Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 35. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Marinka Levičar, mag. Bojana Muršič, gospa Andreja Potočnik do 15. ure, gospa Vlasta Počkaj do 15. ure, gospa Erika Dekleva od 13. ure dalje, mag. Tanja Cink do 15. ure, dr. Jasna Murgel, gospa Suzana Lep Šimenko, gospa Jelka Godec od 14. ure dalje, gospa Nada Brinovšek od 14. ure dalje, gospod Franc Breznik, gospod Marijan Pojbič, dr. Matej T. Vatovec od 15. ure dalje, dr. Franc Trček, gospod Žan Mahnič, dr. Anže Logar, gospod Tomaž Gantar, mag. Aleksander Kavčič, gospod Branko Zorman, gospod Kamal Izidor Shaker, gospod Franc Jurša, gospod Tomaž Lisec od 16. ure dalje, gospod Danijel Krivec, gospod Ivan Hršak do 13. ure, gospod Bojan Podkrajšek, gospod Matjaž Nemec do 15. ure in gospod Jan Škoberne. Vse prisotne res lepo pozdravljam! Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DOHODNINI PO NUJNEM POSTOPKU. V zvezi s to točko sta bila v zakonodajni postopek vložena dva predloga zakona, in sicer Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, prva obravnava, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Jožefom Horvatom, ter Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, po nujnem postopku, ki ga je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Odbor za finance in monetarno politiko je v razpravi o navedenih predlogih zakonov odločil, da jih bo obravnaval v skladu s tretjim odstavkom 117. člena Poslovnika Državnega zbora. Hkrati je tudi sklenil, da bo nadaljnji postopek v skladu z 227. členom Poslovnika Državnega zbora vodil na podlagi predloga zakona, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada po nujnem postopku. V skladu s četrtim odstavkom 117. člena Poslovnika Državnega zbora dajem besedo predlagateljem obeh predlogov zakonov za dopolnilno obrazložitev. Najprej dajem besedo predstavniku Vlade, to je ministrici za finance mag. Mateji Vraničar Erman.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospe in gospodje poslanci! Danes je pred vami nov davčni paket, ki ga sestavljajo štirje zakoni. Ključen med temi štirimi zakoni je zagotovo Zakon o dohodnini. Temeljni namen vseh štirih zakonov skupaj pa je, da naslovimo nekatere od pomembnih ovir, na katere nas opozarjajo tako socialni partnerji kot primerjave z mednarodnim okoljem in tudi naše lastne ugotovitve, ki izhajajo iz izvajanja posameznih zakonskih ureditev. Kot že rečeno, spremembe na področju Zakona o dohodnini predstavljajo temeljni kamen letošnjega paketa sprememb davčne zakonodaje. Predlagane spremembe na tem področju so usmerjene v izboljšanje konkurenčnosti Slovenije, ohranjanje in ustvarjanje novih delovnih mest v Sloveniji ter v ustvarjanje dodane vrednosti v Sloveniji z znanjem, ki ga posamezniki pridobijo v tujini ali prinesejo iz tujine, s tem pa predvsem tudi ustvarjanje kakovostnejših delovnih mest. Nadalje so spremembe usmerjene v določene elemente sistema normiranih odhodkov, z namenom zmanjšati privlačnost sistema za uporabo tega instrumenta v neustrezne namene. In tretji namen, odprava problematike, zaznane ob izvajanju zakona, kar sem tudi že omenila. Gre za korak v smeri razbremenitve stroškov dela, ob upoštevanju zagotavljanja stabilnih in predvidljivih javnofinančnih prihodkov ter temeljni načel obdavčevanja. Poglavitne predlagane spremembe lahko strnemo v naslednje točke. Uvaja se posebna shema za obdavčitve dohodkov iz delovnega razmerja delavcev, napotenih na čezmejno izvajanje dela, v obliki zmanjšanja davčne osnove, in sicer se predlaga znižanje v višini 20 % od bruto dohodka iz zaposlitve, plače ali nadomestila plače posameznega upravičenca z omejitvijo na maksimalni znesek tisoč evrov za izplačilo v posameznem mesecu. Ugodnost se pod določenimi pogoji, ki zagotavljajo doseganje namenov in ciljev sheme, prizna zavezancem, napotenim na delo, zavezancem, ki jih povezane družbe izmenjujejo med seboj, ter zavezancem raziskovalcem. Ugodnost se prizna tako za napotitve v Slovenijo kot tudi za napotitve iz Slovenije. Na novo se določi davčna obravnava povračil stroškov v zvezi z napotitvami na delo v tujino, ki je posledica sprememb, ki jih s 1. januarjem prihodnjega leta prinaša Zakon o čezmejnem izvajanju storitev. Predlagana je ugodnejša obravnava od sedaj veljavne, z namenom, da zaradi sprememb v vsebinski opredelitvi napotitve na delo v tujino v primerjavi s službeno potjo ne bi prišlo do negativnih posledic za delavce oziroma gospodarstvo. Nadalje se spreminjajo določeni sistemi elementa normiranih odhodkov, z namenom zmanjšati privlačnost sistema za uporabo kot neupravičenega instrumenta zniževanja davčnih obveznosti. In sicer se pri upoštevanju prihodkov v zvezi s pogoji za vstop v sistem ob pogoju za obvezen izstop iz sistema ter z omejitvijo višine normiranih odhodkov z absolutno višino. Odpravlja se nezveznost dodatne splošne olajšave glede na višino dohodka, s čimer se naslavlja predvsem davčno obveznost oseb z najnižjimi dohodki. Poleg tega predlagamo še nekatere spremembe, na katere opozarja mednarodno okolje. Nastopajoče izvajalce in športnike nerezidente pri uveljavljanju normiranih stroškov postavljamo v enak položaj, kot ga imajo rezidenti oziroma nerezidenti, ki poslujejo preko poslovne enote. Povečuje se posebna olajšava za rezidente, ki se izobražujejo in imajo status dijaka ali študenta. Spoštovani! Vlada Republike Slovenije meni, da predstavlja predlog zakona korak v pravo smer, kar pa seveda ne pomeni konec iskanja možnih rešitev za povečanje konkurenčnosti gospodarstva tudi v segmentu obremenitve dela z davki. Zato predlagamo, da predlagane rešitve podprete. Hvala lepa.
Besedo dajem še predstavniku predlagatelja poslanskega predloga zakona, gospodu Jožefu Horvatu.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Spoštovana gospa ministrica s sodelavci, drage kolegice in kolegi! Na področju davčne obremenitve dela je Republika Slovenija med državami z nadpovprečno visokim odstotkom dajatev. Medtem ko povprečje OECD znaša 36 %, je breme dajatev na delo v Sloveniji 42,7 %, kar pomeni 6,7 odstotnih točk več. Spremembo splošne dohodninske olajšave predlagamo, ker želimo razbremeniti visoka davčna bremena zavezancev ter posledično izboljšati tudi okolje za razvoj gospodarskih aktivnosti. Vlada se hvali z visoko gospodarsko rastjo, za katero so zaslužni naši podjetniki in njihovi zaposleni. Na drugi strani pa sadov te rasti ni pripravljena – Vlada, namreč – deliti s tistimi, ki so za gospodarsko rast ter obsežnejši proračun sploh zaslužni. Višina splošne olajšave je trenutno v 111. členu Zakona o dohodnini določena kot zmanjšanje letne davčne osnove v višini 2 tisoč 800 evrov letno. Poleg te višine splošne olajšave se za dohodek do 10 tisoč 200 evrov po zakonu prizna še zmanjšanje letne davčne osnove v višini 3 tisoč 19,83 evra letno. Za osebe z dohodkom nad 10 tisoč 200 evrov in 11 tisoč 800 evrov pa se prizna dodatno zmanjšanje letne davčne osnove v višini tisoč evrov letno. 118. člen Zakona o dohodnini ministru daje pristojnost, da upoštevaje cilje ekonomske politike Vlade uskladi zneske splošne olajšave. Pravilnik o določitvi olajšav in lestvice za odmero dohodnine za leto 2017 določa splošno olajšavo 3 tisoč 302,70 evrov. Za dodatno splošno olajšavo za zavezance s skupnimi dohodki do 10 tisoč 866 evrov pravilnik določa dodatne 3 tisoč 2017 evrov olajšave. Dodatna splošna olajšava za zavezance s skupnimi dohodki med 10 tisoč 866 evri in 12 tisoč 570 evri pa je po pravilniku tisoč 115,94 evrov. Nova Slovenija je stranka, ki ima v svojem programu kot eno glavnih načel določeno načelo omejenih davčnih obremenitev. Tudi zato se pri svojem parlamentarnem delu ne utrudimo in vedno znova in znova predlagamo zakone, ki bi v Sloveniji davke znižali ter tako povečali slovenske neto plače. Predlog zakona Nove Slovenije, ki je trenutno pred nami, predvideva povečanje zakonsko določene splošne olajšave iz 2 tisoč 800 evrov letno na 7 tisoč evrov letno. Da bi učinke našega predloga zakona enostavneje prikazali, spoštovani gospe in gospodje, poglejmo primer konkretne osebe. Recimo ji Maja. Državljanka Maja ima bruto plačo tisoč 600 evrov, od tega plača 353 evrov prispevkov in 190 evrov dohodnine. Na račun dobi torej neto plačo tisoč 57 evrov. Po predlogu Nove Slovenije bi Maja od svoje bruto plače plačala enako 353 evrov prispevkov in 106 evrov dohodnine. Njena neto plača bi se povečala iz tisoč 57 evrov na tisoč 141 evrov. Maja bi torej dobila za 84 evrov višjo plačo. Na letni ravni je to dobrih tisoč evrov več seveda. Govorimo o Maji, ki ima povprečno slovensko plačo. Tisoč evrov pa seveda pomeni ravno en lep družinski dopust. Ob gospodarski rasti, gospe in gospodje, si naši zaposleni to zaslužijo. Čas je za blaginjo za vse. Vlada kot težavo navaja, da bi taka sprememba povzročila 490 milijonov evrov veliko zmanjšanje proračunskih prihodkov, na drugi strani pa za Vlado ni težava konstantno povečevanje proračunskih odhodkov. Od leta 2016 do leta 2019 je namreč Vlada proračunske odhodke povečala že za skoraj 700 milijonov evrov. V Novi Sloveniji smo prepričani, da je prišel čas, ko si v tej državi končno nekaj zaslužijo tudi njeni davkoplačevalci. Prav zato smo predlagali sprejetje tega zakona, ki niža davke in viša plače. V Novi Sloveniji upamo, da bo v naši družbi do tega končno enkrat prišlo. Za to se bomo vedno zavzemali. Čas je, kot rečeno, za blaginjo za vse. Kako preproste rešitve, kako preprosto je razumeti socialno-tržni model gospodarstva, ki ga zagovarja Nova Slovenija. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročilo odbora dajem besedo podpredsednici, gospe Vojki Šergan.
Hvala za besedo. Spoštovana ministrica z ekipo, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Odbor za finance in monetarno politiko je na 82. nujni seji 2. 11. 2017 na podlagi tretjega odstavka v povezavi s prvim in drugim odstavkom 117. člena Poslovnika Državnega zbora v okviru iste točke dnevnega reda kot matično delovno telo obravnaval dva predloga zakona, in sicer Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini (ZDoh-2S), prva obravnava, EPA 2163-VII , ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predlagala skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom, in Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini (ZDoh-2T), nujni postopek, EPA 2239-VII , ki ga je Državnemu zboru v obravnavo poslala Vlada Republike Slovenije. Odbor je v skladu s 117. členom Poslovnika Državnega zbora najprej odločal, ali bo navedena predloga zakonov obravnaval v okviru iste točke dnevnega reda na seji odbora po določbah pravilnika o nujnem postopku za sprejem zakona. Odbor je tako sprejel sklep, da bo na isti seji v okviru iste točke dnevnega reda po določbah Poslovnika Državnega zbora o nujnem postopku za sprejem zakona obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, prva obravnava, EPA 2153-VII , ki ga je Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom, in Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, nujni postopek, EPA 2239-VII , ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada. V nadaljevanju je odbor v skladu s 127. členom Poslovnika Državnega zbora odločal, na podlagi katerega izmed predlaganih zakonov bo pripravil dopolnjen predlog zakona. In sprejel sklep: »Dopolnjeni predlog zakona se pripravi na podlagi Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini (ZDoh-2T), nujni postopek, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. V skladu s 127. členom Poslovnika Državnega zbora je odbor odločal tudi o tem, ali katerega od členov iz ZDoh-2S vključi v ZDoh-2T, na podlagi katerega bo pripravljen dopolnjen predlog zakona. Po končani razpravi o morebitni vključitvi posameznih členov ZDoh-2S v ZDoh-2T je odbor na podlagi 127. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel naslednji sklep: »V predlog zakona, na podlagi katerega bo pripravljen dopolnjeni predlog zakona, se ne vključi nobenega izmed členov iz predlaganega zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, ki ga je Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom.« Glede na predhodne sprejete sklepe je odbor v nadaljevanju opravil drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, in sicer v predloženem besedilu. Obravnava je v skladu s tretjim odstavkom 127. člena potekala po določbah Poslovnika Državnega zbora o obravnavi predloga zakona na matičnem delovnem telesu in po določbah 144. člena Poslovnika Državnega zbora, ki velja za obravnavo in sprejem zakona po nujnem postopku. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vložene amandmaje in sprejel amandmaje poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 2., 3., in 5. členu predloga zakona in ni sprejel amandmaja poslanca Jožefa Horvata k 5. členu predloga zakona. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Zato je sprejel odbor sklep: Odbor za finance in monetarno politiko predlaga, da se dnevni red 35. redne seje, to se pravi, današnje seje Državnega zbora, razširi z naslednjo točko dnevnega reda: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini (ZDoh-2T), nujni postopek, EPA 2239-VII, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada.« Na podlagi sprejetih odločitev je odbor smiselno zaključil tudi zakonodajni postopek za ZDoh-2S in na podlagi 128. člena Poslovnika Državnega zbora sprejel sklep, s katerim Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, (ZDoh-2S), EPA 2163-VII, ki ga je Državnemu zboru predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo Marija Antonija Kovačič.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav! Davčna reforma vedno dvigne veliko prahu med širšo javnostjo. Skoraj vsakič povzroči nekaj dodatnih sivih las in nejevoljo državljanov, saj jo večina doživlja za nič drugega kot dodatne davke, ki bodo močno udarile po njihovih žepih. Vendar to ne more biti vedno enako zamišljen negativen scenarij. Dokaz temu je tudi predlog paketa zakonodaje, kot ga je pripravila Vlada, ki gre tokrat v nasprotno smer, ker prinaša večjo davčno razbremenitev zavezancev. V Poslanski skupini Desus nenehno opozarjamo, da so ravno davčni prihodki tisti, ki najbolj polnijo državni proračun in so še kako pomembni finančni vir pri kreiranju socialne politike države. Kljub temu dejstvu pa bo tokrat državna blagajna prikrajšana, saj bo največji delež, skoraj 14 milijonov evrov iz naslova dohodnine razdelila med zaveznike, ki bodo po novem deležni bolj pravičnega sistema uveljavljanja dodatne splošne olajšave, ki bo odvisna od dohodka in izračuna na letno po formuli. Davčne ugodnosti si lahko obetajo tudi študentje v obliki zvišane študentske olajšave, ki bo enaka 100 procentom zneska splošne olajšave. V Poslanski skupini ocenjujemo, da je prav, da mladim povrnemo voljo do dela, občutek samostojnosti in osebnega zadovoljstva. Davčne obremenitve študentskega dela niso zaželena popotnica ob vstopu mladih na trg dela, saj si lahko zelo hitro ustvarijo vtis, da se ne splača delati. Naj spomnim, da je pred dvema letoma študentom bila dana obveznost plačevanja 15,5 % prispevka v pokojninsko blagajno, kar je sedaj črtano in bistveno prispeva k zmanjšanju državnega transferja. To dejstvo pozabljajo tudi nekateri tako imenovani borci za pokojnine, ki nas nenehno opozarjajo, da država vedno manj denarja namenja za pokojnine. Ni odveč še enkrat ponoviti, da nižji davčni transfer v ZPIZ blagajno ne pomeni avtomatično nižjih pokojnin, vendar le-to, da se je slednja napolnila iz drugega vira, kot je višji vplačani znesek socialnih prispevkov. Predlog zakona vsebuje tudi rešitve, ki bodo pripomogle k preprečitvi zlorab sedanjega sistema normiranih odhodkov. V Poslanski skupini Desus se nam zdi pomemben dosežek tudi pri drugačni davčni obravnavi dela plač iz naslova poslovne uspešnosti. Tako bo po novem slednja izvzeta iz davčne osnove v višini 100 odstotkov zadnje znane povprečne mesečne plače zaposlenih. Doslej je bila omejitev postavljena pri 70 odstotkov. Predlagana novela nudi kupico zelo dobrih rešitev, katerim v Poslanski skupini ne moremo nasprotovati, saj gre, kot sem že uvodoma omenila, za razbremenitev, ponavljam, razbremenitev davčnih zavezancev ne pa ustvarjanja novih obveznosti. Kar pa zadeva podoben predlog zakona s strani Poslanske skupine Nove Slovenije, pa smo dolžni pojasniti, da so predlagatelji postavili nekoliko nerealne cilje, saj bi predlagane rešitve pomenile izpad finančnih sredstev v višini približno 500 milijonov evrov, kar je kljub gospodarskemu okrevanju definitivno prevelik zalogaj za državni proračun. Zato smo v Poslanski skupini Desus predlog zavrnili kot neustrezen za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, zanjo gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem tudi v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini sledi poenostavitvi davčnega sistema in razbremenitvi zavezancev in te rešitve lahko zasledimo vsaj v šestih točkah v tem zakonu, ki ga danes obravnavamo. In sicer prinaša prva sprememba delavcem, napotenim na delo v tujino, poenostavitev oziroma razrešitev zapletene davčne obravnave, saj je bila nekako ves čas prisotna dilema, ali gre za napotitev ali gre za službeno pot. In z zakonom se to ureja na način, da nadomeščamo te izraze z enotno obravnavo vseh napotenih na delo v tujino, ki trajajo do 30 dni. Posebej pa se rešuje še problematika voznikov v mednarodnem prometu, katerih delo je seveda specifično. Zanje se bo kot kratkotrajna napotitev štela službena pot oziroma vožnja do 90 dni. Druga sprememba omogoča način ugotavljanja normiranih stroškov za mala podjetja in podjetnike, kjer bodo mejne vrednosti za obvezen prehod v sistem ugotavljanja dobička poslej definirane z maksimalnim zneskom normiranih stroškov in ne več z zgornjo mejo prihodkov. In nenazadnje bo takšna rešitev tudi omogočila lažje odkrivanje tistih, ki veriženje več malih podjetij uporabljajo za davčno izmikanje. V celoti pa ostaja v veljavi sistem normirancev, ki mnogim malih podjetjem in podjetnikom omogoča enostavnejše poslovanje. Tretja pomembna točka, poenostavite oziroma razbremenitev ali če hočete v tem primeru dodatnega nagrajevanja delavcev pa se nanša na tako imenovano trinajsto plačo oziroma letno nagrado zaposlenim. Že lani smo z velikim prizadevanjem opredelili trinajsto plačo kot prihodek, ki se ne obremeni z dohodnino, če ne presega 70 odstotkov povprečne mesečne plače. S temi predlogi sprememb pa se tudi skupno, tako s pobudo sindikatov kot tudi Gospodarske zbornice, davčna oprostitev tovrstnih dohodkov zvišuje do 100 odstotkov povprečne slovenske mesečne plače. Prepričani smo, da bo to uspešen korak, ki bo spodbudil delodajalce k temu, da vključijo tudi delavce v bistveno večjem obsegu v delitev ustvarjenih rezultatov in dobičkov, h katerim so prav gotovo v s svojim delom največ prispevali prav zaposleni. Naslednja rešitev se kaže na področju upoštevanja olajšav, s katero se znižuje višina davčnih obveznosti za ljudi. Izključitev prejete brezplačne pravne pomoči iz dohodninske osnove je ena od tistih rešitev, ki v veliki meri pomaga prav tistim, ki si ne morejo zagotoviti dragih odvetnikov, če pa že imajo brezplačno pravno pomoč, pa se jim tudi ta pomoč ne bo vštela v dohodninsko osnovo. In za prejemnike nizkih dohodkov so pomembne še spremembe pri posebni olajšavi, ki jim omogoča zmanjšanje davčen osnove. Namreč dosedanja stopničasto zastavljena olajšava je v praksi povzročala, da je nekdo, ki ima sicer nizke dohodke, imel sicer možnost zaslužiti s priložnostim delom nekaj več, vendar je potem seveda s preseganjem določene meje padel v višjo davčno stopnjo in izgubil pravzaprav tisto, kar je zaslužil. Tako da nova formula za izračun posebne olajšave naj bi bila pravičnejša, saj se enakomerno in zvezno znižuje, torej upošteva nekako zvezen prehod v višje razrede ne pa enkraten, ki običajno odvzame potem ves dodaten prihodek. Naj omenil še pomembne spremembe za študente. S predlaganimi spremembami se zvišuje tudi olajšava za študente, ki bo ponovno izenačena s splošno davčno olajšavo. Zaradi vseh teh navedenih razlogov bomo zakon o spremembi in dopolnitvi Zakona o dohodnini podprli.
Besedo ima poslanska skupina Nove Slovenije – krščanskih demokratov, zanjo mag. Matej Tonin.
