važno podizati kvalitetu upravljanja državnom imovinom, osobito javnim poduzećima, kao i učinkovitost državne i javne uprave kako bi se na što kvalitetniji način odgovorilo na potrebe građana i gospodarstva. S tim ciljem prepolovit ćemo broj lokalnih dužnosnika, te omogućiti funkcionalno povezivanje općina uz daljnju digitalizaciju javnih usluga. Kako bi se odluke donosile što bliže građanima radit ćemo na daljnjoj fiskalnoj i funkcionalnoj decentralizaciji i nadograđivati projektnu suradnju s jedinicama lokalne samouprave. Nastavit ćemo graditi i snažan sustav domovinske sigurnosti i jačati sve njegove sastavnice, a osobito civilnu zaštitu i vatrogastvo. U suradnji s Gradom Zagrebom i susjednim županijama, dakle Zagrebačkom i Krapinsko-zagorskom, za obnovu Zagreba i okolice nastavit ćemo sanaciju posljedica potresa, razornih posljedica ovoga potresa. Donijet ćemo kvalitetan zakonski okvir za obnovu i uz pomoć domaćih i međunarodnih izvora financiranja obnavljati ga u skladu sa suvremenim standardima građenja. Razvijena prometna mreža okosnica je funkcionalne države, te ćemo stoga nastaviti ulagati sredstva u modernizaciju željeznice, a i druge prometne infrastrukture. Razvijat ćemo i širokopojasnu infrastrukturu za pristup brzom internetu i ujednačen digitalni razvoj svih krajeva RH. Ubrzat ćemo transformaciju hrvatske javne uprave i gospodarstva daljnjom digitalizacijom i razvojem digitalnog društva, što se pokazalo od posebne važnosti u uvjetima ograničenja kretanja. Glede globalne prepoznatljivosti RH, naš je cilj da još dodatno osnažimo njen međunarodni položaj, da zastupamo djelotvorno naše nacionalne interese. Prije 30.g. zahvaljujući požrtvovnosti i hrabrosti hrvatskih branitelja pod vodstvom predsjednika Tuđmana izborili smo svoje mjesto među slobodnim narodima svijeta. A danas kao članica EU i NATO-a suodlučujemo o budućnosti europskog kontinenta. Time smo oplemenili u učvrstili naš suverenitet koji je dobio novu dimenziju. Naše političko i gospodarsko pozicioniranje u Europi i svijetu pridonosi otvaranju novih tržišta za izvoz, privlačenju ulaganja, turističkoj atraktivnosti zemlje i promicanju naše kulture na svim kontinentima. U tu svrhu promicat ćemo RH kao srednjeeuropsku i mediteransku zemlju bogate povijesti i kulture i prepoznatljivog identiteta. Nakon prvog i uspješnog predsjedanja Vijećem EU radi tiješnje integracije u EU radit ćemo na ostvarivanju naših dvaju strateških ciljeva, to je ulazak u šengenski prostor i u europodručje. Radit ćemo na ispunjavanju ciljeva održivog razvoja sadržanih u programu UN-a za održivi razvoj, kao i na provedbi Pariško klimatskog sporazuma. Bit ćemo aktivni u svim multilateralnim organizacijama, regionalnim organizacijama i posebnim inicijativama. Nastavit ćemo jačati HV kao jamac sigurnosti RH i oslonac saveznicima u NATO-u u sve nepredvidljivijem svijetu, kao i hrvatsku policiju radi što učinkovite, učinkovitije zaštite sigurnosti naših gađana, ali i sigurnosti naših granica. Uredit ćemo normativni proces reguliranja prava civilnih stradalnika iz Domovinskog rata, intenzivno ćemo raditi na pronalasku osoba nestalih u Domovinskom ratu, te unapređivati hrvatski model traženja nestalih kako bi se omogućilo njihovim obiteljima da saznaju sudbinu svojih najmilijih. Uz izgradnju kulture sjećanja i iskazivanje pijeteta prema žrtvama poticat ćemo i financirati povijesna istraživanja kako bi se rasvijetlila ona razdoblja hrvatske povijesti čija interpretacija još uvije uzrokuje podijele u našem društvu. Radit ćemo i dalje na povezivanju domovinske i iseljenje RH, poticanje učenje hrvatskog jezika i posebno skrbiti o položaju Hrvata u BiH i u susjednim zemljama. Zalagat ćemo se za ustavnu ravnopravnost Hrvata u BiH, podržavati europsku budućnost BiH i zagovarati prava naših sunarodnjaka, osobito u Srbiji, Sloveniji, Mađarskoj, Italiji, Austriji i Crnoj Gori i na Kosovu. Uspostavit ćemo posebnu ustanovu koja će uskladiti sve aktivnosti za gospodarsku i kulturnu promociju RH u svijetu. Da bismo ostvarili ove ciljeve, moram imati kvalitetan tim i tim članica i članova Vlade koje danas predstavljam, sastoji se od iskusnih ljudi, ljudi sa svojim političkim i profesionalnim karijerama. Potpredsjednik Vlade i ministar hrvatskih branitelja bit će Tomo Medved. Ujedno i umirovljeni brigadni general Hrvatske vojske. Zdravko Marić bit će potpredsjednik Vlade i ministar financija. Davor Božinović bit će potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova. Boris Milošević, dosadašnji zastupnik u HS-u bit će potpredsjednik Vlade za društvene djelatnosti i ljudska prava. Gordan Grlić Radman nastavit će posao ministra vanjskih i europskih poslova. Ivan Malenica bit će u ovoj Vladi ministar pravosuđa i uprave. Mario Banožić bit će ministar obrane, Tomislav Ćorić bit će ministar zaštite okoliša, odnosno bio je ministar zaštite okoliša i energetike, a sada će preuzeti resor gospodarstva i održivog razvoja spajanjem dva ministarstva. Josip Aladrović bit će ministar rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, Vili Beroš nastavit će svoju dužnost ministra zdravstva. Radovan Fuchs bit će ponovno ministar znanosti i obrazovanja nakon pauze od skoro 10 godina. Oleg Butković nastavit će svoj posao ministra mora, prometa i infrastrukture. Marija Vučković nastavit će svoj posao ministrice poljoprivrede. Nina Obuljen Koržinek bit će ministrica kulture i medija. Darko Horvat bit će ministar graditeljstva, prostornog uređenja i državne imovine. Nikolina Brnjac preuzet će dužnost ministrice zadužene za turizam i sport. Nataša Tramišak bit će ministrica regionalnog razvoja i fondova EU. Uvjeren sam da će predložene ministrice i ministri kao i svi zajedno kao članice i članovi Vlade u svom djelokrugu raditi na ostvarivanju zacrtanih ciljeva i programa Vlade. Od svakog od njih očekujem primjenu najviših profesionalnih i etičkih standarda u svom radu te da daju svoj doprinos unaprjeđenju javnih politika kako bi Hrvatska bila još uređenija zemlja. Vlada koju predlažem rezultat je političke suradnje, ponajprije HDZ-a kao uvjerljivog, ali ipak relativnog pobjednika izbora za Hrvatski sabor te naših partnera, onih koji su bili s nama na listama, to su HSLS, HDS, HDSSB te Marijana Petir, kao i HNS-a i Reformista te svih zastupnika, svih 8 zastupnika nacionalnih manjina. U naš program ugrađen je, naravno i dio našega predizbornog programa, a on je i plod dogovora cijele parlamentarne većine. Poštovane zastupnice i zastupnici, kao što sam uvodno rekao, Hrvatska se nalazi u prijelomnom trenutku pred velikim izazovima i to od svih nas zahtijeva odgovornost, stručnost, predani rad za opće dobro i dobrobit hrvatskih građana. Da bismo uspješno svladavali sve prepreke, potrebno nam je i nacionalno jedinstvo. Kao nikada u proteklih 20 godina uz uvažanje svih naših političkih razlika, uvjeren sam da u tome možemo zajednički uspjeti, poštujući se međusobno i uvažavajući političke i ideološke razlike. Očekujem konstruktivnu suradnju, upravo ovdje u HS-u, zrcalu hrvatskoga naroda i to sa povjerenjem koje je svatko od vas dobio i koje poštujem poštujući sve birače koji su vam dali povjerenje. Na nama je da osiguramo nacionalnu koheziju i osiguramo što brži gospodarski oporavak Hrvatske. Veselim se suradnji. Hvala vam lijepo. [[Pljesak.]]
Zahvaljujem se mandataru. Molio bih samo da dezinficiramo sada govornicu. Za govornicom ćemo dakle, govoriti bez maske, sve ostale kolegice i kolege molim da imaju maske i da govore sa maskama. Prijedlog dakle, 15 minuta da govore klubovi, 5 minuta da govorimo pojedinačno. Dakle 15 minuta klubovi, 15 minuta pojedinačno. Ja ću sada pročitati sve one koje smo registrirali da su se javili za repliku, ako nekoga slučajno nismo vidjeli, neka se dodatno sada javi. Dakle Zekanović, Stier, Raspudić, Selak Raspudić, Grbin, Mrak-Taritaš, Troskot, Lukačić, Bulj, Kujundžić, Pavliček, Miletić, Grčić, Grmoja, Hajduković, Petir, Ćelić, Puljak, Glasovac, Pejović, Tomašević, Krišto Vidović, Sanader, Kuzmanić, Vučemilović, Ahmetović, Salapić, Bauk, Ostojić, Posavec Krivec. Ima li još netko tko se javio, a da ga nismo zabilježili? Ne. Dobro. Ima još zastupnica jedna. Je? Sve je u redu, znači? Dobro. Onda krećemo sa replikama. Prvi je na redu poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, prije nego što krenemo, predsjednik Vlade, evo, stavlja maskicu, dobro je, dobro je, mislio sam da ne poštuje odluke. Dobro. Dakle, ipak bi pitao, znači jučer smo morali imati za govornicom maskice, danas ne moramo, ne znam, kad se ta odluka promijenila i jeste li vi promijenili odluku [[Upadica predsjednik: Za govornicom jučer niste vi prvi imali masku, ja se sjećam kad ste govorili.]] Ali ste me upozorili da moram imati [[Upadica predsjednik: Nije, nemojte kolega Zekanović izmišljati. Ajde, trošite vrijeme bez veze. Ajde, ajde, govorite.]] Nije, dobro, dobro. Meni je drago da nećemo morati imati, ali mislim da je presedan napravljen zbog predsjednika Vlade, ali okej, drago mi je zbog toga. Poštovani predsjedniče Vlade, budući, ja se nadam, tj. ne nadam se, ali će biti tako. Jednostavno pitanje, mislite li vi kao kršćanski demokrat u sljedećem mandatu zaštiti život od njegovog početka odnosno od začeća?
Izvolite odgovor.
što ćemo sad, odavde se mora imati? [[Upadica predsjednik: Mora, da.]] Hvala. Samo provjeravam s predsjednikom Sabora da mi vi ne bi prigovorili. Poštovani zastupniče Zekanović, hvala vam na dobrim željama i predviđanju da ćemo dobiti još jedno povjerenje Hrvatskoga sabora za novi 4-godišnji mandat jer znam da ste nas prije četiri godine i vi svesrdno podržavali i siguran sam da negdje u dubini vaših promišljanja se veselite našem još jednom mandatu. Što se tiče vašeg pitanja, politika HDZ-a i naš stav je da život počinje od začeća, svjesni smo zakonodavnog okvira koji postoji, svjesni smo okolnosti i u Hrvatskoj i u svijetu i ono što želimo da promišljajući kako dotaknuti ovo jedno od najosjetljivijih pitanja učinimo sve što možemo da pobačaja bude što manje. Ne može biti generalne zabrane, to je poznato, to smo svi kazali i zato je u konačnici i Ustavni sud kazao da se u pedagoškom informativnom smislu napravi sve da nažalost takvih slučajeva imamo što manje.
Hvala vam. Kolega Stier, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine mandataru. Ovaj program Vlade ne nabraja samo ciljeve i projekte već ima i jednu konkretnu podlogu, a to su 22 milijarde eura koje su dogovorene na sjednici Europskoga vijeća, od toga značajan dio će ići na željeznice. I predstavljajući zastupajući interese svojih sugrađana moram reći ovdje da za samoborski, svetonedeljski kraj je izuzetno važna pruga do Zagreba. Znam da imate senzibilitet za ovu temu i za ovaj kraj i sami ste prvi put u Hrvatski sabor izabrani u ovoj 7. izbornoj jedinici zato smatram da povjerenje Vladi je ujedno i povjerenje političkoj volji, kapacitetu sposobnosti Vlade da riješi ovaj problem javnog prijevoza da izgradi ovu prugu koja ujedno će biti i jedan preporod, ekonomski preporod za Samobor i cijeli taj kraj. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Stier. Točno je, ove 22 milijarde eura su važne, oni su potencijalna poluga koju svi zajedno trebamo iskoristiti na najbolji mogući način, mi smo jasno rekli u našemu programu da je upravo onaj vid prometa kojem te predstoje najveće investicije i o kojem smo svi svjesni, a to su naše željeznice pa uključujući i ovu dionicu o kojoj vi govorite Zagreb-Samobor koji ima jednu posebnu mentalitetnu, identitetsku i simboličku važnost za sve nas koji smo upoznati sa njenom poviješću. Ja sam već zamolio ministra Butkovića da i taj dio dionice bude u projektima i planovima modernizacije Hrvatskih željeznica. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Sada je na redu poštovani kolega Raspudić. Izvolite.
Poštovani mandataru Plenković. O odnosu između onoga što se iznosi deklarativno i što se radi, točnije ne radi u praksi navest ću samo jedan mali plastični primjer nadovezujući se na ovo što ste rekli u govoru i što iznosite kao prioritet 5 u vašem programu, a to je da ćete posebno skrbiti za Hrvate u BiH. Hrvatski sabor je 14.12.2018. godine donio Deklaraciju o položaju hrvatskog naroda u BiH, unutar te deklaracije amandmanom 2 kojeg je predložio HDZ nota bene, unesen je čl. 6. st. 8. kojim se Ministarstvo vanjskih i europskih poslova obvezuje da će jednom godišnje podnositi izvješće Hrvatskom saboru o provedbi deklaracije. Vi nam predlažete istog ministra vanjskih poslova koji očito nije radio svoj posao, ponavljam deklaracija je donesena koncem 2018., prošla je 2019., prošlo je pola 2020. nema izvješća u Saboru. Jeste li vi odustali od onoga za što se zalažete u deklaraciji i u vašem programu ili je riječ o neradu i nemaru istog ministra kojeg nam predlažete? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Raspudić. Meni je drago da ćemo u novom sazivu Hrvatskog sabora imati još jednog snažnog saveznika u jačanju politike RH prema pitanju ravnopravnosti hrvatskoga naroda u BiH kao jednog od tri konstitutivna naroda. Vidite ta deklaracija iz 2018. nije prošla konsenzusom ovdje, bilo je političkih stranaka u Hrvatskoj koje nisu dale svoj glas za nju. Ja se nadam da ćete vi, a i vaša stranka odnosno skup stranaka koje predstavljate biti artikulirana i jasna u potpori Hrvatima iz BiH. A budući da ste i vi i ministar vanjskih poslova i europskih poslova porijeklom iz BiH, ja sam siguran da ćete naći zajednički jezik. Zdravka Bušić vodit će parlamentarni odbor koji će se baviti upravo tim pitanjem i vjerujte mi nema te zemlje koju sam više puta posjetio i nema zemlje kojoj smo više pomogli u protekle četiri godine nego što je BiH, tako će biti i u iduće četiri godine.
Hvala vam. Poštovana zastupnica Selak Raspudić. Povreda Poslovnika.
Pozivam se na čl. 238. naime govoreno je izvan teme, nije mi odgovoreno na pitanje. Zašto u godinu i osam mjeseci ste kršili vlastitu deklaraciju, zašto lani nije poneseno to izvješće Saboru o provedbi ni lani ni sedam mjeseci ove godine? To je bilo moje pitanje, a ne dobre želje. Uvjeren sam da ćemo dobro surađivati na svemu što pridonosi tome, ali molim da mi se odgovori na pitanje.
Kolega Raspudić to nije povreda Poslovnika, predsjednik Vlade odnosno mandatar u ovom slučaju odgovorio je kako je smatrao primjerenim i ovdje se ne radi o povredi Poslovnika, tako da vas molim da to uvažite. Kolegica SElak Raspudić. Izvolite.
Prvo bih se nadovezala na ovo uvaženi mandataru Plenkoviću, briga za Hrvate u BiH nije pitanje nečijeg podrijetla, a time vrijeđate i nas ostale zastupnike nego strateškog interesa RH tako i nas ostalih zastupnika. Za razliku od ovih koji su se ranije javili meni je jasno zašto nam niste poslali vaš program ranije. Nije bilo ni potrebno. U njemu koristite, kao što je ovdje i rečeno, rješenja koja su bila prisutna i prije deset godina. Na tom tragu moje pitanje, kako mislite da će rješenje u vidu resora kojeg najrađe prepuštate drugima, a to je naravno resor obrazovanja moći biti Fuchs koji je već radio kao ministar i čije su prijedloge zakona tada 2010., 2011. godine odbilo 97% fakulteta koji su se javno očitovali o njima? Hvala.
Molim vas samo da držimo masku za vrijeme govora. Izvolite predsjedniče mandataru.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice. Vidim da imate u biti dva predmeta interesa, jedan je Hrvati u BiH, drugi obrazovanje. Dakle, što se tiče Hrvata u BiH, vi ste bili u nekim drugim svojstvima do jučer, a mi koji smo bili na političkim dužnostima radili smo na toj temi postojano, ne jedan mandat, ne jednu godinu, ne jedno desetljeće, nego zadnjih 30-tak godina, malo se upoznajte s time. Što se tiče znanosti i obrazovanja, znanost i obrazovanje je mogu to sada slobodno reći, najosjetljiviji i najkompleksniji resor od svih resora u Vladi. Možda toga nisam bio svjestan prije 4 godine, ali sam to osvijestio kroz rad u protekle 4 godine. Napredak koji smo ostvarili u reformi školstva, reformi obrazovanja je značajan. Okrenuli smo ga prema budućnosti, a ministar Fuchs koji ima iskustva, što je jako važno za ovaj resor će napraviti odličan posao. Pripremit će hrvatske mlade za konkurentnost tržišta rada budućnosti i u Hrvatskoj i u Europi i u svijetu.
Hvala vam. Kolega Grbin izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine Plenkoviću dopustite mi da vam prvo čestitam na izbornom rezultatu, a nakon toga i na mandatu kojeg ste dobili od predsjednika Republike i nadam se da će slijedeće 4 godine biti daleko više iskorištene za dobrobit građanki i građana RH nego što su to bile prethodne. Međutim, dopustite mi jednu kritiku na ovo što ste govorili. Od vas smo čuli da ćemo imati veće plaće ali da ćemo manje raditi, od vas smo čuli da ćemo plaćati manje poreze ali da će i država više trošiti, od vas smo čuli da će država investirati milijarde kuna ali ne i od kud će taj novac doći. Pretpostavljam da ćete mi odgovoriti da će to doći iz ove 22 milijarde iz Europskih fondova iz proračuna EU, ali vam moram reći da tu imamo veliki problem o kojem vi niste govorili u uvodnom izlaganju, a to je potpuna nepripremljenost RH za povlačenje tih sredstava [[Upadica: Hvala vam.]] pa vas molim da mi kažete kako ćemo to učiniti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa gospodine Grbin i ja vama čestitam i želim vam svako dobro i vašoj stranci. Što se tiče vaše teze koju je i vaš bivši predsjednik stranke govorio u izbornoj kampanji o tome da ako rasterećujemo porezno građane i poduzeća da se čudom čudimo da država ima veće prihode. To se može čuditi samo netko tko ne zna ništa o ekonomiji, tko ne zna ništa o poreznim prihodima i gospodarskoj aktivnosti, a vidim da vi nastavljate tim putem, to možda nije dobro, malo to korigirajte. Što se tiče osiguranja plaća, osiguranja mirovina, osiguranja radnih mjesta, to je naša temeljna zadaća. U ovoj se krizi i to sam rekao pokazalo da je uloga države nezamjenjiva, nema tog drugog aktera koji bi spasio 600.000 radnika i 100.000 poslodavaca osim države. Investicije, doći će dijelom do 22 milijarde EUR-a, doći će iz nacionalnih sredstava, doći će iz promijenjene klime za ulaganja, doći će iz veće apsorpcije [[Upadica: Hvala.]] europskih sredstava, a za to pomozite i vi. Dapače, otvoreni smo. Hvala.
Hvala vam. Poštovana kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi mandataru imali smo priliku od vas čuti jedan program za 4 godine koji je zapravo lista lijepih želja i nekako da će nam biti sve divno, krasno i bolje, ali probamo se vratiti u stvarnost. Ono što mi je posebno zapelo za uho je bilo da ponovo ste spomenuli kao što ste to učinili i u listopadu prije 4 godine Imunološki zavod i Novu bolnicu u Zagrebu. Obzirom da ste u protekle 3 godine bili u jednoj stabilnoj koaliciji s gospodinom Bandićem što i sada ste još uvijek u Gradu Zagrebu, za očekivati je da su tu napravljeni određeni pomaci čak štoviše u nekoliko navrata je bilo i upitano i vas i tada resorne ministre koji su bili iz oblasti zdravstva kad je riječ o bolnici i imunološkom što je napravljeno. Pa vas ja sad pitam, da to ne ostane samo lista lijepih želja, što ste u protekle 3 godine napravili da bi bili sigurni da će zaista [[Upadica: Hvala.]] se tu nešto i ostvariti?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Mrak Taritaš i vama čestitam, vi ste dobili jedan mandat, vaša stranka, mi 66. Što se tiče naših aktivnosti koje se odnose na zdravstvo, koje se odnose na Novu bolnicu, tu su temelji pripremljeni. Vi kao što znate potpisan je u mandatu prošle Vlade ugovor koji priprema dokumentaciju za izgradnju Nove bolnice i to je jedan od glavnih prioriteta ministra Beroša, gdje je Vili, tu si, ministra Beroša uz sve ovo što radi na sprječavanju epidemije korona virusa i što također poduzima u pogledu smanjenja dugova u zdravstvu jer i to je financijsko pitanje zdravstva možda je najključnije pitanje od svih. A što se tiče Imunološkog zavoda, 3 resora koji su radili na tome, zdravstvo, gospodarstvo i državna imovina, pripremili su rješenje, pripremili su plan, kako da se on revitalizira i njegova realizacija će slijediti [[Upadica: Hvala.]] u ovom mandatu. Hvala.
Kolega Troskot izvolite.
Poštovani mandataru gospodine Plenković u vašem izlaganju spomenuli ste novi suverenizam, pa me čisto interesira što se tiče ekonomskom suverenizma htio bi navest ovdje nekoliko podataka prije pitanja. EU suočava se sa teškim sankcijama od strane SAD-a zbog Erbasa i Boinga i zbog sjevernog toka na sjeveru Njemačke. Financijski okvir i Next Generation su nova zaduženja EU, brojni ekonomisti kao profesor Štiglić sa sveučilišta Kolumbija navodi da tržište, valutno tržište EU neoptimalno i suočavamo se sa globalnom recesijom i globalnom pandemijom što će utjecati na budućnost EUR-a u EU. Mene zanima da li ćete kao demokrat, barem se tako izjašnjavate, dozvoliti da se hrvatski građani izjasne po pitanju EUR-a kroz referendum kao što je to učinila Švedska 15.6., 15.9.2003. ili ćete nastaviti dosadašnju praksu vas vladajućih da se narodu ukrade referendum? Hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Troskot, čestitam i vama na mandatu, savjetujem vam da već u prvom izlaganju ne idete baš sa tako teškim riječima kao što su krađe, zato što govorite neistine, to vam nije ni zgodno ni dobro u reputacijskom smislu i to ću vam svaki put ponavljat od danas. Što se tiče pitanja uvođenja EUR-a, dakle za vas kojeg ja nisam vidio na horizontu našeg europskog puta, pa uopće do unazad 2, 3 godine ovdje imate jako puno ljudi koji su puno truda, znanja, znoja, umješnosti, vremena dali u europski put Hrvatske pa i do ovih pregovora koji su bili prije 3 dana. Vas ja u tom procesu nikad nisam vidio. Prihvaćanje EUR-a je sadržano u Ugovoru o pristupanju koji je jedan drugi saziv HS ratificirao ovdje. Ovaj sabor, al ne ovaj saziv ga je ratificirao, to je već potvrđeno i na referendumu i u HS. Prema tome, to je pitanje što se formalno pravnog aspekta tiče [[Upadica: Hvala]] apsolvirano.
Imamo povredu Poslovnika, kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Povreda Poslovnika čl. 238., uvaženi mandatar Plenković docira i omalovažava legitimno izabrane saborske zastupnike jer ih on dosad na svome putu nije vidio da su se bavili temama kojima on smatra da su trebali, a prvenstveno ih je on trebao vidjeti da to čine.
Kolegice Selak Raspudić, to nije povreda Poslovnika. Dakle, dociranje svakako ne spada u povredu Poslovnika. Čuju se, čuju se riječi isto tako i prema vladi koje idu, koje su ponekad grube, ali ne možemo sve ocjenjivati povredom Poslovnika, građani će prosuditi jel to bilo u redu ili nije. Izvolite kolega Bulj, vi ste se isto javili za povredu Poslovnika.
Pa također uvaženi predsjedniče mandatar je ovdje ne docirao nego je omalovažavao saborskoga zastupnika koji je bio čak i nositelj inicijative „Narod odlučuje“ prikupljanjem potpisa 400 000 naših građana na koje je bivša vlada pljunula na čelu koje je Plenković, 400 000 potpisa i kao ubica [[Upadica: Kolega Bulj]] demokracije se odnosio prema tome referendumu [[Upadica: Ajde molim vas kolega Bulj]] koji je uvaženi zastupnik predvodio.
Kolega Bulj, vi ste iskusan zastupnik, ovo je drugi odnosno treći vaš mandat. Dakle, znadete da ovdje nije bilo povrede Poslovnika i vi ste sad koristili repliku. Nemojte da to činimo jer ćemo morati onda posegnuti za opomenom. A što, nemam ga što opomenuti, vi svi imate pravo izreći svoj stav, možete ga reći blaže ili grublje, ali to nisu povrede Poslovnika. Idemo dalje, sada je na redu poštovana kolegica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani mandataru, svi znamo, moram se osvrnuti kratko na prošli mandat, svi znamo koliko ste vi osobno i cijela vlada učinili za osobe s invaliditetom za njihov bolji i kvalitetniji život. Danas ste u vašem izlaganju više puta spomenuli osobe s invaliditetom, to nama daje garanciju da ćete se i dalje i vi osobno i cijela vlada zalagati za osobe s invaliditetom. Kada ste ih spomenuli više puta, spomenuli ste ih po različitim resorima. Ja sam sigurna da ćete vi dobiti povjerenje i da će u vašoj vladi, neću reći najteže, ali vrlo izazovno biti kako vama osobno tako i ministru Aladroviću, ali evo hvala vam još jednom za učinjeno i molim da osobe s invaliditetom i nadalje budu u fokusu [[Upadica: Hvala vam]] kao i do sada ako ne i više. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Lukačić. Meni je drago da nas dvoje ponovo dijelimo upravo ovo mjesto na kojem ste vi u HS, to je ne samo zato što smo na istoj listi, što smo u istoj stranci, nego što dijelimo zajedničku brigu za osobe s invaliditetom u RH kojih ima više od pola milijuna. Ja vam ujedno zahvaljujem i na doprinosu u izradi našega programa i stranačkog programa i programa vlade i siguran sam da ćete sa svojim iskustvom pomoći i vladi i naravno zakonskim prijedlozima i vašim sugestijama koje ćemo predstavljati ovdje, koje će dodatno ići korak dalje od ovoga kojeg smo napravili u prvom mandatu. Mi smo u, prije 4 dana imali sastanak sa brojnim predstavnicima udruga osoba s invaliditetom, rezimirali postignuća u mandatu ministrice Bedeković, sada je ministar Aladrović preuzeo tu dužnost, idemo dalje i prema inkluzivnom dodatku kao okviru [[Upadica: Hvala]] napretka u tom području. Hvala vam.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, sezona je katastrofalna turistička. RH nije samodostatna po pitanju poljoprivredne proizvodnje i ovo što naše selo i seljak proizvede to se uzore tj. moraju baciti doslovno jel uvozni lobiji, štetočine unutar ministarstava više rade na uvozu nego na poticaju kupovine domaćih proizvoda. Što ćete po tome pitanju uzeti, poduzeti? Ja bi vas osobno evo zamolio još jednom u ime svih onih koji imaju lošu sada situaciju financijsku po pitanju turističke sezone. Da li će, pitaju me da li ćete poduzet ono što su druge države poduzele, da li ćete u ime ovršenih i blokiranih godinu dana staviti moratorij na kamate i kredite, jel sve ove mjere koje ste vi naveli, ovaj popis želja, nećete moć ispuniti jel vi benzin, u biti štitite banke, koda benzinom gasite vatru. Da li ćete staviti moratorij, predložiti nama mjeru, moratorij na kamate [[Upadica: Hvala vam]] i kredite ili ćete stati na stranu [[Upadica: Hvala]] banaka?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Bulj. Što se tiče blokiranih, vi se sjećate koliki su brojevi bili prije početka našeg mandata. Oni su umanjeni, smanjeni za skoro 100 000 u mandatu ove vlade zahvaljujući zakonima koje je donosio prošli saziv sabora na naš prijedlog, a da ne govorimo o iznosu blokada koliko je smanjeno. U konačnici i osjećate u javnosti da je ta tema splasnula kao najvažnija tema u odnosu na prije nekoliko godina. To se nije dogodilo slučajno. Što se tiče naših odluka vi ste vidjeli da je vlada prije 10 dana otprilike čini mi se na zajednički prijedlog i ministra Bošnjakovića i ministra Marića donijela odluke koje su unatoč našem upozorenju i zamolbi prema građanima da ako mogu plaćaju svoje obveze, živimo u demokraciji, živimo u kontekstu obveznih odnosa gdje trebamo plaćati obveze, da ih plaćaju, mi smo i dalje to odgodili do listopada, sa bankama [[Upadica: Hvala]] Ministarstvo financija razgovara i traži rješenja za odgode.
Kolega Kujundžić, izvolite.
Poštovani mandataru, i ja čestitam i pridružujem se čestitkama evo za većinu koju ste složili. Imao bih dva upita. Prije svega evo vjerujući zapravo u jednu dobru volju vas i evo buduće vlade htio bih vas pitati unutar ovog programa i koncepta „Pametnog sela“, na koji način planirate zapravo realizirati ostanak ljudi u Dalmatinskoj zagori iz koje se u proteklih 10 g. iselilo nešto više od 10 000 ljudi i trebate naravno imati na umu da unutar cijele te same realizacije ovoga programa, pitanje je da li će ovo mjere koje vi ovdje niste konkretno kažem, naveli niti je jasan rok realizacije istih, da li će one rezultirati povratkom onih koji su otišli jer na kraju krajeva, kad povučemo, gore ste bili, pitanje je hoće li imat ko ostati? Evo hvala.
Odgovor poštovanog mandatara.
Hvala lijepa, zastupniče Kujundžić. Mi smo zadovoljni načinom kako smo realizirali prvu fazu projekta „Slavonija, Baranja i Srijem“. I vodeći računa o ravnomjernom regionalnom razvoju i kontinuiranoj prisutnosti mene osobno, članova Vlade diljem Hrvatske sa brigom za svaki kraj Hrvatske neovisno ko je gdje na vlasti, bez pristranosti, konstatirali smo da moramo napraviti sličan program za Dalmatinsku zagoru, za Liku, za Gorski kotar i za Banovinu. To su dijelovi gdje imamo problem depopulacije, manjka otvaranja investicija, novih radnih mjesta. Upravo zato 2 milijarde koje kasnimo investirati u idućem mandatu, treba omogućiti ove ciljeve koje ste vi spomenuli. Prvo, da naši mladi ostaju u tim dijelovima Hrvatske, dva, da se tamo kreira gospodarska aktivnost koja će ih magnetski zadržati i tri, da oni koji možda nisu zadovoljni s time što su otišli u neku drugu članicu Unije, privučemo da se vrate kući. To je cilj. Hvala.
Hvala, slijedeća replika je poštovanog zastupnika Pavličeka.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani mandatu, prvo vam čestitam na izbornim rezultatima. Imamo jedno pitanje, naime, u vašem programu jedna bitna točka zaštita prava nacionalnih manjina, s obzirom da ste i u Vladi sa nacionalnim manjinama a kako je prije nekoliko dana budući potpredsjednik Vlade g. Milošević rekao da će inzistirati na tome da se uvede dvojezičnost u sve one jedinice lokalne jedinice u kojima se steknu zakonski uvjeti a to i piše u vašem programu, zanima me hoće li buduća Vlada u slijedeće 4 g. uvesti u grad Vukovar dvojezične table s obzirom da u gradu Vukovaru imamo 300 nestalih sugrađana, s obzirom da imamo 2717 poginulih, s obzirom da zadnji popis stanovništva ne pokazuje realne brojke prvenstveno u omjeru Hrvata i Srba a bojim se da ni budući popisi stanovništva to neće pokazati? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Pavliček. Jako dobro smo upoznati sa situacijom u Vukovaru, Vukovar je grad kojim je naša Vlada u prvom mandatu pomogla više nego u jednom drugom. Vi to jako dobro znate kao zamjenik gradonačelnika, pitajte vaše kolege iz županije i iz drugih 5 slavonskih županija ili bilokojeg djela Hrvatske pa ćete sigurno čuti stavove, volili bi i mi da je tako visoko na listi prioriteta ijedne Vlade bio jedan grad kao što je bio Vukovar. I mi ćemo to da budem sasvim jasan i nastaviti. I nastaviti, Vukovar je simbol hrvatske slobode, hrvatske žrtve, simbol Domovinskog rata i zaslužuje sve što mi bez obzira na sve okolnosti, želimo i dalje nastaviti. Što se tiče pitanja suživota sa nacionalnim manjinama i u Vukovaru, to je važno pitanje. Djelom je i vaša većina dobila povjerenje zahvaljujući nekim građanima srpske nacionalnosti u Vukovaru na lokalnim izborima 2017. Mi ćemo poštovati zakon i gledat ćemo specifične okolnosti koje postoje u gradu radi suživota Hrvata i Srba u Vukovara.
Hvala. Kolega Miletić, izvolite.
Dobar dan svima, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani mandataru. Moje pitanje je slijedeće, dakle nekoliko puta govorili smo i čuli smo na desetke puta „sigurna Hrvatska“, tu sintagmu i još jednom htio bih istaknuti na programu od 47 stranica, g. mandataru, tri rečenice stoje programa rješavanja pitanja blokiranih građana, reći ću vam točne podatke, više od 260 000 građana RH je blokirano. Meni se čini, to je barem moj dojam, da su građani očekivali konkretniju vašu pomoć a da su dobili neku mlaku kamilicu i želim vas potaknuti, u programu piše da će se usvojiti novi Ovršni zakon, građani zahtijevaju da se ovrhe vrate na sudove, da se spriječi privatiziranje ovršnog sustava i molim vas u ime onih građana koji su me ovdje izabrali i poslali u Hrvatski sabor, da se uvede moratorij na kredite na kamate i na ovrhe. Hvala vam.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa zastupniče Miletić, maloprije sam odgovorio na to pitanje i sa postignućima, ono što je važno da znate, dakle Ovršni zakon ide u treće čitanje i rješenja koja su u njemu napisana upravo predviđaju ovu proceduru o kojoj vi govorite. Ja se nadam da ćemo dobiti konsenzus ne samo saborskih zastupnik o tom zakonu nego i svih aktera koji su involvirani u tu proceduru. to nije tako jednostavno kao što izgleda na prvu. Hvala vam.
Kolega Grčić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, uvaženi mandataru. Niste maloprije odgovorili kolegi Grbinu na vrlo jednostavno pitanje ali ja znam da je odgovor jako složen, što ćete učiniti da ovih 20 milijardi zaista iskoristite za dobrobit Hrvatske? Pitam to zato što smo u ovom trenutku zapravo u velikom fijasku kada je riječ o korištenju EU sredstava u tekućoj financijskoj perspektivi. Dakle, nažalost Hrvatska je zadnja po isplaćenim sredstvima, tu je strelica koja označava Hrvatsku, ja znam da bi vi možda htjeli ovako grafikon gledati, ali istina je nažalost potpuno drugačija. Grafikon se gleda ovako, 36% Hrvatska, prosjek EU-a je 48%, najbolje zemlje iznad 70% isplaćenih sredstava, dakle novaca koji su došli u njihove zemlje i to je jedini i pravi kriterij.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Grčić. Ja se nadam da je ova tablica s podacima, tablica SDP-a, to je isto dobro. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Opet tuđi izvor, dobro, ok. Nema veze, vi ste bili ministar regionalnog razvoja jako dobro poznajte tu temu i ja vas poštujem i ja sam siguran da ćete nam vi evo kroz rad Odbora za regionalni razvoj i europske fondove pomoći na brzini apsorpcije. Za razliku od ranijih postignuća mi smo u našem mandatu došli do 97% ugovorenih, 37% isplaćenih, 32 ili tri posto verificiranih i taj mehanizam ide jako brzo. Hrvatska danas u odnosu na ono kada smo mi krenuli više nije isto apsorpciji sredstava. Ministrica Tramišak ima zadaću da ubrza operativne programe i apsorpciju sredstva za konkretne projekte, a cijela Vlada će oformiti tijelo na kojem ću osobno biti na čelu koji će napraviti nacionalni program oporavka da bismo apsorbirali ova sredstva koja smo dobili prošli tjedan za sve nas.
Hvala vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani mandataru. Puno ste pričali, doduše ne danas u ovom govoru ali inače o borbi protiv korupcije, o borbi protiv klijentelizma i ja mislim da je jedini način za borbu protiv korupcije transparentnost, a tu ste osobno zakazali. U više navrata ste odbili dostaviti i Antikorupcijskom vijeću HS-a i institucijama poput Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa određene račune, putne troškove, sjetimo se Finske, sjetimo se Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Hoćete li tu praksu promijeniti, hoćete li postati konačno transparentni? To je prvo pitanje. A drugo pitanje, ajde se dogovorite u Vladi što je ovaj program Vlade, jeli to program HDZ-a kao što kaže kolega Bačić ili su nešto ugradili i drugi? Jer vidimo različite stavove, evo gospodin Radin sinoć u „Otvorenom“ tvrdi da uopće u Hrvatskoj nije niti bilo epidemije. Što mislite o toj izjavi i koliko su ostali sudjelovali u ovom programu Vlade?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Grmoja. Nisam gledao tu emisiju pa ne mogu u cijelosti komentirati, samo sam vidio naslov. … potpredsjednike, evo ga tamo, nas dva ćemo to sigurno raspraviti, ja znam da je ministar zdravstva proglasio epidemiju u Hrvatskoj koja je još uvijek proglašena, a to znate jako dobro i vi. I što se tiče stava Vlada i zakonitosti cijeloga konteksta on je sasvim jasan. I dobro je da smo poduzeli mjere koje je u onom buktanju epidemije odnosno pandemije nisu izazvale veće posljedice. Što se tiče programa, program nije samo HDZ-ov, program je zajednički, to je program parlamentarne većine, to je bit i demokracije i sklapanja koalicije. On se naravno najviše temelji na našem predizbornom programu i to je sasvim jasno. Što se tiče borbe protiv korupcije, to sam jasno naveo i u govoru, ona će biti beskompromisna, transparentnost da, međutim ovo na što se vi referirate je jedna priča koja je završena i ima u svojoj konačnici sudski epilog.
Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče, poštovani mandataru. U programu piše … stvoriti uvjete za otvaranje 100.000 radnih mjesta, to je pohvalno. Pohvalna je i vaša tvrdnja da ćete pojačati projekt „Slavonija“. No moram vas tu zapitati jeli rezultat projekta „Slavonija“ zatvaranje Virovitičke šećerane, najava zatvaranja Meggle-a, šuška se o zatvaranju još tvornica koja su na istoku Hrvatske. Ja shvaćam da su one privatne tvrtke, ali što to znači o ozračju u kojem se radi, što to znači o poticajnom ozračju za gospodarstvenike? Evo vam jednoga primjera iz Meggle-a, žena 55 godina radi u pogonu Meggle-a, spada nakon što će dobiti otkaz u teško zapošljivu kategoriju, što će ona? Kaže mi ići će u Njemačku prati suđe. Jeli to rezultat projekta „Slavonija“, jeli to sigurna Hrvatska o kojoj pričamo? I na kraju dana, jeli to politika Vlade prema istoku Hrvatske?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Gospodine Hajduković. Ja razumijem da ste vi iz Osijeka premda vas ovaj put nisu stavili za nositelja liste u 4. izbornoj jedinici i da imate legitiman interes za sva pitanja koja su vezana za Slavoniju. Ono što vam želim reći i što vi jako dobro znate jel imate puno međunarodnoga iskustva je sljedeće, odluke privatnih kompanija u tržišnom gospodarstvu ne ovise o bilo kojoj vladi. Restrukturiranja kompanija koje imaju međunarodnu prisutnost ne ovise o odluci Vlade o kojima one jesu, ono što mi možemo napraviti je pronaći rješenje da se pronađe neki drugi partner, najbolje bi bilo neki konsolidator koji će preuzeti mljekaru Meggle, ranije Osječku mljekaru i koji će zadržati i zaposlenike i osigurati otkup proizvođačima lijeka. To je zadaća Vlade u ovim okolnostima. Naše mogućnosti su tu limitirane, … lažnih nada one su limitirane, to je njihova odluka iz njihovih razloga.
Hvala vam. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine mandataru, čestitam na izbornom rezultatu i zahvaljujem na predstavljenom programu rada Vlade RH u kojem u središte stavljate poljoprivredu i ruralni razvoj što smatram da je izuzetno važno ako želimo postići samodostatnost u proizvodnji hrane i na taj način štititi naš suverenitet i nacionalnu sigurnost. Znamo da su hrvatska sela sačuvala vjeru, jezik, nošnju, pjesmu, kulturu i identitet hrvatskog naroda i da se danas suočavaju sa raznoraznim izazovima i zbog toga zaslužuju našu podršku. Uz ono što je navedeno zajednička poljoprivredna politika, zeleni plan, kružno gospodarstva, europska sredstva to je izuzetno važno i to očekujem da se pametno i mudro programira i da novac stigne u prave ruke da nam se ne dogodi situacija iz 2013. kada se loše programiralo i loše koristilo financijska sredstva. Najavili ste neke i nacionalne mjere, od njih mislim da je najvažnije suzbijanje nepoštene trgovačke prakse i smanjenje PDV-a na hranu te u tom smislu očekujem promptno djelovanje.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Zastupnice Petir. Ja vjerujem da ćete nam i vi sa svojim iskustvom i u dosadašnjem radu u HS-u i u Europskom parlamentu poznavajući okvire zajedničke poljoprivredne politike pomoći u realizaciji ciljeva programa Vlade upravo na ovom području, da ćete dobro surađivati sa ministricom Vučković. Mislim da smo brojne zakone koje smo usvojili u području poljoprivrede i ribarstva u protekle 4 godine, napravili na način da je zakonski okvir bolji nego što je bio. Imamo određene elemente koje već sada vidimo u praksi da treba modificirati i popraviti, tako da to šaljem poruku, ne samo vama nego i našim poljoprivrednicima, a mi ćemo nastojati ostvariti ovaj cilj koji sam, koji smo jasno kazali u programu i u govoru danas. Povećati poljoprivrednu proizvodnju za 30% i voditi računa osobito, znam da je to tema kojom ste se često i neposredno bavili, a to je pomoći mladim poljoprivrednicima. Oni su budućnost hrvatske poljoprivrede i bit će u našem fokusu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Kolega Ćelić. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, više puta ste isticali zdravstvenu sigurnost građana kao prioritet i to ste danas istaknuli u predstavljanju programa. Kada govorimo o učinku koronavirusa na mentalno zdravlje, tu su dvije skupine, dakle, s jedne strane negativna uloga, nepredvidivosti, nesigurnosti, ozbiljnosti bolesti, netočnih informacija i socijalne izolacije na pojavu stresa i psihičkih poremećaja. S druge strane, tu su gospodarske posljedice virusa Covida i njegov učinak na osjećaje blagostanja, kao i vjerojatno visoku razinu straha i panike. Ono što bih htio istaknuti ovdje, dakle da je prevalencija psihičkih poremećaja u porastu. Ministarstvo zdravstva je po ustanovljenju Kriznog stožera, otvorilo je tu temu i ono što osobito želim naglasiti, da će biti vrlo važno, razvijati službe koje će se baviti prevencijom psihičkih poremećaja.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Ćelić, ja se slažem s vama u potpunosti. Mi smo čak kroz Hrvatsku zakladu za znanost prije nekoliko dana, dodijeljeni su projekti koji su prošli određenu proceduru natječaja, njih 11, 7 ih je medicinskog karaktera, 4 su, između ostaloga i društveno-ekonomskih posljedica. Neki od njih, siguran sam, a i budući, pridonijet će upravo znanstvenom istraživanju ovog segmenta koji ste vi rekli, koji neminovno utječe na stanje naših sugrađana. S te strane, ja još jednom apeliram na maksimalnu osobnu odgovornost, ona je ključ svega, dakle, što je svatko od nas odgovorniji, to su rizici manji, to su posljedice za gospodarstvo manje, to je turistička sezona uspješnija. Predlažem da osluhnemo preporuke stručnjaka, prije svega epidemiologa, a i ovoga svega što radi Stožer civilne zaštite RH jer mislim da smo uočili točno žarišta kada koncentracija popusti, kad se olabave kočnice, da imamo problem [[Upadica: Hvala vam.]] To je ključ.
Sada je na redu poštovana zastupnica Puljak, izvolite.
Evo zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani mandataru. Evo moj prvi program Vlade kojega na ovaj način komentiram i moram kazati da sam razočarana da zapravo evo, program Vlade u 4-godišnjem razdoblju nema niti 50-tak stranica i jednostavno nisam očekivala da na jedan ovako neozbiljan način jedna Vlada ulazi u mandat. Koliko je to zapravo, zapravo htjela sam reći, izbori su gotovi, nije vrijeme više za lijepe želje nego za jedan ozbiljan dokument sa ozbiljnim ciljevima, mjerama, rokovima i financijskim planovima i kriterijima uspješnosti. Za početak, komentirati 100 tisuća radnih mjesta. Evo, ponovno neka obećanja koja ponavljate iz godine u godinu i htjela sam komentirati ulaganje u obrazovanje, nastavak reforme obrazovanja, jedan savjet, ne nastavak već je treba vratiti na izvorišne osnove, cjelovitu kurikularnu [[Upadica: Hvala vam.]] reformu i provesti strategiju obrazovanja i znanosti [[Upadica: Hvala vam.]] koja je usvojena u Saboru. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Puljak. Poštujem vaš stav. Vi ste možda očekivali dokument od 1000 strana. Koliko bi onda sati trebalo zastupnicima da tek to pročitaju. Dakle, malo se informirajte o tome kako su izgledali i raniji programi Vlada, programi Vlada su sažetak onoga što će Vlada raditi kroz 4 godine. Nema tog programa Vlade koji ima 1000 strana, to je onda nešto sasvim drugo, toliko obično imaju izvješća na kraju mandata. Što se tiče 100 tisuća radnih mjesta, dakle, taj broj nije tamo stavljen kao plod kreacije u dokolici nego je stavljen tamo na temelju rezultata 1. četverogodišnjeg mandata naše Vlade, a to je 110 tisuća radnih mjesta koje smo već ostvarili. Ne nužno mi kao Vlada, ali su stvoreni preduvjeti da su ti ljudi dobili posao. Razumijemo da je to ključna tema i zato upravo aktivnim mjerama zapošljavanja koji dižemo sa 7,5 milijardi kuna na [[Upadica: Hvala vam.]] 10 milijardi kuna možemo osigurati još 100 tisuća radnih [[Upadica: Hvala.]] mjesta.
Kolegica Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. Plenkoviću. Prije svega, čestitka na izbornom rezultatu i podržavam ono što ste i sami kazali u uvodnom govoru da ćete se zalagati za ravnopravniji položaj žena u svim segmentima društva. Doduše, bilo bi mi puno draže da niste stali samo na toj deklarativnoj razini, nego da ste danas, evo, kada predstavljate buduće članice i članove Vlade, predstavili ravnopravniju Vladu jer 4 ministrice od 16 ministara jest podzastupljenost, a ne ravnopravnost. Neću se osvrtati puno na ono što u programu piše, ima tu već obećanja koja su već prije 4 godine dana, kao 100 tisuća radnih mjesta, delimitiranje roditeljskih naknada, itd., itd. Ja bih se zapitala zašto u ovom programu nema nekih stvari, odnosno zašto ne pišu, pa vas pitam sada. Što je sa Zakonom o medicinskom prekidu trudnoće i što je sa zaštitom, odnosno hoćete li prestati s udarom na [[Upadica: Hvala vam.]] neovisne institucije u Hrvatskoj?
Izvolite odgovor.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sve oke. Hvala vam lijepo na čestitci. Ja vama isto tako čestitam. Ja ne znam o kojem vi udaru na neovisne institucije govorite. To je neka teza koja se provlači kroz javni prostor, ja bih volio da mi to malo argumentirate da vidim koji to sudovi nisu neovisni, koje to institucije ne rade, koje to tijelo koje je neovisno od Vlade ili Sabora možda nema sredstava za svoj rad, da netko na njih vrši pritisak, ja bih to volio znati. Jesu možda mediji neslobodni u Hrvatskoj? Ja nisam to primijetio. Pitanje tužbi privatnih ljudi, ja ne mogu za to odgovarati, ne možete ni vi, to je nešto drugo, ali što se tiče neovisnosti ta teza ne stoji, ja je jednostavno ne prihvaćam. Što se tiče pitanja pobačaja, ja sam maloprije odgovorio zastupniku Zekanoviću, tema koju je na dnevni red stavio Ustavni sud nakon 27 godina, nije bila dio ni mog izbornog programa 2016., ona je tu, rješavat ćemo je [[Upadica: Hvala vam.]] pokušat postići što širi društveni konsenzus.
Poštovana zastupnica Peović, izvolite.
Dobar dan. Premijeru, prvo kada točno mislite dignuti minimalac na 4.250 kuna? Drugo, obećavate sigurnost kažete da ćete osigurati sigurna radna mjesta, no istovremeno kažete da ne možete ništa učiniti za radnike Meggle-a, vjerojatno niti za radnike Crosca, tvornice duhana u Kanfanaru gdje je najavljeno preseljenje, radnike Saipema koji je najavio odlazak, dakle 200 domaćih inženjera dobiva otkaz, radnike šećerane u Virovitici koja se ugasila, radnike i radnice Kraša kojima se nude nepovoljni kolektivni ugovori, niste ništa napravili za radnike brodogradilišta koje ste do kraja uništili. Danas Hrvatska zajedno sa Grčkom, Italijom u skupini se nalazi zemalja EU sa najnižim stopama nezaposlenim, na samom smo vrhu nesigurnih ugovora o radu u EU. Hrvatski radnici rade više sati od prosjeka EU za plaću koja je među najnižima u EU. Kako mislite otvarati nova radna mjesta s mjerama smanjivanja poreza na najbogatije.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
… [[Govornik naknadno uključen.]] bi bio vrlo jednostavan, u našem dosadašnjem mandatu mi smo podigli minimalnu plaću za 754 kune. To vam je 2 puta više nego prethodne vlade zajedno, zajedno, ne jedna, nego više njih zajedno. Minimalna plaća se kao što znate se određuje jednostranom administrativnom odlukom vlade, ali se nikad ne donosi bez osluškivanja njenih efekata na gospodarstvo, na one sektore gdje ima najviše zaposlenih s minimalnom plaćom, tekstilna industrija, kožarska industrija, niz drugih industrija. Stvaramo preduvjete gospodarskog rasta da to možemo učiniti kao što smo i povećali prosječnu plaću u našem mandatu … [[Upadica: Ne razumije se.]] u cijelom mandatu zastupnice, pogledajte brojeve, pogledajte brojeve pa ćete vidjeti. Ja vam obećavam 7.600 kuna prosječne plaće u Hrvatskoj 4 godine od danas [[Upadica: Hvala vam.]] pa možemo se vratiti sa randevu clause-om na tu temu.
Hvala vam lijepa. Kolega Tomašević, izvolite.
Dobar dan. Evo, pitanje za mandatara, nadam se da neće omalovažavati i govoriti da urličemo na Markovom trgu u odgovoru i poštivati glasove građana koji su nam dali glas i tako smo osvojili saborski mandat. Moje pitanje će biti konkretno vezano za stranicu 40. programa Vlade i nadovezat ću se na zastupnika Stiera u duhu jučerašnje rasprave i pitat ću pitanje o željeznicama. Dobro je da iz ovih europskih sredstava većina ide ili dobar dio ide na željezničke infrastrukturne projekte, međutim ono što mene muči i ono što me brine i tu me zanima jer ništa o tome ne spominjete u programu Vlade, da li ćete vratiti HŽ Holding budući da sada imamo 3 HŽ poduzeća, sva 3 u vlasništvu države, ima dosta zemalja EU koje unutar okvira liberalizacije željezničkih usluga su zadržali HŽ Holding jer situacija da imamo 3 HŽ poduzeća iako su u državnom vlasništvu [[Upadica: Hvala vam.]] a jedna radi protiv drugih, nije adekvatno za ostvarivanje ovih projekata.
Hvala kolega Tomašević. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Tomašević, ne razumijem ovu vašu uvodnu primjedbu, nije mi uopće jasna, to je prvo, ne vidim, ne znam na što se vi to referirate ako normalan razgovor za vas izaziva nekakav problem onda je to nešto drugo, ja sam vidio neke vaše kolege koji su umjesto normalnog razgovora ili pitanja artikulirali urlikanje na Markovom trgu, to je razlika između vas i nas, da budemo tu sasvim jasni. Što se tiče željeznica, mi ćemo u željeznice uložiti 3 milijarde EUR-a u idućih 10 godina. To sam odgovorio i zastupniku Stieru na čije se pitanje referirate. Što se tiče modaliteta upravljanja željeznicama, da li će to biti kroz 3 poduzeća temeljna, velika koja su danas ili će to biti holding, mi smo imali već tu raspravu, imali smo raspravu i u mandatu naše Vlade, ja sam zadužio ministra Butkovića da napravi jednu analizu koji je sustav učinkovitiji, da li gubimo negdje lošim upravljanjem ovako i da li bi bili bolji okrupnjavanjem [[Upadica: Hvala vam.]] svih segmenata HŽ-a. To je pitanje na koje ćemo dati odgovor u ovom mandatu.
Hvala. Sada je na redu zastupnica Vidović Krišto. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine Plenkoviću vi ste u svom govoru najavili da ćete nakon ovog protuustavnog izbornog ciklusa ipak ustrajati u tome na protuustavan način sastaviti i vladu. Naime, znamo 11. i 12. izborna jedinica protuustavne su. U svom govoru ste iznijeli jednu neistinu naveli ste kao opravdanje za svoju suradnju sa protuustavno izabranim zastupnicima iz 12. izborne jedinice kako je to na dobrobit društva koji će dijeliti i nacionalne i univerzalne vrijednosti, evo tu dolazi do velikog upitnika. Naime, Račanova vlada je svojedobno izglasovala i donijela Deklaraciju o Domovinskom ratu, gospodin Pupovac je prisegnuo Hrvatskome saboru i kao hrvatski saborski zastupnik nazočio u Republici Srbiji jednom obilježavanju odnosno manifestaciji na kojoj se oplakuje Domovinski rat i Oluja i ostao je tamo dok se izgovarao ne samo kleveta na račun Domovinskog rada nego i da je hrvatska nacija ubila milion ljudi zbog etničke pripadnosti, što je laž [[Upadica: Hvala vam.]] on je tamo ostao i time oklevetao državu umjesto da mu se sudilo zbog klevete vi ste ustrajali [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] na protuustavnom sastavljanju vlade s tim partnerom. Hvala.
Hvala vam. Izvolite predsjedniče.
Hvala vam lijepa uvažena zastupnice Krišto, nema ničeg protuustavnog ni u ovim izborima, ni u sastavljanu vlade, ni u mandatima zastupnika koji su izabrani u 12. izbornoj jedinici. Postoji jedan krug ljudi na hrvatskom političkom prostoru koji očito nisu upoznati dobro sa zadnjih 30 godina političke i pravne povijesti Hrvatske, pa niti naše arhitekture Ustave, Ustavnog zakona o manjinskim pravima, konteksta međunarodnoga priznanja. Ja recimo malo nešto malo o tome i kao pravnik i kao političar i kao diplomat znam i sjećam se nekih trenutaka, možda bolje neko drugi, možda ih se i vi sjećate ali ih ne vidimo isto. Zastupnici nacionalnih manjina su ako želite, i politička i pravna stečevina suvremene Hrvatske. Ja to neću mijenjati. To ova većina neće mijenjati. Vi to možete htjet mijenjati ali ja neću. Ja mislim da su manjine bogatstvo hrvatskoga naroda i hrvatske države. I da 30 g. hrvatske samostalnosti govori da je ta praksa dobra, dapače, volio bih i da Hrvati imaju ta prava u drugim državama. I to je ono na čemu ćemo se mi zalagati.
Hvala vam. Kolega Sanader, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade i sadašnji i budući, koristim ovu priliku prvo zahvalit vam za potporu i provedenu reformu vatrogastva u ovom sada već prošlom mandatu gdje se vratio dignitet vatrogasnoj struci i nadležnost nakon 100 g. HVZ-a. Zahvaljujem što smo u ovom programu Vlade za opremanje i modernizaciju vatrogastva što je vrlo važno a isto tako vas molim, evo prvo van čestitam za ove 22 milijarde eura koje smo dobili na korištenje ili ćemo dobiti kroz ovaj period, da bude posebna mjera, da nam date potporu da posebna mjera bude u okviru strategije planiranih trošenja tih sredstava za izgradnju vatrogasnih domova, nabavku novih vatrogasnih vozila, znači opremanje vatrogastva i školovanje vatrogastva što je važno a što je iskustvo zemalja koje su to već provele u proteklom periodu.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora i hvala vam na zalaganju za vatrogastvo. Vatrogastvo je izrazito važno, mi smo ga uvrstili kao što se sjećate u naš sustav domovinske sigurnosti na ovu Strategiju nacionalne sigurnosti. Vatrogasci su dali ogroman doprinos u brojim kriznim situacijama koje smo imali od požara, poplava, ovoga potresa i uopće u sustavu domovinske sigurnosti i civilne zaštite i mi to jako cijenimo. Naša je Vlada podigla HVZ na razinu središnjeg državnog ureda i mislim da smo na taj način napravili iskorak koji su ljudi poput vas koji godinama, desetljećima rade u vatrogastvu, željeli, to smo ostvarili kroz dijalog, mislim da je postojeći sustav i ulaganja i koordinacija bolji nego što je danas i sigurno da ćemo i u idućem mandatu, bila to nacionalna ili europska sredstva nastojati ulagati u vatrogastvo, poboljšati položaj i JVP-a i DVD-a. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Sada je na redu zastupnik Kuzmanić.
Hvala g. predsjedniče. Uvaženi mandatu, ne mogu da se osvrnem na vaše drugo poglavlje koje se naziva „Perspektivna budućnost“ koju nazivate konkurentna, vitalna i obrazovana Hrvatska. Moram vam reći da je u mandatu vaše prošle Vlade, većina konkretne, vitalne i obrazovane Hrvatske, napustila domovinu. U nijednom djelu vašeg programa nisam vidio što ćete napraviti da se taj dio stanovništva vrati jer egzodus koji se desio zadnjih 5 g. je najveći egzodus našeg stanovništva od Domovinskog rata. Ukoliko nastavite ovu politiku kontinuiteta koju ste najavljivali u predizbornoj kampanji, neće biti ugroženo samo ovo drugo poglavlje perspektive i budućnosti nego naša socijalna sigurnost, naš ekonomski suverenitet a i naša osnažena državnost. Jedino po čemu ćemo ostati prepoznatljivi bit će ova globalna prepoznatljivost ali po tome što ćemo to sramotno prvo mjesto u egzodusu preuzeti od Bugarske ako nastavimo ovim putem. Hvala lijepo.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Kuzmanić. Što se tiče brojeva ljudi koji su odlazili iz Hrvatske zadnjih godina a to prije svega je vezano na onu formulu 2+3+2 otvaranja tržišta rada drugih članica EU-a nakon što je Hrvatska postala članica. Dakle to da je ovaj egzodus sada nije slučajan, on se događa sada jer su ljudi iskoristili pravo slobode kretanja, jedne od 4 temeljne slobode na kojima počiva EU-a i europski projekti. Ono što mi vidimo a posebice u zadnje godine, da je taj broj sve manji, da se taj broj rapidno smanjiva i naša je zadaća ostvarenjem ovoga programa, upravo o perspektivnoj budućnosti, obrazovanoj, vitalnoj, konkurentnoj Hrvatskoj. Zašto je tako nazvana? Pa zato da ljudi ostanu ovdje, dobiju kvalitetno obrazovanje, vitalna znači demografski uspješna Hrvatska, zato idemo na Središnji državni ured za demografiju kao horizontalnu mjeru i da budemo konkurentni na tržištima rada ovdje i u inozemstvu. I danas je to dvosmjerni proces, ja sam uvjeren, što Hrvatska bude ekonomski snažnija, da će pitanje odlazaka biti manje a dio ljudi će se vraćati. To ne ide preko noći pa ćemo na tom tragu i raditi.
Hvala. Poštovana kolegica Vučemilović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi mandataru. U programu koji predlažete i koji usput budi rečeno, ima upola manje stranica od predizbornog programa HDZ-a, u djelu koji se odnosi na energetsku samodostatnost i tranziciju na čistu energiju, najavljujete povećanje kapaciteta iz obnovljivih izvora energije, što toplo podržavam ali vi to namjeravate i dalje, Vlada jel', u vašem programu koji predlažete, citiram „poglavito na području foto-naponskih elektrana i vjetroelektrana“. Budući da znamo da vjetroelektrane imaju dominantnu uvoznu komponentu a foto-naponske se u principu na dva mjesta, na dvije lokacije samo sastavljaju od uvoznih komponenti, interesira me kada ova Vlada misli početi ulagati u obnovljive izvore energije ali sa dominantnom komponentom koja je domaća i razvijati hrvatsko gospodarstvo?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Vučemilović. U srži naše energetske strategije koju smo predstavili, koja je bila u javnoj raspravi i koja je usvojena u prošlom mandatu, upravu su obnovljivi izore energije temelj, to je temeljem globalne teme o klimatskim promjenama, to je temelje zelenoga plana Europske komisije. Da nema COVID-a 19, vjerujte mi, jedina globalna tema o kojoj bismo mi ovdje i u Europi globalno razgovarali, bila bi tema zelenog plana. Ona je sada u drugom možda planu na jedno vrijeme ali će se ja se nadam što prije vratiti na dnevni red. Mi smo ostvarili dosta i u pogledu vjetroelektrana i u pogledu solarnih elektrana, ministar Čorić ima sada značajno iskustvo u tom segmentu, nama je svima jasno da nerijetko upravo ta tehnologija koja se koristi za obnovljivu energiju dolazi iz inozemstva. Dapače, mi bismo bili zadovoljni kada bi proizvodnja nekog od tih segmenata ili cjelovitoga bila i u RH [[Upadica: Hvala vam]] To je onda spoj i razvoja industrije i energetske sigurnosti [[Upadica: Hvala]] bazirane na obnovljivim izvorima energije.
Poštovana kolegica Ahmetović, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani g. Plenković, u programu koji ste obrazlagali piše da će se dovršiti izgradnja strateškog projekta LNG terminala na otoku Krku kao nacionalnog strateškog projekta koji će pridonijeti smanjenju energetske ovisnosti. Izgradnjom LNG-a neće se smanjiti energetska ovisnost jer to nije ulaganje u korištenje vlastitih izvora nego izgradnja infrastrukture novcem građana RH za transport energije za potrebe drugih zemalja, npr. Mađarske. Ako je to tako važan i pozitivan strateški projekt zašto ga poštovani g. Plenković još ni nakon 2.g. niste posjetili ili jeste daleko od očiju javnosti. S obzirom da u programu najavljujete posebnu brigu o otocima, otok Krk kao najposjećeniji i prometno najopterećeniji otok u RH bio bi sretniji da ste ovaj novac, dakle novac hrvatskih građana, uložili u uređenje državne cestovne infrastrukture na otoku Krku, pa koristim priliku pitati vas kada možemo to očekivati? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa uvažena zastupnice Ahmetović. Što se tiče cestovne infrastrukture na Krku ili bar kad se ide prema Krku mislim da smo u proteklih nekoliko mjeseci donijeli jednu dosta važnu odluku, a ministar Butković to jako dobro zna, znate i vi, a to je da je ukinuta konačno mostarina za doći na Krk, to je jedan. Što se tiče cestovne infrastrukture, plan ulaganja koji imaju Hrvatske ceste je zaista velik, voluminozan, mi smo ga u ovoj krizi nešto negdje morali reducirat, al siguran sam da je i otok Krk i njegova cestovna infrastruktura itekako planirana jer je važno da bude kvalitetna. Što se tiče projekta LNG-a, dakle to je projekt koji ćemo mi realizirati. O njemu se govorilo jako dugo. Ja znam i uvažavam vaš stav, ono o čemu smo mi vodili računa da je on ekološki siguran i čist. Dakle, neće imati nikakav efekt na ono što je vas legitimno zabrinjavalo, a to je efekt na okoliš, more i sve ostalo. Realizacija tog projekta vrijednog 234 milijuna EUR-a [[Upadica: Hvala vam]] će osigurati ne samo [[Upadica: Hvala]] našu energetsku neovisnost nego stratešku ulogu RH energetskoj karti Europe.
Kolega Salapić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi mandataru. Što se tiče konstruktivnosti ovdje primijetio sam da su neki zastupnici koji nisu stigli pročitati vaš program, program naše vlade, digli repliku prije nego što ste vi išta rekli. Što se tiče vjerodostojnosti vašeg rada i vaše vlade, o tome su sve rekli građani RH 5. srpnja i drago mi je što sam ja i HDSSB dio toga. Ono na šta želim stavit poseban naglasak, osim Ovršnog zakona, stečajnoga, mislim da dijelim optimizam da trebamo raditi i na daljnjoj zaštiti vladavine prava, daljnjim zakonskim uređenjima Zakona o kaznenom postupku, spriječiti curenje tajnih podataka, štititi građane, ubrzati pravosudni postupak i svima omogućiti jednako pravo da što brže i efikasnije pristupe sudovima. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Salapić, sad vas više ne vidim, pa oprostite. Hvala na ovom doprinosu. Nije neuobičajeno da se replike dižu prije govora, to smo već savladali svi, ja mislim da je to dobro i dobro je da ima puno replika da rasprava bude dinamična i da naši sugrađani čuju različita stajališta. Što se tiče stava građana, on je bio vrlo jasan, koliko je god to moguće u ovakvom izbornom sustavu. A što se tiče reforme pravosuđa, vi ste kao državni tajnik pridonijeli radu u tome segmentu. Brojni ključni glavni zakoni, bilo da je riječ o kaznenim zakonima, parničnom zakonu, nizu drugih aspekata, doći će na dnevni red. Imamo tih sistemskih pitanja za riješiti i borba protiv korupcije bit će na visokom mjestu. Ono što planiramo učiniti kao jedan zalog i političku poruku je ukinuti imunitet članovima vlade, to je jedan relikt koji postoji ovdje od sredine 90.-tih, mi ćemo taj zakon promijeniti [[Upadica: Hvala]] kako bi poslali važnu poruku o tome što mislim o borbi protiv korupcije. Hvala vam.
Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. g. Predsjedniče i mandataru, 19. listopada 2016.g. predstavili ste i zatražili povjerenje 14. Vladi RH. Predstavili ste nam i zatražili povjerenje za 20 ministara i za vas kao 21. člana vlade. Danas dok je još ta vlada formalno dok ne izglasamo novu vladu, od tih 21 ministra 7 ih je u vladi ostalo do kraja, a 14 je otišlo, neki iz opravdanih, a neki iz manje opravdanih razloga. Da rastavim na slogove, kako vi volite, če-tr-na-est. Moje pitanje glasi, što mislite koliko će od ovih članova vlade dočekati kraj mandata? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Bauk, ja nisam od onoga Bračanina ni očekivao neko manje vickasto pitanje nego ovo, ali to je u redu. Mi se tu kao Hvaranin i Bračanin dobro razumijemo. Što se tiče odlaska ljudi iz vlade koja traje još danas nekoliko sati vjerujem, neki od njih su otišli svojom voljom, neki od njih su otišli u procesima rekonstrukcija, neki od njih su otišli na neka bolja mjesta, a neke od njih sam ja smijenio, ne nužno zbog kvalitete i ne kvalitete rada nego nelojalnog poteza bez presedana na hrvatskoj političkoj sceni i da imam takvu situaciju ponovno i sutra i napravit ću je opet. Mislim da je to važno da svi skupa razumijemo i oni to dobro razumiju i ja sam u korektnim odnosima sa svih četvero ministara koji su bili u toj situaciji. Ne mislim čak ni da je to bila njihova politička procjena, ali dobro. Što se tiče rada buduće vlade idemo sa ljudima koji su iskusni, koji znaju područja kojima će se baviti i očekujem da odradimo puni mandat na dobrobit RH.
Hvala. Kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani g. mandataru … [[Govornik se ne razumije]] čestitke na početku, prvo na izbornim rezultatima i vašoj poziciji mandata, mandatara i drugo na smanjenju broja ministarstava, na 16. Sad smo se zbilja približili europskom prosjeku. Naime, analizirao sam ova dva dana broj ministarstva u EU, on je 15,4, ali analizirao sam zbog jednog ministarstva. Ministarstva kulture i medija, poštovani g. mandataru, niti jedna zemlja ne spominje medije. Ovo je pitanje zašto ste pristali na to, da li vam je netko to podvalio je to možda oblik novog suverenizma. S druge strane, danas ste pokazali novu sliku. Novo normalno i novu sliku. Pokazali ste, nažalost samo jedanput dozu samokritičnosti, kad ste rekli da ste tek sad uvidjeli važnost obrazovanja. Dakle, obrazovanja koje vodi kolega Fuchs, pa me zanima zašto niste dodali naziv ministarstvo obrazovanja, istraživanja, novih tehnologija jer stalno, stalno i to je pohvalno spominjete industriju 4.0.?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS-a. Drago mi je vidjeti da ste dobro. U kampanji je bilo i samoinicijativnih sumnji da niste, ali meni je drago da ste vi dobro. Što se tiče kultura i medija, i Njemačka ima naslov Ministarstvo kulture i medija, prema tome, nije to nekakva naša invencija. Zašto smo stavili da tu razjasnimo tu priču jer vidim da uvijek se pokušava naći nekakva, negativni kut neke ideje. Pa nije valjda da netko misli da smo stavili Ministarstvo kulture i medija zato što mislimo kontrolirati medije. Ako je to zaključak, to sad nije više ni trivijaliziranje, to je banaliziranje i nerazumijevanje koje zahtjeva ozbiljnu pedagogiju. Mediji su jako važni u hrvatskom društvu, postoji niz zakona koje Vlada predlaže HS-u koji imaju zadaću regulirati zakonski okvir koji se bavi medijima. To ovako i onako radi Ministarstvo kulture, a da bismo naglasili značaj toga segmenta u djelokrugu ovog ministarstva smo ga eksplicitno stavili. Što se tiče broja ministarstava [[Upadica: Hvala vam.]] on je razuman i ja se nadam funkcionalnim i učinkovitim.
