Spoštovane kolegice in kolegi, dober dan! Lep pozdrav na 32. izredni seji državnega zbora. Vsem bom hvaležen, če boste sedli na svoja mesta in omogočili nemoten potek seje. Prosim za vašo pozornost. Pričenjam torej 32. izredno sejo državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena poslovnika državnega zbora. Kar nekaj naših kolegov je odsotnih, in sicer: kolegica Areh Lavrič, kolegi Beuermann, Butolen, mag. Gračner, Grošelj, Horvat, Kangler, Lavrinc, Lenko, Levič, kolegica Majnikova in Pozsončeva, kolega Jakič, Štemberger, Vučko in kolegica Cveta Zalokar Oražem. Na seji je prisoten tudi minister s sodelavci. Vse prav lepo pozdravljam! Najprej bomo določili dnevni red 32. izredne seje državnega zbora, ki je pripravljen v skladu z drugim odstavkom 58. člena poslovnika in ste ga prejeli s sklicem. Predlogov za umik ali širitev nisem prejel, zato bomo takoj odločili o dnevnem redu, kot ste ga prejeli s sklicem. Prosim, da preverite, če ste vsi, ki ste v dvorani, pravilno vložili kartice. Predvsem pa še enkrat vabim kolegice in kolege iz preddverja, da pridejo v dvorano. Če bi zdaj vsi sedli v svoje klopi in pomagali pri odločanju, bi lahko državni zbor določil dnevni red. Ali smem prositi za to? V dvorani nas je dovolj. Prosim, da še enkrat preverite kartice. Državni zbor bo glasoval o določitvi dnevnega reda. Prosim, vložite kartice. Glasujemo o določitvi dnevnega reda 32. izredne seje. V dvorani je navzočih 46 kolegic in kolegov, 41 jih je bilo za in nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Tako smo določili dnevni red. Prosim za pozornost! Prehajamo na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O ODPRAVI POSLEDIC NARAVNIH NESREČ. Prosim, proceduralno? Prosim za pozornost! Prosim, kolega Tanko.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljam vse. Predlagal bi glede na vso situacijo, ki se je dogajala v zadnjih dnevih s sprejemom tega zakona, da bi se omogočilo poslanskim skupinam, da se čas podaljša spet na 15 minut. Mislim, da je to sprejemljivo; glede na situacijo, v kakršni smo, je to edini zakon za nas in mislim, da je treba določene stvari tudi dodatno obrazložiti.
Zdaj, poslovniške določbe na glasovanje, ki bi te poslovniške določbe spreminjale z navadno večino, ne morem dati. Glejte, pet minut je po poslovniku na voljo za predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker so pa vloženi amandmaji, kolega Tanko, ni ovir, da se ne bi na nek pameten način dalo pojasniti stališč v zvezi s problemi tudi v razpravi o amandmajih. Tako se mi ne zdi to tako ključna zadeva, da bi zdaj raztegnili uvodni čas. Prosim, še enkrat vam dam besedo, potem pa o tem ni mogoče razpravljati. Prosim.
Zavedam se, da v tem primeru bi šlo za dogovor med poslanskimi skupinami. Vendar pa posamezne stvari, potem ko jih obrazložiš ob sprejemanju amandmajev, nekako razvodenijo, ni celovitosti. In predvsem zaradi tega, da bi se o tej stvari, bi rekel, vsaj v imenu poslanske skupine celovito spregovorilo, predlagam [[...]]
Ne morem.
[[...]]med vodji poslanskih skupin, da bi se dal, bi rekel, ta kompromis.
Ne morem dati jasnih poslovniških določb na glasovanje, ker v bistvu s poslovnikom je zavarovana pravica manjšine. Če bi potem ob kakšnih drugih problemih navadna večina spremenila poslovniške določbe, bi to šlo lahko naslednjič na vaš račun, in to bi bil precedens, ki ni dober. Tako predlagam, da ostanemo pri petih minutah in da potem omogočim, tako kot je s poslovnikom predvideno, da se razpravlja pri amandmajih in členih, in to se mi zdi, da je edina možna rešitev. Magister Kopač, minister za okolje, prostor in energijo bo državnemu zboru zdaj dal dodatno oziroma dopolnilno obrazložitev.Prosim, minister Kopač.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, poslanke in poslanci! Mislim, da hudo dolge dodatne obrazložitve ni treba podati, saj se o tem zakonu intenzivno pogovarjamo tako na odboru za infrastrukturo kot navsezadnje tudi prek medijev že kar nekaj dni. Rad bi poudaril samo to, da takoimenovani sistemski zakon ta država seveda potrebuje zato, ker je kar naprej soočena z nekimi naravnimi nesrečami, kajti to je pač nekaj zelo normalnega. Taki dogodki pa se pri nas navsezadnje v političnem življenju kar naprej sprevračajo v nekaj interventnega. Zato je prav, da imamo sistemski zakon in na morebitne očitke o tem, da jedolgo nastajal, moram vnaprej reči, da je po svoje pa tudi prav, da je tako dolgo nastajal, ker smo vmes dobili številne izkušnje s popotresno obnovo, za odpravo posledic poplav let 1998, predvsem na celjskem območju, navsezadnje s sušo leta 2001, s plazovi velikega obsega 2002 in še z vrsto drugih manjših interventnih ukrepov države. Če bi tak sistemski zakon, recimo, nastal leta 1998 ali pa leta 2000, potem bi ga seveda morali temeljito popravljati po vseh teh izkušnjah. Sedaj mislim, da je situacija za sprejem sistemskega zakona zrela in ta seveda temelji na vseh izkušnjah odprave posledic naravnih nesreč, ki sem jih omenil, in pa predvsem tudi na načelu, da je treba za angažma države za odpravo posledic naravnih nesreč na stvareh, ki so v lasti občine, predhodno pričakovati tudi občinski angažma, in pa na načelu, da dobi več tisti, ki je svojo lastnino zavaroval, kot pa tisti, ki je ni. Na ta način želimo stimulirati večji obseg zavarovanja. Predlog zakona je bil pripravljan dolgo. V parlamentu se je na matičnem odboru in odboru za kmetijstvo z dodatnimi amandmaji še kar v znatni meri dopolnil oziroma preoblikoval zaradi drugačnih vsebinskih rešitev, ki ste jih predlagali poslanci s temi, ki so bile sprejete na odboru za infrastrukturo in so torej vključene v integralno besedilo zakona. Po končani drugi obravnavi se pripravljalci zakona strinjamo, podpiramo. Amandmaje, ki sta jih predlagala poslanca gospod Sok in gospod Tanko, verjetno pa se bodo ponovno ponovili v obliki amandmajev poslanskih skupin Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke, videli jih ta hip še nismo, pa smo že na odboru zavrnili argumentirano in tako bomo seveda poskušali tudi tokrat na seji zbor. Vse, kar pa se je le dalo upoštevati in vnesti v koncept zakona, kdorkoli je že predlagal, ne glede na to, ali je bil iz koalicije ali iz opozicije, pa je o predlogu zakona po mojem mnenju v zadovoljivi meri vključeno. Predlagam torej, da predlog zakona, kot ga je oblikoval odbor za infrastrukturo, podprete tudi po nujnem postopku, tako da tudi to poglavje velikih in včasih preveč pregretih političnih debat zapremo. Hvala lepa.
Hvala, gospod minister. Želi predsednik odbora, kolega Janc, besedo? Želi. Kolega Janc bo predstavil poročilo odbora za infrastrukturo in okolje, ki je pozno sinoči končalo delo. Prosim, kolega Janc, imate besedo.
Hvala za besedo, kolegice in kolegi. Odbor za infrastrukturo je na 18. seji v treh nadaljevanjih, torej 14. in 15.7., obravnaval predlog zakona o odpravi posledic naravnih nesreč, ki ga je v državni zbor Republike Slovenije poslala v obravnavo vlada. Na seji odbora so poleg predstavnikov predlagatelja zakona in zakonodajno-pravne službe državnega zbora sodelovali še predstavniki ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ministrstva za obrambo in državnega sveta Republike Slovenije. Odbor je poleg osnovnega gradiva prejel pisno mnenje zakonodajno-pravne službe, službe državnega zbora, mnenje odbora državnega zbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot zainteresiranega delovnega telesa ter mnenje komisije za lokalno samoupravo in regionalni razvoj in komisija za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano državnega sveta Republike Slovenije. Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju s pravnosistemskega vidika opozorila zlasti, da so rešitve v obravnavanem zakonu oblikovanje izhajajoč iz ocene stanja, da vprašanja odprave posledic naravnih nesreč še vedno niso sistemsko urejena, kar pa za področje kmetijstva ni povsem točno. Glede na cilj predloženega zakona, da se s sistemsko ureditvijo uporabe sredstev državnega proračuna za pomoč pri odpravi posledic naravnih nesreč zagotovi za ta namen delež v državnem proračunu in da financiranje odprave posledic naravnih nesreč ne bo več treba urejata z intervencijskimi zakoni ob vsakokratni nesreči, pa služba meni, da bi bilo treba dodatno proučiti skladnost predloženih rešitev z rešitvami iz zakonov o javnih financah. Opozorila je še, da se predlog zakona v precejšnji meri dotika tudi občin, zlasti občinskih proračunov, pri čemer je omenjeno, da celotno področje financiranja občin ureja zakon o financiranju občin, katerega določbe o občinskem proračunu je razveljavila predpredhodna določba zakona o javnih financah. Poleg tega služba izpostavlja tudi 49. član zakona o javnih financah, ki opredeljuje proračunsko rezervo občin. Glede opredelitve naravnih nesreč služba opozarja še na zakon o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami, katerega izvajanje se prične takoj po nastanku nesreče. Obravnavani predlog zakona pa pomeni le njegovo nadgradnjo. V predloženem zakonu so posamezni pojmi opredeljeni drugače kot v prej navedenem zakonu, brez posebne obrazložitve, zakaj se je predlagatelj odločil za drugačen pristop. Poleg navedenih splošnih pripomb je dala zakonodajno-pravna služba konkretne pripombe k posameznim členom predloga zakona. Po razpravi o posameznih členih predloga zakona je odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano sprejel k 3., 4., 6., 11., 34., 35., 38., 40., 43. in 49. členu tudi svoja amandmaja o katerih verjetno bo poročal predsednik odbora. Komisija za lokalno samoupravo in regionalni razvoj ter komisija za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano državnega sveta Republike Slovenije sta na skupni seji podprli obravnavani predlog zakona ter predlagali v obravnavo sprejem predlog amandmajev k 7., 17., 34., 38., 39. člen in za novi 69.a člen. Komisija za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je sprejela še dodaten sklep, s katerim poziva vlado Republike Slovenije, da v najkrajšem možnem času zagotovi finančna sredstva za nabavo krme za govedorejo predvsem v hribovitih območjih, saj kmetje masovno ponujajo živino za zakol in s tem zmanjšujejo stalež živine. Odbor za infrastrukturo in okolje je na nadaljevanju seje dne 15.7.2003 po dopolnilni obrazložitvi k posameznim členom predloga zakona prešel v skladu s prvim odstavkom 144. člena poslovnika državnega zbora na drugo obravnavo predloga zakona ter na podlagi 126. člena poslovnika opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih predloga zakona in vloženih amandmajih, pri čemer je sprejel tudi 58 svojih amandmajev. Amandmaje so vložili: odbor državnega zbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, poslanec Jože Tanko, poslanec Alojz Sok, poslanski klub LDS, Združena lista socialnih demokratov, SLS in DeSUS, poslanska skupina madžarske narodne skupnosti, poslanec Janko Veber in poslanec mag. Andrej Vizjak. Odbor za infrastrukturo in okolje je sprejel amandmaje odbora državnega zbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot zainteresiranega delovnega telesa k 1., 4., 6., 11., 35., 40. in 43. členu, poslanca Jožeta Tanka k 31. členu, poslanca Alojza Soka k 34. členu in poslanca Janka Vebra k 4., 5., 10., 14. in 25. členu. Odbor za infrastrukturo in okolje je na podlagi razprave članov odbora ter na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe državnega zbora, mnenja komisije za lokalno samoupravo in regionalni razvoj in komisije za gozdarstvo in prehrano državnega sveta sprejel vrsto, torej 58 lastnih, amandmajev ter pripravil, v skladu s 133. členom poslovnika državnega zbora, dopolnjen predlog zakona o odpravi posledic naravnih nesreč, ki je sestavi del poročila odbora. Odbor predlaga državnemu zboru, da predlagani zakon sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa, predsednik odbora, kolega Janc. Zdaj bomo slišali stališča poslanskih skupin. Najprej bo stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke predstavil kolega Peče, za njim kolega Čeligoj poslanske skupine DeSUS in po vrsti naprej. Najprej kolega Peče, prosim.