Dragi poslanke in poslanci, dober dan! Slovenska gospodarska rast je v zadnjem obdobju dobra. Za leto 2016 je bila 3,1 odstotna, za leto 2017 so predvidena 4,4 odstotna, za leto 2018 pa 3,9 odstotna. Tudi znotraj evrskega območja je to dobra gospodarska rast. Seveda pa si ne smemo zatiskati oči, da je to posledica dobrega dela Vlade, ker Vlada ima s to gospodarsko rastjo približno toliko skupnega, kot ima Vlada z jutri napovedanim snegom. Mislim, da to gospodarsko rast poganja predvsem izvoz in boljše razmere, ki so se vzpostavile predvsem v naših ključnih trgovinskih partnericah, kamor izvaža slovenska industrija. Tu je treba izpostaviti Nemčijo, na katero je Slovenija še posebej vezana preko avtomobilske industrije, in to je tisto, kar je v zadnjih letih poganjalo našo gospodarsko rast. Seveda, če pa želimo v prihodnosti ujeti tudi razvite narode, potem je jasno, da potrebujemo mnogo večjo rast, kot jo imajo oni, če želimo priti na približno enak nivo razvitosti, kot ga imajo oni. Zato je ključno, da gospodarsko rast zadržimo. Vsi strokovnjaki poudarjajo, da je prihodnja gospodarska rast poleg izvoza v veliki meri odvisna tudi od domače potrošnje. Domača potrošnja pa ni nič drugega kot to, da ljudem ostane nekaj več v njihovih žepih, v njihovih denarnicah, da lahko ta višek denarja tudi ustrezno potrošijo. Drugih enostavnih rešitev tu ni, torej, ljudem mora ostati več v denarnicah, če želimo, da se bo domača potrošnja povečala. In v tej luči je Nova Slovenija prišla z izjemno enostavno rešitvijo, ki bi tudi zelo hitro učinkovala. Predlagali smo, da bi pri dohodnini povečali splošno olajšavo na 7 tisoč evrov. Kaj bi to konkretno v praksi pomenilo, saj se vsi radi pogovarjamo o konkretnih primerih. Glede na današnjo splošno olajšavo, recimo, poglejmo primer nekega državljana, ki ima povprečno plačo. To pomeni, da v denarnico dobi neto tisoč 49 evrov oziroma nekaj več kot tisoč evrov. Bruto plača takega posameznika je tisoč 584 evrov, od tega v različne državne blagajne plača 350 evrov, za dohodnino pa plača 185 evrov; to je trenutna situacija. In če bi večina v tem parlamentu sprejela predlog Nove Slovenije, se bruto plača ne bi spremenila, kar pomeni, da bi obremenitev gospodarstva ostala enaka. Prispevki v zdravstveno, pokojninsko in druge državne blagajne bi ostali nespremenjeni, enako, 350 evrov. Bi se pa znižal prispevek državljana za dohodnino, in sicer s 185 evrov na 104 evre, kar v končni posledici pomeni, da bi zaradi predloga Nove Slovenije državljan s povprečno plačo imel 81 evrov na mesec več v svoji denarnici. V celotnem letu to pomeni slabih tisoč evrov, kar je pa že znesek, ki lahko pomembno prispeva k večji domači potrošnji. Dokler se mi pogovarjamo o petih, desetih evrih, potem lahko govorimo o tem, da si bodo morda upokojenci, zaposleni ali pa kdorkoli drug lahko privoščil dve kepici sladoleda več kot sicer, in to seveda ne more učinkovito prispevati k večji domači potrošnji, tisoč evrov več pa vsekakor lahko. Predlog Nove Slovenije gre v smer, da bi to gospodarsko rast čutili prav vsi državljani, ne zgolj nekateri, ampak vsi. Poleg vsega ta predlog Nove Slovenije rešuje tudi vprašanje delavcev migrantov, ki delajo preko naše severne meje, ker s predlogom Nove Slovenije tem delavcem ne bi bilo treba več izvajati doplačil v slovenski proračun. Ampak, kot rečeno, naša Vlada tega ne želi upoštevati. In na nek način se nam ne zdi pošteno, da na drugi strani Vlada troši več, medtem ko pa ne dovoli, da bi vsi slovenski državljani gospodarsko rast čutili v svojih žepih. Ker je v okviru tega zakona predvidena tudi manjša obdavčitev božičnice, bo Nova Slovenija ta predlog podprla.
Besedo ima Poslanska skupina Levice, zanjo Luka Mesec.
Hvala za besedo in lep pozdrav. V vladnem predlogu sta dva pozitivna ukrepa, ki bosta koristila študentom in delavcem z najnižjimi plačami, zato socialisti ne bomo glasovali proti. Po drugi strani pa je v zakonu več škodljivih rešitev, zato zakona ne bomo podprli. Naša prva pripomba je, da bo proračun zaradi uveljavitve tega zakona vsako leto izgubil 16 milijonov evrov. Glede na to, da so naše javne finance še vedno podhranjene, bi bilo treba ta izpad nadomestiti. Dohodnina je recimo glavni vir financiranja občin. Manj kot zberemo dohodnine, manj je denarja za subvencioniranje vrtcev, za investicije v zdravstvene domove pa tudi za neprofitna stanovanja. Izpad 16 milijonov evrov bi z lahko nadomestili s tem, da bi odpravili spremembe dohodninske lestvice, ki jih je Cerarjeva koalicija sprejela v korist 10 odstotkov prebivalcev z najvišjimi dohodki. S spremembama dohodninske lestvice je Cerarjeva vlada osiromašila proračun za 80 milijonov evrov, in to v času, ko so, recimo, nadomestila za brezposelne še vedno zamrznjena. Takšna politika je socialno nepravična in ekonomsko nesmiselna. Naša druga pripomba pa se nanaša na obdavčitev javnih uslužbencev, ki opravljajo dopolnilno dejavnost. Sem spadajo tudi t. i. zdravniki dvoživke, ki delajo preko popoldanskih espejev. Ministrstvo za finance je najprej obljubljalo tudi pravičnejšo obdavčitev popoldanskih espejev, vendar je na koncu predlagalo samo nekaj kozmetičnih popravkov. Koalicija je po eni strani z novelo Zakona o zdravstveni dejavnosti omejila dopolnilno delo zdravnikov iz javnega sektorja, po drugi strani pa s tem zakonom ohranja davčno ureditev, ki naravnost spodbuja tovrstno zaslužkarstvo. Naj razložim v čem je problem. Zdravnik v javnem sistemu odpre popoldanski espe. Z njim lahko zasluži tudi do 50 tisoč evrov letno, plača pa bistveno manj davkov kot drugi zaposleni. Socialne prispevke namreč plačuje v pavšalu. Torej, če zasluži na mesec do 4 tisoč dodatnih evrov, plača enake prispevke, torej ne enak delež, ampak enake prispevke, kot če bi s to dopolnilno dejavnostjo na mesec zaslužil 10-krat manj, torej 400 evrov. To je v nasprotju z elementarno pravičnostjo, poleg tega pa na ta način izgubljamo sredstva za zdravstveno varstvo in pokojnine. Poleg tega ima tak zdravnik dvoživka še ogromno dohodninsko olajšavo. Na 50 tisoč evrov letnega dohodka, se mu prizna 80 % stroškov, in na koncu nekdo, ki ima poleg plače v javnem sektorju še 50 tisoč evrov letno, na teh 50 tisoč plača samo 4 % dohodnine. Ob takšni ureditvi ni čudno, da je v javnem sektorju, posebej med zdravniki, ta model tako privlačen in da ljudje vse bolj izgubljajo zaupanje do države in njenih institucij, uslužbenci v javnem sektorju pa se bolj kot na delo v javnem sektorju osredotočajo na zaslužek popoldan. Zato socialisti zahtevamo, da se zaslužki od dopolnilne dejavnosti obdavčijo po progresivni dohodninski lestvici, ki velja za vse zaposlene in upokojence. Kdor zasluži par 100 evrov na mesec, naj plača dohodnino po 16 % stopnji, kdor zasluži 50 tisoč evrov pa naj plača dohodnino po 50 % stopnji, tako kot vsi, ki so zaposleni. Lestvica, ki velja za plače, naj velja tudi za dopolnilno dejavnost, še toliko bolj pa za dohodke od kapitala, ki jih je prva Janševa vlada izvzela iz progresivne, torej pravične obdavčitve. Na ta način ne bi pridobili samo več sredstev, ampak bi hkrati omejili pojav zaslužkarstva v javnem sektorju, zlasti pa v zdravstvenem sistemu. Vlada je s tem predlogom pokazala, da bo še naprej dopuščala takšne pojave, Levica pa seveda pri takšni politiki ne bo sodelovala. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke modernega centra, zanjo gospa Vojka Šergan.
Hvala za besedo. Spoštovani! S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini nadaljujemo zmanjšanje obremenitve dela. Že v letu 2016 smo sprejeli mini davčno reformo, ki je bolj obremenila kapital ter razbremenila delo. Ukrepi glede razbremenitve dela so v letu 2016 omogočili spremembo dohodninske lestvice z uvedbo novega davčnega razreda med veljavnim drugim in tretjim davčnim razredom s stopnjo 43 % ter znižanjem davčne stopnje z 41 na 39 %. Tako so se tudi razbremenili zavezanci nad 1,6-kratnikom povprečne plače. Zvišal se je tudi dohodkovni prag za upravičence do dodatne splošne olajšave za 300 evrov, na letnem nivoju zvišanje za 10 tisoč 866 na 11 tisoč 166. Oprostila so se plačila dohodnine za del dohodka iz naslova poslovne uspešnosti do višine 70 % povprečne mesečne plače. Učinki tega ukrepa bodo najbolj vidni pri izplačilih 13. plače in poslovni uspešnosti za leto 2017. Zdaj pa smo na Odboru za finance sprejeli amandma, ki omogoča, da se je posebna davčna obravnava do določene višine prejetega dela plače za poslovno uspešnost zvišala iz dosedanjih 70 na 100 % zadnje znane povprečne mesečne plače zaposlenih v Sloveniji, to je tako imenovana božičnica. Prejeti dohodek se tako na predlagani višini ne bi všteval v davčno osnovo od dohodka iz delovnega razmerja. Te rešitve pa bodo veljale v letu 2018. S spremembo dodatne splošne olajšave se znižuje davčni primež v celotnem intervalu skupnega dohodka, za katerega je določena dodatna splošna olajšava, to je med dohodki v višini okoli 60–70 % povprečne plače. Na podlagi tega ukrepa se tako dela še en korak v smeri razbremenitve dohodkov iz dela in s tem krepi konkurenčnost poslovnega okolja tudi z vidika mednarodne primerjave obremenitve dela. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, spoštovana ministrica, kolegice, kolegi! V Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli predlaganih rešitev. Predlaganih rešitev ne bomo podprli iz več razlogov. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da Vlada in pa koalicija strank modernega centra, Socialnih demokratov in pa Desusa ne deluje na področju davčnih zakonov v prid gospodarstva ali v prid državljank in državljanov Republike Slovenije, ampak delujejo predvsem v prid polnjenja proračuna. Mandat vlade Mira Cerarja in pa mandat vlade strank Modernega centra, Socialnih demokratov in pa Desusa prehajajo v zaključno fazo, se, bi rekel, zaključuje. Državljankam in državljanom Republike Slovenije bo ta mandat ostal v spominu predvsem po tem, da se je ta vlada določila predvsem nove davčne obremenitve in pa višje obremenitve za gospodarstvo. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da predlagane rešitve, ki jih predlaga ta koalicija in pa Ministrstvo za finance, niso ustrezne. Dejstvo je, da je gospodarska rast v Sloveniji visoka, da vse mednarodne institucije napovedujejo gospodarsko rast za Slovenijo tudi v naslednjem obdobju, za to gre predvsem zahvala za gospodarstvo. Ta vlada dejansko gospodarstva ne zna nagraditi, gospodarstvo dejansko celo kaznuje. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da bi se gospodarska rast morala poznati predvsem v žepih državljank in državljanov Republike Slovenije. Gospodarska rast se žal v žepih državljank in državljanov Republike Slovenije ne pozna. Zato smo se tudi v Slovenski demokratski strani odločili, da smo v prejšnjem tednu vložili nov zakon za spremembo in dopolnitev Zakona o dohodnini, kjer predlagamo zmanjševanje dohodnine po razredih za 2 odstotni točki in dvig splošne dohodninske olajšave. Takšen primer bi dejansko tistim, ki zasluži povprečno slovensko plačo, ob koncu leta pomenil, da ima v žepu približno 400 evrov več, kot ima danes. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da je delo v Sloveniji preveč obremenjeno in da se s tem znižuje tudi konkurenčnost slovenskega gospodarstva. Prepričani smo, da te predlagane rešitve, ki jih predlaga vlada Mira Cerarja, niso dovolj pogumne in da bi glede na vse napovedi in na trenutno gospodarsko rast lahko bile pogumnejše. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da ta vlada nadaljuje politiko dodatnih obremenitev in predvsem politiko zadolževanja.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 2. člen ter amandma poslanskih skupin SMC, Desus in SD. Najprej v imenu predlagatelja gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani! Morda še nekaj dodatnih pojasnil. Kot veste, se Nova Slovenija zavzema za socialno-tržni model gospodarstva. To pomeni, da želimo vse tisto, kar ustvarimo, kar ustvarijo delavci, delodajalci, podjetniki, lastniki podjetij, da želimo na nek pravičen način vse te dobrine razdeliti. To je socialno-tržni model gospodarstva. Obstaja seveda veliko teorij, ampak pustimo teorije, spustimo se na realno življenje. Naš namen je bil izključno to, da pri tej visoki gospodarski rasti, nadpovprečni evropski gospodarski rasti končno enkrat tudi delavci nekaj dobijo. Obžalujemo, da smo mi tukaj praktično osamljeni pri teh prizadevanjih. To je neverjetno. Pred nekaj dnevi je bil en zanimiv dogodek v Mariboru, ki sta ga organizirala Inštitut Janeza Evangelista Kreka in Konrad-Adenauer-Stiftung in je bilo govora prav o tem socialno-tržnem modelu gospodarstva za vzhodno Slovenijo. Osrednji gost je bil drugi človek Magne, gospod Althaus. Škoda, obžalujem, da tam ni bilo več poslancev, tudi kakšnega predstavnika Vlade, da bi morda njemu, ko toliko govorimo o Magni, torej drugemu človeku Magne, da bi morda in najbrž, upam, bolje zaupali kot politični stranki Nova Slovenija. Da bi vam razložil, kaj pravzaprav pomeni danes v tretjem tisočletju socialno-tržni model gospodarstva. Zanimivo, tudi lastniki podjetij pravijo, ni vse v profitu. To vam iskreno nekateri ali mnogi priznajo. Razumljivo, kaj ti bo podjetje, katerega lastnik si, če nimaš zadovoljnih delavcev, če ni dobrih medčloveških odnosov, če ljudje gredo s slabo voljo v službo. Kaj ti potem pomaga? Vsi pravzaprav moramo biti na nek način zadovoljni in udeleženi pri tem, kar se ustvari. Zakaj 7 tisoč splošna olajšava? Zakaj ta dvig splošne olajšave na 7 tisoč? Zato ker če pogledate podatke Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve, če pogledate podatke Statističnega urada Republike Slovenije, vam bodo prikazali, da je prag tveganja revščine za enočlansko gospodinjstvo v letu 2016, torej lani, bil na nivoju 7 tisoč 396 evrov na letni ravni. 7 tisoč 396 evrov je prag tveganja revščine. Sedaj upam, da vsaj razumete, zakaj smo predlagali splošno olajšavo 7 tisoč. Poleg tega pa smo imeli v mislih tudi to, da si vsak zavezanec, dohodninski zavezanec zna zelo enostavno izračunati dohodnino, da si zna zelo enostavno izračunati neto plačo iz dane bruto plače. Tega danes ni. To si preprosto ne morete, morate imeti kalkulator, morate malo pogledati dohodninsko lestvico pa še kakšno objavo ministra za finance in tako dalje. Tega si ne znate izračunati. In če pride mlad, izobražen na pogovor k delodajalcu, mu delodajalec pravi, ali bo plača tisoč 500 evrov v redu. Ja, v istem trenutku bi si moral izračunati ta potencialni delojemalec, kakšen bo neto. Ni šans, rabi eno uro, da si izračuna, kakšen bo neto. In živim od neta. Ali ne? Od neto plače živimo. Res je, to je že ne vem koliki, ne štejemo več, koliko poizkusov smo imeli v Novi Sloveniji, koliko predlogov, tudi nujne seje pristojnih odborov, da bi enkrat za vselej rešili problem delavcev migrantov, ki delajo v Avstriji. Ne gre za dvojno obdavčitev, to verjetno vsi razumemo, gre pa preprosto za to, ker Avstrija ve, kaj dela. V Avstriji je na letni ravni davčna osnova do 11 tisoč evrov dohodninska stopnja 0 %. Seveda se potem za rezidente dohodninska osnova oziroma dohodnina izračuna tukaj po naših zakonih, se odbije dohodnina, ki je plačana v Avstriji, in ta je, kot rečeno, zelo nizka in so delavci migranti grozno slabe volje. Poleg tega pa tudi morate vedeti, da nimajo časa, preprosto nimajo časa, da bi se šli na davčni urad pogovarjati, po navodila, verjamem, da jih dobijo, ampak treba si je vzeti dopust pred, recimo, letno napovedjo dohodnine itd., da dobiš vsa navodila, kako pač moraš odreagirati, ker imamo zelo zelo zakompliciran sistem, da si potem vendarle nekoliko znižaš doplačilo dohodnine. Samo primer, delavec migrant je dobil informativni izračun, dodatno doplačilo dohodnine v višini 3 tisoč 600 evrov. Ko je potem opravil in izpolnil in poslal na davčno upravo, na davčni urad vse potrebne podatke, to pa je število dni, kolikokrat se je peljal na delov Avstrijo, število malic, to se odbija, to je hvalevredno, da je Ministrstvo za finance šlo v to rešitev, in potem na koncu plača ne 3 tisoč 600 evrov dohodnine, ampak 600 evrov dohodnine. Ampak tukaj moraš biti kar fejst finančno ali davčno ali pa funkcionalno pismen. Vi se zdaj prosim spustite na nivo ali pa pred seboj imejte en nivo enega gradbenega delavca. Ni šans, ta pride potem v poslansko pisarno in ga prosi za pomoč, in to takrat, ko so vsi roki pretekli. Poslanec ne more nič. Lahko samo ministrici postavi ustno poslansko vprašanje, ministrica pove, smo organizirali dodatne svetovalce na davčnih uradih, naj se delavci migranti tam oglasijo. Ampak to mi tukaj vemo, to mi poslušamo, do njih to ne pride. Rešitev je dobra, hvalevredna, ampak mi moramo pred seboj imeti preprostega davkoplačevalca, ki je gotovo tudi žalosten, da doma v domovini ni našel službe. Kar postavite se v Šentilju zjutraj ob petih, boste videli, kakšen je promet iz Slovenije v Avstrijo, štejte avtomobile in ljudi. Še enkrat primer. Povprečna plača, zaradi lažjega izračuna bruto na mesec v Sloveniji ta trenutek tisoč 600 evrov. Če bi upoštevali našo rešitev, bi delavec na mesečni ravni dobil 84 evrov več, na letni dobrega tisočaka več. To je res družinski dopust. In od tega bi seveda, saj delavec tega ne bi nekam nalagal, to bi potrošil. Ne si misliti, da bo zdaj kdo dajal nekam na zalogo za slabše čase. Morda kašen del, v glavnem pa to ljudje potrošijo, kar pa pomeni, da seveda itak država to dobi nazaj v proračun. Tako da ne vem, ali tistih 490 milijonov, kar bi naj bilo po računovodsko gledano, izpada, ali je to tako imenovani statični ali dinamični izračun. Ampak meni je vseeno. Nisem pa pristaš tega, da vedno na neke rešitve gledamo zgolj računovodsko. Mi si moramo upati. Tako da tiste poslanske skupine, ki ste rekle: »Ja, to pa ne gre. Je skoraj pol milijarde izpada.« Ja, kaj pa če bi poskusili nekako drugače? Ali to ni nič vredno, da bi te pol milijarde pa ostalo pri ljudeh, pri naših državljanih, ki znajo s svojim denarjem bolje, gotovo bolje kot država? Sem pa presenečen in vesel in v Novi Sloveniji smo zadovoljni, da je kar na enkrat na Odboru za finance s strani koalicijskih poslanskih skupin prišel amandma, ki praktično sledi naši dolgoletni težnji, da se božičnica ali pa če hočete 14. plača razbremeni, davčno razbremeni. Zakaj? Zato, ker ko hodimo po terenu, nam delodajalci pravijo: Ni problem, bom dal božičnico, bom dal še kakšno plačo zraven, ker imam izjemno dober kolektiv, ker so zaposleni moj največji kapital, ampak če se jaz odpovem, torej delodajalec, torej lastnik podjetja, če se jaz odpovem delu dobička, potem se naj država tudi. Ampak država pa takoj pristavi lonček in hoče imeti tudi zase en kos te pogače. Ni pošteno, ker država pri tem ni imela nič. Če je neko podjetje, zaposleni in delodajalec, če so dosegli dobre rezultate, nj se razdeli, naj se razdeli med delavce. Tudi zanimivo, če se malo sprehodim po zgodovini, v mandatu 2004–2008 je prvič v tej državi po dolgih letih levosredinskih vlad, poudarjamo levosredinskih, ampak takrat smo prvič pod taktirko dr. Andreja Bajuka sprejeli zakon, ki je določal o udeležbi delavcev na dobičku. Na žalost se to ni nikoli v tej državi prijelo. Še enkrat, vesel sem, da je koalicija sledila Novi Sloveniji, našim dolgotrajnim naporom, to je sicer en korak, potrebno bo še kakšnega narediti, danes najbrž ni čas, da razpravljamo o tako imenovani razvojni kapici. Glejte, če tega ne bomo naredili, pač ne bomo konkurenčni. Mlad, strokoven kader, šolan kader, ki je gotovo gibalo razvoja te države, bo šel ven. Svet je odprt, svet je danes globalna vas. Nekoliko sicer obžalujem, ampak sem pač demokrat in spoštujem odločitev koalicije, ampak treba je to slovenski javnosti povedati. Naš predlog zakona o dohodnini je kar nekaj časa čakal v predalu, nekje v začetku septembra je bil vložen, smo že mislili, da se je kje založil, ampak seveda, koalicija je vedela, da Vlada pripravlja neko novelo in kot običajno se potem poslanski zakon obravnava na matičnem delovnem telesu kot hibrid, kot temu popularno rečemo in kot običajno seveda potem koalicija tudi poslanski zakon zradira. Ampak zadovoljni smo, da je danes razprava, ki bo, upam vsaj, pokazala na neke naslednje korake, ker ste rekli v glavnem, kolegice in kolegi iz koalicije, to je pravi korak. Mi moramo korakati, ne samo da naredimo en korak, mi moramo stalno korakati. Življenje je dinamično, gospodarstvo je dinamično. Enkrat moramo razumeti, da morajo biti davki stimulativni, da morajo biti pravični in upam enkrat, da boste tudi vi, kolegice in kolegi iz koalicije, razumeli, da ni moralno, ni moralno, da obdavčite tisti prihodek enočlanskega gospodinjstva, ki pomeni preživetje, ki je prag tveganja revščine, torej dobrih 7 tisoč 300 evrov. Ni moralno, da država od tega vzame, ker potem enostavno je ta revščina še večja. Ne govorim na pamet, gledam, berem statistične podatke, 280 tisoč ljudi, naših državljank in državljanov, torej 280 tisoč jih je v lanskem letu živelo pod pragom revščine. Kakšna je to socialna država?! Hvala lepa.