Sada je na redu zastupnica Posavec Krivec. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] možemo? Hvala. Poštovani g. Plenkoviću, vi ste 4 godine na čelu hrvatske Vlade. Pred nama je novi mandat i više-manje stara i poznata lica. Između ostaloga, ovakvim prijedlogom nove Vlade zapravo vi preuzimate odgovornost i za kontinuitet, stoga u naslovu „Sigurna Hrvatska“ i svemu onome što ste danas predstavili, nažalost nijednom riječju niste spomenuli djecu, posvajanje djece u RH. To je rijetka tema, ni danas o njoj niste govorili. Reći ću vam samo. 450 djece ima uvjete za posvojenje, 1400 posvojitelja čeka, 851 ih je na listi preko 3 godine. 2019. posvojeno je samo 85 djece. 4 godine je puno za državu jednog mandata, ali jako malo za djecu [[Upadica: Hvala vam.]] Smatrat ću vas odgovornim za ove rezultate [[Upadica: Hvala.]] Poboljšajte ih.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Posavec Krivec. Draga kolegice, potičemo iz istoga sustava, što se tiče pitanja posvajanja djece i općoj skrbi o djeci, to je u mom razumijevanju dotaknuto čak kroz 2 segmenta nove arhitekture Vlade. Jedna je naravno, pitanje obitelji koja će biti u nadležnosti ministra Aladrovića, a drugo je demografija i mladi koje je u posebnom, novom središnjem državnom uredu. Dakle čak na dva mjesta s različitim aspektima. Pitanje posvajanje djece jest pitanje koje po meni ide presporo. Više puta sam razgovarao sa stručnim ljudima koji se bave tom temom. Kad gledamo realno brojeve, ima toliko malo djece koje bi trebalo posvojiti u Hrvatskoj, da gotovo da ne bismo trebali imati institucionalnu skrb. Brojevi su u biti mali, premda je nas samo 4 milijuna i jedna od zadaća novog ministra i svih suradnika njegovih bit će da ubrzamo te procedure [[Upadica: Hvala.]] i da nastavimo proces deinstitucionalizacije.
Hvala vam. Sada je na redu kolegice Benčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče i poštovani mandataru. Imam pitanje koje je vezano uz intervenciju u porezni sustav. Naime, ako želimo pravednije društvo u Hrvatskoj, ako želimo manje ekonomskih nejednakosti, jedna od ključnih točaka jest porezna politika. Nažalost opet vidimo da u programu Vlade nema sveobuhvatne reforme poreznog sustava, koji bi se, sada vrlo regresivnog sustava, nas uveo u jedan progresivniji porezni sustav i tako omogućio smanjivanje nejednakosti u Hrvatskoj. Prvo, ono što vi predviđate je smanjenje poreznih stopa kod porezna na dohodak, međutim, još uvijek imamo samo dvije stope. Dakle, ono što bi mi tražili da razmislite je da se kao prvo uvede više stopa gdje će prva stopa poreza na dohodak biti niska, dakle neka stopa od 5% i onda progresivno rasti jer, ako nam je prva stopa 20%, ona je vrlo visoka. Drugo, ono što bi vas također, molili da razmislite je da se u program Vlade uvede unutar porezne politike i prebacivanje poreznog tereta [[Upadica: Hvala vam.]] sada sa rada na teret [[Upadica: Hvala.]] prihoda od kapitala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Benčić na ovome pitanju. Dakle mi smo u proteklom mandatu imali 4 kruga porezne reforme. Svi su težili pojednostavljenju i prohodnosti poreznoga sustava, svi su stupili 1. siječnja na snagu. Za razliku od 40-tak izmjena neke ranije Vlade, ali neću se više nikada vraćati na bilo koju raniju Vladu. Jedino na koju mogu se sad referirati je ova naša čiji mandat završava danas. Što se tiče poreznih rasterećenja, mi smo ih vrlo precizno već najavili. Ja sam siguran da vi znate da kako ministar Marić voli reći, u porezne škare trenutno ne ulazi čak od 2 800 000 naših sugrađana 1 800 000. 1 800 000 uopće ne ulazi u porezne škare. Daljnjim rasterećenjima dohotka, to je smisao ovoga zakona, uz namjeru da kompenziramo te prihode jedinicama lokalne i područne samouprave mi želimo potaknuti gospodarsku aktivnosti [[Upadica: Hvala.]] i uvesti više pravičnosti. I ekonomske aktivnosti [[Upadica: Hvala vam.]] i rast.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani mandataru, osobno vam želim svako dobro u budućem radu. Međutim imam jedno pitanje u vezi ovog strateškog povezivanja Hrvatske sa iseljeništvom. Nažalost kao što znate naše iseljeništvo i dalje raste, ovi ljudi koje ste spomenuli koji se vraćaju u Hrvatsku su uglavnom umirovljenici, ne vraćaju se jer su našli nova radna mjesta nego upravo mladi školovani ljudi zbog ekonomske situacije i klijentelističkog modela upravljanja i dalje odlaze. S obzirom da je to tako, zašto uporno odbijate da naši građani vani u inozemstvu mogu elektroničkim ili dopisnim putem glasovati na izborima? Njih ima sve više i zar ne bi bilo u interesu Hrvatske njima olakšati to osnovno pravo na biranje i na taj način održati tu povezanost s njima? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Zastupniče BAtulica. Budući da se mi poznamo malo dulje od ovoga današnjega dana saziva Sabora, pa evo tu ste i vi, tu je kolega Stier, tu je kolega Frka Petešić ljudi koji su u svojim dvadesetima devedesetih došli u Hrvatsku pa i Zdravka Bušić koja se vratila tada, ima puno ljudi koji su se vratili u Hrvatsku u različitim trenucima. Ekonomski aspekt je kako god mi to okrenuli uz sav osjećaj pripadnosti emocija nekako važan ljudima. U današnjem globaliziranom svijetu ekonomski aspekt je bitan, ukoliko ekonomski aspekt tj. njihova procjena da će im život ovdje biti i u ekonomskom smislu jednako dobar kao i tamo gdje jesu, mislim na Hrvate izvan Hrvatske na ove koji su otišli nedavno iz Hrvatske pa će se možda vratiti kroz Središnji državni ured za Hrvate izvan Hrvatske mi radimo niz programa, niz poticajnih mjera od učenja jezika do uopće njihovog dolaska u Hrvatsku pa da im omogućimo mogućnost da se vrate. Što se tiče izbornoga sustava elektroničkog glasanja to pitanje u Europi ima jedino Estonija, nijedna druga to zemlja nema. U ovom trenutku ne smatramo da su se stekli preduvjeti za takvo nešto. Hvala vam.
Hvala vam. Kolega Mlinarić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Gospodine mandataru. Prvo bi vas zamolio da uspoređujete današnju situaciju sa '91. godinom i sa Domovinskim ratom. Nije ista situacija, onda su ljudi ginuli, 15.000 ljudi je poginulo od toga 403 djece, najpotentniji ljudi u životnoj dobi od 18 do 25 godina i molio bih vas da ne plašite čestiti hrvatski hrabri narod. A postavio bi vam pitanje koliko ste pronašli nestalih u prošlom mandatu i osim što ste donijeli zakon 2019. godine o nestalima volio bih da mi kažete brojkom koliko ste ljudi našli, koliko je majki sahranilo svoje sinove osim što ste uspjeli naći od nestalog branitelja dragovoljca iz Francuske Jean-Michela, njegovu majku i dovest u stožer HDZ-a da je stavite kao ukras. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Gospodine zastupniče Mlinarić. Vi očito ne poznate uopće komunikaciju koju imam sa majkom gospodina Jean-Michela Nicoliera ne od ovih izbora nego kroz cijeli mandat, ali dopuštam da to ne možete znat pa skačete prema zaključcima bez da ste informirani, to je prvo. A što se druge teme tiče o radu na pronalasku nestalih iz Domovinskog rata, više je ministar Medved napravio u ovom mandatu zajedno sa svojim suradnicima nego dvije prethodne vlade zajedno. Više se napravilo za zakonski okvir koji regulira prava Hrvatskih branitelja, Zakon o nestalima koji smo donijeli, povećan proračun, rješavanje brojnih nepravdi i praznina koje su bile nego u brojnim vladama do sada. Ja vjerujem da ste vi to pratili, možda niste uvažili, ali možda i niste pratili. Siguran sam da ćete kroz naš mandat i kroz činjenicu da ministar Medved sada preuzima ulogu potpredsjednika Vlade razumjeti poruku koju šaljemo i glede digniteta Domovinskog rata i prava hrvatskih branitelja u ovoj Vladi, a osobito pitanja nestalih i svih roditelja, supruga i udruga s kojima kontinuirano o toj temi razgovaramo i pomažemo.
Hvala vam. Ovime smo došli do kraja s replikama, tako da sada krećemo na raspravu. Prvo su na redu klubovi, javilo se 12 klubova i imamo do sada prijavljenih pojedinačnih rasprava 47, dakle radi se o satima koji su pred nama pa vas molim da budemo efikasni u raspravama, da se držimo Poslovnika i da svi aktivno sudjelujemo u raspravi. Prvi je na redu Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka poštovani kolega Tomislav Tomašević. Izvolite.
Da iskoristim pravo mandatara onda da isto bez maske ovdje govorim pa tako vjerujem da će svi predsjednici klubova odnosno predstavnici klubova. Ova Vlada jest možemo reći reciklirana sa uglavnom istim licima u odnosu na prošlu Vladu, nešto rebrendirana sa nekim novim licima, ali samo nekoliko takvih lica u smislu novih ministara. Ova Vlada po nama u Klubu zastupnika Zeleno-lijevog bloka nije ona Vlada koja će Hrvatsku sa 20 godina zakašnjenja odvesti u 21. stoljeće u smislu borbe protiv klimatskih promjena, u smislu sve većeg jaza između bogatih i siromašnih u našem društvu, u smislu sve najadekvatnijeg obrazovnog sustava za izazove vremena, u smislu sve težih demokratskih standarda i blokiranja korištenja demokratskih instrumenata od strane različitih razina vlasti i na lokalnoj i na državnoj razini, u smislu sve veće političke korupcije, a posebice one na vrhu. Dozvolite da se osvrnem i na ovu situaciju današnju jer mi je potpuno neprihvatljivo kao saborskom zastupniku da četverogodišnji program Vlade od 50 stranica dolazi 40 minuta ranije zastupnicima. Doista ne znam za takvu praksu i mislim da ona nije dobra jer ako hoćete da sadržajno razgovaramo o programu Vlade, onda mislim da zaslužujemo kao saborski zastupnici i da imamo dovoljno vremena da se za isti možemo pripremiti. A onda mi je isto tako neprihvatljivo da kad svi oporbeni klubovi traže stanku od barem sat vremena kako bi taj program od 50 stranica mogli proučiti, na kraju dobiju stanku od 15 minuta. To nije poštivanje čini mi se, niti oporbe niti oporbenih klubova, to znači otprilike 20 sekundi po jednoj stranici samo da to pročitamo. Mislim da to nije način kako treba početi mandat nove Vlade koje svi vjerujem da će se ovdje na kraju dana ili nekad kasnim noćnim satima, izglasati povjerenje to. Isto tako program Vlade je isto tako recikliran, ponavlja se u nekim stvarima iz mandata u mandat. Evo čuli smo primjer nacionalne Dječje bolnice u Blatu, čuli smo primjer Imunološkog zavoda koji bi nam itekako dobrodošao u ovoj epidemiji ali ga nemamo. Ja o Imunološkom zavodu slušam već godinama i od strane HDZ-a ali ne vidim da se išta u tom smislu pomaknulo. Čak su se neke i pomaknule od strane grada Zagreba u partnerstvu sa Vladom ali nije bilo s druge strane adekvatne reakcije i evo opet ponovno u novom programu Vlade, opet eto taj mistični Imunološki zavod o kojem svi pričaju, svi se zaklinju u njega, svi bi rado da ga imamo, ali nikako da ga imamo i kad nam je bio najpotrebniji, nismo ga imali. Mandata je govorio o transformaciji Hrvatske u otporno gospodarstvo. I drago mi je da koriste ovaj termin „zeleno otporno gospodarstvo“ jer je baš to bio termin koji je isto tako i naša koalicija koristila kao jedan od tri programska stupa, znači zeleno otporno gospodarstvo jer je ova kriza pokazala svu ranjivost ekonomije naše i hrvatskog društva i s time se slažem međutim isto tako ajmo se malo i podsjetiti ko je kriv da smo došli uopće u situaciju da imamo tako ranjivo gospodarstvo koje nije izdržalo ni osnovne epidemijske izazove. Znači tko je kriv, ko je bio pretežno na vlasti u posljednjih 30 g. da smo se doveli u ovu situaciju, da smo dozvolili kriminalnu privatizaciju s jedne strane, da smo povećali nejednakosti među našim građanima s druge strane? Da smo uništili ili smanjili svoj ekološki kapital odnosno obnovljive prirodne resurse koji se stalno obnavljaju i jednom kad ih uništite, smanjujete si ekološki kapital i nema povratka na staro, znači od šuma, tla, vode, biološke raznolikosti itd. To je koncept razvoja na kojem smo izgradili ovo društvo koje imamo danas. I ono što je isto tako bitno a o čemu je mandatar govorio, kaže mandatar, otporniji turizam. Ja ne znam doista šta bi to bio otporniji turizam ali ono što znam jest da bi gospodarstvo cijelo bilo otpornije, ne može toliko ovisiti o turizmu. Tako da evo doista me zanima šta bi taj otporniji turizam značio ali ne vidim kako Hrvatska među zemljama članicama EU-a sa jednim od najvećih udjela u BDP-u od strane turizma može imati otpornije gospodarstvo za bilokakve izazove koji nas čekaju u budućnosti jer tu neće biti samo epidemije, to može ne daj bože biti i neki teroristički napada, to može biti i nekakva ekološka havarija na Jadranskom moru i šta smo onda? Turizam je vrlo ranjiva ekonomska grana koja je vrlo podložna različitim vanjskim utjecajima na koje mi nemamo odgovore a dozvolili smo deindustrijalizaciju zemlje. I s te perspektive, da, zelena industrijalizacija, zelena reindustrijalizacija u skladu sa tehnologijama 21. st. mora biti ključ hrvatskog razvoja kako bi došli do tog zelenijeg, otpornijeg gospodarstva, kako bi bili što manje podložni krizama i vanjskim šokovima koji će nam stvoriti onda ekonomske a onda i društvene i socijalne probleme. Što se tiče samog sastava Vlade i smanjenja broja ministara, manje ministara, da iskoristim ovaj termin od mandata „vrckav“, manje ministara onda znači i manje korupcijskih afera, znači i manje vjerojatno i ministarskih ostavci i manje rekonstrukcija Vlade i manje opoziva ili inicijativa za opoziv zbog korupcijskih afera, manje neprijavljenih nekretnina u imovinskim karticama ministara, manje parfema i dezodoransa koji se kupuje od strane ministara službenim karticama, znači svega toga manje. U tom smislu bilo bi najbolje doista da Vlada ima dva ili tri čovjeka pa bi svega toga po ministru takvih afera bilo manje. No dobro, govorilo se dosta o resetiranju Vlade i recikliranom programu Vlade pa kad sam već na temi recikliranja, tu svako ima neki svoj fokus, ja ću o tome više govoriti u pojedinačnoj raspravi ali rekao bi i u ime kluba zeleno-lijevog bloka kojemu je itekako zelena komponenta razvoja i zaštita okoliša itekako ključna ili jedna od ključnih tema uz smanjenje društvenih nejednakosti i veću demokratizaciju hrvatskog društva a to je zapravo prijedlog, znači g. Tomislava Čorića za ministra novog ovog ministra gospodarstva i održivog razvoja, znači novog mega ministarstva u kojem imamo održivi razvoj i gospodarstvo iako je održivi razvoj zapravo sadrži gospodarstvo i nema održivog razvoja u kojem gospodarstvo nije jedan od tri stupa pa sam i nazvao to ministarstvo pleonazma i iz te perspektive imajući na umu da će zaštita okoliša biti u tom mega ministarstvu zapravo privjesak, s obzirom na to kako je g. Čorić obavljao prošli ministarski mandat, sjetimo se afere Krš Pađene, neću sada ići o tome u detalje, ali bome hoću u pojedinačnoj raspravi, itekako smo mišljenja da će zaštita okoliša u tom mega ministarstvu a time onda i zaštita okoliša kao jedan od prioriteta cijele Vlade, izvući na kraju deblji kraj. Isto tako, moramo reći da doista, a pratim dugo različite ministre i ministrice zaštite okoliša, doista se ne mogu sjetiti da je nekom ministru zaštite okoliša Ustavni sud suspendirao okolišni propis a radi se o uredbi o gospodarenju komunalnim otpadom o izmjeni te Vladine uredbe da ustavni sud suspendira okolišni propis jer ne ispunjava ciljeve zaštite okoliša. Evo, u tom smislu doista se ne mogu sjetit takvog podviga za bilo kojeg ministra ili ministricu zaštite okoliša u RH, a bilo ih je bome svakakvih. S nekima od njih sam surađivao uspješnije, s nekima manje uspješnije i kao član vladinog savjeta za zaštitu okoliša, al toga, takvog primjera se doista ne mogu sjetiti i mislim u tom smislu po meni da je ministar Ćorić jedna od najslabijih karika u ovoj novoj vladi koja se ovdje predlaže. Što se tiče, nešto o čemu je govorio mandatar Plenković, koji je rekao da se ne sjeća zašto sam tako započeo svoju pojedinačnu, svoju repliku, ovo je ne samo reciklirana vlada nego i zakašnjela vlada iz perspektive Zakona o obnovi Zagreba i okolice, to je vrlo dobro javnosti poznat bio naš stav o raspuštanju sabora i provociranju novih izbora za sabor usred ljeta, usred epidemije, zbog čega je i došlo do puno manje izlaznosti u odnosu na druge parlamentarne izbore u RH i moram priznati budući da je mandatar rekao da ne znam o čemu govorim, samo bi ipak kratko to malo podsjetio i stavio u kontekst. Meni je, moram priznat, potpuno neprimjereno da mandatar dok predaje 76 potpisa predsjedniku države kako bi eto došao pred nas kao mandatar, vrijeđa nas kao saborske zastupnike da smo urlikali na Markovom trgu radi skupljanja političkih, skupljanja političkih poena, političkih poena na kritici [[Upadica iz klupe: I nije vrijeđanje nego istina]] Okej, istina je, dobro, evo, znači … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] dobro, znači, evo još jednom ću reći. Ja smatram da je potpuno neprimjereno da kada dolazi budući mandatar na Pantovčak da govori da su neki urlikali na Markovom trgu i skupljali političke poene na temi potresa, a da oni tj. mi jer ste se očito referirali na nas, ne znam na koga drugog bi se referirali, ne znamo obnoviti Zagreb, a vi kao rođeni Zagrepčanin to znate. Ja mislim da je to potpuno neprimjereno i da je … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] samo, samo, nemojte, nemojte, nemojte prekidat, oprostite, jel možete vi, mislim, znači ovdje pokušavam … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] samo malo, znači … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] oprostite molim vas jel mogu, jel mogu govorit u ime kluba da me mandatar ne prekida? [[Upadica: Samo izvolite]] Znači, to je upravo ono o čemu govorim. Nepoštivanje sabora i parlamenta kao vrhovne političke institucije u ovoj zemlji i isto tako saborskih zastupnika. Znači, govorili ste o tome kada ste i zvali predstavnike oporbenih klubova da poštujete birače koji su tim opcijama dali, dali svoj mandat i da ste iz poštovanja prema tim biračima nas zvali na, u, na razgovor u 4 oka. Upravo ovim upadicama i upravo takvim neprimjerenim, po meni, izjavama koje ste dali i na Pantovčaku, pokazujete da nema tog poštovanja prema biračima, prema biračima koji su nam dali mandat. Iz te perspektive mislim da to ne pokazuje ono što vi, evo citirat ću vas „očekujem konstruktivnu suradnju i poštujem birače svih ovdje političkih opcija“. Znači, mislim da ovo nije primjereno, mislim da ovo nije poštivanje birača svih političkih opcija i mislim da ako želite konstruktivnu suradnju, a ja se nadam da je doista želite, ako želite konstruktivnu oporbu onda i mi kao oporba očekujemo, od očito buduće vlade koja će danas ili noćas dobiti povjerenje, da isto tako budete konstruktivni. Meni je isto tako nepojmljivo da je politička kultura u ovom parlamentu u HS čak bi rekao gora nego u Gradskoj skupštini Grada Zagreba iz perspektive toga da prijedlozi koji dolaze od strane oporbe su automatski odbijani bez obzira radi li se o nekim dobrim prijedlozima ili ne. Na vama je da prosudite, na budućoj vladi da li su to dobri ili ne prijedlozi, ali samo da ih se odbija iz perspektive toga da dolazi u ime oporbe mislim da nije taj konstruktivni dijalog koji se očekuje između vladajuće većine i oporbe, posebice imajući na umu krizu epidemijsku, ekonomsku, socijalnu, ekološku krizu koja nas čeka u slijedećem mandatu ove vlade. Iz te perspektive mi ćemo glasat protiv ove vlade kao oporbeni Klub zastupnika Zeleno-lijevog bloka. I još jedno pozivam, mi smo spremni kao klub podržati sve prijedloge zakona koji dođu od ove vlade ukoliko smatramo da su u interesu građana RH. Ali jedno tako očekujemo, isto tako od vlade odnosno od vladajuće većine da podrži sve dobre, iz vaše perspektive, dobre oporbene prijedloge ukoliko su oni u korist većine građana u ovoj zemlji. Mislim da je to minimum za nekakav dijalog koji ste ovdje priželjkivali prilikom predstavljanja vaše vlade. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Pločicu sa povredom Poslovnika dignuo je poštovani zastupnik Škoro, izvolite. U čem je povrijeđen Poslovnik?
g. Potpredsjedniče hvala vam lijepa. Povrijeđen je Poslovnik, čl. 231., za vrijeme govora saborskog zastupnika predsjedatelj se brine o tome da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom govoru, što je bilo činjeno, pa ja vas molim da ubuduće onda spriječite to. Hvala vam lijepo.
Dobro, ja mislim da nije bio ometan i da je mogao reći sve što je rekao. Izvolite kolega Bauk, vi ste digli ruku. Zašto?
g. Potpredsjedniče, dobio sam informaciju od zastupnika koji su na galeriji da se javljaju po Poslovniku ili za povredu Poslovnika, al da nema tko da ih uoči vizualno, pa molim da sa stručnom službom vidite da i oni budu u ravnopravnom položaju ko i mi koji smo u dvorani.
Dobro, naravno, evo ja molim službe da ovaj obrate pozornost na to da ako se netko javi bilo za kad će kasnije biti moguće za povredu Poslovnika ili bilo repliku da obrate pozornost na to. Evo, poštovani zastupnik Vrkljan isto povreda Poslovnika.
Evo, hvala. Ja bi se pridružio ovome oko povrede Poslovnika, znači Članak 238. molio bi mandatara i vjerujući u tome da će dobiti potrebnu većinu od 77 glasova, ali vi ste ovdje u poziciji nekoga tko je došao tražiti potvrdu svoga mandata i ovaj dom je iznad Vlade RH pa vas temeljem toga molim da ne prekidate zastupnike koji govore. Dozvolite ali imam …
Dobro, vrijeme, vrijeme vam je isteklo kolega Vrkljan. Procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, nije nitko ometan, bilo je u ovom domu ozbiljnih ometanja ljudi protiv čega sam ja apsolutno, ali nije bilo nikakvih ometanja. Izvolite kolega Miletić.
Evo, ovdje kaže da na drugi način ometaju rad sjednice.
Ne, ne, kolega Vrkljan sjednite molim vas, pa oduzeo sam vam riječ. Ne možete govorit ne znam koliko dugo. Dajte molim vas, prvo svi zastupnici, pročitajte Poslovnik, ja vas sve lijepo molim da pročitate Poslovnik pa ćete između ostaloga vidjeti da nije se moglo dati jedan sat stanke, nego da stanka može biti najmanje 10 minuta, a najviše 30 minuta itd., itd., jel. Izvolite kolega Miletić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora molim vas da čuvate dignitet ovog sabora. Gospodine mandataru oprostite ako ikako mogu, nemojte baš na mobitel tipkati dok vam uvaženi kolega saborski zastupnik se obraća ili skrolati ili ne znam što radite na mobitelu. I isto tako vas molim, mi smo ovdje čuli, gore u galeriji, dakle ometanje kolege dok je koristio svoje pravo i govorio, gospodin mandatar mu je upadao u riječ. Ja vas molim da zaštite dignitet ovoga sabora. Hvala.
Dobro. Ja procjenjujem da nije povrijeđen ovaj Poslovnik jer kad bismo tako procjenjivali povredu Poslovnika, vidjet ćete malo kasnije, kako se, kako nastavimo sa radom toga morao bi dijeliti opomene stalno. Jel smo sada završili sa povredama Poslovnika i tim folklorom? Kolega Vrkljan izvolite.
Poštovani presjedatelje, ja ću se još jednom osvrnut na ovo što ste vi mene nakon toga ispravili, a u Članku 238. kaže da svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika. To točno piše. Pa molim da to uvažite.
Dobro. Ovako, ajmo se sad dogovoriti. Predsjednik Hrvatskog sabora je rekao da je on benevolentan i da zlorabljenje institucije povrede Poslovnika neće kažnjavati danas opomenama. Ja neću biti tako benevolentan pa ću zlorabljenje institucije Poslovnika, kad se ona zlorabi umjesto replike kažnjavati opomenom i odgovarajućim kaznama, odmah unaprijed da najavim. Izvolite poštovani zastupnik Troskot.
Poštovani dopredsjedniče sabora, mislim da ovo nije folklor nego da bi stvarno trebalo zaštiti dignitet našega sabora bez obzira što se radi o mandataru naše Vlade i to mi poštujemo, mislim da nije u redu da se uskače i da se prekidaju razgovori da nam se onemogućuje da nesmetano se izražava mišljenje. Nitko od nas nije uletavao mandataru u riječ kad je govorio pola sata, pa bismo s obzirom na Ustav i na [[Upadica: Oprostite, to je povreda Poslovnika ili što?]] ja vam ne znam koji su to članci, ali mislim da bi trebalo zaštiti sve naše zastupnike da bismo trebali biti jednaki i da se upadicama, da ste trebali zaštiti mladoga gospodina koji je iznosio svoje ideje.
Dobro. Slijedeća rasprava u ime Kluba Hrvatskih suverenista bit će podijeljena između poštovanog zastupnika Zekanovića i poštovanog zastupnika Pavličeka. Najprije poštovani zastupnik Zekanović.
Ovo ne znam jel dezinficirano? Je, je, mislim ne radi kolege Tomaševića, nego radi mandatara Plenkovića bio je nedavno sa kolegom Malenicom koji ima koronu, jel tako? I tu vidimo dvostruka mjerila isto. Znači, mandatar Plenković može boraviti sa zareženim korona virusom u zatvorenoj prostoriji sat vremena i nema samoizolacije. Jel tako? Tu ste. Kolega Malenica ima korona virus. Vi ste s njim bili 16. ovog mjeseca, prije par dana bili ste na sjednici Vlade. Jel dobro govorim? I nema samoizolacije. Druga stvar, koja meni odgovara osobno, a to je ove maskice, evo ne znam nekom je ostala maskica poslije dezinfekcije, znači jučer smo morali imati maskice ovdje, opominjani smo zbog maskica, a danas dolazi mandatar Andrej Plenković, koji kaže ja ću bez maskice. Naravno, predsjednik sabora odmah mijenja pravilo, meni je drago da mi ne moramo imati maskice ovdje, ali interesantno je kako smo mi presedanom Andreja Plenkovića dobili pravo da raspravljamo bez maskice. I bio sam opomenut i bio sam opomenut potpredsjedniče. Moram se osvrnuti na ovu situaciju od maloprije. Dakle, maloprije je potpredsjednik sabora, niste išli za tim, malo ste bili zamišljeni očito, Andrej Plenković upadao u riječ kolegi Tomaševiću, barem minutu. I vi ste to ignorirali, niste ga niti ni upozorili. Tako se to ne radi. Ali idemo mi na temu. Prvo bih čestitao Andreju Plenkoviću i Miloradu Pupovcu na mogućnosti što će sastaviti novu hrvatsku Vladu, čestitam vam i SDSS-u i HDZ-u i ostalim partnerima na novoj hrvatsko-srpskoj ili srpsko-hrvatskoj Vladi. Dobili ste povjerenje građana i to je legitimno da vi to napravite. I rekao bi vaše ime je vaš program. Dakle, SDSS povlaka HDZ povlaka jedan član HNS-a povlaka Radimir Čačić, to je vaš program. Tako da onih 50 stranica koje ste nam poslali jutros kasno, odnosno maloprije same sjednice, nije ni bitno. Ali interesantno i kolegica je primijetila, vaš program izborni je imao 100 stranica, a program Vlade ima 50 stranica. Gdje se tih 50 stranica izgubilo, i to je za jednu analizu. Jučer sam govorio, niste vjerojatno čuli, kako je jako znakovito to što ste ukinuli, izbacili Ministarstvo demografije, nema ga više. Stavili ste ga na razinu državnog ureda. To ste mogli napraviti sa Ministarstvo obrane, sa Ministarstvom vanjskih poslova, s bilokojim drugim a ne s najvažnijim ministarstvom danas u Hrvatskoj. Osijek, Rijeka, Šibenik su izgubili 25 i više posto stanovništva zadnjih nekoliko desetljeća a za vrijeme vaše Vlade, taj prirodni pad nije zaustavljen. Jako mi je interesantan i znakovit vaš odgovor na ono jednostavno pitanje koje sam vam postavio u replici. Želite li odnosno hoćete li u mandatu koji ćete upravo pokrenuti, zaštititi život od njegovog početka odnosno začeća? Vi ste odgovorili, pripremili dobar odgovor, sjajan. Mi smo za zaštitu života međutim nećemo ga zaštititi. Ponovit ću, vi ste za zaštitu života međutim nećete ga zaštititi. Samo malo mi objasnite kako ste vi to onda za zaštitu života kad ga nećete zaštititi? Samo evo, to ja ne razumijem. Ne razumijem kao što ne razumijem one okomite i vodoravne mjere o kojima stalno govorite. A možda i to jednog dana objasnite. Ovdje su bili spomenuti, vi ste spomenuli također nacionalne manjine kao bogatstvo. Super, je, i u Njemačkoj i u Francuskoj i u Bugarskoj, svugdje su one bogatstvo međutim Hrvatska ima jednu ipak malo drugačiju situaciju a situacija je da je jedna nacionalna manjina, ona M. Pupovca, ne tako davno, prije 25 g. je to bilo, je li, oni zadnji trzaji njihovi, rušila, razarala, pljačkala našu državu Hrvatsku a nikad se predstavnici te nacionalne manjine nisu ispričali za to što su uradili. Zato nemojte mi te floskule, molim vas o bogatstvu nacionalnih manjina. Nitko nema ništa protiv bilokoje nacionalne manjine međutim bitna je razlika pripadnici jedne nacionalne manjine, manjine kojoj pripada M. Pupovac i vaš potpredsjednik Vlade B. Milošević su prije 25 g. granatirali ovaj grad i nikada nitko nije rekao riječ iz njihove zajednice da kaže oprostite, braćo Hrvati, oprostite braćo Hrvati nego upravo suprotno, nikada nisu izgovorili dvije riječi u kombinaciji Domovinski rat. Oni i dalje govore o sukobu. Spomenuto je i pitanje Srbije odnosno odnosa sa Srbijom. Moj interes stvarno prestaje na Dunavu u Iloku, ne zanima me što se događa s one strane osim po pitanju hrvatske zajednice koja živi u Srbiji. Međutim kad govorimo o toj državi, meni je ipak krivo što ste vi najveći lobist ulaska te države u EU a da niste postavili uvjet toj EU da evo kolega je gore govorio Mlinarić, o nestalima. Da niste im postavili uvjet, recite nam gdje su naši nestali, platite ratnu odštetu, recite da ste agresor bili na hrvatsku državu i to je ono što ne valja. Evo prije nego što prepustim riječ Pavličeku, ovdje moram reći još jednu evo, dvije rečenice o jednoj aktualnoj temi, a to je famozni novac koji dolazi iz EU-a. Tisuću i pedeset milijardi je novi europski proračun, nova generacija tzv. pomoć, to je 750 milijardi, od toga je 360 zajam, 390 tzv. pomoć. Ali sada evo ključno pitanje, evo po prvi put će to netko reći u Hrvatskom saboru. Odakle EU izvlači taj novac? Tiska li ga? Ne tiska. Ima li negdje u sefu pohranjenog? Nema. Evo predsjedniče Vlade, pitanje. Ja ću i dati odgovor ali vi potvrdite ili recite da sam u krivu. Taj novac će biti namaknut nekakvim novim porezima. E sada, mi smo fiskalno svako za sebe, jel to znači uvođenje nekakvoga europskog poreza, nekakvog novog davanja? Jel to znači da će ta EU još više pustiti pipke na sve države članice i da će Hrvatska biti i manje suverena a to je ono protiv čega se Hrvatsku suverenisti bore? Odakle će EU namaknuti novac, što to znači za hrvatske poduzetnike, što to znači za hrvatske građane? Hoćemo li mi morati plaćati neki novi hrvatski porez ili po prvi puta, neki europski porez? Jer novca nema u sefu i EU ne tiska novac. Hvala lijepo i veselim se odgovoru eventualno.
Hvala lijepa. Mi ćemo sada zastati sa diskusijom i napraviti stanku tijekom koje ćemo imati iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika do 2 sata. Ići ćemo onih redom, a oprostite, oprostite, mislio sam da je kolega Zekanović, izvolite kolega Pavliček, oprostite, moja greška.
Zahvaljujem, evo ja ću biti nešto kraći. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani mandataru, žao mi je jer nisam dobio direktan odgovor vezano za mogućnost uvođenja dvojezičnosti u grad heroj od vas, ali dobro, dug je dan i bit će još pitanja, bit će još, aj se nadam i odgovora. Prvo želim zahvaliti i predsjedniku sabora, g. Jandrokoviću što nam je omogućio stanku od 15 minuta kako bi proučili program vaše Vlade, ja sam čak uspio u 14 minuta to napraviti, vidi se da je vrlo sadržajan i stvarno ste vrlo temeljito odradili ovaj program barem u ovome što ste nama predočili. Želim postaviti pitanje vama premijeru, jeste li čuli nekad za mjesto Bapska? Šarengrad? Tompojevci? Soljani? Berak? To su mjesta u V. izbornoj jedinici koja su u zadnjih 20 g. toliko demografski opustošena da više nemate tamo s kime kavu popiti. Dat ću vam primjer jedne Babske, 1991. godine po popisu stanovništva 1680 ljudi je živjelo u tom mjestu, nakon povratka 1350 2001. godine na popisu, danas manje od 600. I vi govorite o demografskoj obnovi, a ukidate Ministarstvo demografije. Govorite u vašem izlaganju o pojmu novog suverenizma, nama u klubu Hrvatskih suverenista je drago da spominjete pojam suverenizma, samo me zanima što za vas znači pojam novog, ja bih rekao europskog suverenizma. Jeli taj pojam novog suverenizma se odnosi na to što dan danas nismo riješili pitanje nestalih 30 godina od Domovinskog rata? Odnosili li se taj pojam na ne rješavanje graničnih sporova i dan danas sa susjednim državama od BiH, Srbije? Obuhvaća li taj pojam i kada vaš koalicijski partner ode u Bačku Palanku 4. kolovoza i sluša žalopojke o tome kako su Srbi protjerani '95. godine, sluša srbijanskog predsjednika Vučića o tome kako je … bila genocidna i zločinačka i sutradan dođe u Zagreb i ne kaže ni riječi o tome. Ako je to pojam novog suverenizma mi u klubu Hrvatskih suverenista to ne gledamo tako. Govorili ste i o 4. industrijskoj revoluciji, a znate i sami da nažalost i u vašoj Vladi i svim prethodnim vladama su svi veliki investitori strani u velikom luku zaobilazili RH. Imate primjer Mađarske, imate primjer Slovenije, imate primjer pa čak i Srbije gdje je recimo autoindustrija ušla u te zemlja u Hrvatsku ni traga o tome. I na kraju govorili ste o tome kako je ova Vlada dala puno za grad Vukovar, ja vam nikada neću osporiti da niste pomogli gradu Vukovaru što i očekujem od Vlade RH kao i od svih prethodnih vlada koje su pomagale gradu Vukovaru jer je grad Vukovar kada je bilo najpotrebnije dao veliki obol upravo stvaranju ove države i omogućio svima nadam da upravo i ja budem danas ovdje i vi danas ovdje. No isto tako se sjetite jednog sastanka 9. prosinca prošle godine kada ste bili nazočni upravo vi i brojni ministri iz buduće vlade, gdje su došli investitori iz Švicarske i htjeli i dan danas žele uložiti preko 20 milijuna eura u izgradnju hotela na području grada Vukovara, vi ste tada rekli do kraja godine ćemo dobiti odgovor vezano za promjenu urbanističkog plana, a radi se prvenstveno o povijesnom mišljenju Ministarstva kulture. Ni danas odgovora pozitivnog nije došlo, on je čak došao prije nekoliko dana i ponovo je negativna. Toliko o tom odnosu prema investitorima i tom odnosu među ostalim i prema istočnoj Slavoniji i pomaganju otvaranja novih radnih mjesta od tih famoznih 100.000. Upravo zbog svega ovoga klub Hrvatskih suverenista neće dati potporu i podršku ovoj Vladi, ali ćemo ubuduće ukoliko bude dobrih stvari, naravno podržati u interesu šire zajednice. Hvala vam.
Hvala lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,05 SATI]] Poštovane kolegice i kolege evo nastavljamo sa radom kako smo rekli i kao što sam najavio u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista prvi će govoriti poštovani zastupnik Zvonimir Toskot. Izvolite.
Jel se sad čuje? E super, još u procesu smo učenja tako da evo, mislim da će to brzo ovaj sjesti. Poštovani potpredsjedniče sabora, gospodine mandataru, ministre, ali prije, uvaženi zastupnici, ali prije svega naši građani koji nas gledate putem kamera, 22 milijarde EUR-a koje smo dobili za povlačenje jest doista velik novac, međutim ono što se ne spominje toliko u medijima jest da su to, da su potrebni određeni kriteriji da se ti novci povuku, a ti novci, a povlačenje tih sredstava zapravo se najviše odnosi na strukturne reforme. Meni gospodin mandatar nije odgovorio na pitanje, pa bih htio još produbiti tematiku ovdje s vama što se tiče samoga EUR-a. Iskreno vjerujem da ćemo imati priliku za javne rasprave o toj tako važnoj temi. S obzirom da je gospodin mandatar ovdje dana u Hrvatskom saboru naveo riječ nacionalni suverenizam, mislim da je jedna od ključnih stavki vašeg programa tijekom kampanje bila globalna prepoznatljivost koju ste komunicirali našoj javnosti, a od globalne prepoznatljivosti kao jedna od najvažnijih stvari je zapravo nacionalni identitet, bilo da govorimo o vojsci, bilo da govorimo o našoj policiji na granicama ili da govorimo o nacionalnoj valuti koja je izrazito važna ukoliko govorimo o nacionalnom suverenizmu. Što se tiče samog referenduma o ulasku EU, dakle istina jest da smo mi prihvatili Lisabonski sporazum, ali nigdje tamo ne stoji kada bismo mi trebali prihvatiti EUR-o. Dakle, stoji formalno pravno da mi u jednom trenutku našeg bivanja u EU trebamo prihvatiti EUR-o, al ne govori zapravo kada. E sada, ono što je tu ključ i šta gospodin mandatar odbija odgovoriti jest da su se određene zemlje u EU već izjasnile putem referenduma da nije momentalno optimalan trenutak za ulazak u euro zonu. Kao najbolji primjer istaknut ću vam Švedsku koja je 15.9.2003. godine održala referendum o, uvođenja EUR-a i ulaska u euro zonu gdje je 55,9% stanovnika Švedske reklo jasno ne za ulazak u euro zonu jer su kao jedna od najjačih ekonomija i jedna od najjačih škola jer je stockholmska škola ekonomije jedna od najjačih škola u Europi došli do evaluacije da nije optimalan trenutak za ulazak u euro zonu. Gospodin Donald Tusk bio je premijer ako se ne varam Poljske, dakle on je također htio je uvest EUR-o u samu Poljsku i kada je radio ankete za uvođenje EUR-a u Poljsku 70% ljudi se izjasnilo da ni Poljska u tom trenutku nije bila spremna za ulazak u euro zonu odnosno EUR-o. Dakle, formalno pravno mi bismo trebali prihvatiti EUR-o ali nigdje ne govori kada. E sad, kada bi zapravo trebao biti trenutak ulaska u euro zonu? Pa onda u onom trenutku kada govorimo o optimalnom valutnom tržištu kojeg vodeći ekonomisti svijeta procjenjuju da on u ovom trenutku nije. Krenut ću od profesora Josepha Stiglitza, dakle to je profesor koji predaje na Columbia Sveučilištu, jedan od najznačajnijih ekonomskih profesora na svijetu, dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju, koji je rekao, pazite on se je obrati, Hrvati nemojte ulaziti u euro zonu u ovom trenutku. I to me dosta podsjetilo čak i na našeg Stjepana Radića, koji je rekao, ne srljajte kao guske u maglu, bez dobrih argumenata. Tako isto i mi mislim da ne bismo trebali srljati u euro zonu bez da dobro čujemo argumente i za i protiv i bez da organiziramo referendum gdje će se naši ljudi i jasno i suvereno izjasnit po pitanju ulaska u euro zonu. Kako profesor Stiglitz brani tezu da momentalno se ne radi o optimalnom, konvertibilnom tržištu eura? Pa recimo uzmete primjer jedne Njemačke koja je od ulaska u euro zonu rasla cijelo vrijeme, dakle to je istina, ali s druge strane imamo jednu Italiju koja je 6 ekonomija svijeta bila, da je sada pala do onih razina da ne zna da li će se uspjeti uopće oporaviti. Na primjeru Italije je zapravo pao i sam koncept EU i to je razlog zašto je došlo velikog porasta euroskepticizma u samo Italiji. A zašto to govorim? Iz razloga što je nakon mirovnog sporazuma samo u Europi, dakle cijela EU bila zamišljena kao ekonomska zajednica. Oke? I ako u onom trenutku kada je Italija zatražila pomoć, europska zajednica, na čelu sa premijerom Nizozemske, Austrije i Švedska, dosad ovih pregovora su bili izrazito grubi prema samoj Italiji s obzirom da su imali dosta negativnih iskustava sa samom Grčkom do te mjere da se predsjednica EU komisije ispričavala Italiji zbog odnosa EU komisije prema samoj toj zemlji, što sama Kina jako pozdravlja, s obzirom da ima velike interese ulaska u Eurozonu, kroz otkupe dugova, kroz ulaske u infrastrukturalne projekte, a i sa 5G mrežom, što možemo dotaknuti. Kada jedan Amerikanac govori o samoj valuti, tu treba biti jako oprezan iz razloga što se preko valuta vode određeni ratovi u svijetu, najbolji primjer je bila Turska i napad na tursku liru. Međutim, ako gleda on iz perspektive ekonomije da to nije optimalna valuta u ovom trenutku, onda treba dobro sagledavati argumente. Koji su dodatni argumenti? Dakle, ako nije samo profesor Stiglic koji je Amerikanac, koji je nobelovac za ekonomiju, možete uzeti primjerice, jednog profesora Filip De Grauwe koji predaje na sveučilištu Leuven u Belgiji i predaje na londonskom sveučilištu, ekonomskom sveučilištu, koji je bio, usput, čisto rečeno, savjetniku g. Barozu za ekonomiju koji govori sam da EU nije optimalno valutno tržište. Sam govori, dakle on je bio savjetnik Baroza koji govori da u ovom trenutku nije optimalno valutno tržište. E sad, monetarno se nalazimo u ERM-u odnosno u mehanizmu europskog tečaja koja je svojevrsna čekaonica. I u toj čekaonici, dakle, bih volio da se ova tema još više razvije s obzirom da je značajna, od značajne važnosti za Hrvatsku iz razloga što to pretpostavlja određene strukturne promjene. Primjerice, ja bih volio da se također, potegne pitanje naše Zagrebačke banke koja je ne tako davno, dakle sa ozbiljnim optužbama za pranje novca bila optužena od strane Europske centralne banke koja je to javila našem HNB-u da bi HNB proveo nadzor o kojem mi epilog dan-danas ne znamo. Dakle kako nam se može dogoditi da mi idemo, toliko srljamo ulaskom u Eurozonu, a ne znamo što nam se događa sa najvećom bankom u našem bankarskom sektoru. Je li to stvarno legalna praonica novca u kojem možda prolazi kapital koji ne bi trebao prolaziti. To su stvari koje mi moramo prolaziti zajedničkim putem ako mislimo ulaziti u Eurozonu. Druga stvar koju bih htio reći, dakle postoje određeni renomirani ekonomski stručnjaci ovdje u Hrvatskoj koji smo brojni mi ovdje školovani koji smo završili ekonomiju u Hrvatskoj i ne možemo samo tako njihova mišljenja ostaviti po strani. Primjerice, prof. Drago Jakovčević, prof. Lovrinović i prof. Ljubo Jurčić koji problematiku eura sagledavaju iz različitih strana. Prof. Jakovčić, Lovrinović iz monetarnog suverenizma, a g. Ljubo Jurčić je govorio više o konkurentnosti koju, ukoliko uđemo u Eurozonu, na što se recimo, žali jedna Španjolska, dakle, nećemo više moći imati de jure, znači sada smo de facto mi već u euro konvertibilnom tržištu, ali de jure smo izgubili svaku mogući mjeru ekonomsku politiku kako bismo radili na našem izvozu i na našoj konkurentnosti. Govori, vidio sam, vidio sam argumente g. Dombrovskisa, ako se ne varam, iz EU da će naša, znači naš ulazak u Eurozonu, biti valuirano pomoću maastrichtskih kriterija. Pa čovjek si postavlja pitanje, ovdje se danas debatiralo, ovdje se danas debatiralo i razgovaralo se o 1,8 trilijuna eura kojim se EU zadržala na međunarodnom tržištu duga i odjednom trenutku maastrichtski kriteriji uopće više ne funkcioniraju. Dakle maastrichtski kriteriji očito više ne funkcioniraju. Nacionalni suverenizam znači odgovor g. Dombrovskisu iz Hrvatskoga sabora da Hrvatska neće uvoditi euro na temelju bonusa istom tom gospodinu, koji je sada, ne znam je li savjetnik EU komisije, nego na temelju argumenata za ili protiv. Dakle, mi se ne možemo voditi sa g. Dombrovskisom koji očito možda ima za KPI svoj indeks da uvede euro u sve zemlje u koje još nije, ali mi se nećemo voditi tim kriterijem, nego isključivo sa argumentima. Vezano za samu EU, EU se momentalno nalazi u izrazito teškoj situaciji, što će utjecati i na samu cijenu eura na međunarodnom tržištu kapitala. Prije svega, ovdje mislim na sankcije od strane SAD-a i to su dva vala teških sankcija koje se manifestiraju kroz carine. Prvi val je bio zbog trgovinsko-ekonomskog rata na relaciji Airbus i Boeing, gdje se jednima i drugima zamjera da se država upliće u avioindustriju odnosno da dolazi do određenog dumpinga što dolazi do otpuštanja radnika u jednoj i drugoj industriji i SAD su u prvom valu stavile carine i sankcije EU i to će sigurno utjecati na smanjenje izvoza, a smanjenje izvoza utječe i na cijenu eura. Drugi val carina u EU je nametnut EU zbog jednog razloga, a to je izgradnja sjevernog toka II, energetska politika Njemačke i EU koja ne ide u prilog dogovoru sa SAD-om i u tom smislu, dakle drugi val sankcija, dakle će smanjiti još dodatno izvoz na najveće tržište EU, a to su SAD, što će dovesti do dodatnih promjena cijena eura na međunarodnom tržištu kapitala. 3., EU, dobro je g. Zekanović krenuo, ali sam mislio da će ići u dobrom smjeru. 3 EU se, ako se ne varam, po prvi put u povijesti postojanja zadužila u ovakvom iznosu, a dug itekako utječe na cijenu, cijenu tečaja na međunarodnom tržištu kapitala. I u tom smislu, dakle smatramo da je izrazito bitno da se o tim tematikama javno raspravlja, da se vide koliko su to stvarno dugovi u EUR-ima. Naše rješenje je kroz kratki i srednji rok nešto što ekonomisti nazivaju kunizirana pasiva komercijalne banke jer imamo načina kako da se ovi argumenti komercijalnih banaka, dakle da je to, da se radi o euroziranim izvorima financiranja, dakle da se oni kroz kratki i dugi rok kuniziraju, pri čemu hrvatska kuna više neće biti isključivo transakcijski instrument, nego hrvatska kuna će u tom trenutku postati i mjerilo štednje i mjerilo plaćanja i mjerilo vrijednosti, što je onda stvarno prava odlika nacionalnog suverenizma. Hrvatska ekonomija se momentalno nalazi u, nešto šta ekonomisti nazivaju, u stanju nizozemskog bolesnika, a to znači da smo sva, sve moguće resurse fokusirali na samo jedan, samo jedan izvor financiranja, a to je turizam, jedna grana industrije koja nam je relevantna. Klub MOST-a, dakle ima viziju koja je izvediva u srednjem i u dugom roku u kojem bismo dizali strateške industrije poput IT-a, poput recimo jedne poljoprivrede za koje sam g. Marića, ne samo ja nego svi zajedno smo tražili apel, ali stvarno prijateljski apel, kolegijski apel da se zaštiti moratorijem poljoprivredno zemljište iz razloga što imamo strategiju i način kako bismo izvozili našu poljoprivredu na, na tržište EU koje je 153 milijarde EUR-a veliko. Ne samo da smo tražili apel, nego na modelu određenih europskih zemalja bismo još tražili dodatnu agrarnu zaštitu na toj poljoprivredi jel je vidimo kao stratešku granu naše ekonomije kojom bismo onda izvozili tu robu u EU. Dakle, a ta agrarna zaštita bi bila odnosno usmjerena ka, ka još većem, većoj zaštiti, recimo primjerice jedna Mađarska je napravila da ne može otkupit zemljište osoba koja ne dolazi živjet na područje RH. Dakle, vi ne možete kupit poljoprivredno zemljište u Mađarskoj bez da se vi tamo nastanite, što je i u redu. Ako će dolazit neko iz EU i živjet u RH i želi ulagat kroz poljoprivredu, dobrodošao je. I to je jedini način da bismo mi zaštitili ovaj resor koji, ovaj segment ekonomije koji je toliko krhak, a imamo veliku, veliku mogućnost snabdijevanja našega, našeg proračuna iz te velike grane industrije i velike grane ekonomije. Strateški također nam je i IT koji, žao mi je, isteklo jel? [[Upadica: Da, da]]
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Poštovani g. predsjedniče, poštovani g. mandataru, ne znam da li je on tu kod nas, a je … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] vratit će se, hvala vam lijepa. Dakle, prenesite mu ove, onda moje mišljenje da mi je jako drago što brine o mojem zdravlju g. Božinović ovaj i da mi je drago da je Nacionalni stožer upravo na primjeru moje samoizolacije recentno uveo nova pravila temeljena na … [[Govornik se ne razumije]] Drago mi je da je stožer napokon počeo čitati najnoviju literaturu i samo tako nastavite. Kao što je rekao g. mandatar, živimo u bremenitim vremenima, krizi. Kriza je riječ od 5 slova i od 5 glasova u hrvatskom jeziku, a kineskom se sastoji od 2 znaka. Prvi znak je opasnost, a drugi znak prilika. Al prilika traži hrabrost, prilika traži strast, prilika traži sve ono što mi danas nismo vidjeli u ovom saboru, sve ono danas što nismo vidjeli u uvodnom govoru, barem ga ja nisam vidio. Nastavili smo, poštovani g. potpredsjedniče, to niste vi, ali predsjednik sabora, sve po starom. Dobili smo program 40 minuta prije početka sjednice, nastavili smo ignorirati, nastavili smo docirati, tipkati po mobitelu, prekidati, sve po starom. Imali smo pauzu od 15 minuta iako smo tražili nekoliko sati. Dakle, očekivao sam od govora, žao mi je da tu nema g. mandatara, više elana, više emocije, više strasti, a dobili smo uobičajene rečenice „osigurat ćemo“, „radit ćemo“, „ustanovit ćemo“, „prodat ćemo“ itd., itd., okej tu i tamo je rekao citiram „nastojat ćemo“. Loš seminarski rad. Ovo što ste nam danas donijeli je loš seminarski rad i zbilja bilo je zbilja dovoljno svega 15 minuta, možda je trebalo i 3 minute. Prepisano, plagijat, loš seminarski rad. Poštovani g. mandataru kojeg nema, pa ću dati poštovani g. potpredsjedniče vlade jednom od vas 4. Vaša vlada je vlada kontinuiteta. Nemate pravo na 100 dana, nemate pravo niti na jedan dan. Od 16 ministara 12 je novih i tu ima dosta ekonomista, g. Marić zna principe cirkularne ekonomije ili kružnog gospodarstva, 4R, reciklirani ste, reupotrebljeni ste. Možda će vas naravno i završiti gdje završavaju stvari kad prođe njihov životni ciklus, a svatko ima svoj životni ciklus i ova čaša i ova jana i moj život i vaš život, to ima svatko. Ma neću vam ja govoriti kao potpredsjednik SDP-a nego ću vas podsjetiti na indekse konkurentnosti. Kolega Ćorić je tu, on dobro zna indeks globalne konkurentnosti gdje je unatoč minimalnom napretku RH na kraju svijeta, indeks Instituta za razvoj poslovnog upravljanja iz Lausanne gdje smo zadnji u Europi kolega Ćoriću, zadnji u Europi. Indeks lakoće poslovanja, nema ministra Horvata, očito se bavi Doing Business-om ili lakoćom poslovanja, zadnji u Europi. Učinkovitost javne uprave predzadnji u Europi. I to ocjenjuju međunarodne institucije ODIT, ne SDP, ne oporba, nego ODIT. Svi indeksi su u biti katastrofalni, pa vas poštovana gospodo, 4 potpredsjednika, pitam da li ste vi zadovoljni sa ovim indeksima? Javna uprava će od slijedećih nekoliko godina imati 22 milijarde i to je zbilja prilika, to je onaj kineski znak, prilika, prilika da poboljšamo kvalitetu života naših građana Hrvata s jedne strane i prilika da napokon oporavimo hrvatsko gospodarstvo, al nećemo na ovakav način, nećemo sa istom šprancom, dociranjem, ignoriranjem, ponavljanjem istih grešaka, tako naprosto, naprosto neće ići. U krajnjem slučaju ministri redom zaključuju, citiram „ljudi“, kažu ministri, „dio novca stiže već ove godine, moramo početi pripremati projekte“, završen citat. Pa jel to vama normalno? Vlada kontinuiteta, govore moramo početi pripremati projekte, pa gdje su vam zalihe projektnih ideja, gdje su vam zalihe projekta, gdje vam je katalog investicija? Potrošili ste ono što vam je ostavila SDP-ova vlada, Pelješki most, Čiovo i sve drugo, a u ove 4.g. niste stvorili niti jedan novi katalog. To je velik novac. Očekivao sam od danas od našeg mandatara da nam kaže, citiram sad njega, sažetak, al ovo nije bio sažetak, sažetak je nekoliko stranica, ekselica, tablica, rasteri, raspored, što ćemo napraviti, cilj, nositelj, rokovi, to je sažetak, to rade uređene države u vladama kontinuiteta, od toga danas ništa. Očekivao sam nacrt plana, gospodo potpredsjednici, oporavka koje morate napraviti da bi povukli novac iz EU fondova. Očekivao sam gospodo ministri nacrt europskog semestra, ali ništa od toga, apsolutno ništa od toga. Okej, uspjeh u Briselu 22 milijarde je dobar, ali to sad treba pretočiti u uspjeh hrvatskog društva. Niste dobro započeli i zbilja nemate pravo niti na jedan dan. U krajnjem slučaju sjetite se i samo kolega Troskot je vrlo lijepo govorio da je Europska komisija postavila cijeli niz tzv. sokold uvjeta, uvjetovanosti što morate napraviti, a ja ću vam kasnije spomenuti 6 uvjeta koji su conditio sine qua non, nemojte ponavljati greške HBOR-a koji je dao 600 milijuna kuna za razvoj vjetroelektrana umjesto da 600 milijuna kuna daje za mikro male i srednje poduzetnike, za razvoj novih i kreiranje novih, novih sredstava, a ne za vjetroelektrane koji su i tako dobili od države cijeli niz olakšica. Uvjeren sam, dakle poštovana gospodo, gospodo potpredsjednici da znate što vam je Europska komisija rekla, a ona vam je rekla vrlo jasno riješite zdravstvo. Kolega Beroš je ministar tek 6 mjeseci iako je bio pomoćnik 2.g. riješite zdravstvo, ne kolega Beroš dugovi u zdravstvu. Problem koji se može riješiti novcem nije problem kažu pametni ljudi, problem je subjektivna stvar, ali mora to zdravstvo postati učinkovitije, morate riješiti liste čekanja, to je ključno. Gospodin mandatar o tome niti jedne riječi jer ga očito nije briga za naše građane, jel očito ide testirati se kad ga je volja, kad ga je volja, kako ga je volja i na način mimo nas običnih građana. Znači, to je broj jedan. Kolege Malenice nema, ali vam kaže Europska komisija imate potpuno neuređeni mehanizam određivanja plaća u javnom sektoru, kolega Bošnjaković sporo nevjerodostojno pravosuđe, visoki parafiskalni nameti, Horvata nema, čeka Ćorića, ali i on ima zaostatak iz lošeg gospodarenja otpadom. I na kraju nerazvijena željeznička mreža, nema Butkovića. Sve što ste trebali napraviti u 6 mjeseci, Europska komisija vam je rekla potpuno jasno, napravite to sada, to je vaša prtljaga, to morate napraviti i za to ste odgovorni. I zato taj novac koji je došao u RH nije senzo strikto helikopterski novac, to je novac koji morate iskoristiti, to je novac kojim morate napraviti projekte, pokrenuti gospodarstvo i slične stvari. Ono što predlažem, predlažem naravno digitalizaciju i naravno apsolutno liste čekanja. Kolega Aladrović, dobiti odgovor na obrazac HZMO-a je nemoguće, ne funkcionira vam sustav, nemoguće, pitajte mikro male i srednje poduzetnike, ništa ne znaju, ne mogu dobiti ništa on line, apsolutno ništa. Digitalizirajte sustav jel inače, apsolutno inače će stvar završiti loše. I naravno, žao mi je da primjerice gđa. Šuica nije podržala prijedlog naših europskih socijalista. Od 8 milijardi koji je trebalo ići u zdravstvo dobili smo svega 1 milijardu, kolega Beroš, svega jednu milijardu, a obećali su 8 milijardi. Pitajte vašu potpredsjednicu Šuicu što je napravila po tom pitanju i zašto apsolutno ništa nije napravljeno zdravstvo? Naravno, zdravstvo nije dio AKI-a. Ali ovo je bila jedinstvena prilika kolega Beroš da Europa se na javnom zdravstvu ponovo ujedini. Pokušajte bar nešto. Evo ja vam dajem prijedlog. Pokušajte, pokušajte, izađite s prijedlogom da ove godine EU i RH kao dio EU izađe zajedno na tender nabavke cjepiva za gripu, uštedit ćete stotine milijuna kuna, a o tome se priča, ne funkcionira, napravite bar nešto za RH, za Europu, za našu drugu domovinu. Za sve ovo poštovana gospodo ministri odnosno g. mandataru treba i vizija i hrabrost. Kao što kaže … [[Govornik se ne razumije]] , citiram „napor i hrabrost nisu dovoljni bez frke i bez smjera“ završen citat. Ne mogu reć da se mandatar ne trudi, nema ga danas tu, al u principu sjedi, zbilja sjedi, redovito sjedi, hrabrost dosada apsolutno nije pokazao, smjer i svrhu, a niste napravili, niste napravili nacionalnu razvojnu strategiju 20, 30. I gđa. ministrica Tramišak je odlično u svom prvom intervjuu kazala upravo to, to je ključ, ali to je gđo. ministrice buduća rep vaše vlade, prtljaga vaše vlade, bez toga ne možemo ništa, ne može ić pod novu financijsku omotnicu, ne možemo ništa napraviti sa ostalim strateškim dokumentima, pilarima svih ovih sektora, svih ovih ministara i njihovih sustava jel ćemo povući nula kuna, peniji, ne padaju s neba, EUR-i ne padaju s neba. Ponovit ću, ovo nije helikopterski novac senzo strikto, ovo je novac koji moramo upotrijebiti sukladno pravilima Europe. Civilno društvo je temelj tzv. normalnog demokracije 21. stoljeća. … [[Govornik se ne razumije]] postoji nešto što se zovi trostruka uzvojnica, to čini vlada, to čini poduzetnici koji nas hrane, i naravno to čini akademska zajednica, to je standardan trokut, taj trokut se pretvorio u četverokut zahvaljujući civilnom društvu. Ovo što ste sad napravili zadnjih 5 godina civilnom društvu da 600 dana niste riješili niti jedan natječaj za razvoj civilnog društva to je državni udar na civilno društvo. Ponovit ću državni udar na civilno društvo putem financijskog iscrpljivanja civilnog društva jer vam ne odgovara putem administrativnog nasilja jer vam to ne odgovara. I to je ozbiljan, ozbiljan problem. 5 godina gospodo ministri niste objavili niti jedan natječaj koji se tiče financiranja nevladinih udruga što se tiče korupcije, sukoba interesa, niti jedan. A korupcija, znamo i svi što je, facebook zna što nam se sviđa, što lajkamo, google zna što istražujemo što nas zanima, teleoperateri znaju s kim razgovaramo, a mi ne možemo napraviti ništa da stavimo državne financije napokon na portale. Ma ugledajte se u našu Mirelu Ahmetović, progledajte njen proračun njezine općine, sve je na klik miša, pritisneš dobiješ. Poštovani gospodine mandataru ugledajte se na Michaela ne Scharla, našeg Mišela gradonačelnika Koprivnice, Mišela Jakšića, pogledajte njegov sustav elektronske javne nabave. Imate primjera. Imate primjera. Digitalizacija je apsolutno prioritet, napokon da vidimo kad, tko i gdje kupuje, ne u kasnim noćnim satima. Mediji, pitao sam maloprije mandatara šta je s medijima, pa gledajte po indeksu slobode medija mi smo na 59 mjestu gospođo ministrice, 59 mjestu, katastrofa. Slovenija je na 30-tom, Češka 33, Slovačka 40-tom, BiH pazite na 51 mjestu, a mi na 59 mjestu. I onda u kulturu stavljamo medije. To sam pitao mandatara. Ma gledajte, tu je njegov šef kabineta oni su oba frankofili. Nema gospodine pročelniče, predstojniče ureda, nema države u EU koja ima naziv kultura i medije, ima kultura i kulturna baština, ima i kultura i kulturno naslijeđe, ima kultura u Irskoj zaštitu njihovog irskog jezika, ima u Francuskoj to znate i sami dakle oversize za, za dijasporu francusku, ali kulturu i medije nema nigdje. Nemojte to raditi. Sad sam guglao jer mi mandatar nije odgovorio. Znate gdje ima u Vučićevoj Srbiji, zaokružite to, zaguglajte. Ministarstvo kulture i informisanja, samo tamo i u Hrvatskoj. Jel to novi suverenizam, jel to na tragu Orbanovih zakona? To je ono što mi kao oporba očekujemo od vas, obrazovanje ima dva cilja. Unaprijediti znanje i vještine i širiti istinu kolega Fuchs o Domovinskom ratu i vi i ja smo bili branitelji, ali nemojte dajte napravite napokon nakon 30 godina pokrenite ponovo istinu o borbi protiv fašizma, o antifašizmu neka to uđe u temeljne udžbenike pučkih škola i srednjih škola, to je nešto što je važno. I na kraju dozvolite da parafraziram izjavu našega mandatara poštovanog gospodina Plenkovića koji je lijepo govorio, ako je to istina, na Europskom vijeću upućen kolegama premijerima, ili ste državnici ili ste prolaznici. Gospodine mandataru pametni ljudi uče na tuđim greškama. Nitko od nas ovdje, nitko od nas diljem svijeta ne može živjeti dovoljno dugo da sve te greške napravimo. Učite na svojim graškama, učite na tuđim greškama, a vi ste danas počeli ponovno isto, sa istim greškama i to neće, neće naprosto dobro završiti. I još čujemo izjave mandatara o tankoćutnosti novih saborskih zastupnika. Pa može li niže? Poštovana gospodo tako se državnici ne ponašaju. Oni ne procjenjuju psihološke profile oni ne govore o tankoćutnosti, znam da je vrijeme, ne brinite, ali čeka me potpredsjednik koji je demokratičan za razliku od vas kolega bez obzira što klimate glavom prekinem, ali ako vam je drago ja ću odmah sad prekinuti jer znam da sam vas pogodio tamo gdje vas treba pogoditi.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege čuli smo predstavnika SDP-a gospodina Ostojića i to je on jako lijepo elaborirao još sam očekivao da će nam objasniti gdje je to nestalo 12 mandata više kolega Ostojiću iz kampanje koju ste svakodnevno objavljivali da će Restart koalicija osvojiti 12 mandata više. Vjerojatno su birači prepoznali ispraznu retoriku SDP-a i Restart koalicije u cijelom tom mantadu.
E sad kolege molim vas, prije ste znali predbacivati drugima da ubacuju se itd., ja vas lijepo molim nemojmo s mjesta. Lijepo vas molim.