Spoštovani prisotni! Namen zakona o odpravi posledic naravnih nesreč je, kot je povedal predlagatelj, sistemska ureditev. Prejšnja ureditev, torej interventni način po posameznih letih, naj ne bi bila v redu in iz prakse oziroma iz preteklih let naj bi se ta država nekaj stvari naučila. Tako naj bi bilo izhodišče oziroma naj bi zakon določal finančne vire, načine zagotavljanja sredstev, pogoje in način dodeljevanja teh sredstev ter organe, pristojne za izvedbo ukrepov. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da je izhodišče, kot sem ga povzel maloprej, napačno, kajti izhajati iz ocene, da je treba popravljati škodo, ob tem pa pustiti nastajanje škode pri miru, se nam ne zdi smiselno niti modro. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, dabi morali biti temelji zakona opredeljeni oziroma bi morali iti v tisto smer, kjer bi se določalo preprečevanje škode oziroma omilitev posledic. Zato smo v Slovenski nacionalni stranki ob razpravi v poslanski skupini pričakovali, prvič, da bi današnji zakon obravnavali po normalnem postopku, torej da bi zakonodajna veja oblasti imela več časa za pripravo, če bi bil zakon vložen že v začetku leta. Pomemben je poudarek, da je vlada pripravljala zakon 8 leti in da sedaj pričakuje od državnega zbora, da ga bov 1 dnevu tudi sprejel. V Slovenski nacionalni stranki smo pričakovali spremembo oziroma vsebino zakona, ki bi šla v obliki in spodbujanju tistih instrumentov, ki bi predhodno omilili oziroma preprečili naravne nesreče v sistemu oziroma v obliki dveh sistemov. Prvič. Spodbujanje tako imenovanih namakalnih sistemov, ki bi jih postavljala oziroma subvencionirala v kakršnikoli obliki država in to je najlažje narediti. Primer naše sosede Italije, kjer je to zelo pogost pojav in se na ta način skušajo pripravljati na vsakoletni pojav suše. Drugič. Močneje spodbujati mehanizme, ki bodo omogočali individualno zavarovanje, močneje. Vlada je sicer k temu težila, v določenih členih zakona tudi omenjala in seveda poudarjala prioriteto pri odškodnini, toda po naši oceni premalo. Predlagatelj gradiva, torej vlada Republike sama, v svoji vsebini v obrazložitvi navaja, da države Evropske unije v glavnem ne poznajo državnega odpravljanja naravnih nesreč. Po naši oceni, če se je Slovenija odločila, da vstopi v Evropsko unijo in če prilagajamo našo zakonodajo zakonodaji Evropske unije, bi bilo potrebno tudi na tem področju stopiti v korak z Evropsko unijo. Kajti, dejstvo je, da omenjeni zakon predstavlja veliko breme proračuna Republike Slovenije in pa seveda, kar je prav tako pomembno tudi zelo veliko breme proračuna lokalnih skupnost. O tem je treba poudarjati, da pripravljavec gradiva v vsem svojem obdobju, torej 8 letih, ni bil sposoben najti medresorskega usklajevanje in k pripravi zakona povabiti tudi združenja oziroma predstavnike lokalnih skupnosti, ki bodo s sprejemom oziroma morebitnim sprejemom nosile posledice. Upravičenost do javnega denarja s strani kmetovalcev bo tako dvojna. Prvič, prek tega sistemskega zakona, v preteklosti prek interventnih zakonov. Drugič, iz naslova vlade uredbe o programih kmetijske strukturne politike in kmetijske politike razvoja podeželja, po kateri agencija za kmetijske trge in pa razvoj podeželja ter pa javni sklad za regionalni razvoj tako ali tako razpisuje ta razpis za nadomestilo škode zaradi naravnih nesreč. Torej, v Slovenski nacionalni stranki trdimo, da bi bilo smiselno pristopiti k drugemu konceptu, in verjamemo, da ga letos ne boste sprejeli, ampak da boste čez nekaj let videli oziroma dojeli, da ni smiselno popravljati škodo, temveč je smiselno k njej pristopiti že prej in ustvariti pogoje, ki bi posledice škode omilili. Po naši oceni, kar pa se tiče samega zakona in pa vsebine zakona, je nedorečeno, kar pa potrjujejo tudi vloženi amandmaji. Prav tako ocenjujemo, da zakon ne ločuje med škodo na stvareh in škodo na kmetijstvu, posega na področju lokalnih skupnosti in pa ne zasleduje cilja, to je hitre sanacije, kar bi bilo smiselno, temveč uvaja določene administrativne roke, ki bodo imeli za posledico predvsem zmešnjavo in ne rešitev v obliki, torej povrnitve škode. V Slovenski nacionalni stranki trdimo - in kar je tudi predlagatelj gradiva v uvodu povedal -, da je suša že skoraj predvidljiva naravna nesreča, da se pojavlja vsako leto, zato še enkrat: država naj prek davčnih spodbud in podobnih oblik pristopi k namakalnim sistemom in naj maksimalno poskuša spodbujati kmetovalce k lastnemu zavarovanju in s tem njihovemu lastnemu preživetju. V Slovenski nacionalni stranki bomo zakonu nasprotovali, kajti ocenjujemo ravno to, kar smo povedali: če smo se odločili za tako imenovani tržni red in če država že na nekaterih področjih zagotavlja finančna sredstva, in kmetovalcem jih, poskrbimo raje, da se škoda ne bo zgodila, kot da jo vsako leto zdravimo. Hvala.
Hvala lepa, kolega Peče. Kolega Vojko Čeligoj bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS, za njim kolega Rokavec stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Najprej kolega Čeligoj, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Predlog zakona o odpravi posledic naravnih nesreč naj bi sistemsko uredil področje, ki ga je po mnenju poslanske skupine DeSUS prav gotovo težko celovito in natančno urediti. Kljub temu v naši poslanski skupini zagovarjamo vzpostavitev splošnega zakonskega okvira, ki bo, tako upamo in beremo v zakonu, v situacijah, ko se soočimo z eno ali več katastrofami hkrati, sistemsko urejal postopke in višino pomoči. V poslanski skupini DeSUS pa se nam poraja nekaj vprašanj v zvezi z materijo, ki jo predlagani zakon ureja. Ministrstvo za okolje in prostor samo priznava, da bo do septembra obdelan le delni program odprave posledic škode v kmetijstvu, saj do takrat še ne bomo imeli vseh podatkov o višini škode. Poleg tega so postopki za odločitev o uporabi sredstev za odpravo posledic nesreč po črki zakona dolgotrajni, tako da resnično dvomimo o tem, da bodo oškodovanci dobili izplačan denar že do konca letošnjega leta. Zato v poslanski skupini DeSUS delimo dileme glede naglice, s katero sprejemamo obravnavani zakon. Pojasnila ministrstva, zaradi katerih se je odločilo za sprejem zakona po nujnem postopku in celo na izredni seji, saj naj bi le tako oškodovanci bili primerno deležni pomoči, nam ne zadostujejo. Čeprav v 1. členu besedilo predloga zakona pojasnjuje, da zakon določa pogoje in način uporabe sredstev le proračuna Republike Slovenije, nadaljnja določila predloga zakona dejansko posegajo tudi v proračune občin. Sprejeti amandmaji odboraza infrastrukturo in okolje to dolžnost sicer deloma odpravljajo, kljub temu pa smo mnenja, da bi lahko pred tako zahtevno tematiko zakona, ki posega v proračun občin, pridobili mnenja tudi lokalnih skupnosti. Če bo zakon sprejet v obliki, kot jo predlaga vlada, bo celotno odločanje o postopku, o višini sredstev za odpravo posledic naravnih nesreč in škode preneseno na vlado. S tem državni zbor izgublja del pristojnosti, da bi se odločal v primerih naravnih nesreč, kot je bila to do sedaj praksa, z interventnimi zakoni. Seveda ne dvomimo v primerno delovanje tako vseh vpletenih ministrstev kot komisij, ki opravljajo naloge v zvezi z dodeljevanjem sredstev, vendar se nam zdi nekoliko sporno, da s tem zakonom dajemo splošno pooblastilo vladi, da lahko v primeru naravnih nesreč odloča tudi o uporabi sredstev proračunske rezerve v znesku, ki presega 2% proračuna načrtovane proračunske rezerve, saj naj bi po našem razumevanju zakona o javnih financah le državni zbor odobril sredstva, ki presegajo to višino. V poslanski skupini nas zanima - na kar nas opozarja že zakonodajno-pravna služba državnega zbora -, kako se bodo tretirale druge naravne nesreče, ki bodo iz tega sistemskega zakona izpadle. Naravne nesreče, kot so množični pojav nalezljivih živalskih in rastlinskih bolezni in ekološke nesreče, kakor mi razumemo, ne bodo obravnavne po tem zakonu in tako v takih primerih ni upravičencev, vsaj ne po obravnavanem zakonu. Še na nekaj bi v poslanski skupini radi omenili in opozorili. Namreč, zavarovanje za podobne slučaje. Strinjamo se z ugotovitvijo, da je treba spodbuditi sodelovanje oškodovancev in zavarovalnic pri finančni odpravi posledic nesreč in škode. S tem se bo zmanjšala obremenitev državnih sredstev. V poslanski skupini menimo, da Slovenije potrebujesistemski zakon v primeru odprave posledic naravnih nesreč. S tem bo končno izpolnjena tudi obveza vlade, ki ji jo je državni zbor naložil že leta 1995. Upamo tudi, da nas bo današnja razprava prepričala, da danes sprejemamo dober zakon, v katerem bodo naši kmetovalci videli in doživljali varovanje svojega dela v največjem možnem obsegu, ki ga naša družba še zmore. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Čeligoj. Kolega Rokavec bo predstavil stališča poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, za njim kolega Veber. Najprej kolega Rokavec. Prosim.
Hvala za besedo. Gospod predsednik, spoštovani gospod minister s sodelavci, spoštovane poslanke, in poslanci. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke načeloma podpiramo zakon o odpravi posledic naravnih nesreč. Pri tem pa opozarjamo, da sistemski zakon, kakršen je predviden in je pred nami, ne more reševati, in to primerno reševati, naravnih nesreč, ki se pač dogodijo večjega obsega. Menimo tudi, da ta sistemski zakon, ki je nastal v veliki naglici, po eni strani zaradi dolgotrajnega oklevanja, da je sploh prišel v proceduro - ta zakon, po drugi strani pa zaradi tudi pač tukaj pobude s strani opozicije, da se le nekaj reši tudi v zvezi z letošnjo sušo. Zato menimo, da po eni strani verjetno sprejemanje tako pomembnega zakona po hitrem postopku že v času parlamentarnih počitnic, najbrž ne bo obrodilo najboljših sadov. In po drugi strani, verjetno bodo razočarani predvsem upravičenci, ki pričakujejo pomoč, ki jo pa verjetno ne bodo mogli dobiti pred koncem letošnjega leta. V poslanski skupini kljub vsemu pričakujemo, da se bo zakon v teku današnje procedure še izboljšal in tudi izpilil. Namreč, predvsem na tistih segmentih, ki govori o hitrejšem ukrepanju; predvsem tam, kjer prihaja do škode večjega obsega, denimo, obsega več kot 60 procentov, kjer bi bilo treba ponovno razmisliti, ali ne bi bilo smiselno, da bi država kljub vsemu vstopila z akontativnim izplačilom tistim upravičencem, da seveda bi izpolnila znani ljudski rek: kdor hitro da, dvakrat da. Danes pa se srečujemo s, pač, dobesedno procesijami na občinah, kjer se pač zbirajo vmesna poročila za oceno letošnje škode. Po podatkih ministrstva za obrambo pa pač ti obrazci ne bodo služili za verodostojni podatek letošnje suše, ampak bo pač možno uveljavljati zahtevke šele po sprejetju programa na vladi, ki bo pa po tem predlogu zakona lahko sprejet šele v začetku septembra. Se pravi, šele takrat se bo odprla procedura za možno uveljavitev škode po letošnji suši in upravičenci bodo lahko dobili prva sredstva verjetno proti koncu letošnjega leta. Zato poudarjamo, da verjetno sistemski zakon ne more reševati vseh vprašanj in vseh naravnih nesreč in jih je treba specifično reševati glede na njihov obseg. In smo prepričani, da bo verjetno prišlo tekom procedure, predvsem pa po sprejetju tega zakona, do hitrih sprememb in dopolnitev tega sistemskega zakona. Kljub vsemu pa v poslanski skupini ocenjujemo, da je potrebno, da državni zbor tudi naredi ta napor in pred letošnjimi počitnicami le damo možnost za začetek procedure, pri tem pa dajemo še enkrat v razmislek, da bi bilo smiselno pač razmisliti, ali ne bi najbolj prizadetim kazalo dati možnost odpisa prispevkov za plačilo invalidsko-pokojninskega zavarovanja in zdravstvenega zavarovanja. Na ta način bi verjetno država lahko najhitreje tudi ukrepala. V poslanski skupini bomo zakon podprli, verjetno z zelo stisnjenimi zobmi. Hvala lepa.
Kolega Veber, sedaj imate vi besedo. Predstavili boste stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov in za vami kolega Tanko. Kolega Veber, prosim.