Kot predsedujoči oziroma tisti, ki vodi parlament, sem vseeno dolžan opozoriti, da zadrževanje tega vašega zakona ni delo koalicije ali česarkoli, ampak je čista postopkovna stvar, ker je bil preprosto toliko časa zadržan z drugimi zakoni. Ta pravila veljajo in so za vse ista, to je objektivno dejstvo, drugače ne bi posegel. Zdaj ima besedo predstavnica Vlade in tudi predlagateljica zakona, ministrica za finance mag. Mateja Vraničar Erman.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Dovolite mi, da se na začetku obravnave tega amandmaja tudi sama nekoliko širše odzovem na navedbe, ki so bile uporabljene v uvodnih predstavitvah stališč do predloga zakona. Zagotovo si moramo vsi prizadevati za blaginjo za vse, to je tudi namera Vlade. Vendar hkrati razumemo, ko govorimo o blaginji, ne govorimo zgolj o blaginji, ki se pozna v posameznikovi denarnici, ampak predvsem govorimo tudi o blaginji, ki se jo zagotavlja z javnimi sredstvi. Ne glede na to, kako govorimo o tem, kako je država pogoltna, večina odhodkov je namenjenih za zadovoljevanje tistih skupnih potreb, za katere smo se skupaj dogovorili kot družba. Pa naj omenim samo najpomembnejše ali pa največje zadeve. Milijarda 200, približno – zaokroževala bom številke zaradi jasnosti –, je namenjena transferjem posameznikom in gospodinjstvom, dodatna milijarda 200 za transfer v pokojninsko blagajno. Milijarda in pol je namenjena za transferje v javne zavode, predvsem javne zavode s področja zdravstva, pardon, se opravičujem, javne zavode s področja šolstva in v določeni meri v javne zavode s področja sociale, še dodatnih 300 milijonov. Za varnost, ki je osnova vsake blaginje, je namenjenih milijarda evrov. Za infrastrukturo, osnovo nadaljnjega gospodarskega razvoja in možnost zbiranja ali pa privabljanja dodatnih investicij, skoraj milijarda, v najširšem pomenu, govorim o investicijah. To je le nekaj številk, ki smo jih podrobneje obravnavali pred štirinajstimi dnevi, ko smo obravnavali proračunske dokumente. In vsi smo poudarjali pomen uravnoteženja javnih financ in skrbi za to, da z javnimi financami, z odhodkovno stranjo ne razdelimo več, kot ustvarimo. In na javni ravni ustvarimo predvsem z davčnimi obremenitvami. Ko govorimo o rasti proračunskih odhodkov in primerjamo leti 2016 in 2019, je treba upoštevati oziroma primerjati rast integralnih odhodkov, ne skupnih. In 700-milijonska rast odhodkov med letoma 2016 in 2019 je predvsem posledica pospešene rabe evropskih sredstev, za kar si tudi vaša stranka, gospod Horvat, prizadeva. Ko govorimo o mednarodnih institucijah in opozorilih, ki jih dobivamo s strani mednarodnih institucij, bi opozorila še na eno opozorilo predsednice oziroma generalne direktorice IMF. Na letošnji letni skupščini je opozorila, da je celotno svetovno gospodarstvo v vzponu, v dobri ekonomski kondiciji, in hkrati posvarila, da je to obdobje definitivno čas za reforme, za spremembe, vendar ne za splošno zniževanje davčnih obremenitev. Na nekaj podobnega je opozorila v pripravi na proračunsko razpravo tudi skupina ekonomskih strokovnjakov, ki sem jih povabila k diskusiji za to, da bi preverila možnosti za morebitno splošnejše znižanje javnofinančnih odhodkov, in izrecno enotno opozorilo vseh povabljenih institucij in posameznikov je bilo, ne zniževati splošne ravni javnofinančnih prihodkov, predvsem ne davčnih prihodkov, ampak poskrbite za uravnoteženo javnofinančno politiko zato, da se pripravijo, da se javne finance oziroma da se država pripravi na naslednji obrat v ekonomskem ciklu, da bo lahko z ustreznimi ukrepi tudi v tistem obdobju poskrbel za blažitev socialne stiske, ki jo lahko prinese s seboj obrat v ekonomskem ciklu. Vse te premisleke je ministrstvo upoštevalo, ko smo načrtovali letošnjo davčno reformo. Letošnja davčna reforma je nadaljevanje lanske. In naj spomnim, dohodki posameznikov so se lani razbremenili za najmanj 106 milijonov evrov. Če bi upoštevali dejanska izplačila, je verjetno ta razbremenitev večja, ker je izplačil v letošnjem letu več, kot pa jih je bilo v lanskem letu, ker so plače višje, ker je več zaposlenih. Torej so razbremenitve še večje. In na takšno stanje smo v letošnjem letu dodali dodatno razbremenitev v višini 16 milijonov, spet šteto zgolj iz podatkov tistih, ki že danes dosegajo tovrstne dohodke, ki jih razbremenjujemo. Če pa upoštevamo še amandma, ki je bil sprejet v Državnem zboru glede zvišanja ravni oprostitve dohodnine za t. i. božičnice oziroma nagrade za poslovno uspešnost, pa je ta razbremenitev še veliko večja. Porekli boste, da smo to obesili na bremena gospodarstva. Ni čisto tako. Res je, da smo se lani dogovorili, da se nominalna stopnja davka na dohodek pravnih oseb dvigne za 2 odstotni točki zato, da smo v pretežni meri pokrili javnofinančno, znižanje javnofinančnih prihodkov iz naslova dohodnine. Vendar ne smemo pozabiti, da so dohodki, odhodki podjetij v zvezi z nagrajevanjem delavcev, davčno priznani odhodki. Torej, smo se tudi mi odpovedali določenim prihodkom iz naslova davka od dohodkov pravnih oseb, zaradi tega mislim, da ni korektno govoriti o tem, da je celotno plačilo padlo na bremena gospodarstva. Kar pa se tiče delavcev migrantov, njihov davčni položaj je seveda odvisen ne zgolj od davčnega režima v Sloveniji, ampak tudi od davčnega režima v sosednjih državah, predvsem pa od splošne ravni. In primerjati je treba ob tem tudi, recimo, bruto domači proizvod na prebivalca, ki je v Avstriji kar krepko višji kot v Sloveniji in slovensko davčno lestvico smo dolžni prilagoditi na slovenske ekonomske razmere in ne na ekonomske razmere drugih sosednjih držav. Če bi primerjali to z delavci migranti, ki delajo v kateri od drugih sosednjih držav, bi zagotovo prišli do drugačnih rezultatov. In še zadnja misel. Kompleksnost davčnega sistema je precejšnja, ampak temelji na kompleksnosti odnosov, ki jih mora ta davčni sistem urejati. Tudi to moramo imeti pred očmi, ko ocenjujemo primernost ali neprimernost rešitev, ki se predlagajo. Enostavnost je možna, če se strinjamo z enako obravnavo stvari ali pa, če hočete, ljudi v različnih položajih, dohodkov iz različnih virov. Če želimo prilagoditi to obravnavo dejanskim ekonomskim okoliščinam doseganja dohodkov, to nedvomno za seboj prinese določeno kompleksnost in s tem moramo računati. Hvala lepa.
Besedo ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, spoštovana ministrica! Ta vaša zadnja razprava, mislim, da je dovolj jasno pokazala, v katero smer gre politika te vlade in te koalicije. In gre predvsem v smer dodatnih obremenitev in pa dodatnega zadolževanja. Večkrat je bila v tem zadnjem vašem govoru omenjena blaginja in pa primerjava s sosednjo državo Avstrijo. Poglejte, spoštovana ministrica, potem mi odgovorite, zakaj se danes v Sloveniji, v Ljubljani, v Murski Soboti, Kranju za tisoč litrov kurilnega olja plača 904 evre, v Avstriji v Celovcu, recimo, se plača pa za tisoč litrov kurilnega olja 749 evrov. Govorite o blaginji, o bruto domačem proizvodu Avstrije, o bistveno višjih plačah, ker se ta sistem ne more prilagoditi. Dajte mi odgovoriti na to vprašanje. Več kot 150 evrov več plača danes državljan Republike Slovenije za tisoč litrov kurilnega olja kot plača nekdo v Celovcu, spoštovana ministrica. Zakaj? Zaradi visokih trošarin, ki jih podpira vaša vlada in pa ta koalicija. Čez noč se ta cena lahko zniža, in to pomeni približno 300 evrov, toliko pride na eno družino dražje ogrevanje kot pride na nekoga v Avstriji zaradi neustrezne trošarinske politike te vlade. Zakaj je problem delavcev migrantov v Avstriji? Zakaj morajo doplačevati dohodnino v Sloveniji, spoštovana ministrica? Povejte, zakaj? Ne gre tu za dvojno obdavčevanje, daleč od tega. Plačajo zgolj razliko, ki jo po standardih in po zakonu plačujejo v Sloveniji ali v primerjavi z Avstrijo. To pomeni zato, ker so višje davčne obremenitve v Sloveniji, moramo dohodnino doplačevati. In tukaj ni problem. Tu je generalni problem, spoštovana ministrica. Mi smo že večkrat v Slovenski demokratski stranki opozarjali, da so davki v Sloveniji previsoki, predvsem davki, ki so povezani z obremenitvijo dela, so previsoki. In slovensko gospodarstvo zaradi tega ni konkurenčno. Po drugi strani se ta vaša vlada hvali z gospodarsko rastjo. Poglejte, vprašajte, pojdite na ulico in vprašajte državljanko ali državljana Republike Slovenije, ki je danes redno zaposlen, ki dela, koliko se mu ta gospodarska rast pozna v žepu? Koliko se mu pozna? Ta vaša vlada deluje na bistveno višjih letnih prihodkih za proračun, milijardno višjimi prihodki, kot se je soočala, recimo, prejšnja vlada ali predprejšnja vlada. In večinoma tistega, kar je gospodarstvo ustvarilo, ker sem že jaz tudi povedal na razpravi za proračun, ta vaša vlada poje in popije. 5 minutno predavanje, spoštovana ministrica, smo poslušali o blaginji in da smo se odločili, da je treba določene zadeve financirati iz proračuna. Res je. In kaj financiramo iz proračuna na področju zdravstva? Daljše čakalne dobe. Spoštovana ministrica, zdravstvo v Sloveniji ni zastonj. Tisti, ki ima povprečno plačo, on in njegov delodajalec plačata za zdravstveno zavarovanje več kot 2 tisoč evrov letno za zdravstvo, za čakalne vrste. Vi govorite tu o blaginji in za kaj namenjamo ta denar. Ta denar vi neustrezno porabljate. Ne prodajati zgodbe, da je v Sloveniji šolstvo brezplačno. Ni. Vsak, ki ima šoloobveznega otroka, ve, da se za šolo v Sloveniji plačuje. In potem greste pa še spreminjati ustavo, da boste še spreminjali zadeve in obšli te zadeve in ločili javno in pa zasebno. Vi denar, ki ga krvavo zasluži gospodarstvo, vsaj za mene, neustrezno zapravljate. Berite medije, kje se najbolj povečuje število zaposlenih, na katerih ministrstvih? Na Ministrstvu za zdravstvo in katero drugo. To vse vpliva na to razpravo, ki jo imamo danes, ker zaradi teh, bi rekel, neupravičenih porab in vsega skupaj, ne moremo zmanjševati dohodnine. V Slovenski demokratski stranki smo predlagali spremembo in pa dopolnitev dohodnine, zmanjšanje razrednih stopnej za dve odstotni točki in pa zvišanje splošne olajšave. To se naj bi tistemu, ki zasluži povprečno plačo, na leto poznalo v žepu približno za 400 evrov. Če bi se vi še spustili v to politiko zmanjševanje trošarin in vsega skupaj. Ne. Nekateri pritiski so, recimo, po povečanju minimalne plače. Res je, minimalna plača je nizka in težko se preživi, ampak treba se je zavedati, da z minimalno plačo dodatno obremeniš tudi delodajalca. Zakaj ne gremo obratno in znižamo tistih življenjskih stroškov, s katerimi se ljudje soočajo vsakodnevno, na primer z zmanjševanjem trošarin za naftne derivate. Strošek za kurilno sezono bi se znižal za 300 evrov in bi bil na enakem nivoju, kot je v Avstriji. Vi se hvalite z marsikatero zadevo, ki ste jo v tem mandatu naredili, spoštovana ministrica. Hvalili ste se tudi s prodajo Adrie Airways. Zdaj beremo, da je kar nekaj letal Adrie Airways prezimljenih zaradi insolventnosti švicarske družbe. Zanima me, kako boste v Bruselj leteli na pogajanja za NLB, ko bo Adria na tleh, vi ste se pa hvalili s to prodajo. Zdaj imamo informacijo, da je danes ne vem že koliko letov Adrie Airways odpovedanih zaradi insolventnosti. Boste šli iz letališča v Celovcu? Mi danes polnimo zaradi bistveno ugodnejših cen v Avstriji avstrijski proračun. Polnimo avstrijsko zdravstvo, avstrijsko šolstvo zaradi tega, ker se vaša vlada ne zna prilagajati trgu in zato, ker gledate samo eno drevo, ne gledate pa širšega gozda. Vi ste že trikrat zapored, spoštovana ministrica, sodelovali v vseh teh treh vladah. Tiste vlade, katerih posledice bomo Slovenke in Slovenci dolgo čutili. Državna sekretarka ste bili pri ministru Križaniču – najslabši minister, sigurno, v zadnji zgodovini. Zaradi tega se še danes plačujejo vse zadeve. Trikrat ste šli zapored dvigovati trošarinsko politiko. Trikrat ste šli. Spoštovana ministrica, prepričan sem, da v Slovenski demokratski stranki in jaz osebno tega predloga sprememb ne morem podpreti. Prepričan sem, da je premalo pogumen. Nenazadnje, povejte še javnosti pa vsem skupaj, kdaj bodo te spremembe začele veljati, o katerih se danes pogovarjamo? Hvala.
Besedo ima mag. Matej Tonin. Pripravi naj se Miha Kordiš. Te imam za enkrat, potem pa naprej.
Zdi se mi, da med nami – Novo Slovenijo in ministrico – vladajo neke temeljne konceptualne razlike. Če natančno poslušate ministrico, potem bi lahko to na neki način povzeli v naslednjem: Tiste, ki danes plačujejo davke v Sloveniji, jih je treba do konca stisniti in iz njih izžeti maksimalno, kar se da. To je na neki način politika te ministrice. Kaj mi predlagamo oziroma o čem mi govorimo, je, da bi z nižjimi davki lahko več ljudi davke plačevalo in v končni posledici bi bil tudi proračun poln. Ampak, ko mi te stari govorimo, kot da govorimo znanstveno fantastiko, ker se nam vsi smejite, v to zgodbo nihče ne verjame. Kot da mi govorimo stvari, ki jih nikjer drugje po svetu ne bi videli oziroma da ne bi že obstajale. Mi samo določene principe, ki veljajo v razvitih zahodnih demokracijah, želimo prinesti tudi na tla Slovenije. Kje pa smo vendarle z ministrico na isti ravni? Pri točki, ko govori, ne smemo razdeliti več kot ustvarimo. Ja, ministrica, strinjam se z vami, ampak se mi pa zdi skrajno nenavadno, da pa to ne velja za državo. Kaj mislim konkretno? Od leta 2012 pa do danes, v času vašega ministrovanja, so prihodki v državno blagajno približno za tisoč milijonov evrov večji in za teh tisoč milijonov evrov se je povečala potrošnja države. Naša poanta pa je, da bi lahko teh tisoč milijonov evrov pustili ljudem, da ostaja v njihovih žepih. In vsi ekonomisti, znanstveniki, strokovnjaki, ki se ukvarjajo s tem področjem, vam bodo znali povedati, da je za vzdržno gospodarsko rast ključno, da je ustrezna domača potrošnja. Domača potrošnja pomeni zapravljanje naših lastnih ljudi oziroma v žepu morajo nekaj imeti, da lahko trošijo in zapravljajo. In točno v tej smeri je šel predlog Nove Slovenije, ki ga je potem koalicija povozila in zapeljala nekako v drugo smer. To je seveda vaša odločitev, ampak naš predlog je bil zelo enostaven. Če se boste spominjali za nazaj, ko smo mi prihajajo z nekoliko drugačnimi predlogi, ko smo rekli, da 3 tisoč 300 evrov zaslužka oziroma plače v enem letu zaposlenega ne bi bilo oprispevčenega, da za ta denar ne bi plačevali prispevkov, potem bi človek z minimalno plačo imel 50 evrov večji neto izplen vsak mesec. Ste takrat rekli, to lahko ogrozi pokojninsko, zdravstveno blagajno in še kaj. Okej, smo vas slišali, smo spremenili naš koncept in smo rekli, pustimo prispevke pri miru in smo šli na dohodninsko olajšavo, s čimer v ničemer ne posegamo ne v pokojninsko in ne v zdravstveno blagajno, predlagamo pa to, da si država od našega zaslužka odreže manj. Danes smo že večkrat povedali, da pri neki povprečni plači bi vsak mesec posamezniku ostalo 80 evrov. Tisti, ki vas je tako skrbeli, da to pomeni minus v državni blagajni, vam naj povem, da teh 80 evrov in ta minus, ki naj bi nastal v državni blagajni, bo ostal v žepih naših ljudi, Slovenk in Slovencev, in se bo zgolj po nekaj daljši poti vrnil nazaj v ta isti proračun. Kako? Če bo ljudem teh 81 evrov več na mesec ostalo, kar vi pravite, da bo povzročilo v državni blagajni določen minus, najverjetneje tisti, ki si bodo to lahko privoščili, bodo teh 81 evrov zapravili, prispevali k domači potrošnji. S tem, ko bodo trošili, bodo plačevali DDV. Seveda, več kot bodo trošili, več bo tudi potreb na trgu, marsikakšen podjetnik bo lahko koga dodatno zaposlil, ker bodo zahteve večje. Vsak novozaposleni pomeni dodatna plačila v pokojninsko, zdravstveno in še kakšno blagajno. Jaz sem včasih res neverjetno razočaran, da ne moremo s to miselnostjo prodreti, da z nekoliko potrpežljivosti in če pustiš ljudem več denarja v njihovih žepih, da se bo to slej kot prej vrnilo na različne načine v državni proračun. In da ko govorimo o teh davčnih zadevah, težko razumem, zakaj tega ne moremo imeti v uvidu. Ta rešitev, ki smo jo predlagali, je bila resnično enostavna. In ne samo to, da bi ljudem ostalo več v žepih, tudi rešili bi problem teh dnevnih migrantov, ki zdaj delajo v Avstriji. In tisti, ki ste danes razpravljali, da ne gre za dvojno obdavčitev, imate prav. Gre za razliko, ki jo morajo ti ljudje doplačati še Sloveniji, ker ima Slovenija višjo obdavčitev dela kot pa Avstrija. Če bi bila obdavčitev približno enaka med Avstrijo in Slovenijo, potem seveda teh doplačil ne bi bilo. In prav ta dohodninska olajšava bi ta problem rešila, ampak seveda koalicija pravi ne. Škoda. Bila je lepa priložnost.
Besedo ima ministrica za finance mag. Mateja Vraničar Erman.