Kolega Grčić, budite parlamentarni i slušajte i pustite da dovršim u ime Kluba zastupnika HDZ-a, a to što niste zadovoljni rezultatima izbora i što su hrvatski građani prepoznali tko radi, tko brine i tko je odgovoran, a tko je isprazan, tko puno govori, puno zuji, a malo meda daje to je sada druga priča. U svakom slučaju reći ću ono što sam imao namjeru reći u ime Kluba zastupnika HDZ-a, a to da imenovanje Vlade u stvari predstavlja završetak izbornog procesa za u parlamentarnim izborima. I koliko god sam Zakon o izborima za Hrvatski sabor govori i o proceduri izbora zastupnika u Hrvatski sabor ipak taj se izborni proces završava tek večeras kada se imenuje predsjednika Vlade i kada se imenuje njegova Vlada. Sjećam se da je taj proces, jer sam tada bio u saboru, započeo 18. svibnja kada smo donijeli odluku o raspuštanju Hrvatskog sabora i u kojoj raspravi je upravo sa lijeve strane sabornice bilo riječi kako su to izbori na prečac, navrat-nanos, kako se ne vodi računa o interesima hrvatskih građana, kako ih uvlačimo u neizvjesnost zbog epidemije corone, kako će biti ljeto velike vrućine pa se neće moći provesti izbori, a svjedočili smo vjerojatno najdemokratskijim izborima od uspostave suverene i samostalne RH i da na tim izborima nije bilo gotovo niti jedne jedine ozbiljne primjedbe. Sada to moram reći da je i tijekom jutra skandalozno djeluju izjave da na ovim izborima postoji sjena neustavnosti zbog navodno neustavnih provedenih izbora u 12. izbornoj jedinici. Kada to netko govori da su izbori neustavni zbog izbora u 12. izbornoj jedinici onda taj ili je prespavao 10 godina ili ne razumije odliku ustavnog suda ili što je još gore, razumije ali namjerno je iskrivljuje. Dakle i Ustavni sud je jasno rekao da su izbori za predstavnike nacionalnih manjina u 12. izbornoj jedinici apsolutno u skladu sa zakonom i Ustavom. Ustavni sud je govorio o nemogućnosti dvostrukog prava glasa u 10 izbornih jedinica u Hrvatskoj kada postoji opće biračko pravo. Znači tom odlikom Ustavnog suda sanirana je ta stvar iz sadašnje Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i nakon toga izbori nisu provedeni tog dana u srpnju 2011. godine, zato bi bilo dobro da netko gospođu pouči da tako krve, opasne, zlonamjerne teze o neustavnosti izbora za Hrvatski sabor više ne iznosi. Druga stvar, o dostavljanju materijala u zadnji čas ili 40 minuta ili ne znam već koliko prije početka rasprave o programu Vlade i imenovanja članova Vlade, ja bih ozbiljnom zastupniku preporučio da prati recentne događanja u hrvatskom političkom životu i da ih prati znao bi da je predsjednik RH prije osam dana dao mandat predsjedniku HDZ-a koja je pobjednik izbora i da je on na tim izborima pobijedio svojim programom „Sigurna Hrvatska“ i da bi onda ozbiljni zastupnik ukoliko se želi pripremiti za raspravu mogao pretpostaviti da će program kojega će taj izborni pobjednik predstaviti ovdje u Hrvatskom saboru biti onaj program s kojim je pobijedio. Nema kolege Bauka, ali kolega Bauk meni kaže da mi nismo partijska država pa da ćemo mi ovdje raspravljati o programu HDZ-a. A nego o čijem programu? Neće valjda pobjednička stranka promovirati program gubitničkih stranaka, to je jasno samo po sebi. Prema tome, mi smo taj program, s kojim smo pobijedili nadopunili zajedno sa programom našim koalicijskih partnera i mislim da je kažem ozbiljnom zastupniku bilo dovoljno vremena da se za njega pripremi i da provede raspravu ovdje u Hrvatskom saboru. Ali slušajući do sada rasprave u Hrvatskom saboru mogli smo mi taj program dostaviti prije mjesec dana ili prije tri dana, rasprave bi bile otprilike iste jer nastup gospodina Ostojića ukazuje da je četiri godine apstinirao u Hrvatskom saboru i da nije pratio što se tu događalo. U kojem je stanju HDZ-a 2015., a onda i 2016. godine zatekla Hrvatsku, zatekla financijsko stanje državnog proračuna, kakvi su bili makroekonomski pokazatelji u Hrvatskoj i da smo protekle četiri godine radom ove Vlade upravo dramatično izmijenili te makroekonomske pokazatelja jer smo u protekle četiri godine i na tom smo radu i temeljili ovaj program kojeg je danas predsjednike Vlade odnosno mandatar predstavio u Hrvatskom saboru. Na tom radu koji je bio uspješan koji je u protekle četiri godine omogućio rast BDP-a u Hrvatskoj na godišnju razinu od 3%, rast prosječne i minimalne plaće, rast mirovina koji je omogućio porezno rasterećenje građana, koji je omogućio nikad veći broj zaposlenih i nikad manji broj nezaposlenih u suverenoj i samostalnoj RH, koji je na kraju krajeva zahvaljujući takvom radu i takvim makroekonomskim pokazateljima omogućio da nam kreditne agencije u svijetu naš kreditni rejting koji je prije ove Vlade bio na razini smeća, dignu na razinu investicijskog kreditnog rejtinga. Dakle to su uspjesi, to su potezi, projekti i programi Vlade koja je zahvaljujući tom radu pobijedila na parlamentarnim izborima. Jer da nije bilo takvog uspješnog rada, da građani nisu u ovoj Vladi kojoj danas ističe mandat i ovoj stranci koja je dala povjerenje vidjeli ozbiljne, odgovorne i političare pune strasti koji se bore za Hrvatsku … na izborima pobijedili. I nije u politici, to bih poručio gospodinu Ostojiću dovoljna je samo strast, strast je poželjna, strast je dobra i u životu i u politici, ali ako tu strast ne prati znanje, ne prati vrijednost, ne prati angažman, ne prati poznavanje političkog života i u Hrvatskoj i izvan Hrvatske onda ta strast se raspline kao mjehurić od sapunice i od te strasti nema ništa. Mi smo sa ovim programom pokazali da znamo jer je on proizišao iz našega rada od prije protekle četiri godine, ali što je još više u nama su ljudi prepoznali političare, dužnosnike, ministre koji su se dokazali i u kriznim vremenima. A kriza u ove četiri protekle godine bilo je na pretek i krize oko Agrokora, i migrantske krize gdje Hrvatska nije osjetila da nam na granici sa BiH na dnevnoj razini stoje na desetine tisuća migranata. I mi smo Hrvatsku sačuvali, u Hrvatskoj je bio mir i to je bila velika kriza na kojoj smo kao Vlada i stranka znali odgovoriti da ne govorim da smo suočeni nakon II. svj. rata sa najvećom krizom, korona krizom koja je zahvatila cijeli svijet i Europu i u toj krizi smo znali odgovoriti i sačuvali smo zdravlje naših sugrađana a masivnom podrškom od gotovo 6 milijardi kuna, za 600 000 zaposlenika u preko 110 000 poduzetnika, sačuvali smo hrvatsko gospodarstvo ali to smo mogli napraviti ne zato što imamo samo strast da bi smo pomogli nego smo imali znanja da sredimo javne financije u Hrvatskoj u protekle 4 g. i da osiguramo da gotovo lakoćom taj novac isporučimo hrvatskim poduzetnicima i da sačuvamo njihovu likvidnost i da ih očuvamo da se mogu suočiti sa krizom koja je još uvijek pred nama. I na tom programu smo pobijedili i zbog toga smo dobili povjerenje građana i kao što smo tada prije 4 g. u ovoj istoj sabornici znali predstaviti kvalitetan program, sada smo taj program nadogradili sa brojnim novim projektima, programima koji su pred nama u ovom mandatu, za koga sam siguran da će biti još i uspješniji. I ono što je prvi naš prioritet, to je u svakom slučaju utrošak, realizacija 22 milijarde eura koje smo uspjeli na razini Europske komisije ispregovarati u Bruxellesu. Dakle to će biti naš prioritet da tih 22 milijarde eura osiguranih iz novog višegodišnjeg financijskog okvira i europskog programa za oporavak Europe za nove generacije, u potpunosti iskoristimo na način da Hrvatskoj se osigura brz oporavak gospodarstva i ulaganja u prioritetna područja definirana ovim programom. Ta sredstva od 22 milijardi eura su važan signal svim našim građanima, svim članicama, poslovnom svijetu, ulagačima, financijskim tržištima ali i globalno. Naime, iznos od 22 milijarde eura je rezultat koji je premašio cilj i naša očekivanja. Ta sredstva nisu dragi prijatelji, slučajno došla u Hrvatsku, došla na temelju vrlo kvalitetne, snažne elaborirane argumentacije a za takvu snažnu i elaboriranu argumentaciju, treba poznavati i financijsko stanje u našoj državi i uvjete u kojima je Hrvatska i da se Hrvatska za to izborila i iz činjenice što smo koristili samo jedan višegodišnji financijski okvir od 7 g. a druge članice su iskoristile 2 ili 3 najmanje ta europska proračuna i iz tog razloga, u toj elaboraciji mogli smo osigurati tako velika sredstva za oporavak Hrvatske i za oporavak hrvatskog gospodarstva. No ono što želim na kraju istaknuti u ime kluba HDZ-a, to je da u ovih 5 poglavlja koja smo naveli u našemu programu, a odnose na socijalnu sigurnost Hrvatske, perspektivnu budućnost, ekonomsku suverenost, osnaženu državnost i globalnu prepoznatljivost, kada se svedu na bitne prioritete, konkretne korake onda je pred nama kao što je predsjednik Vlade tijekom jutra već rekao. Mi smo sigurni na temelju onoga što smo napravili u proteklom mandatu, da ćemo otvoriti u idućem mandatu 100 000 novih radnih mjesta, da ćemo prosječnu plaću povećati za 1100 kuna i da će ona na kraju našeg mandata iznositi 7600 kn, da ćemo povećati minimalnu plaću na 4250 i to govorimo sa znanjem i pouzdanjem da su ti podaci sigurni jer je iza nas mandat u kojemu smo postigli takve brojke i takav rast i minimalne i prosječne plaće. I da ćemo kao poruku brige za demografiju, ne samo kroz osnivanje Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade, ne samo zbog činjenice da ćemo u ministarstvu voditi socijalnu politiku, nego i oz razloga što smo u proteklom mandatu roditeljske naknade kao znak brige za demografsku obnovu Hrvatske, više nego udvostručili roditeljske naknade i sada govorimo u ovom programu da ćemo ih delimitirati. Dakle prvi puta jedna Vlada jasno u svom programu poručuje da će napraviti delimitaciju roditeljskih naknada kako bi naše majke nakon što navrše 6 mj., nakon što dijete navrši 6 mj., primale plaću koju su imale prije nego što porodile. Nadalje, jasnu poruku mladima šaljemo da ćemo u idućem mandatu omogućiti 20 000 stambenih kredita subvencioniram sredstvima državnog proračuna. Ono što je važno i što će nam omogućiti rast plaće, to su daljnja porezna rasterećenja u smislu stope poreza na dohodak sa 36 na 30 i sa 24 na 20 što će jasno već samim time doći do povećanja osobnog dohotka osim i plaće. Već smo u ovom mandatu rasteretili poduzetnike u djelu koji se odnosi na porez na dobit. Vi znate da je opća stopa poreza na dobit bila 20% a onda smo je za sve poduzetnike u Hrvatskoj spustili na 18% a za one koji imaju prihode manje od 7,5 milijuna kuna, smanjili smo na 12%. Sada idemo još korak dalje, i za poduzetnike čiji su prihodi 7,5 milijuna kuna, smanjit ćemo stopu poreza na dobit na 10%. I još samo kratko, po pitanju Ministarstva kulture i medija. Pa dragi moji prijatelji, mi ovdje u Saboru imamo jedno od najvažnijih radnih tijela a zove se Odbor za informatizaciju, informiranje i medije. Prema tome ako to imamo u Saboru takvo radno tijelo, [[Upadica Reiner: Hvala.]] nikad nikome nije palo na pamet to problematizirati, ne vidim zašto bi sada ako vam je ono dio naziva Ministarstva kulture [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] i medija, evo zahvaljujem g. potpredsjedniče, time završavam, dakle, to nije ništa novo u zakonodavnom životu Hrvatske, hvala.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj nacionalnih manjina u ime kojeg će govoriti odnosno vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Bilek i Jankovics, najprije poštovani zastupnik Bilek, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani mandataru hrvatske Vlade, poštovani kandidati za ministre, potpredsjednike hrvatske Vlade, poštovane kolegice i kolege. Prije svega želim i ovom prilikom izraziti zadovoljstvo da su razgovori koje smo mi, predstavnici nacionalnih manjina vodili sa mandatorom, g. Andrejem Plenkovićem i njegovim suradnicima na pripremi programa Vlada RH, vođeni u duhu obostranog uvažavanja, ali i uvažavanja aktualnog stanja. Ti razgovori rezultirali su, što je poznato i potpisima potpore svih članova Kluba zastupnika nacionalnih manjina za mandat. Posebnu pozornost u našim razgovorima posvetili smo zaštiti prava nacionalnih manjina, regionalnom i ruralnom razvoju te korištenju fondova EU. Prijedlog programa Vlade RH koji ste danas dobili i koji je danas predstavio g. Plenković na kojem, na osnovi kojeg ćemo i podržati njen izbor, obuhvatio je na politički način sve teme kroz koje će se, vjerujemo, zadržati, postignuti i poboljšati na određenim područjima, položaj svih građana RH uključujući i pripadnike nacionalnih manjina. Sukladno tome, očekujemo u prvih 60 dana Vlade izradu operativnog programa za pojedine nacionalne manjine, o čemu smo već započeli razgovore, kako bi usuglasili prioritete. Realizaciju tih programa pratit ćemo dogovorenim konzultacijama s predsjednikom Vlade RH. Očekujemo i nastavak i poboljšanje višegodišnjeg programa za financiranje projekata lokalne infrastrukture, ruralnog razvoja, poduzetništva i obrta na područjima na kojima povijesno žive i pripadnici nacionalnih manjina. Posredstvom tog programa, sredstva su dobili i mnogi poljoprivrednici, gospodarstvenici, ali i jedinice lokalne samouprave na području cijele RH poput općina Punitovci, Nove Bukovice, grada Iloka i mnogih drugi, a sutra se u Šandrovcu potpisuju ugovori za jedinice lokalne samouprave sa područja Bjelovarko-bilogorske županije pa će tako temeljem mjera koje inicirao SDSS, a predložio Kluba zastupnika nacionalnih manjina, općina Končanica dobiti sredstva za izgradnju pomoćne zgrade i nadstrešnicu za vatrogasna vozila, općina Dežanovac za sanaciju i modernizaciju nogostupa, općina Hercegovac za uređenje prostora za udruge, općina Sirač za adaptaciju dijela hrvatskog doma u Siraču, općina Đulovac za adaptaciju nerazvrstane ceste, grad Grubišno Polje za rekonstrukciju dijela Ulice Andrije Hebranga, grad Garešnica za rekonstrukciju nerazvrstane ceste i niz drugih projekata u mnogim jedinicama lokalne samouprave. Poseban naglasak stavio na razvoj poljoprivrede s ciljem povećanja samodostatnosti poljoprivredno-prehrambenog sektora, posebice kroz kvalitetniji program potpora, ali i investicije u prerađivačku industriju, kako bi se na policama trgovačkih lanaca, prije svega, nalazili gotovi proizvodi naših proizvođača. Želimo smanjiti uvoz prehrambenih proizvoda te da u izvozu nije veliki dio sirovine nego upravo gotovi hrvatski proizvodi sa dodanom vrijednošću. Zaštita tržišta domaćih proizvoda, obnova stočnog fonda s ciljem povećanja proizvodnje mesa, ali i obnove mliječnog sektora, koji je sad gotovo uništen te razvoj svih ostalih grana poljoprivrede, ratarstva, voćarstva, slatkovodnog i morskog ribarstva, pčelarstva, kroz mjere ruralnog razvoja i to ne samo u osnovnoj poljoprivrednoj proizvodnji nego i korištenje mjera ruralnog razvoja u nepoljoprivrednim djelatnostima te u službi razvoja infrastrukture jedinica lokalne samouprave kao što su npr. putem mjera 741 koje smo do sada imali, bili, vrtići, đački i starački i ostali domovi za koje imamo i sada projekte na području gradova Daruvara, Našica, Grubišnog Polja, Iloka, ali i ostalih gradova i općina. Očekujemo i nastavak dosljedne primjene odluke Ustavnog suda po kojoj se neće određivati donja granica broja učenika potrebnih za formiranje razrednih odjeljenja za pripadnike nacionalnih manjina. Uz to očekujemo unaprjeđenje ustrojstvene jedinice pri ministarstvu nadležnom za obrazovanje, u čijem će djelokrugu biti pitanja obrazovanja pripadnika nacionalnih manjina, s posebnim naglaskom na obrazovanje djece i mladih pripadnika romske nacionalne manjine. Tu je još osiguranje pretpostavki za priznavanje manjinskih jezika koji još nisu priznati u RH, unaprjeđenje rada udruga i ustanova nacionalnih manjina, ali i dogradnja i obnova škola, školskih sportskih dvorana, recimo, završetak dvorane u Hercegovcu, dogradnja i rekonstrukcija Kulturno-obrazovnog centra Tkon, završetak i stavljanje u punu funkciju slovačkog kulturnog centra u Našicama, češkog kulturnog centra u Daruvaru, etno kuća u Ivanovom Selu, Lipovljanima te rješavanje problema sa prostorima za rad u Rijeci, obnova potresom pogođenog Zagreba je jedan posebni sektor, ali evo, tu je stradao, među ostalima i Češki dom u Zagrebu koji, vjerujem da ćemo ga isto tako obnoviti. Želimo pojačati međunarodnu suradnju potpisivanjem novih sporazuma, posebice u gospodarstvu, ali i pripremiti nove bilateralne sporazume o zaštitit manjina, kako manjina u RH, tako i hrvatske manjine izvan RH. Želim istaknuti značaj osiguranja bespovratnih sredstava iz EU o kojima nas je izvijestio g. Plenković da ćemo iskorištenjem tih sredstava poboljšati kvalitetu života svih građana RH, ali i unaprijediti i poboljšati prometnu i ostalu infrastrukturu kroz kapitalne projekte poput završetka Pelješkog mosta, izgradnjom novih trajektnih luka poput one u Tkonu na otoku Pašmanu, poboljšati povezanost i sigurnost u cestovnom, željezničkom prometu u RH i nastavkom gradnje brze ceste Farkaševac-Bjelovar-Virovitica, rekonstrukcijom DC5 Daruvar-Končanica-Grubišno Polje, s naglaskom na sigurnost djece, izgradnjom nogostupa kroz Končanicu, obnovom željezničkog vijadukta Krndija na području Sirača i mnogih drugih, ali i izgradnju komunalne infrastrukture vodovoda, odvodnje i uređaja za pročišćavanje otpadnih voda poput onog na lokaciji iza Ljudevit Sela ili jednom riječju aglomeracija. Želimo osigurati sredstva za izgradnju i opremanje bolnica poput one u Bjelovaru, ali i osigurati strukturnu i razvojnu potporu inovatorima na ruralnim područjima te implementaciju inovacija za razvoj ruralne ekonomije. Klub nacionalnih manjina podržava sastav Vlade kako je predložio mandatar te ćemo pratiti njen rad na svim pitanjima od interesa za građane RH, a posebice nacionalnih manjina i na taj način ćemo u budućnosti vrednovati njezin rad.
Sada će nastaviti poštovani zastupnik Jankovics. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjeni predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani budući ministri. Točka dnevnog reda zove se Glasovanje o povjerenju Vladi RH, ja sam jedan od zastupnika koji je ovdje u drugom mandatu i mogu reći da je povjerenje nešto što se i u životu dugo stvara. Nažalost, lako se gubi. I ako govorimo o tome da trebamo izglasati povjerenje Vladi Andreja Plenkovića mogu reći i u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina i u svoje ime da smo mi sa Andrejom Plenkovićem surađivali i s njegovim ministrima tijekom proteklog mandata i da to povjerenje stoji. Neću ovdje spominjati tričave stvari kao su izgradnja Pelješkog mosta, besplatne udžbenike, porezna rasterećenja, najveći broj zaposlenih, nevjerojatnu međunarodnu poziciju RH gdje imamo potpredsjednicu Europske komisije za demokraciju i demografiju gdje imamo glavnu tajnicu Vijeća Europe, neću spominjati nebitne stvari kao što su Agrokor, rješavanje problema Agrokora, kao što su požari, poplave i brodogradilišta ili ovaj veliki novac koje je Hrvatska dobila iz EU zahvaljujući našem premijeru, ja ću spomenut jednu drugo jako važnu stvar, a to je da je tijekom Vlade Andreja Plenkovića usvojen Operativni program za nacionalne manjine Vlade RH, po mom osobnom mišljenju najvažniji dokument za nacionalne manjine od 2002. godine i usvajanje Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, to je jedan povijestan iskorak. Nismo naravno uspjeli sve provesti zato što su okolnosti bile izuzetne nesklone, međutim imamo povjerenja, a ova točka dnevnog reda zove se povjerenje ovog mandatara, povjerenje u ovu Vladu i nadam se da ćemo osim Kluba zastupnika nacionalnih manjina i drugi zastupnici to tako vidjeti. Naravno, povjerenje ćemo i u ovom mandatu operacionalizirati kroz program Vlade kojeg smo usuglasili tijekom proteklih dana. On je dobar, on je provediv, on je realan i posebno ističemo dio vezan uz ljudska prava i prava nacionalnih manjina koji će biti i ovaj put usvojen u roku od 60 dana, očekujemo do kraja rujna da ćemo i taj povijesni dokument za nacionalne manjine imati usvojenog, a tijekom četiri godine i provedenog. Ono što mogu osobno reći kao zastupnik u drugom mandatu koji dolazi sa istoka RH da je ostvaren veliki napredak u provedbi kulturne autonomije mađarske zajednice koja ovdje živi. Prije svega mislim tu na obrazovanje, mnogi ste mogli vidjeti prošle godine u studenom da smo otvorili novi Učenički dom prosvjetno-kulturnog centra Mađara u Osijeku gdje su dva premijera zajedno bila, gdje su poslane brojne odlučne poruke, gdje je dramatično i izvrsno unapređenja kulturna autonomija mađarske zajednice ovdje. I ono što se u ovom Saboru često spominje, a ja ću naglasak staviti na to da sam i kao zastupnik mađarske manjine u Hrvatskom saboru i kao predsjednik Demokratske zajednice Mađara Hrvatske, ali i kao član mješovitog odbora za zaštitu hrvatske manjine u Mađarskoj i mađarske manjine u Hrvatskoj učinio sve da se prava hrvatske manjine u Mađarskoj dovedu na jedan stupanj odnosno da se unaprijede u odnosu na ono što smo bili. Ako je novac jedan objektivan mjeritelj, ja mogu reći da su ustanove Hrvatske državne samoupravne u Mađarskoj, jel tako se zove krovna institucija hrvatske manjine u Mađarskoj, Hrvatska državna samouprava u Mađarskoj je samo u prošloj godini od vlade Mađarske za rad svojih 10 institucija dobila normativno 48 milijuna kuna. To je visina sredstava koje sve manjine u RH dobivaju putem Savjeta za nacionalne manjine za jednu godinu, samo zbog proporcija je bitno. Dakle i to je važnost nas zastupnika nacionalnih manjina da učinimo sve što možemo da prava hrvatskih zajednica u onim sredinama gdje žive izvan Hrvatske, konkretno u slučaju u Mađarskoj budu unaprijeđena. Mi smo u izvrsnim odnosima s njima i smatramo koliko ja njih razumijem i čujem oni su vrlo zadovoljni sa tim statusom. Ja kao potpredsjednik Kluba zastupnika nacionalnih manjina, ali i kao zastupnik mađarske manjine mogu reći prije svega Baranjac mogu reći da smo vrlo zahvalni Vladi RH na projektu „Slavonija, Baranja i Srijem“. Mi smo bili redoviti i ja osobno na sjednicama savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem. Naglašavam da su tri najveća baranjska problema koji su uistinu problemi mađarske zajednice koja tamo živi izgradnja koridora 5C odnosno na taj način razvoja gospodarstva Baranje ostaju, dakle to je u jednom izvjesnom tijeku i autocesta do BElog Manastira trebala bi stići u idućih godinu i pol dana, međutim ostaje nam neriješen problem kojeg nas Baranjce tišti, a vjerujem da će naš i sadašnji i budući ministar gospodin Grlić Radman učiniti sve što može da se ti međugranični sporovi sa Srbijom, u Baranji se to odnosi na pitanje Kenđije, u pitanju su državljani RH koji žive na lijevoj obali Dunava koji ostvaruju sve povlastice. Imaju recimo poljoprivredna zemljišta koje naši uredi vod, dakle ostvaruju poticaj, a ne mogu svoje poljoprivredne proizvode uvesti u Hrvatsku zbog graničnog prijelaza, da će se taj problem koji je gorući za Baranju za Općinu Draž nadam se riješiti u ovom mandatu, a najveći problem i najveća star za Baranjce u ove četiri godine bit će rješavanje … Belja odnosno Fortenova grupe o budućnosti Belja. To nisu klasični manjinski problemi oni su i manjinski problemi jer je sudbina Baranje i sudbina Belje isključivo vezana i uz našu budućnost Baranjaca. Dakle, ako govorimo da zaključim o povjerenju Vladi RH na čelu sa Andrejom Plenkovićem, ja ću ponoviti riječi koje sam rekao i kad smo čuli prvi put nakon izbora da je on naše povjerenje imao i u puno težim vremenima nego što su danas i želim i njemu i ministrima jedan uspješan mandat. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Poštovani i uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Reiner, poštovani i uvaženi kolegice i kolege zastupnici. Uvaženi gospodine mandataru gospodine Plenković. Sve vas srdačno pozdravljam u ime Kluba zastupnika Hrvatske socijalno-liberalne stranke i Narodne stranke – reformisti. Ja ću danas govoriti i u ime kluba, ali naravno ne mogu izbjeći i to da govorim kao liberal, kao predsjednik liberalne stranke, Hrvatsko socijalno-liberalne stranke, ali isto tako i u ime naših partnera u klubu Narodne stranke – reformista predsjednika stranke gospodina Radimira Čačića. Sam HSLS bio je predizborni partner HDZ-a, mnogi to zaboravljaju, međutim upravo zbog sinergije u nekoliko izbornih jedinica i na tragu svega onoga i što je gospodin Plenković zagovarao sa svojim timom, mi smo ostvarili jednu uvjerljivu čvrstu pobjedu koja nam je omogućila da zajednički stvorimo ovaj prijedlog odnosno ovaj izborni program koji je danas ovdje vama na klupama i koji vam je isto tako gospodin Plenković i predstavio. Dobro je rečeno, veliki dio tog izbornog programa, ruku na srce napravio je HDZ. Ono što je mene izuzetno zadovoljilo da smo imali nekoliko sastanaka, dakle koalicijskih partnera da podsjetim vladajuću većinu u ovom trenutku čine najveći Klub zastupnika HDZ-a, Klub liberala HNS-a, HSLS-a, Narodne stranke – reformista i ništa manje bitno Klub nacionalnih manjina. Zašto je to meni osobno kao liberalu bitno? Prvo kao liberalu, kao osobi koja zna šta to znači imati nacionalne manjine u vladajućoj većini, a s druge strane i kao gradonačelniku jednog srednje velikog grada u Hrvatskoj u kojem živi 21 od 22 nacionalne manjine registrirane u RH. To je garancija da će Hrvatska u slijedeće 4 godine zadržati sve ono što nas treba i mora krasiti kao modernu europsku zemlju, to su civilizacijski standardi, to je zaštita položaja nacionalnih manjina, zaštita ljudskih prava i sve ono što se godinama govori kako je u Hrvatskoj zapostavljeno, kako je na izuzetno lošoj razini. Ja osobno mislim da tome nije tako i da taj položaj može biti samo bolji upravo u konstelaciji snaga unutar ove sadašnje vladajuće većine. Posebno sam zadovoljan što smo mi svi koalicijski partneri imali priliku da sudjelujemo dakle u postizbornom procesu usuglašavanja ovog programa. Naravno svako od nas je imamo svoje određene rekao bih prijedloge, svoje određene interese, što je legitimno i što je politički u potpunosti ispravno. I svi smo mi koliko razgovaram sa svojim kolegama zadovoljni sa svim onim što se nalazi u izbornom programu. Vjerujem da smo svi odgovorni i razumni ljudi i političari koji će ono što je u ovom programu piše uspješno implementirati, a ja ću sada govoriti o onome s čim sam ja osobno zadovoljan i s onim što stoji upravo u tom programu, možda čak i u većoj mjeri nego što sam i sam to očekivao. Na to me obvezuje podrška koju sam dobio osobno preferencijalnim glasovima gdje sam bio jedan od dakle 25 gradonačelnika i 3 po broju preferencijalnih glasova osvojenih od tih 25 mojih kolega. Jedna jedina stvar koju sam komunicirao tijekom cijele izborne kampanje bila je transparentnost koju smo nebrojeno puta danas tijekom mnogih izlaganja čuli upravo ovdje u ovom visokom domu. Ta transparentnost koji su mi mnogi govorili da se nikada neće ispuniti, da ga nikada nećemo isporučiti, da sve ono što su napravili ne samo SDP-ovi načelnici, gradonačelnici, nego i HDZ-ovi, da podsjetim drugi najveći grad, u Splitu je isto tako uveo transparentnost, ali transparentnost može zaživjeti samo i jedino ako se očito nekim našim kolegama, nema ih strašno puno ali ih ima i oni su uvijek rekao bih pod svjetlima reflektora, ako im se zakonski naloži da to moraju učiniti. Malo je mojih kolega koji su to napravili i jednostavno taj proces je prespor da bi on išao ovim tempom dalje. Zato mi je drago da su sve stranke vladajuće većine podržale upravo transparentnost i ako ćete dobro pogledati ovaj prijedlog programa naći ćete da je upravo transparentnost stavljena kao jedna od okosnica ovog programa, da je stavljena na nekoliko mjesta i to je ono što mene zadovoljava, pogotovo jer me zadovoljava zato što je stavljena u onom izvornom obliku kao što je to napravio grad Bjelovar, kao što je to napravljena u općini Omišalj, Svetoj Nedelji, Zlataru, Splitu ili nekim drugim gradovima. Samo tako cijenjeni i uvaženi kolegice i kolege možemo vratiti ono loše povjerenje koje građani su nam stavili pred rekao bih jedan izazov, građani više ne vjeruju previše institucijama, ne vjeruju političarima, a sa ovom konkretnom mjerom vraćamo nazad njihovo povjerenje jer jednostavno šaljemo snažnu poruku da nemamo što skrivati, da smo odgovorni političari i da ovdje u ovom visokom domu postoji politička volja da se upravo taj zakon implementira. Kako, na koji način to planiramo napraviti, pa i sam HDZ, dakle uvijek je stvar sve političkog dogovora i političkog kompromisa, HDZ kao najveća stranka iznimno zahtjeva što mi isto tako ostali uvažavamo da se kroz izmjene Zakona o lokalnoj samoupravi prepolovi broj državnih tj. lokalnih dužnosnika, da se smanji određeni broj općina, ali isto tako i mi imamo svoj zahtjev koji smo usuglasili kao odgovorni koalicijski partneri da će i transparentnost i transparentno trošenje javnog novca zaživjeti barem na razini dakle u ovom trenutku konkretno Zakona o lokalnoj samoupravi i da svi gradonačelnici, načelnici, župani imaju obvezu da pokažu građanima kako se troši njihov novac. Međutim, to je jedna stvar koju smo iskomentirali osobno dakle mi kao stranka, koju smo obećali svojim građanima i sad je red da to i isporučimo. Ali nije to jedini razlog zašto mi želimo podržati upravo ovaj program i ovakvu Vladu kao što ju je predstavio mandatar. Razlog tome teži i u nekim drugim stvarima koje mi kao liberali, kao liberalni klub koji dijelimo zajedno sa našim prijateljima iz Narodne stranke – reformisti, dakle to su prvenstveno ono što i reformisti podržavaju porezno rasterećenje, ravnomjeran razvoj Hrvatske, delimitiranje Europskih fondova, ravnomjeran dakle razvoj nekih krajeva koji jednostavno moraju i mogu ići naprijed ako im se to dozvoli kao što je to primjerice sjever, gdje i gospodin Čačić kao župan ima određene i svoje zahtjeve jer smatra da se sjever može još dodatno dignuti uz minimalna ulaganja, naravno i moj kraj Bjelovarsko-bilogorska županija obećao sam građanima da ću se ovdje zastupati njihove interese da ćemo dignuti poljoprivredu i zato mi je drago da je i poljoprivreda izuzetno visoko pozicionirana u ovom programu vlade i da ćemo doista imati priliku ojačati poljoprivredu, lokalnu proizvodnju hrane, samodostatnost. Pa zar nije doista tužno da mi kao zemlja znamo koliko ćemo svake godine više-manje turista imati, al ne znamo koliko ćemo hrane za njih proizvesti? Vrlo jednostavno, ono što naši građani razumiju vrlo jednostavno, al što mi ne možemo vrlo jednostavno očito isporučiti. S druge strane, naravno, mnogo puta je ovdje već bilo rečeno digitalizacija, sve ono što sam i kao gradonačelnik grada Bjelovara uspio isporučiti svojim građanima sada imam tu čast, ali i obvezu i mogućnost isporučiti upravo kroz nacionalnu razinu vlasti da doista digitalizacija zaživi kao pojam, ne samo na papiru jer papir svašta trpi nego da ju doista implementiramo da razvijemo digitalizaciju, digitaliziramo javne usluge, da omogućimo našim građanima u 21. stoljeću da imaju tu mogućnost. Ali na kraju krajeva nije samo stvar da do građana dođe jednostavnije upravo ta usluga, nego mi činimo svoje gospodarstvo, svoju upravu konkurentnijom i možemo sve napraviti isto ono kao što je napravila Estonija koja je sad nekakav, reko bih, uzor i primjer svima kao zemlja koja je napredna, koja je iskoristila digitalizaciju da uhvati korak sa puno razvijenijim zemljama EU. Veseli me naravno smanjenje birokracije, modernizacija javne uprave, jasno je naznačeno i to je vrlo snažna i vrlo jaka poruka da želimo smanjiti broj lokalnih dužnosnika, da želimo smanjiti sve one, reko bih, nagomilane funkcije na lokalnim razinama, svjestan sam toga da toga ima puno, ne slažem se s tezom da su svi gradonačelnici, župani i načelnici, lokalni šerifi, da ih ima takvih ima ih, ali ne, reko bih, nezasluženo se stavlja taj jedan teret i jedna etiketa i na sve druge moje kolege, a znam da ih ima dosta i iz SDP-a i iz HDZ-a i iz drugih stranaka koji časno i odgovorno rade svoj posao, ali i na njih se lijepi upravo ta etiketa. Drago mi je da smo se odlučili uhvatiti u koštac i sa ovim problemom i da ćemo racionalizirati i sustav lokalne samouprave. Smanjenje poreza nije tajna, već dugo vremena hvalim ministra Marića, nema ga sad trenutačno ovdje, mislim da je napravio jako puno što se tiče stabilnosti javnih financija. Stabilnost javnih financija je isto tako naglašena u programu vlade, nadam se da ćemo smanjiti potrošnju, da ćemo smanjiti skupu državu, da ćemo učiniti sve da i birokraciju isto tako umanjimo, slažem se da je snažna poruka smanjivanje ministarstava, ali treba biti iskren i reći da je isto tako jednako bitno smanjiti i birokraciju u tim ministarstvima. Vjerujem da ćemo to učiniti, vidimo naznake da postoji snažna politička volja i to je ono što me čini vrlo optimističnim u nadolazećem razdoblju. Obrazovanje kao tema, dakle koja dominira, evo dominira u ovom dijelu 22 milijarde EUR-a koje trebaju doći u slijedećih nekoliko godina u RH, neko će reći nemamo sve spremno, nećemo to uspjeti iskoristiti. Meni jednostavno i iskreno više nije jasno zašto u ovoj zemlji prvo sve krećemo sa zašto nešto ne možemo napraviti, a ne zašto kako da nešto iskoristimo, da priliku uzmemo u ruke i da doista nešto napravimo. Dakle, i u obnašanju svih svojih dužnosti koliko god se bavim politikom znam da je uvijek na stolu prvo ponuđeno kako se nešto ne može napraviti, tek onda kako da nešto konkretno i napravimo. Imali smo jučer i danas tijekom govora i razgovarao sam sa mnogim kolegama koji su već i dugo ovdje, rekli su okej možda je to sad samo početak, al doista jako puno govora patetičnih, jako puno govora koji govore o, reko bih, o jednoj situaciji koja, sve teme su zastupljene, ali nekako imam osjećaj da su najmanje teme zastupljene koje se bave našim građanima i koje se bave onim konkretnim što građanima možemo osigurati u slijedeće 4.g. Ja sam možda u jednu ruku previše vremena proveo na lokalnoj razini kao gradonačelnik jednog grada, ali vjerujte mi, mi kao gradonačelnici, a drago mi je da nas ima ovdje jako puno u ovom visokom domu, vjerujem da ćemo svi doprinjeti unutar svojih klubova, unutar svojih stranaka, da doprinesemo jednom duhu konstruktivizma koji će se vratiti nazad u HS i da jednostavno pokažemo da smo ovdje došli ne zato da bismo primali neku veliku plaću jer mi smo dobro plaćeni za naše uvjete na lokalnim razinama, nego da smo doista ovdje došli jer svaki od gradonačelnika, župana, lokalnih načelnika, zna što je najpotrebnije, zna koji su projekti bitni i zna kako te projekte isporučiti, kako se zalagati i kako se boriti za njih ovdje u ovom visokom domu. Mi ćemo kao klub zastupnika podržati naravno ovaj program, ovu vladu. Imam, možda sam u tom nekakvom, reko bih, zanosu i poletu svega onoga što smo radili zadnje 4.g. na lokalnoj razini, što, što nas je krasilo i po čemu sam i osobno postao prepoznat, možda me to čini i previše optimističnim. Al doista svakom poslu kojem pristupam pristupam ozbiljno, pristupam odgovorno i tako pristupam i upravo današnjem danu izglasavanju nove hrvatske vlade za 4-godišnje razdoblje i davanju svega ovoga o čemu pričam u ruke praktički mandataru g. Plenkoviću da ispuni ovaj program, da maksimalno prionemo ozbiljno poslu i da budemo odgovorni ljudi i da vratimo povjerenje građana i u institucije i u našu državu i u vladu i da pokažemo građanima da slijedeće godine možemo napraviti i snažniji iskorak, prvenstveno upravo kroz ovu priliku koja nam se pruža kroz europske fondove i da građanima konačno pružimo bolji život, bolji standard, bolje uvjete i da jačamo transparentnost. Hvala još jednom i našu podršku imate.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Vrkljan i Škoro, najprije poštovani zastupnik Vrkljan, Milan Vrkljan, izvolite.
Dobar dan svima. Poštovani dopredsjedniče HS, kolegice i kolege i poštovani mandataru g. Plenković, na početku vam želim čestitat na rezultatu koji ste postigli. Danas smo se ovdje fokusirali na izvještaj i prijedlog rada i djelovanja vlade u slijedećem mandatu od 4.g. i prilika je to da vidimo što je unutra napisano i kako se HDZ i sa svojim partnerima odnosi prema problemima u RH. Osobno kad bi gledao ovaj program, a da ne bi znao ko ga je napisao, ja bi rekao bravo, dižem ruku, ovo je nešto odlično. Međutim, ako znamo da je ovo drugi mandat HDZ-a i njegovih partnera onda se postavlja pitanje, što je to što oni u ove prethodne 4 g. nisu mogli napravit a sad su stavili u taj program, pa čak i gledao sam otprilike i program onaj prije 4 g. je bio dosta sličan? Definitivno HDZ sa svojim partnerima ima 77 mandata, i to mu daje pravo da sastavi Vladu i vjerojatno će sigurno imati će dovoljno ruku međutim postoji jedna mala mrlja u tih 77 mandata a to je da g. Milošević koji ovdje sjedi s nama, mora biti svjestan da sjedi na krivom mjestu. I da budemo odmah jasni, nama iz Domovinskog pokreta nije problem nijedna nacionalna manjina, mi smo u našem programu napisali da Hrvatska mora biti sretna zemlja u kojoj će nacionalne manjine ostvarivati sva svoja prava u sredini u kojoj žive. I tu nas nitko ne može pokolebat, mislim da smo tu liberalniji, dosljedniji od mnogih stranaka koje se svrstavaju lijevo od nas. Ali ima jedan problem koji ne možemo zanemariti a to je mi govorimo o Izbornom zakonu a neki nama uporno hoće staviti da mi govorimo o nacionalnim manjinama. Mi govorimo o tome da na Sabor i u Sabor ne može netko doći po zakonu koji je Ustavni sud proglasio prije 10-ak godina nevažeći sa određenim brojem glasova koji nije reprezentativan. U isto vrijeme dok o tome govorimo, treba kazati da ne može i ne bi smjela biti hrvatska Vlada izglasana glasovima nacionalnih manjina koje ja i svi mi uvažavamo. I spremni smo napraviti i podržati svaki projekt koji na lokalnoj razini pomaže da se oni osjećaj svoj na svome, da oni osjećaju da je ovo njihova domovina i da oni osjećaju da od nikoga nisu diskriminizirani. Sad ću se vratiti na program. Gledao sam i slušao što smo danas govorili, zanimljivo je da svi dosadašnji klubovi ovi koji su govorili prije mene, govore vrlo načelno, to nije smisao ovoga sastanka, mi danas moramo govorit s čim smo mi zadovoljni a s čim nismo zadovoljni u prijedlogu funkcioniranja hrvatske Vlade. Tako recimo o poduzetništvu koji je glavni problem hrvatske države, naši poduzetnici u vrlo nezavidnom položaju, naši poduzetnici gdje god dođu, govore o tome kako treba liberalizirat državni aparat, kako oni ne smiju bit pod reketom represivnog aparata, prije svega mislim da inspektorate. Osim toga, mi smo zemlja u kojoj postoji još uvijek HASSAP-i, sanitarne knjižice i razni drugi tereti za gospodarstvo koji više ne postoje u nijednoj zemlji EU-a. Što je problem da Vlada u ove prošle 4 g. nijedan od tih nameta nije mogla skinut? Vlada je izišla sa programom gdje je pokazala koliko će smanjiti, rastereti gospodarstvo, ali samo iz ove stavke parafiskalnih nameta, hrvatski poduzetnici i hrvatski građani uplaćuju što u proračun, što u parafiskalne namete 6 milijardi kuna. 6 milijardi kuna je ogroman novac pogotovo za onoga ko se nalazi na tržištu i pogotovo za onoga ko se nalazi u tržištu danas u vrijeme korone i krize u cijeloj Europi. Nažalost, nijedne riječi o tome a isto tako meni je jasno da desna strana, vi ste se usuglasili, vjerojatno ste mjesec dana pisali taj program pa vam je sve jasno, lijeva strana šuti, ni riječi. Dalje, meni je žao što nema tu ministra zdravstva jer bio bi red da je danas ovdje iako g. Beroša cijenim, mislim da će biti dobar ministar ali je neosporno da je on morao danas ovdje sjediti i slušat što ćemo mi svi a i ja danas reći. Hrvatsko zdravstvo je u ovom trenutku dužno 10 milijardi kuna. Znate koliko je to novaca? To su tri Pelješka mosta. Naše zdravstvo je dužno 3 Pelješka mosta. Mi smo 20 g. čekali da skupimo dovoljno novaca ili da nam netko da kredit da bi izgradili Pelješki most a sada smo dužni u zdravstvu 10 milijardi kuna. Nama ne funkcionira apsolutno ništa u zdravstvu, naše liste su najduže od svih zemalja s kojima se mi možemo uspoređivat, mi trošimo pored ovih 10 milijardi koje smo dužni, i vidio sam da ministar financija uopće ne razumije o čemu se radi jer je jučer rekao novinarima da će uplatiti 500 000 milijuna kuna, to nije rješenje. Znači naš zdravstveni sustav je potpuno i ljudski i po svim drugim kriterijima devastiran. Tako recimo u Hrvatskoj imate ... [[Govornik se ne razumije.]] aparata, pojednostavit ću to tako da svi možemo razumjeti, imate ... [[Govornik se ne razumije.]] i CT aparata više nego u jednoj na 100 000 stanovnika, više nego u jednoj zemlji kojoj se mi možemo referirati, tako mi imamo više CT aparata od Čeha, Slovaka, Mađara, čak i od Slovenaca. Jeste li ikada čuli, evo naši europarlamentarci, jeste li ikada čuli da Češka ili Slovačka ima problema sa listom čekanja? Niste. Zato što tamo postoji uređen sustav. Kod nas, dok u Zagrebu se čeka godinu dana da se napravi jedna pretraga, u isto vrijeme ta pretraga u nekom mjestu 50 km dalje radi se 5 pretraga dnevno i nitko ne zna da su tamo slobodni termini. Dalje, vrlo važno, naš HZZO, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje koji ima budžet 27 milijardi kuna jedini je valjda osiguravajuća kuća u Hrvatskoj koja ne prati ishod liječenja. Nemate ishoda liječenja po lijeku i po pacijentu. Neću ulaziti u detalje, bit će mogućnosti da još o tome govorim, ja bih se samo kratko osvrnuo još na demografiju zato što sam se dogovorio sa svojim predsjednikom da ćemo podijeliti vrijeme. Gledajte, jučer sam slušao tu bivšu ministricu socijalne skrbi koja je govorila o demografiji, pa to je bilo stvarno ružno za slušati. Ta gospođa je sebe hvalila sa jednim kolegom iz HDZ-a kako je bila cijelo vrijeme uspješan mandat. Ej, ajmo se zaustaviti. 300 tisuća hrvatskih građana je u zadnjih 5 godina iselilo iz Hrvatske. Znate koliko je to? Kao da sljedećih 8 godina nijedan građanin dijete u Hrvatskoj se ne rodi. 8 godina jer je nama prosječno se rađa 30 tisuća ljudi. Pa sad kad bi vama netko rekao da li prihvaćate da sljedećih 8 godina nitko se u Hrvatskoj ne rodi, to je to. I onda ministrica se hvali, čak je i kad joj je netko gore prigovorio, čak je uzela sebi za pravo da mu dobacuje, da ga kritizira, da, čovjek nije mogao završiti od njenog hvaljenja. U ovome programu niste vidjeli 5 rečenica suvislih o demografiji. Još bi mogao puno o tome govoriti, ja ću spomenuti potencijalni ministar Fuchs nije tu. Nažalost naše Sveučilište u Zagrebu, prije svega, govorimo o Sveučilištu u Zagrebu je na vrlo niskim razini, jedno od najgorih sveučilišta u Europi. Nažalost, ima tu i Dalmatinaca i ovaj Riječana, zagrebačko sveučilište je postalo gore sveučilište, majka svih reformi je zagrebačko sveučilište, zagrebačko sveučilište ne funkcionira. Vi kad kažete prof. Grossmanu u Londonu da imate pametnog dečka koji hoće kod njega doći raditi, on vam pošalje obavijest da ga može primiti za 7 dana. Kod nas to traje godinu dana. Za sada ovoliko.
Nastavit će poštovani zastupnik Škoro, izvolite.
Hvala lijepo prof. Vrkljanu. Evo vidite kako kod nas funkcionira unutarstranačka demokracija, vrijeme je podijeljeno tako da je on govorio 11 minuta, a ja ću 2, 3. Kada bi netko radio bilo kakav ozbiljan znanstveni rad, ključno istraživačko pitanje koje bi se postavilo danas na ovoj raspravi je koliko je ustvari tih ruku potrebno u zraku da se ova Vlada izglasuje. 76, profesor je bio u krivu. Vladajuća većina ima 76 ruku i što god mi danas budemo govorili, koliko god to bude trajalo, trajat će vjerojatno do kasno u noć, pola će zaspati ljudi, mi ćemo pod svaku cijenu izglasati ovu Vladu i ona će biti meritorna od sutra. Pa evo, poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. mandataru, ako je tu, budući ministri. Ono što ja samo želim reći je da mi nećemo dati podršku toj Vladi. Jučer smo dali podršku kada se izglasavao zakon po kojemu se može formirati ova Vlada, ali nećemo dati iz jednostavnog razloga što ja znam da ovdje ima časnih ljudi među budućim ministrima i ja mislim da oni, ne da neće htjeti, nego jednostavno neće moći izglasati ništa dobro i učiniti ništa dobro u onom strukturnom smislu. Neće tu biti promjena kada je u pitanju Izborni zakon jer imamo probleme izbornih jedinica i elektroničkog glasovanja, neće biti promjene poduzetničke klime jer, jedna stvar je kada se Vlada hvali, kada premijer bivši ili budući govori o tome da oni stvaraju preduvjete da se otvore nova radna mjesta, ali isto tako stvaraju preduvjete zbog kojih Meggle odlazi, zbog kojih British American Tobacco odlazi, zbog kojih mi gubimo radna mjesta, neće se govoriti o referendumu, dakle strukturnih promjena neće biti. Ova Vlada će funkcionirati kako je funkcionirala i prije i dobro je rečeno i istinito je da je HDZ odlučio imati Vladu kontinuiteta i da će, kako je to bilo rečeno i najavljivano, surađivati sa svjetonazorski sličnim strankama. To je ono što je bitno za reći, dakle HDZ će sa SDSS-om, sa liberalima, reformistima, HNS-om tvoriti tu krhku većinu od 76 ruku u zraku kojima će se podržavati projektna suradnja kao što se događalo i do sada. Projektna suradnja i čista trgovina. Ti meni-ja tebi. Kao na bilo kojoj tržnici. Pa evo, ta krhka i rubna većina koja će večeras izglasovati Vladu, ja vam želim svako dobro i moram reći u ime Domovinskog pokreta, mi ćemo podržati svaki onaj prijedlog, svaki zakon koji će biti na dobrobit hrvatskih državljana, na dobrobit hrvatskih građana i na dobrobit svih naših ljudi i naše države. Međutim, ključno pitanje, kad vas gledam s ove pozicije je tko je sljedeći žetončić. To je ono što zanima i medije, to je ono što zanima i hrvatske građane i one koji nas gledaju. Možemo raspravljati, vjerojatno hoćemo do 1, 2, 3 u noći. Kad se ugase televizijske kamere, onda ćemo vjerojatno i odustajati od rasprave, izglasovati ćemo Vladu, ali ključno pitanje, dakle, tko je žetončić, a pogled s ove govornice u principu ukazuje da smo mi svi skupa ovdje švedski stol. Ja se nadam da ćemo izdržati i da ćemo rađe ići na nove izbore nego da budemo žetončići. Hvala vam lijepo, čak smo se strpali nas dvojica i prije od 15 minuta. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Bačić je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. Vrkljan je neprimjereno govorio o potpredsjedniku Vlade Miloševiću problematizirajući njegovu poziciju potpredsjednika Vlade. G. Boris Milošević je prije svega potpredsjednik Vlade a podredno je što on dolazi iz redova SDSS-a i g. Vrkljan, to sam maloprije rekao, Ustavni sud je poništio odredbe ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina koji je jamčio srpskoj nacionalnoj zajednici u Hrvatskoj tri mjesta u parlamentu na temelju općeg biračkog prava u 10 izbornih jedinica, ali Ustavni sud nije nikada, …
…/Upadica Reiner: Kolega Bačić./…
… zapamtite, niti srpskoj nacionalnoj manjini niti …
…/Upadica Reiner: Kolega Bačić./…
… bilokojoj drugoj nacionalnoj manjini osporavao…
…/Upadica Reiner: Vrijeme vam je./…
…osporavao izbor 8 manjinskih zastupnika u XII. izbornoj jedinici, to je važna distinkcija.
Kolega Bačić, vrijeme vam je isteklo a drugo, to nije povreda Poslovnika. Ja vas molim da ne zlorabimo instituciju povrede Poslovnika, to sam već lijepo molio, molim vas. Imate priliku uvijek replicirati, replika, naravno ne možete kad je klub u pitanju ali poslije kad će biti pojedinačne rasprave se uvijek može replicirati ali nemojte zlorabiti umjesto institucije replike, instituciju povrede Poslovnika. Slijedeći Klub zastupnika je onaj IDS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče Sabora, poštovani mandataru, ne znam da li je tu i ostali članovi buduće Vlade, kolegice i kolege. U ovom svom uvodnom izlaganju prije svega želim svima čestitati kolegicama i kolegama zastupnicima na ostvarenim saborskim mandatima a ujedno i čestitam kolegama i kolegicama iz HDZ-a i njihovih partnera na ostvarenoj pobjedi. Ono što mi u IDS-u očekujemo od ovog saziva Sabora je da svojim radom vratimo ugled i dignitet ovom, najvišem tijelu u RH. Danas nažalost ne možemo znati kakav će biti ovaj saziv Sabora ali jako dobro znamo onakav kakav ne smije biti a to je repriza prošlog mandata. Nadam se da u ovom sazivu nećemo gledati iznošenje zastupnika iz sabornice, da neće biti sukobljavanja do granice fizičkih obračuna, da neće biti međusobnog vrijeđanja i ponižavanja, govora mržnje i netrpeljivosti. To je minimum koji smo dužni našim građanima a koji je maksimum? Maksimum ovisi o nama. O nama ovisi hoće li ovaj dom uistinu biti prepoznat kao mjesto gdje se rješavaju problemi i uređuje naše društvo. Izbori su iza nas. Postotak izlaznosti građana na izbore pokazuje koliko zapravo oni vjeruju u nas političare i o nama će ovisiti hoće li na idućim izborima taj postotak izlaznosti biti veći, nekih 60, 70% ili će se sadašnji postotak još više smanjiti. Također, o nama ovisi koliko će biti povjerenje građana u institucije ove države a koje je trenutno među najnižima u Europi. I sada dolazimo do onog najbitnijeg a to je da je najveća odgovornost, na tome vam ne zavidim, upravo na vama koji ste u vladajućoj koaliciji koji kroz Vladu i vladajuću većinu u Saboru, vučete sve konce i zato obraćam se premijeru kao i ostalim članovima buduće Vlade, da ste upravo vi oni koji imaju priliku mijenjati staru, ustaljenu paradigmu rada ovog Sabora. Tijekom vaše kampanje ali i u prošlom sazivu, stalno ste pozivali a i danas i jučer čuli smo da pozivate na zajedništvo, da pozivate na nacionalno jedinstvo, da pozivate zna rad za dobrobit Hrvatske i njenih građana. Međutim iz današnjeg izlaganja, vidi se da to jednostavno s vaše strane je izostalo. Zato mi u IDS-u očekujemo da u ovom mandatu će biti sa vaše strane više sluha za kvalitetne kritike, drugačija razmišljanja i konstruktivne prijedloge koji svakako jačaju zemlju, jačaju Sabor. Jer kao što znamo, neke od najrazvijenijih zemalja na svijetu, poznate su upravo po svojoj kulturi političkog dijaloga. S druge strane, isključivost i dociranje udaljavaju nas od razvijenog svijeta. Kad gledamo program Vlade, možemo zaključiti da se često, ne samo u tom djelu ali često u programima, više političkih opcija, programi se preklapaju, ali i dosadašnja praksa je pokazala da se prijedlozi zakona, amandmani koji dolaze od strane oporbe, u principu odbijaju, da ne spominjem donošenje proračuna RH gdje se kao oporbeni vijećnici zalažemo, trudimo predstaviti određene projekte i programe za sredine iz kojih dolazimo a da nikada u proteklom mandatu niste imali sluha niti prihvatili iti jedan mandat i onda pozivate na zajedništvo, na nacionalno jedinstvo i u borbu za interese svih građana RH. Možda smo malo naivni, bez obzira što imamo neku godinu ali nadali smo se da upravo sa promjenom i sa ovim izborima, da će se prestati sa takvom praksom no današnjim postupkom predstavljanja buduće Vlade i njenog programa, žao mi je ali vi nastavljate po starom. Kao buduća Vlada, mogli ste vi pročitati isto tako programe ostalih političkih stranaka, uzvisit se iznad vaših zvonika i možda ugraditi neke dijelove upravo tih programa jer i ti programi su bili dobri za građane ove republike i zato smo i mi koji smo u opoziciji dobili povjerenje i glas. Vi niste dobili 100% glasova u RH da možete svojatat i kazat sve je to naše, vi ste dobili tih 51 u odnosu na nekih 49. I na taj način biste pokazali širinu, biste pokazali dobru volju i pokazali biste poštovanje koje često spominjete u vašim govorima da poštujete sve saborske zastupnike, sva njihova razmišljanja i njihove prijedloge, ali nažalost to izostaje. Jer i mi smo izabrani od strane naših građana i zato očekujemo da podržite i ostale građane koji vama nisu dali glas. Zato poštovani mandataru i uvažene kolegice i kolege iz vladajuće većine pred vama je prilika da suradnju i zajedništvo o kojima često govorite, pokažete na djelima i onda bi se moglo govoriti, kako je rekao g. Bačić, o ozbiljnim saborskim zastupnicima, a ja ću reć o ozbiljnoj vladi svih građana RH, a ne samo vlade HDZ-a i njegovih partnera. Još nešto bi rekao kolegi Bačiću, jedan ljudski savjet, mogu reći prijateljski, jedna poslovica kaže da u pobjedi se ne uzvisi, a u porazu se ne ponizi. I u tom kontekstu, način na koji ćete koristiti sredstva iz fonda za oporavak EU, te višegodišnjeg financijskog okvira, bit će test vaše demokratičnosti, ali i spremnosti da u ovom mandatnom razdoblju konačno odbacite ovaj promašeni centralistički način upravljanja i da se kao društvo napokon opredijelimo za decentralizaciju, da se uspostavi jedan novi moderni sustav jer ovaj nakon 25.g. očito je da više ne funkcionira. I bez obzira što neki vama nisu dali glas nadam se da ćete u ovom mandatu predstavljati i građane koji vam nisu dali glas, da ćete isto tako predstavljati interese onih građana koji uopće nisu izašli na izbore, a ne zadovoljiti samo HDZ-ovo glasačko tijelo. Svi mi koji smo dobili povjerenje građana ove zemlje, tu smo da se borimo za njihove interese. Dobili smo glas zbog politika i programa koje smo predstavljali građanima. Jer ljudi kad glasaju, konkretno za IDS, oni točno znaju što dobivaju i IDS će se u ovom saboru nastaviti boriti za interese Istre, Liburnije i Kvarnera. I moram reći da mi je žao što premijer u svom uvodnom izlaganju je spomenuo sve dijelove RH, ali da li namjerno ili slučajno zaboravio je spomenut Istru, zaboravio je spomenuti Kvarner. Ali bez obzira na to mi iz IDS-a i dalje ćemo se boriti za podizanje civilizacijskih standarda u društvu, za brži razvoj gospodarstva i ekonomije, za transparentnost i ne brinite, mi ćemo i dalje biti vrijedni marljivi radnici koji će uredno izvršavati svoje obaveze prema ovoj državi, koji će i dalje puniti proračun RH, tako da ćemo raditi i izvršavati svoje obaveze. A to sve u cilju kako bi se smanjila razlika u stupnju razvoja u odnosu na najrazvijenije dijelove zemlje, ali borit ćemo se da se isto tako ne koče oni koji su najspremniji i najodgovorniji. Kao što smo već mnogo puta za ovom govornicom rekli, a to smo dokazali svojim dijelima, da mi jesmo za solidarnost i smatramo da se uvijek treba pomoći onim slabijima i manje razvijenim područjima, ali to nikako ne smije biti na uštrb onih najrazvijenijih. Jednostavno, treba prestati s praksom da se one snažne zakida da bi se tako pomoglo slabijima, nego treba naći model da se slabijima pomogne, a da snažni još više rastu, još više napreduju i da još bolje vuku. Naš premijer ima velikog iskustva u pregovorima u Europskom vijeću i on jako dobro zna da zemlje poput Nizozemske, poput Danske, Njemačke, neće kočiti svoj vlastiti razvoj na uštrb potpora najnerazvijenijim zemljama Europe poput RH, Rumunjske ili Bugarske. Oni su u Briselu sad nedavno raspravljali 4 dana i 4 noći ne računajući ono vrijeme koje su prije utrošili za donošenje tog financijskog plana, ali nakon tih 4 dana i 4 noći postigli su konsenzus za donošenje proračuna za višegodišnje financijsko razdoblje EU-a, a nama taj isti premijer koji ima iskustvo Europskog vijeća, nama u sabor dostavi taj program rada ove vlade sat vremena ili 45 vremena prije početka rasprave i očekujete u tom zajedništvu, u nacionalnom jedinstvu, da mi taj program izglasamo i da podržimo i da damo povjerenje ovoj vladi. Nažalost, iz vašeg ponašanja već na samom početku rada ovog sabora možemo zaključiti da nastavljate istim stopama ne uvažavajući i ne poštujući oporbu, a time i instituciju sabora. Imate svojih 76 glasova, izglasat ćete i povjerenje tj. novu vladu i program ove vlade, ali mi zbog ovog navedenoga i viđenog, mi iz Kluba IDS-a nećemo podržati ovu vladu. Ali imam i poruku za nas koji smo u oporbi. Nadam se i pozivam da ćemo mi kao oporba biti kvalitetni, konstruktivni, ali iznad svega i civilizirani. I na kraju želim svima nama puno uspjeha u radu i da ostvarimo ciljeve koje smo obećali našim građanima. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine mandataru i budući članovi Vlade, kolegice i kolege one koje znam od ranije i one koje ne znam, s kojima ćemo raditi u naredne 4 godine, dozvolite da vas pozdravim u ime Samostalne demokratske srpske stranke. Htio bih reći da ovdje nisam na ovom mjestu prvi put, za ovom govornicom i htio bih reći da i ako ima neki razlog da me netko podsjeća mene ili bilo koga od zastupnika SDSS-a da li znaju gdje su, ja ću reći da znam veoma dobro. I mnogi s kojima sam surađivao u ovoj zemlji znaju da znam i mnogi s kojima sam surađivao ili surađujem izvan ove zemlje također znaju da znam. Onima koji to ne znaju ja ću to staviti na konto da još uvijek ne znaju, ali i da će naučiti. To vrijedi i za budući potpredsjednika Vlade iz redova pripadnika nacionalnih manjina izabranog zastupnika Borisa Miloševića. On zna gdje sjedi. A ono što možda drugi ne znaju, ja ću reći samo nešto što drugi ne znaju. Iza Borisa Miloševića nisu ostale nikakve zastare, niti poslovne, niti ratne, ništa od toga. Ništa što je zakon sankcionirao, a neki segment zakona nakon toga abolirao iza Borisa Miloševića nije ostalo. I zato molim da tog mladog čovjeka oni koji su u jednom trenutku posrnuli u životu, neki lakše, a neki teže, ostave na miru da radi posao koji će mu biti povjeren i zbog kojeg je biran, a pobrinu se sa sobom i svojoj savješću kao što svako od nas tko izlazi za ovu govornicu i poseže za riječju kao glavnim oružjem koje imamo treba voditi računa u svakom momentu. Sviješću o tome što govori, što to znači, što će to učiniti onome tko govori, a i onome koga se tiče taj govor bio on spomenut ili bio puki slušalac. I tu ću stati. Ovom mjestu i onom mjestu ovdje ili bilo gdje drugdje ili onom gore. Sigurno se imamo zašto prozivati, ali na ono na što smo svi dužni se pozivati jeste Ustav i svako onaj koji nas ovdje želi učiti ratnom patriotizmu ili tobožnjem domovinskom patriotizmu, ako zaboravi ustavni patriotizam zaboravio je temelj svake pa i ove zemlje. Mi i ja u svojih 7 mandata sam dovoljno naučio o tome i one koji dolaze sa mnom učim to kao prvu lekciju i one koji su došli ovdje u sabor mogu reći da imam pravo da ih podsjetim na to. I tko god prije tog ustavnog patriotizma stavi nešto drugo stavio je čizmu na Ustav. Koliko god ta čizma mogla biti sveta njoj mjesto nije na tom dokumentu, najvišem zakonodavnom dokumentu. Stavio je čizmu na ovo mjesto, na ovaj dom i na ovu zemlju. A sad ono što je tema, ako je ostala još koja minuta, a nadao sam se da na takve stvari u ovoj zemlji nakon 30 godina nećemo gubiti vrijeme. Program u čijoj izradi u nekom obliku smo sudjelovali jeste jedna od takvih mogućnosti. Da je netko drugi mandatar vjerojatno bih ponudio neki drugi program, ali jedna od takvih mogućnosti da nakon 30 godina stavimo točku na neke stvari i počnemo graditi budućnost ovoga društva u skladu sa unijom čiji smo članovi i u kojoj tek trebamo izgraditi pravo mjesto za sve svoje građane i za svoju zemlju. I teško ćemo se boriti za to. I neće biti jednostavno ni u jednom trenutku. Ni kad dobijemo, a kamoli kad gubimo jer nijedno od tih mjesta nije dano kao što ni zastupnicima nacionalnih manjina nije dano to mjesto, a kamoli poklonjeno, a kamoli poštovani kolega Vrkljan, kolega po dvostrukoj osnovi, akademskoj i parlamentarnoj. Kad bih ja znao govoriti o hipofizi kao vi ja bih o tome govorio, ali ja znam da ne znam. A to da vi govorite o odluci ustavnoga suda na način na koji govori piljarica na Dolcu kad vas čujem, to je nedopustivo. To je otprilike tako kao da bi piljarica govorila o hipofizi kao što vi govorite o ustavnom zakonu i o ustavnom sudu i vi i neki vaši kolege jer omalovažavate ustavni sud i njegove riječi i u narod širite defetizam i neistine, što više laži i tako trebamo, dižite prst koliko hoćete, ali nažalost jesu jer ustavni sud je rekao da nema zajamčenih mandata nikome temeljem općeg biračkog prava, ali zastupnici nacionalnih manjina temeljem Ustava RH, čl. 15. st. 3. imaju pored općeg biračkog prava, posebno biračko pravo i temeljem toga posebnog biračkog prava od prvog akta hrvatskoga ustava, pa do danas i zato je ovdje bila priča o tome da su manjine konstitutivni dio suvremene hrvatske državnosti, koliko god to kako doprinosio, ali jesu i biraju se tako. I štetno je za RH da se govori o tome da su ovi izbori nelegalni i da su ljudi koji sudjeluju u formiranju ove većine nelegalni. A onima koji govore o trgovačkoj koaliciji ću reći ovako, iza SDSS-a ne stoji nijedan trgovački lanac, a ne znam da stoji ijedan trgovački lanac iza bilo kojeg drugoga, kao što stoji iza nekih stranaka koje nas prozivaju zbog tobožnje trgovine i nemojte da govorim koji je to trgovački lanac jer ne bih htio nikome napraviti štetu. Prema tome, ako predsjednik vlade ide u Brisel, ako predsjednik nizozemske vlade ide u Brisel, što mislite zašto ide? Nemojte me učit mom poslu. Vi niste pazili na svoje riječi, ni tokom izborne kampanje i ne pazite ni ovdje na ovom značajnom mjestu. Pa nemojte meni govoriti koliko ja smijem podići ruku i kako smijem. Ja svakako ne smijem, ja je svakako ne podižem na način na koji je neki podižu izvan ovoga sabora i nikad neću. Ako se g. predsjednik holandske vlade, nizozemske vlade, bori za interese Holandije i izbori se da carinski prihodi njegove zemlje budu veći nego što su bili do sada, ako se predsjednik hrvatske vlade izbori za to da ono što će RH dobiti temeljem 2 izvora iz višegodišnjeg financijskog okvira budu veći nego što su ikad bili, je li to trgovina, rezultat teških pregovora, teških kombinacija, a vi biste trebali znati da pripisivati karakter trgovačkog političkog ponašanja pripadnicima etničkih, vjerskih ili rasnih manjina je od 30.-tih godina, pa do 45.-te rezultiralo politikom istrebljenja Židova, Roma i slavenskoga stanovništva u znatnom dijelu tadašnje okupirane Europe počinjene nacističkom i fašističkom ideologijom. I kad to govorite budite svjesni da stvarate tlo za takvu sudbinu i za takvu priču o ljudima koji s tim nemaju ništa, pregovaraju o svojim pravima, o tome da im se obnove kuće, da imaju vodovode, da imaju ceste, da imaju posao. Što mislite da je posao zastupnika u HS osim toga, da mogu živjeti u miru, da ne moraju slušati svako malo da ih netko vrijeđa, da ne moraju slušati da njihove zastupnike svako malo neko vrijeđa i da im govori gdje im je mjesto. Zamislite vi da vama netko kaže gdje vam je mjesto zato što imate zastaru nakon presude koja vam je bila izrečena?
Slijedeći Klub zastupnika je onaj IP-a, Pametnog i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi mandataru Plenković, poštovani stari i novi članovi vlade, kolegice i kolege. Imam izuzetnu i čast i odgovornost i nekakvo zadovoljstvo da evo prvi put govorim s ove govornice u ime tzv. ženskog kluba odnosno kluba stranaka koje čine Stranka s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS. I odmah mogu reći da mi nećemo podržati prijedlog nove vlade. Došlo je i čini mi se krajnje vrijeme da nakon uspjeha koji su bili na ovim izborima, a i sastancima u Briselu našeg novog starog premijera malo spustimo s oblaka u stvarnost. A za spuštanje svih nas u stvarnost sigurna sam da nema boljeg poticaja od razgovora o novoj HDZ-ovoj vladi. I sama ta ideja da se radi o novoj vladi je vrlo problematična. Mi smo u prošlom sazivu sabora više puta razgovarali o promjenama u tadašnjoj vladi, a povremeno je tih promjena bilo i više nego što je sada. Kao prvo u ovoj vladi nema ništa novo, HDZ onakav kakav dobro poznajemo, nažalost krenulo je s velikim najavama o tzv. tobožnjoj reorganizaciji, a završilo je s mazanjem očiju javnosti, kozmetikom bez ikakvog sadržaja i još pri tom spajano je nespojivo i osnovani su uredi tamo gdje se nije znalo gdje početi kao npr. s mladima i demografijom. Možemo se kladiti da kada se vidimo na kraju mandata da će sve ostati kao što je bio i prvi korak, kozmetika bez sadržaja. Zašto? Sve je ovo dobro poznata ekipa, ekipa koja se i nije baš pokazala i u prošlom sazivu većina ovih ljudi bili su ili loši ili nevidljivi ili oboje, samo čekamo koliko će doći do prve ili bolje rečeno sljedeće afere. Uopće nije pitanje hoće li, samo je pitanje kada i tko. Hoće li igru ovaj put povesti resor gospodarstva i održivog razvoja u kojem se već vuku repovi, kakovi će to kosturi ispadati iz ormara u Ministarstvu obrane? Možda ovaj put sa aferama krene pravosuđe i uprava. Pitanje nije hoće li nego samo tko i kada. Pitanje je jednako tako hoće li ministri početi raditi svoje poslove, hoće li konačno zdravstvo se početi baviti drugom temom osim korone? Recimo svim onima koji boluju od neke druge bolesti osim korone, a čiji pristup zdravstvenoj zaštiti je sramota. Hoćemo li konačno čuti npr. za Ministarstvo kulture ili poljoprivrede? Hoće li europski fondovi početi zaista konačno raditi na tome da ne budemo najlošiji po povlačenju novaca u cijeloj EU? Jedan od ogromnih poslova koji čekaju ovu Vladu je i obnova Zagreba. Vodit će ju čovjek kojem ste nakon loše obavljenog posla u gospodarstvu za utjehu dali Ministarstvo graditeljstva. Od potresa je jučer prošlo četiri mjeseca, vi ste u međuvremenu uspjeli održati izbore usred epidemije i nadmudrivati se cijelo vrijeme sa svojim koalicijskim partnerom gospodinom Bandićem oko obnove, ali za Zagreb niste našli ni minutu vremena i sada očekujete da ovo rješenje za nadležno ministarstvo podržimo. Nećemo. Kao što sam rekla, veći dio ove Vlade već smo vidjeli na djelu i nismo bili ni najmanje impresionirani. Nema baš nijednog razloga da pomislimo da će ti ljudi ovaj put biti uspješniji. Osim ovih koje već znamo ima u ovoj Vladi nekoliko novih imena koje još nismo vidjeli na djelu kao ministre odnosno kao u slučaju predloženog ministra Fuchsa nismo ih vidjeli već duže vrijeme. Pa evo već kada sam spomenula predloženog ministra Fuchsa njega čeka ogroman posao. Školstvo nam je razoreno, mislim da slobodno možemo reći da je u lošijem stanju nego što je bila kada ga je prošla Plenkovićeva vlada preuzela. Dijelom je to posljedica objektivnih okolnosti. Narušene školske godine zbog korona virusa, ali stanje u školstvu uglavnom je posljedica tragične političke korupcije kojem je HDZ u prošlom mandatu održavao većinu kupljenim koalicijskim partnerima i njihovim lažnim reformama i neuspješnom manipulacijom štrajkom. Budući ministre Fuchsu ne zbog vas nego zbog školaraca želimo vam sve najbolje i želimo da uspije. Nažalost, s obzirom da poznajemo HDZ najbolje nije ono što očekujemo. Imamo i još jednu novu ministricu koja je zadužena za europske fondove, nakon pet godina HDZ-a na vlasti Hrvatska je u tom poslu najgora u EU. Ne zato što će netko to s ove govornice reći nego pogledajte zaista one koji nas objektivno ocjenjuju. Naš mandatar, naš stari novi premijer Plenković može to upakiravati kako god hoće i tvrditi da nitko nema pojma osim njega, ali činjenice su činjenice. Po postotku isplaćenih sredstava iz eu fondova Hrvatska je zadnja, baš zadnja nitko nije lošiji od nas. To inače posebno zabrinjava i zbog toga što premijer i svi oni koji vjeruju njegovim twitterovima puno nade polažu u tobožnje 22 milijarde eura koje je on navodno donio sa sobom u Bruxellesu. Nadam se da nije donio u nekoj crnoj torbi jer ako je tome tako to će u HDZ-u vrlo brzo nestati. Ali šalu na stranu. Samo manji dio tog novca su bespovratna sredstva za oporavak od krize i s tim iznosom ne možemo pokriti ni štetu koju je gospodarstvo Hrvatske pretrpilo do sada. A sav taj nova traži projekte i ozbiljne planove reformi, bilo da se isplaćuju iz eu fondova, bilo kao bespovratna sredstva ili zajmovi za oporavak. A u tome povlačenju novca za projekte iz eu fondova smo ponavljam, najlošiji u EU. Koliko će dakle Hrvatska zaista vidjeti novaca kojim se premijer hvali tek ostaje da vidimo. Nažalost, kada imate određeno iskustvo ne očekujete najbolje. Problem je tim veći kada uzmemo u obzir da u europski programi obnove vezani uz provođenje zelenog plana, zeleni razvoj, razvoj digitalne ekonomije i jačanje jedinstvenog tržišta. Sve su to stvari prema kojima je Plenkovićeva vlada i do sad bila ravnodušna u najboljem slučaju. Nemamo povjerenja i ne vjerujemo da će izaći na dobro. Osim oporavka ovu Vladu čekaju još dva velika europska koraka, Schengen i euro. Za tako velike zahvate možda bi bilo dobro imati i podršku jednog dijela opozicije, barem onog dijela koji je privržen ideji europske Hrvatske i jačanju unije. Nažalost, u slučaju bavljenja korona krizom pokazali ste da vas nitko i ništa ne zanima, nije vas zanimao Ustav, nisu vas zanimali zakoni, nije vas zanimao sabor, a kamoli bilo tko drugi. Oporba u trenutku kad je podržala i podržavala prijedloge koje ste imali tad ste o toj oporbi govorili da je konstruktivna. Oporba kad je imala nešto prigovoriti, kad je imala nešto pitati, kad je imala nešto reći, čak štoviše ne daj Bože kad je imala i napisati nešto, predložiti prijedloge zakona, davati amandmane tada ste na tu oporbu reagirali na način da to niste ni pročitali nego ste redom odbijali. Oporba zaista želi biti konstruktivna, ali ta oporba će biti konstruktivna i iskorak ćemo vidjeti u trenutku kad ćete barem slušati ono što oporba govori. Čak smo vam tad govorili, a sigurna sam da ćemo govoriti i ovaj put nemojte naše podržati, uzmite, prepišite, pokažite kao da je svoje, mi ćemo vas podržati, ali tome nije bilo tako. Stoga, stari i budući premijeru Plenkoviću, dio stare i buduće Vlade podršku za još 4 godine nećete dobit. Zašto? Zbog osrednjosti i neuspjeha koji ste zamotali u svileni omot. Kad se omot svileni otvori i kad vidimo mi vidimo samo neuspjeh i osrednjost. Hvala lijepo.