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav vsem. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov smo ravno tako poskušali sodelovati konstruktivno pri oblikovanju besedila tega zakona. In v določeni meri menim, da nam je to tudi uspelo. Pomembno se nam zdi dejstvo, da se poskušamo nekako tudi izogniti vsakoletnim ali pa vsaj pogostim sprejemom interventnih zakonov, ki jih včasih sprejemamo tudi pod vtisom ali volitev ali podobnih dogodkov. In velikokrat se je zgodilo, da so potem te ocene, ki smo jih poskušali zapisati v interventne zakone, bile nerealne, kar je seveda pozneje povzročalo veliko težav pri izvajanju interventnih zakonov. Če bo ta sistemski zakon odpravil dosedanjo prakso, bomo seveda naredili velik korak naprej. Seveda pa je ostalo še vedno nedorečeno pravzaprav vprašanje virov, kajti nekako smo si tudi predstavljali, da bi bilo pomembno določiti neke vrste sistemski vir za odpravo naravnih nesreč, ki se pojavljajo praktično vsako leto. Ugotavljamo, da v zakonu pravzaprav vse predvidevajo sredstva, ki so znana že danes in jih pravzaprav se koristi za odpravo nesreč po neki ustaljeni praksi. Je pa zakon seveda poskušal rezmejiti, kdaj nastopi obveznost države, kdaj nastopi obveznost občine. In tukaj menimo, da je še vedno nekaj stvari, ki niso dovolj dobro dorečene, in mislimo, da bi sam koncept zakona moral biti tako oblikovan, da bi do 0,6 promila oziroma v skladu z novim besedilom 0,3 promila planiranega proračuna imeli posebno poglavje, kjer bi obdelali vse postopke in obveznosti predvsem občin do tega limita - od imenovanja komisij do seveda tudi izvedbe vseh postopkov -, ko pa nastopi, seveda, država, je sicer v tem zakonu kar nekaj stvari pripravljenih, pa vendar se vmes prepletajo potem nejasnosti, ki se nanašajo predvsem na pristojnosti države ali občine. Torej, tukaj je pomanjkljivost zakona v tem nejasnem postopku pri pristojnostih, ko nastopi, recimo, država. Je pa to eden od ključnih elementov tega zakona, ki poskuša doreči pristojnosti od nekega trenutka naprej oziroma od višine škode, ki se pač pojavi. Poleg tega pomembnega principa, ki sem ga predstavil, pa smo opozorili tudi na dejstvo, da je Slovenija vendar tudi v veliki meri - torej ima značilnosti krasa in na krasu se pojavljajo tudi nesreče, ki so povezane z vdori, tako da mislim, da je zakon kvalitetnejši tudi zaradi tega, ker zelo jasno govori o vdorih, kajti velikokrat se vdor nanaša ravno na premoženje. To premoženje je običajno ogroženo dolgoročno oziroma je treba iskati sistemske rešitve za odpravo posledic takšne elementarne nesreče, zato zagotovo sodi tudi v ta sistemski zakon. Menimo pa, da v celoti manjka zakonu eno pomembno poglavje, gre pa za poglavje solidarnosti. Namreč, pri vseh elementarnih nesrečah ali pa vsaj v vseh teh večjih se solidarnost seveda vedno pojavlja kot eden od načinov pomoči pri odpravi posledic. Žal se zakon tega poglavja ne dotika, zato menimo, da bo v prihodnosti treba posvetiti verjetno veliko več pozornosti tudi temu, kajti solidarnost v Sloveniji vendarle živi, obstaja in se je izkazala tudi kot ključen element pri reševanju prenekaterih naravnih nesreč. In menimo, da bi treba, seveda, tudi to področje natančneje obdelati in predvsem s tem doseči veliko večjo odgovornost tako pri tistih, ki izkazujejo potrebo po sredstvih za opravo nesreč, kot tudi odgovornost tistih, ki so pozneje seveda odgovorni za to, da izpeljejo vse te postopke; kajti, če se vključuje solidarnost potem so vsi ti nadzori in mehanizmi bistveno, bistveno večji, predvsem pa si neposredno odgovoren tistemu, ki je seveda sam prispeval za to, da se neka nesreča odpravi. Včasih imam občutek, če dajemo denar iz državnega ali občinskega proračuna, da je ta odgovornost veliko manjša, kar pa ni dobro. Zakon bomo tako dopolnjen podprli. Hvala.
Hvala, kolega Veber. Kolega Jože Tanko bo predstavil stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke, za njim še kolega Sok, Džuban in s tem bomo zaključili predstavitev. Prosim.
Hvala za besedo in vsem lep pozdrav! V poslanski skupini smo začudeni nad načinom sprejema sistemskega zakona o odpravi posledic naravnih nesreč, saj smo imeli od vložitve zakona pa do današnjega verjetnega sprejema le dva ali tri dni časa. To je občutno premalo za dobro preučitev in razumevanje zakona, kar je osnova za pripravo ustreznih dopolnitev. Tak postopek je primeren za interventne zakone, s katerimi želimo na hitro rešiti določene probleme in zagotoviti vse potrebno za takojšnjo odpravo škod in posledic. Sistemskih zakonov, to je krovnih zakonov, ki bi nam veljali dlje časa, pa se je le treba lotiti bolj premišljeno in bolj preudarno. Ta postopek je svojevrstna naravna katastrofa. Vlada naj bi s sistemskih zakonom intervencijsko reševala posledice letošnjih naravnih nesreč, kljub temu da se je letos že zelo zgodaj pojavila suša, je vlada mečkala z odločitvijo in je odreagirala šele potem, ko je opozicija hotela vložiti svoj interventni zakon. Ta je bil sicer na čudne načine zavrnjen, vendar je le prisilil vlado in koalicijo k ukrepanju. Prisilil je ministre, da storijo še kaj več, kot da postopajo po uničenih kmetijskih površinah in drugih prizadetih lokacijah, sadijo ljudem rožice in pozirajo medijem. Zakon je po našem mnenju izredno slab, kar potrjuje tudi izredno slabo mnenje zakonodajno-pravne službe ter izredna velika količina amandmajev. Veliko večino jih je vložila opozicija, a so ti amandmaji bili a priori zavrnjeni. Kaže, da se koaliciji stemni pred očmi, če zagleda kakšen predlog opozicije, čeprav se vsem le mi možno izogniti, vendar jih velika koalicija pobasa tako, da jih ne amandmira, ampak povzame z amandmajem odbora. Rad bi opozoril na nekatere ključne slabosti zakona. Zakon za odpravo letošnjih posledic ne predvideva nobenih izplačil pomoči, kar pomeni, da upravičenci ne bodo dobili ničesar, in zakon je kot tak sam sebi v nameno. Vlada oziroma MOP je predvidel, da se redna sistemska sredstva države in občine, ki sicer pripada konkretnemu upravičencu, v primeru naravne nesreče ne izplačajo kot sistemska, ampak se istemu upravičencu izplačajo v isti višini, vendar kot sredstva za odpravo posledic naravne nesreče. To je na primer isto, kot če bi družini, ki prejema otroške dodatke, te dodatke v primeru družinske tragedije odvzeli in jih v isti višini tej družini nakazali kot povračilo pogrebnih stroškov. Ponovno se dviguje cenzus minimalne površine, ta je pri sistemskih plačilih 20 arov, tu se uveljavlja en hektar, kar pomeni, da bodo do pomoči upravičeni samo tisti, ki imajo večje zaokrožene parcele; seveda samo, če bodo presegli spodnji znesek površine. To je sporno, ker vlada na tem področju ni naredila prav ničesar. Opozorim pa, da je samo dvig spodnje meje z 10 na 20 arov pri sistemskih izplačilih pomenil milijardo oziroma približno 20% manj izplačil, kot je bilo predvideno. Kaj pomeni ta preskok, si lahko samo predstavljate. Uvaja zakon tudi razliko med zavarovanimi in nezavarovanimi pridelki. Za zavarovane kmetijske pridelke se pomoč prepolavlja. Od realizacije ideje ministra Buta o zajemni zavarovalnici se ni uresničilo popolnoma nič. Uvaja zelo visoke zneske za oceno, kdaj se sploh doseže prag za pridobitev statusa elementarne nesreče, 3 promil oziroma okoli 450 milijonov škode na geografsko zaokroženo območje - visoka škoda, še posebej pri posamičnih pojavih, kot so plazovi in udori. Škode so lahko tudi bistveno manjša od 450 milijonov, vendar so posledice za prizadete izredno hude. Če upoštevamo zgornje promile in druge omejitve, kot je minimalna površina, prizadetost itd., potem kmetijski lastniki bodo dobili izplačanih približno 10 % ocenjenih škod. Praktično ničesar. Zakon tudi ne nalaga nikakršnih obveznosti uradnikom, ki jih ima država na terenu, to je v upravni enotah in svetovalni službi, in vsa bremena prenaša na občinah. Je pa čudno, da je koalicija Slovenija še edina, ki se je pripravljena izpostaviti za dobrobit podeželja. In ta zakon je pravzaprav prvi kompromis, prva točka rebalansa odnosov med koalicijo, ki ga je sklenila v nedeljo na Brdu. Ker zakon ne prinaša nobenih dodatnih učinkov in obremenitev, je noro, da ga sprejemamo na izredni seji po nujnem postopku, kajti vojna je v tem primeru izgubljena. Prav tako je nesmiseln popravek, da začne veljati že naslednji in ne šele petnajsti dan po objavi. Opozoril pa bi na prakso, uveljavljeno v zadnjem času, ko z enim sistemskim zakonom sistemsko kršimo drug sistemski zakon in s tem zavestno ustvarjamo zelo nesistemske razmere. Ustvarjamo zakonodajni kaos in nepreglednost, pač kakor komu od trenutno najmočnejših oblastnikov paše. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Tanko. Kolega Sok bo dobil besedo za predstavitev stališča poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Minister Kopač je svojo kratko predstavitev zaključil z besedami, da si želi, da bi se ta pregreta razprava končala. Vendar, gospod minister, to seveda ni odvisno od tega parlamenta, to razpravo bodo vodili kje drugje in tam jo boste morali hladiti, če jo boste želeli. Da je zakon slab, se kaže v tem, da je vlada dejansko potrebovala osem let, da je pripravila ta zakon; osem let ga ni pripravila, potem pa ga je pripravila v dveh nočeh. Zakonodajno-pravna služba je imela praktično pripombe skorajda na vse člene zakona, na nekatere člene zakona je celo bila obrazložitev, mnenje, da teh členov ne razume, kaj naj bi pomenili. No na koncu pa je bilo vloženih še 150 amandmajev na približno 70 členov zakona, kljub dejstvu, da je minister Kopač izjavil, da je bil zakon v enoletnem medresorskem usklajevanju in da je izpiljen do vsake vejice in pike. Sicer pa ta slabi zakon ni nič drugega kot slaba sinteza treh zakonov, to je zakona o plazovih, zakona o popotresni obnovi in zakona o intervencijskih ukrepih na področju kmetijstva, ki smo jih torej že izvajali v letih 2000 in 2001. Če bi vlada zares želela pripraviti nek sistemski zakon, bi morala v ta zakon vgraditi nekaj sistemskega. Nekaj sistemskega bi bil nek nov pristop. Novi pristop bi lahko bil v tem, da bi vlada resnično začela ustanavljati neko vzajemno zavarovalnico, ne pa, da je celo za letos predvidena sredstva za ta namen ukinila z rebalansom. Torej, to je en pristop. Drugi pristop pa bi bil, da bi vlada razdelala neko strategijo namakanja. Poglejte, skozi Slovenijo odtekajo velike količine vode, vendar če je ocena, da so suše stalnica naših meteoroloških pojavov, potem bi od resne vlade pričakovali, da se bo lotila tega projekta in začela določen del kmetijskih površin namakati. Vendar je ob tem treba povedati, da je bistven pogoj za namakanje najprej to, da imamo čisto vodo in drugi pogoj je v tem, da tržna cena kmetijskega proizvoda to dodatno operacijo na področju kmetijstva prenese. V naši poslanski skupini se sprašujemo, ali je sploh možno za naravne nesreče - kot je bil potres v Posočju, ali plaz v Logu pod Mangartom, ali kot so te katastrofalne suše - ali je to možno delati s sistemskimi zakoni. Naš odgovor je, da ne, in v tem je tudi največja hiba tega zakona. Poglejte, zakon napotuje na interventnost, ki bi se naj izvajala z enoletnim zamikom. Torej tista škoda, ki nastane letos, bi naj bila vkalkulirana oziroma planirana v proračunu v naslednjem letu. Vendar, kakšna je to pomoč, če mora nekdo, ki je utrpel nesrečo, kot je letošnja nesreča v kmetijstvu, čakati na pomoč eno leto. Jaz sem že večkrat opozoril in tudi na odboru, da resne vlade tako ne delajo. Madžarska vlada je na primer sprejela sklep o takojšnji pomoči kmetom in je za ta namen namenila 80 milijard forintov pomoči, to je približno 50 milijard slovenskih tolarjev, kmetje pa bodo lahko to pomoč koristili že avgusta. Samo taka pomoč je dejanska pomoč. Tisto, kar pa more nekdo čakati eno leto, da bo nekaj dobil, to pa seveda ni nikakršna pomoč. Torej, ko bo ta zakon sprejet, bo zakon brez vsebine, dajal pa bo legitimno pravico vladi, da bo odločala kaj, koliko, kdo, če sploh, bo kaj dobil. In kaj lahko pričakuje od tega zakona žitnica Slovenije, se pravi Pomurje, severovzhodni del države in pa seveda ostali deli Slovenije, ki so med najbolj prizadetimi? Moj odgovor je - ne veliko ali pa nič. V to sem še bolj prepričan zaradi tega, ker je vlada v obračun škod oziroma za kalkulacijo tržnih cen vkalkulirala tudi eko 0 izplačila. Ministra sem vprašal, kaj lahko pričakuje kmet, ki je od pričakovanega pridelka na hektaru njive, 6 do 7 ton, požel 2 toni pšenice, in mu za to pšenico Mlinotest ponuja 30 tolarjev po kilogramu, medtem ko na drugi strani ena žemljica stane 100 tolarjev, ali pa najcenejši kruh 400 tolarjev - njegov odgovor, odgovora na to vprašanje mi ni da. Tudi jaz se strinjam s tem, kar je načel eden od koalicijskih predstavnikov, ko je govoril tukaj o socialnosti in pa solidarnosti. V prejšnjih dveh dneh smo o tem dosti govorili, s strani ministrov smo poslušali, kako je naša država socialna in pa solidarna, vendar sam si upam trditi, da na področju te katastrofe v kmetijstvu ta socialnost in pa solidarnost ni obveljala. Res je, tako kot je rekel predsednik parlamenta, upanje umira zadnje, jaz tudi mislim, da obstaja za slovenske državljane in državljanke neko upanje, to pa je predvsem neka druga in pa drugačna vlada. Hvala lepa.
Še kolega Džuban, ki bo predstavil stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije. Vi ste naše zadnje upanje, kolega Džuban, prosim.
Hvala lepa. Gospod predsednik, spoštovani zbor [[...]]
Prosim za mir v dvorani!