Dober dan! Moram, oprostite, moram se še enkrat odzvati na splošnejše proračunske argumente. Ja, v zadnjih letih se je res nabralo oziroma se steče v državno blagajno preko tisoč milijonov ali eno milijardo več prihodkov. Ampak ne pozabiti, da je zdaj v nominalnih številkah proračun izravnan, medtem ko je v preteklosti bilo treba pokriti preko milijardo veliko luknjo proračunskega deficita. Postopno smo jo zniževali od leta 2014 dalje iz milijarde 300 na letošnji nivo, ki bo krepko pod tem, kar je predvideno v proračunu in v nominalni presežek prihodnjega leta. Vsi ti prihodki morajo pokriti deficit, ki je obstajal leta in leta. Ta deficit ni nastal v pretežni meri zaradi pokrivanja bančne luknje, tudi v določeni meri, ampak pretežni del tega dodatnega deficita v zadolževanju glede na raven zadolženosti v letu 2008 do leta 2015, ko je bil dosežen vrh, je šlo na račun pokrivanja razlike deficitov v tekoči porabi. Kar se tiče v bistvu tega vprašanja, koliko bi z dodatnim trošenjem posameznikov državni proračun pridobil, moram opozoriti na to, da se ta denar troši že danes. Ne trošijo ga posamezniki preko njihove osebne potrošnje, ampak ga trošimo ali za skupne potrebe, ki sem jih prej podrobneje navajala, ali pa se trošijo preko podjetij, ker v bistvu so podjetja tista, ki tudi z določenim trošenjem morajo ustvarjati prihodke. To ne pomeni, da bo to dodatno domače trošenje. Samo potrošnja se bo od enega subjekta preselila k drugemu subjektu. Kar se tiče trošarinske politike, ta danes sicer ni predmet podrobnejše obravnave, ampak kar se tiče kurilnega olja, moram opozoriti, da je že pred leti država sprejela usmeritev, da bo tudi s trošarinsko politiko usmerjala porabo oziroma usmerjala prebivalstvo in druge potrošnike v uporabo sistemov za ogrevanje, ki so za okolje manj obremenjujoči. Zaradi tega je v bistvu z zadrževanjem višine trošarine na sorazmerno visoki ravni prispevala k zasledovanjem okoljske politike. Ko govorimo o trošenju za zdravje oziroma za zdravstveni sistem, ne smemo pozabiti, da je poleg proračuna temeljni vir financiranja zdravstvenih storitev zdravstvena blagajna, ki se financira s prispevki. Prispevki so naši prispevki oziroma je naš delež k sofinanciranju javnega zdravstva po načelih solidarnosti in prispevanja v skladu s svojo ekonomsko močjo. Hvala lepa.
Replika mag. Marko Pogačnik.
Spoštovana ministra, zdaj ste pa pihnili totalno mimo. To se pa delate norca iz državljank in državljanov Republike Slovenije v zvezi s trošarinami na kurilno olje. Dajte mi povedati, koliko obremenitev ste danes tudi vi povečali v vašem mandatu na položnico, ki jo plačujemo za električno energijo. Povejte, koliko ste obremenili dodatno ceno litra nafte, litra kurilnega olja ali pa litra bencina na osnovi dodatnih obremenitev. Povejte, kolikokrat ste šli trošarino povečati v vašem mandatu, in ne se sklicevati v javni razpravi, da znižujete glede proračuna, bi rekel, primanjkljaj. Spoštovana ministrica, povejte, za koliko se je zadolžila v obdobju vašega mandata te vlade država Republike Slovenije dodatno. Kakšen dolg je znašal, ko ste nastopili mandat, kakšen dolg je danes? Povejte, ali je manjši ali je višji. Pa povejte še za vlado Boruta Pahorja, za vlado Alenke Bratušek in pa za vlado Mira Cerarja, v katerih ste bili državna sekretarka dvakrat, enkrat ministrica, za koliko ste dodatno zadolžili Republiko Slovenijo.
Besedo ima Miha Kordiš. Pripravi naj se mag. Andrej Šircelj.
Hvala za besedo, predsedujoči! Se bom najprej zadržal pri temi, ki je danes v razpravi sploh še nismo odprli, to je vprašanje olajšave za 13. plačo. To je neka pobuda, predlog, ki jo je koalicija sprejela na združeno iztočnico Zveze slovenskih svobodnih sindikatov in Gospodarske zbornice Slovenije. V Levici takega ukrepa ne moremo podpreti oziroma mu ostro nasprotujemo, in sicer iz štirih razlogov. Prvič zato, ker je nepošten do vseh delavcev iz javnega sektorja, ki ne prejemajo 13. plače. Seveda tukaj ne govorimo o kakšnih višjih birokratskih šalonih ali o politiki, ampak o takih poklicih, kot so to medicinske sestre v bolnišnicah, negovalke v domovih za ostarele, gasilci in tako naprej. Podobno je ta ukrep nepravičen do delavcev v zasebnem sektorju, ki ne prejemajo 13. plače, recimo, kakšni zaposleni pri espejih se najdejo med njimi. Naprej, tak ukrep davčnega razbremenjevanja kapitala oziroma delodajalcev najbolj koristi kvečjemu zaposlenim z najvišjimi plačami, delavcem z nizkimi plačami pa ne. Ker se bo olajšava povečala za okrog 500 evrov, bo nekdo na minimalki dobil 80 evrov, tisti, ki je na kakšni višji plači ali pa na najvišjih plačah, pa od 200 do 250 evrov. Se pravi, spet bodo zares profitirale najvišje plače, tisti na najnižjih plačah bodo komaj opazili razliko, vmes se bo pa osiromašil sistem naše socialne države. Posledica tega ukrepa je namreč tudi to, da bi se za 20 milijonov evrov manj dohodnine nateklo v naš proračun, s tem se pa seveda financira investicije v zdravstvene domove, subvencioniranje vrtcev in tako naprej. Skratka, vsi redistributivni ukrepi države, ki naj bi prispevali k socialni pravičnosti. Tukaj se moram zaustaviti pri sindikalni strategiji, ki je botrovala temu predlogu. Jaz mislim, da je novo vodstvo Zveze slovenskih svobodnih sindikatov naredilo napako, hudo napako, takega ranga, ki si je v bodoče ne sme več privoščiti. Pa sem se še milo izrazil. Glejte, če je šel sindikat v paktiranje z Gospodarsko zbornico, z organizacijo kapitala, za davčno razbremenitev v osnovi delodajalcev pa v istem času ne podpira, vsaj ne aktivno, dviga minimalne plače, potem se moramo malo vprašati, kakšni sindikati so to in kakšnemu interesu služijo. Delavskemu interesu očitno tako tako, pa ravno za interese delavcev oziroma vseh delovnih ljudi se morajo sindikalne organizacije zavzemati. In ta interes bi v grobem lahko zajeli v dve postavki, v neposredno in posredno. In neposredni delavski interes zagotovo so čim višje plače, to so tudi tiste neposredne mezde, to je tisti znesek, ki ga delodajalec izplača zaposlenemu. Drugi interes je pa posredni interes, lahko mu rečemo tudi javni interes, to je pa krepitev socialne države, se pravi, čim višji prihodki, ki financirajo socialne transferje, brezplačno zdravstvo, izobraževanje, nadomestilo za primer brezposelnosti, tudi pokojnine in tako naprej. Skratka, vse tiste postavke, ki si jih kot posamezniki res ne bi mogli privoščiti, napajajo davčni prihodki države. Temu rečemo pa družbena mezda, če je tista plača, ki jo ti dobiš na račun, neposredne mezde, je to družbena mezda in je prav, da je, in je prav, da je čim močnejša, in to je zagotovo razredni delavski interes. In zato sindikalne organizacije ne morejo in ne smejo navijati za kakršnekoli davčne olajšave, ampak se potegniti za višje plače in iz njih izhajajoče prihodke, tako na delavski račun kot na račun krepitve socialne države. Nekateri sindikalisti to potezo utemeljujejo s tem, da delodajalci niso hoteli izplačevati trinajstih plač višjih od 70 % povprečne plače, kar je aktualna ureditev trinajste plače, in da naj bi se zdaj izplačila zvišala, da bi se dvignila tudi potrošnja, ki bo nadomestila ta izpad, zato ker bodo delodajalci davčno manj obremenjeni. To pač ne drži, ta argument tudi empirično ne stoji. Prvič zato, ker poznamo primere podjetij, ki izplačujejo trinajste plače tudi višje od 70 % povprečne bruto plače, celo višje od 100 % bruto plače. Konkreten primer – Domel, ki bo letos, torej še v razmerju brez nove olajšave, vsem zaposlenim izplačal trinajsto plačo v višini 2 tisoč evrov. Pa naj postrežem še z enim konkretnim podatkom, da ne bomo poslušali samo ideoloških mlinov desnice. Med leti 2015 do 2016 – to so zadnji podatki, ki jih imamo – se je dobiček v gospodarstvu dvignil na 3,2 milijarde evrov, porasel je v enem letu za 70 %. Za 70 %! Denarja v gospodarstvu je dovolj, vendar se ne preliva v plače. Zakaj se ne preliva v boljše plače? Ali so tu problem davki? Ja, očitno ne, če je čistega dobička za 170 %, kolikor ga je bilo eno leto nazaj. Očitno niso preveliki davki, ampak je prevelik kapitalistični pohlep. In nižji davki so voda na mlin tega pohlepa, ne voda na mlin solidarnosti in ne voda na mlin delavskega razreda. V teh argumentih desnice – konec koncev so ob kakšni drugi priložnosti to tudi argumenti liberalcev – ni kaj prida točnosti. V bibliji je več resnice, kot je je v mitologiji prostega trga, da zdaj bomo pa bogatim pustili denar in ta denar se bo nekako magično prelil v koristi delavskega razreda, da bodo imeli delavci višje plače. Figo freško! Nikjer se to ni zgodilo, nikoli se to tudi ne bo zgodilo. Govora je bilo tudi o socialnem tržnem gospodarstvu. Jaz se bojim, da je naša država v razdobju zadnjih 25 let vedno bolj tržna pa vedno manj socialna. In zato imamo rastočo neenakost. Zato imamo padajoče standarde velike večine, delavske večine prebivalk in prebivalcev naše države. In vse te davčne olajšave za bogate, za kapital, s katerimi sicer pritiska desnica, dejansko jih pa potem kljub svojim zvonkim besedam o socialni pravičnosti vendarle izvaja vlada, to je sredinska liberalna vlada, da se razumemo, nas peljejo pa korakajo, kot bi kolega Horvat rekel, v smeri Bolgarije, v smeri Bangladeša. Glejte, to niso ukrepi, po katerih bi posegale bogate države tipa Nemčije in po katerih naj bi se zgledovali. To so ukrepi davčnega razbremenjevanja, ki so, praktičen primer, konkreten primer Bolgarijo pripeljali do tega, da je to država, iz katere v povprečju zbeži največ ljudi, mislim, da jih prehiteva samo Bosna oziroma je stvar tam nekje. Zdaj se pa vprašajmo, ali zares želimo Republiko Slovenijo spremeniti v podalpski bangladeš ali bi raje sledili razvojni strategiji, ki je tudi, recimo, našo severno sosedo ali pa Nemčijo spremenila v gospodarski motor Evrope. Torej, sklenjene proizvodne verige s podjetji, ki proizvajajo končne produkte, s katerimi soupravljajo delovni kolektivi, ki so tudi v javni lasti, ki so zmožna izplačevati visoke plače, ki so zmožna sama vlagati v svoj razvoj, in na tak način zagotavljati tudi osnovne pogoje, da lahko okoli teh sklenjenih gospodarskih verig in grozdov zraste tudi drobno gospodarstvo in diha in se razvija. brez da bi bilo za svoj razvoj odvisno od davčnih odpustkov. Pa je volk sit, pa je koza cela in življenje v naši državi veliko lepše in boljše. Hvala.
Besedo ima mag. Andrej Šircelj, pripravi naj se potem državni sekretar na Ministrstvu za finance.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade. V tej razpravi o davkih oziroma povod je seveda sprememba Zakona o dohodnini, je bilo seveda že marsikaj rečeno, tako da bi se vseeno nekako ozrl na to splošno makroekonomsko situacijo v zvezi s tem. Ministrica je dejansko na nek način povzela gospo Christine Lagarde, ki je rekla: »Zdaj je rast in zdaj je čas za reforme.« Ampak, teh reform tukaj ni. Tako da je zdaj nekoliko čudno, da ministrica iz vlade, ki ni reformirala ničesar, ne na finančnem, ne na zdravstvenem, ne na pokojninskem, ne na gospodarskem, skratka na nobenem področju, dokazi za to, da ni naredila nič na gospodarskem področju za večje investiranje, so na primer posebni zakoni za posamezne investicije. Takšni zakoni so bili sprejeti v nekaterih manj razvitih državah v 20. stoletju ne v 21. stoletju, v postkolonialnem obdobju, takrat so bili takšni zakoni sprejeti, na primer v nekaterih afriških državah za tuje investicije. Mi jih sprejemamo zdaj. Na zdravstvenem področju – poglejte, kaj je bilo narejeno. Ne glede na to, da IMF reče, da je zdaj čas za reforme, nič ni bilo narejeno, razen če štejete med reforme to, da se podaljšujejo čakalne vrste in da je vedno več ljudi bolnih in da vedno manj ljudi dobi zdravstveno oskrbo. Navsezadnje je že zdaj v samem zdravstvenem sistemu tak manko, da enostavno ljudje, če se na novo prijavijo, ne morejo priti do zdravnika. To so informacije, zadnje informacije, recimo, za Kranj, takšna informacija je bila. Najbrž ministrica ve več. Tudi davčne reforme, če vi govorite o reformah, jaz sploh ne bi govoril o reformah, ampak o manjših spremembah davkov, ki so šle do zdaj v smer, da so se ti davki povečevali. Zaradi tega je to, da se pri nas karkoli reformira, pesek v oči, to je neresnica. Lepe izraze tukaj uporabljam. Predvsem pa se nič ne naredi za to, da bi bilo ljudem boljše in lažje in da bi lažje živeli in boljše živeli. Ne govorim o tem, da bi srečnejše živeli, zato bodo ljudje sami poskrbeli, ampak zato, da bi dejansko boljše živeli. In če imamo na eni strani, kot je ministrica rekla, da ne bi bilo kurilno olje cenejše, da imamo usmeritev za državljane, da se ogrevajo z manj škodljivimi gorivi, poglejte, potem je naslednje vprašanje, zakaj imate danes, recimo, dizelsko gorivo ali pa bencinsko gorivo na avstrijskem Koroškem cenejše za 15 centov pri litru. Pa ne reči zdaj, saj na avtocestah je druga cena, zaradi tega, ker bencinske črpalke, ki so oddaljene med 2 in 3 kilometre od avtocest, imajo takšne cene. Lahko gremo kar geografsko, če želite, po celi Koroški, od Grossglocknerja pa seveda tam potem proti Gradcu, če vzamemo to kot Koroško. Tako da tu dejansko vi nimate nobenih argumentov, da ta vlada dejansko naredi nekaj za človeka, nekaj za državljana Slovenije, nekaj za državljanko Slovenije. Oprostite tukaj, če vi lahko seveda govorite o tem, da je makroekonomsko sedaj vse skupaj izenačeno in da so prihodki enaki odhodkom in tako naprej. Pa še tukaj je težava, tako mimogrede, čisto strokovno. Ministrica, ne danes, ampak je govorila o tako imenovanem primarnem presežku iz bilance A. Poglejte, če vzamete zraven še bilanco B in obrestih, potem smo daleč od presežka. Ampak tega vi ne poveste. To je zavajanje. Tudi tega ni, če tako govorimo, tudi tega ni, ker ste si pač izmislili nek nov izraz primarni presežek, se pravi, iz bilance A. Če vzamemo še kakšno drugo bilanco zraven B ali C, potem dejansko presežka ni. To so dejstva, to so številke. Tam je milijarda obresti ali 800 milijonov obresti in tukaj je dejansko ta manko. Tudi to ne drži, da imamo, ampak kakorkoli, danes imamo boljši položaj, imamo boljši makroekonomski položaj. S tem se vsi strinjajo. Ampak ne zaradi tega države, ampak zaradi rasti v Evropi, rasti pri naših največjih partnericah, kamor izvažamo, tu mislim predvsem na Nemčijo, tudi Francijo, ampak to je zaradi izvoznikov in gospodarstva. V Slovenski demokratski stranki smo zato, da se njim daje še dodatne spodbude, da se jim sploh dajejo spodbude, ne pa da se reče, da se bo na eni strani zdaj država, kot da je to nekaj izven tega vesolja, ljudi, da tako rečem, odpovedala za davek od dohodka pravnih oseb. Počakajte, morda zdaj, ampak pred pol leta ste pa stopnjo povečali iz 17 na 19 % davka od dohodka pravnih oseb. In podobno se zdaj dogaja tudi s pavšalisti. Če zdaj berem to, kar ste dejansko tukaj napisali ali kar je Vlada dejansko napisala, tukaj se zaostrujejo pogoji za pavšačiste. Zakaj? Zaradi tega, ker ste enostavno v tem gradivu povedali, da nekateri zlorabljajo sistem ali da sistem ne deluje, to je vaša beseda. Poglejte, zloraba sistema je takrat, ko nekdo naredi verjetno nekaj pravno kočljivega ali pravno nesprejemljivega. Če pa nekdo deluje v okviru zakona, potem ničesar ne zlorablja, vsaj jaz tako to razumem. Morda vi to drugače razumete. Ampak ne, vi seveda tukaj zdaj to zaostrujete, analizirate, kdo je tisti, ki je na nek način tudi zlorabljal sistem, ampak namesto, da bi to preverili s Finančno upravo, preverjali seveda na licu mesta, vi morda tukaj naredite neko analizo, ampak tega pa ne naredite. In še nekaj več, tukaj zamegljujete celotno situacijo. Zakaj? Zaradi tega, ker, poglejte, Komisija za nadzor javnih financ bo čez nekaj dni ponovno obravnavala problematiko zaposljivosti in zaposlenosti v Luki Koper o tako imenovanih, da jih citiram, to govorijo v tisku o gazdah in tako naprej, ki imajo espe. V Zakonu o dohodnini imate vi točno določbe, kdaj se neodvisno dejanje spremeni v odvisno dejanje. Kar z drugimi besedami pomeni, kdaj tudi nekdo, če dela kot samostojni podjetnik, je obdavčen, kot da bi to bila plača. In to narediti pri številnih, pri številnih majhnih podjetnikih tako dali drugače ta vlada to naredi, da enostavno pride in ga obdavči kot plačo, majhnega podjetnika. Če to deluje v velikem sistemu, tega ni, ker glejte navsezadnje je Finančna uprava na eni izmed sej te komisije priznala, da sploh ne gre v Luko Koper nič pregledovati. Pregleduje sicer te posameznike in tako naprej, ampak sam sistem, ki to omogoča, dejansko tega ne naredi in zaradi tega je tole dejansko vse skupaj zamegljevanje spoštovana Vlada, zamegljevanje dejanskega stanja. Na podlagi tega vi spreminjate zdaj zakon, namesto da bi inšpekcije opravile delo, ki bi ga morale narediti, da bi se zagotovil sistem delovanja pavšalnih podjetnikov, vi spreminjate sistem po nekaj letih, po nekaj mesecih, ne znate ga pa dejansko udejanjiti in nadzorovati. Sploh ne znate tega narediti, da bi zaživel. To je delovanje te vlade. In to je dejansko poseg v pogoje poslovanja in v pogoje za boljše podjetništvo. Tega vi ne naredite, ne znate, ne zmorete ali pa nočete.
Besedo ima državni sekretar na Ministrstvu za finance, gospod Tilen Božič.