Hvala. I slijedeći klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče sabora, poštovani mandataru za sastav nove Vlade, kolegice i kolege, dakle slično ovome bilo je i prije 4 godine. Prije 4 godine sam s ovog mjesta poručio ministrima koji su tada bili svi novi i vama predsjedniče da ste dobili upravljač vrlo skupocjenoga automobila ovaj u ruke, ali za upravljati s takvim automobilom treba iskustva i vremena. Što znači da svaki ministar koji je novi u ovom poslu treba sjesti i debelo se organizirati i učiti o svom resoru da bi možda u drugoj, koncem 2, 3 i 4 godine dao maksimalne rezultate. To se sigurno ne odnosi na one koji su odradili cijeli mandat, a tu je pravo predsjednika Vlade da on ocjenjuje koji mu je ministar zadovoljio ili nije zadovoljio u prethodnom mandatu. Dakle, koliko god mi mislili da se nešto novo događa ovdje, ne događa se previše novo jer tu sam od 2003. nije se dogodilo da je program Vlade došao 2 dana prije pred zastupnike, došao je ili dan prije iako nije došao ni ovako 45 minuta prije ili je došao večer prije ili rano ujutro prije. Da budemo fer da svi idu na taj način. I što imamo ovdje? Ovdje imamo puno sadržaja bez ijednog konkretnog akcijskog plana koji se rješavaju ili strategijama ili sa zakonima. Ja bih htio samo jedno pojašnjenje od mandatara, spomenuo je jednu riječ pri kraju svoje prezentacije, zove se nacionalna kohezija, ja ću ga moliti da mi pojasni što je pod time htio reći, jer da je rekao interes RH onda bih to razumio ili da je upotrijebio jednu drugu koja je vezana uz program kovanicu, ali nije kovanica nego je to naziv europskih socijalnih politika, europskih politika, a to je socijalna kohezija onda bih to jako dobro razumio jer mi socijalnu koheziju još uvijek ne živimo, a trebamo je, trebamo je živjeti. Dakle, išao bih redom po onim poglavljima u ovom programu Vlade koja su u fokusu interesa Hrvatske stranke umirovljenika iako ja danas ovdje nastupam ispred novog kluba, Kluba Hrvatske seljačke stranke i Hrvatske stranke umirovljenika, ali mislim da su to i njihova i njihova razmišljanja. Dakle, prvo govori se da želimo imati dodatna porezna rasterećenja građana i to se doista događa kroz smanjenje stope PDV-a, međutim postoji drugo da li građani imaju velikog dobitka kroz smanjenje poreza na dohodak odnosno na dobit. Kroz smanjenje poreza na dobit mali broj građana ima ovaj dobit jel, odnosno profitira, a kroz smanjenje poreza na dohodak odnosno eventualno povećanje neoporezive stope dobivaju samo oni koji imaju veću plaću od neoporezive stope iako, koja je sada 4.000 kuna, dakle da bi netko nešto dobio mora imati preko 6.300 kuna kad bi se to povećalo sa 4.000 na 5.000 kuna, a imamo onih koji takvu plaću mogu samo sanjati. Dakle, politika plaća nije po meni dovoljno u Hrvatskoj uvezana sa politikom neoporezivih iznosa odnosno sa poreznom politikom odnosno te dvije politike minimalne plaće i poreznih, neoporezivih osnovica se ne prate po meni onako kako bi bilo u funkciji zaštite najsiromašnijih građana. Drugo, piše ovdje da će se u socijalnom dijalogu vezanom uz tržište rada, piše da će kontinuiranim razgovorima sa svim socijalnim partnerima, sindikatima i poslodavcima osigurat će se neophodna razina socijalnog dijaloga za daljnji razvoj hrvatskog tržišta rada i zaštite prava radnika i socijalne pravde u duhu provedbe ustavnih načela, pri tom će se, slušajte, osluškivati zahtjevi sindikata kao i potreba poslodavaca s obzirom na izazove s kojima se suočavaju u svakodnevnom poslovanju. Gledajte, temeljni kolektivni ugovor Republike Italije je potpisala akademska zajednica od par stotina doktora nauka koji promišljaju kamo gospodarstvo Republike Italije i kamo društveni odnosi Republike Italije idu. Dakle, i šta oni rade? Oni ostavljaju poprilično autonomije socijalnim partnerima da uređuju svoje odnose. Država ovdje nije arbitar, država ne osluškuje jedne pa druge nego traži od jednih i drugih da preuzmu odgovornost za stanje na tržištu rada, a da država radi takve zakone koji i jednima i drugima omogućavaju da štite radnike i prava radnika i s druge strane da imaju uredno poslovanje poslodavaca. Dakle, nije naglasak da je najvažniji faktor u toj priči socijalnog dijaloga država. Država mora njegovati te odnose i tražiti od socijalnih partnera da preuzimaju odgovornost za ono što predstavljaju. Dalje, imamo jačanje socijalne politike društvene solidarnosti. Naravno da cijelu ovu godinu govorimo suočeni i sa pandemijom korona krize i sa vrlo neugodnim iskustvima u našim domovima za starije i nemoćne i naravno da možemo pozdraviti da se želi poboljšati kvaliteta starijih osoba, njihov smještaj u domovima, ali da se želi i nešto drugo napraviti, da se što više ulaže novaca u provođenje svojih dana zadnjih životnih dana u svom domu tj. da usluge dolaze u domove umirovljenika i starije osobe u njihove kuće u njihove stanove, dakle tamo gdje su cijeli život živjeti, da nemamo kontinuirani pritisak na izgradnju domova umirovljenika, dakle favoriziramo na neki način vaninstitucionalnu skrb. U tom kontekstu sam danas govorio slobodan govor da imamo 50.000 ljudi koji su zatočeni u svojim stanovima zbog toga što višekatne stambene zgrade nemaju dizala. Ma nije samo problem što ti stanari ne mogu sići, ne mogu ni službe koje trebaju njima pomoći, ni pomoć u kući, ni zdravstvena njega, ni vatrogasci, ni servisi doći do njih, a to nije mali broj. Radi se o 50.000 građana u RH za koje procjenjujemo da ovise o tuđoj pomoći u svom vlastitom stanu. I apeliram da nova ministrica regionalnog razvoja i europskih fondova dozvoli povlačenje odnosno da se angažira na povlačenju sredstava iz EU za te namjene na način da to nije vezano uz obnovu fasada nego da je to pojedinačni projekt i da to decentralizira jer sumnjam da će se ministarstvo baviti sa poslovima, sa projektima vrijednosti 50.000 eura, ali to neka regionalne institucije mogu to preuzeti i mogu to bez problema raditi. Učinkoviti sustav socijalne skrbi i borbe protiv siromaštva, moram biti i izreći svoje razočaranje da imamo Strategiju borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti 2014.-2020. koja je doista mrtvo slovo na papiru. Nema nijednog akcijskog plana i ovo će isto tako ostati mrtvo slovo na papiru ukoliko iza donošenja strategije ne donesu akcijski planovi u kom se smjeru djeluje i koja se mjera u kojem konkretnom razdoblju treba odraditi. Jučer sam slušao ovdje napade da imamo megaministarstvo, Ministarstvo rada, mirovinskog sustava i socijalne sigurnosti spojeno i da će ono između 55 i 60 milijardi kuna trošiti dakle gotovo polovicu proračuna odnosno velik dio proračuna, ja vam mogu reći da moje mišljenje baš i nije takvo jer se radi o obvezama prema građanima RH. Dakle oni nisu ti koji će raditi neke nove investicije, gdje će biti fulanih investicija itd. nego se radi o obvezama prema građanima RH i možda je prednost u tome da se može na jednom mjestu sagledati ukupna problematika, a ne da lijeva ne zna što radi desna. Ja tu ne bi bio tako oštar kritičar sa pozicije veličine odnosno razine sredstava kojim to ministarstvo raspolaže, ja bih prije gledao koliko obaveza prema građanima RH ima to ministarstvo i kolika je odgovornost tog ministarstva da svi transferi budu transparentni, učinkoviti, pošteni, pravični prema građanima RH. Naravno, mi u HSU da parafraziram Fredericka Douglassa ćemo sa svakim rado surađivati ko hoće činiti dobro, građanima RH, ali nećemo ni s kim ko i u primisli misli građanima RH loše odnosno zlo. Prema tome, zalagat ćemo se za pravična rješenja u ovom segmentu. Što se tiče samog mirovinskog sustava naše uže specijalnosti odnosno prvo da kažem još jednu rečenicu oko zdravstvenog sustava gdje nas jako muči dostupnost zdravstvene zaštite jer nemojte mi reći da neko ko ima 2.500 kuna i nema odnosno mora plaćat ili nema dovoljno novca za plaćanje dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja odnosno dopunskog zdravstvenog osiguranja, da mu je lako izdvojiti 2000 kuna za jedan specijalistički pregled. Samo mi to nemojte reći jer ako mi to kažete da je to jednostavno onda ne vjerujem da živimo u istoj državi i da se družimo sa istim, sa istim ljudima. Prema tome, dostupnost zdravstvene zaštite treba riješiti kroz povećanje cenzusa za dopunsko zdravstveno osiguranje, ali ne samo to, ne samo to i kroz specijalističke preglede u domovima zdravlja. Dakle, jednom reorganizacijom zdravstvenog sustava, al mi ćemo se sa pozicije zaštite onih koji su siromašni, stari, bolesni, zalagati da postoji univerzalna dostupnost, da niko zbog nedostatka sredstava ne može biti zakinut za dostupnost zdravstvene zaštite. Naravno da želimo imati ponovno i provoditi strategiju borbe protiv siromaštva starijih osoba i da onako kako je ovako napisano da će se težiti da prosječna mirovina dođe na 50% prosječne plaće sa postupkom samoindeksacije se neće nikada dogoditi, sa postupkom dva puta godišnje usklađivanja mirovina se nikada neće dogodit. Zašto? Zato što imate stalno otvorene škare, stalno imate otvorene škare. Onaj koji ima veću mirovinu sa istim postotkom povećanja još je viši u odnosu na ovoga drugoga koji ima malu mirovinu i koji ima mali isti postotak dobiva, donosi minimalno povećanje. Taj gep, ta razlika, taj razmak u tim škarama se među tim ljudima kod takvog načina indeksacije, i samo takvog načina indeksacije odnosno usklađivanja mirovina povećava. Rekli ste da mislite upotrijebiti odnosno na drugi način riješiti obiteljske mirovine. U prošlom sazivu, a to ćemo obnoviti, u prošlom sazivu ste imali 900, prijedlog zakona 930 i prijedlog zakona 931 koji vam taj dio rješava. On košta milijardu kuna, ali za borbu protiv siromaštva milijardu kuna na razini godine nije i nikada ne smije biti problem za RH. Nije i nikada ne smije biti problem za RH jer je naše ustavno načelo zaštita svih građana, socijalna pravednost i borba protiv siromaštva naših građana. Mi u ovom trenutku ne možemo i nećemo podržati, dakle program vlade, niti vladu. Međutim, do, ocjenjujemo da do Božića bi trebali već moći ocijeniti rad vlade i vidjeti neke prve ozbiljne namjere, realizaciju ozbiljnih namjera, pa na kraju sretno vam bilo.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave. Samo informacije radi, jako veliki broj zastupnica i zastupnika se javio za pojedinačnu raspravu, tako da ako ne bude uopće replika to će potrajati negdje oko 6 sati do kraja rasprave, tek tolko da se možete vremenski orijentirati. Idemo na, kao što sam rekao na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Tomašević, izvolite. Sa mjesta se govori pojedinačno.
Hvala potpredsjedniče sabora, drugi dan je na poslu, pa znate kako je to. Jel 5 minuta, jel? 5. Zbog korone. Pa ovako, evo ja sam već najavio u pojedinačnoj raspravi da bi se osvrnuo malo više na resor zaštite okoliša odnosno sad resor održivog razvoja kako se zove s obzirom na svoje neko iskustvo i znanje u tom sektoru i evo počet ću znači sa 31. stranicom programa vlade, sa energetskom samodostatnosti i tranziciju na čistu energiju. Kao prvo, mislim da model tržišne premije je nepotreban koji se ovdje navodi, vidimo i kako se on može pervertirati u slučaju upravo vjetroelektrane krš Pađene i šta se tamo sve dogodilo, ne moram to ponavljat, mislim da cijela hrvatska javnost zna, mislim da zapravo bi se više trebalo osloniti na to da državne subvencije koristimo za mirkosolare odnosno da građanima pomažemo da solarne čelije, fotonaponske čelije, instaliraju na svoje domove, objekte, krovove i na taj način subvencioniramo i fokusiramo šta ćemo subvencionirati, a ne da investitorima dajemo ovakve tržišne premije, posebice imajući na umu kako se cijelo vrijeme električna energija koja se proizvede iz obnovljivih izvora energije sve više i više isplati i u tom smislu mislim da je taj model nepotreban. S druge strane ne vidim ništa oko nekih drugih oblika energetskih, primjerice energetskih zadruga, suvlasništva lokalnih, znači samouprava nad većim projektima obnovljivih izvora energije, znači nešto što je normalno u Skandinaviji i u nekim drugim europskim zemljama kako da se što više korist od proizvodnje iz obnovljivih izvora energije raspodijeli unutar lokalne zajednice, to ovdje ne vidim. Što se tiče vodnog gospodarstva, smanjiti gubitke u vodoopskrbnom sustavu mislim da je pohvalno, ali ne vidi se zapravo točno na koji način i šta to znači smanjiti gubitke, ako se smanji sa 50% ili 40% za 5%, to je isto smanjenje, ali ne bi reko da je adekvatno smanjenje gubitaka u odnosu na ono što je prosjek EU, u čemu RH se doista ne može pohvaliti sa užasno velikim gubicima u vodoopskrbnim mrežama počevši od Zagreba, pa sve do drugih gradova. Isto tako nisam siguran da je potrebno gledati sve lokalne vodovode, to su inače vodovodi koji su građani sami izgradili i sami s njima upravljaju, mislim da ih ne treba gledati sve zajedno nego mislim da neki od njih dobro funkcioniraju, uredno testiraju kvalitetu vode, nose tu vodu u laboratorije i mislim da ih ne treba na silu integrirati sve takve vodovode pod egidom zdravstvene ispravnosti i ujednačavanja kvalitete vode. Što se tiče zaštite prirodnih resursa i borbe protiv klimatskih promjena, tu bi rekao da ćete donijeti Strategiju nisko ugljičnog razvoja, ja to slušam u najmanju ruku već 3 g., 3 g. se govori o tome da će se konačno donijeti Strategija nisko ugljičnog razvoja pa valjda i hoće konačno jer je čini mi se i na javnoj raspravi sada međutim, o tom potom. Isto tako, vezano za zaštitu prirodnih resursa, isto tako baš u projektu bivših ministara zaštite okoliša T. Čorića a sada jel, kandidata za novog ministra smo vidjeli šta znači neuređen i neadekvatan sustav procjene utjecaja na okoliš. Ja ću vas podsjetiti da je Europska komisija pokrenula postupak protiv Hrvatske zbog direktive o staništima upravo malti ne da je nacrtala zapravo slučaj Krš Pađene jer je rekla da se ne poštuju direktive vezano za modificirane projekte vjetroelektrana u obalnom pojasu vezano za utjecaj na ekološku mrežu NATURA 2000. Znači malti ne je Europska komisija nacrtala Krš Pađene prije nego što smo znali za taj slučaj kada su probijene mjere i kada je sve izašlo u javnost. Tako da iz perspektive očekujemo novi sustav procjene utjecaja na okoliš jer sustav gdje ocjena o potrebi procjene utjecaja na okoliš završi tako da 90% slučajeva znači da ne treba procjena utjecaja na okoliš a tamo gdje treba procjena utjecaja na okoliš, u 90% slučajeva završi tako da su ti svi projekti ispravni za okoliš i da ne treba mijenjati niti lokaciju niti tehnologiju što mislim da je nemoguće ako doista poštivano ekološke standarde. Što se tiče gospodarenja otpadom, rekao sam već da je uredba o gospodarenju otpadom odnosno izmjena te uredbe suspendirana od strane Ustavnog suda i nalazimo se sada u jednoj praznini jer nemamo novi sustav naplate odvoza komunalnog otpada i tu sad se predviđa ponovno novi Zakon o gospodarenju komunalnim otpadom, [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Branka Grčića, izvolite. Kolega Tomašević, mikrofon.
Kad govorite o ovim učincima o području okoliša, ja bi se nadovezao na onu moju raniju priču oko iskorištenosti Eu fondova u tom segmentu. U SDP-ovoj bazi podataka piše da je za recikliranje otpada planirano na razini 30 000 tona godišnje i ništa od toga u ovom trenutku nije realizirano. Dakle, nadalje vodoopskrba se trebala osigurati za milijun ljudi a do kraja 7 g. financijske perspektive, na semaforu piše 950 stanovnika Hrvatske, dakle od milijun, 950 ljudi je priključeno na te nove sustave. Što se tiče zbrinjavanja otpadnih voda o čemu ste govorili, plan je bio također za milijun ljudi, do sada je doslovno završeno 0, dakle 0 i to je taj materijalni dio te priče o neiskorištenosti novaca iz EU fondova.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Tomaševića [[Upadica Grčić: Dakle to je u bazi SDP-a, da se zna.]] Hvala.
... [[Govornik naknadno uključen.]] dodao bi da se ovdje predviđa u programu Vlade, stopa od 55% znači odvajanja otpada do 2025. g. a baš su izašli novi podaci koji kažu da Split odvaja trenutno 5% a Zagreb 17% pa se doista pitam kako ćemo izbjeći penale EU-a i dostići ovih 55% za 5 g.? Možda magičnim štapićem. I samo bi za kraj rekao isto tako, pohvalu i mandataru i pola ovdje ministara što ipak u nekoj polupraznoj govornici nas slušaju i mislim da je to ipak znak poštovanja s vaše strane i u tom smislu, evo želim vam zahvaliti na tome. Mandataru bi još samo rekao da nisam tankoćutan jer sam tražio zaštitu potpredsjednika Vlade kad me se prekidalo nego jednostavno zahtijevam poštovanje isto kao što sam spreman vama dati poštovanje kao budućem premijeru, ne vidim tu ništa sporno, ako ne poštujete mene, bar poštujte 20 000 građana, birača koji su mi dali preferencijalni glas i prema tom, mislim da sam saborski zastupnik sa najvećim brojem preferencijalnih glasova i iz te perspektive očekujem poštovanje. Hvala lijepo.
Hvala. Ja očekujem da odgovarate na repliku a ne da replicirate da premijerom jer vi odgovarate kolegi Grčiću. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Katarine Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Jutros smo čuli od premijera Plenkovića da je u narednom periodu najvažnija sigurnost, da će osigurati sigurna radna mjesta no istovremeno smo čuli od premijera da ne može ništa učiniti za radnike Megglea, vjerojatno niti za radnike CROSCA, Tvornice duhana u Kanfanaru, radnike SAIPEM-a, radnika šećerane u Virovitici, radnike Kraša, radnike Đure Đakovića, radnike brodogradilišta koja su zatvorena i koja su pred zatvaranjem poput Brodotrogira. Kaže premijer Meggle je privatna firma i mi tu ništa ne možemo učiniti. To su proturječne politike. Ne možemo s jedne strane braniti svetost slobodnog tržišta i pravo privatnog vlasništva da gasi proizvodnju, da ukida radna mjesta, dok cijela zemlja ne postane tehnološki višak kojeg će privatni vlasnici imati pravo poslati na cestu a s druge zagovarati navodnu sigurnost. Gotovo 1/5 zaposlenih u Hrvatskoj radi na određeno vrijeme, to je znači 6,9%, prosjek Europe je 2,2%. Mi smo na samom vrhu takve ljestvice tih nesigurnih ugovora u radu, ne možemo govoriti o sigurnosti. Sad je najavljeno da će se odmah provesti porezna reforma od koje će najviše imati oni koji imaju bruto plaće 30 000 i više tisuća kuna, najavljuje se rezanje poreza na kapital koji je u nas među najnižima u Europi. Porez na potrošnju, PDV koji je regresivan porez, koji najviše pogađa osiromašenu većinu, tek se najavljuje smanjiti nakon što se namire ovi najbogatiji koji će s ovim poreznim reformama profitirati. Čak i HNB upozorava na veliku akumulaciju štednje, bogataši kod nas ne investiraju već akumuliraju. Znači nama je potrebna zelena reindustrijalizacija, lociranje industrija koje imaju visoku dodanu vrijednost, zaštita, nijedna se zemlja bogata, zapadnoeuropska zemlja nije razvila bez protekcionizma i intervencionizma. U zemlji u kojoj su pokazatelji siromaštva i socijalne isključenosti alarmantni jasno je da je na prvom mjestu programa Vlade stavljena socijalna sigurnost, no kakva je to socijalna sigurnost ako samo navedemo neke pokazatelje siromaštva reći ću vam da je oko 300.000 ljudi dakle preko 7% u Hrvatskoj nema za grijanje, 300.000 djece živi u siromaštvu, u Hrvatskoj si 51% ne može priuštiti tjedan dana godišnjeg odmora izvan kuće zato naš potpredsjednik sabora uvaženi vitez Željko Reiner pod rotirkom odlazi na skijanje da ne bi čekao na granici, u Hrvatskoj si 10% ljudi ne može priuštiti da svaki dan jede obrok koji sadržava meso, ribu ili neki vegetarijanski ekvivalent, no HDZ-ovi zastupnici, evo poput Vinka Zulima u općini Seget troše 170.000 kuna godina na reprezentaciju, ministar rada čuli smo jel Marko Pavić čuli smo troši 7.000 kuna na skupe parfeme, to je valjda ta socijalna sigurnost. Ne možemo se zalagati za status quo iako će se i dobar dio oporbe za to zalagati u zemlji u kojoj preko 50% umirovljenika živi u siromaštvu gdje prosječna mirovina sudjeluje u prosječnoj plaći manje od 39%, dok je prije 40 godina bilo čak 70%. Nemamo pravo na zadržavanje statusa quo, a kako će se to promijeniti, ne znamo, sjećam se slike premijera Plenkovića kada je bio nedavno na brodu Scenic Eclipse, znači brodu koji je zadnji brod koji je izašao iz Uljanika nakon što je Uljanik zatvoren i rekao je tom prilikom da je ponosan na takav visokosofisticirani brod koji je izašao iz jednog domaćeg brodogradilišta i da bi volio da takve brodove proizvodimo. Upozorila bih premijera da proizvoditi brodove ne možemo bez brodogradilišta. Dakle, ako imamo u programu, ono što pozdravljam, dakle lociranje onih industrija koje mogu proizvesti visoku dodanu vrijednost i onda investicije u tu industriju onda ne možemo govoriti da radimo dobro ako zatvaramo neku od zadnjih zapravo svojih izvoznih industrija kao što je brodogradnja koja ima visoku dodanu vrijednost. Ono što ova Vlada radi i tih 100.000 mjesta radnih koja obećava su vjerojatno radna mjesta u uslužnim djelatnostima sa niskom dodanom vrijednošću, sve će nas pretvoriti u tzv. servant economics priču i nakon toga ćemo biti ostavljeni stvarno u jednoj potpunoj socijalnoj isključenosti u kojoj nitko neće imati više nikakve mogućnosti. Dakle, osim što [[Upadica: Hvala.]] trebamo pozvati je kraj statusa quo.
Vaša je rasprava izazvala nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Hvala. Poštovana zastupnica Peović vi konstantno pričate o potrebnoj industrijalizaciji zemlje, pitanje je kako je postići. To je jedino moguće rješavanje pravosuđa, znači mi imamo sporove koji traju do 10 godina i više, tko će ulagati u takvu zemlju, kako pokrenuti industriju, imamo visoke namete to jedino možemo postići ako negdje režemo, moramo rezati državni aparat i treća stvar kada pričate o poreznim olakšicama njih je moguće naći za najširi sloj našeg građanstva uvođenjem jedinstvene dječje naknade. Oko 800.000 naših zaposlenih roditelja nema pravo na porezne olakšice jer ne ulaze jednostavno u to i to je moguće jedino sa onime što MOST predlaže, a to je uvođenje jedinstvene dječje naknade za 800.000 naših zaposlenih roditelja. To su rješenja, lako je pričati o potrebi pokretanja industrije, o najsiromašnijima [[Upadica: Hvala.]] ali nigdje rješenja.
Odgovor zastupnice Peović.
Trebalo bi ipak znači neke mitove o visokim porezima dovesti u pitanje, znači kada govorim o porezu na kapital, mi imamo jedan od najnižih poreza kapital u Europi. I nije istina da kod nas odlaze industrije zato što imamo visoki porez na kapital nije taj porez bio problematičan niti prepreka onima koji su privatizirali telekome, trgovinski sektor, Meggle konkretno recimo odlazi iz Hrvatske zbog toga što će vjerojatno jeftinije proizvoditi u zemljama koje nisu unutar EU jer su niži ekološki standardi. Mi trebamo zapravo zaštiti naš rad i naše radnike, a ova priča i mantra o snižavanju poreza, privlačenju poduzetnika samo djelomično stoji odnosno nju moramo dovesti u pitanje, vro problematična mitologija koja kao što vidimo, znači HNB upozorava imamo visoku akumulaciju kapitala [[Upadica: Hvala.]] znači ne investira se.
Slijedeća je poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića.
Uvažana zastupnica Peović sa kojom dijelim dosta onoga što je ovdje napomenula, ali moram reći da nisu samo radnici ugroženi već i velik dio poduzetnika koji su gurnuti u poduzetništvo upravo zato što od nemogućnosti zaposlenja i korupcije koja već godinama vlada u ovome društvu su morali pokrenuti mala poduzeća i ja ne znam da je budući odnosno sadašnji mandatar budući predsjednik Vlade svjestan ono što će se nama desiti u 10. i 11. mjesec kada će se 10-tine tisuća malih poduzeća, iznajmljivača, ugostitelja koji su ugroženi sa ovom korona krizom koja je u biti samo pokazala probleme koji u našem društvu već duže vremena postoje, koji će se naći u stečaju, ja ne znam na što će to izaći, al oni su isto radnici kao i svi drugi, većina njih od frizera, od malih obrtnika, ugostitelja svi će se naći u problemu. A ako se mi samo oslanjamo na novce od EU da nam rješavaju te probleme bojim se da naša [[Upadica: Hvala.]] sudbina nije svijetla.
Odgovor zastupnice Peović.
Pa da, mislim djelomično se mogu s vama složiti ono što je problematično je svođenje naše privrede na male i srednje poduzetnike i okoštala privreda u kojoj mi ne možemo proizvesti visoku dodanu vrijednost, samo 15% naših poduzetnika izvozi. Oni su isto tako u teškoj situaciji, pod teškim teretima ali oni se ne mogu razviti ukoliko država ne investira u neke velike, znači industrije, ako država ne pokrene i zaštiti veliku industriju, velike privredne subjekte na koje se onda mali i srednji mogu nadovezivati, kao u Njemačkoj tzv. mittelstand. Znači mi imamo uglavnom svođenje na malo i srednje poduzetništvo koje nema snage nositi na sebi sve terete. U tom smislu mogu se s vama složiti, ali moramo promijeniti uopće politiku prema privrednom razvoju koju naša Vlada konstantno i uporno svodi na uslužnu djelatnost i turizam. Vidjeli smo kako i vidjet ćemo nažalost još i gore na jesen kada se svi socijalni pokazatelji …
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Peović bili ste potpuno u pravu kada ste rekli da ovo što je najavljeno sa poreznom reformom u porezu na dohodak zapravo će opet povećati samo najveće plaće u Hrvatskoj. To je nastavak samo jedne uporne politike ove Vlade gdje su i prijašnjom promjenom povećali samo plaće iznad 18.000 kuna. Zato smo mi predlagali da se ide prema modelu da se poveća osobni odbitak jer je to jedini način da rastu plaće nešto značajnije, negdje između 5 i 6% koje danas iznose između 4, 7, 8.000 kuna gdje je zapravo najveći broj ljudi u Hrvatskoj jer ovih plaća iznad 18.000 kuna ima negdje oko 20-ak tisuća. Ja ne znam zašto to Vlada radi, ako već radi da pomogne ljudima onda bi trebala ići ovim putem.
Odgovor zastupnice Peović.
Pa da, samo bih htjela dodati znači od 17.500 kuna na dalje su onoj prvoj Marićevoj reformi smanjili te odbitke i to je 0,3% ljudi u Hrvatskoj su dobili nekakve povlastice. I mislim da je naša kolegica Benčić govorila jučer o toj potrebi da napravimo poreznu reformu koja bi uvažavala nekoliko platnih razreda koji bi, a stvarno osigurala da oni koji imaju manje plaće imaju i neke pogodnosti, oni koji imaju veće plaće, to je to progresivno oporezivanje koje je izazvalo veliku buru u hrvatskom društvu s naše strane.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Silavana Hrelje.
Uvažena kolegice. Ja u vama prepoznajem borkinju za radnička prava i to je uredu. Ja sam od '90.-te do 2003. pregovarao preko 130 kolektivnih ugovora u tvrtkama gdje se pregovaralo u 10 lipa na sat jer je to značajno, ali govorite kao i svi koji dođu u ovaj Sabor, govorite o posljedicama, a ja mislim da o posljedicama možemo govoriti tek kada spoznamo uzroke. A samo ću danas na temelju vašeg izlaganja spomenuti jedan uzrok odnosno postavit ću vam jedno kontra pitanje. Zašto imamo rad na koji se ne plaćaju mirovinski doprinosi? Zašto imamo studentski rad? To je rad na kojeg se ne plaćaju mirovinski doprinosi. Sa kolikom mirovinom će raspolagati naši koji se prvi put, naši mladi koji se prvi put zaposle u 35. godini? Jel to uzrok da spriječimo onu posljedicu kasnije ili nije?
Odgovor zastupnice Peović.
Da, slažem se to je stvarno jedan od jako loših rješenja, mislim ako se to uopće može nazivati rješenjima o kojima mi već godinama govorimo da studentski rad mora biti na taj način verificiran da ti mladi ljudi koji rade jer mi danas imamo ogromnu količinu agencijskog i studentskog rada koji je zamijenio nekakav prije uređeni rad koji je bio rad na neodređeno vrijeme. Evo mi danas imamo 90% ugovora godišnje koji se potpisuju na određeno vrijeme, mi smo praktički ukinuli stalno radno mjesto.
Replika sljedeća biti će poštovane zastupnice Posavec Krivec.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolegice Peović, drago mi je što ste spomenuli i Tvrtku „Crosco“ u ovom slijedu koji ste navodili. Naime, još od 1. travnja sugrađani sa područja Moslavine i zapadne Slavonije upozoravaju na to da ih je gotovo 400 sa 1. travnjem završilo na čekanju i da ne znaju kakva ih sudbina čeka do kraja ove godine. Štoviše, već imamo naznaka da su krenula tri vala otkaza sa 1.7., sa 1.8. i sa 1.10. Ljudi su jednostavno gubili svoj posao, odlaze sa nedogovorenim otpremninama, odlaze bez ikakvih prava, a sve sa ciljem da se tako jedna uspješna hrvatska tvrtka ugasi da se makne sa svjetskog tržišta jer su nažalost izgubili velike bušotine i ostali bez velikih poslova. No međutim, ministar Ćorić je na javnoj televiziji rekao da je to laž i ta to nije istina.
Hvala. Odgovor zastupnice Peović. Ništa. Hvala. Idemo na sljedeću pojedinačnu raspravu poštovanog zastupnika Josipa Salapića.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Sabora, poštovani mandataru, poštovani kandidati za ministre i ministre nove hrvatske Vlade, ali i poštovane kolegice izabrane zastupnice i zastupnici. Kada u izbornoj kampanji govorite o postignućima i pozitivnim stvarima Vlade RH o mandatu za koji smo tražili novo povjerenje onda vam se to svodi da je sve to predizborna priča, da je to lista želja, da su to pamfleti, da je to ovo, da je to ono, da nije ništa učinjeno. Ali evo poštovani zastupnici hrvatski građani su 5. srpnja izabrali ponovno HDZ sa svojim partnerima i to ne zato što se to nekome od vas sviđa ili ne sviđa nego zato što je to volja hrvatskog naroda. A poštovati volju hrvatskog naroda bi trebalo biti Sveto pismo u ovom Visokom domu. Nekad se ovdje na govornici počelo raspravljati sa Visoki časni dome. Ja danas ovdje kao mlađi zastupnik, a pet puta sam prisegnuo u ovom Visokom domu sam mogao čuti samo destrukciju, pesimizam, loše prognoze, loše namjere. Ja poštujem svaki vaš mandat i vjerujem da su birači u vama pronašli kvalitetu, vaš program ono što je njih privuklo vama, ali vjerujete i onima koji su dali povjerenje nama. U tom povjerenju postoji određena odgovornost za Hrvatsku. Sjetit ću se pokojnog predsjednika Tuđmana, njegov sin sjedi ovdje, koji je vodio Vlak mira i slobode u Vukovar, a te poruke su bile zajedništvo, tolerancija, razumijevanje i bolja budućnost Hrvatske. Ja čvrsto vjerujem u ovu Vladu, vjerujem u gospodina Plenkovića i siguran sam da se on vodio politikom čistog obraza i čistih ruku i nitko se od nas, bili lijevi ili desni, ne moramo sramotiti za njega i za ovu Vladu niti u Hrvatskoj niti u EU. Nitko više ne spominje Agrokor, brodogradilišta, migrantsku krizu, školstvo, zdravstvenu krizu nikad viđenu u svijetu i Europi, pogledajte nas ovdje, ne mogu govoriti koliko me maska se spušta, jeste li to ikada vidjeli i očekivali u Saboru? Znači sve što je dobro, sve što je završeno pozitivno, to vas nikoga više ne zanima. Mi se svi zalažemo za privatno vlasništvo, za poduzetništvo, a kada počnete sređivati stvari u tom resoru, vi se svi bunite. Ja se nadam da ćete biti konstruktivna oporba, jer, dame i gospodo, poštovani zastupnici, destrukcija širi pesimizam, hrvatskom narodu i hrvatskoj državi u ovom trenutku, više nego ikad potreban optimizam i bolja budućnost. Ja u nju, kao mladi zastupnik vjerujem. Vjerujem u iskrenost, poštenje i dobre namjere ove Vlade. Vi ne morate za nas, to je vaše pravo i mi to poštujemo. Ali, vaša kvaliteta, vaš doprinos u vašem radu dati će boljoj kvaliteti naše Vlade kojoj i ja pripadam. Nećemo nikoga vrijeđati, niti lijeve niti desne, jučer sam rekao. Ako želimo siguran let, ako je naš put Europa, ako je naš put slobode manjina svih pripadnika hrvatskog naroda, bili oni Srbi, bili oni Bošnjaci, bili oni Mađari, bili oni Talijani, i oprostite ako sam nekog preskočio. To je zalog boljoj budućnosti naše djece i našega naroda. Vjerujte, sve što se ovdje govori i radi, govori se za dobrobit naše zemlje. Ako mi koji smo izabrani na ovaj ili onaj način s povjerenjem lijevih ili desnih, nemamo taj siguran trup za bolju budućnost Hrvata i Hrvatske treba imati i desno krilo i lijevo krilo i nacionalne manjine i svaki hrvatski državljanin bilo koje nacionalnosti je naš građanin i mi se za to ovdje svi trebamo zalagati. Nas čekaju spašavanje radnih mjesta, pomoć gospodarstvu, pomoć mladima, pomoć rodiljama, pomoć školstvu, čeka nas kriza za koju ne znamo što nas zaista čeka, mi moramo svi zajedno, dame i gospodo, boriti se prije svega za radna mjesta. Za optimizam, za bolju budućnost naše zemlje, da oni koji su se borili, tu je Tomo Medved koji je predvodio moju listu, koji je 3 puta ranjen, a neki od njih nažalost više ovdje ne sjede. Oni su pokojni, njihova djeca nas gledaju i slušaju. Oni ne razumiju o čemu mi pričamo. Vi imate svoje birače, mi imamo svoje birače. Da ste toliko valjali, da ste toliko dobri, da smo mi toliko loši, pa vi biste dobili povjerenje. Matematika je čista, narod treba pozitivu, treba optimizam, treba sigurnu i zdravu Hrvatsku. Bez toga mi nećemo ići nigdje. Vi nas pozivate na konstrukciju, na razgovore, na ovo, na ono, a dobili ste priliku u prvoj rundi ste rekli, ništa ne valja, to je lista želja, a ja nisam čuo ništa, nikakav prijedlog, osim toga da mi ništa ne valjamo. Ali, hvala Bogu i hrvatskom narodu na povjerenju, na onome što smo mi zaslužili i zaradili i vjerujem da će neki od vas u hodu, u ovome vremenu pred nama, prepoznati interes naše zemlje i da ćemo zajedno, ljudi dragi, zajedno voditi ovu zemlju ka uspjehu. Hvala vam lijepo.
Hvala. I na vaše izlaganje imamo više replika. Ostat ćemo mi i do iza ponoći. Prva je zastupnice Peović, izvolite.
Pa rekla bih da u ovom izlaganju rečeno toliko proturječja da bi neki tečaj logike vjerojatno jedino mogao to razriješiti. Kada govorite mi imamo svoje birače, a vi svoje, a pozivate na jedinstvo, trebali biste znati da ste sami u konfliktu sa svojim vlastitim logičkim aparatom. Mi smo, dakle konstruktivna oporba jer, upozoravamo na probleme koji se nalaze u ovome Vladinom programu. Pozivati se na broj ljudi ili građana koji su izašli na izbore i za vas glasali, nije pretjerano isto tako, oportuno u vašoj situaciji, kada je, dakle, jako puno ljudi apstiniralo od ovih izbora, a HDZ postigao drugi najlošiji rezultat u povijesti, što je isto jedna poruka birača, ako baš iz ovih izbora želite izvući neku poruku. To što imate puno mandata ne reflektira stvarni broj glasova koliko ste dobili, odnosno dramatičnu situaciju [[Upadica: Hvala. Odgovor …]] ako baš slušamo poruku građana.
Poštovani zastupnika Salapića.
Poštovana zastupnice Peović, ja nisam govorio u tom smislu naši i vaši nego vaša potpora vašem programu, naša potpora našem programu. A vjerujte mi, niste ni vi ovdje kao nova majka mudrosti da vi znate sve o svemu, a da ostali ne znaju ništa o ničemu. Vi imate svoju ideologiju koja je lijeva, vi se borite za radnička prava, a i mi se borimo za radnička prava i ne možete vi govoriti nama ili meni da ja nešto manje želim radnicima loše nego vi. Imat ćete vi prilike nešto konstruktivno reći, sad ste se pozivali da ste konstruktivni, ali ste ustvari destruktivni. I vaša logika, vaš podsmjeh govori o tome da ste vi jedna debitantica. Ako se pozivate na broj birača da ih je više izašlo, ja sam siguran da vi ovdje ne biste sjedili.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Sačića. Izvolite.
Pa evo dragi prijatelji, poštovani zastupnici i zastupnice. Ja sam potpuno pripremljen da kolege iz HDZ-a pohvalno govore o svom mandataru, o g. Plenkoviću, o programu, ali ovakve panegirike od koalicijskih partnera, g. Salapića koji se sam, zapravo ovdje istakao da je u 3. ili 4. mandatu, nisam očekivao. To je, čak mi je to malo i iznad one mjere ovaj, očekivanja iz razloga što g. Salapiću ne treba toliko hvaliti, oni su dobro shvatili, g. budući premijer Plenković je dobro shvatio što ste vi željeli reći, trebali ste i sa manje tih panegirika ući u to, mi iz oporbe ne bi postojali da ste vi dobro radili svoj posao. Vi onda ne bi ni imali ovdje oporbu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Salapića.
Uvaženi g. Sačić, vi ste postali oporba poslije izbora. Znači vi ste u izbornoj kampanji htjeli biti vlast. Ali vam birači i građani Hrvatske nisu dali povjerenje i vi ste general, dolazite iz braniteljske populacije i ja sam u svojoj raspravi rekao da su mnogi od nas ovdje dužni onima koji su svoje živote dali za slobodnu i neovisnu Hrvatsku. Ja ne znam da li više ikome ikoga ikome treba u ovoj zemlji, članici EU, koja je predsjedavala EU vijećem, više ikada dvije kolone u Vukovaru. Ja mislim da je Vukovar grad svih Hrvata, svih nas i da mi imamo svi pravo poštovati žrtvu hrvatskog naroda i sve hrvatske branitelje. Ja vas molim, ja se nisam hvalio svojim mandatima, nego sam vas pozivao na zajedništvo i 100 puta ću ponoviti zajedništvo.
Molim vas, nemojte dobacivati iz klupe. Svojedobno ste upravo vi govorili kako nije u redu dobacivati iz klupe. Prema tome, molim vas da se držite reda. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Demetlike.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Salapiću, rekli ste u vašem izlaganju da je hrvatski narod izabrao većinu. Da li mi možete odgovoriti ko je izabrao oporbu i manjinu? Koji narod? Govorite da povjerenje ste dobili vi, a šta smo mi dobili, nepovjerenje? Koga mi ovdje predstavljamo, hrvatski narod ili neki drugi narod? Stvarno pretjerujete u ovom izjašnjavanju kako ste vi iz HDZ-a jedini u ovoj državi. Znači, ovo je demokratska država, ovo je parlament i ovdje svako ima pravo govoriti i čim mi nešto kažemo vi nas optužujete da smo destruktivci zato što ne prihvaćate u biti niti jedan naš prijedlog koji je isto proizašao iz politika na osnovu kojih smo dobili povjerenje hrvatskog naroda da slijedimo i branimo interese naših građana koji su nam dali to povjerenje.
Hvala. Poštovani zastupnik Salapić.
Poštovani zastupniče, ja vas jako dobro poznajem i cijenim i znam da ste vi vrijedan čovjek u svom gradu, skupa sam s vama ovdje sjedio, nije moja namjera u raspravi bila podijeliti, niti omalovažavati vaš pristup tamo. I vi mene dobro poznate. Ja sam govorio o potrebi da u trenucima kad u RH trebamo zajedništvo budemo zajedno, govorio sam o zdravstvenoj krizi, o gospodarskoj krizi, o problemima koje smo rješavali zajedno. Ja vas nisam vrijeđao, ja ću vas uvijek poslušati i komentirati ono što vi kažete. Ja ponavljam da sam čuo u mnogim raspravama, a to nisam mislio na vas, određenu destrukciju, određene napade bez argumenata i dozvolite mi da ja sam ipak procijenim koja je razina mog političkog govora koji ja smatram da je primjeren ovom visokom domu. Hvala lijepo.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Stričaka.
Kolega Salopiću, nakon što se prošli saziv sabora raspustio, na jednom portalu je osvanuo tekst naslova da me ne držite za riječ, ne mogu točno citirati, ali slijedećeg sadržaja, veli „dobra vijest, raspustio se najgori saziv sabora do sada, loša, idući će biti još gori“. Znači, u prošlom sazivu od oporbe nismo doživjeli jedan konstruktivni prijedlog, puno populizma, demagogije, igrokaza, iznošenja zastupnika iz sabornice, a očito i ovaj saziv oporba planira u tom smjeru. Prije 3 tjedna imali smo izbore, birači su rekli svoje, dali su povjerenje HDZ-u, dali su povjerenje premijeru Plenkoviću, pa valjda znaju zbog čega. Hvala.
Poštovani zastupnik Salapić.
Hvala lijepo. Kolega, vi se sjećate prošlog saziva da smo imali nekoliko zastupnika oporbe koji su po više puta izbacivani iz sabornice, više puta agresivno nastupali prema članovima vlade, vrijeđali predstavnike vlade na raspravama o zakonima, a pogledajte sada da li više ijedan sjedi ovdje u sabornici? Ne. Znači, sve je to silna agresiva, sve silna negativa te ljude je dovela izvan ovog doma. Ja sam o tome govorio, govorio sam o tome o pravu i ljevica i desnica da govore što hoće, nisam nikoga htio uvrijediti, nikome se nisam podsmijevao, govorio sam samo o onome što bi trebalo biti po meni kao zastupniku ispravni put RH, nekome se to sviđa, a nekome i ne.
Slijedeće replike poštovane zastupnice Vidović Krišto.
Hvala g. predsjedavajući. Pozivate se na većinu koju ste dobili, podsjetila bih na znanstveno istraživanje, dakle nije istraživala nekakva politička stranka ili novinari nego Fakultet geografije i demografije iz 2016.g. kada je utvrđeno da u RH je ukupno više od 400 000 tzv. fiktivnih birača. Dakle, svaka normalna vlast bi išla napraviti po mjerilima struke novi popis stanovništva i uredila Protuustavni izborni zakon. U takvim okolnostima govoriti o nekakvoj većini, volji naroda kada je manje od 54% hrvatskih državljana uopće izašlo na izbore mislim da je ruganje hrvatskoj naciji. Dakle, niti popis stanovništva nije uređen i Protuustavni izborni zakon.
Poštovani zastupnik Salopić.
Poštovana zastupnice, da ste vi dobili više mandata i da je o vama ovisila hrvatska vlada svi bi vama zakoni bili odlični, ne bi trebalo ništa mijenjati, sve bi bilo super.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Marka Kuzmanića.
Uvaženi zastupniče Salapić, vi prozivate oporbu destruktivnom i da ona širi pesimizam, al ja ću vas nažalost morat razočarat. Pesimizam u društvu šire korupcija i nepotizam koji su se u nekim organizacijama jako dobro ustoličili i ja ne prozivam nijednu stranku, nijednu osobu, ne želim se spuštati na tu razinu, ali postoje određeni ljudi koji stvarno ovu državu doživljavaju kao da je ona ratni plijen. Ovi izbori koji su bili su izbori koji su dosad imali najmanju izlaznost do sada i to je nešto s čim se niko od nas ne može pohvaliti. Znači, cijenim to i čestitam vam još jedanput na pobjedi, ali shvatite neko je birao i oporbu i da nekad imamo različita mišljenja moramo se uvažavat, al optuživat oporbu da širi pesimizam je stvarno sramotno. Pesimizam, ponovit ću vam, širi onaj isti virus koji razara hrvatsko društvo, a to je korupcija i nepotizam, a dobro znamo gdje ga ima najviše.
Hvala. Poštovani zastupnik Salopić.
Poštovani zastupniče, nisam ja vas razočarao, niti sebe, vas su vjerojatno razočarali vaši birači što vam nisu dali dovoljno povjerenja da vi odlučujete o novoj hrvatskoj vladi.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
Poštovani g. Salapiću, važeni dome, kad govorimo o priznavanju izbornog rezultata treba uvažavati. Dakle, treba uvažavati izborni rezultat dobivenih glasova, a to znači da ima građana Hrvatske koji su podržali jednu stranku, drugu stranku, treću stranku koje danas formiraju 13 stranačkih klubova i to je rezultat ovog Visokog doma. Dakako da parlamentarna većina preuzima odgovornost i onog trenutka kada parlament nije obijestan tog trenutka se onda rukovodstvo Sabora na čelu sa predsjednikom i potpredsjednicima bira apsolutnom većinom u smislu općeg konsenzusa kao što se ovdje i dogodilo. Poziva na zajedništvo ili koheziju je malo smiješno kada program Vlade dobijete pa ga vam fljasnu ono što se kaže danas na stol. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … da ja to napravim oderali bi me živoga.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Salapića. Izvolite.
Meni je žao poštovani kolega što vama smeta što sam ja pozvao bilo koga na zajedništvo. Postoji u Hrvatskoj određen teme, određene bitne stvari koje moramo rješavati za koje će biti potreban nacionalni konsenzus, ja sam o tome govorio. Ja sam govorio o tome da nije važno koji ste vi predstavnik stranke ako je naš zajednički nacionalni interes spas gospodarstva, radnih mjesta, poticaja mladima za školovanje, o tome sam ja govorio. Nisam ja vas vrijeđao ni ništa. I budite pošteni da ste dobili vi te izbore vi biste potpuno drugačije govorili nego što sad govorite i to je jednostavno tako. To je bila poštena utakmica na kojoj neko pobjeđuje, neko gubi, a neko preuzima odgovornost za vođenje zemlje, to je ta utakmica zato i bila.
Hvala. Kolega Bulj vi ste digli povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Salapić je povrijedio čl. 238. gdje se non stop prema oporbi poziva na volju većine da nismo dobili povjerenje, a to je čovjek koji je dobio ravno 225 glasova. Zbog toga što je ta Vlada u kojoj ste vi bili kolega Salapić pljunula u lice 400.000 ljudi koji su prikupili potpise da se ulazi i sa preferencionalnim glasovima i vi ste taj zakon odbacili, to je problem. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bulj vi znate da to nije bila povreda Poslovnika ja vam izričem opomenu. Idemo na sljedeću pojedinačnu raspravu, a to je poštovane zastupnice Sandre Benčić. Izvolite.
Poštovani mandataru. Program Vlade koji nam je vašom milošću dostavljen punih 40 minuta prije početka rasprave vjerojatno je dostavljen tako kasno da ne bismo na vrijeme shvatili kako je pun kontradikcija i kako ne daje ono što se očekivalo, a to je nova vizija razvoja zemlje i promjena razvoja paradigme našeg gospodarstva koje sada počiva na renti, na gospodarstvo koje se temelji na proizvodnji i znanju. Program naime predviđa stvaranje zelenog otpornog gospodarstva i smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima na deklatornoj razini, a s druge strane istovremeno predviđa da ćemo graditi LNG, dakle to je prva kontradikcija. S druge strane predviđa stvaranje energetske neovisnosti, ali će energija iz obnovljivih izvora energije i dalje biti u rukama privatnih investitora koje ćete poticati modelom tržišnih poticaja. Ako nam je cilj imati veći udio energije iz obnovljivih izvora nego iz fosilnih goriva kroz narednih 10 godina onda nas ovakva vaša politika gdje to stavljate u ruke isključivo privatnih investicija tjera da se zapitamo u čijim će rukama biti proizvodnja energije u Hrvatskoj za 10 godina. Ono što mi želimo da uđe u program Vlade jest da s druge strane napravimo suprotno, da natjeramo HEP da svoje dvije milijarde kuna godišnje koliko ima dobiti investira u obnovljive izvore energije koji će ostati u rukama hrvatskih građana. Pored toga mi smo već tokom kampanje isticali da je nužno da iz Fonda za oporavak sada namijenimo značajna sredstva za stvaranje tehnološko-industrijskog kompleksa koji će obuhvatiti naše tehnološke kompanije, koji će obuhvatiti metalurški klaster i koji će omogućiti da proizvodimo komponente za obnovljive izvore energije u Hrvatskoj, a kako bi sredstva koja ćemo imati iz fondova EU ne bi odlazila na uvoz tih komponenti nego ostajala u Hrvatskoj. Nadalje, rekli ste da vam je cilj stvaranje prehrambene samodostatnosti, a niste predvidjeli efikasni model zaštite tržišta za lokalne proizvođače. Stoga mi tražimo da u program Vlade eksplicite uđe da će se favorizirati kao model javne nabave isključivo zelena javna nabava u području nabave hrane i pića kako bi cijeli javni sektor mogao nabavljati hranu iz lokalne zajednice i favorizirati ekološku proizvodnju i prirodni uzgoj. Na taj način ćemo zaista otvoriti tržište našim lokalnim proizvođačima i malim OPG-ovima. I ne samo to, kada bismo primjerice prihvatili činjenicu da je dobra ideja da osiguramo svoj djeci u Hrvatskoj besplatni obrok u školi u ovom slučaju kada bi imali zelenu javnu nabavu to više ne bi bio trošak, to bi bila investicija u lokalne OPG-ovce, to bi bila investicija u razvoj poljoprivredne proizvodnje. Isto tako već je kolegica Peović rekla kada ste danas reagirali na slučaj Meggle kada ste rekli da je to pitanje tržišta i da je to pitanje slobodnog tržišta. Kako mislite u zemlji od 4 milijuna ljudi osigurati prehrambenu samodostatnost ako ne namjeravate upravljati razvojem prehrambene industrije i poljoprivredno-prehrambenog kompleksa. Pitajte svoju kolegicu Merkel da li je ona to radi sa njemačkom industrijom i kaže takvo vam je tržište, nemojte očekivati pomoć od njemačke države, zasigurno ne. Isto tako, želimo reći da ste najavili da ćete povećati minimalnu plaću do kraja mandata na 4250 kuna. Znači 40 000 ljudi koji žive od minimalne plaće ima to svjetlo na kraju tunela da će 2024. g. dobivati 4250 kuna. Ono što smo pak tražili i u svojem izbornom programu i u i tražimo sada da uđe u programe Vlade, da se minimalna plaća veže i definira kao 60% medijalne plaće čime bi već sada se digla na ovu razinu iznad 4300 kn i na taj način bi zapravo omogućili da svake godine raste zajedno sa medijalnom plaćom. Međutim moramo se zapitati što možemo očekivati od svih vas koji sjedite ovdje već godinama i koji žmirite na činjenicu da vam svaki dan u saborskoj kantini i u saborskom restoranu se kuha hrana, nose kave i sokovi, nose vam ih ljudi koji su plaćeni 3500 kuna, vama koji imate plaće iznad 16 000. Ja sam ovdje dva dana i već me je sram. I na kraju, točkaste izmjene poreznog sustava koje radite, imat će veći trošak nego što će imati potencijalnu korist za ovo društvo. Hvala.
Vrijeme, hvala. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Petir.
Poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice Sandra, vi ste govorili o zelenoj javnoj nabavi, zelenom proračunu za koji bi voljeli da budu posebno podcrtani u programu Vlade, no i sami znate da je to sastavni dio, osnovni dio zelenog plana kojeg je ova Vlada usvojila i ima obavezu ga provesti, tako da se potpuno podrazumijeva da ćemo to provesti i da ustvari tu još treba dodati i ono što je izuzetno važno, da se potaknu kratki lanci opskrbe hranom i da upravo u kuhinje javnih institucija uđe naša domaća hrana sa lokalnih OPG-a jer na taj način onda demonstriramo i pokazujemo da stvarno podržavamo domaće. Kad ste spominjali besplatne obroke u školi, ja sam posebno ponosna jer sam kao hrvatska europarlamentarka uspjela ukloniti povijesne kriterije i izborit se da Hrvatska dobiva subvencije za zdrave obroke voća, mlijeka i povrća iz EU-a, što je usvojeno i taj program je u tijeku, tako da ga treba i dalje nastaviti.
Vrijeme. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa evo reći ću vam iz kojeg razloga smo upravo ovo istakli, iz razlog što to nije vidljivo u programu Vlade da će se uvesti kao obavezni model javne nabave u svim javnim tijelima koji su obveznici javne nabave. Druga stvar, zašto u to ne vjerujem? Zato što je to već pokušavano. U zadnjih 4 g. upravo i za vrijeme mandata ove Vlade, pokušavalo se uvesti zelenu javnu nabave, tražilo se da se da se uvede, da se barem pilotira negdje program, pripremljeni su neki pravilnici ali nikada se nije pustilo da zelena javna nabava zaista postane obavezna ili barem sekundarna u javnim tijelima iz razloga što se uvijek štitio uvoznički lobij i što su se štitili veliki trgovački lanci čiji su interesi uvijek bili ispred interesa poljoprivrednika. I to je ono za što mi vama ne vjerujemo da će se to sada dogoditi. Ali tražimo da se dogodi i nadamo se da će doći do konsenzusa da je to jedan od osnovnih ciljeva i jedan od osnovnih instrumenata zaštite domaćeg tržišta.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Damir Bakić.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani g. mandataru. Odgoj i obrazovanje spadaju u temeljne društvene zadaće jednako kao zdravlje, kao očuvanje okoliša, kao socijalna skrb, kao što je ekonomski prosperitet. Ne radi se samo o stjecanju kvalifikacija, profesionalnih kvalifikacija. Radi se i o očuvanju našeg individualnog, skupnog i kolektivnog identiteta. Naša je dužnost osigurati da se djeca i mladi pripremaju da doprinesu ostvarivanju pravednijeg, tolerantnijeg, solidarnijeg i održivijeg društva. Zato je obrazovanje u cjelini i obrazovna reforma naš prioritet. Je li i vaš? U čemu je smisao obrazovne reforme? Je li uopće započela? Kad će završiti? Nije izgledno da znate odgovore jer niste ni pretjerano zanimali. Ali evo sad ćemo vam reći, reforma je kad širom otvorimo sva vrata i sve prozore, ne samo u školama nego i u sadržajima, međutim to je samo pola, druga polovica, zapravo prva su ljudi, učenici i učitelji. Piše u programu da ćete analizirati, valorizirati. Predlažem da analizu započnete jednostavnim pitanjem. U koliko naših škola svu nastavu matematike izvode kvalificirani matematičari? Fiziku fizičari? Svu nastavu informatike kvalificirani informatičari? Znamo u ne baš prevelikom broju jer nema ih. Nema ih jer naši najnadareniji učenici već poodavno ne maštaju o tome da postanu učitelji. Nema ih jer ono što je mlade ljude privlačilo učiteljskoj profesiji nije bio samo materijalni status, to je bio ethos i društveni ugled. U proteklim godinama pa i desetljećima, mi smo kao društvo tom pozivu oduzeli ugled i dostojanstvo jer ste učiteljsku profesiju degradirali, učitelje obeshrabrili a ravnateljstvo škola ispolitizirali. Zato ih nema. Što je onda reforma? U čemu je? Kako ćemo znati da smo je pokrenuli a kamoli proveli? Znat ćemo onoga dana kad svakog radnog dana u škole budu dolazili i iz škole odlazili sretni ljudi. Na tom putu smo se mnogo pogubili u protekle 4 godine. Kako da vam onda vjerujemo? Sveučilište? Sveučilište u ideji u svojoj koncepciji, sveučilište je avangarda. Sveučilište je napredak. Sveučilište je predvodnica. Sveučilište je sloboda. Sveučilište je ponos. Sad, kad u tu istu rečenicu umjesto općeg sveučilišta, uvrstimo ovo naše najstarije, najveće Sveučilište u Zagrebu i kad ponovo tu rečenicu pročitamo čut ćemo kako to gorko zvuči. Sveučilište je da postavlja pitanja. Da traži odgovore i onda opet da postavlja pitanja. Naše sveučilište, niti pita, a još manje odgovara. To nije od jučer. Nije nastalo preko noći, raslo je u vašem prethodnom mandatu. I uz vaše nečinjenje, uz vaše toleriranje, uz vaše prešutno ohrabrivanje. Vi, svojim odgojem, svojim obrazovanjem, svim svojim postignućima, svojom karijerom, vi savršeno točno znate što znači svaki potez, svaka odluka, svaki smjer kojeg sveučilište zauzme, pa konačno i svaki sudski proces kojeg ovo sveučilište vodi. Vi savršeno točno razumijete dokle je i što je danas na našem Sveučilištu u Zagrebu duhovni i akademski horizont. Pa ipak, mehanizmi nadzora, a i pomoći su izostali. Ali, počasne doktorate su dodjeljivali. Zato nismo uvjereni u vaše razumijevanje obrazovanja, zato ne možemo vjerovati u vaše nastojanja u školstvu i znanosti. Mi ćemo se i dalje zalagati, spremni smo na svaki način pomoći, a borit ćemo se do konačnog ispunjenja našeg cilja. A taj je da u škole [[Upadica: Vrijeme.]] vratimo radost, a sveučilištu ponos. Hvala vam.
Hvala. Vaša rasprava je izazvala nekoliko replika. Uvaženi zastupnik Vrkljan.
Hvala vam i zahvaljujem se kolegi koji je otvorio problem sveučilišta, ja nisam imao dovoljno vremena, ali sam rekao u jednom trenutku da je reforma zagrebačkog sveučilišta, majka svih reformi. Drago mi je da je tu ministar, drago mi je da premijer. Prošle godine u svečanoj atmosferi u HNK 80 i nešto mladih doktora znanosti je promovirano u zvanje doktora znanosti. Od tih, od tog broja 73 mlada čovjeka koji su doktorirali bili su sa Filozofskog fakulteta. 3 su bili sa Elektrotehničkog fakulteta. Vlada mora znati podatke, a i ministar mora svog premijera brifirati na pravi način jer ja ne vjerujem da netko tko je premijer hrvatske Vlade i tko je vidio kako svijet funkcionira da može prihvatiti da u vrijeme krize u vrijeme kad je cijela Hrvatska na koljenu [[Upadica: Vrijeme.]] nenamjenski dozvoli da se troši 73 [[Upadica: Vrijeme.]] doktora znanosti na Filozofskom fakultetu, a na elektrotehnici 3. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolega Bakić svoj dio izlaganja posvetili sveučilištu i optužili ste na ovaj način Vladu da nije tu puno napravila tj. probleme samog zagrebačkog sveučilišta. Ja moram napomenuti da moramo pogledati zadnje 3 godine kako su se razvijala druga sveučilišta. Nije samo Zagreb centar svega, ima i drugih sveučilišta, trebamo ovdje pohvaliti Sveučilište u Splitu, koje je evo, hvala Bogu, i na moju radost preskočilo zagrebačko sveučilište i po broju radova i po svim koeficijentima i po svim naznakama samoga razvoja. Što se tiče same Vlade, ona je bila zadužena za jedan i za proračun, ali i za opći status sveučilišta. Ne možemo ulaziti ni u autonomiju upravljanja samim sveučilištem, ali moramo naglasiti, Vlada je trebala opskrbiti infrastrukturu za studente sveučilišta, uloženo je milijardu i 300 milijuna, nema sveučilišta koje nije dobilo ili novi kampus ili novi dom, da ne spominjem duplo povećanje stipendija, uređen studentski rad, itd. To je program i to je posao Vlade, a ovo je autonomija sveučilišta, što vi govorite.
Vrijeme. Sljedeća replika uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Poštovani kolega Bakić, govorili ste o nekakvim elementima nadzora nad sveučilištem. Možda ćete se iznenaditi, možda se tada niste bavili sveučilišnom politikom, ali ako želite o elementima nadzora, onda biste možda mogli iz oporbe preći među vladajuće jer upravo je jedan od ključnih problema tadašnjih Fuchsovih zakona prije 10 godina koje je odbilo, ponovit ću još jednom, s 97% fakulteta koji su se o njima očitovali, bio problem autonomije sveučilišta, pa me zanima na tom tragu, što vi mislite, kakvi elementi nadzora politike nad sveučilište su potrebni, a ja ću u tom smislu podsjetiti na to da nadzor tu ne treba biti zato što se nama sviđa ili ne sviđa pojedina sveučilišna vlast. Autonomija sveučilišta je bitna zato što upravo u kriznim vremenima sveučilište je ono koje jedino može reagirati da spriječi negativne političke procese. Pojedine sveučilišne vlasti dolaze [[Upadica: Vrijeme.]] i prolaze, ali autonomija sveučilišta treba ostati tu zauvijek.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Damir Bakić.
Pa samo dvije kratke rečenice. Jedna je autonomija, a istovremeno, autonomija ne može biti samostalno u istoj rečenici bez odgovornosti. A što se tiče nadzora, neprecizno sam se izrazio, ovdje sam mislio točno na upravni nadzor.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Rada Borić.
G. mandataru, kolegice i kolege, također, svima čestitam na mandatima i nadam se da će ovo biti jedan pristojniji Sabor. Međutim, reći ću odmah na početku, da ovoj Vladi ne treba vjerovati i ovoj Vladi ponajmanje i ponajprije ne trebaju vjerovati žene. Ako pogledamo budući da smo svi konstatirali kada smo dobili novi program Vlade, ja sam pogledala stari program da se bar, da imam neko uporište, pa u starome programu je stajalo ovako: Pravo na jednakost u temeljima europskih politika nužno je za daljnji razvoj društva te se mora u jednakoj mjeri primjenjivati u svim aspektima života. Vlada će promovirati ravnopravnost spolova u svojim politikama te se posebno usmjeriti na smanjenje nejednakosti na tržištu rada u političkom i javnom životu. Ono što smo dobili, uspjeli smo jeli pročitati tijekom ove rasprave ovom novom programu od ravnopravnosti spolova ostalo je tek u jednome dijelu bolja zaštita žene i djece, ali i sama jedna jedina rečenica stoji ovako, ravnopravnost spolova spominje se tek u jednom pod demografskom revitalizacijom i boljim položajem obitelji, dakle jačanjem, 2.4. jačanje obitelji, ali ne i jačanje položaja žena u društvu. Dakle, žene su ispale iz pod poglavlja ravnopravnosti spolova ili ravnopravnosti muškaraca i žena, smještene su u najranjivije skupine u društvu, pri tom se zaboravlja da žene nisu manjina čak su i većina u ovome društvu, s druge strane se zaboravlja da u, ovo što zovemo ovo što ste stavili u najranjivije skupine pokazalo se u doba pandemije da su žene bile na prvim linijama obrane i kao liječnice i medicinske sestre, da su bile prve one koje su bile izložene u trgovina kao blagajnice i prodavačice. Također, se zaboravlja da su žene i dodatno uz poluplaćeni, neplaćeni rad imale i dodatni neplaćeni rad doma radeći sa ženom u ovoj novoj vrsti, radeći sa djecom u ovoj novoj vrsti, on line je li edukacije za mlade. Dakle, kako je moguće da Vlada koja ističe da upravo je važna jednakost žena u svim područjima života uključujući politiku, a vidimo činjenicu i baš me zanima koju će sankciju ova Vlada poduzeti prema svima onima, a ponajprije i prema HDZ-u koja na listama nije se držala obavezne kvote, zanima me kave će biti te sankcije, hoće li možda te sankcije biti usmjerene u nešto što je Vlada trebala prema prethodnom programu napraviti. Naime, Vlada je, svi se vrlo dobro sjećamo nije to bilo tako davno prije 2 godine kada je trebalo ratificirati Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama, tamo su bili navedeni, navedena rješenja koja je trebalo već implementirati. Sada se ponovo reciklira 24-iri satni telefon za žene koje žive još uvijek u nasilju. Pa zar u 2 godine jedan telefon trebao biti sporan. Naime, sporno je da ponovo nemamo niti riječ ravnopravnost muškaraca i žena u strahu od vjerojatno znamo kakvi su bili i unutarnji sukobi u samom HDZ-u. Vidimo da i danas od svih tema netko otvara temu da bi se bavio ovdje kolegica Selak govori o autonomiji sveučilišta, žene govore o autonomiji odlučivanja o svome vlastitom ne tijelu, nego o svome vlastitom životu. Ovdje smo danas vidjeli pokušaj nekih muškaraca da bi ponovo upravljali našim životima. Dakle, mi nismo vidjeli od rekla bih straha ne postkorone nego straha postistambulske konvencije, ništa provedeno što je već trebalo biti provedeno, a to je da li je to strah od nekih nepoznatih muškaraca u dugim haljinama koji ulaze u ženske wc-e, a takvih nismo vidjeli, voljela bih da se sankcioniraju svi oni koji su štampali džambo plakate na kojima je bio lik djevojčice, govorilo se da će nam djeca u školi morati odlučivati jesu li muško ili žensko. Prema Zakonu o pravu na pristup informacijama ja sam se obratila Ministarstvu obrazovanja [[Upadica: Vrijeme.]] i dobila sam odgovor da takvih pritužaba roditelja nije bilo.