Podprli bomo dopolnjen predlog zakona o odpravi posledic naravnih nesreč in kljub vsemu pozdravljamo sistemsko rešitev zakona, ki določa pogoje in način uporabe sredstev proračuna pri odpravi posledic naravnih nesreč ter pogoje in način njihovega pridobivanja oziroma dodeljevanja. Zakon rešuje dve področji, morda tri. V tem trenutku vsi čutimo neko pregretost s strani nesreče oziroma škode, ki nastaja - še vedno nastaja - zaradi suše. Seveda je pomemben drugi del zakona, ki določa tudi pogoje in način uporabe sredstev iz državnega proračuna, pogoje in način njihovega dodeljevanja pri odpravi posledic škode v kmetijstvu zaradi teh nesreč. Rešitve ki morda v osnovnem predlogu niso bile predlagane kot primerne, so skozi proceduro na zainteresiranem delovnem telesu - to je na odboru za kmetijstvom, gozdarstvo in prehrano - in pozneje na matičnem delovnem telesu, odboru za infrastrukturo, vnesle v zakon rešitve, ki zagotavljajo operativnost in učinkovitost zakona pri odpravi posledic naravnih nesreč, kjer smo seveda nerazumni in zmerni. Predvsem v drugem delu je v tem trenutku veliko razprav glede učinkovitosti zakona in raznih zavajanj, ki zadevajo samo sušo. Istočasno, ko poudarjamo, da zakon ni primeren, govorimo o tem, da vsebuje elemente interventnega zakona; pomeni, da kljub vsemu omogoča interventnost, in da sta v njem, v tem delu, združena interventni in sistemski del. Priznali ali ne, predvsemv tistih delih Slovenije, kjer se suša permanentno pojavlja, da suša še traja, da škoda še ni ocenjena in da ne vemo natančno, v kakšnem obsegu bo prizadela področja, ker lahko traja do meseca septembra ali še dalj časa. Zakon vgrajuje nov sistem stimulacije oziroma spodbud za področja, ki so običajno bolj prizadeta od naravnih nesreč, da se vpeljejo večji obsegi zavarovanj, seveda pa ima zakon istočasno vgrajene mehanizme, ki izključujejo pretirano seštevanje škod, ki naj ne bi presegle tržne vrednosti same proizvodnje. Veliko je razprav o upravičenosti vključevanja lokalnih skupnosti. Na eni strani nočemo slišati, da sami državljani opozarjajo na to, da bi naj vključili tudi lokalne skupnosti, predvsem interventni del, ki imajo pa zakon že po drugem področnem veljavnem zakonu rezervirana sredstva za tovrstne namene in seveda lahko v najnujnejših primerih reagirajo zelo hitro. Mi bomo zakon s predloženo vsebino podprli in računamo na to, da bo potem dosegel svoje učinke. Hvala lepa.
Dobro. Hvala lepa, kolega Džuban. Sedaj bi državni zbor moral preiti na razpravo o posameznih amandmajih in členih. Nekateri že dobivate predse vložitev amandmajev poslanske skupine Nove Slovenije. Obveščen sem, da se fotokopira pregled vloženih amandmajev poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Domnevam, da bi se vsi strinjali, če bi se sedaj odredil odmor za to, da se naredi pregled. Potem bo, menim, odločanje pa tudi razprava, lažja. Zato bi [[...]]Želi še kdo vložiti, da ne bi bilo potem nesporazumov? Torej, v poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke sta vložili amandmaje. Ti so sedaj na fotokopirnem stroju. Eni so že pred vami. Naredili bomo pregled. Kolega Rokavec tudi meni, da bi vložil. Ali ste že vložili? Boste sedaj. Potem pa menim, da skoraj potrebujemo uro odmora, da bi dobili pregled na mizo. Prosim? Da brez pregleda delamo. Sprašujem samo, če se bo s tem državni zbor strinjal. Kar se mene tiče, bo to sicer zahtevalo nekoliko več pozornost, ampak tudi vaše. Bomo šli brez pregleda. Kdo bo še [[...]]Tako ali tako moramo počakati na to, da vložijo kvalificirani predlagatelji. Kolega Rokavec, vi ste že ali še boste? Poglejte! Boste [[...]] [[Posvetovanje.]] [[...]] Prosim, kolega Anderlič. Prosim, kolega Anderlič. Izvolite, saj vam dam besedo.
Se opravičujem, ampak preprosto ne razumem te razlage, da je potrebno narediti odmor, da bo nekdo vložil amandmaje.
Prav gotovo ni potrebno [[...]]
Jasno je določeno, do kdaj se amandmaji vlagajo, in predvidevam, da so vsi amandmaji vloženi. Če niso, bo pač to tudi ugotovljeno.
Poglejte, amandmaji so tako rekoč vloženi: eni se že fotokopirajo, drugi se še morajo. Sedaj gre samo za to ali državni zbor želi, da imamo pregled, ali ne. Ni potrebno! Vem, v redu. Ampak sprašujem vse ostale, da ne bi bilo potem kakšnih ugovorov. Mislim, da je to normalno, da se zavedamo, da bomo šli pač potem z večimi dokumenti pred seboj. Itak moramo narediti odmor, kolega Anderlič, ker moramo dobiti na klop pregled amandmajev, vloženih s strani Socialdemokratske stranke. Ni mogoče razpravljati, oprostite, brez dokumenta pred nami. S tem se boste menda strinjali. Čez 30 amandmajev bo na klopi. [[..]] [[Oglašanje iz klopi.]] Prosim? Počakajte, jaz vodim proceduro in moram zagotoviti, da bomo odločali o stvareh zelo jasno in da ne bo kakšnih nesporazumov. Vsaj to, da dobimo pregled vloženih amandmajev, je minimalen pogoj za nadaljevanje dela. Če potem nezahtevamo pregleda vseh, je v redu, ampak vsi pa morajo biti pred nami. Odrejam 15 minut odmora, da v tem času dobimo vse amandmaje na klop. 15 minut odmora.
Nadaljevali bomo sejo. Posebej bi prosil kolege iz Slovenske ljudske stranke, če me lahko obvestijo, kako je z njihovim amandmajem, ki so ga napovedali. Pred seboj imate tri dokumente, to je: vložene amandmaje poslanske skupine Socialdemokratske stranke, poslanske skupine Nove Slovenije in še dokument poslanske skupine Nove Slovenije. Če pravilno razumem, kolegi iz Slovenske ljudske stranke nameravajo vložiti amandma k 19. členu, tako da lahko začnemo z odločanjem. Najprej imamo amandma k 4. členu. Prosim za pozornost! Vodil bom zelo počasi, tako da ne bi moglo priti do kakšnih nesporazumov. Če bi kdo menil, da kaj ni v redu, pa me, prosim, takoj obvestite in bom vaš ugovor takoj upošteval. K 4. členu predlaga amandma poslanska skupina Nove Slovenije. Odpiram razpravo. Kolega Sok.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije predlagamo, da se prvi odstavek 4. člena, ki govori o pojmih, črta. In sicer, prvi odstavek govori o geografsko zaokroženih območjih. Iz izkušenj v preteklosti smo prepričani, da v Sloveniji geografsko zaokrožena območja ne predstavljajo tistega, kar je bila intenca zakonodajalca. Pri ocenjevanju škode po naravni nesreči, ko gre za sušo, zaradi katere se v bistvu ta zakon danes na takšen način tudi sprejema po nujnem postopku, so škode od parcele do parcele različne. Slovenija je v takšnih meteoroloških pogojih - in to se je letos še izredno potencirano pokazalo -, da je dejansko treba ocenjevati škodo od parcele do parcele. Že sam nagib parcele lahko bistveno spremeni razmere glede na poškodovanost določene kmetijske rastline. To vsi, ki se vozimo po slovenskem podeželju, zlahka opazimo, in ne vem, zakaj zakonodajalec ta pojem ponovno uvaja v zakon, čeprav samiveste, da je kriterij geografsko zaokroženega območja povzročil niz hude krvi pri izvajanju zakona za leto 2001. Tudi smernice Evropske unije napotujejo na to, da se škoda ocenjuje glede na določeno parcelo, ne pa na neko geografsko zaokroženo območje. Letošnje padavine so bile razporejene izredno lokalno; na zelo majhni površini je lahko v trenutku padlo zelo veliko dežja, medtem ko je ostalo območje v celoti ostalo brez ustreznih padavin. Če se peljete v Pomurje, v Prlekijo, se to lahko hitro in lepo ugotovi. Sedaj ne vem, ali boste ponovno naredili, da je Pomurje geografsko zaokrožena celota, in boste potem na podlagi podatkov meteorološke postaje v Murski Soboti vso škodo ocenjevali po tem kriteriju. Torej, nam se zdi, da je ta kriterij izredno sporen, zato predlagamo črtanje tega iz zakona. In še to, da ne bom ponavljal te razprave še enkrat pri enem členu pozneje, ki govori o škodah na področju kmetijstva. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo o amandmaju k 4. členu? Kolega Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani! Tudi meni se zdi, da je ta pojem geografsko zaokroženo območje v okviru tega 4. člena zaradi tega, da pravzaprav ob naravni nesreči neko področje ne bi izpolnjevalo pogojev, da bi se lahko škoda povrnila. To je verjetno posledica tega, o čemer je minister govoril, da je zakon do zadnjega izpiljen. In je to posledica piljenja, na kakšen način se izogniti povračilu škode. Moram reči, imam prvič priložnost o zakonu govoriti, da je neverjetno, kako se v Sloveniji zavaja, kako je minister zavajal dobesedno svojega predsednika vlade, svojo koalicijo, da gre za izpiljen zakon, za zakon, ki bo "držal". Vidimo, da to ni res. Glejte, kolega Sok je navajal ta primer ob suši; še bolj drastično se to dogaja ob toči. Toča nikoli ne zajame celotnega geografsko zaokroženega območja, toča gre v pasovih in tako naprej. Zdaj si bo nekdo izmislil neko geografsko zaokroženo območje in bo seveda ugotavljal, da na enem delu tega območja sploh ni bilo škode in da ne izpolnjuje pogojev za povračilo škode. Celoten zakon je napisan zaradi tega, da je nepregledan, zakompliciran, da se bo čim manj vračalo. In mislim, če tega ne črtamo, je ta namen, ki je bil s piljenjem dosežen, zagotovljen, ampak jaz sem proti temu. Zakon moram biti - če že je zakon o povračilu škode tak, da bo omogočal povračilo škode. Če pa je vlada naredila zakon, ki zakomplicira do skrajnosti in absolutno ne omogoča, da bo kdorkoli dobil povrnjeno škodo, kar je v skladu z razmišljanjem na vladi, v preteklosti je bilo tako, da se škoda, kljub temu da je bila ocenjena in še odločba potrjena, ni potem izplačevala; sedaj ste si mogoče izmislili in našli nove načine, kako se boste izognili temu povračilu škode in ta dikcija tu notri, ta intenca je ena od takih intenc. Hvala lepa.
Kolega Džuban.
Točno to bi se zgodilo, kar govori kolega Jerovšek, vendar v primeru, če črtamo to določilo zakona. Navidezno, tisti, ki se ne poglobi v vsebino - ena nedolžna zadeva; dejansko pa pomeni zgodbo, ki se je dogajala v letu 2000 in prej. Ko smo popisali škodo v državi Sloveniji, smo ugotovili, koliko sredstev imamo na razpolagi, in smo delili. Povsod, tudi tistim, ki niso imeli nobene škode. In ko je sredstev zmanjkalo, smo linearno zniževali, in tisti, ki velike škode 10, 20% oziroma so imeli 10 ali 20% ali nič, so dobili preveč. Tisti, ki so pa imeli 80%, pa nikoli niso imeli pokritega dejanskega oziroma približno primernega izpada. To določilo omogoča tisto, kar se je zgodilo v letu 2001, ko smo uspeli skozi parametre meteorologije, pedologije in še česa določiti območja, kjer smo rekli: "Tukaj pa ne popisujte več škode." To bi morali zmeraj najprej narediti, preden pristopimo k ocenitvi škode. Ne bi želel sprovocirati kateregakoli kolega iz kateregakoli dela Slovenije. Ni povsod v Sloveniji suša. So področja, kjer ni nobene škode po suši. Jaz sem nalašč v zadnjih desetih dneh prevozil pretežni del Slovenije in so področja, kjer ni videti nobene suše. Škoda se pa popisuje. Če to črtamo, se bo tako počelo naprej. Priznali ali ne, neomejenih sredstev ni in jih ne bo nikoli. Če bomo to kar tako delili, kakor se komu zdi, da se popiše, potem učinkov ne bo. Tisti, ki so dejansko prizadeti, ne bodo dobili tistega, kar bi morali dobiti. Hvala.
Minister. Mogoče, gospod minister [[...]], kolega Sok še želi besedo. Bi dali besedo kolegu Soku? Prosim, kolega Sok.
Jaz ta prvi odstavek berem tako. Geografsko zaokroženo območje je območje kmetijskih zemljišč, na katerem je naravna nesreča povzročila na isti kmetijski rastlini enako poškodovanost. Potem, nadalje pa omenja morfologijo terena in pa pedološke lastnosti. Poglejte, jaz dam samo za primer področje Prlekije. Je hribovito področje. Tisti, ki so v dolini in seveda največ zemlje v dolini, po dolinah je last sklada kmetijskih zemljišč. To zemljo imajo, vsaj vse večje komplekse, v najemu v zakupu določena kmetijska podjetja, delniške družbe.Rastline po teh dolinah so bistveno manj prizadete - recimo koruza - kot pa po tam, kjer je teren nagnjen. To so ogromne razlike, prav letos se je to pokazalo. Kako boste vi zdaj določili? Geografsko zaokroženo področje lahko področje je za mene lahko področje srednjih, ali pa vzhodnih, ali pa zahodnih Slovenskih goric. V takšni razporeditvi, gospod poslanski kolega Džuban, dobivajo sredstva tudi tisti, ki nimajo rastlin tako poškodovane kot na primer tisti, ki ima v manj ugodnih položajih svoje njivske površine. Za to gre. Mogoče se napačno razumemo. Jaz še vedno trdim, da bi bilo treba opravljati škodo po njivskih površinah od parcele do parcele. To, kar se je zgodilo leta 2000, je bila seveda deviacija tega, ker so občinske ocenjevalne komisije nekatere rekle: "Dajmo, ocenimo na 80%, da bomo potem dobili 40%." To se je dogajalo, ampak to se potem lahko popravi na drug način. To je tudi zdaj varovalka v tej strokovni komisiji, ki je tu postavljena kot tista, ki pripravi končno poročilo o škodi, ki da tudi, bi rekel, svoj podpis, da je to verodostojno in relevantno. Tako kot je tu napisano, pa prihaja točno do tega, kar ste vi rekli, da nekateri, ki niso upravičeni, dobijo, medtem ko tisti, ki imajo ogromno škodo, pa ne dobijo. To se ob letošnji suši v severovzhodni Sloveniji lahko v naravi zelo lepo opazi. Hvala lepa.