Hvala za besedo. Najprej moram nekaj besed o teh zadnjih trditvah, ki so bile dane, vseeno. Tega, kar ste omenjali glede zlorabe pa odprave zlorab in tako naprej. Se pravi, duh rešitev, ki so bile predvidene v zakonu, ki je bil takrat sprejet, je bil po našem mnenju eden, v praksi pa se je ugotovilo določene odklone. V skladu s cilji, ki so bili takrat postavljeni, takih odklonov načeloma ne bi smelo biti. Jaz upam, da ni bil tak luknjičast sistem postavljen namerno, pa tudi če je bil, bi bil skrajni čas, da te luknje nekoliko zakrpamo. To se ne tiče vseh zavezancev, se pravi tisti, ki običajno poslujejo, na njih to nikakor ne bo vplivalo. Vpliva zgolj na tiste, ki so bili morda zelo inovativni pa so ta sistem lahko izkoristili zunaj tistega, kar so bili nekako ti ciljni gabariti. Se pravi, da govorimo o znatni administrativni pa tudi davčni razbremenitvi tistih malih zavezancev, ki pri tem potrebujejo. lahko temu rečemo, spodbudo, pomoč in tako naprej. Rečeno je bilo, da ne znamo narediti, da bi sistem zaživel pa ga spreminjamo. Bi vseeno omenil, da zdaj v povprečju, mislim, da je bilo v zadnjih nekaj letih tam nekje med 8 in 10 tisoč novih zavezancev v tej grupaciji. Kar se tiče konkurenčnosti – izvoz nam izjemno raste. Del rasti BDP, zelo velik del rasti BDP na tem sloni. Tuje neposredne investicije rastejo, znatno. Kar kaže posredno na to, da očitno pa smo konkurenčni v določenih elementih. Povedali smo tudi kot Ministrstvo za finance glede prihodnjih usmeritev na davčnem področju, da smo nekonkurenčni v določenih zadevah, in to je predvsem obremenitev dela, primerjalno z drugimi. In na tem se bo tudi prihodnje delalo, na tem dela tudi ta sprememba, ki jo imate danes na mizi. V določenih elementih, se pravi, če govorimo o tistih z najnižjimi dohodki, se pravi splošna olajšava, manjša prilagoditev te povečane splošne olajšave, da ni več tistih stopnic, ker so dejansko bile krivične. Kar se tiče študentov – dvig iz 75 na višino splošne olajšave, te njihove olajšave. Kar se tiče potem napotitev, to je pa dodatna reč, ki mislim, da je zelo pomembna za slovenske delodajalce oziroma tudi zaposlene, se pravi, na kakšen način mi obravnavamo kratkotrajne napotitve in na ta način tudi preprečimo, da bi nastala morebitna zmeda in s tem neke posledice za gospodarstvo. Tam notri je bilo pripeljanih več stvari, od tega, da do 30 dni, to je kratkotrajna napotitev, če pogledamo določene stroške oziroma povračila, ki bi jih imel zaposleni na takšni napotitvi, da se davčna obravnavna izenači z obravnavo v primeru službene poti v tujino. Podobno tudi, če gremo gledati, kar se tiče tistih, ki so na daljši napotitvi, smo dali nekaj dodatnih rešitev notri, tako, kar je bilo prepoznano, se pavi, da nekdo mora priti na tisto lokacijo, kamor je napoten, se pravi, da se tisti stroški, ki so povezani s temi, da se pride na tisto lokacijo in da se vrne nazaj ob koncu te napotitve, se pravi izvzame iz obdavčitve, kar do zdaj ni bilo, je bilo samo povračilo iz dela prevoza na delo in iz dela. Dodatno je tukaj tudi povračilo za malico, ki se povečuje za 80 % v takem duhu, kot je že pred nekaj časa začelo veljati, taka rešitev je bila vpeljana za čezmejne delavce migrante, tista malica se prizna v višjem deležu. Tukaj bi še omenil in podprl s strani Ministrstva za finance amandma, ki so ga vložile tri koalicijske stranke, se pravi SMC, Desus in SD. Ta se tiče dveh zadev. Prva reč pri kratkoročnih napotitvah je rešitev, ki je obvisela v zraku na Odboru za finance, da nastanitev je priznan strošek oziroma se ne šteje, lahko temu rečemo tako, v boniteto zaposlenega do 30 dni. Zdaj predlagajo, da bi bilo to 90 dni, kar je tudi po našem mnenju smiselno. In druga reč, področje voznikov v mednarodnem prometu, zaradi tega, ker je pa narava njihovega dela specifična, kar se priznava tudi na evropski ravni, zdaj se namreč snujejo nove rešitve. V njihovem primeru je predvideno, da se tista napotitev do 90 dni obravnava tako, kot smo predvideli rešitev za do 30 dni za ostale, se pravi, da je tretma enak tistemu, kot bi bil v primeru službene poti v tujino. Rečeno je bilo, večkrat v isti sapi, da naj pustimo delodajalcem, da nagradijo svoje zaposlene, naj jim vendarle to omogočimo. Jaz bi vseeno ponovno poudaril, lani, se pravi, s 1. 1. 2017, je začela veljati določba, ki omogoča, da ta tako imenovana 13 plača ali pa, če želite, božičnica, ni obdavčena z dohodnino do višine 70 %. V tej fazi smo prišli do ene intrigantne zadeve, in sicer ima Ministrstvo za finance stališče, da ta ukrep še ni začel niti v polnosti delovati, ker večina izplačil bo, verjetno, delno v novembru, velika večina pa v decembru. Naše stališče je bilo, da tega ne bi spreminjali, dokler ne bi šlo vsaj eno leto veljavnosti tega režima skozi, da bi potem na podlagi izračunov premislili o tem. Ne glede na to, se je koalicija ob zadržkih Ministrstva za finance odločilo, da bo vseeno vložila amandma in predlagala, da se dvigne ta ugodnost iz 70 na 100 % povprečne plače. To tudi nekoliko, po naših ocenah, dviguje obseg javnofinančnih sredstev, ki bodo prišla v proračun, kot bi sicer prišla, če do te spremembe ne bi prišlo, zato tudi potem pridemo iz tega do naše prvotne ocene, ki so bile, da bo razbremenitev tam nekje pod 20 milijonov evrov, verjetno je to bližje 25, morda celo 30 milijonov evrov, bomo pa to videli drugo leto, ko se bodo tudi te božičnice oziroma trinajste plače izplačevale. Glede na dinamiko, da stopnja zaposlenosti zelo raste, se je povečalo tudi število delovno aktivnih itn., kljub temu pa se že pojavljajo prvi indici, da delavcev primanjkuje. Takšnih situacij bo vse več, tudi zaradi tega gre verjetno pričakovati, da bodo delodajalci začeli nekako zadrževati svoje zaposlene pri sebi tudi na račun tega, da jim bodo to, lahko rečemo, nagrado za poslovno uspešnost podjetja v prihodnje izplačevali v takšnem ali drugačnem obsegu, se pravi, da se bo število teh izplačanih nagrad povečalo. Najbrž se bo pa tudi povečala višina, vsaj tako trdijo predstavniki delodajalcev oziroma predvsem Gospodarske zbornice Republike Slovenije. Več pa lahko kasneje.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Vojka Šergan. Izvolite.
Hvala za besedo. Paket davčnih sprememb, ki ga imamo danes pred sabo, je nadaljevanje preteklih davčnih prestrukturiranj in gre predvsem v smeri izboljšave za ljudi. Jaz bi se dotaknila v tem trenutku tudi preteklih ukrepov davčnega prestrukturiranja, ki ga nekako delamo od leta 2015. Če se nekako osredotočim na to, da so bil že v letu 2015 davčne olajšave za investiranje v tovorna vozila in avtobuse, potem je bila ukinitev praga za obvezno računovodenje pri upravljanju osnovne kmetijske in gozdarske dejavnosti, potem so bili ukrepi za zmanjšanje administrativnih ovir pri uvozu, predvsem v smeri poenostavitve obračunavanja DDV, potem je bila s področja Zakona o dohodnini sprememba dohodninske lestvice, kjer se je uvedel nov davčni razred med veljavnim drugim in tretjim davčnim razredom s stopnjo 34 % znižanja davčne stopnje, to se pravi, da je bil iz 41 na 39, potem zvišanje dohodninskega praga za upravičenost do dodatne splošne olajšave v višini 300 evrov na letnem nivoju, potem oprostitev plačila dohodnine za del dohodka iz poslovne uspešnosti tako imenovane božičnice do višine 70 % – to se bo v letošnjem letu, tistim, ki bodo letos decembra dobili božičnico, bodo v tej višini v bistvu dobili več izplačane božičnice. Ta paket, ki ga imamo danes pred sabo, je nadaljevanje teh prestrukturiranj in gre predvsem v smeri,, da se enostavno gre naproti ljudem, predvsem na področju normirancev. Normiranci praktično ostanejo na cedularni obdavčitvi 20 %, tako kot v preteklosti. Večina teh normirancev je nekako v dohodkovnem krogu, bom rekla, največji delež jih ima 35 tisoč prihodkov letno. Seveda se pa s tem zakonom odpravljajo nekatere anomalije, ki so se v preteklosti izkazale, in pa zloraba, ki je bila v preteklosti, se bo pač s tem novim zakonom odpravila. Potem bi pri tem rada vendarle še opozorila, da je tudi sprememba pri linearni določitvi dohodninske olajšave. To pomeni, da se bo z rastjo dohodka olajšava sorazmerno zmanjševala. Tako da nekdo, ki bo za en evro prekoračil dosedanjo stopničasto lestvico, se bo ta olajšava sorazmerno povečevala. Zato bo tisti, ki bo prekoračil minimalno, sorazmerno obdavčen, ne pa tako, kot je zdaj, da je šel v naslednji dohodninski razred in bil potem znatno obdavčen. Prav tako bi rada pri tem opozorila, da tudi na področju napotitev delavcev, študentov ter pri povračilu stroškov napotitve, da se bo se lahko tudi do 90 dni za te napotene nekako štelo kot napoteni delavci. Potem bo posebna osebna olajšava za rezidente, ki se izobražujejo, imajo status dijaka ali študenta, iz sedanjih 75 % se bo povečal na celoten znesek splošne olajšave. Spremembe prinašajo izboljšave predvsem za osebe z nizkimi dohodki in za napotene delavce, tako da pravzaprav ne moremo govoriti o tem, da se vendarle ne gre naproti ljudem. Je pa res, bilo je očitano, opozicija očita, da se ljudem v žepu ne pozna ta gospodarska rast in bolj uspešno gospodarstvo, jaz pa menim, da to se postopoma pozna, vendar seveda ne kar čez noč in na hitro. Jaz se tudi spomnim, ko je 2008 nastopila kriza, tudi takrat se čez noč, razen tisti, ki je izgubil delo, se mu je čez noč zrušil svet, ko je to delo izgubil, ampak na splošno se je pa tudi kriza postopoma stopnjevala in je vrhunec dosegla tam 2012–2013 pri nas. Tako se zdaj, ko nekako krizo počasi počasi premagujemo s to gospodarsko rastjo, tudi to počasi, počasi pozna tudi pri ljudeh. In na splošno ti prihodki ljudjem mogoče res minimalno rastejo, pa vendar se postopno povečujejo. In jaz verjamem, da bomo tudi vse ukrepe, ki jih v bistvu v tem obdobju nekako poskušamo, tudi Vlada jih poskuša udejaniti, da se bo v naslednjem obdobju to tudi pri kakovosti življenja ljudi poznalo. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Rad bi se odzval na izjavo gospe ministrice, ki nam je posredovala trditev prve dame IMF, ki je rekla, gospa Lagarde namreč, naj bi rekla, da zdaj ni čas za reforme, nekako v tem smislu. To je gotovo zelo prikladna izjava za to vlado in to koalicijo. Seveda ni čas za reforme, če ste jo že naredili, ampak v Sloveniji je nismo, je niste naredili. Tu je razlika. In vsi nam pravijo, vsi naši zavezniki, vsi nam pravijo, zdaj, zdaj, ko je gospodarstvo v razcvetu, ko je konjunktura, zdaj je čas za reformne ukrepe. In, kolegice in kolegi, bodimo pošteni, do tistih, ki spremljajo to sejo, bodimo pošteni do naših davkoplačevalcev in prosim, ne govoriti o neki davčni reformi, o nekem sila velikem davčnem reformnem paketu – gre za kozmetične popravke, ko govorimo o predlogih Vlade. Če bi bil sprejet predlog Nove Slovenije, kjer bi v dohodnino vpeljali novo splošno olajšavo na višini 7 tisoč evrov, to bi bil korajžen ukrep in bi ga lahko šteli med reformne ukrepe. To, kar pa zdaj nekaj vi delite, pa pravite okej 16 milijonov evrov, razdelite teh 16 milijonov, prosim, na dva milijona prebivalcev pa boste lahko govorili o pol kepice sladoleda in tako dalje. Kako hitro se lahko zgodi zloraba kakšne, v tem primeru prve dame IMF, Mednarodnega denarnega sklada. Z reformami ste torej zamudili in je to velika škoda. Jaz pozdravljam, da ste dosegli nominalni presežek v proračunskih dokumentih. Stalno Nova Slovenija opozarja, poglejte tudi strukturo proračuna. Mi imamo strukturni deficit. Vlagamo premalo strukturnega napora, merjenega z bruto domačim produktom. Kaj je že rekla Evropska komisija o našem oziroma vašem proračunu za leto 2018? Verjamem, da bo, če ne kdo drug, Komisija za nadzor javnih financ o tem kaj tudi spregovorila, če že ni. Tako da si ne zatiskati oči. Obžalujem, res obžalujem, da ne izkoristimo te pozitivne klime za to, da si zagotovimo vsi skupaj, za vse, za 2 milijona, kolikor nas je, boljšo in bolj stabilno prihodnost. Danes moramo razmišljati, ali smo pripravljeni na prihodnjo krizo, ki bo prišla, ne vemo kdaj, ampak bo. Saj poznamo, kakšni so makroekonomski ciklusi. In mi v Novi Sloveniji bi bili zadovoljni, da bi vlada, vsaka vlada seveda, da bi tudi prisluhnila gospodarstvu, bolj prisluhnila. Jaz ne vem, ali je vrh slovenskega gospodarstva bolj namenjen temu, da gredo tja predstavniki vlade, koalicije itn., da se tam slikajo, potem pridejo domov in pozabijo, kaj so tam slišali. Tam so bile izrečene izjemno pomembne zadeve. Mislim, da je slovensko gospodarstvo, da je Gospodarska zbornica Slovenije, da je Obrtno-podjetniška zbornica pa seveda tudi sindikati, da so to vsi partnerji, ko govorimo o poslovnem, če hočete, davčnem okolju v tej državi. Direktorica Gospodarske zbornice je na tem vrhu gospodarstva imela zelo zanimivo rešitev, ampak ta vlada je ne bo več mogla realizirati, ker so proračunu pod streho ali pod kapjo, vlada odhaja, mandata je konec. Saj ta zadeva sicer ni nova, predlaga naslednje, da večje prilive v proračun iz naslova večje zaposlenosti in posledično manjše odlive iz proračuna iz naslova manjše brezposelnosti, plus, da večje prilive iz naslova višje stopnje davka na dodano vrednost in višjega davka od dohodka pravnih oseb seštejemo in jih razdelimo na tri tretjine. Prvo tretjino namenimo za zmanjšanje javnega dolga, drugo tretjino za različne potrebe iz proračuna, zakonske obveznosti itn., tretjo tretjino, torej samo tretjino, gospodarstvo ni požrešno, samo tretjo tretjino od teh višjih prihodkov pa namenimo za razbremenitev dela, to je naša rakrana, to vsi govorite, govorimo, za razbremenitev dela – in to je to, kar zdaj Nova Slovenija počenja – in za vlaganja v raziskave in razvoj inovacij. Tukaj smo na dnu. Stokrat sem to povedal v proračunskih razpravah. Mi želimo biti neka razvita družba, razvita ekonomija – ni šans, premalo vlagamo. Seveda mora vlagati tukaj zasebni sektor, podjetja, mora pa tudi, tako delajo pametne države, vlagati tudi državni proračun. Tukaj smo na dnu Evropske unije. In zdaj pričakujemo, da bomo zelo pripravljeni na neko naslednjo krizo. Pričakujemo, da bodo izobraženi kadri, ki so vlečni konji našega razvoja, gospodarstva in družbe, da bodo ostali doma. Ne bodo, bodo šli ven. In tukaj je problem. Gospodarstvo neke zahteve artikulira, predlaga rešitve, se jih pa ne sliši. Res je pod črto, vlada se šla tja slikati, na vrh gospodarstva, gospodarstvu ne prisluhne, ker preprosto ne razume, kako funkcionira svetovno gospodarstvo.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Božič, državni sekretar, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz sem bil tudi prisoten, ko je odgovarjala ministrica oziroma predstavljala svoje stališče, in ni bilo rečeno, da zdaj ni čas za reformo. Rekla je, da pač zdaj ni čas za nižanje davkov, ko je omenjala pogovore z gospo Lagarde. To je prva reč. Druga reč, rekli ste na nek način, korajža velja. Dajmo znižati javnofinančne prihodke za 500 milijonov. To sem že večkrat povedal, če se zadolžujemo za to, da financiramo tekočo porabo, pomeni, da gre za odlog plačila davkov, ker bo to pač treba enkrat pobrati z davki, in to odlog, na katerega bo treba plačati obresti. Vedno v breme gospodarstvu in zavezancem, da ne bo pomote. In ta vlada si prizadeva za uravnotežene javne finance in da ne bi pretirano obremenjevali prihodnjih rodov oziroma to, kar se tudi govori, v razpravi je bilo omenjeno, ali smo pripravljeni na naslednjo krizo. Ravno to je del tega, da se pripravljamo na naslednjo krizo. Se pravi, da postane proračun uravnotežen, da se v relativnem deležu dolg znižuje – in ta se že, v relativnem deležu do BDP – sočasno pa, da se tudi kaj od tega odplača, da nekako pridemo hitreje pod tistih 60 % BDP, ki je nekako en razumen mejnik, ki so ga postavili ti tako imenovani maastrichtski kriteriji. Kar se tiče GZS, sindikatov in tako naprej, da so to partnerji, se popolnoma strinjam. Tudi iz tega razloga sem se, kadar je bilo le možno, z marsikom ali pa skupaj z več ljudmi dobil, tudi v ožji skupini ESS. Ne pravim, da smo se v vsem strinjali, pravim pa, da smo rešitve predstavili, povedali, kaj je rdeča nit tega, kaj s tem želimo doseči. Na marsikaj od tega smo dobili pripombe in marsikatero pripombo smo tudi upoštevali. In to se tudi zrcali dejansko teh rešitvah, ki so danes na mizi, in bodo tudi, predvidevam, delno tudi še skozi amandma koalicije dopolnjene. Tako da manevrski prostor za znižanje obremenitve dela se na nek način še razvija, se pravi, še vedno potrošimo nekoliko več, kot zberemo z dajatvami. Zdaj prehajamo počasi, v nekem doglednem roku bomo najbrž prišli v fazo pregrevanja in takrat niso smotrni prociklični ukrepi, ampak proticiklični, ker če ne, potem takrat, ko enkrat pridemo v tisti nihaj navzdol, ni več kaj narediti. Mislim, da ni treba izhajati iz kakšne teorije ali pa prakse drugih držav, kaj pomeni prociklični pristop, ker mislim, da je bil v Sloveniji relativno močno izveden v času tik pred recesijo oziroma tik pred krizo, kar se je potem pokazalo, se pravi, tisti izpad javnofinančnih prihodkov tako preko, lahko rečemo, davka od dohodkov pravnih oseb pa nekaterih drugih virov je pripeljalo do tega, da je bila luknja oziroma da je zdaj tudi nakopičeni dolg na državnih plečih oziroma na plečih državljank in državljanov te države toliko večji, kot bi lahko bil. Tudi zaradi tega Ministrstvo za finance pa tudi Vlada v tem mandatu ves čas opozarja, da je treba kljub temu optimizmu, ki se sedaj krepi, na trenutke prerašča že v evforijo, treba je ohraniti trezne misli in misliti na to, kaj bo po tem, ker po tem zagotovo bo recesija, ker še vedno je bila, glede na to, da vse skupaj gre v ciklih. Ravno za takrat je smiselno, da se zdaj ravna preudarno, da nas bo takrat vse skupaj manj bolela glava in da bodo tudi državljanke in državljani lažje prebrodili naslednjo krizo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, predlagatelj. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik! Spoštovani gospod državni sekretar, če sva čisto natančna, gospa Christine Lagarde ni rekla za Slovenijo, da zdaj ni časa za zniževanje davkov. Rekla je to najbrž za svetovno ekonomijo, saj gre za mednarodni monetarni sklad. Seveda ne za tiste države, kjer delo ni tako obremenjeno tako kot v Sloveniji. Za 6,7 odstotnih točk je v Sloveniji delo bolj obremenjeno, kot je povprečje OECD. O teh številkah se moramo pogovarjati tako, da ne bova pingpongala. Mislim pa, da oba veva, kaj bi morali narediti, pa nismo oziroma niste. Javni dolg, če govorite o letu 2008 in pregrevanje gospodarstva, povejte pošteno, da je takrat v razmerju z bruto domačim produktom javni dolg znašal dobrih 20 % leta 2008, ko se je dr. Andrej Bajuk poslavljal iz Ministrstva za finance. Toliko o tem. Vsi skupaj si dejansko prizadevamo, da bi več imeli tisti, ki ustvarjajo, torej delavci. Delavci. Za to gre. Želimo, da bi poslovno okolje bilo konkurenčno, da bi tuji investitorji prihajali k nam, odpirali delovna mesta, ki bodo ponujala visoke plače in visok standard. Jaz se zgrozim, ko gledam Ginijev koeficient in ga primerjam z drugimi državami članicami, smo spet mi tu med prvaki oziroma smo kar prvaki ne med prvaki. Smo prvaki, ker smo egalitarna družba. Jaz bi rad, da smo egalitarna, ampak egalitarna v tem, da je dobra blaginja za vse. Nekateri pravijo: »Smo egalitarni v revščini.« Saj res, če ponovim, da je v lanskem letu 280 tisoč ljudi, naših državljank in državljanov živelo pod pragom revščine. To je grozno. To je grozno in mi trdimo, da je najboljša socialna politika tista, ki ustvarja nova delovna mesta. Ne bo šlo drugače. Glede konkurenčnosti ne boste dobre volje, če bom ponovil rezultate švicarskega mednarodnega inštituta za razvoj menedžmenta. Slovenija stagnira, ohranila je 43. mesto. Jaz moram reči, da gotovo tudi vi niste s tem zadovoljni, oba bi si želela, da smo nekje med prvim in dvajsetim. Ampak tukaj na tem področju je treba potem nekaj narediti. Morali bi sedeti, če je treba, dneve in noči skupaj z gospodarstvom, ki pozna razmere na evropskem in svetovnem trgu. Verjamem, da vsega ne morete oziroma politika ne more ustreči zahtevam, ne more. Ampak tukaj je tisti primer, ki sem vam ga podal o tistih tretjinah, je pa zelo zanimiv, bi bil vreden razmisleka. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 5. člen ter amandma Poslanske skupine Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Mag. Matej Tonin, izvolite.