Slijedeća rasprava pojedinačna, uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, bivše ministrice, budući ministri, bivši budući, u tako kratkom roku koji smo imali za pogledati vaš program Vlade, da srećom mogli smo usporediti i sa programom Vlade iz 2016. i sa izbornom programom iz 2016. i '20.-te ono što mogu primijetiti i što ste i vi svi zajedno primijetili u aktualnoj situaciji pandemije kovida 19, govorit ću o kulturi dakako i iskustvo nedavne karantene opet i ponovno smo vrlo konkretno spoznali da su djela kulturnih djelatnika poput književnosti, filma, glazbe, ali i on line prijenosa kazališnih predstava bili možda i ključni alata održavanja mentalnog zdravlja i preživljavanja u samoizolaciji za veliki broj građana i građanki. A radi se o kulturnom sektoru, o sektoru koji je godinama i desetljećima zanemarivan, ostavljen u kutu, daleko od glavnih interesa vodećih politika. Pozivamo vas da kulturu zajedno usmjerimo prema potrebama koje pred nas postavlja društvo 21. stoljeća, a to je raznolikost, uključivost, dostupnost kulture u svakom dijelu zemlje i za svakog našeg građanina neovisno o, o njegovom socijalnom statusu. Potreba za demokratizacijom, vi nas uporno prisiljavate da uvjete u kojima se kultura voli ovaj nosi da, da ju neprekidno doživljavamo svi zajedno kao prostor dokolice. Nekakva, nekakvo opuštanje valjda u slobodno vrijeme, a ne kao važan iznimno vrijedan društveni resurs. Program koji predlažete proaktivan naglasak postavlja na osnaživanje tržišnih aspekata kulture, a u ostalim aspektima ovaj program ne pokazuje nikakvu viziju razvoja, ali kompletnog kulturnog sektora. Mi smatramo nužnim mijenjati tu paradigmu jer kultura je ono što stvara novo tkivo društva, društvenu vezu, društvenu sponu, to je prostor za dijalog, prostor razumijevanja, a oduzeli ste joj i uporno joj uskraćujete ulogu društvenog aktera. Mi se zalažemo za kulturu koja je uključiva, za kulturu koja je dostupna, moramo težiti društvu u kojem će naše različitosti postati naše bogatstvo i naše prednosti, a ne stalne točke nerazumijevanja, pa čak i sukoba. Zalažemo se za kulturu koja je nužna za suočavanje s klimatskim promjenama, kulturu koja doprinosi razvoju održivog turizma, kulturu koja je ravnopravno integrirana u razvoj gospodarstva kroz recimo grafički dizajn, produkt dizajn, modnu industriju, kulturni turizam, industrija video igara i da ne nabrajam dalje. Snažno prožimanje kulture i umjetnosti s obrazovanjem ključno je za poticanje kreativnosti kod ljudi, a kreativnost je pak neophodna za razvijanje vještina, za stjecanje novih znanja i upravo zbog toga se zalažemo da kulturu i umjetnost što obuhvatnije integriramo u obrazovni sustav na svim razinama, od vrtića i škola do fakulteta, kao i kroz cjeloživotno učenje kako bismo poticali kreativne kapacitete građana i usporedno rasli u odgovorne aktivne građane koji su garancija daljnjeg razvitka demokratskog društva. Sektor kulture se uslijed pandemije [[Upadica: Vrijeme]] koronavirusa nalazi pred dubokom strukturnom krizom [[Upadica: Vrijeme]] a i pred izazovom da nanovo smisli načine proizvodnje i posredovanja. U tom smislu naravno tu caku treba ovaj, evo završavam, nezavisni kulturni akteri svojim radom značajno su doprinjeli vidljivosti hrvatske kulture u svijetu [[Upadica: Hvala]] Eto.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Poštovane kolegice i kolege, poštovane kandidatkinje i kandidati za članice i članove vlade, ovo je drugi put da sudjelujem u raspravi s ovom temom i moram vam reći da to činim s nemalim osjećajem skepse i cinizma, a po naravi nisam ni cinik ni pesimist. Ova vlada bit će vlada kontinuiteta, to smo mnogo puta danas čuli i upravo zbog toga iznimno mi je teško odrediti jednu ili dvije teme o kojoj bih mogao smisleno govoriti u ovih mizernih 5 minuta koliko pojedinačne rasprave u vrijeme koronakrize traju. RH je u zadnjih godinu dana, mislim tu na period prije početka koronakrize, pala na ljestvicama indeksa slobode medija, percepcije korupcije, prosperiteta, vladavine prava, inovativnosti, globalnog mirovnog indeksa, IT konkurentnosti, ekonomskih sloboda, demokracije i indeksu sreće. Ja zbilja ne želim da iduća vlada bude vlada ovakvog kontinuiteta. Nemoguće je izdvojiti jednu stvar o kojoj bih govorio jer su sve jednako loše. Vi niste otvoreni za kritiku g. Plenkoviću. U protekle 4.g. niste pokazali ni zrno otvorenosti za sugestije iz opozicije, pa makar vam se obilo o glavu, a obijalo vam se o glavu čitav niz puta. Svjedočanstvo tome je društvo političkih pokojnika, ministrica i ministara iz vaše prethodne vlade koji su bili prisiljeni otići zbog svojih krimena. Hoće li vaša iduća vlada i u tome biti vlada kontinuiteta? Možete li mi g. Plenkoviću navesti jedan jedini primjer u posljednje 4.g. kada ste prihvatili kritiku iz opozicije? Jedan. Nemojte zato govoriti da ste spremni za dijalog zato što to u posljednje 4.g. niste bili. Čak i u situaciji početka krize kad ste pozvali opozicijske klubove u vladu da dogovorimo o tome kako ćemo se nositi s pandemijom, niste željeli ni razmotriti ustavne mehanizme koji postoje upravo za ovakve situacije i propisuju način donošenja odluka. Umjesto toga odluke je donosio Stožer civilne zaštite pod vrlo očitom političkom direkcijom. Zbog toga danas g. Plenkoviću građani više povjerenja imaju primjerice u harospicijsko gatanje iz ptičje jetre nego u taj stožer. g. Plenkoviću, na izbore je izašlo manje od pola birača, vas i vaše biralo je 16% građanki i građana RH, zato si nemojte umišljati ako vam je to uopće bitno da imate nevjerojatan i stabilan legitimitet. Zapravo možda bolje da kažem ovako, nemojte pokazati kontinuitet u umišljenosti. Fasada umjerenog konzervativnog europejca s kojom ste izabrani prije nekoliko godina gotovo se potpuno urušila, a za to nije kriv zagrebački potres. Trebate je popraviti. Do tad ako me pitate zašto neću glasovati za vas i vašu vladu, odgovor je zbog svega.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Kao što sam već jutros govorio najveći problem ovog prijedloga, ovog programa o kojem raspravljamo, nije ono što on nudi jer vjerujem da nitko od nas nije protiv toga da uložimo milijarde kuna u zdravstvo ili milijarde kuna u obrazovanje. Dapače, vjerujem da bi to gotovo svi ovdje potpisali. Problem ovog je programa što ne daje odgovor na pitanje kako će se to postići. Tog odgovora nema. Nisam bez razloga pitao predsjednika Vlade RH jutros da li je razmišljao o tome kako ćemo apsorbirati one 22 milijarde EUR-a. Problem je što primjerice u našem SAF-u sjede mladi ljudi bez iskustva koji rade za 5-6000 kuna, potpuno su neadekvatno plaćeni za posao koji obavljaju i čim steknu iskustvo i čim steknu znanje, budu povučeni u privatni sektor. Ovaj program ne daje odgovor na pitanje kako ćemo to spriječiti. A upravo to odljev kadrova koji rade na europskim fondovima je i do sada kočio RH u privlačenju tih sredstava. I umjesto da odgovorimo jasno kako ćemo osigurati za te ljude adekvatnu plaću, kako ćemo im osigurati adekvatnu edukaciju, mi samo kažemo pa to nije problem, a je samo jedan od problema ovog programa. Drugi ključan je što ovaj program ne samo da ne daje odgovore na ključna pitanja RH, ne samo da ne daje nadu da će ona biti riješena, da će problemi biti riješeni u ovom mandatu, već stvara i niz novih. Apostrofirat ću jedan, a to je problem nejednakosti. Nejednakost građana, nejednakost radnika, nejednakost u RH uopće je godinama u porastu. Prijedlozima iz ovog programa, jednima od rijetkih, konkretnih koji se odnose na pitanje poreza na dohodak, ta će se nejednakost samo povećati. Predloženim smanjenjem porezne stope poreza na dohodak sa 36 na 30% građanke i građani koji ostvaraju plaću od recimo 5000 kuna ili oni kojima je obećana prosječna plaća od 7600 kuna do kraja mandata, dobit će tek nekoliko desetaka, maksimalno stotinu kuna. Ali mi koji ovdje sjedimo i drugi koji zarađuju 20 ili više tisuća kuna dobit će 11, 12 ili više posto ili da to pojasnim, predsjednik vlade dobit će veću plaću od 3000 kuna, radniku 50 kuna, premijeru 3000 kuna. Je li to pošteno kolegice i kolege? Govorite o poreznom rasterećenju, a ne govorite kako ćete umjesto financiranja škola i vrtića ministrima ostaviti nekoliko kuna u džepu i to nije populizam, to je činjenica jer ste se opredijelili za ono što se zove čisti neokonzervativni i neoliberalni ekonomski model, a to je bogatima puno, a siromašnima ili srednjem sloju figa. Na tome se gospodarski razvoj može utemeljiti, ali pravednost i jednakost ne jer gospodarski razvitak i rast BDP-a od 3 ili 4% možemo postići tako da kao što ste vi danas predložili za 1% najbogatijih osiguramo više, a možemo ga temeljiti i na načelima solidarnosti i pravednosti. Vi ste odabrali ovo prvo, vi ste odabrali počivati na bogatima, pomagati bogatima, a siromašnima figa. Nažalost, ovo nije jedini problem. Imamo činjenicu da se o zaštiti potrošača govori malo ili ništa, o pravosuđu jedino što ste rekli je da ćemo sa e-komunikacijom riješiti njegove probleme. Gorovite o položaju radnika, govorite o plaći, a zanemarujete činjenicu da se radnike maltretira i nakon isteka radnog vremena, da ih poslodavci zasipaju mailovima i zadacima, o tome niti riječi. Poštovane kolegice i kolege, ovaj program nije rješenje, ovo je samo nastavak problema koje RH ima godinama, zato ga naravno ne mogu podržati. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi mandataru, ja bih ovdje govorio o onome što vi navodite u svome programu i drago mi je da se nalazi u programu. Međutim, to sam osobno i Klub MOST-a sve predlagao. Samo ću nabrojiti nekoliko stvari koje smo predlagali ovdje u sabornici, a koje bi bile vrlo bitne. Vi spominjete, to je znači samodostatnost. Kad sam govorio o samodostatnosti, o Dalmatinskoj Zagori, o Lici, o umiranju 2/3 RH, tada ste me proglašavali čobanom, panjom, kakva sve imena niste davali, al opet mene je ovaj narod premijeru kao i ostale zastupnike izabrao i drago mi je što to spominjete u svome programu, pa kažete pokrenut ćemo projekt Dalmatinska Zagora, 2 milijarde kuna Lika, Gorski Kotar. Premijeru, 2017.g. u Splitu na sjednici vlade ste obećali 2 milijarde kuna Dalmaciji zaboravljenoj koja je u problemima, koja izumire. Znate premijeru kolko ste od 2017.g. vi ostvarili, tada sam bio kandidat za župana u drugom krugu, samo sam vrlo malo izgubio, dali ste tada to obećanje. Znate premijeru, žao mi je što vam moram reći nula, ništa, nije navodnjeno Sinjsko polje, nisu spojeni putevi koji su vrlo bitni, te ceste spaja se života spoj Sinja sa Kukuzovcem tj. Splitom i autoputom, navodnjeno Sinjsko polje nije, Cetina teče kroz sred Sinjskog polja, niste taj narod to obećanje ispunili. Vi ste umjesto tih projekata koji su morali biti razvojni, od kada su županije premijeru osnovane, mandataru 100.000 ljudi je otišlo od Krke do Neretve, najpotentniji kraj ljudskih resursa, brojne obitelji, škole odumiru raspadaju se, ne čuje se plač dice, uglavnom se čuje plač roditelja njih koji prate svoju djecu i unučad koji odlaze vanka u Irsku, pa sad Hrvatska ono što ste se hvalili 6% da imamo gospodarski rast. Imamo, ali imamo od iseljenih naših mladih ljudi zbog kojih šalju svoj novac svojim roditeljima i obiteljima i 6% BDP-a je od doznaka od tih naših iseljenih mladih najkvalitetnijih ljudi koji nisu imali pravo niti glasa dopisnog ili elektronskog. Štetni projekti su poglavito po pitanju ekologije, to je katastrofalno. Premijeru da li je moguće da iz Vrgorca u Sinj, u Cetinsku krajinu vaš ministar kojega i sad predlažete Ćorić koji je bio ministar ugroze okoliša u kamionima starim 30 godina autoputem ugrožava i promet, šalje taj komunalni otpad sa istoga odlagališta sa istih komunalnih uvjeta iz Vrgorca 120 km u Sinj, da li je to gospodarenje otpadom, da li su štetni projekti kao što su Lećevica centar gospodarenja otpadom gdje će biti ugrožene vode, sada Split zbog Jadra i ugroženosti poslije svake manje kiše nema vode, 300.000 ljudi pitke vode. Tražili smo vode u Ustav, niste ni to kao osnovno ljudsko pravo, to je Slovenija, ne trebamo mi to izmišljat, to je naše pravo. Gospodarenje otpadom je ogroman problem, al vi im stavljate ministra i spajate vodu i vatru, znači okoliš je vrlo bitan spominjete zelenu politiku. I ono ključno to je naša ne uzorana Hrvatska 800.000 hektara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta, štetočine unutar ministarstava koje su pogodovale uvoznim lobijima da bi naše selo otišlo iseljeno i doslovno nemamo sela, a bez sela nema bogate Hrvatske. Nikada više Hrvatska nije davala poticaja, nikada više nismo uvozili prehrambenih proizvoda 3 milijarde EUR-a, a nikad praznije selo. Nadam se da ćete prijedloge koje sam dao vi ponoviti, od zabrane GMO-a do poticanja domaće proizvodnje uz lokalno, da lokalno to bude obaveza prodaje trgovačkim lancima do drugih brojnih prijedloga. Žao mi je [[Upadica: Vrijeme.]] što je samo 5 minuta imao bih još puno toga reći. Očekujem odgovore. Hvala.
Evo imamo i replike. Prva uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Gospodine Bulj kao da ste prespavali zadnjih 6 mjeseci, kao da niste vidjeli šta smo za Dalmatinsku zagoru osigurali, kao da niste vidjeli potpisani intervencijski plan za Imotsku krajinu 240 miliona kuna, 150 miliona kuna za cetinski kraj, 150 miliona kuna za Liku i upravo smo te intervencijske planove stavili kao bazu za novi projekt Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar i Banovina. Prema tome, upravo ova Vlada je osigurala veliki iskorak, Splitsko-dalmatinska županija iz Europskih fondova 5,5 milijardi kuna je povukla. Prema tome, ako je netko napravio nešto za Dalmatinsku zagoru i za Dalmaciju to je ova Vlada, a upravo jer je prepoznala da treba dodatan razvoj u program Vlade je stavila i 2 milijarde kuna od čega su ovi intervencijski planovi tek početak.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Zastupniče Paviću nisam prespavao, vidio sam da je vaše ministarstvo dosta uložilo u kupnju parfema, to sam primijetio. A što se tiče mog obećanja, mojoj Zagori, Cetinskoj krajini kojih smo se naslušali svako 4 godine ili za dane alke je prišlo svaku mjeru. Ja se veselim s ovim što piše ovdje, međutim svako 4 godine ista priča, ma koji program, koji projekti. Koliko je od toga danas povučeno sredstava? Ali to je svako 4 godine. Pa vi ste ministre bili 2017. u 5. misecu u Splitu gdje je Vlada u Splitu rekla 2 milijarde kuna za Splitsko-dalmatinsku županiju, 5 puta iste projekte otvarate, ključne. Vi ste zaboravili Dalmaciju koja je sad posebno u teškom trenutku kao i naša Slavonija od prije. Znači nisam prespavao nego sam se dosta naslušao lažnih [[Upadica: Vrijeme.]] obećanja i obećanja.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Hvala lijepa. Gospodine Bulj vi ste kao branitelj zaboravili reći da ova Vlada nije povukla ni sredstva za adaptaciju vojarne u Sinju koja su osigurana iz EU fondova i bila su, trebala su se riješiti do 2020. godine. Dakle, vlada Zorana Milanovića povukla je sredstva iz EU fondova, napravila je projekt, a ova Vlada nije uspjela ništa realizirati.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvažena draga gospođo zastupnice niti jedna vlada pa ni vaša u kojoj ste vi bili niste vi skrbili o Sinju. Sinj je bio povijesno vojni grad i napokon je vojska vraćena. O projektu o kojem vi govorite nadam se da će ta sredstva i da će pokrenuti taj projekat, a i kočnice su bili svi do sada. Toliko smo se mi u Sinju i Cetinskoj krajini naslušali tih priča i u Dalmatinskoj zagori i prebacivanja s SDP-a i HDZ-a, HDZ-a na SDP da je svaki put sve više i više ljudi je od vaših obećanja je odlazilo. Ja ovdje pozdravljam što piše u programu. Ja pozdravljam. Ali nikako ne mogu vjerovati isključivo i samo lažnim obećanjima po pitanju ključnih projekata. Ključnih projekata, to je brza cesta od Sinja do ... [[Govornik se ne razumije.]] Križice, ili spoj [[Upadica: Vrijeme.]] na Drniš ili spoj na [[Upadica: Vrijeme.]] Knin i sl.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvažena kolegice i kolege saborski zastupnici, uvaženi potencijalni budući ministri i ministrice. Rekla bih i uvaženi potencijalni budući mandataru, međutim, on je upravo išetao. Znate da ste politički relevantni ako budući mandatar išeta prije nego što vi imate nešto za reći. U ovih 5 minuta ne stignem se osvrnuti na sve što smatram spornim u ovom programu. Osvrnut ću se, dakle, na jedan sektor, a taj sektor biti će obrazovanje. Zašto obrazovanje? Za vrijeme ove pandemije, a moguće opet najesen, svi smo mogli vidjeti, ne samo koliko je važno obrazovanje, nego koliko je i teško raditi u sektoru obrazovanja. To nisu vidjeli samo oni koji su u njemu direktno zaposleni, a to su neki od nas, nego su to vidjeli i svi roditelji koji su odjednom morali postati obrazovni stručnjaci i preuzeti glavnu odgovornost za brigu za obrazovanje svoje djece. Zbog mnogih stvari koje tada nisu štimale, a koje teško vjerujem da će štimati i sada i zbog svega onoga na što se ovaj sektor proteklih godina sveo, a to je da prvenstveno naglim reformskim zahvatima, služi kao svojevrstan spomenik onome tko se u datom trenutku nađe na mjestu ministra, odnosno ministrice obrazovanja, umjesto da se posvetimo nekakvom postupnom evolutivnom mijenjanju sustava koje je u svim onim obrazovnim sustavima u koje se tako rado volimo ugledati u Europi se pokazao kao jedini uspješan, mi smo obrazovanje nastavili estradizirati, da bi netko sam sebi izgradio spomenik. Budući da je dosta vike oko toga bilo u medijima, nadala sam se da će ovoga situacija, ovoga puta situacija biti nešto drugačija i da je potencijalni budući premijer Plenković naučio lekciju. Međutim, izgleda da to nije slučaj. Zašto kažem da to nije slučaj? Zato što bi čovjek očekivao nakon sve te strke koja se događala proteklih godina, da će ime potencijalnog budućeg ministra odnosno ministrice obrazovanja biti prvo na ustima premijera, odnosno da će čekati kao zapeta puška da konačno može postaviti svoga čovjeka na čelo tog resora, mi smo opet to ime najduže čekali, što sugerira da očito opet rješenja nije bilo, a to sugerira i činjenica da je i sam potencijali budući ministar Fuchs govori o tome da nije siguran odnosno da ne želi prihvatiti tu funkciju ranije. Znam da je sada situacija teška. Da je najdraži koalicijski partner HDZ-a spao samo na jednog mandatara, jednog, ali vrijednog. Dva milijuna kuna vrijednog, kao što smo mogli saznati pa se ne usudim niti postaviti pitanje, ako su oni u jednog mandatara uložili 2 milijuna kuna, koliko im se to može isplatiti, bivanje u vladajućoj strukturi i kako uopće vlast funkcionira. Ja ću se ovdje osvrnuti na dvije stvari koje ću uputiti na tragu konstruktivnosti kao pitanja potencijalnom budućem ministru Fuchsu. Prije 10 godina radili ste prijedloge zakona koji su na kraju završili gotovo jednoglasno, s prijezirom u akademskoj zajednici, bili su odbačeni. To ne bih smatrala osobito spornim jer, vi ste imali svoju viziju, ona nije bila prihvaćena, demokratski procesi su nalagali da se s tim prijedlozima stane. Međutim, vi ste već sada najavili u jednom intervjuu da ćete primijeniti model prema kojem ste izrađivali 3 zakona za vrijeme vašeg prošlog mandata, što meni sugerira da iz toga niste ništa ili dovoljno naučili. U tom smislu ja apeliram da se u ovako kriznoj situaciji u kojoj se obrazovanje nalazi ne poseže opet za starim rješenjima koja su se već pokazala problematičnima nego da u konstruktivnom duhu gradimo nešto oko čega zaista možemo postići širi konsenzus, a drugo pitanje tiče se procesa u kojima ste sami sudjelovali, kurikularnoj reformi ili Školi za život, rekli ste i slažem se, da se potrebna evaluacija. No, kako ja mogu vjerovati da ste vi spremni za nepristranu evaluaciju kad ste sami sudjelovali u imitaciji evaluacije koja se događala za vrijeme prošle ministrice Divjak koja je provodila evaluaciju niti 2 mjeseca nakon što je reforma stupila u klupe i niste se povukli iz tijela u kojima ste tada bili prisutni, a sada kažete da ćete zaista potruditi se da ta evaluacija nastupi, da bismo onda mogli nastaviti [[Upadica: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]] s ovim procesima koji su se pokazali nekvalitetnima za sustav obrazovanja. Hvala.
Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Uvažena zastupnice Selak [[Upadica: Čekaj, čekaj, čekaj.]] Uvažena zastupnice Selak Raspudić. Je li mogu? Molim ponovno vrijeme jer sam ometen bio ovom zvonjavom, je li mogu?
Pa je li govorite cijelo vrijeme?
Nema čuđenja, ovo je vlada kontinuiteta. Ovo je vlada koja je najbesramniju i ... [[Govornik se ne razumije.]] političku trgovinu koja se dogodila, gdje su ljudi glasali za jednu lijevu koaliciju, koju je teglio SDP, a onda se dio HNS-a odlomio i formira vlast sa HDZ-om, a Ministarstvo obrazovanja je iskorišteno kao smokvin list jer je HNS-u bilo tobože silno stalo da se nastavi reforma obrazovanja. Naravno, interesi su bili u sektoru energetike i u nekim drugim stvarima, a ono što je najvažnija stvar, srednjoročno veća, a kamoli dugoročno za Hrvatsku, a to je kvalitetna reforma obrazovanja iskorištena samo kao smokvin list za tu sramnu političku trgovinu. Budući da je riječ o vladi kontinuiteta istog premijera, za kojeg vidimo sada da je zbrisao [[Upadica: Vrijeme.]] nisam imao nikakvih iluzija da to može biti drugačije, mislim da od toga treba krenuti. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Poštovanje svima, poštovanje vama potpredsjedniče HS i svima vama uvažene kolegice zastupnice HS i kolege. Žao mi je da nije ovdje i mandatar vlade, pa evo, al ja ga pozdravljam njega i žao mi je da nije ovdje budući, vjerujem da će bit ministar, Ćorić, al evo htio bih progovoriti nekoliko važnih stvari. Prvo, žao mi je da na razini digniteta HS međuljudske odnose vjerujem da možemo podignuti na jednu veću razinu, pa od onog trenutka kada je g. premijer dobacivao kolegi Tomaševiću, pa do onoga trenutka gdje je kolegica Peović, ne znam, ne vidim je, stvarno lijepo ovdje komunicira u saboru, ali onda na Twitteru piše da oni saborski zastupnici, ona naziva te saborske zastupnike desnicom, koji su držali ruku na srcu za vrijeme intoniranja himne, su je podsjećali na zombije. Pa evo, ja stvarno mislim da je jako bitno da svoju ljudskost i na koncu međuljudske odnose gradimo i izvan ove sabornice i da pokažemo onim građanima RH koji su nas ovdje izabrali da ipak možemo komunicirati na jednoj određenoj razini. Ja uistinu ne vidim ovdje zombije oko sebe, da vidim zabrinuo bih se svakako, ali evo predsjednik stranke mi je psihijatar, pa vjerojatno bi s njim obavio prvi razgovor. S druge strane ono isto što želim reći da vjerujem da i mi koji smo vjernici i kolege koji su ateisti da dišemo isti zrak, da se krećemo istim ulicama, jedemo onu hranu koju imamo u našoj državi. Kada smo kod čistog zraka, uvaženi zastupnici, moram progovoriti o Marišćini. Dakle, nevjerojatna je činjenica da u veljači je Nastavni zavod za javno zdravstvo izmjerio na samo jednoj jedinoj točki i rekli su 116 nedopuštenih kemijskih spojeva u zraku, od toga 12 vrlo opasnih, od toga 5 karcinogenih. Ljudi, ovo se događa u mom kraju, u mojoj 8. izbornoj jedinici. Četvero radnika koji tamo rade u Županijskom centru za gospodarenje otpada u njihovom tijelu su pronađeni nedopušteni kemijski spojevi. Ljudi su, možemo slobodno reći, otrovani. Nedopustivo je da mi ovdje u HS ne učinimo sve što možemo, a tako i mandatar naše vlade i nadležni resor ministarstva da se odmah zaustavi to trovanje ljudi i ekocid, dakle da se spriječi zatvaranje odnosno da se zatvori Marišćina, da se spriječi ekocid. Nemojmo zaboraviti na 1200 metara od Marišćine se nalazi veliko naselje Marčelji, a svega nekoliko stotina metara od Marišćine je izvor rječina, dakle izvor pitke vode, pa molim vas da uistinu ovdje učinimo sve ono što možemo kako bi se zaustavio ekocid i trovanje ljudi. Isto tako vrlo je zanimljivo i postavljam ovdje pitanje ko je taj ko će preuzet odgovornost, dosta je u našem društvu političara bez obzira kojim platformama pripadali, koji će raditi ovo ili ono i onda kada se dogode stvari koje se ne smiju dogoditi nitko ne želi preuzeti odgovornost. Ako imamo činjenicu da u veljači su izmjerili ovi podaci i mi to saznamo, hrvatska javnost to sazna u srpnju, ko je odgovoran, ko je skrivao podatke? S ovog mjesta, najvišeg mjesta u našem društvu HS postavljam javnosti pitanje, tko je taj ko će položiti račun hrvatskim građanima i eventualno ko je taj koji će odgovarati hrvatskoj javnosti za trovanje ljudi Marišćine i za ugrozu ekocid koji se događa na tom području. Ono što je važno isto tako reći da osim zatvaranja Marišćine hitnoga tražimo raspisivanje javnog natječaja za preuzimanje otpada, tražimo da se hitno na nivou svih gradova i općina u PGŽ-u donesu odluke o gospodarenju komunalnim otpadom u kojima će biti jasno da se biorazgradivi komunalni otpad mora odvojeno prikupljati i lokalno kompostirati. Tražimo od Europske komisije promjenu tehnologije na Marišćini. Dakle, ajmo bit skroz plastični. Povučena su ogromna sredstva, 71% svih sredstava povučen je i sagrađen je Županijski centar za gospodarenje otpadom koji ima slijedeći efekt, truju se ljudi i događa se ekocid. To je nedopustivo. Molim vas da učinimo sve što možemo da se ovo odmah završi. Hvala.
Hvala. Dvije replike, prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Zastupniče Miletić, Centar za gospodarenje otpadom su primjer lošeg gospodarenja otpadom kojim se ugrožavaju životi i zdravlje ljudi, a Marišćina je taj primjer na koji vi to upozoravate i argumentirano, ali što očekivati od ministra Ćorića koji se i sada imenuje, koji je u biti produkt te politike i koji želi ne samo tu što ja osobno kao zastupnik dajem potporu tim ljudima koji žive blizu Centra za gospodarenje otpada Marišćina koji u vrlo teškim uvjetima živi i koji je oduzeto pravo na slobodan, zdrav, čist zrak. Isto je sa Centrima ostalim za gospodarenja otpada, primjer Lećevica gdje će biti ugrožen cijeli sliv, to je znači na kršu gdje su rijeke Zrmanja, Cetina, sve je, mislim jednostavno nevjerojatno. Zbog toga je gospodarenje otpadom nešto najbitnije i dajem apsolutnu potporu svim ljudima, udrugama s tog područja u borbi da sačuvaju svoje zdravlje i [[Upadica: Vrijeme]] živote svoje djece i da se gospodari otpadom onako kako pripada. Hvala lijepo.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja. Ovo je treća replika.
Oprostite imam odgovor.
A odgovor, ispričavam se.
Nema problema, tu smo, ljudski je griješiti. Dakle, ono što želim još jednom ovdje spomenuti, pohvaliti građane koji gotovo 9.g. okupljeni u Udrugu krizni eko stožer Marišćina se bore protiv ovog ekocida i ugroze zdravlja. Isto tako, da ne bude kao što je rekao kolega kojeg ovdje više nema, koji je dobio valjda 200-tinjak glasova, ali to je legitimno, imamo mi i onih koji su imaju ovih ili onih. Dakle, ovakva je situacija, vrlo je bitno još nešto, još nešto reći, da nema vremena, građani su me zamolili da s ovog mjesta progovorimo i da kažemo da nema vremena nego da se Marišćina mora hitno zatvoriti, a oni će ako se to ne dogodi iskoristiti sva legitimna i demokratska prava da ona bude zatvorena. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Miletić mislim da je jako dobro da ste pozitivno i konstruktivno pristupili ovoj raspravi. Imali smo svega čuti ovih posljednjih dana, od napada na imenovanja koje predlaže oporba, problematiziranja ljudi koje uopće nema nikakvog razloga da se problematiziraju i dobro je da se govori o konkretnim temama, ja sam ponosan da Klub MOST-a raspravlja danas argumentirano i konstruktivno i nije problem samo ovaj centar za gospodarenje otpadom o kojem vi govorite. Mi imamo problem Kaštijuna u Istri, mi imamo problem ovaj Marinšćine, mi imamo problem Lećevice, mi imamo problem Lučinog Razdolja, dakle sve su to centri za gospodarenje otpadom koji neće riješiti probleme koje imamo, koji će poskupiti odvoz otpada i smeća našim građanima, moramo se konačno okrenuti cirkularnoj ekonomiji, to je MOST od početka zagovarao i to ćemo nastaviti zagovarati ovdje u Hrvatskom saboru.
Evo, molim vas odgovor…
Odgovor može zastupnik Miletić.
… uvaženom kolegi zastupniku Nikoli Grmoji, ono što evo možemo pohvaliti da županija u Međimurju to vrlo dobro rješava i da su uspjeli kroz svega 2-3 godine dignuti na 50% cijelu svoju priču bio otpada. Dakle, evo imamo i pozitivne primjere u našem društvu i možemo učiti tamo gdje očigledno stvar da može funkcionirati. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u predloženom programu Vlade kao ni u govoru mandatara nismo čuli ni jedne riječi o stanju EU, mi se pravimo kao da u prostoriji EU, europske ideje nema jednog velikog slona tj. izostanka slona možda gdje bi slon trebao biti, a to je Brexit. Mi nismo od bivšeg premijera sada mandatara čuli nijedan problem, ni strateško razmišljanje o problemima EU, a problemi postoje i manifestiraju se sve više i više, Brexit je samo kulminacija tih problema i koje je strateško promišljanje Hrvatske i stajalište u tim problemima i njihovom rješavanju. Ja bih rekao spašavanju EU. Prvi je problem EU demokratski deficit i to građani EU osjete da odluke sve više i više donose ljudi, tijela, institucije koje nitko nije izravno izabrao i koje nikome izravno ne odgovaraju. Odatle potiču svi problemi. I vidimo kako ta otuđena oligarhija sve više zazire od referenduma. Problem je počeo sa referendumom o EUR-u u Švedskoj, Švedska je imala referendum, imat ćemo ga vrlo izvjesno i mi jer ovakvo arogantno ubrzavanje uvođenja EUR-a bez kvalitetne javne rasprave postiže očito kontra učinak i referenduma će biti. Od referenduma o EUR-u u Švedskoj, o odbacivanja Irskog Lisabonskog sporazuma 2008., Brexita i Nizozemskog odbacivanja proširenja na Ukrajinu, de facto to je bio samo simbol da se odbaci dalje proširenje mimo želja briselske oligarhije. Nemamo ni riječi o problemu birokratizacije EU. O činjenici da postoji jedan golemi jaz između razine na kojoj su bili očevi utemeljitelji zajednice za ugljen i čelik koja je kasnije prerasta u zdravu ekonomsku zajednicu koja će onda '90.-tih i dalje prerasti u nezdrav pokušaj nadnacionalne države i političke unije. Nema ni govora dakle o toj otuđenoj birokratizaciji o kadrovskoj devastaciji institucija EU. Kako sam se osjećao kao građanin EU u trenutku terorističkog napada na Bruxelles, europska povjerenica za sigurnost i vanjske poslove Federica Mogherini u tom trenutku se zatekla u Istambulu, mi kao građani EU zgroženi napadom na srce EU očekujemo od nje riječ utjehe, čvrstine, što nam je raditi, što očekivati, Federica Mogherini plače na tiskovnoj konferenciji i kaže kako je njoj teško. Kako imati povjerenja u takve ljude i u takve institucije? Zamislite jedan Winston Churchill u trenutku Hitlerovog napada na Britaniju da je cmizdrio na BBC-u i govorio o svojim privatnim osjećajima. Evo, to vam je danas najbolji primjer te kadrovske devastacije briselske birokratizacije i oligarhije. Ovo ne govorim čak ni kao euro skeptik, govorim kao euro realist. Osobno smatram da je ideja europskog povezivanja dobra i da je bila dobra na razini Europske ekonomske zajednice, da stvar treba ukazivati na probleme i da probleme treba rješavati, spašavati ujedinjenu Europu. A ovakav bahati i arogantan pristup gdje se uopće ne govori dakle o dubinskim i strukturnim problemima EU postići će samo kontra učinak. Mistificira se Schengen, pa Schengen se raspao 2 puta zadnjih godina pred našim očima. Raspao se u trenutku migrante krize i gdje odjednom svaka država diže nacionalne granice tko žicu, tko vojsku. Kad govorimo, drugi put se raspao sada u situaciji korona virusa, odjednom nacionalne države ponovo i nacionalne granice. Dakle, Schengen je priča za malu djecu. Volio bih od premijera čuti osvrt na ono što je bivši premijer, sada predsjednik Zoran Milanović, par puta rekao prije par mjeseci u izbornoj kampanji predsjedničkoj da je u situaciji migrantske krize Angela Merkel tražila od njega kao premijera RH da 100.000 migranata zadrži u Hrvatskoj. Dakle, očito je bio plan da Hrvatska postane hot spot iz kojeg bi onda Njemačka i druge zemlje birali sebi ljude za tržišta rada, a mi valjda kao čuvari konclogora te ljude tu čuvali silom. Milanović je to bar 3-4 puta javno rekao, nismo čuli osvrt gospodina Plenkovića. Je li Milanović laže ili je Merkel stvarno tražila tu monstruoznu stvar? I kako imati povjerenje u takvu EU i kako očekivati od građana koji su vidjeli primjer Grčke koja je uvela EUR-o što im se događalo, a s druge strane da ga Švedska odbije na referendumu il da zemlje nama slične koje jako dobro napreduju za razliku od Hrvatske zadnjih godina nemaju EUR-o. Nema ga ni Poljska, ni Mađarska, ni Rumunjska primjerice. Mislim da još uvijek sve ovisi o nama, da je i EUR-om i bez EUR-a nam može biti il bolje il lošije, ali mi o europskim problemima trebamo raspravljati europski. Znači, civilizirano, argumentirano, racionalno, a ne se uljuljkivati u euro fanatične mitove. Hvala.
Hvala. Tri replike. Prva uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Raspudić naša politika prema EU u samom pretpristupanju vidimo dolazi na naplatu. Mi smo, nismo više samodostatni, mi smo samo njihovo tržite. Svi kad su se pozivali da ulazimo u EU nisu rekli istinu narodu, prije referenduma koji je također, bio protuustavan jer je mijenjan u godini i ne treba 50% ljudi izaći. Pa nisu imali snage proglasiti isključivi gospodarski pojas na koji nas poziva EU i međunarodno pravo. Zaštite naše more, pa nismo zaštitili naše poljoprivredno zemljište. Mađari ne prodaju poljoprivredno zemljište, mi smo sad dobili kao još moratorij za 3 godine, ali će Mađar u Hrvatskoj moći kupovati poljoprivredno zemljište. Mi smo, znači u ovome po pitanju EU bili samo dobre sluge, pa mi smo morali uhititi sve generale, proglasiti IGP da bi se dodvorili Carli del Ponte i europskim činovnicima da bi nas primili u EU i sad nam to dolazi na naplatu, dvije trećine Hrvatske su prazne [[Upadica: Vrijeme.]] zbog te europske dodvorničke politike.
Odgovor uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Uvaženi zastupniče Bulj, mi čak nismo koristili jednu komparativnu prednost, koju imamo kao članica EU da bi ostvarili neke ciljeve iz ove deklaracije o kojoj Saboru nije podnijeto izvješće već 2 godine iako to stoji u deklaraciji. Ja ne tvrdim da Hrvatska treba bilateralno ucjenjivati BiH radi nekih vlastitih interesa, kao što je činila Slovenija Hrvatskoj, ali može uvjetovati neke europske vrijednosti, a to je promjena izbornog zakona, onako kakav je bio u Daytonu koji će svakom konstitutivnom narodu jamčiti da će sam izabrati svoje političke predstavnike. Navest ću primjer dokumenta koji se zove Izjava Republike Bugarske u vezi sa usvajanjem zaključaka vijeća o procesu proširenja i stabilizacije i pridruživanja. Dakle, obvezujući dokument koji se tiče Makedonije, gdje vrlo jasno Bugarska navodi neke uvjete Makedoniji za nastavak pregovora. Dakle, Hrvatska može reći, neće BiH napraviti korak prema EU dok se izborni zakon ne vrati na dejtonske osnove, onakav kakav je bio prije nametnutih izmjena koje nisu prošle parlamentarnu proceduru u BiH, od Berijevih amandmana pa nadalje, što su europske vrijednosti.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Hvala vam potpredsjedniče. Uvaženi g. zastupniče Raspudić. Hvala što ste dotaknuli tu tematiku iz razloga što nam nikada nije prezentirana, a nizozemski premijer je izrazio zabrinutost zaduživanja EU, evo, provjerio sam na tržištu kapitala, dakle dospijeće te obveznice buduće generacije je 2058. g. Hrvatski narod ima veliki strah od zaduživanja jer smo od zaduženi od kad postojimo, pa evo, postavljamo to pitanje, na koji način EU misli vraćati te novce? To nama ovdje nije iskomunicirano u Hrvatskoj, da li će se uvoditi porezi, kao što je pitao g. Zekanović ili će se možda uvoditi nekakve naknade za korištenje slobodnog tržišta, što je automatski povreda same ideje EU i opet, to govorim kao eurorealist. I nadalje, koje su to strukturne promjene koje mi, Hrvatska moramo uvesti kako bismo dobili sve te novce koji su nam obećani?
Odgovor, uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani kolega Troskot, ja smatram da je dobro što je Hrvatska ušla u EU, žalosno je što je na taj referendum izašlo samo 43% građana, na referendumu o Brexitu, o kojem se ovdje pljuvalo je izašlo čak 72%. Dobro je što smo ušli, međutim, žalosno je što se svih tih godina prije 2013. ta rasprava vodila na razini mitova. Ja bih očekivao 2010., '11., '12. na javnoj televiziji da ćemo imati u Otvorenom jednog stručnjaka koji je za EU i drugog koji je protiv, da javnost može čuti argumente za i protiv i onda donijeti odluku na referendumu. Toga nije bilo nego su nam pričali neke mitove, postoje neki fondovi koji će Nijemci i drugi puniti, a mi ćemo povlačiti, to je taj glagol povlačiti. Pa što smo dočekali nakon 7 godina? Ispražnjenu Hrvatsku i masu mladih u Irskoj i Njemačkoj, preplavljeni smo stranim proizvodima, uništena domaća proizvodnja, ali ponavljam, još uvijek je to do nas, a slične te mitove i o tome da će nas netko hraniti i da ima besplatnih ručkova čujem i dan danas, što smatram da je loše, ne mislim da je loš rezultat, ovaj dogovor, ali na loš način se komunicira.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvaženi zastupniče Raspudić, vi očekujete neke suverene postupke od sadašnjeg mandatara, a kako ih očekivati kada si je on već prešao na nešto što se zove novi suverenizam? Drago mi je da sam razveselila moguće buduće ministre i nadam se da ću to nastaviti činiti. Dakle, mogući novi suverenizam, nitko ne zna što je, ali imam jednu sliku koja mi naslućuje i zorno pokazuje što bi on mogao biti. Dakle, iz dijela koji se odnosi na ulaganje u obrazovanje, znanost i istraživanje, kaže da obrazovni sustav mora biti uključiv, u zagradi inkluzivan, dakle očito se pretpostavlja da smo mi hrvatski jezik već sada zaboravili, pa nam se mora prevesti riječ uključiv. Ja bih voljela da mi mandatar koji je netragom nestao objasni koja je razlika između uključiv i inkluzivan, a meni se čini da se ovdje, a da je to bit novog suverenizma, hrvatski jezik osipa kao neki antipod Bogoslavu Šuleku što je ono čemu bismo svi trebali stremiti.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Uvažena zastupnik Selak Raspudić. Nužne posljedice demokratskog deficita su uvijek birokratizacija od Sovjetskog saveza pa do EU u dekadentnoj fazi kakva je danas, težnja nekakvim antropološkim eksperimentima koji se nameću društvima i novogovor. Novogovor. Meni je žalosno što imam dojam da se to radi u Hrvatskoj da bi netko osigurao buduće briselske karijere. Naš izočni mandatar, g. Plenković je kao svoje velike uspjehe prezentirao to što je ubacio na visoka mjesta u europskim institucijama par gospođa iz svoje stranke. Kao što Mamić se hvali da je prodao velikim klubovima, tako on u velike institucije. Samo ne vidim koje mi koristi od toga imamo. A kad govorimo o Brexitu, nas uvjeravali da su Englesi neki idioti koji su eto, počinili neko samoubojstvo pa će sada biti gladni, past će funta, sve ovo što se nije dogodilo. Jednom sam to sažeo ovako. Pa zaboga, nije Engleska iznjedrila Oxford i Cambrigde, Chestertona i Shakespearea, Victoriu i Elizabetu, Churchilla i Margaret Thatcher da bi im Dubravka Šuica krojila kapu. Meni je jasno što su izašli [[Upadica: Vrijeme.]] Ali, hajmo spašavati EU. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Dobro jutro Miro. Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Ovdje se jako malo u sabornici, nešto su se dotakle kolege iz SDP-a, govorili o tome što učiniti po pitanju pokretanja našeg gospodarstva, privlačenja investicija, neki su pričali o pokretanju industrije, ali ništa konkretno nisu rekli. Dakle, stvari su vrlo jednostavne, ali za njih treba imati hrabrosti. Ono što MOST zagovara to je da ovako mala država od 4 milijuna stanovnika ne treba 3 razine vlasti. Dovoljne su nam 2 razine vlasti. To je centralna država i gradovi i općine, nikakve županije, nikakve regije koje neki zagovaraju, ne samo što su te regije opasne za nacionalnu koheziju, one nikada neće proći, nikada Pula neće pristati biti pod Rijekom, nikada Dubrovnik neće pristati biti pod Splitom, nikada Šibenik neće pristati biti pod Zadrom. Znači, jaka centralna država, gradovi i općine kojima su decentralizirana sredstva i koja imaju ovlasti, posebno ovi jaki gradovi, ovlasti županija. To će značiti manji državni aparat, ne samo ovo o čemu priča premijer Plenković da će smanjiti broj lokalnih političara i dužnosnika. Takav zakon imao je već u prošlom mandatu, uputio ga je Klub MOST-a, to je Zakon o regionalnoj i lokalnoj samoupravi kojim bi se broj dužnosnika smanjio za puno veći broj od ovog kojeg predlaže Plenković. Taj zakon ne da niste izglasali ovdje u HS, a puno vidim tu poznatih lica, nego niste dopustili ni raspravu o tom zakonu. To pokazuje koliko ste spremni za reforme, to pokazuje koliko ste spremni za promjene. Kada napravimo taj prvi korak racionalizacije, sav taj novac treba preusmjeriti našim građanima i našem gospodarstvu, to je gđo. Peović put, jedini način kako pokrenuti naše gospodarstvo. Da bi se privukle investicije moramo riješiti pitanje pravosuđa. U prvom postupku nam procesi i postupci traju gotovo godinu dana. Kada jednom postupak, kada jednom predmet ode na viši stupanj mi moramo po uzoru na neke druge zemlje urediti stvari na način da nema više vraćanja na niži stupanj i da kada jednom postupak krene nema okončanja do njegovog završetka. O tome su govorili i neki veleposlanici u RH, ja to svakako podržavam. Dakle, ne može se nama dogoditi da proces traje 10.g. npr. oko naplate određenog potraživanja, a da država naplaćuje PDV, dakle odma umjesto da ga naplaćuje po naplati potraživanja, posebno ako ima takvo pravosuđe u kojem se postupci oko naplate potraživanja vode 10 i više godina. Pravosuđe je rak rana hrvatskog društva, o tome se jako malo ovdje konkretno govorilo u hrvatskoj sabornici. Isto tako, tko je danas ovdje govorio o ovršenima i blokiranima? Jedino Klub MOST-a. Što treba napraviti? Treba deprivatizirati ovršni postupak, vratiti ovršne postupke na sudove, javni bilježnici u tom cijelom procesu jako puno zarađuju i naravno to sve pada na leđa hrvatskih građana. Ono isto što smo vidjeli u prošlom mandatu da ova vlada nije spremna, nije spremna stati čvrsto protiv banaka koje ostvaruju ekstra profit u RH. Slovenija je kao prvu mjeru u koronakrizi još u ožujku mjesecu uvela moratorij na kamate i kredite. Ova vlada za to nije imala hrabrosti nego je uvela samo moratorij na ovrhe i to ja mislim tek u svibnju mjesecu, vjerojatno da se održe izbori ovi koji se trebaju održati i pitanje je sada što će biti s tom mjerom i koliko nas sada ovršenih i blokiranih građana očekuje. Dakle, mi imamo plan i program, imamo jasna rješenja, o njima treba govoriti, a oni koji će pričati o onome što je loše u RH, takvih ima ovdje dosta u HS, ja ih sve pozivam da kada dođu ova naša rješenja na raspravu i na glasovanje da ih svakako podrže. Hvala.
Hvala. Imamo 3 replike, prva je uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče HS. Imam repliku na uvaženog kolegu Nikolu Grmoju koji samo nije bio 100%, dakle u svom izlaganju konkretan, pa bih ga ja nadogradio. Dakle, cijela priča razvoja gospodarstva ovisi o tome da se mora nepotizam i korupcija do kraja ukinuti, a g. uvaženi zastupnik Grmoja evo bit će na čelu Antikorupcijskog, ako sam shvatio, vijeća, pa će se tu boriti koliko god može, kao mi svi u Klubu MOST-a. Npr. ovih dana mi dolaze iz riječkog Studentskog centra vrlo zanimljivi podaci o nepotizmu i korupciji, dao sam ih sve provjeriti, čine mi se vrlo ozbiljni i moramo se boriti, svatko od nas tamo gdje je protiv korupcije i protiv nepotizma, moramo graditi društvo gdje će napredovati oni koji zaslužuju napredovati po svojoj edukaciji i obrazovanju i po svojim sposobnostima, a ne oni koji su podobni nekoj političkoj platformi. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala poštovani kolega Miletić na nadopuni. Ja sam o borbi protiv korupcije govorio u replici koju sam dao premijeru Plenkoviću, a ono što se nadam, da mene će Klub MOST-a odnosno već me je predložio za predsjednika Antikorupcijskog vijeća, nadam se da neću imati opstrukcije. U prošlom sazivu smo čekali imenovanje vanjskih članova uopće da bi vijeće moglo funkcionirati. Ja se nadam evo da ćemo biti pokretač u borbi protiv korupcije i da ćemo natjerati vladu, evo vidim tu ministra Grlića-Radmana, još uvijek nije dostavio putne troškove iz Australije koji dokazuju korupciju u našim veleposlanstvima, u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova zbog čega je diplomat Damir Sabljak, otac dviju djevojčica, koji je razotkrio korupciju, udaljen iz službe, čiji postupak još uvijek traje, to je sramota što ste napravili tom čovjeku, ali ima nas koji ga nećemo napustiti i koji ćemo se ovdje [[Upadica: Vrijeme]] žestoko kao i do sad boriti protiv korupcije.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Hvala lijepa. Dakle poštovani kolega Grmoja i ja sam bila dio Kluba zastupnika Mosta i jasno mi je da ovi vaši prijedlozi o racionalizaciji javne uprave imaju dobru namjeru. Međutim, ja vam želim postaviti pitanje što je sa općinama evo poput moje ili sličnih općina koje uporno padaju na izvješćima Ureda državne uprave koji ne slušaju naputke, koji recimo evo konkretno sada neću spomenuti ima, ali ima takvih još načelnika koji su u posjedu državnog zemljišta i ne žele provesti revalorizaciju cijene zakupnine istog tog zemljišta ili recimo načelnici općina koji ne provode projekte iz EU upravo zato da ne bi jel znamo svi da projekti EU su podložni daleko većem broju kontrola nego sve investicije koje se događaju u takvim općinama se događaju iz džepova građana te općine, ali i građana RH, što sa takvima? Ja iskreno nisam za gašenje, ali evo dajte mi nekakav prijedlog što bi vi sa njima. Hvala.
Hvala. Vrijeme. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Dakle, netransparentnost nekog lokalnog čelnika ne može biti razlog ukidanja neke općine. Razlog ukidanja može biti činjenica da ta općina ne rješava sve probleme njenih građana, da je zapravo nepotrebna. Bez obzira što vi više niste u Mostu, ja vam želim čestitati što ste zbog svoje borbe za jednu bolju Hrvatsku izgubili načelničko mjesto. Svi mi koji smo se usudili dignuti taj barjak slobode u ovoj Hrvatskoj bili smo od tog sustava nagaženi. Neki se smiju ovdje, ali ja znam kakvu smo mi bitku vodili, bitke kakve vi nikad niste vodili. Božo Petrov predsjednik Mosta je napadnut od napadača, udaren pepeljarom tri puta u glavu, fizički napad, čovjek je jedva preživio. Tome ste bili izloženi i vi gospođo Vukovac. Ali taj barjak slobode mi ćemo i dalje ovdje ponosno vijoriti, neće nas zaustaviti, a općine će se gasiti one koje nisu efikasne i za koje nema nikakve potrebe.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Uvaženi zastupniče Grmoja. Govorite o korupciji i pravosuđu, pa riba se čisti od glave. Mi imamo dokumentiran slučaj na WikiLeaksu 2011. su izašle depeše o tome kako tadašnji glavni državni odvjetnik Bajić i ravnatelj USKOK-a Cvitan podnose raport stranoj ambasadi američkoj konkretno o istragama koje vodi i pokazuju tajne dokumente. I što se je dogodilo? Ništa. Ja se pitam zašto saborski odbori resorni nisu raspravljali o tome? Što bi se u Americi dogodilo kada bi se vidjelo da su osobe tog ranga referiraju stranoj ambasadi i pokazuju povjerljive dokumente? A sve je dokumentirano, sve je na WikiLeaksu. I što onda očekivati? Samo se zamjenik mijenja zamjenika onda dobijemo glavnog državnog odvjetnika za kojeg se sazna da je član paramasonske lože gdje neki prevarant iz Srbije Čeda Zapeta u pizzeriji od talijanskog prevaranta dobio od nekoga svjetlo pa je to prenešeno ovdje pa je on sad tamo sa pregačicom u paramasonskoj loži. Pa ode on, a dođe opet njegova zamjenica, znači kao babuške se samo. Dok se to ne razbije nema pročišćavanja pravosuđa, nema razbijanja kriminala i korupcije, nema gospodarskog rasta, nema investiranja. To je borba za Hrvatsku.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Naši partneri i saveznici su sasvim jasni, oni su na zapadu, ali to ne znači da Hrvatska koliko god bila mala može se ponašati na način koji ste vi sada opisali. Za to nitko nije odgovarao. Uostalom mi smo ovdje za predsjednika Sabora izabrali čovjeka koji je radio protiv interesa Hrvata u BiH što također pokazuju ta izvješća i to što je iscurilo u aferi WikiLeaks. Dakle, nama trebaju političari koji će štititi interese hrvatskog naroda, ne ovi rashodovani kadrovi iz bivšeg režima koji su i danas neki od njih predloženi za ministre i potpredsjednike u hrvatskoj Vladi, takvi sigurno neće voditi Hrvatsku tamo gdje mi želimo. Mi smo se tom sustavu suprotstavili, uostalom otvorili smo arhive bili ovdje iz bivšeg režima koje je ta ekipa vrlo brzo zatvorila jer im ne odgovara istina. Ali ćemo se mi za istinu boriti, istina će kad-tad izaći na vidjelo.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Hvala potpredsjedniče. Evo obzirom da sam zakasnio na dvije replike htio bih se samo nadovezati prije nego što krenem na izlaganje kolegice Raspudić. Kolegice RAspudić evo ja isto 14 godina radim u sustavu obrazovanja, zapravo problem cijele naše države jest u tome što već cijeli niz godina nemamo jasne strategije po kojima bismo mogli od nečega krenuti da bismo negdje došli. Sve više-manje se svede na trenutke lucidnosti pojedinoga ministra gdje određene pokušaje možemo okarakterizirati kao dobre, određene kao loše. Što se tiče naravno evo i gospodina Bulja i tu sam zakasnio, poštujući rad gospodina Pavića evo meni izrazito simpatičnog ministra iz one Vlade, zasigurno da ministar Pavić imotske gore list, zna zapravo da određena infrastrukturna ulaganja nisu ona koja će taj narod iz tog kraja ostaviti gore, što ne znači da ne treba zahvaliti i zapljeskati barem jednom pokušaju. A sada bih se osvrnuo na ono što obavljam trenutno, točnije ima tri godine, a to je načelnik općine. Pričano iz iskustva, a vjerujem da će se složiti sa mnom i kolege koji obnašaju sličnu ili istu funkciju, zapravo ovakav regionalni ustroj u RH nije onaj koji dugoročno može biti održiv. Ukoliko uzmemo u obzir 428 čini mi se općina, 127 gradova i onda nastavimo malo dalje istraživati i pregledavati podatke dođemo do jednostavnog zaključka, a to je da je 256 općina i 106 gradova u ili u rukama HDZ-a, SDP-a i njihovih koalicijskih partnera. Definitivno da pod ovim ne mislim niti loše, niti dobro jer poštujem rad svakog kolege koji neovisno iz koje opcije političke opcije dolazio zapravo se trudi, žrtvuje i evo svojim radom nastoji pokazati da politika ipak može biti ono što ona uistinu bi trebala biti, a to je služenje prije svega narodu koji nas je naravno odabrao. Ukoliko pogledamo generalno opet ustroj cijele nam lijepe domovine, dođemo do frapantne brojke od preko 3000 zapravo dužnosnika. Razlog iz kojeg ne vjerujem u ono što bi ova vlada napraviti jest ministar Malenica koji je evo već priliku imao, o tom smo ja i on razgovarali između ostaloga u 4 oka nakon jednog od naših sučeljavanja. Ono što hrvatskoj državi definitivno treba jest jedan drastičan rez u broju jedinica lokalne samouprave. Hoće li tu kriteriji biti broj stanovnika, hoće li tu kriteriji biti proračun, ne znam koji bi bio najbolji, međutim ovakvo stanje definitivno nije dobro. Ono što me zabrinjava jest činjenica da cijeli niz godina ovakvo stanje imamo i nikako se ne mogu oteti dojmu ukoliko krenem iz sredine iz koje dolazim zapravo da su najčešće JLS zapravo svrha samima sebi i postoje da bi se moglo kontrolirati biračko tijelo. MOST je dao jasan prijedlog. Ukidanje županija kao takvih koje u nekakvom meritumu cijele ove priče i cijelog ovog problema ne znam koliki je njihov smisao. Ukoliko će netko priču svrnuti da su osnivači škola, pa evo ukoliko se ne varam kolega Brkan je osnivač škole u Makarskoj čiju evo ravnateljicu osobno sam poznavao i nikakvih problema žena nije imala u smislu funkcioniranja od strane škole prema gradu, točnije grad je više nego kvalitetno udovoljavao svemu onome što bi trebao. Ukidanje županija drastičan rez JLS je zapravo ono što hrvatsku državu bi moglo dovesti u jednu fazu da ona bude ono što smo ovdje puno puta čuli barem u ovoj upravi samoodrživa i samodostatna. Druga stvar koja, evo vrijeme mi izlazi, požurit ću, nejasno mi je iz kojih razloga se ide sa prijedlogom ukidanja zamjenika dužnosnika. Pa pobogu zašto bismo ih ukidali, zašto jednostavno zakonski ne bismo u okvire samoga zakona stavili da zamjenik gradonačelnika, zamjenik načelnika mora isključivo biti volonter bez naknade jer valjda će puno više nas odraditi kvalitetnije posao. S druge strane i smanjivanje broja u predstavničkom tijelu također je jedna od, evo po meni, simptomatičnih stvari jer iz kojeg razloga zakonodavno ne bismo stavili da član predstavničkoga tijela mora izvršavati svoju dužnost za jednu jedinu [[Upadica: Vrijeme]] kunu, a ne da najčešće naravno budu svrha samima sebi i … [[Govornik se ne razumije]] naknadama koje će dobit. Evo, hvala lijepo.
Evo dvije replike, prva uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani g. Kujundžić, hvala na pohvalama i hvala isto tako na simpatijama. Isto tako kad ste i vi bili nedavno u Imotskom na uručenju Ugovora za intervencijski plan, svi vaši projekti i općina Podbablje su bili unutra, tako da je to samo još jedan dokaz kolko je ovoj vladi bilo veliki fokus ravnomjerni regionalni razvoj. Kada govorimo o ustroju županija, pogledajmo samo europske fondove i Splitsko-dalmatinsku županiju, preko 5,5 milijardi kuna sredstava je investirano u županiji i upravo ta sinergija između nacionalne razine, regionalne razine, lokalne razine poput vas i europske razine gdje možemo dobiti 22 milijarde EUR-a, pokazuju da je to pravi put. Prema tome, mene čudi da i dalje podržavate ukidanje županije kada su one bile ključan element razvoja vaše krajine.
Može?
Odgovor na repliku.
Je, evo dvije stvari. Evo g. Pavić, zapravo vi znate da u proteklih, u protekle 3.g. na razini RH u samim županijama je primljeno više 2800 ljudi, učinkovitost ne znam kolika je, da li ćemo je mjeriti kroz tu brojku koju ste rekli ili nećete, to neka evo prosude sve kolege. Što se tiče naravno Imotske krajine, ja sam pohvalio vaš, osobno vaš trud, osobno vaš angažman. Ali istovremeno evo želim napomenuti i slijedeću stvar, a to je da je Imotska krajina devastirana u proteklih 30.g. kako infrastrukturalno, tako i mentalno. Tragično je da Imotska krajina je standardno biračko tijelo HDZ-a otkad ga je dobila najčešće vrlo malo. S druge pak strane zadnji kapitalni projekt, zvučat će vam ironično, kojega je Imotska krajina dobila je dobiven zapravo od strane evo čovjeka koji je danas na osuđeničkoj klupi, to je g. Ivo Sanader, a pričam o tunelu Sv. Ilija. Prema tome, evo ja se iskreno nadam da svatko onaj ko dođe na vaše misto da će voditi računa o zamrloj Dalmatinskoj Zagori jer dokle god još gore netko postoji trebamo [[Upadica: Vrijeme]] ga sačuvat. Evo, hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Marin Miletić.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče HS, uvažene kolegice zastupnice i zastupnici. Svima je kolega Kujundžiću jasno da županije treba ukinuti, a sve ostalo su kozmetičke igre koje određeni, je li, igraju u našem društvu. Nakon što se ukinu županije, onda ćemo se spustit na gradove, ali u dimenziji moga grada Rijeke gdje npr. postoji više od 520 ljudi koji su zaposleni, a grad Rijeka ima 2374 tvrtke s kojima radi, a onda jednog dana možda ćemo imati i autobusni kolodvor koji nam se obećao u Rijeci od 2011.g., možda jednog dana kad promijenimo vlast. Što se tiče kolega koji mi pokazuju na sat dolje, morate se priviknuti, mi MOST-ovci vrlo ozbiljno i odgovorno shvaćamo ovaj posao i ovako će vam biti iduće 4.g. ni manje ni više. Hvala vam lijepa.
Evo ne bih imao šta dodat, slažem se sa kolegom Marinom.
Okej. Slijedeća pojedinačna rasprava zastupnik Zvonimir Troskot.
Uvaženi dopredsjedniče HS, uvaženi kolegice i kolege. Već spomenuti, vratit ću se na njega, što se tiče financijskog okvira i fonda buduće generacije, ono što je bio jedan od zaključaka EU jest da 30% ukupno od tih sredstava bude uloženo u zelenu odnosno klimi prijateljski nastrojenu ekonomiju. Ono što mi je zapravo drago kod tih štedljivih zemalja uspjeli su isposlovati da svaka zemlja može uložiti veto primjerice na projekte koji neće biti adekvatno i efikasno isfinancirani. E sad, ne bi sada htio ponovno ulaziti u vjetroelektrane i ostale projekte međutim htio bih se dotaknuti određenih projekata koje smo financirali iz EU, a mislim da su ispali veliki problem. Prvi projekt koji je bio tako isfinanciran iz Europske investicijske banke preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj jest Hidrocentrala Ilovac na Kupi kod Ozlja. Prije svega bi htio napomenuti da smo mi za energetiku, međutim i energetsku politiku, međutim jako je bitno da se napravi nekakav optimalan omjer i da ti energetski kapitalni projekti koji su izgrađeni da ne izazivaju ekocide ko što izaziva Ilovac gdje u 10 km od same hidroelektrane suhe vrbe stoje i pobivena sva riba i flora i fauna. Nadalje, htjeli bismo, danas je gospodin uvaženi gospodin Marin Miletić govorio o Marišćini, htio bih povući paralelu i u 7. izbornoj jedinici s obzirom da je to veliki, veliki problem, a to dakle Centar za gospodarenje otpadom Babina Gora na području grada Karlovca gdje je već sada napravljena pristupna cesta tom centru, vrijednost toga projekta je 270 miliona kuna od čega je 195 financirano iz sredstava iz EU. Ono što je problematika toga centra za gospodarenje otpadom jest da je također napravljena na izvoru rijeka i to 4 rijeke karlovačke, dakle gdje se kroz kršne kanale dakle dolazi do samih rijeka što uništava ponovno potencijalno dakle rijeke koje već u Karlovcu krvare. Htjeli bismo naznačiti da ti projekti bi trebali, koji su financirani od strane EU i od Europske investicijske banke pogotovo bi trebali biti prijavljeni Europskom revizorskom sudu iz razloga što su napravljeni i ekocidi u tom prostoru. Iako nije financirano od strane EU jučer sam se dotaknuo tog problema, a to je hidrocentrala Lešće, ne vidim sad odavde da li je gospodin ministar Ćorić ovdje, ali gospodin mandatar isto je bio u helikopteru se je vozio iznad rijeke Dobre, koja evo sad su mi ljudi sa samog tog prostora poslali kako to izgleda kada se pusti onaj cunami iz Lešća sa onom hladnom vodom gdje je onemogućeno daljnje kupanje lokalnom stanovništvu, da ne govorim da je uništena cijela flora i fauna toga područja, a sve studije i to mi je drago da je gospodin Tomašević dotaknuo koje su vodile do izgradnje tih projekata navodile su da će svi ti prostori gdje su navedeni projekti koje bi trebalo prijaviti revizorskom sudu bili napravljeni. Dakle, te studije pokazuju zapravo da ekonomske koristi i nikakvi benefiti zapravo nisu dani lokalnom stanovništvu. I bilo bi mi jako drago da se takvi projekti stopiraju i na, i na nivou EU da više ne izgrađujemo takve projekte koji su izrazito opasni za lokalno stanovništvo i s druge strane da stvarno netko postane odgovaran za te, za te ekocide koji se događaju na našem prostoru. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, iščitavajući dva dokumenta koje imamo ovdje, a to je program Vlade RH 2020-2024 i onaj 2016-2020 kad čitate poglavlja o vanjskoj politici rečenice su apsolutno iste. Hrvatska će koristiti prednosti članstva u EU, Hrvatska će odlučivati zajedno u EU, Hrvatska će koristiti svoj položaj u NATO-u, u EU itd., itd. Pa ja sebi samo postavljam pitanje, a šta je učinjeno u ovih 4 godine prije i što to mislimo raditi u ove 4 godine koje nam slijede. Po onome što čitam u programu učinjeno nije apsolutno ništa jer se sve maltene što je napisano u programu bivše vlade ponavlja. Ponavlja se samo su malo izmijenjeni paragrafi, samo su malo izmijenjene rečenice, ako to čitate koncentrirano i jasno bit će vam sve jasno. Ovo je netko radio kako bi se to reklo popularno copy paste. Imamo neke razlike doduše. Kaže nakon prvog i uspješnog presjedanja EU. Ja ocjene o uspješnosti predsjedanja EU barem ove hvalospjeve nisam čuo nigdje osim u Hrvatskoj. Ako gledate malo i neke strane medije vidjet ćete da se većina medija koji prate EU problematiku baš i ne slažu s tim. Nismo se snašli u novoj situaciji epidemije, nismo nametnuli teme koje bi trebale biti od koristi Hrvatskoj i nismo udarili tempo uniji. Uniji koja je posrnula, a čini mi se da u zadnje vrijeme riječ eurorealist znači zapravo euroskeptik, ali dobro to je neko drugo pitanje, unija definitivno je na prekretnici i umjesto da smo uzeli tu viđeniju i aktivniju ulogu mi smo se sveli praktički na promatrača koji vodi sastanke. Utjecaj koji koristimo u EU kolegice i kolege također prema pisanju nekih nezavisnih medija u uniji Hrvatska i Slovenija imaju najmanje utjecaja, a vjerujem zato što mi strateški ne znamo što želimo, jer strateški što piše da su nam ciljevi ulazak u Schengen i EUR-o. Jedini razlog odnosno jedina promjena iz programa prije i programa sada je taj što se u programu prije ne spominje EUR-o već samo Schengen. Jesmo li ga dostigli? I dalje nismo kolegice i kolege. Jako mi je drago da se spominju multilateralne organizacije, to je isto nešto novo, recimo Vijeće Europe. A pitam se bi li se spominjalo da nemamo glavnu tajnicu Vijeća Europe koja je iz Hrvatske. Isto tako ako već naglašavamo toliku suradnju sa Vijećem Europe jako je zanimljivo zašto gubimo toliko presuda pred Europskim sudom za ljudska prava u Strazborgu, frankofonija je isto nešto novo što nisam imao prilike pročitati u prošlom programu. Zagrebačka deklaracija je zapravo jedini uspjeh našeg predsjedanja koji je isto polovičan, a jako mi je drago što se naglašavaju veze s Afrikom i Afričkom unijom, otvaranje Veleposlanstva u Etiopiji itd. Jako je žalosno što ne koristimo mrežu koju već sad imamo odnosno naša diplomacija je svedena na entuzijazam pojedinaca i diplomata koji u njoj rade. Ali mislim da nismo dovoljno kapitalizirali i tu mislim da i predstojnik ureda ima što za reći, naše Veleposlanstvo u Maroku ili u nekim drugim državama što Magreba što Sjeverne Afrike, a i dalje. I na kraju dolazimo do ovih famoznih 22 milijarde koje smo eto dobili slavodobitno iz Bruxellesa do 100.000 novih radnih mjesta. Ali ja vas pitam opet, premijer kaže posao Vlade nije se petljati u odluke restrukturiranja privatnih tvrtki, ali je li posao Vlade otvarati radna mjesta? Pa kolegice i kolege nije, već upravo ono što sam ja govorio, stvarati poticajno okružje za razvoj gospodarstva. Jesmo to učinili ako nam se redom zatvaraju tvornice i to baš pogodite gdje? U Slavoniji, koja je kako sam rekao već devastirana regija. Jesu li to rezultati famoznog projekta „Slavonija“? Ponovit ću Virovitička šećerana, Meggle i još ljudi koji ne da žele nego moraju otići iz Hrvatske, moraju potražiti svoju sigurnost negdje dalje. Jeli to ta sigurna Hrvatska i jesu li rezultati povlačenja novca iz fondova ti kako ćemo povlačiti i novce za novi projekt „Slavonija“? Ako je to dvije milijarde kuna jedva ćemo povući pola milijarde. Ali na kraju dana opet moram ponoviti, obnovljeni društveni domovi, novi kolektori, nova rasvjeta itd. neće zadržati ljude u Hrvatskoj. Jedino što ih može zadržati je ovo o čemu sam govorio prije, a to je isključiva odgovornost Vlade, poticajno gospodarsko okruženje. U Slavoniji je tu i poljoprivreda naravno, prerađivačka industrija i IT industrija. Hvala.
Imamo tri replike, uvažena zastupnica Romana Nikolić je prva.
Uvaženi zastupniče Hajdukoviću. Sve što ste rekli je u potpunosti točno, samo bih se kratko nadovezala da je jedan od ključnih problema Slavnije, a u programu nije naišlo na veliku pozornost buduće Vlade i odlazak mladih visokoobrazovanih koji ne žele živjeti od socijalne pomoći te odlaze sa cijelom obitelji. Hrvatska izdvaja za obrazovanje, a kako je krenulo sa iseljavanjem izgleda da obrazujemo akademske građane za EU. Problem odlaska mladih iz ruralnih sredina odražava se i na osobe starije životne dobi koji ostaju bez reguliranih mirovina, koji su na samom rubu egzistencije. Evidentirano je da imaju djecu, ali u stvarnosti su zbog udaljenosti i objektivnih uvjeta često potpuno nezbrinuti jer se ne uklapaju u postojeće propise. Mjerodavne institucije bi nužno trebale utvrditi stvarno stanje i temeljem toga praktične probleme regulirati propisima. Hvala.
Odgovor uvaženi zastupnik Hajduković.
Kolegice Nikolić tu ste apsolutno u pravu. Vlada priča o 100.000 novih radnih mjesta, a ja se pitam imamo li mi toliko ljudi koji će ta radna mjesta moći i okupirati recimo to tako? Bojim se da ne, a bojim se i da ovaj val nažalost vrlo zloslutan koji je krenuo u Slavoniji će isto se nastaviti i bojim se da će biti još više gubitka radnih mjesta. I dok Vlada otvori ta famozna radna mjesta pitanje je kako ćemo ih popunjavati. Hoćemo li uvoziti radnu snagu, odakle ćemo je uvoziti i kako? BiH o kojoj se toliko priča ovdje i briga o Hrvatima u BiH mislim da bi hrvatski interes strateški trebao biti da ostanu tamo na svojim ognjištima i tamo razvijaju isto i čuvaju našu kulturu i običaje. Ali ti isti Hrvati iz BiH su prisiljeni dolaziti u Hrvatsku. I na kraju kao što ste rekli mladi odlaze, ne samo sa sela i iz grada i to dovodi u pitanje održivost mirovinskog sustava i cijelog sustava općenito. Kako će to završiti? Bojim se, ne želim zloguki prorok, ali ne dobro.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Hajduković. Moram priznat da me malo razočarala vaša negativno intonirana rasprava. Vi ste bili vrlo aktivni u prošlom sazivu vezano za europske institucije i sudjelovali ste u radu različitih međunarodnih tijela i ono što je definitivno prepoznatljivo podsjetit ću vas da je Hrvatska ušla u EU 1. srpnja 2013., komparirajte što je bilo za vrijeme Milanovićeve vlade, što je bilo za vrijeme Plenkovićeve vlade. Isto tako osvrnut ću se i na ono što je uvažena kolegica Rada Borić govorila, pet žena koje su najviše pozicionirane u institucijama na razini Europe su sve žene koje dolaze iz Hrvatske počevši od gospođe Marije Pejčinović Burić koju ste spomenuli, koja zasigurno nije slučajno tamo generalni sekretar Vijeća Europe nego je to isto tako posljedica priznanja svega onoga što je radio Andrej Plenković kao hrvatski premijer.