Minister, kadarkoli bi želeli, vam dam besedo. So pa prijavljeni še kolegi Sušnik, Bajuk in Tanko. Prosim, minister, želite besedo? Kolega Sušnik, minister je bil pred vami prijavljen, pa morda želi pojasniti kakšno stvar, ki bo skrajšala razpravo.
Hvala. Mislim, da gre za nesporazum. Drugače kot v zakonu iz leta 2001, gospod Sok, ki ste ga v pretežni meri prepisali, ko ste vložili svoj tako imenovani interventni zakon, drugače kot takrat, ta zakon, če pozorno preberete 4. člen, v svoji 9. točki govori o tem, da se posamezniku povrne škoda na njegovih konkretnih zemljiščih. Ni več tako kot 2001, ko se je šlo na povprečjezaokroženega geografskega območja. Tako da to, kar ste očitali tej 1. točki, ne drži. Je pa res, kar je smešno, da ste vi to povzeli v svojem predlogu zakona, ampak o tem zdaj ni debate. Ta 1. točka je pomembna samo za verifikacijo škode, medtem ko znesekpovračila škode se pa računa na parcelo natančno, to pa opredeljuje 9. točka 4. člena. Tako so ti argumenti, zakaj bi bilo treba črtati 1. točko, povsem neutemeljeni.
Kolegi Sušnik, Bajuk in Tanko. Kolega Sušnik, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister, v obrazložitvi je bilo rečeno, da so bile pri pripravi tega zakona uporabljene izkušnje iz obravnave elementarnih nesreč v preteklem obdobju. Zato sprašujem konkretno - ravnokar ste rekli, da se to geografsko zaokroženo območje uporablja za verifikacijo škode -, na konkretnem primeru, ki se je zgodil junija 1994, ko je neurje z obilnimi padavinami povzročilo geografsko zelo omejeno, vendar visoko škodo na območju dveh dolin, ozke predalpske doline na območju občine Vransko, ene ozke predalpske doline na območju občine Tabor in dela območja v občini Zagorje. Če je to upoštevano, kako v takšnem primeru opredeljujete, v skladu s prvim odstavkom 4. člena, geografsko zaokroženo območje. Sprašujem, ali se in na kakšen način se potem zaokroži kot območje za verifikacijo škode, lepo prosim.
Kolega dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Rad bi vprašal naslednje, in zdaj še toliko bolj na podlagi razlage gospoda ministra. Če beremo prvi odstavek 4. člena, kako je definirano geografsko zaokroženo območje, bi rad vprašal, kako bomo sploh to naredili ali kako nameravajo to zaokroženo območje definirati. Ker tu piše, da je geografsko zaokroženo območje območje kmetijskih zemljišč, na katerih je naravna nesreča povzročila na isti kmetijski rastlini enako poškodovanost. Če to pravilno razumem, bo treba iti od parcele do parcele. Čemu sploh ta koncept? Kako boste sploh to določili? Če je pa tako, potem pa tudi bolje razumem kolega Soka, ki pa pravi, da je 9. odstavek odveč. Kaj pa hočete doseči z devetim odstavkom - če nam ga potem lahko obrazložite. Ker, če boste itak šli od parcele do parcele, da boste lahko sploh to enotno geografskoobmočje definirali, potem pa ne razumem, zakaj rabite neko povprečnost, ker že itak zahtevate tam notri, da mora biti enaka poškodovanost. Torej, nejasnost je očitna. Hvala lepa.
Kolega Tanko.
Poglejte, jaz mislim, da ta definicija zaokroženega področja služi predvsem temu, da komisija s tem širjenjem ali pa predvsem oženjem mej pač določa tisti limit treh promilov oziroma tiste splošne škode, ne vem, 450 milijonov na neki zadevi, in mislim, da je ta postavka, bi rekel, zgolj manipulativna. Drugo, na kar je že gospod Bajuk opozoril, pa mislim, da se pojmovno zadeve ne pokrivajo v 1., in 9. členu. Če računamo povprečja, potem ne moremo govoriti o enaki poškodovanosti, govorimo lahko v 1. in 9. členu o povprečni poškodovanosti - v 1. in 9. točki; ne moremo pa v prvi definirati enako poškodovanost, potem pa naprej za potrebe, ne vem, česa, da pa govorimo o povprečnih zadevah. Mislim, da v tem delu ta zadeva ni usklajena. Predvsem pa me moti to, ker ima komisija možnost, da z definicijo območja definira tudi tiste tri promile in z oženjem določi, da teh treh promil ne presežemo in s tem tudi območje ni opredeljeno, kot področje, ki ga je prizadela naravna nesreča. Hvala lepa.
Dr. Bajuk, še enkrat želite besedo?
Ja, prosim. Še nekaj. Zelo težko je razumeti ravno prvi odstavek, ko greste v to definicijo zaokroženega območja, je pa tudi neko neskladje, ker začne se, da se ugotovi enaka poškodovanost, potem pa pravijo, če gre pa za naravno nesrečo, katere pojav je zaznan na širšem območju, kot na primer suša ali zmrzal, potem pa govorimo, to so približno enaki. Koncept mora biti zelo jasen, veste. V takem zakonu, ki naj bi bil sistemski zakon, ki bo to stvar urejal za prihodnost, ne moremo v enem in istem odstavku govoriti enaka poškodovanost, potem pa približno. Če je približno, potem mislim, se moramo malo potruditi pa, potemdefinirati, kaj je pa približno, da ne bomo spet vse dopustili samovoljni izvršilni oblasti pa inšpektorjem, ki bodo hodili od parcele do parcele. Hvala.
Minister, želi besedo? Prosim.
Poglejte, mislim, da je sicer velik problem, če nekateri prvič berejo zakon na tej seji državnega zbora. Debata okoli posameznih členov je bila dosti intenzivna že na odboru za kmetijstvo in pa na odboru za infrastruktura. Mislim, da smo tam pojasnili stvari, pa jih bomo tukaj tudi, če je treba, še enkrat ponovili, čeprav ne vem, koliko je to produktivno početje. Pri 1. točki je treba povedati, da je geografsko zaokroženo območje tu zelo natančno definirano, samo dva kriterija sta pri njegovem določanju, to jepedološki kriterij pa padavinski kriterij. Tudi znotraj neke posamezne pokrajine, kot je na primer Prekmurje ali Pomurje, imamo več zaokroženih geografskih območij glede na sestavo tal in glede na količino padavin, o čemer seveda ima podatke ustrezne meteorološka služba. In to se upošteva pri podatkih, s katerim se verificira škoda pri posamezniku v skladu z 9. točko prvega odstavka tega člena. Sicer pa menim, da je tudi prvi člen, glede na vprašanje gospoda Bajuka, zelo jasen. Prvi stavek govori o enaki poškodovanosti. Enaka poškodovanost je seveda - beseda "enaka" je v Sloveniji povsem jasna. Hrušev ožig na Gorenjskem, na posamezni hruški je popolnoma enak hruševemu ožigu neke hruške na Štajerskem. Kadar pa govorimo o naravni nesreči, ki v variacijah, ne na procent natančno, prizadene neko rastlino, kot je naprimer suša in zmrzal, takrat pa govorimo o zaokroženih geografskih območjih. Ampak lahko to še tudi obsežneje elaboriramo.
Ne iz klopi polimizirati, prosim. Kolega Tanko želi besedo.
Poglejte, jaz mislim, da ni prav, gospod minister, da nas, poslance žalite s tem, ko pravite, da prvič beremo zakon danes tukaj pred seboj. Jaz sem prej že v razpravi omenil, da smo imeli izjemno malo časa. In bistveno premalo, da bi ga dobro proučili in da bi ga tudi dobro razumeli, da bi lahko kvalitetno razpravljali. Pač, vaša moč je v tem, da te stvari peljete po voznem redu brzega vlada in zato se take stvari tudi dogajajo Recimo, ta komentar je mnogo bolj primeren, da ga usmerite komu od vaših poslancev. Tamle, gospodu Jakiču mogoče, ga še vidu ni, razen da to bere.
Prosim, prosim [[...]]
Bi pa še enkrat povedal, da če berem 1. točko v tem prvem odstavku, potem piše o enakem. Če imamo tisoč enakih stvari, potem ne potrebujemo nobenih povprečij, ker je povprečje enako. O olimpijski normi govorim, za razumevanje [[...]]
Kolega Tanko! Vam ni potrebno omenjati posamičnih kolegov. Vsi ostali pa ne smete ugovarjati na [[...]]
Mislim, da se te zadeve med seboj ne ujemajo. Bi pa še enkrat rekel, da mislim, da je prva točka manipulativna in da je definiranje geografsko zaokroženega območja namenjeno bolj komisiji ali pa komisijam, da s tem oženjem odrejajo, ali je predvidena škoda, od katere naprej se šteje za naravno nesrečo, v mejah ali ni v mejah. In jaz mislim, da se bo dalo s tem bistveno uravnavati tudi posledice oziroma učinke tega zakona, ki naj bi ga imel na tiste, ki bi morali biti koristniki pri teh naravnih nesrečah.
Minister.
Tole zadnje moram pa reči, da je zlonamerno natolcevanje.
Mir.
Namreč, zaokroženo geografsko območje je - vzemimo sušo na primer - zaokroženo geografsko območje - ta hip ga niti ne znam natančno povedati, verjetno je v Pomurju en del Goričkega, pa vsaj dva različna ravninska dela Prekumrja in tako naprej. In vi pravite: ta člen je tu zato, da bodo vzpostavili prag, pri katerem v reševanje odprave posledic naravnih nesreč vstopi državni proračun. To je seveda popolnoma zgrešena logika. Če obstaja suša, se prag za vstop državnega proračuna računa na teritoriju cele države, od italijanske do madžarske meje. In je popolnoma vseeno, koliko zaokroženih geografskih območij je znotraj Slovenije: ali je eno ali jih je pa sto. Kajti, znesek suše kot pogoj za prag, kot prag za vstop državnega proračuna se sešteva na teritoriju cele države. Zato, seveda, moram ta vaš namig ali pa to zlonamerno namigovanje, seveda, odločno demantirati.
Seveda bom dal besedo vsakemu, ki jo bo zahteval, ker tako določa poslovnik. Diskusija pa se nadaljuje. Kolega Sok je najprej želel besedo, potem dr. Bajuk.
Na ugotovitev gospoda ministra bi lahko mu odgovoril, da takšne neskladnosti, kot so v tem zakonu napisane, dejansko lahko opazi vsakdo, pa četudi na sami seji bere zakon. Mislim pa in se strinjam s kolegom Tankom, da večina poslancev koalicije, ki sedijo v tem državnem zboru tega zakona niti približno [[...]]
Kolega Sok!
[[...]]ni prebrala. Pa ne zato, ker ga ne bi želela, niso ga imeli časa. Kdo pa je lahko v dveh, treh dnevih proučil zakona, ki se je dejansko pisal tukaj v državnem zboru, kljub vašim izjavam, kako dobro je pripravljen in tako naprej. Tako bi vas, gospod minister, prosil, če nočete sprožati brezpotrebnih razprav, da se vzdržite takšnih ocen, ker poslanci smo tukaj zato, da zakon beremo, pa četudi danes na tej seji. Bo zadosti časa, da se lahko cel zakon prebere, če kdo to želi. Dejansko je naš poslanski kolega dr. Bajuk opozoril na to da enkrat govorite o enakem oškodovanju, drugič pa o približno enakem. In če zakon ni jasno napisan, potem seveda ne more v praksi pomeniti tudi nekega jasnega izvajanja. Prihaja do tega, da potem mora ministrstvo zakon tolmačiti. In potem ga tolmači pačna takšen način, kot mu to paše. Za to gre. In to opozorilo je zelo na mestu. Jaz pa še vedno mislim, da ta kriterij geografske zaokroženosti glede na deveti odstavek dejansko lahko iz tega člena izcrtamo. Hvala lepa.
Dr. Bajuk.
Hvala lepa. Spoštovani gospod minister, ne glede na to, kako se vi počutite, če vas kaj vprašamo, vas moram ponovno vprašati, ker mi niste odgovorili. Če mi lahko obrazložite, ne samo meni osebno, ampak za magnetogram in zgodovino, ko bo to enkrat že sprejeto, kot očitno vse se tukaj sprejema - ali lahko obrazložite, kako pojmuje vlada kot predlagatelj besedo približno? Ali je to 5%, 7, 11, 27, 42? Hvala.
Želite še besede, minister? Prosim, državni sekretar.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi samo povedal, zakaj se ta pojem v 1. točki in oni drugi v 9. točki uporablja. Pojem v 1. točki je namenjen verifikaciji, torej komisiji, ki verificira škode, ki jih je pridobila. In sicer, verifikacija se nanaša na geografsko zaokroženo območje. Tu komisija pogleda, če so škode v nekem smislu koherentne, in tudi poda mnenje v verifikacijskem postopku, da je mogoče kakšna škoda, kakšen škodni zahtevek izven tistega, kar se pričakuje na goegrafsko zaokroženem območju. Medtem ko se pa višina škode posamezniku določa na podlagi njegovih škodnih zahtevkov, na način iz 9. točke. To je razlika med 1. in 9. točko, nič drugega.