Podpredsednik, hvala lepa. Ta amandma se na nek način loteva pavšalistov oziroma normirancev, vseeno kako jih poimenujemo. Moram se nekoliko vrniti v zgodovino in povedati vsaj, kje so nastali nastavki te ureditve, ki jo imamo danes in ki je med številnimi podjetniki in tudi obrtniki zelo dobro sprejeta. Tam nekje leta 2014, ko se je končeval moj prvi mandat in ko smo bili praktično tik red volitvami, je ta naboj med koalicijo in opozicijo nekoliko popuščal, tudi koalicijski poslanci so bili takrat mnogo bolj dojemljivi, da so podprli tudi kakšne opozicijske predloge. In takrat nam je skupaj s Slovensko ljudsko stranko uspelo skozi parlamentarno proceduro spraviti dva zakona, ki sta praktično uveljavila sedanji sistem normirancev oziroma pavšalistov. Jaz mislim, da je bila ta ureditev izjemno enostavna, in to je, da tisto, kar posameznik zasluži, mu država prizna od tistega zaslužka 80 % kot strošek, kot normirane stroške, preostanek 20 % pa je obdavčen po 20 odstotni stopnji oziroma če povem še nekoliko bolj preprosto, na tisto, kar si zaslužil si plačal 4 % davek. Kako dobro je bila sprejeta ta rešitev, kaže tudi to, da se je praktično vključilo v ta sistem približno 15 tisoč dodatnih ljudi in nihče se ni pritoževal nad višino te obdavčitve, predvsem pa so imeli vsi radi jasnost tega sistema, ker se je vnaprej vedelo, koliko davka boš plačal, hkrati pa je ta sistem odpravil tudi, saj veste, takšna in drugačna goljufanja oziroma prirejanja potnih stroškov, iskanje računov, da si je nek podjetnik znižal davčno osnovo in podobne stvari. In kamorkoli si prišel, so to stvar pozdravljali in jo spodbujali še v tem smislu, da bi morali tovrstne pavšalne obdavčitve, normirance še dodatno spodbujati. Potem je Vlada prišla poleti z nekim sistemom, z nekim predlogom, ki bi ta sistem praktično uničil, ga do konca zakompliciral, zbirokratiziral. Če bi bil vladni predlog uveljavljen, bi šli nazaj na klasični birokratski sistem, kjer posameznik do zadnjega sploh ne bi vedel, kakšen davek mora plačati. In hvala bogu, lahko rečem, da je tukaj Vlada naredila korak nazaj in od tega predloga odstopila. To je dobra stvar, tako da v osnovnih gabaritih in okvirih še vedno ostaja tista rešitev, ki je bila uveljavljena leta 2014. Vlada zdaj poskuša z nekimi dodatnimi elementi preprečiti morebitne zlorabe. Vsekakor je to, kar zdaj predlagajo, mnogo bolje, kot tisto, kar so predlagali poleti, ker tisto, kar so predlagali poleti, je bilo res nesmiselno. Ker če obstajajo posamezniki, ki ta sistem zlorabljajo in ga uporabljajo na neprimeren način, potem se je treba lotevati njih, ne pa da na tak način kaznujete vse. Dobro, to je bilo upoštevano. O čem govori naš amandma, ki smo ga na ta člen tudi vložili? Če povem zelo poenostavljeno, Vlada na nek način predvideva, da se zaslužek, ki ga vi zaslužite, zaradi katerega ste lahko v sistemu normirancev oziroma pavšalistov, da se ta zaslužek lahko tudi sešteje in se skupna številka upošteva v dveh letih. Ker lahko se zgodi, da v enem letu zaslužite nekoliko manj, v drugem letu nekoliko več, ampak v skupnem seštevku je pa to še vedno v okvirih, ki so predvideni za pavšalne obdavčitve oziroma normirance, recimo 200 tisoč evrov prihodkov v dveh letih skupaj. Od tukaj dalje pa Vlada predlaga različno, torej, kako se bodo zdaj zniževala davčna osnova, kako se bodo upoštevali normirani stroški. Tukaj pa Vlada ne uveljavlja principa skupnega seštevka, ampak postavlja dobesedno limit na eno leto. Mogoče je ta materija zelo komplicirana in je najboljše, da jo razložim na konkretnem primeru, in sicer če imamo espejevca, ki v enem letu zasluži 40 tisoč evrov, v drugem letu pa 160 tisoč evrov, je to še vedno v okviru teh gabaritov, ki so predvideni za normirance, ampak Vlada po predlogu, seveda v prvem letu, kjer je zaslužek 40 tisoč evrov, upošteva 80 % normiranih stroškov, v drugem letu, kjer je pa seveda prihodek večji, 160 tisoč evrov, pa limit za normirane stroške postavlja še vedno, kot da bi ta posameznik zaslužil 100 tisoč evrov, ker postavlja limit na teh 80 tisoč evrov. In seveda, če to seštejete skupaj, bodo normirani odhodki manjši, kot bi lahko bili, če bi tudi za normirane odhodke uveljavili isti princip, kot ga imamo pri prihodku, da se upoštevata obe dve leti skupaj. Naš amandma gre zgolj v to smer, da se tudi pri normiranih odhodkih upošteva vsako posamezno leto posebej in da ni nekih dodatnih omejitev, če je to vse v okviru dvoletnega okvirja. To, mislim, da bi bilo smiselno za podpreti, ker bi dejansko sistem bil tudi enostaven, predvsem pa bi vztrajali na tem konceptu, ki smo ga že leta 2014 zastavili.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ne. Potem zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 26. točko dnevnega reda. Prehajajmo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU OD DOHODKOV PRAVNIH OSEB, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Tilnu Božiču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je v obravnavo v vašo hišo vložila Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, katerega glavni namen je okrepitev mehanizmov za zajezitev zlorab sistema in zagotovitev sistemske konsistentnosti. Kot omenjeno, so predlagani dodatni mehanizmi za preprečevanje zlorab sistema ugotavljanja davčne osnove z upoštevanjem normiranih odhodkov. Nadgrajuje se Določba o ugotavljanju prihodkov, ki predstavljajo zgornjo mejo za možnost ugotavljanja davčne osnove z upoštevanjem normiranih odhodkov. Tako se v primeru povezanih oseb prihodki lahko seštevajo, razen če zavezanec dokaže, da je njegova situacija v skladu s cilji in nameni takšnega ugotavljanja davčne osnove. Na podlagi prenovljenega pogoja za obvezen izstop iz sistema mora zavezanec izstopiti iz sistema, če njegovo povprečje prihodkov dveh zaporednih preteklih davčnih obdobij presega 150 tisoč evrov. Nadalje se višina normiranih odhodkov omeji z absolutno višino, in sicer ti ne morejo biti višji od 40 tisoč evrov ali 80 tisoč evrov za zavezance z vsaj eno obvezno zavarovano osebo. Predlagana je tudi uskladitev davčne zakonodaje z določbami mednarodnega standarda računovodskega poročanja številka 9, finančni instrumenti, in sicer na način, da se zagotovi vključitev vseh učinkov prevrednotenj in prerazvrstitev vseh finančnih instrumentov v davčno osnovo. Ta namreč pravi, da če ne gre sprememba skozi izkaz poslovnega izida, ampak skozi drugi vseobsegajoči donos, da se, ker bi na tak način nekako izpadlo iz obračuna davkov od dohodkov pravnih oseb, s to rešitvijo razlike vključijo v obračun davka od dohodkov pravnih oseb. Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanke in poslanci, Vlada Republike Slovenije meni, da predlog zakona določa ustrezne prilagoditve davčne zakonodaje glede na zaznane situacije in tudi predlaga, da predlog zakona podprete. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegi in kolegice! Odbor za finance in monetarno politiko je na 82. nujni seji 2. 11. 2017 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada. Odboru je bilo predloženo tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlagani zakon podpira. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora so amandmaja k predlogu zakona vložile poslanske skupine koalicije k 3. členu in poslanec Jožef Horvat k 4. členu predloga zakona. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za finance ter Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar Ministrstva za finance predstavil glavne cilje in poglavitne rešitve predloga zakona, ki so bile danes predstavljene s tega mesta. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je pojasnila, da je služba v pisnem mnenju opozorila, da je treba z vidika jasnosti preveriti posamezne predlagane opredelitve, in pojasnila, da vloženi amandma treh poslanskih skupin to pripombo upošteva. Dodatno se je opredelila do rešitev, vezanih na upoštevanje normiranih odhodkov, kjer se postavlja vprašanje enake obravnave davčnih zavezancev, ki so že v sistemu normiranih odhodkov, in tistih, ki ob takšnih dohodkih vanj ne morejo vstopiti. Glede vloženega amandmaja poslanca k 4. členu je opozorila na potrebo po jasnejši določitvi razmerja med dvema rešitvama, in sicer ali se lahko uveljavlja 80 % prihodkov kot normiranih odhodkov ali zneski, ki so določeni v absolutni višini. Po mnenju službe je s tega vidika nomotehnični pristop predlagane vladne rešitve jasnejši. V razpravi so članice in člani odbora na splošno izrazili podporo predlaganim rešitvam. Izraženo je bilo mnenje, da te ohranjajo zavezancem ugoden davčni sistem normiranih odhodkov, obenem pa bodo pripomogle k odpravi zaznanih anomalij in omejitvi možnosti zlorab v sistemu normiranih odhodkov. Nekateri razpravljavci so menili, da so rešitve predloga zakona in ostalih vloženih davčnih zakonov premalo ambiciozne in ne bodo prispevale k povečanju konkurenčnosti slovenskega gospodarstva ter razbremenitvi zavezancev. Med razpravo je državni sekretar Ministrstva za finance podal izčrpne odgovore in pojasnila na postavljena vprašanja ter izpostavljene dileme razpravljavcev, vključno z argumenti, zaradi katerih Vlada amandmaja k 4. členu ne podpira. Odbor je v skladu s Poslovnikom Državnega zbora sprejel amandma k 3. členu, ni pa sprejel amandmaja k 4. členu. Glasoval je o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodka pravnih oseb posega v definicije medsebojno povezanih oseb, ki delujejo usklajeno in tako v praksi delujejo kot eno podjetje oziroma skupina. Seveda je v takem primeru pravilno in tudi v skladu z načelom pravičnosti, da se davek odmeri od celote, namesto da bi si skupina medsebojno povezanih podjetij med seboj porazdelila stroške in tako vsem zmanjšala pravično davčno obveznost. V dosedanjih primerih je tako šlo pravzaprav za zlorabo sistema, ki je bil namenjen olajšanju poslovanja malih podjetij. Zavedati se moramo, da se je s to zlorabo predvsem siromašilo razpoložljiva javna sredstva, hkrati pa tudi nalagalo ostalim višje davčne obveznosti, kar zagotovo ni pravilno, in zato je ta zakon usmerjen v smer, da ohrani tako možnost olajšav malim podjetjem, hkrati pa tudi omogoča, da imajo pristojni organi podlago, da preprečijo zlorabe in odmerijo zato tudi pravičen davek. S sprejetjem teh sprememb zakona bomo omogočili Finančni upravi lažje odkrivanje medsebojno povezanih poslovnih subjektov in ji dali tudi pravno podlago, da odmeri pravično davčno obveznost. Zato bomo ta zakon podprli.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani poslanke in poslanci! Predlog novele Zakona o davku od dohodka pravnih oseb prinaša več sprememb. Prva je povezana s preprečevanjem zlorab sistema normirancev preko povezanih oseb. Predlog želi preprečiti zlorabe pri vključevanju v sistem normirancev. Nekateri zavezanci se namreč med normirance vključijo z namensko ustanovitvijo več pravnih oseb. To naredijo na primer na način, da za poslovanje ustanovijo dve družbi, prihodki vsake od družb so tako nižji in obe družbi izpolnjujeta kriterije za vključitev v sistem. Da bi se v takih primerih preprečilo zlorabe, novela zakona predlaga, da bi se prihodki povezanih oseb pri določanju normirancev seštevali. Tako ne bi bili več dovolj nizki za vključitev v sistem. Povezane osebe so v skladu z obstoječimi določbami zakona določene na podlagi lastninskih ali družinskih povezav, povezani osebi pa lahko dokažeta, da glavni namen povezave ni v zlorabi pravil. V Novi Sloveniji razumemo, da želi Vlada preprečiti zlorabe sistema, vendar opozarjamo, da bo predlog zakona prinesel težave za povezane osebe, ki ne delujejo z namenom zlorabe pravil vključevanja v sistem normiranih odhodkov. Te osebe bodo morale po obrnjenem dokaznem bremenu namreč dokazovati, da njihov način delovanja ne zlorablja pravil zakona. Žal bo ta rešitev le še ena v vrsti tistih, ki v želji po kaznovanju nepoštenih podjetnikov udari tudi tiste, ki delajo pošteno. Vlado razumemo, da želi preprečiti zlorabe, vendar bi pričakovali, da bi po povečanju davka od dohodka pravnih oseb iz 17 na 19 % zanje končno prinesla tudi kakšno razbremenitev. V sedanji zakonski ureditvi je izstop iz sistema normirancev obvezen, če zavezanec dve zaporedni davčni obdobji ne izpolnjuje pogojev za vstop v sistem. Pogoje za vstop v sistem izpolnjuje družba, ki ima do 50 tisoč evrov prihodkov oziroma do 100 tisoč evrov prihodkov, če je pri družbi polno zavarovana vsaj ena oseba. V Novi Sloveniji smo veseli, da smo pred koncem prejšnjega mandata uspeli sistem izboljšati tako, da smo obseg normiranih odhodkov povišali iz 70 na 80 % ter da smo vključitev med normirance omogočili tudi družbam, ki imajo do 100 tisoč evrov prihodkov. Po tem vladnem predlogu novele zakona pa zavezanec lahko ostane v sistemu, če ima v dveh zaporednih davčnih obdobjih skupno do 300 tisoč evrov prihodkov, torej kljub prekoračitvi pragov za vstop v sistem. S tem bo sistem pridobil na fleksibilnosti, kar podpiramo, saj bo družba v sistemu normirancev lažje ostala. Vendar pa ta sprememba prinaša tudi absolutno zgornjo višino normiranja odhodkov v višini 40 tisoč evrov oziroma 80 tisoč evrov za pravne osebe z vsaj eno polno zavarovano osebo. V primeru, ko bo znesek normiranih odhodkov višji od te meje, se bo torej upoštevala ta meja. V praksi nov zakon torej prinaša problem za podjetnike, ki jim prihodki iz leta v leto precej nihajo. Zato lahko pri boljših letih naletijo na absolutno omejitev normiranih odhodkov, kljub temu, da v povprečju dveh let izpolnjujejo pogoje za ohranitev v sistemu normirancev tako po novem kot po starem zakonu. V Novi Sloveniji smo zadovoljni, da sistem tako imenovanih normirancev, ki smo ga oblikovali z našim predlogom zakona, v praksi deluje dobro. Podjetniki so z njim zadovoljni. Prav zato tega predloga zakona, ki ta sistem spreminja, ne bomo podprli.
Hvala lepa. Dr. Matej Tašner Vatovec bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Najlepša hvala, podpredsednik. V Levici predlaganega zakona ne bomo podprli. Vlada predlaga nek kozmetični popravek pavšalne obdavčitve podjetij, ki bi jo bilo treba po našem mnenju ukiniti ali pa vsaj zelo močno zamejiti. Preden se opredelim do tehnične rešitve, moram povedati, da je obdavčitev kapitala v Sloveniji v prvi vrsti absolutno prenizka in da obstaja cela vrsta davčnih olajšav, ki dodatno znižuje prihodke države. Slovenija z davki na kapital zbere samo dobrih 10 % vseh davkov, medtem ko nekatere druge članice Evropske unije iz tega naslova zberejo skoraj 30 %. Posledice tega občutimo vsi prebivalci Slovenije. Prvič, ker imamo nizko obdavčen kapital, imamo visoko obdavčeno potrošnjo. Posledica so visoke cene elektrike, bencina, kurilnega olja in podobnih nujnih potrebščin. Dejansko lahko rečemo, da slovenski davčni sistem po eni strani privilegira nosilce kapitala in visokih dohodkov, po drugi strani pa nesorazmerno obremenjuje običajne državljane. Drugič, zaradi prenizko obdavčenega kapitala premoženja velike vrednosti in visokih dohodkov zberemo premalo sredstev za razvoj socialne države. Vladajoči in desni politiki nam ves čas govorijo, da naj bi imela Slovenija rekordno visoke davke, toda Slovenija z davki primerjalno gledano zbere bistveno manj sredstev ne le kot Avstrija in Nemčija, ampak tudi kot Madžarska. Posledice prenizkih prihodkov države vsak dan občutimo v obliki dolgih čakalnih vrst v zdravstvu, slabih razmer v domovih za starejše in na številnih drugih področjih. Podatki kažejo, da so prenizko obdavčeni tako dobički podjetij kot dohodki od kapitala, ki jih prejmejo fizične osebe. Slovenija ima še vedno eno najnižjih stopenj davka na dobiček podjetij. V Nemčiji je ta davčna stopnja 29 %, pri nas samo 19 %. Poleg tega je pri nas dejanska obdavčitev zaradi raznoraznih olajšav še bistveno nižja in znaša okoli 11 %. Zato pravzaprav ni nič čudnega, da so se lani dobički podjetij za kar 70 %, medtem ko so se prihodki od davka na dobiček povečali za samo 0,8 %. Ja, prav ste slišali, 0,8 %. Nepravična je tudi obdavčitev dohodkov od kapitala. Včasih so bili dohodki od kapitala obdavčeni skupaj z dohodki od dela in po progresivni lestvici. Odkar jih je prva Janševa vlada izvzela iz progresivne obdavčitve upokojenec, ki po starem sistemu ni plačeval davka na dividende, plača davek po isti stopnji kot kakšen pidovski baron. Pidovski baron po drugi strani, ki bi včasih plačal davek po stopnji 50 %, zdaj plača samo 25 %, če seveda ni že zdavnaj skril svojega premoženja v kakšno davčno oazo. Glede na to, da ima 20 % Slovencev v lasti več kot 62 % vsega premoženja, je jasno, da davčna politika, ki jo vodi tudi ta Cerarjeva vlada, koristi izključno prebivalce z največ premoženja in z največjimi dohodki. Pavšalna obdavčitev deoojev se zdi v kontekstu nepravične obdavčitve kapitala v Sloveniji nepomembna. Ne glede na to smo Socialisti prepričani, da bi bilo treba pavšalno obdavčitev deoojev odpraviti, ne pa jo samo kozmetično spremeniti. Pavšalna obdavčitev je dopustna samo za samozaposlene, ki ne zaposlujejo delavcev, pa še to samo takrat, če imajo zelo nizke dohodke. Deoo pa je po drugi strani pravna oblika za podjetje, ki naj bi zaposlovalo več delavcev in razpolagalo z nekim določenim kapitalom. Deoo bi moral biti v vseh primerih obdavčen glede na dejanske stroške ne pa, da se zlorablja za izogibanje plačilu davkov, izigravanje delavskih pravic in podobne dejavnosti, ki na koncu nimajo prav nobene zveze z gospodarjenjem.
Hvala lepa. Mag. Alenka Bratušek bo predstavila stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Izvolite.
Hvala. Podpredsednik, kolegice in kolegi, državni sekretar! V naši poslanski skupini davčnemu paketu, ki je danes na mizi, ne bomo nasprotovali. Določene rešitve gredo v pravo smer, seveda pa temu, kar je danes pred nami, nikakor ne moremo reči davčna reforma. Še bolj me je zmotil stavek ministrice ob prejšnji točki, povedala je takole: »Letošnja davčna reforma je nadaljevanje lanske.« Jaz verjamem oziroma upam, da vsi vemo, da naj bi bil davčni sistem nek stabilen sistem, da davčni zavezanci vedo, kaj jih čaka iz leta v letu. Ampak ne, mi vsako leto in to po možnosti ob koncu leta, da velja še v tem letu nekaj, davčni sistem spreminjamo. Ne, tako se davčnega sistema ne spreminja. Davčni sistem naj bi bil stabilen, da ljudje in konec koncev podjetja in tudi novi investitorji, ki si jih tako želimo, vedo, kaj jih v naši državi čaka. In še na eno stvar želim opozoriti, to je dvig DDV, ki je bil narejen v času krize in, roko na srce, za čas krize. Bil je uveden z Zakonom o izvrševanju proračuna, nesistemskim zakonom. Zdaj, ko je krize konec, tako vsaj govorite in tako kažejo podatki, bi bilo treba za enak znesek, kot ga v proračun prinese dvig davka na dodano vrednost, znižati nek drug davek. Tudi sama nisem naklonjena temu, da se bi stopnja davka na dodano vrednost zniževala, ker mislim, da ne bi bilo neke velike dodane vrednosti, ampak treba bi bilo za obseg, se pravi nekje med 200 in 300 milijoni evrov znižati neko drugo davčno obremenitev. Sama se nagibam k temu, da bi to pomenilo razbremenitev plač. Res je, da nekoliko znižujete obremenitev 13. plače oziroma božičnice, ampak to je daleč daleč premalo. In res je, da se ne da kar tako zniževati davčnih odhodkov, res je, ampak, spoštovani kolegi iz koalicije in spoštovani predstavnik Vlade, ob skoraj 5-odstotni gospodarski rasti bi v proračunu moralo biti videti kaj več kot samo 50 milijonov evrov presežka. Ob tem, da želim poudariti, da za nekatere skupine ljudi v naši državi ob tako visoki gospodarski rasti še vedno veljajo krizni varčevalni ukrepi. Ampak kakorkoli, odločili ste se, da to speljete, boste speljali, velike škode naredili ne boste, prav tako pa od tega pravzaprav ne bo nobene koristi.