Odgovor uvaženi zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Ćelić surađivali smo isto u tim tijelima, zajedno smo radili i dobro znate što je bilo. No ja ovdje idem egzaktnim podacima, dakle uspoređujem dva dokumenta u kojima piše maltene identična stvar. Ako piše identično onda ja samo mogu pretpostaviti da ciljevi ispunjeni nisu. Ako ćemo mi jačati naš interes unutar EH, ali ja se uvijek pitam kako, koji su to naši interesi? Prije je bio Schengen gdje smo pristupili Schengen nismo, dobro to je komplicirana priča to znamo i vi i ja, dakle postoji tu i politička dimenzija i tehnička itd., sada se spominje novi euro. Ali meni se čini ne da smo sve bliže tim ciljevima nego da smo sve dalje i sami znate kakve su rasprave unutar EU. Što se tiče vodećih ljudi u EU, pa ja bih volio da ih imamo što više, ali to ne garantira da ćemo mi ove ciljeve ispunit. To je prije svega na nama i na novom starom ministru Grlić Radmanu koji je bio i prije i sada, sve je isto.
Dalje replika uvažena zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani saborski zastupnici. Gospodine Hajduković. Ja bih vas pitala da li ste u svojoj raspravi zaboravili napomenuti naše korištenje europskih fondova po isplaćenih sredstvima? Mi smo na 36% dok je prosjek EU 48%, dakle nadam se da dvije milijarde koje se sada namjeravaju iz financijske omotnice preusmjeriti na drugo područje će imati takav postotak. Nadam se kako se to neće dogoditi i želim da se to popravi. Hvala lijepo.
Odgovor uvaženi zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo gđo. Antolić Vupora. U pravu ste i to je veliki problem o kojem govorimo danas cijeli dan. Dakle, od ove 22 milijarde eura koje smo kak ti dobili, to nije helicopter money, što se kaže, to nije nama poklonjen novac. Bolje pitanje je imamo li mi projekte za taj novac. Imamo li mi viziju što s tim novcem želimo raditi. To je dijelom, velikim dijelom je namjenski novac. Pola od tog novca neće doći u obliku projekata nego će doći u obliku zajma, odnosno, dakle, jako, jako je tu komplicirana situacija oko toga. Mi se sad trebamo baviti s tim na koji način, gdje i kako ćemo taj novac povući, da ga iskoristimo u što većem obimu, jer kao što ste rekli, mi smo nažalost na 36%, daleko ispod prosjeka EU u povlačenju novca. To je podatak, egzaktni podatak od Eurostata danas. A mi ako nemamo projekte za već sljedeće razdoblje, mi već gubimo. Dakle, fond projekata se iscrpio, imamo li nove. To je pitanje svih pitanja i to je pitanje na koje želimo odgovor .../nerazumljivo/...
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Hvala g. potpredsjedniče. Da je predložena Vlada u skladu s Ustavom, odnosno da je izabrana u skladu sa Ustavom, a nije, ona je protuustavna i time nije legitimna niti legalna, ja bih ipak glasovala protiv nje i to zbog korumpiranosti. G. Plenkoviću, predsjednik Savezne Republike Njemačke Christian Wulff morao je podnijeti ostavku jer mu je jedan poduzetnik platio nadoplatu hotelske sobe u Münchenu. Međutim taj poduzetnik je koristio jamstvo države Niedersachsen u vrijeme kada je upravo Wulff bio predsjednik Vlade u Niedersachsen i on je morao odstupiti zbog 400 eura. Izraelski predsjednik Vlade Benjamin Netanjahu je permanentno izložen istragama državnog odvjetništva, ali i policije, zbog možebitnog pogodovanja pojedinim tvrtkama tj. zbog možebitne korupcije. Ovo su primjeri funkcioniranja pravnog sustava. Funkcionalan pravni sustav je temeljni preduvjet gospodarskog napretka i društvene stabilnosti. Vi ste g. Plenkoviću, 2017. g. u jeku tzv. afere Dnevnice, održali tiskovnu konferenciju o toj temi u nazočnosti tadašnjeg državnog odvjetnika Cvitana. Nakon te tiskovne, sadašnji zastupnik SDP-a i bliski, tadašnji, pardon zastupnik SDP-a i bliski suradnik bivšeg premijera i tadašnjeg, i današnjeg predsjednika Milanovića, Tomislav Saucha, tada je najednom počeo glasovati za vas i za vašu Vladu. Taj čin se ne može nazvati utjecajem na pravosuđe, to je bila javna demonstracija pravnog nasilja, s jasnom porukom kako u Hrvatskoj ne vrijede zakoni, već isključivo politička moć. Korupcija, kolegice i kolege, isključivo može funkcionirati ukoliko redovni sustav ne funkcionira i tu je kvaka. Od Mesića, Sanadera, Bandića, do vas, g. Plenkoviću i vaših suradnika permanentno slušamo najomraženiju rečenicu u hrvatskom javnom političkom prostoru, neka institucije rade svoj posao. A dvije stranke, konkretno HDZ i SDP s krakovima duboke države, bivše države, čine sve da institucije ne rade svoj posao. Kad bi institucije radile svoj posao, onda bi afere Borg rezultirala vašim odstupanjem, a Martina Dalić i drugi sudionici afere bi pred efikasnim pravosuđem bili privedeni pravdi. Ali, s obzirom na to da vi očito kontrolirate pravosuđe, vas je vaše odvjetništvo po hitnom postupku proglasilo čistim. Da podsjetim, do travnja prošle godine [[Upadica: Molim vas, masku stavite.]] na ulasku… Niste prekidali ni g. Salapića, nije imao masku, niste ga prekidali [[Upadica: Nisam ja bio tada.]] Pa evo, ja sam bila tu. Prošle godine za usluge za koje nitko živ ne može dokazati svrhovitost, isplaćeno je oko 920 milijuna kuna. Vi g. Plenkoviću po javno dostupnoj mail korespondenciji ste bili upoznati sa svim radnjama grupe Borg s ciljem vlastitog nepripadajućeg bogaćenja. Nadalje, slučaj predloženog ministra Zdravka Marića, čovjek koji je mrtav-hladan obmanjivao Sabor tvrdeći da nema kontakta s Agrokorom, što je u međuvremenu dokumentirano da je čista izmišljotina i neistina, kao i uloga g. Marića u kreditiranju Agrokora u visini od oko 50 milijuna eura u trenutku kad je HNB zabranila financiranje koncerna. Sjetimo se igrokaza o vlastitom izuzeću pri glasovanju. Tu je njegova uloga financiranja Vjetroparka Krš Pađene, 80 milijuna eura našeg novca, za gotovo propali projekt koji je u tom trenutku kasnio 4 godine. Nadalje, uloga ministra Ćorića u istoj aferi Vjetroparka Krš Pađene ili Ćorićeva afera Nacionalni park Krka. Ovo su primjeri otvorene i bestijalne korupcije koja ima za posljedicu siromaštvo i društveno beznađe. Rezultat je politike je da 54% hrvatskih državljana nije izašlo na izbore, što znači potpuno nepovjerenje u državne institucije i masovno iseljavanje iz Hrvatske. Ali, za razliku od iseljavanja iz Jugoslavije kada su odlazili pojedinci, sada odlaze cijele obitelji. Ja sam izabrana u ovaj Sabor kako bih bila odvjetnica svakog hrvatskog državljanina i borila se protiv korupcije, protiv duboke države koja u Hrvatskoj ima temelje u obavještajnim službama bivše Jugoslavije. O tome bi mogao možda više reći vaš predloženi ministar unutarnjih poslova Davor Božinović koji je, koliko znam, u bivšoj državi, kao savjetnik za narodnu obranu vjerujem, dobro naučio kako se kontroliraju mediji i društvene elite. Samo demokratsko i slobodno društvo može osigurati građanima blagostanje i napredak, a vi i vaša Vlada ste garancija blokade i manipulacije, a tu nema ni napretka ni dobrobiti za Hrvatsku.
Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Poštovana kolegice Krišto. Ako ste imali sve te informacije, ja se čudim zašto niste to Državnom odvjetništvu predložili da podnese kaznenu prijavu. Mislim, vi ste rekli da ste odvjetnica, ne trebate biti odvjetnica HDZ-a. Vi trebate, ako imate informacije o korupciji, to jednostavno prijaviti DORH-u. Hvala.
Odgovor na repliku.
Naša su institucije okupirane, ne govorim godinu, dvije niti 9 nego više desetljeća. Što se tiče protuustavnosti, 11. i 12. izborne jedinice o kojoj se ne može dovoljno često i glasno govoriti, moram vam još jedan podatak reći. Sadašnji, mislim, vi to zapravo znate. Sadašnji sastav Ustavnog suda je po svemu sudeći na protuustavan način izabran i dva su predmeta vezana uz sadašnji sastav ustavnog suda na sudu, na Europskom sudu za ljudska prava. Dakle, ja ne znam kojoj instituciji se bilo tko u RH više može obratiti. I sada raspravljamo, ponovit ću o protuustavno izabranom sazivu zapravo i raspravljamo o budućoj vladi koja je isto protuustavna.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Dario Zurovec. Ne možete tu, ne možete tu. Sidite u klupu, al nemojte, sidite u klupu, ne možete, kršimo Poslovnik [[Upadica: Ne može, zašto ne?]] A zato što je poslovnički definirano, to je za klubove, možete imati mikrofon.
Uvaženi zastupnice i zastupnici, nema problema, naviknut sam da me se tjera na stranu pogotovo od strane HDZ-a. Bit ću vrlo jasan i vrlo direktan, moja ocjena kompletnog ovog programa koji je danas predložen da je to ništa drugo nego jedan popis lijepih želja. U ovakvoj krizi, a mi jesmo u krizi, treba ipak ljudima reći istinu i ne prodavati neke priče da smo mi snažna ekonomski suverena RH, načela pravednosti, jednakost, društvena solidarnost, a da ne kažemo da mi sad pripremamo mlade za poslove budućnosti, mi to ne radimo, mi to zaista ne radimo. Mi se nalazimo usred gospodarske krize. Nama su smanjeni prihodi od turističke sezone koja značajno sudjeluje u BDP-u. Da ne pričamo da gospodarska neizvjesnost ne vlada samo kod nas, ona vlada u cijelom svijetu i sve to ne možemo negirati. Ponovit ću još jedanput, ne možemo to negirati. Ja vidim u ovim svim obećanjima samo rastrošnost. Tih 22 milijarde ne služe da bi mi produžili i produbili minuse na računu, to služi prvenstveno da bi napravili jedno pravo i konkretno porezno rasterećenje. A isto tako gledam tu nekakve sulude stvari, tipa mi ćemo sad modernizirati zdravstvo sa 3 milijarde kuna, a imamo dug veledrogerijama preko 4,2 milijarde kuna. Mislim o čemu mi pričamo? Što ćemo i dalje sve stavljati pod tepih, onda ćemo gomilati dugove, baš me zanima kako to ide. Na koncu trebao bi vam bit ipak cilj da se porez na dohodak primjerice spusti na jednu jedinstvenu stopu od 10% ili da se ukine plaćanje poreza na investiranu dobit i da prvenstveno značajno smanjimo namete, to bi bio pravi potez. A s druge strane budimo realni, mi trenutno nismo transparentna država i mi trenutno nismo bogata država, mi ne možemo braniti ljudima da rade, mi ne možemo braniti ljudima da si zarade bilo koji dan u ovome tjednu. Mi ako želimo zaraditi, ako želimo biti bogata država mi se trebamo truditi cijelo vrijeme i ne braniti ljudima bilo koji dan da rade. Isto tako evo pozdravljam želju da budete transparentni poput moje rodne Svete Nedelje, nadam se evo da će ta transparentnost zaživjeti iako iskreno sumnjam. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću se referirati na područje javne uprave. Svi se slažemo da se kao građani skoro svakodnevno susrećemo s tijelima javne uprave, bilo da su to tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave ili pak neke pravne osobe s javnim ovlastima kao što je npr. centar za socijalnu skrb. Dakle, od rođenja djeteta, od upisa u maticu rođenih, pa do smrti, upisa u maticu umrlih, susrećemo se sa službenicima javnopravnih tijela. Prosječnom građaninu vrlo je teško snaći se u bespućima birokracije, osobito ako naiđe na službenike koji nisu skloni da im pruže pravnu pomoć ili je ta pravna pomoć nepotpuna, pa je nekada i bolje da je nisu ni dobili. Već desetljećima se govori o reformi javne uprave, ali se čini da stalno da idemo korak naprijed, a dva koraka nazad. Malo bi depolitizirali javnu upravu, ali se sve napravi da se zapravo pomoćnici izaberu za ravnatelje, pa se onda nakon svake smjene u pravilu napravi unutarnje ustrojstvo prema podobnosti, a ne prema kompetencijama službenika. Sada je već u većini ministarstava lagana panikica među državnim službenicima, ne iz razloga što bi dobili otkaz jer nitko neće dobiti otkaz spajanjem ministarstava nego se prema novoj sistematizaciji mogu rasporediti na radno mjesto s nižim koeficijentom. I dakako, onda se projekti, pa i oni financirani iz EU fondova stave sa strane i bave se malo ustrojem tijela i rasporedom službenika nekih 3 do 4 mjeseca, pa opet ispočetka. Ove 22 milijarde EUR-a koje su po riječima premijera Plenkovića jamstvo brzog gospodarskog oporavka i daljnjeg ravnomjernog razvoja zemlje netko treba pretočiti u prihvatljive projekte. Zato nam trebaju kompetentni, adekvatno plaćeni javni službenici koji neće prvom prilikom šmugnuti u privatni sektor zbog neadekvatnog vrednovanja njihovog rada od strane onih podobnih, a nerijetko nesposobnih kako rukovodećih službenika, tako i dužnosnika. Ako nećemo stvoriti administrativne kapacitete za povlačenje tih EU sredstava džaba neprospavane noći u Briselu. Dok god budemo se rukovodili logikom napredovanja podobnih, a ne kompetentnih, proaktivnih i kreativnih službenih koji će biti adekvatno plaćeni, a oni drugi kažnjeni za, na plaći za nerad, nema nama u društvo prosperitetnih europskih država nego na začelje kolone. Moderna javna uprava treba biti orijentirana na korisnike usluga kako bi oni mogli tu javnu uslugu ostvariti sa što manje birokratiziranja. Ne smijemo tražiti od građana da idu od ureda do ureda i skupljaju razne suglasnosti od javnopravnih tijela kako bi dobili neku dozvolu ili rješenje. Zato je nužna digitalna umreženost javnopravnih tijela kroz njihove pisarnice i službene evidencije koje vode. Nužno je pojednostavljenje i modernizacija upravnog postupanja, kao i osiguravanje pouzdane i brze podrške javne uprave građanima i poslovnim subjektima realizacijom projekta e-uprave. Naš cilj mora biti žurna realizacija javne uprave bez papira sa mogućnošću digitalnog potpisa i pečata i podnošenja zahtjeva putem e-uprave kao i zaprimanja rješenja online u korisnički pretinac. Građani kao stranka u postupku mora moći pratiti stanje svog spisa predmeta od zahtjeva do izvršnog rješenja. Rad javne uprave treba biti transparentan i građanima razumljiv. Zapošljavanje javnih službenika treba biti po sposobnostima, a ne po stranačkoj i drugoj pripadnosti, njihove plaće moraju biti po načelu jednake plaće za rad jednake vrijednosti. Treba propisati učinkovit sustav stimuliranja službenika, zakon o plaćama državnih službenika rađa se godinama, vrijeme je da ugleda svjetlo dana. Ovim spajanjem Ministarstva uprave i pravosuđa postoji opasnost da veliki brat odnosno Ministarstvo pravosuđa kao daleko veće državno tijelo jednostavno posiše Ministarstvo uprave kao svemirska crna rupa, a da se ministar uprave od silnih obveza u području pravosuđa koje je rak rana ovoga društva ne stigne baviti reformom javne uprave osim ako nije Superman, makar mi se čini da nema tih nadnaravnih sposobnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi zastupnici i zastupnice. Program Vlade koji nam je danas predstavljen nazvan je „Sigurna Hrvatska“ uz pojašnjenje da u kriznim vremenima snaga države nezamjenjiva. To je točno. No sigurnu državu čine dva elementa, prvi je taj da imamo jake institucije, a drugi element je uloga oporbe u demokratskim procesima. Osvrnut ću se na ta dva elementa. U poglavlju Osnažena državnost, o jačanju institucija nema niti jedne jedine riječi. Kada je predsjednik Vlade na odlasku, što je potencijalni budući govorio o reformi pravosuđa, o jačanju borbe protiv korupcije, pogotovo u području prevencije kao da je govorio ciljeve mog političkog programa. No problem je bio u tome što je te riječi izgovarao upravo on, on koji će u povijesti ostati zapamćen upravo po tome što je u proteklom mandatu potkopavao institucije i eutanazirao nezavisna državna tijela kao što je to primjerice Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, a ništa bolje nisu prošli niti USKOK i DORH. Drugi element je uloga oporbe. Oporbu ste danas u ovoj sabornici prozivali kao onu koja priča puku demagogiju. Pa nema veće demagogije i prazne priče od programa kojeg ste nam predstavili u njemu ni o čemu bitnom gotovo niste rekli ništa. Želite li prihvatiti, imate li hrabrosti prihvatiti konstruktivnost oporbe, pozivam vas da raspravite Nacrt strategije suzbijanja korupcije kojeg sam još u studenom urudžbirala i predala ovom Hrvatskom saboru. Sadrži se od pet poglavlja, prvo poglavlje odnosi se na punu fiskalnu transparentnost, pa vam vaš koalicijski partner iz HSLS-a ne bi pričao samo o tome da je potrebno objaviti sve uplate i isplate tijela jedinica lokalne samouprave. Tražim da se ta razina transparentnosti uvede na državnoj razini i da obvezuje sva ministarstva pa čak i tijela kao što su HBOR, sve bolnice, sve agencije, sva tijela koja se financiraju javnim novcem. Drugo poglavlje je jačanje uloge preventivnih tijela, davanje snažnih ovlasti Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa pa se predsjedniku Vlade više nikad ne bi dogodilo, ma ne bi mu palo na pamet, ne bi se usudio na poziv Povjerenstva da mu dostavi potrebnu dokumentaciju kako bi se utvrdilo jeli bio u sukobu interesa kada je odlazio u Helsinki da naprosto odgovori kolokvijalnim rječnikom rečeno neću. Želite li riješiti probleme u pravosuđu, pa ne možete govoriti da će se to riješiti jačanjem Pravosudne akademije ili energetskom obnovom sudskih zgrada. Ne, problem pravosuđa proizlazi iz neriješenih korupcijskih afera HDZ-a ili onih koji su vrlo loše ili krivo riješeni, o Milanu Bandiću vašem koalicijskom partneru na lokalnoj razini da ne govorim. Govorili ste u ovom programu i o boljem upravljanju državnom imovinom, evo vam jednostavnog rješenja, ustrojite registre svih poslovnih odnosa sa svim tijelima državne i druge javne vlasti. Vrlo teško bi se tada moglo dogoditi da nam brojni novci cure u partnere, u bilo kakve interesne spone sa svima onima koji vas svojim financijskim doprinosom i dovode na vlast. Puno se govorilo i o teritorijalnom preustroju, o županijama i o potrebi njihovog ukidanja ili smanjivanja kao protočnom bojleru kroz koji se uhljebljuju stranački kadrovi, vrlo često potpuno potkapacitirani za posao koji im se daje. I peto poglavlje je reforma izbornog zakonodavstva koje uključuje pošten, pravedan i ustavan kroj izbornih jedinica u kojem glas svakog građanina vrijedi podjednako, uvođenje elektronskog glasovanja na izborima i referendumima. No moram reći kada bi se sve to skupa provelo, vrlo teško bi se dogodilo da bi vaša politička opcija, vaša parlamentarna većina ponovno došla na vlast. To je činjenica, to je istina. No možda bismo mogli reći da je HDZ napokon u 30 godina za ovu državu napravio nešto dobro. Kao što sam rekla Strategija suzbijanja korupcije ili barem njezin nacrt već se nalazi u ovom domu od studenog prošle godine, stavite ga na javnu raspravu, uputite ga u Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije za čije sam se članstvo u redovitoj proceduri i prijavila. Kada to napravite moći ćete reći da ste spremni i dovoljno hrabri prihvatiti oporbu koja nije samo kritična nego je konkretna i konstruktivna. Hvala.
Imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Željko Sačić.
Poštovani. Svakako podržavamo ove napore koje smo sada čuli artikulirano od uvažene gospođe zastupnice Dalije i samo bih nadopunio da trebamo učiniti doista sve što do sada nije učinjeno da i kao oporba i kao pozicija, nova Vlada, buduća Vlada oživi onaj pravni instrumentarij za borbu protiv korupcije jer ona je rak rana ovog društva. Mi imamo najbolji pravni instrumentarij u otkrivačkoj, dokaznoj sve alate za otkrivanje počinitelja kaznenih djela te vrste, međutim naš sustav je imobiliziran jel izvršna vlast ne čini dovoljno da u kadrovskom, materijalno-tehničkom i svakom drugom smislu, prije svega, politički neovisnom, ostvari okolnosti da stručnjaci, kriminalisti, nadležni u represivnom tijelu odrađuju svoj posao.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Hvala. Zahvaljujem. Ja sam danas na uvodu već imala u onom slobodnom dijelu jedan kratak govor o tome kakva je naša vizija Hrvatske i spominjala sam neke riječi tipa umjetna inteligencija, nanotehnologija, biotehnologija, stvari koje se možda do sada nisu čule u ovom Saboru, ali ono što u programu ove Vlade nalazimo neke riječi koje se nalaze već 8 tisuća godina, a to je navodnjavanje. Znači svijet poznaje navodnjavanje već 8 tisuća godina, a jedna europska država u 21. st. kao jedan od ciljeva u svom programu Vlade, dakle, navodi navodnjavanje. Eto, samo jedna mala crtica za početak. Obrazovanje i znanost, temelj svakog modernog društva, ovdje u programu Vlade kažete da će se nastaviti reforma obrazovanja. U prošlom sazivu, obrazovanje je postalo jednostavno moneta za političku trgovinu. Savjet je, dakle, ne nastaviti sa reformom obrazovanja kakva je započeta u prošlom mandatu već je vratiti na onaj kolosijek cjelovite kurikularne reforme sa strategijom znanosti i obrazovanja koja je bila usvojena jednoglasno ovdje u Saboru, ako je treba osvježiti, ako je treba ažurirati i ponovno donijeti ovdje u ovo tijelo i zatražiti konsenzus i onda krenuti sa njenom implementacijom. To je, evo jedan prijedlog i savjet za novog ministra kojem zaista evo želim sve najbolje. I treća riječ koju sam htjela spomenuti, transparentnost. Neki ovdje spominju kao jedan od uvjeta podržavanja ove Vlade, često se spominje u programima, ponavlja se u programima Vlade, radit ćemo na transparentnosti na svim razinama, spominjalo se danas, Split je, kažu uveo transparentnost. Znate da je Split već nekoliko godina na listi gradova najtransparentnijih gradova. Zašto? Zato što je kriterij do sada za transparentnost bio objava proračuna grada u PDF formatu na web stranicama. Dakle to je bio kriterij za transparentnost i nije ni čudo, je li, da je hrpa gradova dobila tu značkicu Instituta za financije, a transparentnost dakle, nije samo to. Transparentnost nije samo ni pretraživač koje ćete morati znati što tražite da bi našli neki podatak. Dakle, transparentnost od lokalne razine do svih razina, evo, kako je rekla i kolegica Orešković, je jedan od uvjeta i polazna točka za razvoj borbe protiv korupcije. Dakle, kao što smo rekli do sada svojim izlaganjima, Kluba Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS-a neće podržati ovakav program. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Hrebak.
Poštovana uvažena saborska zastupnice. Evo, već nekoliko saborskih zastupnika spominje riječ transparentnost. To mi je drago, dakle da je transparentnost očito zaživjela u ovom Visokom domu i da smo svi spremni podržati upravo tu transparentnost. Evo i kolega Grmoja, često razgovaramo o transparentnosti, tu je gđa. Ahmetović, a najviše volim kad o njoj pričaju oni koji nikad nisu bili u prilici da ju isporuče. Ja sam gradonačelnik prvog grada u Hrvatskoj koji je to napravio, kolega Zurovec je bio drugi, to je nebitno u ovoj konstelaciji odnosa, ali mi je drago da je i vama to isto tako, jako bitno. Meni je, svjestan sam i jasno mi je da vi ćete biti oporba, kao što ste oporba 2008. g. otkako stranka Pametno postoji. Ja bih više volio da vi u jednom trenutku svog postojanja prihvatite odgovornost, uđete u neki oblik vlasti, da li na lokalnoj, državnoj ili nekoj drugoj razini i da prihvatite odgovornost, da mijenjate stvari. Mi smo prihvatili odgovornost [[Upadica: Vrijeme.]] i želimo promijeniti stvar [[Upadica: Vrijeme.]] i nadam se da ćete barem taj zakon podržati da se transparentnost isporuči [[Upadica: Odgovor na repliku…]] pa makar na razini ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Ako mogu evo, odgovor. Dakle, kao što sam rekla, neki su obrazovanje koristili kao političku trgovinu, a evo, sad se koristi i transparentnost, je li. Samo da vam napomenem, dakle cijenim, kao što znate, uvaženi kolega, cijenim apsolutno sve što ste radili na uvođenju tog sustava u grad i pohvaljujem, ali ste u isto vrijeme, dakle sudjelujete u Vladi i odgovorni ste onda i zajedno s ovom Vladom, što je Hrvatska danas na dnu Europe. Na dnu svih rang lista u Europi, to je, dakle zasluga vladavine HDZ-a proteklih 30 godina i vi u takvoj Vladi sudjelujete. Čestitam.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. U 9. sazivu Hrvatskoga sabora bile su 3 psihijatra i rekao sam tada da je mentalno zdravlje nacije zabrinjavajuće. Danas u 10. sazivu Sabora su 4 psihijatra i iskazujem dobrodošlicu kolegici Renati Sabljak Dračevac i vjerujem da ćemo zajedno raditi na mnogo tema vezanih za zdravstvo, bez obzira na različiti politički dres. Unutar psihijatrije, pojam normalnog je puno fleksibilniji nego unutar ostalog dijela medicine. Jučer su me pitali može li osoba koja ima psihičke smetnje biti politički aktivna. Mislim da su ponekad oni tzv. zdravi puno opasniji od onih koji imaju verificiranu dijagnozu i koji se liječe, koji su pod medicinskim nadzorom. Danas mi pada na pamet pojam mesijanstva kao jedna asocijacija ali neću procjenjivati psihološke profile kolegica i kolega, nego ću govoriti o vremenu korona krize, utjecaju korona virusa na mentalno zdravlje dakle u siječnju 2020. Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je izbijanje nove korona virusne bolesti javnozdravstvenom prijetnjom od međunarodnog značaja. Prva odluka ministra zdravstva, prof. Vilija Beroša je bilo potpisivanje odluke o formiranju kriznog stožera Ministarstva zdravstva, RH ima podatke s kojima možemo biti ponosni, naglašavam da se uspoređujemo sa zemljama članicama EU-a gdje je letalitet bio značajno veći. I ne, to nije splet nekakvih slučajnih okolnosti nego je to zajednički angažman svih interresornih aktera čitave priče a osobito ljudi koji rade u zdravstvenom sustavu ne samo liječnika, medicinskih sestara nego i svih djelatnika u zdravstvenu kojima ovaj put želim iskazati jedno veliko hvala. Samo ću spomenuti, dakle unutar klinike za infektivne bolesti nijedan zdravstveni djelatnik nije bio zaražen korona virusom i to nije slučajnost. Dakle, su to rezultati, bilo je puno dakle evo imamo i sada ovdje neke primjere, propituju različite odluke, služe li maske, ne služe li maske, pa to će valjda evaluirati oni koji trebaju kad sve ovo završi. Pitanje zdravstvenih ishoda o kojima je prof. Vrkljan govorio danas je nešto o čemu svakako treba razgovarati u najavljenoj zdravstvenoj reformi koju je najavio i ministar Beroš, pitanje je potrošnje lijekova, dakle tu će svakako biti potrebna izmjena Zakona o lijekovima no dakle taj korona virus ima utjecaj na sve pore društva, na sve dimenzije zdravlja pa tako i na mentalno zdravlje, tu smo isto tako pokazali razinu odgovornosti gdje su sve stručne službe od samog početka uključile se sa osnivanjem izvanbolničke, telepsihijatrijske skrbi kada nije bila moguća fizički kontakti, organizirali smo na razini RH izvanbolničku skrb korištenjem modernih društvenih aplikacija i na taj način smo prije svega pomagali osobama koje imaju psihičke smetnje ali i onim osobama kod kojih su se registrirali određeni psihički simptomi zbog kojih im je trebao savjet ne nužno psihijatrijski nego možda os psihologa ili nekog drugog pomagačkog stanja. Očekuje nas puno izazova, očekuje nas puno problema s kojima s kojima će se susrest ova Vlada ali ono što želim istaknuti i ono što će biti moj angažman i u ovom sazivu Hrvatskog sabora jest da struka bude na prvome mjestu i da politika bude u službi struke a ne obrnuto i u tom smislu smatram da kompetentni stručnjaci osobito kandidat za ministra zdravstva će zasigurno opravdati povjerenje koje ćemo mu večeras dati.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Miroslav Škoro.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega zastupnik je pretpostavljam psihijatar i meni je drago da on nas promatra iz te vizure i također bi želio reći da taj stav o ovim famoznim maskama i nekim drugim procedurama je nešto što unosi zbunjenost između sve nas pa i hrvatski narod, hrvatske državljane jer nemamo standardizirane procedure. Ja znam jedan vaš kolega je jučer rekao pa nisam reagira, da je voditi državu normalno učenje na greškama i da ćemo mi post festum zaključiti trebali nositi maske ili ne. Ja smatram da maske treba nositi i poslušati epidemiologe ali nemamo standardizirane procedure i koliko ja znam, evo recimo danas je u KBC Dubrava što može budući bivši ministar Beroš provjeriti, također jedan operater dobio korona virus, nismo imali standardnu proceduru i sada tamo operacijske sale zjape prazne a ljudi ne znaju što napraviti. To je nažalost naša stvarnost.
Hvala. Odgovor na repliku, Ivan Ćelić.
Uvaženi zastupniče Škoro, ja ću vas podsjetit dakle da nakon prilagodbe na ovo novo normalno i subotom i nedjeljom rade ambulante, recimo u KBC Dubrava tako da nije istina da smo samo usredotočeni na korona virusnu bolest a što se tiče maski, vidjeli smo svi da je stav o maskama se mijenjao i mijenjat će se, u ovome trenutku je situacija takva, ovdje smo u zatvorenom prostoru, ima nas relativno puno i preporuke su da nosimo masku. A sad, da li se to nama sviđa, sigurno ne znam da li ima netko od zastupnica i zastupnika što je sretan što ima tu masku i onda isto tako vas molim da maska prekriva i nos jer sam vidio da ima popriličan broj kolegica i kolega koji ne prekriju nos, to onda može i bit bez maske ali evo, može se o svemu raspravljat, ali u ovome trenutku preporuka epidemiologa dakle nije to preporuka psihijatara, da nosimo masku u sabornici.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Ćeliću, vi ste dobro apostrofirali da je jako važno učiniti napore i voditi računa o psihofizičkom zdravlju nacije, ja bih tu htjela podcrtati i upozoriti na ono što se događa vezano uz sektor trgovine, provedena su razna istraživanja koja su pokazala da ustvari oni radnici koji su zaposleni i koji rade po 3 tjedna bez prekida, bez jednog dana odmora vrlo češće obolijevaju od psihofizičkih bolesti i od koštanih bolesti, da su izloženi konstantnom stresu i da to nikako ne utječe dobro na njihovo zdravlje, ako znamo da većinu zaposlenih u trgovinama čine žene koje su počele raditi od svojih 18 godina i ako rade u tom ritmu neprekidno bez ijednog dana odmora ona to sasvim sigurno ostavlja posljedice na njihovo zdravlje. Zbog toga pozdravljam što je i u ovom programu Vlade apostrofirano da će se uvesti slobodna nedjelja posebno za zaposlene u trgovini jer mislim da je to osim segmenta o kojem sam govorila važno i kao civilizacijski iskorak, a u [[Upadica: Vrijeme.]] našoj tradiciji je to slobodan dan za zaposlene uvijek bio nedjelja.
Odgovor uvaženi zastupnik Ćelić.
Uvažena kolegice Petir, naravno da osim nepoznavanja same bolesti kao takve postoje i društveno ekonomske posljedice korona virusa koje onda utječu i na učinak i osjećaj općeg blagostanja jer ta nesigurnost i strah definitivno može producirati kod određene skupine ljudi neke simptome, najčešće su to iz kategorije straha i anksioznosti. Što se tiče slobodnoga dana živimo u zemlji za koju se voli reći da je zemlja koja čuva i brani kršćanski identitet tako da apsolutno podržavam da rad nedjeljom bude slobodan osobito za one žene koje imaju plaće 3.500 kuna koje su isto tako podnosile teret ove korona krize za kasun.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani kolega, vi ste se osvrnuli upravo na jedan segment onoga što je ova Vlada zaista kvalitetno napravila i kada onaj dio sabornice koji to ne želi prihvatiti da je u pravo vrijeme, pravovremeno i kvalitetno reagirano na ovo što, na ovu krizu sa Covidom je znak koliko je zapravo Vlada ova zaslužila povjerenje da ima i u slijedećem mandatu i time je pokazala koliko kvalitetno može skrbi i o gospodarstvu i o zdravlju i o cjelokupnom zapravo društvu u kojemu jesmo.
Odgovor uvaženi zastupnik Ćelić.
Poštovana kolegice Perić, u prilog onoga što ste vi rekli govore i izborni rezultati 5. srpnja 2020. godine, bilo je onih koji su problematizirali i govorili da je Nacionalni stožer produljena ruka, da je to na neki način politički instrument Vlade RH. Tamo su bili renomirani stručnjaci, neovisno o tome jesu li članovi HDZ-a, neke druge političke stranke, bili su uključeni eksperti koji su hrvatskog podrijetla od Singapura preko Njemačke, koji su davali svoje savjete. Naravno da je to na neki način, osim dakle ekspertnog mišljenja trebalo donijeti i određene političke odluke i od toga ne treba bježati. Međutim, uvjeren sam, a to govore i rezultati da je u svemu pa tako i danas što se tiče Nacionalnog stožera bila dominantna i jest struka.
Posljednja replika uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala. Kolega Ćeliću, prošli saziv Hrvatske vlade i Hrvatskog sabora bili su suočeni sa nizom izazova gospodarski Agrokor, 3. maj, Uljanik, Đuro Đaković, Petrokemija, potom niz elementarnih nepogoda, poplave kod Karlovca, požari po Dalmaciji, potom migrantska kriza, pa krajem veljače se pojavila pandemija korona virusa, potres u Zagrebu i uz sve to Vlada je ostvarila gospodarski rast, rast plaća, mirovina, preko 100.000 novih radnih mjesta, preko 100.000 odblokiranih, rast kreditnog rejtinga itd. Znači uz sve te izazove sa svim statistikama smo bili u plusu. Krajem veljače se pojavila pandemija korona virusa i već u travnju prema prvim istraživanjima 94% građana se izjasnilo da Vlada odlično se bori s tom krizom, 80% da se pravovremeno [[Upadica: Vrijeme.]] donose mjere.
Odgovor uvaženi zastupnik Ćelić.
Da, poštovani kolega Stričak plaće u zdravstvu u proteklom mandatu porasle su za 22%, problem prekovremenih sati je problem koji se trenutno rješava i tu je Vlada adekvatno odgovorila. Isto tako jedan od razloga po meni zašto je izborni rezultat HDZ-a bio ovako dobar jest i činjenica da se Vlada od samoga početka uključila u očuvanje radnih mjesta i unutar privatnog sektora 5 milijardi 300 miliona kuna, 148.000 zaposlenika koji su tijekom ožujka, travnja i svibnja primali plaću zahvaljujući dotacijama Vlade RH samo su neki od razloga zašto je situacija takva kakva jest. Ne možemo biti zadovoljni, kažem pred nama idu novi izazovi, prilagođavamo se na novo normalno, ali mislim da je krizno upravljanje nešto što je dalo ovakav rezultat [[Upadica: Vrijeme.]] za što će Andrej Plenković biti ponovno predsjednik Vlade RH.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić. Mikrofon upalite molim vas, mikrofon.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi …/nerazumljivo/… kao što sam i rekao u jednoj replici predsjedavam isto tako u jednom predstavničkom tijelu gdje je, sam dio parlamentarne većine, a moji kolege iz HDZ-a su dio oporbe. Neovisno o tome i moji kolege i kolege iz HDZ-a da im dostavim materijal o kojemu se raspravlja 45 minuta prije sjednice županijske skupštine ono što sam zbilja rekao doslovce bi me odrali živog. Tako da to po meni sigurno nije, nije način rada ni ovog Hrvatskog sabora, ali neovisno o tome uvijek možemo biti konstruktivni jer zbog ove duge rasprave stigo sam i pročitati, pa ću se i osvrnuti na sam, na sam program koji da vrlo je sličan onome što je, što su kolege iz HDZ-a obećavali u svojoj izbornoj promidžbi i za šta su dobili povjerenje, povjerenje većine, većine građana RH koji zbrojeno je od biračkog tijela točno 16%, to ne znači da smo mi dobili više. Ali što je tu je. Ono što me ipak zabrinjava, zabrinjava me svi smo ovdje za ovom sabornicom govorili o pitanje demografije. I čuo sam nešto od bivšeg i najvjerojatnije budućeg premijera, a to je po meni vrlo bitna stvar, da je mlada populacija otišla zbog formule 2+3+2. Ako ne znate što je, ja ću vam protumačit, to je definiranje slobode kretanja unutar EU od trenutka kada je RH postala od 1.7. punopravna članica EU. Prve dvije godine se ništa ne zbiva, dakle imamo ograničeno kretanje. Iduće 3.g. pojedine države kao i naši prijatelji iz Slovenije su mogli staviti moratorij vezano za slobodno kretanje kad govorimo o radnicima i onda još 2.g. imate prijelazno razdoblje s time da od 1.7. ove godine de facto imamo potpunu slobodu kretanja. Šta to znači? Da jedan građanin RH može navesti u svom Ugovoru o radu od Austrije, Italije, Slovenije, svoju hrvatsku adresu. Nas je i da i van nekih političkih razloga emigracije u sustavu vrijednosti o moralu i općem ozračuju koje vlada u RH ja još uvijek tvrdim da ona materijalna strana prije svega, ta koja je, i uvjete rada uz materijalnu stranu, ta koja je, ta koja je ponukala naše sugrađane da emigriraju, od Austrije, Italije, pa nadalje. Zbog posla kojim se bavim upozoravao sam to i, i, i jer je takvo vrijeme i bilo, dakle stvar počinje od 1.7.2015. i ministre Orešković u ovoj vladi i u svim ovaj onim idućima, pogotovo preko HZMO-a. Naime, ako mi napravimo jednu vrlo prostu računicu i pogledamo koje su minimalne plaće u nama susjednim državama, uzmimo tablicu kupovne moći UN-a onda ćemo vidjeti da ono što je 900 EUR-a minimalac u Italiji, 1250 EUR-a minimalca u Austriji, ekvivalent 600 EUR-a u RH, 600 EUR-a neto plaće, 6 x 7,5 dolazimo do računice koja prelazi 4000 kuna. I zato mi je jako drago da u programu vaše vlade stoji i u programu HDZ-a da stoji 4250 kuna, super, odlično. S time da u programu piše da je to jedan od 10 prioriteta pod točkom 3, a u programu vlade piše unutar mandata. Mene to zabrinjava zato što je to kasno. Ja ću samo podsjetit da je SDP zbog toga predlagao minimalac od 4000 kuna, ali još prije godinu dana. Ono što nas svih zajedno spašava što ljudi su prestali odlazit, prestali su odlaziti iz RH iz razloga što je pandemijska situacija vani možda gora nego u RH. Ja zbilja apeliram da to ne bude do konca mandata jer je tome tako. Druga stvar, kad govorimo već o pandemiji, u ovom programu mi ne vidimo neka pandemijska rješenja [[Upadica: Vrijeme]] Ili ono što je, ono što je nova paradigma, ono što nam je budućnost [[Upadica: Vrijeme]] što nam sprema, ne, a to je prije svega, ako mi dopustite jedna, jedna kratka stvar [[Upadica: Šta?]] Nešto što može vlada napravit bez ovog parlamenta [[Upadica: Ajde završite]] Ako nas ulovi drugi val pandemije, mi imamo volontere iz civilne zaštite koji imaju dnevnicu 50 kuna manju od profesionalaca. Zbog uredbe Vlade RH, zbog uredbe Vlade RH koja regulira taj dio, a profesionalci su vezani za kolektivni ugovor … [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, uvaženi dome, danas smo više puta čuli zazivanje od strane većine u saboru konstruktivnu raspravu, a to smo čuli i od mandatara. Budući da i mandatar želi tu pozitivnu suradnju vjerujem da ću prinijeti njegovoj pozornosti, a i pozornosti svih vas neki od prijedloga i sugestija. Ja neću kritizirati vaš rad, neću kritizirati rad vlade, već vam želim skrenuti pozornost na neke nelogičnosti odnosno moguće previde ili propuste u vašem planu i u zakonu. U svojem programu spominjete bolje upravljanje državnom imovinom, a isto tako spominjete da ćete u punu funkciju staviti centar dijeljenih usluga, te da ćete do kraja mandata zajedno sa trgovačkim društvima u državnom vlasništvu uspostaviti mrežu sigurnih i dostupnih podatkovnih centara. Ne znam da li ste upoznati sa činjenicom da je taj spomenuti CDU nedavno kupio podatkovni centar, naravno da je taj centar bio u privatnom vlasništvu i da je za taj centar platio 10 milijuna EUR-a, otprilike. To i ne bi bio problem da već nema veći broj podatkovnih centara u trgovačkim društvima koja su u vlasništvu RH, a koji zjape prazni iako su spremni za prihvat opreme. Napominjem da su to podatkovni centri najvišeg ranga sigurnosti sa fizičkom i tehničkom zaštitom i svim ostalim uvjetima koji su potrebni za podatkovne centre, a u nekima je provedena i apartmanizacija što znači da mogu prihvatiti više klasificiranih sustava. Smatram da je ova kupnja veliki propust Ministarstva za upravljanje imovinom Zadatak ministarstva bi trebalo biti da stvarno upravlja državnom imovinom i da stavlja tu imovinu u punu funkciju a ne da posreduje u prodaji državne imovine. Isto tako, u programu se navodi da će se povećati učinkovitost tijela državne uprave. To je odličan cilj ali podsjećam da se povećanjem broja digitalnih usluga za građane i pravne osobe, neće povećati učinkovitost tijela državne uprave. Za povećanje učinkovitosti tijela državne uprave potrebno je optimizirati i informatizirati poslovne procese u tijelima državne uprave. Dok digitalizacija dokumenata odnosno uvođenje digitalnog potpisa imaju smisla ako se koriste u nekom informatiziranom poslovnom procesu, ako su dokumenti pohranjeni u neki sustav za upravljanje dokumentima i ako se kao takvi koriste i stavljaju u promet. Preduvjet za optimizaciju je postojanje registara servisa koji su na raspolaganju, registar aplikacija koje se koriste u tijelima državne uprave i registar podataka koji se nalaze u bazama podataka. Problem je u tome što se u prošlom mandatu propustilo 4 g. u kojima se ti registri nisu uspostavili a ako se na njima i počelo raditi, rezultati su jako skromni. Isto tako, jedan od preduvjeta je i definiranje standarda koji trebaju se poštivati, biti poštivani priliko razvoja odnosno kupovine aplikacija. Na tom dokumentu se radilo ali su rezultati još skromniji. To su poslovi koje treba hitno odraditi ukoliko želimo ubrzati rad na efikasnosti i transparentnosti rada tijela državne uprave. U velikoj mjeri bi se efikasnost tijela državne uprave povećala da se uvede elektronska razmjena pismena između tijela državne uprave. Napominjem da za to već postoji razrađen model, da je napravljen kompletan pilot projekt a da bi se primjenom tog modela uštedilo oko 200 milijuna kuna godišnje iz proračuna samo na plaćanju preporučene pošiljke i ostalih pošiljaka. Znači 200 milijuna kuna godišnje. U prijedlogu Zakona o ustrojstva djelokruga tijela državne uprave navedeno je da se spajaju Ministarstvo uprave i Ministarstvo pravosuđa. Dakle, spajaju se ministarstvo koje treba početnu učinkovitost i kvalitetu javne uprave u pružanju i ostvarivanju prava građana i pravnih subjekata u RH s jedne strane i Ministarstva pravosuđa koje mora osigurati uvjete kvalitetom funkcioniranja i daljnje izgradnje pravosudnog sustava RH.
Vrijeme. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Zvane Brumnić. Molim vas mikrofon.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani budući ministri, žao mi je što ne mogu tu pozdraviti i kandidata za premijera ali što je, tu je. Što reći o ova dva dana? Ova dva dana su ustvari kruna demokratskog procesa zvanog izbori u kojima oni koji su pobijedili, pokazuju na koji način će se odnositi prema društvu za koje su dobili mandat da njime upravljaju. Jučer smo vidjeli jedan ja bi ga nazvao menadžerski pristup ustrojstvu državne uprave gdje je onaj koji je to slagao, a ja vjerujem da je to kandidat za premijera, pokušao izbjeći konflikte. Kad kažem pokušao izbjeći konflikte onda bi to malo pojasnio ustvari sakriti konflikte koji se događaju u sustavu kao što je npr. zaštita okoliša i gospodarstvo. Jednostavno sakriti to u jedno ministarstvo, da jedan ministar odlučuje o tome i da se onda prema van ne vidi i ne sazna što je stvarni problem određenog projekta. A onda smo danas ustvari bili svjedoci da više nismo bili na tom menadžerskom pristupu jer onaj ključni pokazatelj nekakvog menadžerskog rada ove Vlade bi trebali biti ciljevi Vlade koji na neki način trebaju biti kvantificirani. Ovdje od kvantificiranih ciljeva osim plaće od 4250 kn do kraja mandata, nema ništa. Zašto nema ništa? Zato što vjerovatno ova Vlada pošto ne zna kuda ide, onda je svaki put dobar pa onda pamfleti koji je napisala kao što su Imunološki zavod u gradu Zagrebu koji 4 g. stoji a da se nije pomaknuo. Danas nismo dobili ni odgovor kada će se pomaknuti. Bolnica u Blatu koja je samo bila volja ili želja jednog bivših ministara da bi se sakrilo ono što se događa na Srebrnjaku ili kada kažu da će ulagati u vodne građevine u RH, onda si postaviti čije novce će ulagati. Umjesto da ulažu europske novce, oni će ulagati novce građana preko koncesija. Zašto govorim da će ulagati novce građana preko koncesija? Jer kada su imali priliku s gradom Zagrebom postaviti sustav tako da u gradu Zagrebu treći stupanj pročišćavanja se gradi u skladu sa zakonom koji je donio ovaj Hrvatski sabor i bivša Vlada, tada traže načine kako to zaobići. I konačno pitanje koje si treba postaviti a na koje premije u svom uvodnom govoru nije rekao niti riječi, cijeli ovaj koncept počiva na 20 i nešto milijardi eura koje ćemo kažu dobiti iz EU-a, nećemo ništa dobiti ali koje ćemo na neki način moći koristiti iz EU-a je pitanje cijene tih novaca odnosno što smo mi to dužni napraviti da bismo te novce dobili odnosno iskoristili? Evo neću više duljiti, kažem, jedini koji je mogao dati odgovore na ova pitanja je ustvari kandidat za premijera kojeg ovdje nema. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Brumnić, u uvodnom izlaganju kandidata za premijera odnosno g. Plenkovića, izrekom je spomenuo dvije stvari. Imunološki i novu bolnicu u Blatu. Ove druge stvari nije izrekom spominjao i nije nekakav naglasak davao na nekakve druge projekte, ja sam sigurna da postoji i nekakvih drugih projekata. U protekle 3 g. u Hrvatskom saboru je bila jedna čvrsta koalicija između g. Bandića i HDZ-a, ta ista čvrsta koalicija se nalazi i u gradu Zagrebu i za te 3 g. nije se napravilo odnosno imenovalo se povjerenstvo, vi dobro i ja dobro znamo da u proračunu grada Zagreba stavka koja je bila namijenjena jedanput za Imunološki odnosno za novu bolnicu u Blatu je netragom nestala odnosno znatno je smanjena i nakon 3 g. zajedničkog rada g. Bandića i g. Plenkovića, od toga se nije desilo ništa a mi bi sad trebalo vjerovat da će u ove 4 g. doći čarobni štapić i sve riješiti.
Odgovor poštovanog zastupnika Brumnića.
Kolegice Mrak-Taritaš, ja se ne mogu ne složit s vama, zajedno sa mnom u Gradskoj skupštini grada Zagreba bili svjedoci što su radili gradonačelnik grada Zagreba M. Bandić uz podršku HDZ-a i g. Plenkovića koji vodi taj HDZ. Da nije ništa napravljeno po pitanju Imunološkog zavoda, to je bilo svakome jasno kada se donosila odluka u gradu Zagrebu o Imunološkom zavodu, da je to čisti PR a što se tiče bolnice u Blatu, ovdje sjedi ministar zdravstva koji otkad je otišao prošli ministar zdravstva, koliko ja znam, niti jedanputa nije uzeo riječ o toj temi, niti jedanputa nije rekao što on odnosno na koji način vidi realizaciju tog projekta i što misli o tome što se dešava u bolnici Srebrnjak u gradu Zagrebu. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Stephena Nikole Bartulice.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, pozdravljam sve kolege zastupnice i zastupnici koji su još ovdje. Pomalo smo vjerojatno malo iscrpljeni i možemo samo zamisliti kako to izgleda u Bruxellesu kad pregovaraju do 5, 6 ujutro oko krupnih pitanja poput sedmogodišnjeg proračuna. Taj način iscrpljivanja ljudi koji na kraju jednostavno se predaju i da bi postigli neki kompromis, sigurno nije najbolji način da se vodi naš kontinent ali o tom potom. Žao mi je da premijer stari i budući nije ovdje, nije mi odgovorio na ranije postavljeno pitanje o razlogu zašto i dalje ova Vlada uporno odbija omogućiti našom građanima da glasuju elektroničnim ili dopisnim putem, nije istina da to nije uobičajena praksa u Europi, ima primjera dosta gdje se to provodi a to je u zemljama koje nemaju tako veliko iseljeništvo kao mi a nažalost iseljeništvo i dalje raste. Malo sam proučio ovaj program koji smo dobili danas i ono što je važno je da sudimo prema djelima a ne deklarativnim željama i u tom dokumentu stoji da je povezivanje Hrvatske sa našim ljudima u inozemstvu strateško pitanje a na djelima nažalost to se ne radi. Međutim cijeli dokument prožima jedna logika da zapravo Vlada treba još više činiti. Ja vidim glavni problem u Hrvatskoj što zapravo Vlada već previše radi i trebala bi manje. Primjerice, kako Hrvatska provodi zelenu politiku. Danas lice te zelene politika je bivša dužnosnica Josipa Rimac. Znači nažalost moram reć, nažalost, novci koji se odobravaju za poticanje novih izvora energije završavaju na klijentelistički način u džepove pojedinaca koji su dobro umreženi sa politički strukturama i onda se postavlja pitanje kakva je korist za sve nas. vrlo mala nažalost. Vlada na odlasku se često hvalila sa pojmom stabilnost. Nažalost, to u praksi znači stagnacija, ozbiljna stagnacija pogotovo ekonomska. U mojoj VI. izbornoj jedinici potrudio sam se da je dobro upoznam, da je obiđem cijelu, ona je već poluprazan prostor. Dakle, pored članstva u EU-u, postavlja se pitanje koju korist imaju obični ljudi od toga? Možda je to dobar projekt za određene činovnike, nađu dobra mjesta izvan Hrvatske u određenim institucijama međutim za nas koji ostaju ovdje, ima nas sve manje. Znači stagnacija je ta realnost a ne stabilnost, zapravo stabilnost nije nikakva vrlina, ona postaje sve veći problem kod nas. Tu se spominje obećanje da bi poljoprivredna proizvodnja primjerice trebala porast za 30% međutim u protekom mandatu proizvodnja samo je u padu, znači ne vidim niti jedan razlog da bi povjerovali da se to može promijeniti s obzirom na iskustvo koje imamo nažalost. Dakle na kraju rekao bi da neke od vas kolege buduće ministre ja sam upoznao za vrijeme kratkotrajne Oreškovićeve Vlade, mi smo surađivali, vjerujem da imate dobre namjere, međutim ovaj program ne ulijeva povjerenje, niste bojim se shvatili da u RH treba manje države, manje miješanje u živote naših ljudi. Nažalost, ponašanje državne inspekcije, možda to najzornije prikazuje kako su za vrijeme ovih izvanrednih mjera doslovce maltretirali neke ugostitelje u Zagrebu. Tako da moram uskratiti podršku novoj budućoj vladi, volio bi da je drugačije, međutim što je tu je. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj program vlade temeljen je na jednom konceptu, konceptu novog suverenizma kao koncept koji, kao što se navodi u programu, bi trebao predstavljati jednu novu paradigmu razvoja RH. Kad bi trebali to rezimirati u neku formulu rekli bismo da se želi ojačati državnost, suverenitet RH, tako da budemo što jači u Europi, ne protiv Europe. I sad neki bi mogli reći kako to spojiti suverenizam s jedne stane i europske integracije s druge. I ovaj koncept koji se naziva novi suverenizam možemo reći doista jest novi jer ga uključuje u novim uvjetima 21. stoljeća, ali logika zapravo je ista kao i ona koja je bila 30. svibnja '90.-te kada je predsjednik Tuđman imao inauguracijski govor ovdje u saboru, kada je upravo postavio put prema samostalnosti, a istovremeno prema europskim integracijama ili kada je u izvorišnim osnovama ustava napisao kako se upravo naša državnost temelji i na promijeni međunarodnog poretka u Europi, dakle u odbacivanju komunističkih režima, na padu berlinskoga zida i na integraciji Europe i ta upravo integracija, ti integrativni procesi su omogućili narodima košto je hrvatski da se emancipiraju da dobiju svoju neovisnu državu. Danas se taj međunarodni poredak ponovno mijenja, mijenja se onda i Europa. Mi smo danas dosta raspravljali o ovim milijardama, 22 milijarde koje su dogovorene za RH na sjednici Europskoga vijeća i to je doista važno i manje-više su svi pohvalili takav rezultat, uz to mislim da moramo pogledati širu sliku. Ključna promjena jest ta da je Europska komisija sada dobila taj mandat da se može zadužiti u ime EU, dakle da na konto najjačeg gospodarstva, dakle Njemačkog npr. gospodarstva da se može zadužiti po najboljim uvjetima. To je bila duga rasprava, Njemačka dugo se opirala upravo tome jer nije htjela svoje bogatstvo dijeliti s drugima u EU. Međutim to je bilo neminovno i ova kriza sa koronavirusom je samo ubrzala te procese. Utoliko, u tim i takvim novim okolnostima taj novi suverenizam znači se snaći u tim novim uvjetima i kako onda osigurati najbolje pozicije za RH. Uvjeti po kojima će se i ta sredstva koristiti jer nisu važni samo tu iznosi nego doista i ona supstanca, adresira puno od onih pitanja koje ste vi kolegice i kolege postavljali danas i oko reforme i oko toga da nam treba, košto je kolega Bartulica rekao, manje države, manje kontrole države, dakle nastaviti sa tom tranzicijom odvajanja kontrole države od društva od tržišta, to je upravo jedna od osnovnih osnova liberalne demokracije i slobodnoga tržišta i takve reforme, jel o tome govorimo kada govorimo o strukturnim reformama, takve su upravo reforme one koje se potiču upravo sa europskim politikama i koje će biti onda i kriteriji za korištenje tih sredstava. Utoliko vjerujem da upravo u tom smjeru novog suverenizma, jedne nove razvojne paradigme koja će pospješiti da završimo tranziciju koju smo započeli padom komunističkog režima da učvrstimo našu državnost koju smo stekli '90.-tih i koju danas želimo ojačati time što ćemo ojačati ekonomske temelje RH, hrvatske države, hrvatskoga društva da nakon ove krize izađemo ojačani, ta kriza doista jest globalna, nismo je mi izazvali, ona negativno utječe na nas. Međutim, upravo ovakvi rezultati kao što su postignuti na sjednici Europskoga vijeća ulijevaju povjerenje da ćemo mi izaći ojačani iz te krize i da će se ovaj plan koji danas se prezentira u ovom HS i koji ćemo mi podržati doista moć i biti realizirani. Hvala vam.
Hvala lijepo. Na vaše izlaganje ima popriličan niz replika, pa krenimo redom, prva je poštovanog zastupnika Sačića, izvolite.
Evo poštovani uvaženi zastupniče g. Stier, ja sa velikom, sa velikom tugom i razočaranjem moram konstatirati kako nas opet, opet varate, nije to nikakva paradigma, nije to nikakav obrazac novog suverenizma, u pitanju je jedna prevara kojoj smo svjedoci svih ovih godina. Globalistički sustav kojem ste se priklonili prije više od 10-tak godina razorio je ovo društvo, razorio je ovo društvo i u pogledu samih temelja od proizvodnje hrane, od uništenja farmera, od stočara, od naše poljoprivrede, od potpune nesigurnosti naših državnih granica, Marakeški sporazum govori svoje, od udara na obitelj, Istambulska konvencija, prema tome dragi prijatelji i gospodo uvaženi zastupnici nemojte slušat ove prevare, hrvatski narode okrenimo se suverenizmu istinskom, a ne ovim floskulama.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Pročitati još jednom govor predsjednika Tuđmana 30. svibnja 90.-te. Mislim da bi bilo dobro svima nama jer je upravo tu trasiran taj put prema hrvatskoj samostalnosti, prema tome da budemo neovisna država, a trasiran je, ne tako da bude nasuprot Europi, nego da zauzmemo naše mjesto u Europi. To su napravile i druge nacije koje su profitirale od toga. Danas vidite i nakon ovdje sjednice EU vijeća da su upravo zemlje srednje Europe, a među njima i Hrvatska, bile zadovoljne s tim rezultatima jer su upravo takvim mjerama ojačale zapravo svoju poziciju, a time svoj suverenitet.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice ... [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, poštovani g. Stier, ja sam isto tako zbunjena, pa bih vas molila da nam još jednom pojasnite suverenizam. Dakle prije svega, ja bih rekla da se očituje u granicama jedne države, da, u pravu ste. Pokojni predsjednik Tuđman doista je postavio okvire, međutim, što smo mi napravili 30 godina kasnije? Ja ne znam da li ima susjedna zemlja s kojom mi nemamo problema oko granica, spominjemo, ako ništa drugo, evo, Vukovarsku Adu, izdvojimo nju kao jedan ozbiljan problem, nismo ga riješili, 30 godina nakon osamostaljenja. Pa problemi sa Slovenijom, svakim danom se sve više sluša oko toga pa, sjetimo se naših ribara i nemogućnosti njihove plovidbe i izlovljavanja ribe, a isto tako moram spomenuti proizvodnju hrane, mi uskoro postajemo zemlja potpuno ovisna o najvažnijim, o uvozu najvažnijih namirnica, a to su prije svega, mlijeko, meso i kruh. Pa isto tako, kako može biti suverena država kojoj na dnevnoj razini odlaze mladi ljudi, odlaze cijele obitelji, rade na obiteljskim gospodarstvima upravo onakvima na kakvima su radili u Hrvatskoj prije nego li su otišli. Kakav je to suverenizam? [[Upadica: Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika…]] Ja sam laik, ne razumijem, objasnite mi.
… Stiera.
Hvala vam g. potpredsjedniče, poštovana kolegice. Pa upravo je poštivajući europske norme i europsko pravo, kao što ste vidjeli, sud EU Hrvatskoj i dao za pravo i to je naš pravni tim jako dobro obrazložio, prema tome, ti se sporovi, kao što vidite rješavaju uspješno. A koja bi bila alternativa koju vi predlažete? Odite prema istoku, prema zemljama koje nisu članice EU pa mi onda recite da li su one bolje uređene, da li je standard građana tamo bolji, da li je pravna država tamo jača i da li je pozicija tih država onda jača od one koju danas ima Hrvatska ili od one koje danas imaju zemlje srednje Europe koje su sve članice EU i žele i dalje biti članice EU, a vrlo su ponosne na to što imaju svoje nacionalne države.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Škore. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. G. Stier. Meni se sviđa sintagma novi suverenizam, znači novi suverenizam, to je jedna mala dedukcija kovanice riječi novo, vjerojatno nešto nikad viđeno do sada. I suverenizam, što bi trebalo podrazumijevati, uprošeno narod, teritorij i vlast. U našem Ustavu stoji da vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu i ja se samo nadam da novi suverenizam znači da će se više u sljedećem sazivu Vlade slušati upravo taj narod, a jedna od zgodnih situacija kad se taj narod može slušati je referendum. Nažalost u proteklom sazivu Vlade gotovo pa identične taj referendum je bio u više puta osporen. Mi smo predložili, predlagat ćemo i dalje da se raspiše za uvođenje eura. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Stier.
Hvala vam puno uvaženi kolega Škoro. Upravo su hrvatski građani, hrvatski ljudi, hrvatski narod izašao na referendum o ulasku u EU, dakle u sporazumu, u pristupni sporazum, gdje je između ostaloga i odredba o prihvaćanju eura i podržali upravo takvu odluku, koju je onda kasnije i potvrdio Hrvatski sabor. Prema tome, apsolutno se slažem da moramo poštivati naš Ustav i moramo poštivati volju hrvatskih građana koji su već donijeli tu odluku da Hrvatska bude članica EU i da prihvati euro unutar toga što je članica EU.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Stier, jako mi je drago da ste u svom izlaganju ustvari se vratili u meritum stvari, a to je pitanje vrijednosti na kojima počiva EU. Naravno da su milijarde o kojima stalno govorimo izuzetno važni projekti i reformi, ali ustvari, ako se prisjetimo osnivanja EU i njenih osnivača i Schumana i Adenauera i De Gasperija i ostalih, oni su bili angažirani vjernici laici koji su osim Unije, prosperiteta i ekonomskog razvitka, željeli i uniju vrijednosti. U tom smislu, kad govorimo o toleranciji, nediskriminaciji, solidarnosti i ljudskom dostojanstvu koji jesu u temeljima EU, želim da u tom kontekstu gledamo i Hrvatsku koja također baštini iste vrijednosti i da kroz svoje aktivnosti mi ovdje, kao saborski zastupnici i buduća Vlada upravo štiti te vrijednosti jer ništa nam neće značiti ni milijarde ni novac ako izgubimo vrijednosti i ono što mi jesmo.
Odgovor poštovanog zastupniče Stiera.
Hvala. U pravu ste poštovana kolegice. Doista su kršćanski demokrati bili ti koji su pokrenuli ideju Europe. Ona je u samoj srži demokršćanske politike. Dakle, da bude jaka nacionalna država, jaki narodi u Europi, ali ne u sukobu jedan s drugim nego u suradnji i to je zapravo jedan koncept kršćanske demokracije koji su i Adenauer i De Gasperi i Schumana proveli u djelo. Oni koji su bili na strani logike sukoba, naravno su se protivili tom, protivili tome. Oni koji su bili protiv pravne države, protivili su se tome. I oni koji su bili protiv slobode, da li, jer su bili ekstremno lijevo ili ekstremno desno, ali su se protivili jednom sustavu slobode, bili su protiv takvog koncepta. No, kršćanska demokracija ga je branila, brani ga i danas i ja vjerujem da na tim temeljima mora raditi i ova hrvatska Vlada.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Rajka Ostojića.
Hvala vam lijepa. Moto EU je … [[Govornik se ne razumije.]] on se već javlja na repliku, dakle pa molim da uvažite. Moto EU je „Europa ujedinjena u raznolikosti“ i bilo je zanimljivo slušati kolegu Bartolicu i vas Bartolicu koji opisuje noćne kako je Vijeće Europe predsjedava i vas koji branite novo zaduživanja. Ja zbilja pokušavam shvatiti, dajte nam recite što je novo suverenizam? Mi smo danas puni neologizama, novo zaduživanje, novo normalno. Da li je novo suverenizam novo zaduživanje? Jedino što ste vi rekli tri AA da se Hrvatska može bolje zadužiti. Ako je tamo dobro zašto Brexit kolega Stier? I još jedno, kriza je globalna, ali mi smo krivi, mi smo krivi jel nismo industriju razvijali sukladno pametnoj specijalizaciji. Postoji pet temeljenih ogranaka u što Hrvatska mora ulagati, pa molim odgovor.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala vam kolega. Moram priznati da je za mene već kada ste govorili o novom normalnom, o novim stvarima da je to novo stajalište SDP-a da budete sada euroskeptici i da bi vi kao Velika Britanija izašli iz EU. Za mene je to neka nova politika. Dobro, vi se vjerojatno još tražite nakon ovih izbora pa možda želite ići tim smjerom. Vjerujem da što se tiče ovog mog izlaganja je bilo jasno da je Europa išla tim putem da se najjača gospodarstva u Europi uključujući i njemačko gospodarstvo umjesto da koristi toga ima isključivo samo ta država članica, da se oni stavljaju sada i na raspolaganju i onim drugim zemljama, pogotovo zemljama Srednje Europe koje još nisu dosegle tu istu razinu razvijenosti kao i Zapadna Europa. I u tome je ključ novih odluka Europskoga vijeća i mislim da je to dobro, mislim da to jača zapravo naše pozicije.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Brumnića.
… što ste vi u svojoj raspravi pokušali na neki način obrazložiti ono što sam postavio pitanje i mislio da ga jedino premijer može odgovoriti, koji su to uvjeti koje je Europa postavila pred nas da bismo dobili ovih 20 milijardi. Moram priznat meni je iznimno žao što premijer odnosno budući premijer nije objasnio hrvatskim građanima ovo što ste vi pokušali na neki način ovdje objasnit. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Stiera. Molim vas, možemo se malo skoncentrirati. Znam da su kasni sati, ali eto ajmo privesti kraju ovu diskusiju pa pustimo kolegu Stiera da kaže svoje. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega, dakle kriterij da se investira u gospodarstvo, u infrastrukturu, u modernizaciju željeznica o čemu smo danas govorili, naravno da se inzistira na vrijednostima kao što je pravna država, mislim da su to upravo kriteriji koje mi želimo da naša država i naše društvo bude jače, bude slobodnije, bude prosperitetnije. I pretpostavljam da i s vaše strane možete to podržati.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Tuđmana.
Hvala. Ako pođemo od dobro poznate politike da se svijet stalno integrira, nacionalno individualizira onda je jasno da ovaj novi suverenizam znači prilagodit se samo novim okolnostima i prilikama jer nekad je značilo bit suveren i imat tenkove na granici, a danas nam ide na živce ako nas neko na granici zaustavi. Prema tome, trebamo se podsjetiti da su osporavali priznanje Hrvatske devedesetih godina kao svijet se integrira, mi se želimo dezintegrirati. Drugim riječima, strah ili neznanje ili ne poznavanje tih suverenih odnosa zapravo je jedno malodušje pred onim izazovima s kojima smo suočeni u suvremenom svijetu odnosno EU.
Odgovor poštovanog zastupnika Stiera.
Hvala vam. Poštovani kolega Tuđman. Doista ovaj novi suverenizam je novi po tome što se primjenjuje u novim okolnostima 21. stoljeća u novim uvjetima u međunarodnim odnosima, ali logika je ista onu koju je imao i predsjednik Tuđman kao što sam spomenuo 30. svibnja '90. kada je iznio to u inauguracijskom govoru u ovom Hrvatskome saboru, koji nikada nije postavljao ideju Hrvatske države nasuprot ideja europskih integracija nego i jedno i drugo odnosno kako su i europske integracije omogućile emancipaciju hrvatskoga naroda i stvaranja Hrvatske države.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Troskota.
Što se tiče suverenizma ja bi htio provest samo kroz dvije točke ekonomske, dakle tijekom korone je bilo zapravo najbolje vidljivo koliko smo mi nesuvereni ekonomski. Sjetite se samo da su Kaufland recimo i Interspar radili za vrijeme korone, a recimo Trešnjevački plac ili Dolac gdje se proizvodi naših hrvatskih bakica i kumica prodaju smo jednostavno bili zabranili. Dva, imamo komercijalne banke gdje milijarde i milijarde eura u obliku profita završavaju u Milanu, Grazu i Beču, a onda gospodin Marić odlazi na međunarodno tržište duga i isti taj profit uvećan za određenu kamatu vraća nazad u Hrvatsku. Možda smo mi u suverenizmu u tom novom u EU samo pokazali kako se dobro treba zadužit. I tri, migranti dakle za vrijeme korone imali smo da smo iz općina u gradove morali ić sa dokumentima, u 7. izbornoj jedinici migranti šeću bez ikakvih dokumenata zadnje tri godine. Ja ne znam o kojem suverenizmu mi tu govorimo.
Poštovani zastupnik Stiera.