Kolega dr. Bajuk.
Oprostite, gospod predsednik, toda očitno se ne razumemo. Ta razlika, koncept enakosti in pa približno enako, ni med prvim in devetim odstavkom 4. člena, pač pa v prvem odstavku 4. člena. V istem odstavku imamo dva koncepta, enega, ki zahteva enakost, drugi pa približno enakost. In rad bi vedel, kaj pojmujete kot približno; ali bo približno, kot sem rekel, 5, 6, 8, 42%, ker to moramo vedeti. Med drugim tudi, kakšne so posledice potem za javne finance in kako bodo ljudje, inšpektorji, ki bodo na podlagi tega zakona delali, kaj bo zanje približno - ali bo odvisno od vsakega posebej? Kako bo ta stvar šla? Mislim, da je jasnost elementarna zahteva, ko se piše zakon. Hvala.
Kolega Džuban.
Nekaj bi morali razumeti ali priznati, da je [[...]]Mi se v glavnem o suši zdaj menimo, hoteli ali ne hoteli. In priznali ali ne, suša je zaradi pomanjkanja dežja, ki se potem različno odrazi tam, kjer je večja vročina in je, recimo, nek prodnat tip tal, ki hitro propušča vlago, in drugače se odrazi tam, kjer so nekoliko nižje temperature in kjer so globoka tla. V tem trenutku ga ni v državi, ki bi natančno rekel, tukaj, kjerkoli, je toliko, natančno 27,5% - ga ni v državi, ki bi lahko to ocenil. Da se pa približno oceniti znotraj nekaterih območij, kjer smo imeli 250 litrov na kvadratni meter ali pa 1.250 litrov na kvadratni meter, in so velike razlike. Vmes so potem neka druga območja in tam, kjer je veliko padavin, je, recimo, škoda od 0 do nekaj odstotkov, tam, kjer je malo padavin, na primer, od 50 do 100% škoda. In znotraj teh odstotkov je pa potem 9. točka, kjer se iščejo posamezne kmetije in posamezne parcele, ki so na prodnatem tipu tal, na nekem vmesnem ali pa drugačnem, ki pa manj trpi od suše. V osnovi je pa količina padavin tista, ki bolj ali manj prizadene ali ne posamezna območja. In mislim, da je bolje, da tega ne črtamo in ne sprožimo tega, da bi kar tako po Sloveniji ocenjevali škodo in delili denar. Hvala.
Kolega mag. Drobnič.
Mislim, da se sploh ne razumemo glede tega. Mislil sem, da se ne bo treba oglasiti. Vendar, če daste v pravno normo "približno enako", potem morate definirati, kaj je to "približno enako". Potem pomeni standardno deviacijo oziroma diskrepanco. Približno enaki so tisti, ker je škoda na višini, denimo od 60 do 100%. To je približno enako in definirajte jo noter. Ali pa od 50 do 100 so približno enaki. Samo povejte, kaj je to. Pravna materija tega ne vzdrži. To kolega Bajuk zahteva in upravičeno prosi - no. Saj je že petkrat vprašal! Odgovorite vendar v nekem jeziku, ki je razumljiv, kaj je to približno enako. Odstopanje je treba povedati. Približno enako - koliko daste tolerance, kaj je s toleranco? Ali so približno enaki vsi tisti, kjer je poškodovano od 10 do 100%? Samo tisti, ki so do 10%, ne spadajo med približno enake. Povejte, za božjo voljo, kaj hočete imeti s tem, no!
Državni sekretar, prosim.
Hvala lepa za besedo. Vladni predpis je tisti, skladno s tem zakonom, ki pa seveda postopek geografsko zaokroženih območij določi. In to je to.
Dobro. Državni zbor bo sedaj prešel na odločanje. Doktor Bajuk.
Oprostite, gospod predsednik, ampak se moram oglasiti. Torej, državni zbor bo zdaj sprejel, da bo vlada na nekem podzakonskem aktu sama odločila, kaj je približno in kaj ni. Ali sem vas pravilno razumel, gospod državni sekretar? Ker jaz imam težave s temi podzakonskimi akti, ki potem nikdar ne pridejo na dan. To se vedno nam pojavlja in nisem pripravljen, da bi državni zbor se odrekel svoje dolžnosti, da zakon tako zapiše, da ne bo treba popravljati stvari, sicer na podlagi, koliko bo morda denarja ostalo ali pa ne. Hvala.
Kolega Tanko, poglejte, ko bom zaključil razpravo, bo samo še obrazložitev glasu.
Samo še eno vprašanje. Pravzaprav, v katerem podzakonskem aktu pa bo to določeno? Po tem zakonu ni predviden noben podzakonski akt na to temo. Na to temo ni predviden noben podzakonski akt.
Dobro. Ali želi še kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 4. členu. Prosim za mir, ni dialoga čez poslanske klopi! Prosim za pozornost! Če bi kdo menil, da je kakšna stvar v proceduri napačna, naj me takoj opozori. Torej, smo pri amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 4. členu. Glasujemo! 51 navzočih, 14 za in 34 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 34.]] Ta amandma je bil zavrnjen. Doktor Bajuk, proceduralno.
Gospod predsednik, vi ste zaključili razpravo!
Ja.
Zaključili ste razpravo takoj, ko je kolega Tanko vprašal, kje v zakonu je zapisano, da bo ta podzakonski akt sploh narejen. Na to ni bilo odgovora, zaključili smo razpravo in smo hitro glasovali. Če bomo tako naprej [[...]]Če bomo tako naprej, potem pa predlagam, da dajmo o vseh amandmajih naenkrat hitro glasovati, pa da greste lepo domov, ker očitno razprava vas ne briga. Na vprašanja se ne odgovarja! Čemu pa smo sploh tukaj? Če je to glasovalni stroj, ala dajmo opraviti, saj v dveh minutah bo hitro konec.
Dajmo biti malo bolj korektni drug do drugega. Vi ste se oglasili trikrat oziroma štirikrat in štirikrat sem vam dal besedo. Imate pravico [[...]]Čakajte! Zdaj pa jaz govorim! Imate pravico do tega in sem vam dal besedo vsakič. Če državni sekretar ali minister ne želita besede, nista dolžna odgovarjati na vprašanja. To me morate razmeti. Jaz njiju ne morem prisiliti. Lahko odgovorita ali pa ne. In dvakrat sta se oglasila k besedi. In če je nekaj časa tišina v dvorani, ne bomo čakali 5 minut, da bomo razpravo zaključili. Prosim. Smo torej izglasovali odločitev glede 4. člena in sedaj smo pri 5. Tukaj vas bi rad opozoril, da sta poslanski skupini Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije vložili enak amandma k 5. členu. Tega sedaj dajem v razpravo. Kdo želi besedo? Kolega Tanko.
Poglejte, tale rešitev, ki je predvidena v devetem odstavku 5. člena, je ena tistih, ki niso primerne za ta zakon. V tem delu se sistemsko plačilo, ki gre kot nadomestilo, nižje cene, se poračunava v primeru, če je elementarna nesreča, v kvoto elementarne nesreče. Prej, ko sem predstavil stališče v imenu poslanske skupine, sem opozoril, da je to približno isto, kot če bi družini ki se ji zgodi, ne vem, družinska tragedija, otroške doklade namenili za plačilo pogrebnih stroškov. In takrat, dokler se to ne poračuna, teh doklad ta družina ne bi dobila. Približno taka je ta rešitev. In mislim, da na tako rešitev ne moremo pristati, in mislim, da bi morali tudi tisti, ki v vladi pokrivajo ta resor, ki gre, recimo, iz sredstev agencije, na to nekaj odreagirati. Na tak način reševati elementarne nesreče in posledice elementarnih nesreč, da se sistemska sredstva, ki so redna, vsakoletna,vračunajo, vklakulirajo v sanacijo posledic za tistega, ki je to nesrečo doživel, mislim, da absolutno ni primerno. In ta sredstva bi morali iz kvote teh plačil absolutno izločiti.
Kolega Sok. Mimogrede, kolega Sok, preden dam besedo, sedaj se na klop delijo pregledi vloženih amandmajev, tako da nam bo vsem lažje slediti odločanju. Prosim, kolega Sok.
Tudi sam in v naši poslanski skupini mislimo, da Eko 0 plačila ne spadajo v ta zakon. Eko-0 plačila je Slovenija uvedla zaradi skupne evropske kmetijske politike. Eko-0 plačila so bila dogovorjena na pogajanjih, o katerih ste nam tako na veliko razlagali, kako so bila uspešna in smo tudi sami pritrdili, da so bila uspešna.Sedaj naenkrat pa se Eko-0 plačila omenjajo pri poravnavi oziroma kalkulaciji stroška pri naravnih nesrečah, kot so suša, pozeba in tako naprej v kmetijstvu. Eko-0 plačila imajo povsem drug namen. Zakaj se plačujejo? Prvič se plačujejo po hektarju ali pa po glavi živine. In sedaj bi se nekomu to vse zaračunalo in se mu vkalkuliralo v tržno ceno njegovega kmetijskega pridelka. To enostavno ne gre, kajti Eko-0 plačila so namenjena ravno temu, da je tržna cena nižja kot pa proizvodna cena - zaradi velike ponudbe na tržišču. In s temi Eko-0 plačili bi se naj nadoknadilo en del tistega, kar proizvajalec v kmetijstvu, v tej panogi ne dobi in predstavlja stroške proizvodnje. Predlagam vam gospodje iz vlade, da o tem predlogu dobro premislite, če to sodi v ta zakon. Prepričan sem, da ne sodi, in vas prosim, bomo hitro zaključili to razpravo, podprite ta amandma, glasujemo o njem in lahko gremo mimo tega. Torej, to bi bilo logično. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Kolega Rokavec, nisem vas opazil. Prosim.
Hvala za besedo. Jaz bom podprl ta amandma, in to iz čisto preprostega razloga, ker če bomo v zakon zapisali to, kar je sedaj predlagano, da je pri odločanju o višini sredstev za odpravo posledic škode v kmetijstvu, treba zagotoviti, da bo vsota sredstev, dodeljenih po tem zakonu, in sredstev, dodeljena kot izplačilo zavarovanega zneska - zato bi rekel, da še drži. Ampak, če bomo pa k temu dodali vir sredstev, dodeljenih iz državnega in občinskih proračuna kot neposredno izplačilo v kmetijstvo v skladu s predpisi, ki urejajo posredna in neposredna izplačila v kmetijstvu - ni večje od tržne vrednosti izpada kmetijskega pridelka. Poglejte, če bo pa to besedilo obstalo, potem bomo pa dobesedno v konkretnem primeru suše zavedli oškodovance, dobesedno jih zavajamo s tem določilom. Izrecno povedano: vsak kmet mora kljub vsemu preorati njivo, poskrbeti za ustrezne agrotehnične ukrepe, ali je suša ali je ni. Oziroma - če je suša še za večje. Prav tako tudi na travnikih, drugi odkos je ponekod zelo pičel, ampak kljub vsemu mora prav tako izvesti vse potrebe agrotehnične ukrepe. Tukaj bomo pa najprej določili škodo, potem bomo pa rekli: "Ja, ker dobi neposredna plačila za hektar, ker je po smernicah Evropske unije kot prispevek za okoljsko ureditev tega območja, ne pa za tržni red." Ker gre pa izrecno za izpad dohodka, potem bomo dobesedno zavedli oškodovance. In lepo prosim, da se ta amandma le sprejme in da ne delamo tako velike fame iz tega zakona, ker potem pares bo ta zakon samo črka na papirju, v končni fazi pa ne bo za sanacijo letošnje suše skorajda ničesar. Hvala lepa.
Državni sekretar Simončič, prosim.
Hvala za besedo. Spoštovane gospe poslanke, spoštovani gospodje poslanci! Torej, to je določeno v kritju, se pravi pogodbe Evropske unije, ki določa tudi, da se direktna plačila štejejo v obliko teh pomoči in da skupna višina tako odškodnine kot tudi zavarovalnine oziroma teh neposrednih plačil ne sme preseči tržne vrednosti tega pridelka. Torej, to bi bilo vse. Hvala.
Kolega Tanko.
No, mogoče bi bilo treba povedati, da ne vemo, ali je ta zakon usklajen ali z direktivo ali s čemerkoli v Evropski uniji. Niti ene priloge nima na to temo. To smo vprašali tudi že na odboru za infrastrukturo in enostavno nas prisilite v to, da vam verjamemo na besedo. Ni priloge, ki bi govorila o tem, ali je ta zadeva usklajena ali ni. Po drugi plati gre pa za čisto tehnično zadevo. V tem primeru, če to ostane v zakonu, tako kot je napisano, se samo spremeni Eko-0, spremenimo ime in napišemo "nadomestilo za povračilo škode v elementarni nesreči." Nič drugega ni. In te ljudje bodo dobili po tem zakonu lahkoplačilo tudi letos, vendar ne kot eko plačilo, ampak kot stransformirano plačilo z imenom "povračilo škode po elementarnih nesrečah v letošnjem letu." Čisto nič drugega ne dobiš. Prej sem povedal: namesto otroških doklad boš dobil pogrebnino. Nobene razlike! Denarja iz tega naslova ni! Mislim, da si pa ta vlada tega, ki to predlaga, ne more privoščiti. EKO-0 je namenski del in naj bo za tisto, kar je namenjen, povračilo škode so pa drug namen, ima drugo vsebino in je namenjeno za odpravo čisto drugih stvari. In te stvari bi morale biti transparentne in ločene, ne pa, da to premikamo iz proračunske postavke na proračunsko postavko in se delamo, da smo nekaj pomagali nekomu, v resnici smo pa vzeli na drugi postavki - isto stvar v isti višini. Hvala.