Hvala lepa. Gospa Vojka Šergan bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani in spoštovane! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodka pravnih oseb gre v smer vzpostavljanja mehanizma za preprečevanje zlorab. Tako se nadgrajuje določba o ugotavljanju prihodkov, ki predstavljajo zgornjo mejo za možnost ugotavljanja davčne osnove z upoštevanjem normiranih odhodkov. Predlaga se, da se kot poseben primer, poleg veljavnega primera novoustanovljenih zavezancev, določi povezanost oseb v povezavi z ravnanjem zavezanca, ki ni v skladu s cilji in nameni takšnega ugotavljanja davčne osnove. Določeno je, da se v primeru povezanih oseb prihodki seštevajo. Zavezanec pa vedno lahko dokazuje, da je njegov primer oziroma situacija v skladu s cilji in nameni takšnega ugotavljanja davčne osnove. Pogoji za obvezen izstop iz sistema se prenavljajo na način, da mora zavezanec izstopiti iz sistema, če njegovo povprečje prihodkov dveh zaporednih preteklih davčnih obdobij presega znesek 150 tisoč evrov, kar je drugače kot v sedanji ureditvi, ko je izstop iz sistema obvezen. Če zavezanec dve zaporedni davčni obdobji ne izpolnjuje pogojev za vstop v sistem, zavezanec tako lahko ostane v sistemu, če ima v dveh zaporednih davčnih obdobjih skupno do 300 tisoč evrov prihodkov, torej kljub prekoračitvi letnih prihodkovnih pragov, s čimer bo sistem pridobil na fleksibilnosti. S predlogom zakona se predlagajo tudi ukrepi za vključitev vseh učinkov prevrednotenj in razvrstitev vseh finančnih instrumentov v davčno osnovo. Predlaga se vključitev naslednjih učinkov, ki po določbah veljavne davčne zakonodaje nimajo vpliva na davčno osnovo. Učinki sprememb poštene vrednosti lastniških finančnih sredstev, ki se merijo po pošteni vrednosti z učinki v drugem vseobsegajočem odnosu, če se podjetje tako nepreklicno odloči ob začetnem pripoznanju in če niso v posest za trgovanje niti pogoj nadomestilo prevzemnika v poslovni združitvi in učinki sprememb poštene vrednosti zaradi spremembe lastnega kreditnega tveganja pri finančnih obveznostih, merjenih po poštenih vrednostih preko izkaza poslovnega izida. Kar je pa pomembno, da za zavezance z več podjetij, da bo pogoj za obvezen izstop iz sistema norminarstva nastopil, ko bo zavezanec v dveh zaporednih letih presegel skupaj 300 tisoč evrov. Vse ostale cedularne stopnje obdavčitve pa ostajajo v višini 20 %. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra spremembo in dopolnitev Zakona o davku od dohodka pravnih oseb podprli.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanke skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani državni sekretar, kolegice, kolegi! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagane spremembe zakona o dopolnitvah Zakona o davku od dohodka pravnih oseb ne bomo podprli. Ne bomo podprli iz več razlogov. Prepričani smo, da predlagane spremembe niso ustrezne. Predlagane spremembe so napisane pomanjkljivo in v nekaterih primerih celo v škodo tistih, ki dejansko polnijo na pošten način proračun. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da področje davkov potrebuje celovito reformo, celovito reformo, ki bi jo morali pripraviti že pred leti, vendar žal tega vladi Mira Cerarja in koaliciji Stranke modernega centra v celotnem mandatu ni uspelo pripraviti. Dejstvo je, da se je davčna zakonodaja pod to vlado in pod to koalicijo popravljala per partes, predvsem pa, bi rekel, v škodo in v dodatno obremenjevanje tako gospodarskih družb kot posameznikov in posameznic.
Hvala lepa. Gospa Marija Antonija Kovačič bo predstavila stališče Poslanke skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo. Še enkrat vsem prav lep pozdrav! Poanta davčne politike države ni zgolj polnjenje državnega proračuna na račun novih davkov ali višjih davčnih stopenj, ampak narediti maksimalno, da bo obstoječi sistem čim bolj učinkovit. Takšnemu prizadevanju k večjem učinku pobiranja davčnih obveznosti se je zavezala tudi sedanja vlada. V Poslanski skupini Desus bi zgolj dodali, da mora biti pobiranje davkov predvsem pravično in enakomerno razdeljeno med zavezanci. Eden od načinov so tudi davčne poenostavitve in ugodnosti, s katerimi bo davčno okolje postalo bolj ugodno in prijazno do vseh kategorij davčnih zavezancev. V Poslanski skupini pritrjujemo takšnemu mnenju, vendar v isti sapi opozarjamo, da pri tem ne smemo izpustiti iz nadzora tistih, ki namenoma kršijo zakonodajo in ne izpolnjujejo svojih obveznosti. Pred časom je v medije prikapljala nova posodobljena lista znanih medijskih obrazov, ki svoj denar skrivajo v t. i. davčne oaze. Gre za ljudi iz različnih družbenih sfer, skupen imenovalec vseh pa bi morali biti to, da so pri svojem obnašanju za vzor in vzgled ostalim. V Poslanski skupini se resnično sprašujemo, ali je davčni kriminal postal modni trend, kateremu vsi slepo sledijo, pristojne institucije pa si zakrivajo oči. Od kdaj je davčna kultura pristala pri dnu seznama moralnih načel? V Poslanski skupini Desus ostro nasprotujemo takšnemu neodgovornemu ravnanju. Menimo, da je treba zagotoviti vse vzvode za preprečitev sive ekonomije pri vseh kategorijah davčnih zavezancev, pomagati pa tistim, ki ustvarjajo nova delovna mesta ter na pošten način krepijo gospodarsko okrevanje države. Kot že povedano, ko gre za nadzor nad učinkovitim pobiranjem davkov, ne sme biti nobenih razlik, ne glede na to, aligre za male ali velike ribe, ravno zato potrjujemo današnji predlog, ki bo prinesel dodatne mehanizme za preprečitev zlorabe sistema pri normirancih. Tako se prenavlja določba o ugotavljanju prihodkov, ki predstavljajo zgornjo mejo za možnost ugotavljanja davčne osnove, z upoštevanjem normiranih odhodkov, spreminjajo pa se tudi pogoji za obvezen izstop iz sistema. V Poslanski skupini bomo predlagano novelo soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 29.točki dnevnega reda. S tem prekinjam 27.točko dnevnega reda. Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNEM POSTOPKU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Tilnu Božiču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, ponovno hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Temeljni cilj, ki ga predlog novele Zakona o davčnem postopku zasleduje, je spodbujanje prostovoljnega in pravočasnega izpolnjevanja davčnih obveznosti. V ta namen se uvaja možnost kartičnega plačila davčnih obveznosti pri Upravi Republike Slovenije za javna plačila. Za lažje izpolnjevanje davčnih obveznosti zavezancev se ukinjajo nekateri predpisani obrazci. S predlogom zakona se tako poenostavljajo postopku pobiranja davkov oziroma izpolnjevanja davčne obveznosti za zavezance za davek, saj jim bo omogočeno plačevanje davkov in drugih obveznih dajatev s plačilno ali kreditno kartico, brez plačila provizije za davčne zavezance. Zaradi uvedbe možnosti brezgotovinskega plačevanja davkov in drugih obveznih dajatev primarno pri Upravi Republike Slovenije za javna plačila, kasneje pa seveda, če bodo tehnične možnosti to tudi dopuščale, pa tudi pri drugih upravnih organih, se spreminjajo tudi določbe, ki urejajo način in dan plačila davka. S tem v zvezi velja tudi poudariti, da se bo na drugih lokacijah, govorim o pravnem organu, morda tudi lahko rečemo, primer bi bile upravne enote, tak režim izpostavil, če bo tudi s strani davčnih zavezancev izkazan interes za takšno plačevanje. S predlogom zakona se določajo postopkovne rešitve, potrebne zaradi sprememb in dopolnitev sistema obdavčitve dohodkov iz delovnega razmerja za delavce, napotene na čezmejno opravljanje dela, kot jih določa predlog novele Zakona o dohodnini. Ta predlog v Zakonu o dohodnini zasleduje izboljšanje konkurenčne slike Republike Slovenije, ohranjanje in ustvarjanje novih delovnih mest ter zagotavljanje dodanih vrednosti v Sloveniji z znanjem, ki ga posamezniki pridobijo v tujini ali prinesejo iz tujine, kar vodi v ustvarjanje kvalitetnejših delovnih mest z višjo dodano vrednostjo. S predlogom zakona se ukinjajo nekateri predpisani obrazci, kot že omenjeno Namesto neposredno določene oblike takšnih obrazcev bo tako s podzakonskimi predpisom določena le njegova vsebina. To po eni strani zagotavlja večjo fleksibilnost davčnega zavezanca in vpliva tudi na povečanje njegove pravne varnosti, po drugi strani pa omogoča večjo fleksibilnost pri oblikovanju obrazcev tudi za Finančno upravo Republike Slovenije. S predlogom zakona se tako razveljavijo tisti pravilniki, v katerih so ti obrazci predpisani. Finančna uprava Republike Slovenije bo v pomoč davčnim zavezancem pri izpolnjevanju njihovih obveznosti v obrazce kot pripomoček še vedno objavljala na svojih spletnih straneh, davčni zavezanci pa bodo vloge lahko predložili tudi v drugi obliki, kot jo bo določal ta obrazec. Pomembno je le, da bo vloga vsebovala predpisane vsebine. Kot rečeno, predlagamo, da zakon podprete. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo, še enkrat. Odbor za finance in monetarno politiko je na 82. nujni seji, 2. 11., kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada. Odboru je bilo predloženo tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile koalicijske poslanske skupine k trem členom, k 2., 13. in 21. členu predloga zakona. Seje odbora so se udeležili predstavniki Ministrstva za finance ter Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance predstavil predlog zakona, katerega temeljni cilj je spodbujanje prostovoljnega in pravočasnega izpolnjevanja davčnih obveznosti. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je na kratko predstavila pisno mnenje službe ter povedala, da so pripombe, ki jih je služba podala v pisnem mnenju, ustrezno upoštevane z vloženimi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin. Članice in člani odbora o posameznih členih in vloženih amandmajih predloga zakona niso razpravljali. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval vložene amandmaje koalicijskih poslanskih skupin k 2., 13. in 21. členu ter jih sprejel. Odbor je nato v skladu s Poslovnikom glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Predlog novele Zakona o davčnem postopku uvaja možnost brezgotovinskega oziroma kartičnega plačevanja davkov in drugih obveznih dajatev pri Upravi Republike Slovenije za javna plačila. Za poenostavitev plačevanja davkov in drugih obveznih dajatev bo davčnim zavezancem in drugim dolžnikom omogočeno plačevanje dajatev s plačilno ali kreditno kartico. Plačevanje bo možno v poslovnem času Uprave Republike Slovenije za javna plačila na posameznih območnih enotah uprave. Za ustrezno pokritost celotne države s plačilnimi mesti bodo ta odprta na današnjih območnih enotah. Naj jih naštejem: Kranj, Koper, Ljubljana, Murska Sobota, Novo mesto, Postojna, Slovenska Bistrica in Žalec. Pozneje pa predvidoma tudi kot posebna plačilna mesta Uprave za javna plačila v Mariboru, Novi Gorici in drugih večjih mestih v prostorih državne uprave. Oblika in vsebina davčnih obrazcev sta urejeni v posameznih pravilnikih. Te določbe narekujejo predpisano obliko obrazca, kar pa je v nekaterih primerih nepotrebno in tudi neučinkovito, saj je treba zaradi predpisanega obrazca pri njegovih manj pomembnih ali oblikovnih spremembah, ki pa pripomorejo, na primer, k večji preglednosti in razumljivosti obrazca za lažje izpolnjevanje, spremeniti podzakonski akt. Spreminjanje pravilnika samo zaradi oblikovnih sprememb obrazca ni smiselno. Povezano pa je tudi z nepotrebnimi stroški objave v Uradnem listu Republike Slovenije. Zato se s predlogom zakona nekateri obrazci ukinjajo, pri čemer bo sama vsebina obrazca še vedno predpisana s podzakonskim aktom. Neobvezni obrazci pa bodo objavljeni na spletni strani Finančne uprave Republike Slovenije. Predpisan bo tako zgolj nabor zahtevanih podatkov in tisti elementi iz navodil za izpolnjevanje obrazca, ki so normativne narave, kar davčnim zavezancem olajšuje izpolnjevanje njihovih obveznosti. V Novi Sloveniji te spremembe, seveda, podpiramo. Se pa ob tem sprašujemo, zakaj niso bile uvedene že prej. Celoten razvoj tako zasebnega sektorja kot tudi javne državne uprave je v razvitem svetu usmerjen v digitalizacijo, ki prinaša bolj enostavne, bolj učinkovite pregledne in tudi hitrejše postopke. V Novi Sloveniji pogrešamo strateški vladni pristop do teh izzivov. Bojimo se, da nas bodo tudi na tem področju prehitele konkurenčne države. Žal v tem mandatu vlada ni pripravila korenite reforme davčnih postopkov, kljub temu, da je tudi Svet Evropske unije v svojih priporočilih za leto 2016 ugotovil, da na slovensko poslovno okolje negativno vpliva veliko upravno breme na področju izpolnjevanja davčnih obveznosti. Vlada od takrat ni pripravila modernizacije davčnega postopka. Ker predlog zakona končno prinaša možnost med drugim plačevanja dajatev s plačilno ali kreditno kartico, bomo predlog zakona v Poslanski skupini Nove Slovenije podprli.
Hvala lepa. Gospa Vojka Šergan bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Hvala za besedo. Spoštovani! Osnovni namen Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku je, da ureja obračunavanje, odmero, plačevanje, vračilo, nadzor in izvršbo davkov ter pravice in obveznosti zavezancev ali zavezank za davek. Novela Zakona o davčnem postopku, na primer, določa postopkovne rešitve, potrebne sprememb in dopolnitev sistema obdavčitve dohodkov iz delovnega razmerja za delavce, napotene na delo izven države, kot jih določa predlog novele Zakona o dohodnini. Novela zakona pa tudi omogoča za lažje izpolnjevanje davčnih obveznosti zavezancev, da se ukinjajo nekateri predpisani obrazci. S tem bo Finančni upravi Republike Slovenije omogočila, da jih spreminja in oblikovno izpopolnjuje, pri čemer pa bo, v pomoč davčnim zavezancem, obrazce s predpisano vsebino še vedno objavljala na svojih spletnih straneh. S predlogom zakona se razveljavijo tisti pravilniki, v katerih so ti obrazci predpisani, kar bo pripomoglo k preglednosti glede veljavnosti davčnih predpisov in s tem k pravni varnosti. V Poslanski skupini Stranke modernega centra podpiramo takšne administrativne razbremenitve davčnih zavezancev, je pa ključna naslednja rešitev, in sicer brezgotovinsko plačevanje obveznih dajatev pri upravnem organu. Tako predlog zakona tudi daje možnost kartičnega plačevanja davkov in drugih obveznih dajatev pri Upravi Republike Slovenije za javna plačila. S predlaganim načinom bo davčnim zavezancem pri upravi Republike Slovenije za javna plačila omogočeno plačevanje dajatev s plačilno ali kreditno kartico brez provizij. Tako se bodo znižali stroški plačevanja davkov, ker bodo ta plačila davkov brez provizij, in posledično spodbujanje prostovoljnega in pravočasnega izpolnjevanja davčnih obveznosti, ker se uvaja možnost kartičnega plačila davčnih obveznosti pri Upravi Republike Slovenije za javna plačila, pri čemer bo preko plačilnih kartic možno tudi obročno plačevanje davčnih obveznosti. Vzpostavitev plačilnih mest pri Upravi Republike Slovenije za javna plačila bo omogočen cenejši način plačevanja davčnih obveznosti, saj bodo davčni zavezanci lahko plačevali davek brez stroškov provizije za izvedeno plačilo. Ciljna skupina davčnih zavezancev, ki bodo uporabljali to možnost poravnavanja svojih davčnih obveznosti, so predvsem fizične osebe in fizične osebe, ki opravljajo dejavnost. Seveda bo pa zelo pomembno, da se bo ta mreža v Sloveniji enakomerno porazdelila in bo dostopna posameznim zavezancem. Zakon omogoča tudi redakcijske popravke v zvezi z zakonodajo Evropske unije in s sklicevanjem nanje v določbah na Zakon o davčnem postopku. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku tako omogoča poenostavitev postopkov pobiranja davkov oziroma zmanjšanje administrativnega bremena za zavezance za davek in večjo preglednost davčnega postopka. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanski skupini Stranke modernega centra Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Zakon o davčnem postopku zmanjšuje administrativno zahtevnost pri davčnih zavezancih, pri čemer se pa pojavljajo številna vprašanja v zvezi z izvedbo. Na eni strani je vprašanje tako imenovanega kartičnega poslovanja, kar z drugimi besedami pomeni, da naj bi davčni zavezanci na uradih Uprave za javne prihodke s kartico plačevali določene dajatve. Pri tem se postavlja osnovno vprašanje, zakaj ne bi mogli plačevati dajatev, na primer, z gotovino. Navsezadnje je to možno v številnih državah. Drugo vprašanje, ki se pojavlja, je, na katerih uradih za javne prihodke. Tukaj kaže na to, da ne na vseh na enkrat, da imajo ti uradi številne težave. In tretjič, zakaj ne morejo plačevati davkov tudi na finančnih uradih. Navsezadnje finančnih uradov je več, kot je uradov za javne prihodke. Nenazadnje, spominjam se nekega razgovora s Kanadčanom, ki je že takrat, pred 15 leti rekel, da je v Kanadi davke plačevati izredno lahko, plačaš jih, na primer, lahko tudi v pubu. Pri nas pa je, žal, to težko. Sedaj naj bi se to razširilo seveda na uprave za javne prihodke, vendar Vlada v tem zakonu ne pojasnjuje, kdaj se bo to naredilo, časovnice ni. Skratka, bojim se, da je ta zadeva še nekako v zraku. Zaradi tega obstajajo seveda tudi v tem pogledu številne nejasnosti in nenazadnje se postavlja vprašanje, zakaj ne bi mogli plačevati dajatev prek spleta. Navsezadnje lahko tudi vsi mi plačujemo davke prek bančnih računov doma, zakaj ne prek spleta. Tehnologija za samo plačevanje je izredno napredovala v tem zadnjem obdobju ali pa v zadnjih letih in desetletjih, tukaj pa vidimo, da gre še vedno precej počasi glede te modernizacije. Čeprav seveda ne moremo pa reči, narejen je tukaj prvi korak, vendar seveda prešibak. Če gledamo pa zakon in vsaj tiste obvezne sestavine, ki morajo biti navedene v zakonu, med drugim tudi mednarodna primerjava, niso popolne. Če pogledate mednarodno primerjavo, niti pri eni državi, te obvezne tri države navaja ta vlada – Avstrija, Nemčija in Nizozemska – ne navaja pravzaprav, kako se plačujejo dajatve. Navaja neke splošne floskule iz njihovih zakonov o davčnih postopkih, ne navaja pa, kako se dejansko lahko plačujejo. Ali se lahko plačujejo prek spleta, ali lahko to naredi fizična oseba, ali lahko to naredi pravna oseba, ali lahko to naredi nek drug zavezanec, recimo civilno-pravna oseba, in tako naprej in tako naprej. Skratka, tukaj je ta zakon bom rekel pomanjkljiv in premalo ambiciozen. Tudi v zvezi s tem bi veljalo dati glede same priprave zakonodaje vsaj opomin tej vladi, navsezadnje naj točno napiše, kako je to v Nemčiji, kako je to na Nizozemskem ali kako je to v Avstriji ali kateri drugi državi, če je tako rekla. Vsekakor samo namero, lahko rečemo, da na nek način podpiramo. Glede vseh teh nejasnosti pa v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke temu zakonu ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Marija Antonija Kovačič bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo. Še enkrat prav lep pozdrav vsem! Z vsako novelacijo Zakona o davčnem postopku se skušamo čim bolj približati cilju, ki smo si ga zastavili v koalicijski pogodbi, in sicer da dvignemo raven učinkovitosti države pri pobiranju davkov. V Poslanski skupini Desus ocenjujemo, da je cilj mogoče doseči le na način, da ustvarimo pogoje, ki bodo pripomogli večji razbremenitvi davčnih zavezancev oziroma v največji meri seveda tam, kjer je to mogoče. Le tako lahko dodatno motiviramo davčne zavezance k prostovoljnemu in odgovornemu ravnanju pri plačevanju svojih obveznosti. Ravno zato smo v poslanski skupini zagovorniki ustvarjanja takšnega davčnega okolja, ki bo deloval spodbudno in ne nepotrebno oviral poslovni razvoj države. Eden od načinov je predstavljen tudi v današnjem predlogu zakona. Po novem bodo lahko davčni zavezanci svoje obveznosti poravnali kar pri Upravi Republike Slovenije za javna plačila oziroma na območnih upravnih enotah, ko gre za kartično poslovanje. Pomembna pozitivna sprememba pa je tudi to, da za tovrstna plačila ne bo zaračunana provizija. V Poslanski skupini Desus bomo predlagano novelo podprli, saj bo omogočila lažje in cenejše izpolnjevanje davčnih obveznosti zavezancev. S tem se posledično sprosti tudi učinkovitost nabiranja davčnih prihodkov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku prinaša vsaj dve enostavnejši metodi plačevanja, in sicer gre za možnost, da se poravna svojo davčno obveznost pri davčnem organu s pomočjo kartičnega plačila. Do sedaj je bilo možno to davčno obveznost poravnati izključno s položnico. S sprejemom tega zakona bo možno plačevati tudi s plačilno kartico na davčnih uradih, in sicer brez plačila provizije. Druga pomembna sprememba oziroma poenostavitev pa je odprava določenih obveznih obrazcev pri napovedovanju dohodnine. Tudi tukaj lahko računamo, da bomo dobili preglednejše obrazce, ki bodo, upajmo, tudi enostavnejši za izpolnjevanje pri vseh obveznikih, in s tem seveda približamo tudi to davčno napoved zavezancem. V upanju, da bo res temu tako, bomo seveda tudi ta zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi o amandmajih k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 29. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 28. točko dnevnega reda. Prehajamo na 29. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVČNEM POTRJEVANJU RAČUNOV, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Tilnu Božiču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za finance. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, ponovno hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! V maju letos je bila izvedena analiza učinkov ukrepa davčnega potrjevanja računov v prvem letu po njegovi uvedbi, to je bilo 1. januarja 2016. In ta je pokazala, da je bil ukrep učinkovit, in to tudi v delu, kjer je zakon dopuščal izvajanje postopka davčnega potrjevanja računov z uporabo tako imenovane oziroma vezane knjige računov. Uporaba vezane knjige računov je z veljavnim zakonom dopuščena do izteka prehodnega obdobja, in to je konec letošnjega leta. V letu 2016 in prvi polovici letošnjega leta je ta sistem uporabljalo približno 22 % vseh zavezancev za davčno potrjevanje računov. S predlaganim zakonom se uvaja trajna možnost proste izbire zavezanca glede uporabe vezane knjige računov po izteku prehodnega obdobja in odpravi obveznost dokazovanja nezmožnosti dostopa do spleta za zavezanca, ki posluje na območju na katerem ni mogoče vzpostaviti elektronske povezave za izmenjavo podatkov z davčnim organov. Poleg tega se s predlogom zakona podaljšuje čas, v katerem mora zavezanec sporočiti podatke o izdanih računih iz vezane knjige računov davčnemu organu. V primeru izdaje na ta način se ta rok prestavlja na deseti dan v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem je bil tak račun tudi izstavljen. Cilj predlaganega zakona je uvedba sprememb v sistemu davčnega potrjevanja računov, ki bodo za zavezance pomenile manjšo obremenitev od veljavne ureditve, v skladu s katero bi morali zavezanci, ki za izdajo in davčno potrjevanje računov uporabljajo vezano knjigo računov, investirati v nakup elektronske naprave za izdajo računov in s 1. januarjem 2018 tako tudi prilagoditi poslovanje na izdajo in davčno potrjevanje računov z uporabo elektronske naprave. Hkrati pa ta sprememba veljavnega sistema ne bo vplivala na možnosti za izvajanje učinkovitega nadzora Finančne uprave Republike Slovenije nad gotovinskim poslovanjem in pravilnostjo obračunavanja davkov davčnih zavezancev. Pri tem bi omenil še mini blagajno, ki jo je pripravila Finančna uprava Republike Slovenije tudi z namenom mehkejšega prehoda na elektronsko, se pravi takojšnje fiskaliziranje računov. Se pravi, tisti, ki trenutno uporabijo vezano knjigo računov, se lahko tudi že danes poslužijo elektronske rešitve, pri tem lahko uporabijo svoj pametni telefonček, si naložijo aplikacijo, ki je brezplačna, tudi arhiv se vam potem, lahko temu rečemo, arhivira pri Finančni upravi Republike Slovenije. Na ta način pričakujemo, da bo v naslednjih letih tudi z večjo osveščenostjo zavezancev pa tudi na račun promocije, ki jo izvaja tako Ministrstvo za finance kot tudi Finančna uprava Republike Slovenije, čim več zavezancev postopoma opustilo vezano knjigo računov in prešlo, lahko temu rečemo, na sodoben način, obenem pa tudi še vedno bodo verjetno vezano knjigo računov ohranili zaradi tega, ker pa še vedno se lahko tudi v njihovih procesih, morebiti zaradi nadgradnje sistemov, izpada interneta in tako naprej, pojavi neka potreba po tem, da začasno poslujejo na ta način, da račune izdajajo iz vezane knjige računov. Nenazadnje bi dodal še eno reč. Kot veste, se je zelo dobro prijela akcija Vzemi račun, tudi za ta namen obstaja aplikacija, ki si jo je kar veliko zavezancev naložilo na svoje mobilne telefone in preverjajo, ali so računi, ki so bili izstavljeni, tudi fiskalizirani. Do zdaj je bil ta rok, do kdaj so lahko to preverjali, 30 dni, tega zdaj podaljšujemo na 60 dni, kar tudi delno odraža to, da lahko tisti, ki izdajajo račune preko vezane knjige računov, te račune fiskalizirajo 10 dni po obdobju na katerega se tak račun nanaša in ne tako, kot je bilo, se pravi, kot trenutno velja, v 10 dneh od izstavitve takšne računa. Skladno s povedanim predlagam, da poslanke in poslanci predlog vladnega zakona tudi podprete. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko, kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici gospe Vojki Šergan. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Odbor za finance in monetarno politiko je na 43. seji 2. 11. 2017 kot matično delovno telo obravnaval Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem potrjevanju računov, EPA 2236-VII , ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in podala pisne pripombe. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem Komisije za gospodarstvo, obrt, turizem in finance Državnega sveta, ki predlog zakona podpira. Predloženemu zakonu kvalificirani vlagatelji niso vložili amandmajev. Seji odbora so prisostvovali tudi predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance, Državnega sveta ter Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnitvi, obrazložitvi členov je državni sekretar podal podrobnejšo predstavitev namena zakona in predlaganih rešitev. Povedal je, da se s predlogom zakona predlaga dopolnitev predloga zakona, ki bo ohranil manjše davčne obremenitve in administrativne poenostavitve za davčne zavezance. Ob tem je omenil tudi analize učinkov že sprejetega predloga zakona, ki jo je Vlada pripravila in jo tudi posredovala v Državni zbor v mesecu juniju. V okviru obrazložitve mnenja Zakonodajno-pravne službe je njena predstavnica opozorila, da v predlaganih rešitvah ni predvidenega sankcioniranja davčnega zavezanca, ki se je odločil za izdajanje računov z uporabo vezanih knjig računov, vendar računov ne izdaja. Predstavnik Državnega sveta je predstavil pisno mnenje ter povedal, da Državni svet predlog zakona podpira, saj poenostavlja postopke in omogoča večjo preglednost. V razpravi so poslanci izpostavili problematiko glede utajevanja davkov, glede odloga uporabe vezane knjige računov, saj omogoča zlorabe glede stroškov posameznih sistemov izdajanja in potrjevanja računov, glede nepravične obravnave davčnih zavezancev ter glede morebitnih zlorab programov za davčno potrjevanje računov. V razpravi je bilo opozorjeno tudi na probleme glede davčnega potrjevanja računov v praksi, v zvezi s posodobitvami aplikacij in njihovo kompatibilnostjo z različnimi internetnimi strežniki. V nadaljevanju razprave pa je bila dana tudi pozitivna ocena danih rešitev, še posebej z vidika olajšanja poslovanja manjšim gospodarskim subjektom, predvsem glede zmanjšanja finančnih obremenitev ter v zvezi z administrativnimi poenostavitvami. Opozorjeno je bilo, da je za kmete in društva predvidena nekoliko drugačna ureditev. Prav tako je bilo opozorjeno, da je bilo v letu 2016 glede na leto 2015 pobranih za 81 milijonov evrov več davkov. V razpravi je bilo izpostavljeno, da samo večji nadzor nad davčnimi zavezanci ne bo prinesel manj utaj, pač pa je treba spremeniti tudi zavedanje in ravnanje davčnih zavezancev. Ob koncu razprave je državni sekretar odgovoril na zastavljena vprašanja. Po končani razpravi je odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Ker k predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji Odbora za finance in monetarno politiko, Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem potrjevanju računov sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Vojka Šergan bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Hvala. Julija 2015 smo sprejeli Zakon o davčnem potrjevanju računov, katerega glavni cilj je bil preprečiti sivo ekonomijo in razpolaganje z neevidentirano gotovino, s katero se v nadaljevanju krijejo neevidentirane nabave, neprijavljeni dohodki lastnikov podjetij in plačila zaposlitev na črno. Cilj zakona je bil pobrati davke in druge dajatve od dejansko ustvarjenega obdavčljivega prometa in prispevke iz naslova dela od dejansko opravljenega dela fizičnih oseb. Zakon je predvideval, da je povečanje davčnih prihodkov iz naslova ukrepa potrjevanja računa v letu njegove uvedbe v višini od 50 do 100 milijonov evrov. Junija 2017 je FURS objavil, da je letni učinek davčnih blagajn 81 milijonov. To le kaže, da ima uvedba davčnih blagajn pozitivne učinke na javne finance. Z uvedbo davčnih blagajn smo dosegli cilj, da se poveča pobiranje davkov in zmanjšuje siva ekonomija. Glede rešitev v tem zakonu je treba povedati, da želimo ohraniti manjše finančne obremenitve in administrativne poenostavitve za davčne zavezance. To se bo zagotovilo s poenostavitvijo izvajanja izdajanja in davčnega potrjevanja računov z uporabo vezane knjige računov po izteku prehodnega obdobja, ki velja do 31. 12. 2017. Izdajanje davčno potrjenih računov pri gotovinskem poslovanju z uporabo vezane knjige računov, ki je v predlogu zakona urejena v spremenjenem 11. členu, je namenjeno predvsem majhnim zavezancem, za katere je nakup elektronske naprave za izdajanje davčno potrjenih računov večje finančno breme, zavezancem, ki pri poslovanju izdajo manj gotovinskih računov, in zavezancem, ki poslujejo na območjih brez dostopa do svetovnega spleta ali izdajajo račune na različnih lokacijah v okviru terenskega dela. Zakon omogoča tudi podaljšanje roka za sporočanje podatkov o izdanih računih vezane knjige in podaljšanje roka za sporočanje podatkov davčnemu organu. S podaljšanjem roka za sporočanje podatkov davčnemu organu se zavezancem omogoči učinkovitejša organizacija dela in poslovanja. Podaljša pa se tudi čas, v katerem lahko imetnik računa preveri, ali je bil ta potrjen pri davčnem organu. Poleg tega se s spremembo veljavnega Zakona o davčnem potrjevanju računov zavezancem omogoči naknadna potrditev izdanih računov iz vezane knjige računov pri davčnem organu do desetega dne v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem je bil izdan račun. Imetnikom tako izdanih računov pa se čas za spletno preverjanje, ali je bil posamezen račun potrjen pri davčnem organu, podaljša s 30 na 60 dni od dneva izdaje računa. Poslanska skupina Stranke modernega centra bo podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem potrjevanju računov, ki bo omogočil administrativne poenostavitve za davčne zavezance, hkrati pa se bo ohranil že dosežen cilj, da se poveča pobiranje davkov in zmanjša siva ekonomija. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik Državnega zbora. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegi in kolegice! V Slovenski demokratski stranki smo nasprotovali vedno in vedno bomo nasprotovali uvedbi davčnih blagajn. Ta zakon dejansko govori o davčnih blagajnah in s tem zakonom so bile tudi uvedene davčne blagajne. Na podlagi odgovora Vlade na poslansko vprašanje o učinkovitosti uvedbe davčnih blagajn, odgovor po mojem mnenju ni bil jasen in ni bil prepričljiv. Vlada pri učinkih davčnih blagajn upošteva makroekonomske kazalce. Makroekonomski kazalci pa dejansko ne dajejo in ne morejo dati podatka o tem, ali so davčne blagajne dejansko učinkovite, uspešne in ali tistih 80 milijonov večjega davčnega prihodka dejansko izhaja iz uvedbe davčnih blagajn ali iz splošnih makroekonomskih kazalcev. Zaradi tega tudi ni Vlada prepričljiva pri teh spremembah in navsezadnje tudi ni prepričljiva pri tem, da bo zmanjšala administrativno zahtevnost teh davčnih blagajn. Navsezadnje sama navaja, da se ta rok za ureditev računov predlaga zato, da bo davčni zavezanec lahko v tem roku uredil oziroma preveril, ali je bil izdan račun dejansko zaveden tudi v finančni upravi. To je pač iz obrazložitve tega člena, kar z drugimi besedami pomeni, da, kot kaže, sistem ne deluje v celoti, če bo moral zdaj davčni zavezanec še ugotavljati, ali je bilo to zavedeno pri davčni upravi ali ne. In nenazadnje Vlada tudi ni upoštevala predloga, ki ga je dala Planinska zveza Slovenije o drugačnem registriranju računov na tistih planinskih postojankah, kjer enostavno ni signala. S tem seveda planinci in pohodniki ne bodo prikrajšani za morebitne dolge vrste in administracija te vlade se bo nadaljevala tudi visoko v gorah, na najvišjih planinskih postojankah, tam nekje pod Triglavom. Skratka administracija vlade Mira Cerarja dejansko pozna meja in bo seveda veljala tudi v najvišjih gorskih postojankah. Če je to racionalno, naj presodijo sami državljani in državljanke. Zaradi tega bo Slovenska demokratska stranka nasprotovala sprejetju tega zakona.
Hvala lepa. Gospa Marija Antonija Kovačič bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo. In, upam, zadnjič lep pozdrav vsem. Zdi si mi, da temo davčnih blagajn premlevamo že tisoč let v Državnem zboru. Januarja prihodnje leto bo minilo točno dve leti, odkar velja obvezna uporaba davčnih blagajn. Po vseh razpravah v Poslanski Desus ocenjujemo, da v praksi ne bi smelo biti več nikogar, ki bi dvomil, ali je ta vlada naredila prav s tem, ko je uvedla davčne blagajne. Odločno odgovarjamo, da smo ravnali prav. Uspeli smo narediti red na področju sive ekonomije, vzpostavili smo boljši sistem nadzora, posledično pa je učinkovito pobiranje davčnih obveznosti dodatno napolnilo državno blagajno. Ker pa ljudi težko prepričamo zgolj z besedami in obljubami, ampak s konkretnimi dejstvi, smo v poslanski skupini nenehno vztrajali na tem, da se opravi analiza učinkov uvedbe davčnih blagajn. Analiza je dodatno pritrdila vsemu, kar smo zagovarjali od samega začetka. Davčne blagajne so uspešno opravičile svoj namen in prinesle dodatnih 81 milijonov evrov v državni proračun, kar pa je tudi več, kot so bile takratne ocene. Prav tako so uspele zmanjšati delež sive ekonomije, posledično pa so se proračunskih prihodki iz naslova socialnih prispevkov lani zvišali za dobrih 21 milijonov evrov. S predlagano spremembo bomo nadaljevali cilj, kot smo si ga zastavili. Novela ne prinaša nič novega, prav tako ne bo imela vpliva na proračun. Zgolj prehodno obdobje za uporabo vezane knjige računov bo po novem trajen ukrep, kar pa bo še naprej olajšalo poslovanje 22 % vseh zavezancev. Slednji si lahko oddahnejo, saj jim ne bo treba v nakup računalniške opreme. Razbremenjeni bodo tudi vsi ostali zavezanci, saj novela prinaša bolj razumne roke za potrjevanje računov ter spletno preverjanje. Prav tako ne bo potrebe po potrditvi s strani AKOS. V Poslanski skupini Desus pozdravljamo vse naštete administrativne in finančne ugodnosti za zavezance. Že dolgo smo zagovorniki prijaznega davčnega okolja, ki bo spodbujal in ne oviral poslovne projekte, zato smo bili tudi pobudniki drugačne ureditve za male davčne zavezance in je bil po naši zaslugi spremenjen Pravilnik o izvajanju Zakona o DDV, v katerem so dodatni pogoji za določene izjeme, med drugim tudi za upokojenska društva. Poslanke in poslanci Poslanske skupine Desus predlagani noveli seveda ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo in še enkrat lep pozdrav vsem. Zakon o davčnem potrjevanju računov skorajda ne pozna izjem, ko gre za beleženje prometa, ki izvira iz gotovinskih plačil. Izjeme so bile uvedene le za prodajne avtomate in za subjekte, ki imajo nadzorovan promet in množično izdajo račune za javne storitve, torej gre za komunalna in javna podjetja, ter za tiste majhne gospodarske subjekte, ki delujejo na področjih, kjer stalna uporaba podatkovne povezave ni mogoča. Za take primere je bila ob sprejemu zakona predvidena začasna rešitev, in sicer gre za uporabo vezane knjige računov ter redno poročanje subjektov o prometu, ki je zabeležen z vezano knjigo računov. Kljub vsem visokih tehnoloških napredkom, ki jih beležimo v zadnjem obdobju, pa je vendarle jasno, da razširjenost brezžičnih podatkovnih povezav povsod vendarle ni mogoča, zato je bilo to prehodno obdobje smiselno. S tem zakonom pa pravzaprav prehodno obdobje, ki se izteka 31. decembra 2017, odpira zavezancem možnost trajnega izvajanja postopka davčnega potrjevanja računov. Zavezancu je omogočeno, da se glede na okoliščine sam odloči o načinu izvajanja postopka davčnega potrjevanja računov pri gotovinskem poslovanju tako, da uporablja elektronsko napravo za izdajanje računov ali pa vezano knjigo računov. Podaljšuje se tudi rok za sporočanje podatkov o izdanih računih iz vezane knjige računov v potrditev davčnemu organu iz obstoječih 10 delovnih dni na najkasneje do 10. dne v mesecu, ki sledi tistemu mesecu, v katerem je bil izdan račun. Prav tako pa se s 30 na 60 dni podaljšuje čas, ki je imetniku računov na voljo za preveritev, ali je račun potrjen pri davčnem organu. Gre torej za podaljšanje vseh teh olajšav pri zelo striktni zavezi, ki velja v tem zakonu. Ravno zaradi tega, ker se je to izkazalo v praksi kot zelo dobrodošlo za zavezance, bomo to spremembo podprli.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanke skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani državni sekretar, dragi kolegice in kolegi! V obstoječem zakonu o davčnem potrjevanju računov je določena časovna omejitev, do katere lahko zavezanci izberejo uporabo vezane knjige računov, ki poenostavlja izvajanje izdaje in davčnega potrjevanja računov. To po izteku prehodnega obdobja, ki velja do 31. decembra letos, po obstoječem zakonu ni več mogoče. Predlagana novela trajno odpravlja to časovno omejitev za uporabo vezane knjige računov. Zavezanec si bo lahko izbral elektronsko napravo ali vezano knjigo računov. Poleg tega se s spremembo veljavnega zakona zavezancem omogoči naknadna potrditev izdanih računov iz vezane knjige računov pri davčnem organu do 10. dne v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem je bil izdan račun. Imetnikom tako izdanih računov pa se čas za spletno preverjanje, ali je bil posamezni račun potrjen pri davčnem organu, podaljša s 30 na 60 dni od dneva izdaje računa. V Novi Sloveniji smo Predlogu zakona o davčnem potrjevanju računov, ki je uvedel davčne blagajne, ostro nasprotovali že od prvega dne, ko se je pojavila ideja o davčnih blagajnah. Namesto, da bi se ukvarjali z vprašanji, kako spodbuditi podjetniško iniciativo, se vedno pogovarjamo le o tem, kako bo država bolje napolnila državni proračun, ne glede na ceno. Pri višini davčnih stopenj je za Vlado pomembno le, koliko bodo te stopnje zagotovile proračunskega priliva. Vprašanje, kako bo to vplivalo na podjetnost, je za to vlado nepomembno. Podobno se nam dogaja z davčnimi blagajnami. Tu ni glavno vprašanje, kako bomo ustvarili okolje, ki bo dalo čim več novih podjetniških zgodb o uspehu, ampak le kako bo država čim bolj napolnila svoj proračun. Na drugi strani pa moramo za točno določene investicije sprejemati posebne zakone. Poleg tega so se davčne blagajne izkazale tudi za neučinkovite. Prvi objavljeni podatki o davčnih prilivih za leto 2016 namreč kažejo, da so prilivi davka na dodano vrednost lani znašali 3 tisoč 273 milijonov evrov in so kljub visoki gospodarski rasti vsega, pozor, 44,5 milijona večji kot leta 2015. Cena tega skromnega izkupička pa je obremenjeno poslovanje po celotni državi. Ob tem naj spomnim, da je tudi ministrica za finance priznala, da so pri davku na dodano vrednost pričakovali večji učinek davčnih blagajn. Zaradi neživljenjske implementacije davčnih blagajn kazni dobivajo podjetniki, ki na primer izdelek na sejmu obiskovalcu podarijo, ali pa na primer gostinci, katerih gostje računa pri sebi ne zadržijo še ulico ali dve stran od gostinskega objekta. Podjetniki, ki trdo delajo za svoj zaslužek, so tako popolnoma neživljenjsko kaznovani z visokimi globami, v višini več tisoč evrov. To v naši državi poleg davčne razbremenitve dela močno zmanjšuje motivacijo za delo. Vlada nam je govorila, da uvaja davčne blagajne zato, da bo omejila sivo ekonomijo. Do danes nobene analize o tem, za koliko je ta siva ekonomija zmanjšana. Ker v Novi Sloveniji nasprotujemo konceptu davčnih blagajn, predloga novele Zakona o davčnem potrjevanju računov ne bomo podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k prehodnim in končnim določbam niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo opravili čez pol ure, v okviru glasovanj. S tem prekinjam 29. točko dnevnega reda in tudi 35. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 14.25.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 26., 27., 28., 29. in 42. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 26. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SMC, Desus in SD k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti pa so bili 3. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti pa so bili 44. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 2. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, 6 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na zaključitev zakonodajnega postopka za poslanski predlog zakona, ki ni bil osnova za pripravo dopolnjenega predloga zakona. Odbor za finance in monetarno politiko predlaga Državnemu zboru, da sprejme naslednji sklep: »Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Jožefom Horvatom, ni primeren za nadaljnjo obravnavo.« Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti pa 11. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 27. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti pa 15. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 28. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku po nujnem postopku. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, eden pa je bil proti . [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 29. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem potrjevanju računov po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 12. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 42. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA POTRDITEV URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA ZAKONA O VARUHU ČLOVEKOVIH PRAVIC IN POPRAVKA URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA ZAKONA O PRAVILIH CESTNEGA PROMETA. Uradni prečiščeni besedili je pripravila Zakonodajno-pravna služba zbora in ju zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Potrdi se uradno prečiščeno besedilo Zakona o varuhu človekovih pravic.« Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, nihče pa ni bil proti. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Potrdi se popravek Uradnega prečiščenega besedila Zakona o pravilih cestnega prometa.« Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslance in vsi so glasovali za. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor potrdil popravek uradnega prečiščenega besedila navedenega zakona. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi 35. sejo Državnega zbora.