Pa poštovani kolega Trsokot možete nabrojiti još i neke druge probleme s kojima se suočava i Hrvatska država i hrvatska ekonomija, ali ono što moramo danas staviti na vidjelo je to da članstvo u EU nama zapravo omogućuje da budemo uspješniji u suočavanju s tim kad bi bili izvan EU ti isti problemi bi bili tu samo što bi bili puno gori. Ako meni ne vjerujete odite samo preko granice prema istoku vidjet ćete na koji način države koje nisu u EU, a koje su na jugoistoku Europe te iste probleme koje ste vi naglasili imaju, ali puno više, puno dublje i puno teže se mogu s njima nositi. Prema tome, mislim da članstvo u EU naravno da ne rješava sve, mi moramo napraviti našu domaću zadaću, ali oni vam daju jedan potreban alat da budete uspješniji da možete učvrstiti položaj Hrvatske države.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege zastupnice, pa želim i ja evo nešto reći o predloženoj Vladi, predloženom programu Vlade 2020 – 2024, kaže jedna stara izreka da gdje je glavar dobar da je selo mirno i mislim da se upravo oko takve jedne izreke možemo okupiti u smislu da govorimo o njoj i u onom vremenu koje je trajalo, to su 4 godine koje su prošle i u vrijeme predizborne kampanje i u ovom vremenu ova zadnja 2 dana kada se upravo oko tog glavara i najviše razgovara. Jer u ovoj predizbornoj kampanji mnogo njih se nudilo da upravo budu tu, da budu glavari koji će nešto osigurati bez obzira na kritike kako država ne valja, kako u njoj ništa nije dobro, kako je kasa prazna, svi su se nudili da žele to voditi bez obzira kažem na sve probleme. I to je sve i politički legitimno i naravno dio je demokracije koje živimo. Međutim, najviše povjerenja od svih koji su nudili dobio je upravo Andrej Plenković. Mislim da su u njemu ljudi pogledali i vidjeli ono što se događalo 4 godine, da su u njemu vidjeli da žele ostvariti svoje ciljeve, da žele mir, da žele sigurnost, da žele prosperitet, razvoj i vjerojatno kontinuitet i zato je broj glasova bio respektabilan. Mislim da se nisu libili čak ni ocijeniti one protekle 4 godine kada je on vodio ovu Vladu koja danas završava. Mislim da je to bilo nekoliko momenata oko kojeg su se opredjeljivali. Mogli su to napraviti samo jedan dan. Napravili su to 5.7., vrlo jasno izašli su na izbore, rekli su želimo vam ponuditi najviše glasova, želimo da vi budete ti koji ćete formirati slijedeću vladu. I zaista evo svega 18 dana od izbora imamo mogućnost danas da izglasamo novu Vladu koju će voditi Andrej Plenković i koji će predložiti tj. predložio je saborskim zastupnicima ili hrvatskom narodu svoje ministre. Ovaj raspored danas znajući što smo prošli u proteklih nekoliko godina, a mislim da sam dosta dugo ovdje, bile su dobre. Mislim da su zastupnici zaista pokazali svu raskoš koju posjeduju i da ćemo u slijedeće 4 godine zaista prisustvovati, po meni, boljim raspravama i kvalitetnijem saborskom sazivu. Mislim da u i oni bez obzira na sve razlike koje nas dijele ipak u Andreju Plenkoviću prepoznali čovjeka koji može ponuditi ono što sam rekao. Mislim da je on uključiv čovjek, lider, političar koji zna slušati i mislim da se zna razgovarati sa svakim pa i sa nama u Hrvatskom saboru i to čini vrlo često. Što je on ponudio kao mandatar? Ponudio je jednu vladu u kojoj će nastaviti svoj posao 13 ministara u malo drugačije složenim ministarstvima. Ponudio je 3 nova ministra tj. 2 ministrice i 1 ministra i ponudio je jednog potpredsjednika iz redova nacionalnih manjina. Mislim da smo se s time danas i složili da je tim dobar i da ta vlada svoje znanje, svoje sposobnosti može pokazati u slijedeće 4 godine. Kaže jedna izreka da ako ne počneš da nećeš ni završiti. Upravo ovaj program koji smo ponudili je svojevrsni početak za nekih novih projekata, ali i početak ili možda završetak mnogih projekata koji su neki kontinuitet i prethodne vlade. Zasigurno da most, Pelješki most kojeg smo počeli želimo završiti u ovom mandatu. I mislim da ćemo ga završiti kao jedan dobar, veliki infrastrukturni projekt. Mnogi projekti će početi. Zato me malo čudi ova rasprava koja nije gledala u dobre ciljeve, u dobre ciljeve koji su podijeljeni u 5 poglavlja, ukupno njih 58 pa su kasnije objašnjeni u malo opsežnijem materijalu. Jer ne znam tko bi što imao protiv toga da stvorimo 100.000 novih radnih mjesta, da ne znam prosječna plaća iznosi 7.600 kuna, da minimalna bude 4.250 kuna. Što imamo protiv toga da osiguramo bespovratnih 130.000 kuna za svakog mladog čovjeka koji se želi samozaposliti ili protiv subvencija kojima želimo riješiti 20.000 stambeno mladih obitelji. Zaista tih ciljeva ima puno i o njima bi se zaista moglo puno razgovarati. Zato će ostati teret možda i na onima koji budu protiv ove Vlade gdje ćemo nuditi zakone koji će riješiti ove mjere, a tada će reći to je dobro ali nažalost nećemo dignuti ruku kao što su to činili u prethodnom mandatu. Zato ćemo to napraviti sami i mislim da smo pokazali da to možemo i u prethodnom mandatu.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo replike. Prva je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani kolega Borić jeste li vi novi suverenist?
Poštovani zastupnik Borić.
Kolega Zekanović što se tiče suverenizma mi govorimo o jednom modernom suverenizmu jer ono što je trebalo biti suvereno stvorilo se 1990. godine. Tako da ove vaše priče i nastavite i dalje mi ćemo po svoju i vjerujem da će građani i o tome reći u slijedeće 4 godine što misli kao što su to rekli i u ovom slijedećem tj. prethodnom razdoblju, znači 5.7. sve je bilo više-manje jasno. Znamo koji su ciljevi bili, koji su se glavari nudili, žao mi je evo možda imali ste i vi svoje legitimne ciljeve, ali i ono zamalo jednostavno je ostalo zamalo.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Dretara.
Poštovani g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Uvaženi zastupniče Borić. Evo, svidjela mi se ova vaša izjava „Glavar je dobar, a selo je mirno“, pa evo, ja bih vas stvarno zamolio ako imate vremena, evo, sutra ne radimo, da odete sa mnom u jedno slavonsko, ličko ili zagorsko selo, pa da tamo njima objasnite da su mirni, ja bih stvarno molio da dođete i da im objasnite i da je sve dobro i da je sve izvanredno na selu, kako vi tvrdite. Što se tiče vašeg novog suverenizma, želio bih samo pitati, jeste li ikada uspostavili stari, dok ste prodavali banke, prirodne resurse, dali strancima, mlade potjerali u druge države, a od ove naše Hrvatske učinili ovisnika o tuđim novcima, dakle, mislim da to nema veze niti sa starim, a ponajmanje sa novim suverenizmom, tako da molim vas, dobro razmislite što ćete govoriti i nemojte selo uzimati u usta bez potrebe. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolega Dretar. Ako možda ne znate, ja sam načelnik jedne male općine koja ima 1000 stanovnika, to bi se nazvalo i selo. Međutim, mi smo jedna turistička destinacija i znam jako dobro kako to izgleda. Znači danas imamo 7 tisuća turista u mjestu koje ima 1000 stanovnika i to me veseli. Na nekih 80% smo gotovo popunjenosti onoga što smo imali prošle godine. Znam koliko ti ljudi rade i jako dobro znam što im treba. Tako da ove priče jednostavno tamo nemaju prolaza. Možete pogledati što ste dobili i te priče njih previše ne vesele. Tko je veseo, tko nije, u svakom selu ima veselja i naravno da nije ta izreka bila u tom smjeru nego u nečem sasvim drugom. Ako ste htjeli razumjeti, a vi ste čovjek zabavljač i ja vjerujem da ste vi to dobro razumjeli, ali dobro. Potreba je da nešto kažete ipak nešto što je ipak bilo jače od vas, htjeli ste to reći i ja vam na tome zahvaljujem.
Sljedeći… Nema kolega. Dajte molim vas, preporučujem svim novim zastupnicima, zato ste i dobili Poslovnik, molim vas, pročitajte Poslovnik, molim vas lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Glasovac.
Poštovani kolega Boriću. Vi uvijek po istome, nema nitko u ovoj sabornici ništa protiv 60 i nešto ciljeva koje je ova Vlada definirala u svom programu, ali zastupnici s pravom izražavaju skepsu na način da je to jedan popis lijepih želja. A tome u prilog ide i činjenica da ste prije samo 4 godine na istom ovom mjestu, predstavljajući tada program Vlade, definirali čak 85 ciljeva, odnosno obećanja, od čega ste ih 28 prekršili, samo 22 ispunili, 15 djelomično ispunili, a 20 započeli. A i ono što ste ispunili u prvoj polovici mandata, pojelo vam je korona. Tako da, to su fakte.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice Glasovac. Sigurno će biti vremena da mi lijepo ovako razgovaramo u ovom budućem vremenu. Nadam se da to nisu oni papiri vaši bivšeg predsjednika koji je vrtio na televiziji, koji je, naravno, koristio u nekim drugim emisijama i govorio ono što je on primijetio da ne valja. Međutim, bilo je jako puno ciljeva koji su ostvareni, a da i nisu bili obećani, ali su bili ili su morali biti riješeni. Tako da, bez obzira što vi ovo sve doživljavate kao popis želja, na nama je da pokažemo da to znamo ostvariti. To sam govorio cijeli prošli mandat, da nam je zadatak da građanima isporučimo račun. Sjećam se vaši 12 mandata prednosti nekoliko dana prije izbora koji su se pretvorili u 25 mandata minusa. Znači 37 mandata po kolegi Ostojiću izgubili ste u svega 2, 3 dana, dok to g. Matić nije raščlanio i rekao onaj tko plati anketu, upravo je dobio i toliko mandata. Zato imate sad priliku da izaberete kandidata koji govori nećemo kritizirati, nudit ćemo rješenja.
Sljedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Mišela Jakšića.
Dobro veće, lijep pozdrav svima. Ja se odmah u startu ispričavam, u svojoj raspravi ću se odmaknuti od novog i starog suverenizma. Ne sporim nikome pravo da ima ideologiju u koju vjeruje ili koju razvija, ali osobno mislim da nitko od mladih ljudi neće ostati u Hrvatskoj zbog te rasprave ili se vratiti u Hrvatsku zbog te rasprave, kao što isto tako mislim da nitko neće ostati ili se vratiti u Hrvatsku zato jer ćemo čitati epove o premijeru Andreju Plenkoviću, za to nas ljudi birali nisu. Iako ovim putem čestitam premijeru i svim njegovim suradnicama i suradnicima na ostvarenom rezultatu. Drago mi je da smo čuli kratku poduku iz europejstva, to valjda znači da kolega koji nam je to rekao je konačno izbistrio svoje stavove oko Istambulske konvencije jer koliko pamtim, Istambulska konvencija je bila velik kamen smutnje u njegovom shvaćanju i HDZ-a i tadašnje vlade i EU. Ono što bih ja volio reći u svojoj raspravi je da, unatoč velikom kašnjenju smo dobili jedan beletristički uradak, uradak koji kad znamo da ulazimo u ekonomsku krizu uzrokovanu koronom, uradak koji, kad znamo da ćemo dobiti, na neki način 22 milijarde eura, a znamo da EU ne poklanja novce nego očekuje jasne tablice sa mjerljivim ciljevima, sa mjerljivim periodima i nešto ćemo i mi morati odraditi za unazad, osim ako će nam sad bit glavna mantra da u sljedeće 4 godine ponavljamo to od nas traži Bruxelles jer su nam dali 22 milijarde eura. Tu bih svakako volio reći da sam očekivao više brojaka. Više toga što će se raditi u kojem periodu i kako će se raditi. Danas smo optuženi da nismo spremni voditi konstruktivnu raspravu, ja osobno bih volio konstruktivnu raspravu o poreznoj reformi u RH gdje konačno ćemo imati ministra financija i tu mislim na sve ministre financija čija svaka porezna reforma neće kretati od jedinica lokalne i regionalne samouprave jer nama je uvijek glavna mantra krenuti od poreza na dohodak koji nije ni zapravo prihod države. Danas imamo poreznu reformu gdje ćemo opet dobiti više mi saborski zastupnici, a manje će dobiti naše blagajnice u Saboru, naše kuharice u Saboru. Ono što me isto tako zanima, da li kroz te porezne reforme možemo konačno izbistriti, ja se ispričavam, ali mi je palo, izbistriti reformu naše teritorijalne samouprave jer moramo si priznati da puno lakše raspravljamo o tome kako ćemo mijenjati teritorijalni ustroj jedinica lokalne i regionalne samouprave nego kako ćemo mijenjati koncepciju državne Vlade. Pušteno je već u medije koliko će se ušparati na jedinicama lokalne samouprave, mene bi zanimalo koliko će se ušparati na Vladinim agencijama, ministarstvima i svemu ostalomu što čini nacionalnu komponentu politike kao što smo imali prilike danas čuti da idemo u transparentnost na nivou lokalne i regionalne samouprave i to je pohvalno, ali nisam čuo da u taj vid transparentnosti idemo kada pričamo o Vladi. Isto tako volio bih znati koji je naš pogled i prema reformi pravosuđa, da li će se ona stvarno svesti samo na energetske obnove zgrada ili ćemo konačno imati pravosuđe kojeg se neće bojati investitori, kojeg se neće bojati stranke u postupku, ali u kojem će biti nemoguće da bjegunci pred pravdom noć prije presude odmagle u Međugorje. Ne osporavam nikome pravo da bude vjernik ili nevjernik, ali mislim da Gospa baš nikoga nije uspjela prek granice prenijeti u Međugorje. Isto tako volio bih znati kako ćemo doći do 55%, ispred Koprivnice mogu to pričati, mi smo na 52% sada, kada pričamo o gospodarenju otpadom, a znamo da imamo Marišćinu, znamo da imamo Kaštijun i na mojem sjeveru imamo Piškornicu koja je navodni strateški projekt Vlade RH o kojoj više ne priča apsolutno nitko. I onaj ključni temeljni razlog zašto ne mogu podržati ovu Vladu je sjever. Sjever je spomenut u programu ove Vlade vrlo vjerojatno zato jer dvije mini strančice centra za sjevera su ušle u tu vladajuću većinu da su tražili da se negdje spomene sjever. Ja nisam vidio niti jedan projekt Koprivničko-križevačke županije, nisam vidio niti jedan projekt Međimurske županije, a volio bih znati s obzirom da sjever stvara sa svojim snažnim gospodarstvom gdje je brza cesta do Koprivnice i Đurđevca, kada će Sveučilište Sjever po glavi studenta dobivati isto kao i druga javna sveučilišta u RH, što Vlada planira napraviti sa Piškornicom koja postaje ekološka bomba. Rekao sam zašto nisam spreman podržati Vladu, no unatoč svemu želim vam puno uspjeha u vašem radu i nadam se da će vam većina koja je tanašna ipak izdurati duže nego one prijašnje, da vam neće trebati žetončići jer ono što je rekao kolega Škoro ne bi bilo lijepo gledati taj švedski stol opet. No sa zbog korone švedski stol je zabranjen s obzirom da znamo da je krizni stožer ipak neke mjere prilagođavao potrebama Vlade, kad krizni stožer veli da se dozvoljava švedski stol onda vjerojatno će trebati ponešto. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo i na vaše izlaganje nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Marka Pavića.
… isti dokument. Kažete da nema brojki, pa ajmo redom, 100.000 novih radnih mjesta koje smo rekli da ćemo osigurati u sljedeće četiri godine, 110.000 smo ih osigurali u ovom mandatu, prosječna plaća premijer je jasno rekao na 7.600 kuna, minimalna na 4.250 kuna, 3 milijuna kuna za zdravstvo, znamo da smo milijardu 700 osigurali iz eu fondova već u ovoj perspektivi, 20.000 stanova za mlade, 2 milijarde kuna za projekt „Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar i Banovina“, 2 milijarde kuna za steam Hrvatsku gdje ćemo u sve škole uvesti steam laboratorij, 200 novih vrtića i evo ministrica Murganić i poslije ministrica Bedeković su uvele produljeni rad dječjih vrtića, 100 škola gdje ćemo uvesti dnevni boravak tako da je program prepun brojki meni čudi da ga niste dovoljno pažljivo iščitali.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Meni je bilo dovoljno 15 minuta da ga pročitam. Kolega Pavić kada pričate o obrazovanju meni iz kuta Koprivnice to izgleda kao loš vic jer mi smo imali sporazum sa Vladom RH da ćemo zajedno graditi škole i dvorane, završili smo na sudu i sad smo dobili prvu pravomoćnu presudu protiv te iste Vlade RH, to je valja sigurno i odgovorno vođenje zemlje. Kada pričamo o ovim stanovima i o svemu što ste pobrojali, ja sam samo rekao da me zanima koji je to rok, koje su mjere, koliko će to koštati i od kuda. Lijepo to izgleda beletristički na papiru, ali kada prebacimo u praksu onda vidimo da kada se malo jače zatrese u Zagrebu da nam se pol bolnice raspada, a nismo došli ni do dugova prema veledrogerijama.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika i potpredsjednika ovog Doma Ostojića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kao što je kolega Jakšić vrlo lijepo rekao novi suverenizam možda znači nova transparentnost, dakle to je možda definicija da pomognemo kolegi Stieru koji u svojoj formativnoj fazi prošao nešto što je apsolutno uobičajeno već kada se osvrnuo na ideju eventualnoga podupiranja Brexita. Dakle, ključno je kolega Jakšić da kolege iz Vlade kažu ne samo brojke nego nositelje i rokove, to ste jako dobro poentirali. Ja bih vas zamolio, a ja sada pozivam kolegu Butkovića, izašao je vani, kolegu Aladrovića on je tu da napokon posjete Koprivničko-križevačku županiju, Bjelovarsku-županiju i završe nešto što su obećali već desetak godina. Imaju u zalihama projekta, imaju u katalogu investicija i to je naprosto neophodno napraviti. Nemojte ignorirati te dvije županije je li tamo župan BAjs, je li tamo gradonačelnik … to naprosto nije fer. Budimo ujedinjeni u našoj raznolikosti.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Apsolutno se slažemo i ono što doista želim vjerovati je da se nećemo dijeliti na temelju politike, da ćemo imati jednaki status kao općine, gradove i županije. I samo još kratka digresija na kolegu Pavića, pobjeglo mi je super izgledaju ti programi za Liku, Zagorje i Slavoniju, ali volio bih vidjeti rezultate nakon službenog popisa stanovništva što je to donijelo, a što je odnijelo. Bojim se da će biti porazno.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Ban Vlahek. Izvolite.
Poštovani kolega Jakšić moram reći da se u potpunosti slažem sa vama. Želim vjerovati da će Vlada u ovom mandatu djelovati u interesu svih hrvatskih građana. U tom kontekstu važno je ravnomjerno razvijati cijelu našu zemlju, svaki njezin kraj koji ima svoje potencijale. Želim vjerovati da će Vlada imati jednaki status prema svakoj hrvatskoj županiji bez obzira na političke preferencije čelnika županije i političku većinu u njihovim predstavničkim tijelima. Stoga podsjećam kako između Vlade i Međimurske županije postoji niz otvorenih pitanja koje treba riješiti ili barem zauzeti jasan stav, ali i poštivati izbornu volju građana hrvatskog sjevera kakva god to ona bila. Nadam se da će sva ta pitanja od stanja sigurnosti do podrške projektima u Međimurju biti u fokusu sudjelovanja Vlade te da će surađivati sa izbranim predstavnicima u općinama i gradovima umjesto da ih ministri i vijećnici iz njihove stranke nazivaju gubitnicima. Smatram da su veliki izazovi pred nama i da je konstruktivni dijalog ključan u razvoju cijele Hrvatske.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Apsolutno razumijem vaše nezadovoljstvo i frustraciju, mi smo u ovoj koronakrizi imali skupštinu dioničkog društva Podravke gdje su se pojavili predstavnici države protivno prijedlogu uprave i nadzornog odbora i izglasali da država povlači dobit. Meni je to razumljivo jel treba i država skupit odnekud sredstva za koronakrizu. Danas smo imali prilike vidjeti program vlade, cesta brza do Bjelovara unutra je, cesta brza do Koprivnice nije, mislim da je to dovoljno jasna poruka. Hvala.
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Na facebook profilu predsjednika HS Gordana Jandrokovića piše od 1. srpnja „borba protiv korupcije ključna je za osiguranje prosperitetne i sretne RH, a najbolje oružje koje imamo u toj borbi je transparentnost i svaka potrošena državna kuna mora imati opravdanje i namjenu vidljivu svima. U idućem mandatu uvodimo transparentnost državne potrošnje na razini cijele države jer samo tako možemo biti sigurna RH“. Naime, prijedlog programa Vlade RH na str. 37 doduše predviđa nekakvu transparentnost, ali samo na razini općina, gradova i županija, pa kaže da će vlada izmjenom Zakona o lokalnoj i područnoj i regionalnoj samoupravi obvezati sve lokalne i regionalne zajednice na javno odnosno internetsku objavu potrošenog javnog novca. Međutim, kada uspoređujemo ovo što je predsjednik HS Gordan Jandroković obećao biračima koji su ga izabrali sa ogromnim brojem glasova i ja mu čestitam na tome jer su ga izabrali temeljem njegove izjave. Onda možemo vidjeti da je negdje nestalo obećanje da će se uvesti transparentnost državne potrošnje. Nemojte ni pokušavati reći da to nije moguće. Ako mogu SAD, ha može i mala RH. Ne podcjenjujte razum hrvatskih građana, podsjećam na prijedlog kolega zastupnika iz MOST-a koji je naravno HDZ rezolutno odbio u prošlom sazivu, a koji su htjeli djelomično uvesti transparentnost državne potrošnje kada govorimo o potrošnji dužnosnika na putne troškove i reprezentaciju. E sad, zašto je bitno da građani imaju uvid u potrošnju svake kune iz državnog proračuna i iz javnih institucija, ustanova, poduzeća i agencija? Zbog toga što, dame i gospodo saborski zastupnici, samo u takvom obliku transparentnosti ministri neće dijeliti novac hrvatskih građana po babama i stričevima. Ja ću vas tu podsjetiti na slučajeve Ministarstva regionalnog razvoja, nakon dodijele sredstava osvanuli su Mercedesi u dvorištu. Na državne poticaje gdje su razduženi ministri za hektar i hektare poljoprivrednih poticaja dobili kune za svoje vinograde. Na sveučilište i to zagrebačko sveučilište koje pada godinama po kvaliteti, ali raste po potrošnji buteljiranih vina, a njime upravlja čovjek koji je htio dodijeliti počasni doktorat Milanu Bandiću i to na svakakav način samo ne na transparentan. I najnoviji slučaj, naravno neću propustiti ga spomenuti, kupovanje parfema kako bi ministar na odlasku dao svoj osobni tač, ali osobni tač sredstvima poreznih obveznika. Dame i gospodo, pripadamo suprotnim političkim polovima, ali sam optimistična odnosno nadam se da će g. Plenković dopuniti prijedlog programa vlade i što brže ga realizirati. Osobno sam za takav Zakon o transparentnosti potrošnje novca hrvatskih građana na svim razinama spremna podržati. Svima nam je jasno da je sada vrijeme da trebamo skupiti glave i da moramo biti odgovorni, vratiti povjerenje građana RH u institucije i početi konačno časno i pošteno gospodariti novcem iz njihovih džepova. Ako ne dopunite prijedlog programa tada niste odgovorni niti iskreni, a niste jer da jeste prvo bi sebe stavili pod nadzor građana jer ste to i obećali, obećao je predsjednik HS. Dok to ne učinite moju ruku za program naravno nećete dobiti. RH je prema indeksu percepcije korupcije duboko korumpirana. Pokažite da to želite promijeniti. Hvala lijepa.
Imamo i na vaše izlaganje replike, prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvažena kolegice Ahmetović, ja sam sigurna da je riječ o nekoj novoj transparentnosti jel imamo sve novo, pa nema razloga da nemamo nove transparentnosti. Ali to govori o onom što je jedan uvaženi kolega rekao kad je u kampanji išao sa nekim stvarima ja sam rekla ideš u kampanju, s tim ne možeš to napravit, on je reko, a što je obećat. Dakle, očito je bila obećana transparentnost, imamo novu transparentnost, ali ta transparentnost je bila dosta, dosta važna za ovu većinu od 76 ruku jer ta većina od 76 ruku jedan od razloga je bila i transparentnost, tako da smo imali popodne i sad ove večeri čuti svašta novog, tako da sam ja sigurna da je ovo slučaj nove transparentnosti. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Zahvaljujem kolegice Mrak-Taritaš. Pa svako koji ovo priča o novoj transparentnosti, ali o vrlo starom integritetu odnosno ne integritetu vlade koju vodi premijer Plenković jer ako može netko napisati da će uvesti transparentnost i da će svaka potrošena državna kuna biti vidljiva apsolutno svima i da je samo to način da se RH može zvati sigurnom RH, pa to čim sjedne u saborske klupe nekako zaboravi, pa nam ponudi nekakvu djelomičnu transparentnost, onda to ne može biti ništa drugo nego pomanjkanje integriteta. Ja se nadam da su birači g. Gordana Jandrovića i buduće odnosno budućeg premijera svjesni ove debele obmane za koju su dali veliki broj glasova.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče sabora. Pa kolegice Ahmetović, lijepo ste govorili o transparentnosti, o trošenju javnoga novca ili državnog novca koja je i sada bila obaveza svih, pa i državnih ministarstava, kao i Vlade RH, županija, naših općina i gradova i tu je jasan zakon koji govori o tome, ovo su samo nove dopune koje bi tražile još bolju transparentnost. Primjeri netransparentnoga ili kriminalnog ponašanja, nabrojili ste ih no niste, zaboravili ste sve reć. Postoje primjeri vaše šefice porezne uprave kojoj je presuđeno 2 g. zatvora zbog zlouporabe ovlasti i položaja u njezinom poslovanju podilazeći poduzetnicima iz Čepina. Zaboravili ste spomenuti gđu. županicu Merzel i njezino suđenje, deseci gradonačelnika i načelnika koji su vam presuđeni, o tome morate jednako reći kao i o onima koji su iz naših redova, tada ćete biti vi transparentni.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Zahvaljujem. Baš mi je drago da ste otvorili ovo pitanje, ja sam ponosna i sretna što su ljudi koje ste spomenuli a koji su bili u redovima SDP-a, sada baš tamo gdje trebaju biti. Nisu u ovim saborskim klupama a da sam ja član HDZ-a, mene bi bilo sram sjediti blizu čovjeka koji je jučer kupovao parfeme ne bi li ostavio osobni touch na nekoga, na radno mjesto iz kojeg sutra odlazi. Hvala lijepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kako je davno jedan istaknuti političar rekao da će nas doći glave mangupi i vlastitim redovima, to je ovo što je kolega Đakić htio napomenuti. Ovo mi je treći put da raspravljamo o povjerenju nekoj Vladi, prvi put je to bilo 2008. g., situacija je ustvari bila slična. HDZ je dobio 66 mandata i mandatar je bio isti. Što je različito? Program Vlade nema skrbnika koalicijskog sporazuma. Skrbnik koalicijskog sporazuma te Vlade bio je Damir Polančec. Kako je Polančec završio, tako je ta Vlada završila. Sada nema skrbnika koalicijskog sporazuma jer skrbnik koalicijskog sporazuma je samo jedan a to je interes i vlast. Imate relativno, ustvari ne relativno najtijesniju parlamentarnu većinu a poznato je u hrvatskom političkom sustavu što je većina tješnja, to je suradnja čvršća jer kad ste imali ono 90, raspali ste se u 6 mjeseci. To je jednako tako jasno. Nešto o programu. Na strani 28 nalazi se poglavlje sport. Ustavni sud je jučer ili ovih dana odbacio sve zahtjeve za ocjenu ustavnosti Zakona o sportu koji je donijela naša koalicija 2015. g. pa pozivam sada ministarstvo između ostalog i sporta, da konačno počne provoditi taj Zakon o sportu iz 2015. godine. Na stranici 39 i 40,vidite kolega Pavić da ima brojeva, bar su brojevi stranica, i to je nešto. Spominju se neki infrastrukturni projekti, koliko ih se spominje, mislim da bi ili g. Butkovića trebalo klonirati ili napraviti tri ministra prometa. I cesta obilaznica odnosno Omiš-Split i tunel Kozjak i druga cijev tunela Učka i Dubrovnik, granica C. Gore i sada ima još toga. Koliko toga ima? Puno toga ima. Što se tiče toga, ja ću program Vlade čuvati ovdje ispod klupe i svaki put kad dođete, pitat ću vas za svaku od tih cesta koliko je kilometara napravljeno, koliko je kilometara asfaltirano i nadam se da vas neću morat pitat koliko je tunela obojano. To se nadam da vas neću morat pitat. E, na strani 36 govori se o borbi protiv korupcije. Bit će to jedna teška borba, ja bi je nazvao bratoubilački rat. I želim vam puno uspjeha u toj borbi da je imate što manje, i jednog i drugog. I na to ćemo paziti. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Tako je. Prema tome, manje je ministarstava, horizontalna komunikacija će biti lakša i nemojte da državni tajnici iz jednog ministarstva idu u drugo ministarstvo i treće ministarstvo itd., sad će morat ić u manje ministarstava. I smijenite ih prije nego što počnu hodat po ministarstvima jer ti koji su hodali, koji su sad u zatvoru, zvali su ministre i neki od njih, evo recimo kolega predloženi ministar obrane se vjerovatno iščuđavao i slijegao ramena, pokušat ću ga citirati što je mislio „pa dobro, jel ona normalna?“, završen citat misli. Ali mogao je to reć premijeru i prije pa ne bi vam onda uslijed kampanje to došlo kao problem. I na kraju, moram priznat da mi je žao što ne mogu glasati za jednog člana Vlade, potpredsjednika Miloševića. Sjećam ga se iz zajedničkog rada u Ministarstvu uprave, žao mi je što nije potpredsjednik u našoj vladi i sjećam se događaja iz kampanje 2015. kad je bio na našoj listi u IX. Izbornoj jedinici. Dobio je veliki broj glasova u općinama sa srpskom većinom i u jednoj općini sa hrvatskom većinom. To je općina Seget. Obzirom da je načelnik općine Seget sad zastupnik i da mora glasat za njega a ne bi htio, a još dandanas traži onih 37 koji su glasali za njega, dragi Borise, Vinkov glas smatraj kao moj glas. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Glasovac.
Kolega Bauk, slažem se potpuno s vama kada kažete da će najavljena borba protiv korupcije biti jedna jako teška borba odnosno programska stavka HDZ-a, točno, najteže se boriti unutar sebe i protiv sebe samoga tako da mislim da ste dobro procijenili i da će to biti najizazovniji programski dio HDZ-a ali treba im poželjeti sreću u toj borbi zbog Hrvatske. .
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem kolegice Glasovac. Dakle, pazit ćemo na svaki pokušaj otupljivanja oštrice institucija koje smo mi 2012. izabrali temeljem zakona koji je 2011. donio HDZ u procesu pristupanja EU. To je Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. To je i, između ostalog i povjerenik za informiranje i to su transparentnost je doista jedan od najučinkovitijih zaštitnih mehanizama u borbi protiv korupcije. Prema tome, na svaki pokušaj zatvaranja informacija, skrivanja informacija, izbjegavanja odgovora, reagirat ćemo jer ćemo uvijek reći, to je vama vaša borba protiv korupcije dala.
Hvala lijepa. Sljedeća će govoriti, sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Rade Šimičević.
... [[Govornik se ne razumije.]] kandidatkinji i kandidati za ministre u Vladi RH. Kolegice i kolege zastupnici. Evo, s obzirom da sam ja uzeo prvi put riječ danas, odnosno sad večeras, ja želim čestitati Andreju Plenkoviću i HDZ-u na izbornoj pobjedi. Svi su, izbori su održani za svih 5. srpnja, svi su ponudili svoje izborne programe i jasno da je pobjeda Andreja Plenkovića neupitna. Kaže se da je malo ljudi izišlo na izbore, dakle oni koji su htjeli, našli su načina, oni koji nisu htjeli, našli su izgovora. I ja još jedanput čestitam Plenkoviću na pobjedi i želim mu svu sreću u daljnjem radu. To može samo vrhunski političar, odgovoran, vrijedan, odlučan i nepokolebljiv. Danas smo čuli ovdje da on to baš nije, ja mislim da upravo je, Andrej Plenković, prototip modernog europskog političara kome hrvatski narod vjeruje i ja isto tako vjerujem da ovaj program koji je napisan, da će biti ostvaren i cilj ovog programa je zapravo da hrvatskom narodu bude bolje kroz ove 4 godine. Ja vjerujem da će u tom uspjeti i da će hrvatski narod biti sretniji i veseliji kroz 4 godine. Nas je zadesila pandemija nemjerljivih razmjera i jasno da su se prioriteti životni promijenili, odnosno interesi u takvoj situaciji, neke stvari zasigurno koje su bile planirane, nisu odrađene. Isto tako, moram ovdje naglasiti da je srce naše domovine Hrvatske glavni grad Zagreb pogodio razoran potres gdje moramo sve učiniti da ljudima koji su ostali bez doma vratimo dom jer čovjek bez doma, praktično je isto kao i bez domovine. Ovdje se danas čulo dosta stvari pa se ja ne bih želio ponavljati, reći ću samo nekoliko stvari, dakle o sustavu odgoja i obrazovanja želim novom ministru svu sreću, sustav odgoja i obrazovanja je dosta zahtjevan i odgovoran sustav i zasigurno su nužne reforme čim prije. Ovdje prije nego kažem nešto o reformi, želim zahvaliti svim profesoricama i profesorima i svim onim koji rade u sustavu odgoja i obrazovanja da su položili svoj ispit zrelosti za vrijeme pandemije korona krize i da smo mi zapravo među prvim zemljama u Europi koji smo odgovorili izazovu, odnosno organizirali nastavu na daljinu. Ono što želim reći da se napravi u sustavu odgoja i obrazovanja gdje, da se steknu uvjeti da svi naši učenici imaju jednake uvjete bilo gdje da žive u Lijepoj našoj Hrvatskoj, a isto tako, želim da u što skorije vrijeme zaživi pedagoški standard gdje bi učenici išli u jednu smjenu i da bi mogli onda imati izbornost, odnosno prehranu u školi, da bi rasteretili roditelje koji su zauzeti svojim poslom. Isto tako, svjedoci smo da je u sustavu odgoja i obrazovanja, pogotovo u osnovnoj školi, poplava odlikaša pa, govorim u smjeru da bi bilo dobro razmišljati o uvođenju male mature odnosno da učenici koji završe osnovnu školu dobiju određene test da vidimo koliko su usvojili određenih sadržaja i koliko mogu upisati srednju školu. Isto tako, želio bih da se u srednjoj školu uvede 10 odnosno, može i više obaveznih predmeta, a da ostali predmeti budu reizborni. Dakle, da stvaramo centre izvrsnosti, mi smo mala država, mali narod, a imamo silno puno pametnih ljudi, koji evo, svjedoci smo, bilo gdje u svijetu, Hrvata ima koji rade odgovorne, teške, znanstvene poslove. Ono što sam htio govoriti drugo je o Hrvatima izvan domovine Hrvatske. Dakle, ovaj časni dom, a vjerujem da to hoće, kao što je i dosad radio, premijer isto tako, [[Upadica: Hvala.]] da zaštitimo.
Hvala lijepa. Sljedeći će govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Sabora, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Poštovani g. ministre Beroš, drago mi je što ste tu jer ću se ja fokusirati na zdravstvo obzirom da mi je to struka i poziv. Svi ćemo se složiti da se zdravstveni sustav Hrvatske danas suočava s brojnim izazovima. Vi ste, ministre Beroš bili bliski suradnik ministra Kujundžića tako da znate za sve probleme i prije ove pandemije, za velike liste čekanja, za goleme dugove u zdravstvu, gotovo 10 milijardi kuna. Znate također za dugove veledrogerijama zbog kojih prijeti prekid opskrbe zdravstvenim ustanovama lijekovima, također svi znamo za manjak liječnika i medicinskih sestara, za odlazak zdravstvenih djelatnika iz Hrvatske itd. Jedna pohvala, kao ministar dobro ste se uhvatili u koštac sa pandemijom COVID-a 19, imali ste veliku podršku djelatnika u zdravstvenom sustavu bez obzira na stranačke boje jer slažemo se da je zdravlje nacije nadstranačko pitanje. Ono što ste pogriješili je kad ste za zdravstvene djelatnike upotrijebili termin peta kolona koja krade i skriva zaštitnu opremu samo zato što se ukazivalo da u zdravstvenim ustanovama, domovima za starije i nemoćne nema dovoljno opreme, maski itd. u to vrijeme zbilja je bilo problema ali evo nadam se evo da takvih zapravo izjava neće više biti u cilju što bolje međusobne suradnje. Ako je za ... [[Govornik se ne razumije.]] bio konkretno netko odgovoran od liječnika, ravnatelj itd., mislim da ste evo mogli ukazati konkretno o kome se radi i primjereno ih kazniti. Ajmo na program. Dakle u svom programu zdravstva Vlada predlaže i navodi nekoliko točaka. Nisam primijetila da je to sve skupa posebno razrađeno i zapravo ni ne znam kako ćete to u potpunosti misliti sve skupa sprovesti, evo primjerice pod broje1, stranica 5, kaže se da će se uložiti 3 milijarde u modernizaciju zdravstvenog sustava i zdravstvenu skrb. Ja bi svakako voljela da se napokon promijeni način financiranja bolnice, da se vrednuje ono što se odradi ili da li ćete i dalje zapravo ostaviti ovaj disbalans u iznosima limita koji se dodjeljuju pojedinim ustanovama, koje dodjeljuje država a s druge strane osnivači odnosno županije imaju sasvim druge ovlasti a evo vidimo zapravo po mnogim županijama, gradu Zagrebu itd., da pojedini zaista rade što im se prohtije. Nadalje, problem je što nedostatak zdravstvenih djelatnika traži da se odrade prekovremeni sati kako bi sustav uopće mogao funkcionirati, a s druge strane krši se Zakon o radu zbog previše prekovremenih sati ili se pak pojedini djelatnici zakidaju za prekovremene sate. Svakako je krajnje vrijeme da se počnu adekvatno pratiti ishodi liječenja, mi smo nažalost skoro pa na začelju u EU glede toga, svakako nije baš nešto puno govoreno u programu kako će se konkretno vrednovati rad svakog zdravstvenog djelatnika. Da li će se postaviti konkretne vremensko-kadrovske normative jer složit ćete se i sami da nije svejedno dal će netko pogledati u sat vremena 20 pacijenata zbrda-zdola a neko će pogledati kvalitetno petero ljudi kako bi i trebalo. Da li ćete tolerirati da se pojedini ravnatelji oglušuju na evo konkretno vaše upute ministre, na nalaze inspekcije itd.? Ja se nadam da ćete to promijeniti. Pod dva, spominjete Nacionalnu sveučilišnu bolnicu, o tome zapravo slušamo već dugo godinama, nije se do sada nešto napravilo u ovih prethodnih 4 g. pa evo živi bili pa vidjeli, nadam se da će se barem nešto pokrenuti i napraviti u ovom mandatu Vlade. Pod tri, spominjete Imunološko zavod koji je potrebno hitno revitalizirati. Od 2014. kako je zavodu ugašena proizvodnja, godišnje se potroši preko 30 milijuna kuna, zaposlenici bi htjeli raditi i evo, mislim da je krajnje vrijeme da zapravo se konkretno naprave koraci da zavod profunkcionira. I na kraju ponavljam da je zdravlje nacije nadstranačko pitanje i stoga evo pozivam da slušate i uvažite dobre prijedloge nas iz oporbe jer svi smo ovdje za dobrobit građana i evo moram osobno jednu crticu reći, ja sam ovdje naravno prvi puta i nisam se došla ovdje ni prepucavati ni svađat ni vrijeđati pa tako evo mi je neprihvatljivo da na svaku opasku iz oporbe, kolege evo tamo zapravo reagiraju u smislu evo mi smo dobili izbore, vi niste i zapravo to ne pridonosi nekakvoj kvalitetnoj raspravi na dobrobit građana. Tako da pozivam evo da se međusobno poštujemo i da se uvažava struka. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo i na vaše izlaganje replike, prva je poštovanog zastupnika Vrkljana, izvolite.
Hvala. Mogu biti potpuno direktan, dr. Marić je moj student i manje-više sve što je ona kazala, može se prihvatiti ali se isto tako treba reći da ministar Beroš je unatoč tome što je par mjeseci već na tom mjestu, zbog ove korona krize se može reći da je ovo njemu prvi mandat. Osobno ga izuzetno cijenim, mislim da je kapacitiran i intelektualno i kao liječnik da vodi dobro taj resor, ali isto tako imat će velike otpore i zdravstveni sustav ima velike probleme i ja pozivam ministra Beroša da sjedne sa ministrom financija, iznese sve probleme na stol jer to je jedini način da se počne to rješavati. Onda će se moći riješiti problem i bolnice u Čakovcu i koji je njihov mentorski sustav i ko će biti odgovoran za njihovu i stručnu i svaku drugu aktivnost ali to je nemoguće ako se ne sjedne najprije sa ministrom financija.
Poštovana zastupnica Marić.
... [[Govornik nije uključen.]]
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ćelića.
... [[Govornik naknadno uključen.]] poštovana kolegice Marić, pohvaljujem vašu vrlo konstruktivnu raspravu u kontekstu onoga što ste rekli, zanima me vaš osobni stav vezano za funkcionalno spajanje bolnica, konkretno ujedinjavanje odjela recimo između OB Varaždin i ŽB Čakovec i što kažete na prijedlog da bi recimo ponovno neki novi format doma zdravlja koji bi uključivao spajanje i hitne medicine i javnog zdravstva u jednu instituciju, jeli to za vas nešto što bi doprinijelo racionalizaciji i ljudskih resursa i poslovanja i smanjilo činjenicu da su nažalost ponekad županijske i zdravstvene ustanove mjesto političkog uhljebljivanja neovisno o tome koja je politička opcija bila u kojoj sredini. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Poštovani kolega, jedna minuta koliko imam na raspolaganju nedovoljna je da vam kvalitetno odgovorim na ovo što ste rekli. O funkcionalnoj integraciji je govorila i ona naša prethodna Vlada, međutim funkcionalna integracija zdravstvenih ustanova se mora raditi na razumnom principu, ne na principu kilometraže Čakovec-Varaždin 15 km pa ajmo sad jednu bolnicu ukinut, to nema smisla. Dakle, funkcionalno povezivanje pojedinih odjela da, znači mi konkretno u Čakovcu kad ste već spomenuli imamo interventnu kardiologiju i postajemo zapravo regionalni centar u tom smislu i zašto ne bi pacijenti iz ostalih bolnica i ostalih županija dolaziti k nama. Ali a priori ukidanje pojedinih odjela samo zato da se prikaže evo kilometražu smo riješili, to ne podržavam. A za sve ovo ostalo, evo imam još kratko vremena, možemo o tome govoriti u malo dužoj minutaži i o domovima zdravlja, a o uhljebljivanju i onome što sam se dotakla u onomu što evo jedno radi država drugo lokalna uprava to bi se također moglo raspravljati, ali evo kažem bit će još vremena i vjerujem da ćete saslušati i naše prijedloge.
Hvala. Sljedeća rasprava biti će poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala vam lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani kandidati za ministrice i ministre u Vladi RH. Osobno meni se sviđa ovako ambiciozan program Vlade, jednako tako nemam ništa protiv toga da bude poprilično konkretan i da se ciljevi postavljaju u brojkama jer brojke su egzaktne, brojke su mjerljive. Međutim, ono što mi se nikako ne sviđa je činjenica da se ipak ovdje računa na sinkopu valjda kod hrvatskih građana, pa se neka stara obećanja prodaju pod nova. Zato i kažem da volim programe koji sadržavaju konkretna obećanja i konkretne brojke. Zašto ovo govorim? Zato što u ovom programu imamo najmanje pet konkretnih obećanja odnosno ciljeva koja ste hrvatskim građanima obećali i prije četiri godine, a niste ih ispunili. Kažete u vašem programu na stranici pet, stvorit će se uvjeti za otvaranje 100.000 novih radnih mjesta i u to će se uložiti 10 milijardi kuna. Krasno. Međutim prije četiri godine obećali ste otvaranje 180.000 novih radnih mjesta, naravno ovo nije novo obećanje, ovo je dug prema hrvatskim građanima koji niste ispunili, a sada prodajete nešto staro pod novo. Drugo, do kraja mandata kažete prosječna plaća iznosit će 7.600 kuna, a minimalna plaća najmanje 4.250 kuna. Prije četiri godine na ovom mjestu isti ovaj kandidat za premijera obećavao je da će se osigurati različiti iznosi minimalne plaće za različite poslove. Naravno da to niste ispunili, minimalne plaće su za sve poslove iste i iznose 3.250 kuna. Hajdemo dalje, revitalizirat će se Imunološki zavod, krasno obećanje, ja se samo nadam da neće završiti kao i obećanje dano prije četiri godine da ćemo INA-u vratiti u hrvatske ruke. Sljedeće što obećavate je da će se povećati ulaganje u istraživanje i razvoj sa sadašnjih 1% na 2,5% BDP-a i razvijat ćete kreativne industrije. E vidite, ovo je obećanje koje se ne ponavlja četiri godine za redom, ovo je obećanje koje se ovdje ponavlja i onaj jedan dio mandata od gospodina Oreškovića i nije ispunjeno. Godišnje ste povećali na svega oko 0,77% BDP-a u protekle četiri godine. Onda dalje kažete osigurat će se roditeljske naknade u visini od pune plaće, e pa to je sramota. Delimitiranje roditeljskih naknada obećali ste hrvatskim građanima i građankama isto prije četiri godine uz jedan dodatak to da ste rekli da će svako novorođeno dijete u Hrvatskoj imati tisuću eura naknade odnosno roditelj za svako novorođeno dijete. Naravno, od toga ste odustali, iako vam je tada pronatalitetna demografska politika bila jedna od okosnica vašega programa. Hajdemo dalje. U ovom programu obećavate da ćete izgraditi 20 regionalnih centara za voće i povrće te udvostručiti navodnjavanje poljoprivredne površine, lijepo. Međutim, imate još jedan dug prema hrvatskim građanima od kojeg ste očito odustali jer ga u programu nema, to da ćete osigurati 11 centara za gospodarenje otpadom, a samo dva su vam u završnoj fazi i to ona za koje je pripremu napravila de facto tada davno vlada Zorana Milanovića. Međutim, više u vašem programu za poljoprivredu nema obećanja da će se sve raspoložive poljoprivredne površine staviti u funkciju poljoprivredne proizvodnje, a to je negdje oko 426.000 hektara. U ovom mandatu ove četiri godine ispunili ste samo pola ovoga, a ostalu polovicu očito ne namjeravate ispuniti jer u programu toga naprosto nema. Nestalo je. Jednako kao što su nestala i obećanja koja ste dali prije četiri godine, a to je da ćete izgraditi hidroelektrane, povećati broj liječnika u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, uvoditi mjere za stimuliranje zdravstvenih radnika, da ćete izgraditi karte mogućih investicija, izgradnje željezničke infrastrukture, izmjenu statističkih regija itd., itd. Ovo je obećanje nešto kao SAnaderova jamstvena kartica, pratit ćemo vas, ali nemojte molim vas vrijeđati inteligenciju birača. Časno je reći, ne možemo uvijek ispuniti sve, ovo smo uspjeli, ovo nismo uspjeli, ali ne prodajite staro za novo, evo samo to vas molim. Hvala lijepo.
I vaše je izlaganje izazvalo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo Glasovac slušajuć vas ne mogu vjerovati vlastitim ušima. … [[Upadica se ne razumije.]] ne vjerujem vlastitim ušima kažem. Vi ste sada ovdje u svojoj raspravi htjeli reći da su hrvatski birači naivni i da ne znaju što su napravili prije petnaestak dana. Pa sve ovo što ste vi rekli znaju i oni. I kada podvučete crtu u tu nedjelju navečer sljedeći je rezultat, HDZ 64 zastupnika, SDP 32, HDZ od 19 članova Vlade 18, SDP 0, ali neovisno o tome kolegice Glasovac, ja neću za razliku od gospodina Bauka koji je HDZ-u zaželio bratoubilački rat, ja ću vama zaželiti bratstvo i jedinstvo jer kako ste započeli sa svojim unutarstranačkim izborima možda za koju godinu se budemo spominjali SDP-a, bio jednom SDP.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Ne stavljajte mi riječi u usta, ne mislim ja da su hrvatski birači naivni, ali sam za razliku od vas iznimno zabrinuta što čak više od 50% hrvatskih građana nije izašlo na izbore i time su sve rekli i vama i nama. A vaš legitimitet proizlazi doduše ali iz onog broja izašlih birača na izbore gospodine Bačiću. I nikad neću biti toliko drska da uvjeravam hrvatske građane kako im je super, kako divno žive, teče im med i mlijeko samo oni toga nisu svjesni, a to upravo radite ovom vašom replikom. Nemojte to radit.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice Glasovac, mislim da ste dobro utvrdili da vlada sinkopa. Vi ste secirali ovaj program malo više, ja sam se fokusirao na jedno na recimo vanjske poslove. I tu ako vidite ciljeve, tu ako vidite rečenice malo je preformulirano, malo smo izmijenili paragrafe, malo smo ubacili neke stvari odnosno riječ, dvije negdje izbacili čisto da ne bude baš copy-paste što bi se u narodu reklo, ali u principu to je sve isto. I naši strateški ciljevi se u četiri godine promijenili nisu, ne bi ni trebali, ali nismo ni postigli one koje smo si postavili i koji su bili dostižni i to ne samo u vanjskim poslovima u svemu. 2 milijarde kuna za Slavoniju. Je li to Slavoniji pomoglo? Koji su rezultati? Gašenje firmi, odlaženje ljudi, još više ljudi koji će u skoroj budućnosti tražiti svoju sreću negdje dalje. Dakle rezultati su bitni, rezultati su izostali i ovo je zapravo samo prepisivanje i ponovno obećanje već obećanog.
Kolega Hajdukoviću baš mi je drago da ste spomenuli taj velebni projekt „Slavonija“ koji je doveo još do daljnjeg devastiranja, urušavanja, raseljavanja Slavonije. 20 milijardi kuna nije ova Vlada dala Slavoniji eto zato što joj je jako stalo do Slavonije nego zato što to Slavoniji pripada, isto kao što ovih 20 milijardi pripada ovu regiju i još tri regije. Međutim, nedopustivo je da se kroz projekt „Slavonija“ i ono malo novaca što je isplaćeno od predviđenih 20 milijardi, a to je negdje oko 24 sramotnih posto koje ste isplatili Slavoncima i tu su uspjeli usmjeriti te novce svojim moćnicima koji su s novcima namijenjenih za spas Slavonije gradili hotele, ulagali u nekretnine na Jadranu. Eto to je tužno i žalosno, ali to je HDZ-ova politika prema Slavoniji, a bojim se da će takva biti i prema ovom projektu Zagore, Like, Banovine, Gorskom kotaru.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Milana Vrkljana.
Hvala dopredsjedniče. Domovinski pokret ovdje baš lijepo sjedi po sredini pa možemo vidjeti desnu stranu i lijevu stranu odnosno kako se okrenemo ljevica i desnica, ali moram se osvrnuti na današnji program koji smo vidjeli hrvatske Vlade. Ja imam na njega cijeli niz primjedbi i to sam danas jasno rekao, ali te primjedbe oni imaju četiri godine pa mogu to i u hodu ispraviti. Ali gospođo Glasovac, vaši programi koji su bili u zadnjih deset godina, a jedan od najpoznatijih programa je i zdravstvena 340 stranica katastrofalnog teksta koje su vaši ministri napisali. Vjerujem da ga nikad nisu pročitali. Iz tog programa imate 320 stranica lijepih želja i desetak stranica poluodluka koje će se provesti u četiri godine. Nijedna odluka od resornog ministra nije provedena i ja vjerujem da to ministar nije ni pročitao zato što mi je jedna agencija u povjerenju rekla da vam je ona napisala taj program i da su vam samo predali taj program. Prema tome, nemojte napadat nešto što se još može popraviti. Ovaj dio se ništa ne može popravit. A za ministra Beroša bi molio taj program od 2012. još uvijek se nalazi na službenoj stranici Ministarstva zdravstva, sad ste ministar maknite to.
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac.
Ne možemo se uskladiti nas dvoje nikako, ni oko mikrofona, a ni oko stava. Znači ovako, samo jedna stvar, 2011. godine u nasljeđe nam je ostavljena spaljena zemlja, prazna kasa i znate i sami kakav gospodarski rast. Nakon četiri godine plus 2,5 rast BDP-a, pretpostavka za sve i ono malo s čim se ova Vlada mogla pohvaliti prethodne četiri godine. Sapienti sat.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolegice Glasovac ja sam zadivljen vašom smjelošću kada ste preuzeli odgovornost za Slavoniju zamijenivši ranjenog druga. Zamijenivši ranjenog druga počeli ste brinuti iz Zadra za Slavoniju takvim koracima da ste polučili tako značajne rezultate koji su tri puta manji od prijašnjih. Zaboravili ste pročitati što sve to se radilo u Slavoniji, koliko je to u 4. izbornoj jedinici u proteklom vremenu potrošeno novaca iz europskih fondova, koliko sustava navodnjavanja je učinjeno dostupnim našim seljacima, koliko je samo recimo u Virovitičko-podravskoj županiji milijardu i 700 milijuna kuna projekata koji su završeni i bili ste svjedoci dolaskom u našu županiju, vidjeli ste svaki dan smo otvarali gotove projekte i stavljali ih u funkciju građana. Šećerana Virovitička nije zatvorena kako vaš ranjeni drug širi informaciju i laži i obmane, ona radi i dalje.
Hvala, hvala. Poštovana zastupnica Glasovac.
Kolega Đakiću, znalo se dugo, znate da mi roditelji žive u Slavoniji poznajete ih osobno, ali ja neću ići na tu jednu osobnu razinu, samo ću vam reći da vas sad vjerojatno srdačno pozdravlja 150.000 mladih ljudi koji su iselili iz Slavonije prethodnih godina zbog vas i vama sličnima.
Poštovani zastupnik Hajduković je dignuo povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče povrijeđen je Članak 238. jer ovo doživljavam kao omalovažavanje od strane zastupnika. Zastupniče ja barem nisam ranjen korupcijom, ja barem iz te velebne županije o kojoj pričate je toliko ljudi otišlo valjda zato što ste toliko novaca uložili. Sram vas može bit, sram vas može bit, kako se tako odnosite prema svojim kolegama zastupnicima. Ja tako šta vama nikad ne bi rekao. To govori o vama.
Ovaj, naravno da nije povrijeđen Poslovnik, pa nije kolega Đakić mislio na vas koliko sam ja shvatio, to ovaj nema govora. Idemo na slijedeću raspravu, a ta će biti poštovane zastupnice Romane Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pozdravila bih gospodina Plenkovića ako je još uvijek ovdje, ako nije prenesite mu pozdrave. Poštovane kandidatkinje i kandidati za buduće ministre, poštovane kolegice i kolege. U programu Vlade RH posebnu pozornost privlače odrednice socijalne politike za koju moramo reći da je u zadnjih nekoliko godina bila jedna od najzapuštenijih politika u RH. Njezino obilježje je bilo da siromašni ostajali su i dalje siromašni, osobe sa invaliditetom postale su nevidljive osobe, osobe u institucijama nisu imale mogućnost izlaska u život u zajednicu, a osobe starije životne dobi dovedene su na sam rub egzistencije. Uvjerljivost novog programa Vlade u sadašnjem trenutku postaje upitna. U programu se navodi da će se Vlada, da će se Vlada RH u svojem djelovanju voditi najvišim vrednotama ustavnoga poretka među kojima ističem socijalnu pravdu. U ostvarivanju svih ciljeva Vlada će biti predana otvorenom i konstruktivnom dijalogu sa svim dionicama društva osobito sa socijalnim partnerima, sindikatima i poslodavcima. Kao prioritet 1 navodi se socijalna sigurnost s prvim ciljem očuvanja radnih mjesta i socijalna sigurnost. Kao prvo programsko područje Vlada ističe socijalnu sigurnost, očuvanje radnih mjesta. I nakon čitanja tih teorijski razrađenih postavki suočavamo se sa stvarnošću koja će ih učiniti potpuno neuvjerljivim. Kako prihvatiti navedene fraze kao realnost kada je u isto vrijeme upravo sada 160 radnika Megglea i 180 radnika tvornice šećera Viro dovedeno pred svršen čin, ostaju bez posla. Egzistencija najmanje 340 slavonskih obitelji je ugrožena bez da spominjemo sve one koji su neposredno vezane za ovu industriju. Koji mehanizmi u ovakvim programskim odrednicama dokazuju da ponovno ne nasjednemo teorijskom friziranju ove Vlade kojoj su stvarni, praktični evaluacijski momenti socijalne politike iz prošlog mandata potpuno poražavajući. Na kraju bi se nadovezala na izjavu zastupnika Bačića iz popodnevnih sati i poručila mu a očito će ova Vlada puno zujati, a malo meda dati. Hvala vam.
Imamo na vaše izlaganje replike. Prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Nikolić vi ste iz Osijeka i Slavnije, obišli ste i Virovitičko-podravsku i Osječko-baranjsku županiju sada u kampanji, ali ja ne znam o kakvoj vi to Slavoniji pričati, pa jel vi niste čuli da se milijarde slijevaju u Slavoniju, da se stalno otvaraju nova radna mjesta, da mladi hrle u Slavoniju, nije samo iz Hrvatske nego iz čitave EU zato što je to mjesto ugodno za život. Niste čuli za to? Pa evo ja slušam cijeli dan o tome pa malo hoću i o tome progovoriti. Hoću vam skrenuti pažnju na to da se očito u Slavoniji bolje živi nego što mi mislimo. Da mi očito ne vidimo prazna sela odnosno da vidimo krivo prazna sela, da vidimo krivo gradove koji se prazne, da krivo slušamo građane koji nam pričaju da žele otići u Njemačku prati suđe nakon 35 godina radnog staža u Hrvatskoj, da nemaju budućnosti u svojoj zemlji, da moraju sreću negdje tražiti dalje. Stoga kolegice Nikolić, ja zaista ne znam o kakvoj vi to Slavoniji govorite jer ja sam čuo da je u Slavoniji puno, puno bolje.
Poštovana zastupnica Nikolić.
Hvala. Zastupniče Hajdukoviću, o kakvoj Slavoniji govorimo? Nadopunila bi se sa razlozima oko virovitičke šećerane koja je šaptom pala. Ima jako puno razloga zašto se to dogodilo. Najviše se spominje o premaloj proizvodnji šećerne repe na području na kojem gravitira tvornica. Očita zapuštena poljoprivredna politika je pala pod pritiskom snažnog lobija koja je napravila sve da hrvatska proizvodnja šećera nestane. Virovitica koja je nosila nekad simbol slatkoga grada postat će grad sa gorkim okusom u ustima.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Romana ja bih vas zamolio da ne govorite o virovitičkoj šećerani i ne širite laži i obmane. Virovitička šećerana i dalje radi kao rafinerija šećera da li žutoga, da li šećerne trske sa novim programom sušenja određenih proizvoda koje plasira na tržište. Da znate sigurno bi to i rekli. Poticaj za tonu repe je 1.000 EUR-a, no međutim naši poljoprivrednici su se okrenuli drugim kulturama. Činjenica je daje smanjen kapacitet proizvodnje repe za 10.000 tona, ali šećerana i dalje funkcionira i radi sa 56 ljudi, a oni drugi koji nisu htjeli prihvatiti 4.000 kuna uzeli preko 150 tisuća kuna otpremnine, otvorili privatne poslove i rade, također, kao kooperanti šećerane ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Hvala. Poštovana…]] vaše laži nemaju mjesta.
Zastupnica Nikolić.
Hvala lijepa. Pa da, radi, radi i Meggle, ali je Šećerana Virovitica imala oko 300 i nešto zaposlenih, sada je ostalo 60 samo radnih mjesta. To je hladni pogon, tako bi se reklo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Nisam se imao namjeru javiti za repliku gđi. Nikolić, ali me je prozvala. Gđo. Nikolić, probudite se, završili su izbori, kampanja je završena, imali ste, mjesec dana ste bili u kampanji, klevetali ste, optuživali ste i narod vam nije povjerovao, pogotovo ne u vašoj izbornoj jedinici. HDZ je tamo osvojio 8 mandata, a vi 3 mandata. I vi kažete nama da nama ljudi ne vjeruju. Zamislite koliko vama tek ne vjeruju kad su vam dali 3 puta manju podršku nego HDZ-u. Probudite se, lijepo sam vam rekao, završila je kampanja i časno je biti i u oporbi, služiti hrvatskom narodu i u oporbi i upućujem vas da to shvatite, da se uhvatite nama za isti štap jer je Hrvatska u krizi. Krizi koja nije zabilježena na ovim prostorima od II. svj. rata, kriza koja je došla izvana i umjesto da se okrenemo budućnosti, vi uporno na isti način nastupate cijeli dan vi u SDP-u.
Hvala. Poštovana zastupnica Nikolić.
Ja ću samo kratko. Ovaj, pa živi bili pa vidjeli. I nadam se da ovi ovdje budući ministri neće odzujati kao prošlih 11 ministara.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Martine Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Nikolić, samo da se nadovežem vezano za broj obitelji slavonskih koje ste spomenuli, ako uzmemo kooperante tih firmi, broj naravno raste, što znači da očito povećanje ljudi koji su ostali bez posla u Slavoniji je obuhvaćeno programom Vlade u poglavlju očuvanje radnih mjesta i socijalne sigurnosti. To je očito ta nova sigurna Hrvatska.
Poštovana zastupnica Nikolić. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Damira Habijana.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovane kandidatkinje i kandidati za ministrice i ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo, pridružujem se, obzirom da mi je ovo prva rasprava, svim čestitkama mojih prethodnika. Ja ću se ukratko osvrnuti na visoko obrazovanje i to više na područje grada Varaždina odnosno 3. izborne jedinice kojoj uostalom i pripadam i odmah na početku, zahvalio bih zapravo i mandataru i Vladi RH na dosadašnjem angažmanu što se tiče ulaganja u visoko obrazovanje u gradu Varaždinu. Dakle, čisto da podsjetim, Vlada je u prethodnom mandatu darovala nekoliko nekretnina Sveučilištu Sjever koje su bile potrebne za njegov daljnji razvoj. Isto tako, proračun Sveučilišta Sjever, prošle godine je povećan za daljnjih 20 milijuna kuna, a isto tako, u gradu Varaždinu izgrađen je novi studentski restoran i novi studentski dom. To bi ujedno zapravo bio i odgovor kolegi Jakšiću koji je ovdje spomenuo regiju sjever i da zapravo prethodna Vlada nije imala nikakvih ulaganja. Evo, na primjeru samo visokog obrazovanja govorimo o velikom broju ulaganja. Međutim, ono što jest problem i što ostaje kao problem i pitanje jest pitanje financiranja izgradnje kampusa FOI-a odnosno njegove faze 2. Naime, zahvaljujući Vladi SDP-a, kad kažem zahvaljujući naravno da to kažem pod navodnicima, Hrvatska tijekom pregovora s EU komisijom nije uspjela ispregovarati financijski okvir za izgradnju obrazovne infrastrukture, osim studentskih domova i studentskih restorana. Ja mislim da ne treba posebno naglašavati koliki je značaj FOI-a, ne samo za sjever RH već i za cijelu ovu regiju. I upravo iz tog razloga vrlo mi je drago i ova najava iz programa Vlade RH, dakle na str. 24 i 25 u kojem se navodi povećanje ulaganja i u visoko obrazovanje i isto tako, u studentski standard. Obzirom na sve ovo navedeno, ovim putem doista apeliram da se u narednom periodu iznađu izvori odnosno pronađu način financiranja za fazu 2. kampusa FOI-a. Nedavno je mandatar i budući predsjednik Vlade bio u Varaždinu gdje je posjetio novi tehnološki park koji je također, sagrađen i izgrađen zahvaljujući ovoj Vladi. U njemu je smješten doista veliki broj start-upova, a neki od njih su, nakon što su izašli iz tog inkubatora, iz tehnološkog parka, prerasli u doista renomirana trgovačka društva iz područja IT-a. Daljnjim ulaganjem u sveučilište, konkretno izgradnju kampusa FOI-a stvara se kvalitetan kadar koji je lako zaposliv primjerice, upravo u ovom ICT sektoru odnosno u tehnološkom parku i na taj način zatvaramo zapravo krug te osiguravamo ostanak mladih, prije svega, na sjeveru RH. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje, poštovani zastupnik Mišel Jakšić će prvi.
Dakle, povijesno Sveučilištu Sjever Koprivnica je dobila prostor bivše vojarne u doba Vlade Jadranke Kosor i za protučinidbu je morala izgraditi Palaču pravde koju smo izgradili i predali na korištenje državi. Nakon toga, za vrijeme Vlade Zorana Milanovića, Sveučilište Sjever je dobilo status 8. javnog sveučilišta i zgrada i sva ulaganja u Sveučilište Sjever su išla isključivo iz proračuna grada Koprivnice. U Koprivnici osim Vlade Zorana Milanovića koju je preuzela kao javno sveučilište i dala novce za plaće, ništa nije izgrađeno sredstvima države, sveučilište i grad su svojim sredstvima izgradili studentski menzu, sad se spremamo u javno-privatno partnerstvo graditi studentski dom, a ZIC iliti znanstveno-inovacijski centar je zapeo negdje u bespućima između bivše ministrice Divjak i bivšeg ministra Pavića. Ja sam pričao iz kuta Koprivnice, a suma sumarum, Koprivnica + Varaždin, najmanje po glavi studenata od RH iz proračuna dobiva Sveučilište Sjever.
Hvala. Poštovani zastupnik Habijan. Možete se ugasiti?
... [[Govornik naknadno uključen.]] za mandata ove Vlade dakle odnosno prošle godine a tu moram sad spomenuti i kolegu Stručaka koji je podnio amandman na proračun, dakle proračun Sveučilišta Sjever povećan je za 40%. prema tome, malo pažljivije morate pratiti.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala. Kolega Habijan, s područja Varaždinske županije u aktualni saziv Hrvatskog sabora, birano je 6 zastupnika, od toga njih 5 podržava aktualnu Vladu. A zbog čega? Pa zato jer sve što je bitno za područje Varaždinske županije i grad Varaždin i naravno sve općine i gradove se nalazi u programu aktualne Vlade. Znači, rast plaća, mirovina, razvoj sveučilišne zajednice, povezivanje s gospodarstvom, izgradnja potrebnih bolničkih kapaciteta, izgradnja brze ceste Varaždin-Ivane-Lepoglava-Krapina, željezničke pruge odnosno sve što je bitno za sjever Hrvatske odnosno Varaždinsku županiju, nalazi se u ovom programu pa između ostalog, u proteklom mandatu na području Varaždinske županije ... [[Govornik se ne razumije.]] se investicija za 2 milijarde kune i ovo je samo dobar nastavak tog dobrog trenda. Hvala.
Poštovani zastupnik Habijan.
Samo kratko, evo mogu se složit s vama kolega Stričak, dakle drago mi je da su i naše kolege i iz Reformista i iz HNS-a doista prepoznali ovaj program, ja sam siguran da ćemo i u ovom narednom razdoblju uz ovih 2 milijardi kuna koje je uloženo dakle u sjever u proteklom mandatu, sada biti još i više, još i bolje. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Ružice Vukovac.
Dakle poštovane kolegice, kolege zastupnici, poštovani potpredsjedniče, poštovani mandataru, poštovane buduće ministrice i ministrice Vlade RH. Inače sam dugogodišnja članica pa i osnivač udruge OPG-a Život, udruga Život kao najznačajniju stratešku granu budućeg razvoja Hrvatske smatra poljoprivredu i proizvodnju hrane stoga nam je jako bitno kakvi su poljoprivredni programi i kakva je realizacija dosadašnjih programa stranaka i političkih opcija koje su obnašale vlast. Iz tih razloga, usporedili smo dijelove poljoprivrednog programa HDZ-a za 2016. i za 2020. godinu. Iz toga se jasno vidi da HDZ nije ispunio najbitnije točke svog programa iz 2016. g. te ih uglavnom ponavljaju u novom programu. Isto tako, moram napomenuti da je slično bilo i kod SDP-ove Vlade nakon njihovog mandata. Ja ću vam sada prenijeti tekst, jedan dio teksta dakle od riječi do riječi iz programa HDZ-a. Dakle u 2016. g. obećavali smo nam do kraja mandata naše Vlade sve raspoložive poljoprivredne površine bit će stavljane u funkciju poljoprivredne proizvodnje. Mladim poljoprivrednicima omogućit ćemo darivanje neobrađenog i zapuštenog poljoprivrednog zemljišta uz kvalitetno definirane kriterije. U ovom programu kojeg danas imamo prilike čitati, HDZ kaže plan je nastaviti provedbu zemljišne politike s naglaskom na mlade poljoprivrednike, OPG-ove i stočare u djelu zakupa i prodaje državnog poljoprivrednog zemljišta te pravedan tretman dosadašnjih posjednika i zaposlenosti. Napominjem da niti jedan jedini hektar još uvijek nije raspodijeljen odnosno niti jedan ugovor nije potpisan za vrijeme četverogodišnje vladavine HDZ-a kada govorimo o državnom zemljištu. Zatim, korištenje pašnjaka i pašnjačkih površina za uzgoj goveda u sustavu krava-tele, uzgoj ovaca i koza, povećat će se na 300 000 ha, obećali su nam 2016. godine. U 2020. ponovno nam obećavaju 300 000 ha poljoprivrednog i šumskog zemljišta koje će staviti u funkciju stočarske i biljne proizvodnje. Zatim 2016. govorimo o uspostavi učinkovitog financijskog sustava za investicije u ruralnim područjima kao preduvjetu sigurnije realizacije EU sredstava i na prvom mjestu tada govore o agrarnoj banci, o programima financiranja, garancijama i bankovnim jamstvima da bi 2020. zapravo govorili kako je hrvatski seljak da bi mogao uopće neometano provoditi razvojne projekte i kako bi se održala zaposlenosti i likvidnost u slučaju poremećaja i pomoglo i ubrzalo udruživanju u provedbi zajedničkih projekata, potrebno je pri HBOR-u uspostaviti specijaliziranu financijsku podršku u poljoprivredi, dakle zaboravili smo na dugo obećavanu agro banku. Zatim 2016. hrvatska poljoprivreda, govorim znači o tekstu programa HDZ-a, uz odgovarajuću poljoprivrednu politiku, možemo u značajnoj mjeri osigurati prehrambenu neovisnost Hrvatske, pridonijeti energetskoj neovisnosti Hrvatske te ostvariti snažan trend izvoza poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda s dodanom vrijednošću. Obećaju nam 50 000 moderniziranih poljoprivrednih gospodarstava. U 2020. na istu temu kažu povećat ćemo poljoprivrednu proizvodnju sa sadašnjih 17 milijardi kuna na 22. Ja podsjećam da je vrijednost poljoprivredne proizvodnje 2016. g. bila 16,4 milijarde kuna. Nakon toga kažu povećat ćemo broj nositelja OPG-a koji su mlađi od 40 g. na 20% do 2020. To nam obećaju 2016. godine. Izmijenit ćemo kriterije ruralnih mjera kako bi mladi poljoprivrednici i poduzetnici u ruralnom prostoru imali prioritet za svoje poslovanje i razvoj. 2020. obećaju povećat ćemo udio mladih poljoprivrednika sa 13% opet na 20% uz osiguranje dodatne podrške putem preraspodjele izravnih plaćanja. 2016. obećavali su zajedničkim radom izgradit 40 sustava navodnjavanja na 50 000 poljoprivrednih površina a 2020. nam obećaju u provedbi je trenutno 17 projekata javnog navodnjavanja koji obuhvaćaju poljoprivredne površine za oko 7000 ha i investiranjem ih zapravo pokušavamo proširiti na tek 14 000 hektara. I još jedna stvar, posljedica dakle SDP-ove Vlade kad govorimo o 2016. i njenog rada je veliki uvoz voća i povrća koji iznosi oko 50% ukupne domaće potrošnje. Govedina oko 60%, svinjetina oko 40% a danas nam obećaju s obzirom na to da Hrvatska oko 40% svojih potreba za svinjskim mesom nadomješta mesom iz uvoza, povećat ćemo proizvodnju svinjskog mesa za 40%. Toliko o udruzi OPG-a Život i našim promišljanjima [[Upadica: Hvala, hvala lijepa.]] samo jedna rečenica [[Upadica: Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice…]] ja se nadam da ćete uspjeti provesti svoj program, doista se nadam.