Kolega Sušnik.
Hvala lepa. Rad bi še odprl eno vprašanje. Gre za to, da je bil ta zakon vložen v proceduro že po tem, ko je bila v bistvu sprejeta nova kmetijska politika v okviru Evropske unije, in sicer ta kmetijska politika predvideva izplačilo na kmetijo, ne toliko več na obseg proizvodnje, ki je v povezavi z nastalimi škodami, in sprašujem - hudo mi je oziroma razočaran sem, da ne morem vprašati ministra za kmetijstvo, glede na to, da gre to za sistemski zakon, ki naj bi obravnaval sanacijo škod v prihodnjem obdobju -, kako je nenazadnje tudi to določilo usklajeno z novo kreirano oziroma novo zakoličeno kmetijsko politiko na področju nepotrebnih izplačil. Hvala lepa.
Državni sekretar. Bolj na glas govorite, prosim.
Hvala za besedo. Prva je seveda poškodovanost oziroma izračun škode, ki se povrača - torej to je tisto merodajno, se pravi, do 40% škode. V skupni višini, se pravi teh sredstev in pa teh posebnih plačil in pa seveda zavarovalnina, to vse skupaj pa ne sme preseči tržne vrednosti samega pridelka. Drugo, kar se tiče spremembe evropske kmetijske politike. Torej vsa neposredna plačila se bodo transformirala v enotno plačilo, kjer pa bodo imele države še vedno možnost, da si določena plačila izvzamejo in še vedno naprej peljejo kot neposredna plačila ali za poljščine ali za krave dojilje. V tem primeru torej pride do ločevanja, če je to res neposredno plačilo. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]drugače pa se lahko smatra kot posredno plačilo.
Ali želi še kdo razpravljati? Kolega Sok.
Čisto enostavno, ne. Še enkrat trdim, da so eko plačila vezana na proizvodnje stroške. Eko plačila na hektar pšenice so zaradi tega, ker je cena kilograma pšenice 30 tolarjev in ne 42 tolarjev. In to je en del evropske skupne kmetijske politike. Zakaj potem s temi neposrednimi plačili operirati pri naravnih nesrečah? Tukaj ni logike! Kako ste sploh prišli na to idejo, da bi se to vračunavalo v tržno ceno, če pa niso neposredna eko plačila uvedena zaradi tržnih cen, ampak zaradi proizvodnih cen. Imajo povsem drug namen - ne vem, namen nekega stabilizatorja, to kar nam naša vlada tudi včasih razlaga o teh stabilizatorjih.
Želi še kdo besedo? Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Ker sta si amandmaja poslanskih skupin Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke po vsebini identična, bomo odločili torej o njunih amandmajih k 5. členu. Glasujemo! Smo sredi glasovanja. 47 navzočih, 13 za in 30 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 30.]] Ta amandma ni dobil podpore. K 6. členu imamo vložen amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Odpiram razpravo. Kolega Tanko.
Čisto kratko. Poglejte, na tak način, kot je predvideno v 6. in tudi še v enem kasnejših členov, urejanje teh stvari, mislim, da ni najboljše, ker registra kmetijskih gospodarstev, mislim, da ni še, ni vzpostavljen. In s tem, ko se te stvari tako postavljajo, se samo oži krog upravičencev do možnosti, da dobijo povračila škode pri odpravi posledic. Mislim, da na tak način ni primerno, da se rešujejo te interventne zadeve - s tem, da krčimo število upravičencev.
Želi še kdo besedo? Kolega Sušnik, minister.
Hvala lepa. Rad bi opozoril na eno zadevo. V drugem odstavku 6. člena, ki govori o prepovedih oziroma o tem, kdaj se sredstva ne smejo dodeliti, dobesedno stoji, da se sredstva za odpravo posledic nesreč ne smejo dodeliti pri odpravi posledic naravne nesreče na stvari, ki je nastala z nedovoljenim posegom v prostor, ali na stvari v lasti osebe, ki je z nedovoljenim posegom v prostor povzročila nastanek nesreče. To obravnava tudi posledice naravnih nesreč na nizu javnih cest, lokalnih poti, gozdnih cest, ki niso bile narejene, ker so bile narejene, kot so bile pač narejene, ki so bile narejene v 70., 80. letih brez vsakih upravnih dovoljenj. Oziroma po drugem tolmačenju, če bi upoštevali izrecno ta drugi odstavek 6. člena, je možno uveljaviti povračilo škode na neki stvari - pod stvar se smatra tudi komunalna javna infrastruktura, kot sem že rekel, in ceste in javne ceste, lokalne ceste, gozdne ceste,ki nima upravnega dovoljenja. Ker če govorite, da je treba imeti dovoljenje za poseg v prostor, se smatra tudi, da imamo za takšno stvar upravno dovoljenje. In ob doslednem upoštevanju drugega odstavka 6. člena praktično ni mogoče uveljavljati pomoči oziroma sredstev za odpravo nesreč na vseh teh brezštevilnih objektih, ki jih v lokalnih skupnostih imamo in poznamo. Na drugi strani je pa bilo tudi z državnim denarjem in z vsem, z angažiranjem proračunskim denarjev, narejeno brez števila gozdnih cest, vlak, ki so pa hkrati po mnenju stroke tudi povzročitelji naravnih nesreč, posredno ali neposredno, tako plazov manjšega ali večjega obsega kot dodatne prispevne površine oziroma kot poplav večjega obsega. Rad bi tolmačenje te zadeve, čeprav se ne nanaša direktno na amandma, ker smo se že v preteklosti soočali, ko smo se ukvarjali z odpravo posledic naravnih nesreč v letu 1990, 1994 in 1998, in nam je bilo s strani strokovnih delavcev ministrstva napovedano to, da bo mogoče uveljavljati škodo samo za tiste objekte, ki imajo uporabno dovoljenje. Prosim lepo.
Prosim, gospod minister.
Hvala za besedo. To zdaj ni stvar tega amandmaja. Vendar če že vprašate, zakon o graditvi objektov je v prehodnih določbah tako ali tako uredil legalizacijo tovrstnih cest in podobnega za nazaj. Tako s tem, mislim, ni problemov. Kar pa se tiče samega amandmaja in argumentov gospoda Tanka, moram reči, da je odsotnost registra kmetijskih gospodarstev kot problem tega trenutka urejena v 69. členu, ki je prehodna določba. In je seveda neprimerno v sistemski del zakona, tako kot vi predlagate, vstavljati določbo, ki bi ta problem odsotnosti registra v tem trenutku razpotegnila na mnoga prihodnja leta. Zato mislim, da je to, kar ste želeli narediti, že ustrezno urejeno v 69. členu.
Zaključujem razpravo. Odločali bomo o amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke k 6. členu. Glasujemo. 47 navzočih, 10 za in 32 proti. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Imamo dva amandmaja poslanske skupine Socialdemokratske stranke k 8. členu. Odpiram razpravo o amandmajih in členu. Kolega Tanko.
V 8. členu se nam zdijo dve oziroma tri stvari neustrezno rešene. Prvič, zdi se nam neprimerno, da ima komisija, ki je sestavljena iz petih uradnikov raznih resorjev, večjo moč in potrjuje predloge ministrstvu za okolje oziroma tudi ministrstvu za kmetijstvo. Mislim, da je to neustrezno rešeno. Oni, po našem mnenju, lahko te podlage pripravijo, ministrstvo jih sprejme in predloži naprej vladi, ne pa obratno. Druga stvar se pa nanaša na inšpekcijski del, in sicer je v 66. členu rešena pristojnost ugotavljanja pravilnosti uporabe sredstev, in sicer je to dodeljeno inšpekcijskim službam. V tem delu pa se to nadzorstvo nad porabo sredstev in ugotavljanjem nenamenske ali pa neupravičene porabe nalaga komisiji. Mislim, da ta stvar ni primerno rešena. In jaz bi prvi amandma dopolnilše v tem, da se v prvem odstavku črta četrta, sedma in osma alinea. Drugi odstavek pa ostane enak. Mislim, pa da bi bilo smiselno, da se da tema obema komisijama tudi pristojnost oziroma naloga, da svetujeta pri odpravi naravnih nesreč. Tako bi bila vsebina bolj logična. Hvala.
Želi še kdo besedo? Kolega Sok.
V naši poslanski skupini ta amandma podpiramo. Dejansko je nelogično, da komisija, ki jo imenuje ministrstvo, potrjuje predlog ministrstva. To je dejansko prelaganje odgovornosti z ministrstva na komisijo. Zadeva bi morala biti postavljena ravno obratno: ministrstvo potrdi poročilo komisije. To je k temu, da se črta 4 alinea prvega odstavka, in pa 7. alinea, da komisija ugotavlja neupravičene delitve sredstev. Ali bo ta komisija opravljala delo inšpekcij in hodila po terenu in to ugotavljala, če pa zakon napotuje, da je kmetijska inšpekcija tista, ki nadzira izvajanje tega zakona? Torej, to je potem dvojnost postopkov in predlagam, da ta amandma podpremo ali pa, da se zamenja to glede potrjevanja predloga. Torej, da ministrstvo stopi v to funkcijo, ne pa, da to odgovornost prelaga na komisijo. Hvala lepa.
Četrta, sedma in osma alinea. Tako je besedilo amandmaja k 8. členu, ki ga vlaga poslanska skupina SLS, to sta sedaj ugotovila tudi kolega Tanko in generalna sekretarka, tako da si, prosim, zapomnimo, v prvem odstavku se črta četrta, sedma in osma alinea. Kolega, doktor Bajuk je želel besedo. Prosim.
Ja, hvala lepa. Gospod predsednik, rad bi tudi podprl ta amandma, predvsem, ker me silno skrbi, da če se to sprejme, potem se pa odgovornost tudi na nek način razvodeni. Ministri so odgovorni pred državnim zborom. Sedaj bo pa imenoval eno komisijo, komisija bo pa lahko potem spremenila - in kaj pa potem? To je popolnoma v neskladju, ne samo z zdravo pametjo, predvsem ni v skladu z našo ustavno ureditvijo. Hvala.
Lahko zaključim razpravo? Zaključujem razpravo. Imamo torej odločanje o dveh vloženih amandmajih. Povedal sem dopolnitev besedila prvega, ki ga vlaga poslanska skupina Socialdemokratske stranke, in o njem odločamo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. 46 navzočih, 26 za in 16 proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je ta amandma sprejet. Sedaj glasujemo še o drugem amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Glasujemo. 49 navzočih, 19 za in 25 proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da ta amandma ni bil sprejet. Zaključujemo razpravo o 8. členu. Prehajamo na razpravo o 10. členu, kjer imamo dva vložena amandmaja. Prvega je vložila poslanska skupina Nove Slovenije in drugega poslanska skupina Socialdemokratske stranke. Vedno sicer pogledam, pa kljub temu ni treba vedno vzeti besede, kolega Sok.
Hvala lepa. 10. člen govori o viru sredstev v primeru pojava naravnih nesreč in v prvem odstavku 10. člena piše: "Sredstva za odpravo posledic nesreč se zagotovijo za vsako koledarsko leto v državnem proračunu Republike Slovenije." Seveda, postavlja se vprašanje, kaj pa v primeru, če se pojavi naravna nesreča večjega obsega, kako potem zagotoviti sredstva za odpravo takšne naravne nesreče. In mi smo dejansko hoteli ta zakon izboljšati s tem, da smo predlagali, da se za tem odstavkom doda novi odstavek, ki se glasi: "Če sredstva za odpravo posledic naravnih nesreč v državnem proračunu ne zadoščajo, se zagotovijo z rebalansom proračuna Republike Slovenije." To bi se nam zdelo logično in smiselno, da imata potem vlada in državni zbor, če je že to sistemski zakon, možnost intervenirati, če se pojavi nesreča večjega obsega, ne pa da setako strogo določi in se potem ne ve, kako postopati v takšnem primeru. Hvala lepa.
Kolega Tanko.
Sam se strinjam s predlogom, ki ga je vložila Nova Slovenija, predvsem zaradi tega, ker uvaja v zakon potrebno fleksibilnost; v rešitvi, kot je sedaj, te fleksibilnosti ni. In zakon je koncipiran tako, da se sredstva tekočih elementarnih nesreč zagotavljajo v naslednjem letu. Več ali manj v naslednjem letu, kajti že iz predhodnega leta prenašamo tiste fiksne stare obremenitve. Mislim, da je treba to zadevo dopolniti tako, da lahko državni zbor in tudi predlagatelj, v tem primeru vlada, hitro odreagira in da se sprejmejo ustrezni ukrepi za hitro saniranje teh posledic. Druga stvar je pa tudi naš amandma, ki smo ga vložili k temu členu in je na nek način uskladitev, mislim, da s 1. členom, kajti vsebina in namen zakona se v tem 10. členu prvič zalomi in uvaja, bi rekel, to neprijetno zadevo, da zakon posega tudi na sredstva občinske rezerve. Mislim, dabi bilo treba v tem delu glede konsistentnosti tudi resno razmisliti. 1. člena nismo popravljali in mislim, da je treba vse te nadaljnje člene, ki se nanašajo na občinske vire, ustrezno sanirati in jih enostavno izločiti. Govorimo o zakonu, ki nalaga naloge državi, ne pa občinam. Hvala.
Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije pod zaporedno številko 1. Glasujemo. 52 navzočih, 17 za in 33 proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Sedaj bomo odločali še o amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Glasujemo. Smo sredi glasovanja, prosim za mir v dvorani! 52 navzočih, 16 za, 33 proti. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da tudi ta ni dobil potrebne podpore. K 11. členu imate v pregledu vložena dva amandmaja, s tem da bomo odločali najprej o amandmaju pod zaporedno številko 2 in potem o amandmaju pod zaporedno številko 1. Se pravi, najprej o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije in potem o amandmaju poslanske skupine SDS. Če bo prvi sprejet, je drugi brezpredmeten. So stvari proceduralno jasne? Lahko odločimo. Razprava, kolega Sok.