Poštovanog zastupnika Radoje Vidovića, izvolite.
Predsjedavajući, članovi buduće, nadam se, Vlade RH. Kolegice zastupnice i zastupnici. Prije svega, želim vas sve pozdraviti i svima nam zajedno poželjeti uspješan 4-godišnji rad. Izražavam svoje zadovoljstvo pa se mi večeras samo 10-tak dana nakon proglašenja izbornih rezultata nalazimo u prigodi da raspravljamo o programu izboru nove hrvatske Vlade. Iz ove cjelodnevne rasprave, izlaganja premijera, vidljivo je da se Hrvatska kao i većina svijeta suočava sa mnogim izazovima i zato je dobro da večeras imamo prigodu i danas da ćemo izabrati hrvatsku Vladu koja će uspješno odgovoriti na te izazove. Kao zastupnik koji dolazi iz 11. izborne jedinice, moram kazati na aspekt Hrvata izvan RH i na očekivanja od Vlade RH. Naime, svi smo svjedoci da se u globaliziranom svijetu događaju velike promjene, koje nažalost, Hrvate u pojedinim dijelovima svijeta dovode u tešku situaciju. Dovoljno je samo vidjeti sa kojim problemima se suočavaju Hrvati u latinskoj, u pojedinim državama Latinske Amerike, do položaja Hrvata u BiH. Kao netko tko dolazi iz BiH, dužnost mu je da ukažem na sve ono što se u zadnje vrijeme, a to zadnje vrijeme je već skoro 20-tak godina, događa u BiH. Naime, raznim intervencijama međunarodne zajednice, a još više zloupotrebama brojnijeg naroda u BiH, Hrvati su dovedeni u težak ustavnopravni položaj. Naime, svi ti pokušaji su doveli Hrvate u neravnopravan položaj sa jednim osnovnim ciljem da se Hrvati u BiH potpuno eliminiraju kao politički ravnopravan konstitutivan narod. Naravno, ova nastojanja nisu u potpunosti uspjela. Nisu uspjela prije svega, zahvaljujući snažnom otporu Hrvata u BiH koji su danas organizirani kroz HNS koji okuplja praktično sve hrvatske stranke u BiH. Ali ovi pokušaji nisu uspjeli i zahvaljujući snažnoj potpori Hrvatske Hrvatima u BiH da sačuvaju svoju jednakopravnost. Ja koristim ovu prigodu da se zahvalim RH, Vladi RH na toj potpori. Naravno, ovi pokušaji neće stati. U početku su bili prikriveni, danas više nisu. Jasno se danas u mnogim medijima ističe da Hrvati ne trebaju biti ravnopravni ni ustavno ni stvarno ni formalno. Zbog toga izuzetno me raduje da se u programu nove hrvatske Vlade kao poseban odjeljak spominje položaj Hrvata u BiH i zalaganje hrvatske Vlade da se ostvari stvarna jednakopravnost Hrvata u BiH. Ja sam uvjeren da će i Hrvati u BiH i uz pomoć RH ostvariti svoju jednakopravnost, uvjeren sam da ćemo to zajedno ostvariti jer to nije samo u interesu Hrvata u BiH. Ustavna jednakopravnost Hrvata je u interesu i svih građana BiH, svih naroda u BiH jer samo takva BiH jamči da će funkcionirati stabilna, da će biti stabilna, da će funkcionalna biti i da će osigurati napredak svih svojih naroda i svih svojih građana. Jednakopravnost hrvatskog naroda je u interesu i RH jer samo stabilna, funkcionalna, napredna BiH je u interesu i RH. I evo na kraju, zahvaljujući vam se na pozornosti, želim vam svako dobro i hvala za pozornost.
Hvala. Slijede završne riječi u ime kluba zastupnika pa će prvi govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani zastupnik Miroslav Škoro.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, poštovani kandidati za ministrice i ministre. Evo, iako smo dobili prijedlog programa Vlade 15 minuta prije početka sjednice, mislim da smo se dobrano razvukli u diskusijama i razgovorima. Bilo je konstruktivno i mi iz Domovinskog pokreta zahvalni smo na prigodi da smo na taj način mogli nešto i naučiti. Mi smo osnovani kao stranka 29. veljače ove godine i kao što vidite, vrlo brzo smo završili kao 3. stranka po snazi u Hrvatskome saboru. Nemojte nam zamjeriti, posebice vi koji vodite sjednice, našu nemuštost i nepoznavanje dovoljno Poslovnika HS-a i nemojte nam zamjeriti ako nas nekada vidite kako lutamo po hodnicima, tražimo dvorane i želimo stići na vrijeme. Trudili smo se biti danas konstruktivni, trudili smo se biti na neki način ljudi koji će doprinijeti kvaliteti rasprave u HS-u i nadam se da smo u tome uspjeli. Ono što mogu reći na kraju u ime Kluba Domovinskog pokreta je da mi je drago da se spominje sintagma novi suverenizam jer se nadam i mi se nadamo, s obzirom da je to bio dio o kojem smo jako vodili računa u svojim predizbornim obraćanjima, značiti više naroda u odlučivanju i o procesu odlučivanja u hrvatskoj državi. S druge pak strane, premalo smo čuli o tome što će se dogoditi spajanjem ministarstava, što će se dogoditi s tim ljudima. Premalo je, bez obzira na brojke koje su iznesene podataka o tome hoće li to možda proći kao recimo spajanje državne uprave, reda državne uprave sa županijama, znate i sami da je tamo potrošeno oko 150 milijuna kuna za zbrinjavanje ljudi koji su odlazili kod tog spajanja a nakon toga su županije vršile dodatno zapošljavanje i opet opterećivale proračun. Isto tako bilo je slučajeva o kojima sam čuo npr. u Križevcima da je netko dao ostavku, otišao, dobio otpremninu a poslije se opet vratio na posao. Da ne duljim previše, kasni su sati, svi skupa jedva čekamo da evo završi ovo, koristim prigodu unaprijed čestitati budućim izabranim članovima Vlade RH i obećat ćemo da ćemo biti kvalitetna oporba koja će podržavati sve vaše kvalitetne prijedloge međutim nećemo večeras podržati ovu Vladu zbog toga što nam sve skupa jako nalikuje na već viđenu trgovinu i bilo bi dobro, evo na kraju, znati što su još pojedinci i stranke dobile osim mjesta potpredsjednika Vlade za svoje ruke u zraku, još jedanput čestitam posebice zbog toga što ste u vrlo kratkom vremenu našli svjetonazorski slične stranke s kojima ćete formirati ovu Vladu. Hvala vam lijepa.
Idemo sada na raspravu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, završno, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice, poštovani kolege, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, evo još malo, glasovat ćemo. Danas sam dobio jednu novu spoznaju, ne samo ja nego vjerujem i svi kolege sa ljevice pa pretpostavit ću i sa ove strane da imamo jednu novu garnituru u Hrvatskom saboru koja sebe naziva novi suverenisti. Znači imali smo do sada globaliste, i lijeve i desne, a danas su oni nekoć desni, nazivaju novi suverenisti i to je moram priznat, jako smiješno jer nažalost s te strane sabornice, ja protekle 4 g. a i u današnjoj raspravi, nisam vidio niti „s“ od suverenizma, niti „s“ nažalost. Ali jedna jako interesantna stvar i evo nastavite u tom stilu, bit ćete smiješni i široj hrvatskoj javnosti, kao što ste bili smiješni i onda kad ste se nazivali kršćanskim demokratima ili demokršćanima. Danas sam ovdje kritizirao buduću potencijalnu Vladu, radit ću to i ubuduće jer smatram da je većina onoga što je radio i što će raditi trenutno mandatar A. Plenković licemjerno i da je izdao ono svoje glasačko tijelo, izvorno glasačko tijelo, međutim ovdje se ipak moram malo osvrnuti i na kolege iz ovog djela političkog spektra, na neke radničke fonte, neke, ako ovdje imamo nove suvereniste, ovdje imamo neke nove Jugoslavene, dakle ni vama neću dati mira, odnosno Hrvatski suverenisti će vam biti svima trn u oku i to morate znati. Dakle, da niko ne pomisli da ćemo sa svoje strane ikada imati bilokakvo partnerstvo. Dakle ovdje postoji jedan veliki jaz koji je postojao i postojat će i dalje. Ono što bi još ovdje spomenuo, jedan mali jedan konkretan detalj, danas sam zaboravio to reći u raspravi ispred kluba, piše u programu a to ste vi istaknuli ovdje da ćete u svrhu racionalizacije javne uprave osnovati jednu novu ustanovu za promociju gospodarstva i kulture u inozemstvu, ako se ne varam. Jesam to ja dobro čuo i pročitao? Ja mislim da sam dobro čuo. Dakle, evo za sve one koji nisu to čuli kad je to predsjednik Vlade govorio, interesantno, volio bi možda ga čuti u završnom govoru ako se odluči ovdje doći pa da nam odgovori, kakva je to nova ustanova za promociju gospodarstva i kulture, ko će tu raditi, koliko će biti zaposlenih, koje će biti plaće, to hrvatski porezni obveznici mislim da moraju znati. I naposljetku, još jedna tema koja je danas se spomenula više puta ali evo spomenut ću je ja još jednom jer je jako, jako važna a to je tema eura. Ovdje ima kolega zastupnika koji su za euro, oni se zovu novi suverenisti ili se nazivaju s ove strane nešto, neoliberalna ljevica, nekakva ajde, sa nostalgijom prema Jugoslaviji, svi su za euro, a ovdje ipak ima i onih koji malo taj euro gledaju kritički. Ja bi volio samo jednu stvar, da se u ovom Saboru dogodi ona prava argumentirana javna rasprava o euru pa da vidimo pro i kontra, da vidimo što nam taj euro donosi, što nam odnosi. Pa nek onda i hrvatska javnost odluči je li za euro i protiv eura. I u konačnici, zašto se ne bi narod izravno na referendumu pitalo što misli o euru? Zašto se bojati naroda? Danas sam razgovarao o tome s kolegama pa su mi rekli da bi to rušio Ustavni sud. Pa naravno da će rušiti Ustavni sud sve ono što ne odgovara A. Plenkoviću konkretno. A to je moram reći, jako slična politika i razmišljanje kao i kolega koji sjede evo meni slijeva, konkretno iz SDP-a, jako slično. Nijanse vas dijele, ja bi čak se usudio reći da oko niti jedne ključne teme niste bili različiti, tako da nije čudo što je SDP izgubio jer su glasači SDP-a glasovali za koga? Pa za HDZ. Ako uzmemo danas da ovaj drugi dio, malo suverenističkiji dio spektra da je dobio jako puno zastupnika, jedino gdje je HDZ mogao dobiti glasove, dobio je u vašem djelu spektra jer su vam politike slične, lijevo liberalne i nesuverenističke. Dakle, podršku Hrvatskih suverenista naravno nećete imati, mi ćemo priželjkivati i što skoriji pad ove srpsko-hrvatske trgovačke koalicije.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika SDP-a, završno, poštovani kolega Rajko Ostojić, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani g. mandataru, kolegice i kolege. Dakle, naravno da klub SDP-a neće i ne može podržati program ove Vlade i ne može podržati ovu Vladu iz cijelog niza razloga o čemu su moje kolegice i kolege cijeli dan govorile. Prvo, plan je nedostatan, cilj postoji, nema nositelja, nema rokova. Mi smo danas očekivali barem nacrt plana oporavka, oporavka na tragu next generation, mi smo danas očekivali barem nacrt plana europskog semestra, dakle sve ono kako bi što je moguće prije iskoristili te 22 milijarde jer jedan dio njih očito dolazi već koncem ove godine odnosno u proljeće slijedeće godine. Dakle ponovit ću moju prvu rečenicu, kineskih dva znaka, kriza je prva opasnost znak a druga je prilika. Za priliku trebaju hrabri ljudi, za priliku treba dobre volje, za priliku treba znanje ali za priliku treba biti i smjer. Dakle što se nas tiče, što se tiče SDP-a, mi smo pokazali u piku COVID infekcije, tu je kolega Beroš, da je SDP i tada u Saboru bio konstruktivan, da smo ukazivali na moguća rješenja, nismo ukazivali a znali smo, svi smo znali da cijela Europa nema zaštitne opreme, zaštitnih maski, nije nas interesiralo kako ste ih nabavljali, htjeli smo da ih nabavite što prije radi nas, radi građana Hrvatske, radi zdravlja Hrvata i naravno radi hrvatskog gospodarstva. Dakle, mi ćemo biti konstruktivni, mi ćemo možda i podržati neke vaše dobre prijedloge, neke dobre zakone, ali isto tako očekujemo da ovaj Hrvatski sabor bude switch, da bude shift, da i vi podržite naše dobre zakone. Nećemo inzistirati na intelektualnom vlasništvu naših dobrih zakona, poklonit ćemo ih ali ih implementirajte ako treba i promijenite, naprosto ih implementirajte za dobro svih naših građana. Napor i hrabrost nisu dovoljni bez svrhe i smjera. To sam danas govorio, očekujem da kolegica nova ministrica europskog i regionalnog razvoja što je moguće prije napravi temeljni krovni i strateški dokument, nacionalnu razvoju strategiju, bez toga ništa, bez toga nema povlačenja sredstava. I često ste nas optuživali za plagijat, za RESTART ali evo, budimo iskreni, vi to dobro znate, sigurna Hrvatska je jedino ono što ste iskoristili iz nacionalne razvojne strategije. Na osnovu analize, na osnovu anketa iskoristili ste intelektualno vlasništvo nekih drugih i stavili taj svoj slogan. Dobro, to vama na dušu. Poštovani g. mandataru, kolegice i kolege ministri koji nastavljate mandat, želim vam svako dobro, želim da uspijete ali naravno, nemojte ponavljati greške iz prvog mandata. Učite se na svojim greškama ali još bolje, učite na tuđim greškama. Nitko od nas ovdje neće živjeti 100, 200, 3000 g., možda hoće netko 100, 110, već vidim par kandidata, ali 200, 300 apsolutno neće i nitko od nas ne može dovoljno dugo živjeti da te sve greške napravi na svojim plećima, da te sve greške napravi na svom životu. Stoga poštovani g. mandataru, vi zasigurno znate onu poznatu diljem svijeta „Ako svatko razmišlja na isti način onda netko ne razmišlja“. To vrijedi za sve, to vrijedi za svakodnevni život, za svakodnevnu profesiju, za svakodnevnu politiku. Dakle ako svatko razmišlja na isti način onda zasigurno netko ne razmišlja. Oni koji slijepo služe i slijepo slušaju stranačku stegu će se prepoznati u ovim riječima i zasigurno će vidjeti ko od njih ne razmišlja, ko od njih ne želi razmišljati i ko zasigurno ne želi dobro Hrvatskoj. Moto EU-a je Europa, odnosno „EU-ujedinjena u raznolikosti“, na tom tragu dakle poštovani g. mandataru, ministrice i ministri, želim vam da dozvolite da se Hrvatska, Hrvatski sabor, danas je potpredsjednik Sabora to jako dobro vodio, dakle budimo ovdje ujedinjeni u našoj raznolikosti. Poštujte raznolikost a mi ćemo poštovati sve vaše zakone, sve vaše dobre planove, još jednom, naravno, nećemo podržati jer ovo što ste nam danas stavili u stol, ne ulijeva povjerenje, ne ulijeva optimizam i radite iste greške, iste šprance zbog čega ste i doveli Hrvatsku na ovako niske grane. Hvala vam lijepo.
Idemo sada na Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, završno, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, poštovani hrvatski narode, danas je bila rasprava o povjerenju hrvatskoj Vladi i njenom programu. Nekoliko minuta prije same rasprave smo dobili program ove Vlade. Klub Mosta je dao konstruktivne prijedloge i primjedbe i kao najaktivniji klub u proteklom mandatu sa najviše zakonskih inicijativa, prijedloga, amandmana nadam se da ovaj saziv Sabora bez obzira što odlučujemo sad o Vladi će prihvaćati dobre inicijative bez obzira odakle dolazile što se tiče hrvatskoga naroda, da će biti u interesu hrvatskog naroda, bilo sa lijeve strane sabornice, centra, s desne strane sabornice. 2/3 Hrvatske su prazne. Korona kriza je razotkrila sve loše politike u hrvatskom društvu. Hrvatsko selo je izumrlo. Nismo zaštitili hrvatskog seljaka i poljoprivrednika. Nismo zaštitili našu poljoprivredno zemljište. Druge države su naše susjedne, zabranile prodaju poljoprivrednog zemljišta. Nismo uzorali, zapuštali smo naše oranice. 800 000 ha poljoprivrednoga zemljišta, uvaženi mandataru je pod korovom. Nismo samodostatni, uvozimo 3 milijarde eura štetne hrane iz uvoza preko uvoznih lobija, preko ministarstava. Nije za to kriv hrvatski narod ni oni naši građani, 300 000 koji su otišli u posljednjih 4, 5 g. u Irsku, u druge zemlje obrađivati tuđa polja. I od njih hrvatska država ima 6% BDP-a od njihovih doznaka a loše politike su ih poslale. Očekujem kolegice i kolege, i od vas kao mandatara, premijeru, da ćete prihvatiti demokraciju, pozivate se kao europski političar, da nećete više nikada pljunuti na referendumske inicijative o izmjeni Izbornog zakona jer najmanje što su ti građani koje ste iselili lošim politikama su imali pravo glasati elektronski i dopisno i zasigurno bi bili drugi rezultati. 2/3 Hrvatske su prazne. Polja nam nisu uzorana. Nadam se premijeru, mandataru, da ćete uvažiti tj. prihvatiti onaj prijedlog koji smo dali kao klub Mosta, da će proglasiti isključivi gospodarski pojas i zaštitit naše suvereno pravo na koje mi imamo zaštita našeg ribara, našeg mora, našeg podmorja i našeg nadmorja. To je hrvatski nacionalni interes. Nadam se da ćete prihvatiti sve naše prijedloge o podjeli poljoprivrednoga zemljišta našem seljaku jer moramo znati da nikada više nije podijeljeno premijeru, nikad poticaja a nikad manje nismo proizvodili. Nije to samo pitanje Megglea u Osijeku. Pitanje je šta smo imali prije samo nekoliko godina, 65 000 OPG-ova koji su se bavili mljekarskom proizvodnjom, sad spali ispod 5000. Pitanje je opstanka hrvatskog čovjeka na ovome području. Nadam se da ćemo zabraniti uvoz GMO-a, prodaju, trgovinu i sadnju, nadam se ali sve da potičemo domaću proizvodnju a ne da najviše uvozimo proizvoda tjestenina. Od naše žitarice tj. od naše Slavonije koja nas može hraniti sve. Samo moja Dalmacija može 11 milijuna ljudi hraniti na 200 000 ha neobrađenoga zemljišta. To su naši interesi, kolegice i kolege. Nije pod ovim svjetlima sve. Otiđite, pogledajte u one krajeve odakle ste došli, narod vas je izabrao. Ljudi odlaze kao što sam rekao i ponavljao i moje kolegice i kolege, moramo imati pravo sačuvati i referendumom narodu vratiti, sačuvati da referendumom odlučuje o bitnim stvarima kao što je stvar uvođenja eura i gašenja kune. Mi se moramo posvetiti isključivo opstanku hrvatskog čovjeka na ovim prostorima. Vidio sam, spominje se Slavonija, Dalmatinska zagora. Evo sada kada se spominju 2 milijarde za Dalmatinsku zagoru, pa barem riješite problem ovih 150 milijuna da riješimo kanalizaciju tj. aglomeraciju npr. u Sinju da nam fekalije ne idu u našu Cetinu. Hvala lijepo.
Idemo sad na raspravu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, završno, poštovani kolega Tomislav Tomašević, izvolite.
Evo završno u ime Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka koji je jučer oformljen, u kojem je 7 zastupnika i zastupnica iz tri stranke i jedan neovisni zastupnik, mi ćemo naravno kao klub glasati protiv ove Vlade. Smatramo da je Vlada kao što sam već rekao, reciklirana u smislu da je uglavnom su to isti poznati ljudi uz nekoliko osvježenja, smatramo da je ovaj program uglavnom, ne u svim stvarima jer neke stvari isto su progresivne i treba ih pohvaliti u ovom programu ako će biti provedene međutim neke stvari doista jesu, ponavljaju se kao što je Imunološki zavod, kao što je Nacionalna dječja bolnica u Blatu, kao što je nisko ugljična strategija o kojoj slušam kao što sam rekao već najmanje 3 g., znači recikliraju se stvari koje se ne realiziraju i prebacuju iz mandata u mandat, tako da i u tom smislu ne očekujemo da će ih realizirati ova Vlada, ako ih realizira, nitko sretniji od nas, nitko sretniji od građana ove zemlje jer će imati koristi od toga međutim mi ne vjerujemo da ovakva Vlada će doista se uhvatiti u koštac sa stvarima kao što je razvojni model Hrvatske koji treba promijeniti i o kojem se piše u programu ali po nama nedovoljno. Znači ponovit ću, otporniji turizam na vanjske šokove, neće biti otpornije gospodarstvo ako se ne smanjuje udio turizma u tom istom gospodarstvu. Nema potpunog otpornog turizma, možda postaje otporniji i nešto više otporniji, nešto manje otporniji ali ne možemo imati situaciju da skoro 20%, skoro 1/5 BDP-a ovisi o turizmu uz sve ove vanjske šokove i prijetnji kojih će biti nažalost u 21. st. sve više i više. Iz te perspektive, isto tako bi zahvalio evo svim kandidatima za ministre i mandataru što su dobar dio ove saborske rasprave odradili i odslušali na svojim mjestima, čak možda i više od saborskih zastupnika u nekom trenutku. Mi ćemo kao što sam rekao biti oporba i bit ćemo žestoka oporba i čekat ćemo ko napete ajde neću reći puške, ali čekat ćemo napeto sve afere koje vjerujemo da će ih proizvesti ova Vlada jer ipak mislim da drugo teško je za očekivati da neće s obzirom na prethodno iskustvo, ali isto tako sve dobre koje će dolazit od Vlade, mi ćemo podržati i naravno imat ćemo svoje prijedloge, svoje zakonske inicijative, davat ćemo amandmane, vidjet ćemo već na Zakonu o obnovi Zagreba i okolice uskoro kakav će biti prijedlog zakona, koliko će od onih 400 komentara u javnoj raspravi biti usvojeno i ugrađeno u novi prijedlog zakona koji će se naći na prvom čitanju slijedeći tjedan i u tom smislu nadam se da ćemo imat doista konstruktivan dijalog i u tom smislu nadam se da nećemo imat ove upadice i šta smo sve danas imali, zaustavljanje saborskih zastupnika dok govore od strane mandatara. Ja mogu igrat tu igru, meni je ok ako se tako dogovaramo da ćemo upadati u riječ, ne mislim da je to ako se tako dogovorimo, da su to pravila, ne mislim da je to neprihvatljivo jer se danas govorilo da plačemo za zaštitom predsjedavajućeg da nas zaštiti, ne, ono što ja hoću da zaštiti predsjedavajući jest dignitet ovog uvaženog doma i Hrvatskog sabora. Mi smo svi ovdje izabrani, predstavljamo različite grupacije ideološki građana, ali svi smo ovdje i geografski i ideološki, ali svi smo ovdje dobili mandat i očekujemo da nas se poštuje u tom smislu. I iz te perspektive isto tako i mi naravno smo spremni poštivati ako vidimo da se naš poštuje i naravno sve ministra u vjerujem budućoj Vladi, pa onda u tom smislu i vjerujem budućeg premijera. Međutim, ukoliko vidimo da će svaki oporbeni prijedlog biti odbijen samo zato što se vladajuća većina toga nije ranije sjetila onda ne možete od nas očekivati dijalog niti da budemo konstruktivni, za dijalog je potrebno dvoje, znači dvije strane trebaju biti za dijalog, ako će vladajuća većina i ako će Vlada biti doista otvorena za dijalog, ali ne deklaratorno. Mi hoćemo poštivati birače pa onda vidimo kako se poštuju birači i koji su izabrali zastupnike u ovaj sabor, nego ako se djelima to pokaže, e onda ćemo i mi to isto tako pokazati djelima sa naše strane. Iz te perspektive hvala svima koji su sudjelovali u saborskoj raspravi, u ovoj raspravi cijeli dan, hvala svima kandidatima još jednom što su odslušali sve ove stvari. Vlada će očito biti izglasana, u to nemam nikakve sumnje i iz te perspektive ako barem 30% nekih dobrih stvari u ovom programu, a ima ih, budu provedeni mislim da će to biti na korist građana RH. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub zastupnica stranaka s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Evo čestitam svima nama što smo izdržali ovako dugo. Danas smo dakle komentirali program Vlade, sudjelovali u raspravi i svojom prijedlozima, kritikama nadam se konstruktivnim, ali smo i govorili i o viziji Hrvatske kakvu je mi vidimo u bliskoj budućnosti. Vidimo je kao zemlju u kojoj moramo dati prednost znanosti i struci, ispred teorija zavjere, pseudoznanosti i šarlatanstva. Vidimo je kao zemlju u kojoj se daju prednosti inovacijama, poduzetništvu da se razmašu i stvoriti povjerenje i poštovanje između radnika i poduzetnika. Radnici i poduzetnici nisu neprijatelji. Moramo uložiti sve u razvoj i stvaranje novog bogatstva pazeći istovremeno na one najslabije, najpotrebitije. To se može, jedno ne isključuje drugo. Tako to rade najbolje zemlje svijeta. Moramo reformirati cijelu zemlju, a treba početi od obrazovanja. Moramo reformu koja je počela usmjeriti na osnovne postavke cjelovite kurikularne reforme te ponovo probuditi entuzijazam učitelja, roditelja i cijelog društva. Moramo smanjiti poreze i namete da bismo privukli mlade, ambiciozne i stručne ljude da se vrate u Hrvatsku, dovedu svoje prijatelje i ovdje s nama stvaraju novu Hrvatsku. Moramo još puno toga, ali evo pozivam vas ajmo pokazati svojim primjerom da se i mi počinjemo mijenjati da građani vide kamo idemo, da nam se pridruže. Ovdje evo u ime Kluba kažem da ćemo nastaviti politički centar. Nećemo nikada prestati pozivati sve dobre i dobronamjerne ljude da nam se pridruže i zajedno grade s nama. Hrvatska će jednog dana postati centar znanja, centar dijaloga, centar tolerancije, centar kreativnosti, centar zdrave hrane, centar čiste prirode, izvrsnosti, centar dobrog života za sve svoje građane. Nažalost evo s ovim programom i ovom Vladom ne osjećamo, dakle ne vidimo da idemo prema takvoj Hrvatskoj i zato nećemo podržati ovu Vladu. Hvala.
I na kraju Klub zastupnika HDZ-a završno, poštovani kolega Brano Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege završno ću u ime kluba reći još nekoliko razmišljanja. Prije svega želim naglasiti da je izborni ciklus završen, da je predizborna kampanja završena. Da su na izborima 5. srpnja hrvatski građani, hrvatski narod, hrvatski birači po drugi puta uzastopce dali povjerenje Andreju Plenkoviću, HDZ-u. Nismo smo apsolutni pobjednici, mi smo relativni pobjednici i zajedno s našim koalicijskim partnerima po drugi puta uzastopce formiramo Hrvatsku vladu. Stoga moram reći da mi je malo čudna opaska gospodina Tomaševića prema kojemu je ovo tek reciklirana Vlada. Gospodine Tomaševiću, da je ista i da nije izmijenjena ima legitimitet kojega je potvrdila prije 15 dana. I ja ne znam, bilo bi čudno da nije ovakva, a da nije ovakva znači da HDZ nije na izborima pobijedila, pa se malo posložite u svom razmišljanju. Sami ste sebi suprotstavljeni, ne može biti Vlada drugačija nego kakva je. Ona je mogla biti osvježena još s 1, 2 ili 3, 4 imena, ali da je ista, a ne reciklirana opet bi imala legitimitet kojega može dobiti jedino na parlamentarnim izborima. I gospodin Zekanović govori o licemjerju koji drugi put za redom dobiva povjerenje hrvatskih građana. On koji je ovaj sabor vidio samo zbog toga što ga je HDZ stavila na svoju listu, samo zbog toga. Taj sabor ne bi vidio, a pitanje je dal je bio i danas ovdje da ga mi nismo, mi, mi HDZ prije 4.g. nije stavila na svoju listu u IX. izbornoj jedinici i nije hrvatski narod naivan, nisu birači naivni. U demokraciji su birači vrhovni arbitar, a oni su rekli da vjeruju HDZ-u i da sve vaše kritike, sve vaše objede, sve vaše, svi vaši napadi, vrijeđanja često puta, nisu utemeljena jer su oni vagajući 5. srpnja između onoga što vi govorite i onoga što smo mi napravili i što mi svjedočimo prije svega, digli su ruku i zaokružili HDZ. I ja sam samo danas očekivao da ćete to priznati, a danas sam svjedočio da nam g. Bauk želi bratoubilački rat, a ja vama želim bratstvo i jedinstvo g. Bauk jer će vam trebati, već ste se posvađali, već je rat u SDP-u i brinite vi svoje brige, a mi ćemo naše obveze koje smo danas definirali ovim programom izvršiti i realizirati i puna su vam usta žetončića. Cijeli dan oporba i g. Škoro govori da je ovaj sabor švedski stol. A g. potpredsjedniče HS, prvi se žetončić u ovoj sabornici već dogodio znate, samo ne na ovoj strani, nego na ovoj strani lijevoj hrvatske sabornice. Taj žetončić možda nije neki veliki ulog, al je primjerice gđi. Marijani Puljak, gđi. Daliji Orešković, omogućio u iduće 4.g. 150 000 kuna, to nije puno jer je tim transferom sa liste Restarta gđa. Anka Mrak-Taritaš ušla u drugi klub i omogućila da gđa. Puljak postane predsjednica jednog novog kluba, a vi tražite krivce na desnoj strani. Kad budemo, kad budemo prvo gledali sebe i pomeli pred svojim pragom i pred svojim vratima, pa onda metite pred tuđima. Nama ne smeta što je gđa. Anka Mrak-Taritaš prešla u drugi klub, to je njeno pravo, ne smeta, ali nemojte onda već sada prokazivat HDZ za nešto što joj ne pada ni na kraj pameti. Evo to vas molim i očekivao sam, moram reći [[Upadica: Hvala]] da će danas bit više uvažavanja izbornog pobjednika, ali [[Upadica: Hvala kolega Bačić]] bit će vremena da se pokažemo koliko smo doista zaslužili [[Upadica: Hvala]] povjerenje hrvatskih građana. Hvala. … [[Pljesak]]
Imamo, imamo 3, 3 replike…
Oprostite što moram primijetiti da je g. Hrebak [[Upadica: Gđo]] bio na vašoj listi, a nije u vašem klubu.
Kolegice Orešković, molim vas da sjednete, dobivate opomenu i nepristojno se ponašate i molim vas da to ne činite, postoji red, mogli ste se javiti kao i ostali kolegice i kolege. Izvolite kolega Zekanović, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče sabora, dakle čl. 238. Poštovani kolega Bačić, morate smislit neku novu priču, neku novu foru jer lista koju sam ja nosio, listu, koalicijska lista Domovinskog pokreta hrvatskih suverenista osvojila je 22000 glasova, ja sam imao 5000 glasova i dokazao sam da mogu bez HDZ-a, a vi bi bez HDZ osvojili nula glasova i to znate. Dakle, dakle stvari su iznimno egzaktne i čestitam još jedanputa g. Miloradu [[Upadica: Zahvaljujem]] i g. Andreju na koaliciji.
Ovo nije bila povreda poslovnika, to ste svjesni i sami. Idemo dalje, kolega Bauk izvolite.
Riskirat ću opomenu, čl. 29. koji govori o klubovima, 2 nezavisna zastupnika iz kluba manjina prešla su u Klub HNS-a i omogućili g. Štromaru da dobiju 150 000 kuna, jel to isto žeton? Pa moguće je da i gđa. Mrak-Taritaš prijeđe ili k njima ili ko je već predsjednik kluba, ispričavam se, ko je već, neko je predsjednik kluba. A što se tiče bratoubilačkog rata, ja sam samo reko da je borba protiv korupcije HDZ-a bratoubilački rat. Hvala vam na željama za bratstvo i jedinstvo, nama jedinstvo ne treba, mi nismo partija [[Upadica: Hvala kolega Bauk]] Jedno, … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Kolega Bauk]] al bratstvo nam treba…
Kolega Bauk, molim vas da sjednete, ovo je bila čista povreda Poslovnika s vaše strane i zaslužujete opomenu, kao iskusni zastupnik jako ste svjesno i namjerno to učinili. Sada je na redu kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, g. Bačić je povrijedio 238., nije govorio o temi, dakle tema je bila jedna posve druga, g. Bačić je govorio izvan teme o tome kako on koga vidi ili ne vidi. Ja samo želim naglasiti ja sam u GLAS-u i bila i u bivšem sazivu i u ovom sazivu, a u klub kojeg ću ići je bila moja volja u koji ću klub ić, kao i bilo koji drugi koji je u nekakvoj stranci [[Upadica: Zahvaljujem]] Prema tome, g. Bačić [[Upadica: Hvala vam lijepo]] promašili ste [[Upadica: Hvala vam lijepo]] cijeli fudbal.
Hvala vam lijepo. Nije ni to bila povreda Poslovnika. Kolegice Vidović-Krišto izvolite.
Povreda Poslovnika čl. 238. mogli ste to jednim daleko ljepšim i normalnijim tonom reć, a ne vikati na gđu. zastupnicu, to je omalovažavanje zastupnice HS.
Kolegice Vidović Krišto, prvo bi vas molio da stavite masku jer svi ostali zastupnici masku imaju, a to je i preporuka Liječničke hrvatske komore i Hrvatskog liječničkog zbora. Bili ste me pitali ovaj, evo ja sam u međuvremenu provjerio, pa sam vidio da struka i nadležne službe koje se time bave preporučuju da se nosi maska u zatvorenim prostorima jer to smanjuje za 30% mogućnost prijenosa bolesti. To je jedna stvar.
Ovisi o stručnjaku kojeg pitate, razni su epidemiolozi, različite su upute.
Ne govorite s mjesta dok vam ne dajem riječ.
Ja sam se javila za povredu Poslovnika.
Dobro, dakle molim vas da se držite Poslovnika. Kolega Fabijanić vi ste se javili? Izvolite, povreda Poslovnika isto tako. Neko, neko mora, neko mora isključiti.
Pa ja isto smatram da je riječ o povredi Poslovnika zato što je ova točka bila vezana za program Vlade, prema tome smatra da se kolega Bačić nije držao točke dnevnog reda. Izborni rezultati su bili oni koji jesu, ali to danas nije tema. Ali inače kada završe jedni izbori de facto odmah počinju drugi. Hvala.
Nije ni to bila povreda Poslovnika tako da neću vam davati opomenu, novi ste u Saboru pa nećemo. Sada ćemo još čuti mandatara Andreja Plenkovića koji govori u ime predlagatelja. Izvolite poštovani mandataru.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja imam ovdje izlaganje od tridesetak minuta, ali poštedit ću vas toga. Ja mislim da je to u redu. Cijenjene zastupnice i zastupnici, prije svega onima koji su nam u izlaganjima tijekom dana dali podršku, podršku za program i podršku za ljude koji će biti u sastavu nove hrvatske Vlade. Hvala i onima koji su u svojim izlaganjima izrazili kritike, izrazili neslaganje, izrazili drukčije stavove, drukčije želje i planove za budućnost Hrvatske. Ja to poštujem. Međutim, isto tako poštujemo, a to je jasno i svi mi koji smo ovdje i volju hrvatskih građana. 5. srpnja bili su izbori za Hrvatski sabor i na tim izborima svi smo dobili određeni stupanj potpore hrvatskih birača, neki malo više, neki malo manje. I u kampanji smo vodili različite strategije, govorili različite stvari nastojali prezentirati naše programe. Neki su išli i dalje ili su toliko smjeli da su uvjetovali tko će što biti u nekim drugim strankama, to je iskustvo koje smo vidjeli prije pet godina koje je dovelo do pada Vlade 2015. i 2016. godine. Šteta je što na hrvatskoj političkoj sceni mnogi akteri nisu izvukli određene poruke iz tog lošeg iskustva, iz iskustva koje je vodilo destabilizaciji hrvatske političke scene, izazvalo jedine izvanredne izbore. Cijeli prošli mandat s punim uvjerenjem radili smo sve da nam se takav scenarij ne ponovi, da se ne ponovi. Sada na ovim izborima došli su akteri koji su ponovo htjeli gledati takav scenarij, pretpostavljam da je to bio njihov politički izbor, nedostatak iskustva, nepoznavanje načina rada političkih stranaka, vođenja koalicija, vođenja parlamentarnih većina i u konačnici respektiranja autoriteta u političkim strankama. Ponavljam još jednom, to nije dobro, to ne bi prošlo, neće proći nikada u budućnosti siguran sam jer ima nas koji smo određene pouke iz takvih praksi izvukli i tu se razlikujemo. Mi smo otvorili parlamentarnu većinu sa ljudima s kojima ćemo siguran sam provesti program oko kojeg smo se suglasili. Možda s nekim od naših partnera nemamo nužno sve iste svjetonazorske pozicije, svjetonazorska stajališta, možda u nekom teoretskom kontekstu s nekima koji će biti u oporbi sljedeće godine imamo neke druge bliskosti. Ali to nije jedini kriterij, kriterij je racionalnost, kriterij su poruke, kriterij su odnosi između stranaka i poštivanje struktura. To govorim zato da ne bi bilo nekih dilema ovdje zašto je koalicija s onima s kojima smo surađivali, koje dobro poznajemo i koje poštujemo i s kojima siguran sam ćemo realizirati program koji smo danas predstavili, bez obzira je li to 76 ili je 150 teoretski. I 76 je dovoljno kada postoji kohezija, kada postoji funkcionalnost i kada postoji želja za radom za Hrvatsku. Šteta je da je puno rasprave otišlo na nekakvu apstraktnu teoretsku priču o nekakvim žetončićima, vrlo ružnom nazivu za zastupnike koji su dobili povjerenje hrvatskih građana. HDZ nije razgovarao s nikim od vas 75 koji ćete glasati protiv, to vi jako dobro znate. Sa mnom nitko od vas nije razgovarao, a nitko drugi nije imao mandat da razgovara s bilo kim od vas i to javno treba i mora znati. To da neki od vas čelnici ovih koalicijskih stranaka niste bili spremni doći niti na neformalnu kavu nakon izbora, ne zato da bi vas snubili ili vašu podršku nego da kažemo izazova je situacija u RH, gospodarska, financijska, politička, sigurnosna, postoje brojne odluke koje ćemo morati donositi u Hrvatskom, saboru, postoji europska dimenzija naše politike koja je jednako tako hrvatska politika, o tome ćemo govoriti detaljnije idućega tjedna, niste to prihvatili. To me dosta iznenadilo. Iznenadilo me ne zato što je pogodilo neku moju taštinu da o tome ne razgovaramo nego smatram da ili niste dobro razumjeli na koji način želimo funkcionirati ili imate a priori isključive stavove. I jedno i drugo je moguće, a nijedno, ni drugo nije dobro. U svakom slučaju, cilj koji je pred nama je raditi na političkom programu koji više nije samo HDZ-ov, to je program nas i naših političkih partnera, cijele parlamentarne većine, program koji po nama pogađa sve ono što je bitno i važno za Hrvatsku sljedeće četiri godine, važno politički, važno gospodarski, važno financijski, važno razvojno. Imamo dodatnu polugu za koju smo se izborili, podsjetit ću hrvatsku javnost da smo nakon 5. srpnja, dakle nakon izbora imali dva ključna trenutka koji su vezani za naš europski put. Jedan je da smo ušli u europski tečajni mehanizam dva, vidim da je za mnoge zastupnike današnji dan bio prigoda gotovo da je na dnevnom redu strategija za uvođenje eura kao naše valute. Doći će i taj dan. Mi to radimo na temelju strategije iz 2018., radimo na temelju toga Ugovora o pristupanju, na temelju referenduma kojim je taj ugovor potvrđen, na temelju ratifikacije tog ugovora u Hrvatskom saboru. I oni među vama koji žele referendum, mogu to tražiti, možemo o tome raspravljati, ali pravno, stvari su jasne. Sabor je to ratificirao, a hrvatski birači potvrdili. Druga stvar je ovo EU vijeće koje je bilo dosta, moram reći, zahtjevnije, napornije, intenzivnije, osjetljivije nego naša današnja sjednica koja je trajalo 5 dana i koje je Hrvatskoj, zahvaljujući naporima naše Vlade, omogućilo financijsku polugu od 22 milijarde eura sljedeće 4, odnosno sljedećih 7 godina. Napravili smo iskorak koji nam dalje veći manevarski prostor u situaciji bez presedana. U situaciji Covida-19 koji je promijenio svijet, Europu, a i Hrvatsku, osobito u zdravstvenom i gospodarskom smislu. Imamo alate koje ćemo iskoristiti. Imamo više iskustva nego smo imali prije 4 godine. Imamo ljude i službe u sustavu koje su sada uigranije, uhodanije, koje razumiju prioritete i znaju što im je činiti. Nastojat ćemo opravdati veliko povjerenje i kao što sam rekao u izbornoj noći, bez imalo trijumfalizma, bez imalo želje da naš uspjeh ocijenimo puno većim od uspjeha svih vas koji ste dobili mandat od hrvatskih građana, nego obrnuto, da doživimo to povjerenje kao ogromnu obavezu. Obavezu i šansu i za nas, ali za cijeli hrvatski narod i sve naše građane, ovdje u Hrvatskoj i Hrvate izvan Hrvatske da napravimo pozitivne stvari za našu zemlju. Nećemo se vaditi na bilo koju raniju Vladu. Možemo jedino uspoređivati rad naše druge Vlade sa ovom prvom. I to ono kako ćemo raditi sljedećih 4 godine. Nastojat ćemo dati sve od sebe, znanjem, stručnošću, entuzijazmom, elanom. S onim motivom s kojim se čovjek i angažira u javnom poslu jer ovdje je svatko od nas dobrovoljno. Svi smo mogli raditi nešto drugo, manje izloženo, manje riskantno, manje staviti sebe na pladanj bilo kome da nam kaže što god želi, dobro ili loše. To radimo jer imamo neki motiv. Motiv rada za opće dobro, motiv rada za Hrvatsku, koja je samostalna, neovisna samo 30 godina. Motiv da se odužimo onima koji su za Hrvatsku dali sve, hrvatskim braniteljima, onima koji su poginuli za hrvatsku slobodu. Obilježit ćemo 25 godišnjicu vojno-redarstvene operacije Oluja za svega nekoliko dana. Bez njih ne bi mi bili ovdje. Bez njih možda ne bi bilo slobodne, samostalne i međunarodno priznate Hrvatske. I za njih ćemo raditi u godinama koje su pred nama. U tom procesu očekujem da pokušamo tražiti suglasje tamo gdje budemo u mogućnosti doći do njega. Mi ćemo kao Vlada predlagati brojne zakone. Evo, ja mogu reći, nastojat ćemo biti otvoreniji prijedlozima oporbe. Možda pokušati napraviti jednu drukčiju metodologiju, tražeći konsenzus o bitnim pitanjima. Jedan takav zakon sutra će Vlada u 13 sati imati na dnevnom redu, to je Zakon o obnovi grada Zagreba o razornoga potresa od 22. ožujka. Trudit ćemo se naći sredstva da obnovimo grad, glavni grad Hrvatske od šteta koje iznosi 11,5 milijardi eura. Dosta smo već toga napravili, trebat ćemo napraviti još. To je proces s kojim ćemo živjeti, ja se nadam, malo dulje nego sa Covidom-19. U svakom slučaju, cijenimo potporu hrvatskih građana, cijenimo potporu onih zastupnika koji će večeras glasati za povjerenje ovoj Vladi. Razumijem i one koji neće, poštujemo to, a naša je želja da Hrvatska za 4 godine izgleda bolje nego što izgleda danas, kao što danas sigurno izgleda bolje nego što je izgledala 2016. g. To je temeljni motiv kojeg imamo i za koji ćemo raditi, a to je dobrobit svih hrvatskih građana i svih Hrvata koji žive izvan Hrvatske. Ja vam se zahvaljujem i veselim se suradnji. [[Pljesak.]]
Imamo 7 replika, prvi je na redu poštovani kolega Tomašević, izvolite.
Aha, sa maskom. Pa ja se slažem s vama da je sramotan ovaj izraz žetončići, ali vi znate tko je taj izraz nazvao, tko ga je skovao, vaš koalicijski partner i u gradu Zagrebu i ovdje u Saboru i zahvaljujući tim žetončićima ste držali Vladu u zadnjem mandatu, tako da toliko o tome. Što se tiče dolaska u 4 oka, ja ne znam zašto ste bili toliko nefleksibilni da niste dozvolili da predstavnici oporbe budu zajedno na jednom sastanku jer ne vidim što vi nama možete reći, a da drugi kolege ne smiju to čuti i što mi vama imamo odgovoriti, a isto tako da drugi kolege iz oporbe to ne mogu čuti. Da ne bi bilo interpretacije tko je što govorio na tom sastanku s jedne i druge strane. Što se tiče poštivanja, da ste to napravili radi poštovanja prema našim biračima, to ste pokazali i danas kada ste me prekidali, to ste pokazali na Pantovčaku, kada ste rekli da smo urlikali pred Hrvatskim saborom. Ja bih volio da ste vi urlikali na Milana Bandića u zadnje 4 godine [[Upadica: Zahvaljujem.]] i tako i tako političke bodove skupljali [[Upadica: Zahvaljujem kolega Tomašević.]] kao što smo mi skupljali na potresu. U čemu je problem?
Isteklo je vrijeme [[Upadica: Nije vrijeme isteklo.]] Pa nemojte sada da ja moram [[Upadica: Oke.]] urlikati, hajde molim vas sjednite [[Upadica: Ne, u redu je, znači evo, pozdravljam…]] Ne možete govoriti više. Pa dajte molim vas, držimo se reda, procedura. Sad govorite o redu i proceduri i kršite je. Molim vas da se držimo reda. Samo to od vas tražim, ništa drugo. Poštovana kolegice Peović, izvolite.
Premijeru Plenkoviću, jutros ste mi odgovorili da je minimalna plaća dignuta u vašem mandatu. Postavila sam vam pitanje kada mislite točno dignuti minimalnu plaću, shvatili smo, je li, da će to biti do kraja ovog mandata. Ja se nadam samo da je jasno da minimalna plaća od 4250 kn ne može nikoga zadovoljavati u ovom trenutku u Hrvatskoj kao neko obećanje u idućih 4 godine za one koji te minimalne plaće žive, pa i radnici u ovom Saboru koji rade u kantini i na drugim poslovima, žive od te plaće od te se plaće u Hrvatskoj živjeti ne može. Cijela ova, ovaj plan Vlade počiva na tih 22 milijarde EUR-a za koje se držimo kao pijan plota, ali nadam se da ova Vlada razumije da od tih fondova očekuje previše i da zapravo da ne samo da oni nisu dovoljna nego su uvjeti njihova trošenja takvi da nam ne omogućuje da se zadrži [[Upadica: Zahvaljujemo]] brodogradnja i druge industrijske grane.
Hvala vam. Poštovana kolegica Orešković, izvolite.
Poštovani sadašnji i uskoro budući predsjedniče Vlade ističem da je korupcija još uvijek glavna pošast ove države i našeg društva. Širi se brže od korone, a razornija je od potresa. Tijekom današnje rasprave ništa nismo čuli o programu vaše Vlade kako izgraditi nezavisne institucije koje će moći provoditi učinkovitu kontrolu vlasti. Žao mi je što niste bili ovdje kada sam predlagala da parlamentarna većina zajedno sa oporbom razmotri moju strategiju suzbijanja korupcije, žao mi je što niste bili ovdje kada sam vam postavila pitanje kanite li i nadalje potkopavati neovisnost različitih državnih tijela i eutanazirati ih kao što ste to učinili sa povjerenstvom. Kada ćete im dostaviti potrebnu dokumentaciju kako bi se utvrdili jel još bilo sukoba interes u članovima vaše prošle, a i očito buduće Vlade? Ako tražite konstruktivnost oporbe nemate ih što sazivati na pojedinačne [[Upadica: Zahvaljujem]] sastanke, sve rasprave moraju se voditi u ovom domu. Hvala.
Sada je na redu poštovana kolegica Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo i ja sam isto htjela komentirati ove neformalne kave, rekli ste da ste htjeli pokazati kako ćete funkcionirati, ali upravo su vas te neformalne kave nedavno uvalile i u jednu aferu Borg, pa je u vrijeme sastavljanja većine zapravo neprimjereno na taj način pozivati, pozivati i tražiti suradnju. Ali recimo da smo nešto i krivo razumjeli u tome, da smo i shvatili krivo taj poziv, pa vi ako ste i čovjek od dijaloga to znači da se taj dijalog može nastaviti, da ćete poslušati neke prijedloge i neke od tih ideja iz oporbe i prihvatiti ih pa to tako i očekujemo od vas. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite. Ne, ne možete odgovoriti.
Poštovana zastupnice Puljak, vidite na krizu u Agrokoru ja gledam malo drukčijim očima nego vi, gledam je na način da je naša Vlada u tom trenutku spasila hrvatsko gospodarstvo, naš financijski sustav, naše OPG-ove, zaposlenike te najveće kompanije, svih njenih sastavnica, sve dobavljače. Nije tu bilo neformalnih kava gdje bi netko ovdje htio nešto ušičariti za sebe, Agrokor je pao nama na stol bez da smo znali da će nam doći i iznašli smo rješenje najvećeg restrukturiranja u Europi tada. I zato ću, javio sam se samo zato da odlučno i čvrsto odbacim vašu tezu koju ne plasirate samo vi nego i mnogi drugi. Postoje u Hrvatskoj neovisne institucije koje gledaju da li je nešto bilo pravilno ili nije, prije svega DORH [[Upadica: Hvala vam.]] DORH je o tome rekao sve i ne prihvaćam tu tezu i svaki put ću vam se u vezi usprotiviti.
Hvala vam. Kolega Fabijanić izvolite, vi ste na redu. Nemate pravo na repliku.
Poštovani premijeru znam za te, za ponudu tih razgovora vrlo detaljno. Općenito je u politici da kada pozivaš kolege iz drugih stranaka taj da pošalješ barem pisani poziv, da napišeš jednu promemoriju o čemu se želi razgovarati, a nakon toga eventualno ide izjava i za novinare da bi dogovorili i izjavili pred javnosti ono oko čega se slažemo ili ne slažemo. Takav je u pravilu politički uzus. Dakako, da može biti i drugačije ali onda se može očekivati i drugačiji odgovor.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče ja ne znam gdje ste vi to prošli te protokole da se šalju dopisi, formalni sastanci, to jednostavno što vi govorite i što mnogi od vas govore jednostavno nije točno. Ja ako želim razgovarati sa Emmanuelom Macronom ne šaljem mu dopis krasopisom napisan da bi se htjeli čuti, ako Angelu Merkel ne šaljem joj dopis kakav bi vi očekivali valjda, nemojte se smijati, ne, nije to kolegice Glasovac smiješno nego su smiješne vaše teze, vaše teze su smiješne i žalosne u biti. Kao da, koga se vi bojite? Samih sebe, čega se bojite? A vas između ostaloga nisam ni zvao na sastanak. Zvali samo nekoliko čelnika vaših skupina koji su izgubili izbora, svih vas koji ste izgubili izbore zvao sam po jednoga da razgovaramo. Neki su od vas reagirali da neće doći, a nisu bili ni pozvani. Tako da taj cirkus koji ste stvori je meni bio smiješan, nepotreban, ja vam nisam imao što tajiti htio sam se konzultirati, to je sve. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolegice Orešković vi vrlo lijepo izgledate s tom palicom, ali vam to ništa ne vrijedi jer to proceduralno nije moguće. Dakle, ne možete više replicirati. Kolega Petrov, izvolite. Replika, što? Kolega Petrov vi ste se javili za repliku.
Poštovani predsjedniče sabora uočio sam da je kolegica prije mene se javila, pa sam zato bio …/nerazumljivo/…
Kolegica se ne može javiti jer je ispucala svoje 3 replike.
Ok, ispričavam se. Poštovani gospodine Plenković, meni je drago da vi uvažavate volju birača koji su izašli na izbore. Ja bih volio da ste uvažili i se one koji su iz straha ostali kući, a niste omogućili elektroničko i dopisno glasovanje. Valjda vi znate razloge, ali evo ispred sebe imate 4 godine da to napravite. Također u vašem obraćanju uočio sam određene kognitivne disonance u vezi 2016. godine iako ste tada bili prva violina unutar stranačkog skupa HDZ-a, sjećate se ono ne može jedna osoba biti, ne može država biti taoc jedne osobe, a ipak te razlike ste zaboravili. I nemojte biti nervozni, mi ćemo pratiti rad Vlade, bit ćemo konstruktivni, davat ćemo vam prijedloge, očekujemo da ćete ih uvažiti. Hvala.
Hvala vam. Želite odgovor? Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Petrov mi smo imali prilike surađivati nekoliko mjeseci, dovoljno smo se upoznali i ja vam sugeriram da vaš profesionalni pristup zadržite u vašoj temeljnoj profesiji, u vašoj temeljnoj profesiji, a ne u ovoj, pogotovo ne nama. Mislim da smo se dobro razumjeli i da dobro razumijete, e to je dobro da se ispričavate jer to je jako dobro. Što se tiče izbora i vašeg vapaja za onima koji nisu glasali, mi smo na ovim izborima svi imali iste uvjete, svi imali iste šanse, svi koji su izašli na izbore mogli su recimo umjesto da su dali povjerenje SDP-u mogli su vam dati vama, ali nisu. Dobili ste koliko ste dobili. Narod je rekao svoje „Vox populi, vox dei“, živimo sa tom snimkom stanja raspoloženja hrvatskih birača 5. srpnja, pomirite se s time.
Imamo povredu Poslovnika, kolegica SElak Raspudić. Izvolite.
Hvala. Povreda Poslovnika čl. 238. predsjednik Sabora je seksistički omalovažavao uvaženu zastupnicu Orešković jer je komentirao da je lijepo izgleda s palicom u ruci. Hvala.
Ako sam povrijedio kolegicu Orešković ja joj se ispričavam, ali moje namjere zaista nisu bile seksističke. Kolega Petrov izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Povrijeđen je čl. 238., uvaženi gospodin Plenković očito se pronašao prozvanim oko moje profesionalne orijentacije iako kognitivna disonanca, znate gospodine Plenković koristi se i u uobičajenom govoru ne samo u nekim ordinacijama. Ali ja ne bih volio da vi plačete. Ja ne plačem oko izbora, mislim da se volja birača treba uvažavati, ali i onih 46% nije 100%, učinite 100%, poštujte volju birača.
Kolega Petrov vrijeme isteklo. Dakle, kolega RAspudić čime je kolega Petrov prekršio Poslovnik budući da se javljate za vrijeme njegovog izlaganja.
Uvaženi predsjedniče Sabora. Nije ga prekršio kolega Petrov, povrijeđen je čl. 231. barem desetak zastupnika s moje lijeve strane je po čl. 231. ometalo uvaženu zastupnicu Selak Rapudić dok je iznosila svoju povredu Poslovnika kao što sada ometaju mene. Dakle, uvažavam da se slatko smijete na šefove šale, ali taj partijski smijeh dok zastupnica nešto izlaže zadržite za sebe. Budnost ste dovoljno pokazali večeras. Hvala.
Kolega RAspudić, čl. 231. „Predsjedatelj daje zastupnicima riječ po redoslijedu kojim su se prijavili. Neovisno o redoslijedu zastupnik može dobiti riječ kada želi replicirati tek kada želi govoriti o povredi Poslovnika. Govornika može opomenuti ili prekinuti u govoru samo predsjedatelj. Predsjedatelj se brine o tome da govornik ne bude ometan ili spriječen u svom govoru.“
Taj, taj. Vi je možete ometati, vi je možete ometat, a ne ovakav način uzničkog smijeha.
… /Govornici govore u isto vrijeme./ … točno u trenutku kada se nešto dogodilo, dakle ne kasnije, kasnije se to ne može raditi. Idemo dalje kolega.
Oprostite, pa došli ste do stavka koji potpuno opravdava moju povredu Poslovnika, nikako da mi se ispričate.
Pa, je kažem, ali nije došlo do povrede te vrste. Dakle, ja sam vam pročitao što kaže taj člana, međutim te vrste povrede nije bilo … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Vi ste osjetili neku vrstu smetnje, što se tiče gospođe zastupnice, ali to se nije dogodilo, to se nije dogodilo. Vi imate tu možda izraženija čula mi drugi. Niko drugi to nije primijetio.
Ne, ne, radilo se o bučnom ometanju izlaganje uvažene zastupnice Selak RAspudić.
Izvolite kolega Bulj.
Uvaženi predsjedniče Jandrokoviću, uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Pridržavajte se Poslovnika, pola sabornice se smije, a vi im plješćete. Vi ste predsjednik Hrvatskog sabora i oporbe i većine, vi ovdje isključivo pogodujete većini jer ste se nekako ohrabrili. Ali znajte, ničija nije do vika. Vi ovdje dozvoljavate … /Govornik isključen./ …
Kolega Bulj ja vas molim sjednite. Ajdemo sada polako stati na loptu molim vas da imamo još ako se ne varam kolega Zekanović vi ste bili za povredu Poslovnika. Jel tako? Ne, ništa. Onda imamo još kolegicu Orešković. Izvolite.
Pa očito da ja toliko dobro izgledam s tom palicom da ju već pola sata držim neko ne primjećuje. Želim reći da doista jesmo svi povrijedili Poslovnik utoliko što smo se u jednom trenu počeli šaliti oko teme koja je krajnje ozbiljna. Poštovani predsjedniče Vlade čl. 23. i čl. 24. Zakona o Vladi je ono što ste prekršili kada se dogodila grupa Borg. Ne postoji neformalna radna skupina, to je ono što je protumačio DORH zajedno sa USKOK-om.
Kolegice Orešković, gledajte vi replicirate umjesto da govorite o povredi Poslovnika i to vam je onda povreda Poslovnika. Ja sam vam već dao jednu opomenu sada više neću. Idemo sada na zadnju repliku to je kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani mandataru Andreju Plenkoviću u Šibeniku vam ima jedan kvart zove se Šubićevac, tamo ima dosta nebodera, u jednom neboderu je odrastao gospodin Milošević nedaleko mene. Išli smo u istu školu, kupovali smo hranu u istoj trgovini, u istom dućanu mi kažemo, on je igra košarku na specijalnom, ja sam igrao na crnom igralištu i onda je došao jedan izborni zakon gdje on, se može doći u Hrvatski sabor i postati podpredsjednik sabora zbog toga što se on u jednom trenutku negdje upisao kao Srbin. Nije bitno njegov stav prema Domovinskom ratu, prema stvaranju Hrvatske države i tu je problem, jer ste vi mogli zagrabiti 85 zastupnika gdje ste god htjeli [[Upadica: Zahvaljujem gospodine Zekanović.]] a zagrabili ste u nacionalne manjine.
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Zekanović, slušam vas već dugo ali danas moram priznati da idete baš izvan i vaših uobičajenih okvira. Stvarate vašim nastupima ozračje koje je nenormalno za 2020., koje je pogrešno koje pokazuje temeljno nepoznavanje suvremene hrvatske političke povijesti, našeg Ustava, naše pravne, naše političke stečevine. Ja politički vas čak i razumijem premda mi tako niste djelovali kad vas je Ivana Maletić prvi put dovela na studijski posjet u Europski parlament i kad smo sjedili skupa. Kad smo vas uzeli u koaliciju ni tad mi niste djelovali ovakvi kakvi ste sada, evaluirali ste, ali niste evaluirali u dobrom smjeru. Za vas to nije dobro, za ozračje u društvu nije dobro, za poštivanje prava manjina i naše sugrađane koji nisu Hrvati, a hrvatski su državljani. Ja apeliram na vas da stanete s tim. Šaljete lošu poruku [[Upadica: Hvala vam.]] poruku koja nije za vrijeme 2020., ni za prije.
Hvala. Izvolite povreda Poslovnika.
Dakle, Članak 238. to je očito. Nemojte mi sugerirati da sam rekao nešto što nisam rekao. Ja nemam ništa protiv srpske nacionalne manjine bez obzira što su pripadnici te srpske nacionalne manjine rušili, razarali Hrvatsku prije 25 godina, znači nemam ništa protiv toga, ali imam protiv izbornog zakona. To je problem. I nemojte mi stavljati u usta riječi koje nisam rekao.
Kolega Zekanović, kolega Zekanović sada ste ponovo prekršili Poslovnik, jer ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika već replika i dobivate opomenu i zaključujem raspravu sada. Gospođe i gospodo zastupnici sada prelazimo na glasovanje o povjerenju Vladi RH. Člankom 110. stavkom 3. Ustava RH utvrđeno je da Vlada stupa na dužnost kad joj povjerenje iskaže većina svih zastupnika u Hrvatskom saboru. Člankom 119. stavkom 3. Poslovnika utvrđeno je da se glasuje o povjerenju Vladi u cjelini. Članak 252. Poslovnika određuje da se većinom glasova svih zastupnika iskazuje povjerenje Vladi, 76 glasova. Dajem na glasovanje prijedlog da Hrvatski sabor iskaže povjerenje predsjedniku i članovima Vlade RH onako kako je predložio mandatar gospodin Andrej Plenković. Molim glasujmo. Tko je za? Dajte prebacite onda u drugi. Tko je, dobro gore ste izbrojili, jel? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 135 zastupnika. Utvrđujem da je sa 76 glasova za i 59 glasova protiv iskazano povjerenje predsjedniku Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću, potpredsjednicima, ministricama i ministrima. [[Pljesak.]] Dopustite da u vaše i u svoje ime čestitam predsjedniku Vlade gospodinu Andreju Plenkoviću, potpredsjednicima Vlade svim ministricama i ministrima te im zaželim uspješan i djelotvoran rad. A sada gospođe i gospodo zastupnici iskazivanjem povjerenja predsjedniku i članovima Vlade RH stekli su se uvjeti da predsjednik i članovi Vlade daju svečanu prisegu. Člankom 120. Poslovnika utvrđen je način na koji se prisega daje. Prema tom članku predsjednik izgovara tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva članova Vlade koji ustaju i izgovaraju prisežem. Tekst prisege glasi: „Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak te se zalagati za svekoliki napredak RH.“ Andrej Plenković, predsjednik Vlade RH.
Prisežem.
Čestitamo. [[Pljesak.]] Tomo Medved, potpredsjednik Vlade i ministar hrvatskih branitelja.
Prisežem.
Čestitam i ministru Medvedu. [[Pljesak.]] Davor Božinović, potpredsjednik Vlade i ministar unutarnjih poslova.
Prisežem.
Čestitam i vama. [[Pljesak.]] Zdravko Marić, potpredsjednik Vlade i ministar financija.
Prisežem.
Čestitam. [[Pljesak.]] Boris Milošević, potpredsjednik Vlade.
Prisežem.
Čestitam i vama. [[Pljesak.]] Oleg Butković, ministar mora, prometa i infrastrukture.
Prisežem.
Čestitam. [[Pljesak.]] Darko Horvat, ministar prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine.
Prisežem.
Čestitam. [[Pljesak.]] Gordan Grlić Radman, ministar vanjskih i europskih poslova.
Prisežem.
Čestitam. /Pljesak. Mario Banožić, ministar obrane.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam. Marija Vučković, ministrica poljoprivrede.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam. Nataša Tramišak, ministrica regionalnog razvoja i fondova EU.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam. Tomislav Ćorić, ministar gospodarstva i održivog razvoja.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam. Nikolina Brnjac, ministrica turizma i sporta.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam i vama. Josip Aladrović, ministar rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam. Vili Beroš, ministar zdravstva.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam. Nina Obuljen Koržinek, ministrica kulture i medija.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam. Radovan Fuchs, ministar znanosti i obrazovanja.
Prisežem. [[Pljesak]]
Čestitam i vama. Ministar pravosuđa i uprave Ivan Malenica prisegnut će kada se za to stvore uvjeti. Još jednom na kraju čestitam predsjedniku Vlade i članovima nove Vlade i želim vam puno uspjeha u budućem radu na dobrobit naše domovine i cijelog hrvatskog naroda. Hvala vam puno. [[Pljesak]] Sada ćemo napraviti stanku, molim još malo pozornosti radi sjednice Mandatno-imunitetnog povjerenstva u dvorani Stjepana Radića, a stanka će trajati 10 minuta. Važno je zbog toga što dvoje zastupnike koji postaju ministri svoj mandat stavljaju u mirovanje, a mi ćemo onda izglasovati njihove zamjene, zastupnicu Anju Šimpragu i zastupnika Gorana Ivanovića koji će onda podnijeti i prisegu. Tako da vas molim da za 10 minuta svi budemo na svojim mjestima. STANKA U 23:05 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 23:15 SATI]] Molio bih predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Roberta Jankovića da podnese izvješće. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora na 2. sjednici održanoj 23. srpnja 2020. godine razmotrilo je pisani zahtjev zastupnika Boris Miloševića da od 23. srpnja 2020. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti potpredsjednika Vlade RH koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe čl. 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. SDSS sukladno čl. 42. st. 6. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je Anju Šimpragu za zamjenicu zastupnika Borisa Miloševića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Borisa Miloševića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice Anje Šimprage. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora temeljem čl. 9., 11. i 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te čl. 9. st. 2. i 116. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 23. srpnja 2020. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Borisa Miloševića, a zastupničku dužnost dana 23. srpnja 2020. godine počinje obnašati zamjenica zastupnika Anja Šimpraga. I druga, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora na 2. sjednici održanoj 23. srpnja 2020. godine razmotrilo je pisani zahtjev zastupnice Nataše Tramišak od 23. srpnja 2020. godine kojim je izvijestila predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog obnašanja dužnosti ministrice koja je nespojiva sa obnašanjem zastupničke dužnosti u smislu odredbe čl. 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. HDZ sukladno čl. 42. st. 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila je gospodina Gorana Ivanovića za zamjenika zastupnice Nataše Tramišak. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Nataše Tramišak kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njezinog zamjenika Gorana Ivanovića. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem čl. 9., 11. i 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnice i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice i to 23. srpnja 2020. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Nataše Tramišak, zastupničku dužnost dana 23. srpnja 2020. godine počinje obnašati zamjenik zastupnice gospodin Goran Ivanović.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetno povjerenstva. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu te dajem na glasovanje Prijedlog odluke kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je od 118 glasova 114 za i 4 suzdržana, tako da su donesene odluke kako ih je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ove odluke prelazimo na davanje prisege zastupnika. U čl. 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ „Prisežem“. Pročitat ću tekst prisege: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Zastupnica Anja Šimpraga.
Prisežem.
Zastupnik Goran Ivanović.
Prisežem.
Čestitam zastupnici i zastupniku na položenoj prisezi i želim im puno uspjeha u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. Idemo još na zadnju stvar danas, to je izbor potpredsjednika Odbora za europske poslove. Budući da jučer nismo izabrali potpredsjednika Odbora za europske poslove to ćemo učiniti sada na temelju međustranačkog dogovora podnesen je prijedlog da se za potpredsjednika Odbora za europske poslove izabere zastupnik Bojan Glavašević. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu i dajem na glasovanje Prijedlog za izbor Bojana Glavaševića za potpredsjednika Odbora za europske poslove. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova za donesena odluka i čestitam potpredsjedniku odbora Bojanu Glavaševiću na izboru i želim mu uspjeh u budućem radu. Još samo obavijest, Vlada će sutra imati sjednicu na kojoj će jedan od zakona koji će uputiti u Hrvatski sabor biti Zakon o obnovi Grada Zagreba nakon potresa pa bih molio još jednom predsjednika Odbora za graditeljstvo i prostorno planiranje da sazove sjednicu odbora u ponedjeljak. … [[Upadica se ne razumije.]] U dva popodne, dobro, to ćete obavijestiti članice i članove, isto tako i Odbor za zakonodavstvo da sazove sjednicu u ponedjeljak kako bismo u utorak onda mogli raspraviti tu točku. Krenut ćemo s radom u utorak u 9:30, bit će naravno slobodni govori klubova u 13:00 sati. Isto tako molim Odbor za europske poslove da u utorak najkasnije održi, a oprostite krivo sam rekao, utorak u 9:30, tako je, ispričavam se da je početak zasjedanja tako da će slobodni govor biti na početku zasjedanja i nakon toga onda idemo sa zakonom koji sam spomenuo. Što se tiče srijede, dakle radit ćemo izvješća predsjednika Vlade o sastanku Europskog vijeća pa molim Odbor za europske poslove da do utorka održi svoju sjednicu. I najavio sam isto tako u četvrtak bit će paket zakona vezanih za financije i potvrđivanje nekih međunarodnih ugovora, to je nadležnog Odbora za financije i državni proračun koji isto tako molim da do srijede onda održi svoju sjednicu. To je sve. Zahvaljujem se svima na današnjem radu i svim raspravama, vidimo se u utorak. SJEDNICA PREKINUTA U 23:24 SATI Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Počet ćemo kao i svaki puta na početku radnog tjedna plenarnog zasjedanja sa slobodnim govorima sa iznošenjem stajališta klubova i nezavisnih zastupnika. Želim vas izvijestiti da smo imali sjednicu Predsjedništva, kao najvažniji zaključak jest preporuka Predsjedništva jednoglasna svim zastupnicima i zastupnicama da nose maske tijekom rasprava u Hrvatskom saboru s obzirom da na taj način štitimo zdravlje kolega i kolegica i molio bih da se onda te preporuke Predsjedništva pridržavamo. Jedina iznimka bit će govor koji će ići sa ove govornice u ime klubova i predstavnici Vlade, iz tog razloga stavili smo i ovaj zaštitni pleksiglas kako bi što bolje zadovoljili epidemiološke standarde i pridržavali se onoga što su preporuke struke. Sada ćemo krenuti sa raspravama i iznošenjem stajališta klubova. Prvi je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Željko Sačić. Izvolite.