Hvala za besedo. Tretji odstavek 11. člena govori o tem, sedaj je popravljen, predlog vlade je bil drugačen. In sicer, da se sredstva državnega proračuna lahko uporabijo, če so posledice naravne nesreče večje od 0,3 promila državnega proračuna; torej, načrtovanih prihodkov državnega proračuna. Jaz pa sprašujem vlado, kaj pa v primeru, če v skladu s 23. členom plaz odnese, poruši neko poslopje, v nekaterem se opravlja neka dejavnost. In seveda vrednost te škode ne presega 0,3 promile sredstva državnega proračuna. Kako bomo urejali takšne primere? Na področju Slovenije je veliko takšnih škod, ko so posamezni plazi odnesli posamezna poslopja. Ali potem to pomeni, da po tem zakonu ti državljani, ki so doživeli takšno naravno nesrečo, niso opravičeni do nobenih sredstev v skladu s tem sistemskim zakonom?
Želi še kdo besedo? Kolega Tanko.
V tem členu mislim, da tudi s to korekturo, ki je bila sprejeta na odboru, se ta sredstva zadostno ne znižujejo, predvsem v primerih, ko pride do lokalnih nesreč, recimo, pri nekem udoru, ki smo ga vnesli notri kot popravek ali pa, recimo, pri nekem plazu, mislim, da bi morali višino sredstev, kjer se začne intervencija, znižati na bistveno manj, kot je predvidenih, ne vem, 400 ali 450 milijonov po tej rešitvi, predlagamo 100 milijonov. Bi pa predlagal še eno stvar. Ta tretji odstavek vsebuje pogojno rešitev. To se pravi, država se odloči in lahko intervenira, lahko pa tudi ne. Predlagam, da se v prvi alinei in v drugi alinei tretjega odstavka, ne glede, ali bo amandma, ki bo predlagan, sprejet, črta besedica "lahko". Se pravi, da bi se tekst glasil: "Sredstva državnega proračuna se uporabijo za odpravo...", v prvi in isto v drugi alinei. Dodatno predlagam še, da se vsota zniža predvsem zaradi razlogov, ki sem jih prej povedal, odnese dve hiši, škode ni za 0,3 promila, ampak posledice so pa za tiste, ki jih je ta nesreča doletela, katastrofalne. Jaz mislim, da bi bilo v tem primeru treba to stvar resnično znižati in jo narediti primerljivo oziroma tudi tako, da bodo imeli ljudje od tega tudi kakšno pomoč, ne, da bo to samo mrtva črka v zakonu.
Še kdo? Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Še enkrat poudarjam, najprej bomo odločili o amandmaju pod zaporedno številko 2. Gre za amandma poslanske skupine Nove Slovenije, da se tretji odstavek 11. člena črta. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Gre za amandma poslanske skupine Nove Slovenije. 46 navzočih, 12 za in 31 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da ni dobil potrebne podpore. Sedaj odločimo še o predlogu poslanske skupine oziroma o amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Glasujemo. Smo na robu sklepčnosti. Ali dam kratek odmor ali kar nadaljujemo? Nadaljujemo ali dam kratek odmor? Poglejte, sedaj smo na 3. strani, pred nami je še 13 strani odločanja. Ker se mene tiče, lahko nadaljujemo, samo da ne bi vedno znova bili na robu. Še enkrat bom dal na glasovanje. Prosim za pozornost. Na glasovanje bom dal amandma pod zaporedno številko 2. Gre za amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Glasujemo! Bodimo pozorni, prosim! Ali se strinjate, da bi namesto 10 minut dali 20 minut, potem pa nadaljevali brez odmorov. Prosim? Verjamem, da želi kdo morda na hitro nekaj pomalicati in 20 minut zadostuje, 10 pa ne, s tem, da se potem držimo dogovora, da navzočnost ne bi bila problem. 20 minut odmora. Ob 13 uri nadaljujemo. Prosim? [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] Razumem, ampak če bomo imeli potem večkrat po 10 minut odmora to ne bo nič prispevalo k temu, da bomo prej zaključili sejo. Ob 13. uri nadaljujemo.
Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Bomo počakali, da pridejo kolegice in kolegi v dvorano. Jaz razumem, da smo dosegli dogovor, daljši odmor, vendar zato potem sodelovanje na seji do konca, brez vmesnih prekinitev. Tako bom tudi vodil sejo. Nekaj minut bom še počakal. Prosim, vse da pridejo v dvorano.
Prosim še enkrat kolegice in kolege, pa morda tudi tajnike poslanskih skupin, če pomagajo opozoriti kolegice in kolege, da bi se seja nadaljevala. Smo na tretji strani od šestnajstih strani pregleda. Čaka nas torej še veliko dela. Če je bil ta podaljšan odmor koristen, da sedaj ne bo novih prekinitev, je to v redu, prosim pa, da pridete v dvorano. Po seji državnega zbora se bo sestal kolegij. Tam bomo vsekakor v skladu s terminskim planom obravnavali 1. točko, potem se bomo pa odločili, ali bomo tudi vse ostale. 1. točko pa moramo, ker je v zvezi s terminskim planom. Kolegij se bo sestal takoj po koncu seje državnega zbora. Sedaj bom dal na glasovanje. Če ne bo dovolj navzočih, tega ne bom štel kot razlog za nov odmor, samo da ugotovimo, koliko nas je v dvorani. Glasovali bomo o predlogu poslanske skupine Socialdemokratske stranke, o njihovem amandmaju, ki ga imate pod zaporedno številko 1 k 11. členu. Glasujemo. Če ne bo dovolj navzočih, to ne bom štel kot razlog za odobritev novih 10 minut odmora. Glasujemo pa o členu. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju k členu. Prosim, da vidimo, koliko nas je hkrati v dvorani. Ne, ne. Sem povedal, da ni tretje glasovanje, ker smo odredili daljši odmor. Bomo počakali nekaj minut, da pridejo kolegi v dvorano. Prosim, da pridete v dvorano, ker vas čakamo. Smo na robu sklepčnosti. Prosim, da smo malce tolerantni do drugih, saj ne morejo vsi pomalicati v tako hitrem času. Začeli smo ob 10.00 uri, nekateri so bili včeraj tu do 10.00 ure zvečer, tako da malo tolerance ne bo odveč. Prosim za pozornost. Razumem, da smo dosegli dogovor, da bomo zdaj delali brez zavlačevanj oziroma brez novih odmorov do konca. Smo pri amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke k 11. členu [[ta je v pregledu zapisan pod zaporedno številko 1]] . Glasujemo. 50 navzočih, 11 za in 34 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Na 4. strani pregleda imamo amandma k 12. členu, ki pa ni bil predmet amandmiranja na matičnem delovnem telesu in je zato brezpredmeten. Gremo k 13. členu, kjer poslanska skupina Socialdemokratske stranke predlaga amandma k temu členu. Lahko odločimo? Kolega Tanko, razprava.
Tu predlagamo, da se tretji odstavek dopolni samo z eno besedico, in sicer z eno ključnih stvari, to je z načinom financiranja. Predhodno je vse določeno, manjkajo pa, tako kot tu piše, viri, kako se bo to razdelilo.
Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Odločamo o predlogu amandmaja poslanske skupine Socialdemokratske stranke k 13. členu. Glasujemo. 51 navzočih, 14 za in 32 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Imamo tri amandmaje poslanske skupine Socialdemokratske stranke in dva amandmaja poslanske skupine Nove Slovenije k 14. členu. Odpiram razpravo, če kdo želi besedo, sicer bomo glasovali po vrstnem redu. Kolega Sok. Če je prvi amandma sprejet, je drugi brezpredmeten. Prosim.
Hvala za besedo. Poslanska skupina Nove Slovenije predlaga, da se tretji odstavek 14. člena črta. Ta odstavek namreč pravi: "Sredstva za izvajanje programa odprave posledic nesreč v proračunskem letu, v katerem se za odpravo posledic nesreč ne zagotavljajo sredstva proračunske rezerve v skladu z 10. členom," tu bi rad opozoril, da smo predlagali amandma, da bi se v skladu z 10. členom lahko sprejel tudi rebalans, vendar niste želeli tega amandmaja sprejeti, "zagotavljajo v okviru svojih finančnih načrtov uporabniki proračuna, v katerih pristojnost spada izvajanje programa odprave posledic nesreč." To v bistvu pomeni, če v proračunu niso zagotovljena sredstva, da bi za odpravo posledic naravnih nesreč morala zagotoviti sredstva ministrstva, v katerih pristojnost pač sodi izvajanje določenega programa. Jaz sprašujem predstavnike vlade, na to nismo dobili tudi na odboru odgovora, na kakšen način si to predstavljajo. Zaradi takšnih določil, kot je to določilo v 10. členu, je ta zakon po naše prazen in ga kot takšnega ni možno izvajati. To ne predstavlja neke sistemske rešitve. Kako boste v ministrstvu zagotavljali sredstva, če ne bodo zagotovljena v proračunu? Ali s prerazporeditvami? Na kakšen način, to mi enostavno ni jasno. Hvala lepa.
Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Če bo prvi amandma sprejet, je drugi brezpredmeten. S tem opozorilom prehajamo na glasovanje o njem. 52 navzočih, 13 za in 35 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 35.]] Amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2, amandma poslanske skupine Nove Slovenije. 51 navzočih, 11 za in 36 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 36.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Poslanska skupina Nove Slovenije vlaga tudi amandma pod zaporedno številko 3. Glasujemo! 52 navzočih, 12 za in 37 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 37.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. K 17. členu imamo vložen amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo o njem. 55 navzočih, 15 za in 39 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 39.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. K 19. členu ista poslanska skupina vlaga amandma. Odločamo o amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke k 19. členu. Glasujemo. Pardon, nisem vas opazil kolega Veber. Prekinjam glasovanje. Imate besedo, prosim.
Hvala za besedo. Pri pregledovanju, besedila, ki ga imamo danes pred seboj, za spremljanje vsebine novih amandmajev, ugotavljam, da smo včeraj na odboru za kmetijstvo oziroma za infrastrukturo sprejeli dopolnilo, ki omogoča sofinanciranje odprave naravnih nesreč tudi v zasebnih gozdovih. Sam zakon je pa že prej tudi v 16. členu omogočal odpravo nesreč v državnih gozdovih. Ugotavljam, da je rešitev v zakonu pomanjkljiva, ker ne rešuje pravzaprav vseh lastnikov. Po tem dopolnilu odbora gre za to, da lahko uveljavljajo škodo osebe iz zasebnega prava, med katere sodijo tudi fizične osebe, tujci in seveda cerkev. Iz tega okvira pa je so celoti izpadle občine oziroma osebe javnega prava. Tako je nastal pri tem členu majhen problem po mojem mnenju glede enakosti, bom rekel, pred zakonom oziroma ustavo. Mislim, da bi morali ta člen pred dokončnim sprejemanjem dopolniti v tem smislu, da bi se tudi pri občinah oziroma osebah javnega prava lahko uveljavljala pravica do odškodnine. V tam namen bi bilo potrebno potem dopolniti ta člen. Opozoril bi na to, da se pri agrarnih skupnostih, kjer niso znani novi lastniki oziroma novi upravičenci, prenašali v last občinam kar obsežni kompleksi gozdov. Ravno tako je treba v skladu z gozdnogospodarskimi načrti oziroma z vsemisanacijskimi programi, ki so pač potrebni, ko se pojavi eden od pojavov elementarnih nesreč ravno tako financirati odpravo posledic v teh gozdovih. Gre pa za relativno velike površine oziroma te površine postajajo vse večje glede na postopke, ki so sicer dolgotrajni, kje je agrarna skupnost nekoč bila oziroma kjer se ne uveljavlja v celoti vračilo bivšim opravičencem pri agrarnih skupnostih. Sam člen je možno izboljšati na ta način, da se v drugem odstavku tega 19. člena črta besedilo "v zasebni lasti", s tem so dejansko upravičeni vsi do uveljavitve škode. V samem prvem stavku drugega odstavka pa je potrebno poleg določb 16. člena dodati še določbe 17., 18., in 20., člena. S tem dvema popravkoma bi po mojem mnenju bil zakon usklajen z vsemi pravnimi in ustavnimi normami in ne bilo najbrž pripomb na ta člen. Če je možno, bi zaprosil še za mnenje vlade glede tega. Če se da izčistiti to besedilo, bi bil tudi to eden od predlogov, bi rekel, amandmaja, ki ga dajem v ustni obliki, če bi bil sprejemljiv za vlado. Hvala.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in odločamo o amandmaju poslanske skupine SDS k 19. členu. Glasujemo. 52 navzočih, 12 za in 32 proti. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 32.]] Amandma ni dobil podpore. V pregledu imate opombo, da je k 20. členu vloženi amandma brezpredmeten, ker ni bil amandmiran člen na matičnem delovnem telesu. Gremo k trem amandmajem, ki so s strani Socialdemokratske stranke oziroma njene poslanske skupine vloženi k 32. členu. Lahko odločamo? Kolega Tanko želi pred tem razpravljati.
S tem 23. členom se začnejo določbe, ki urejajo višine nadomestil oziroma višine pomoči. Ugotovimo lahko, da v tem in tudi v naslednjih členih so za posamezne vrste poškodb oziroma objektov izredno različno določene. Mi predlagamo s tem našim amandmajem, da se nekako uveljavi ta nekoliko višja pomoč tako za objekte, ki niso zavarovani, kot tudi za tiste, ki so zavarovani. Predlagamo, da se ne loči tistih objektov, v katerih lastnik opravlja dejavnost, in tistih objektov, v katerih najemnik opravlja dejavnost. Zato tudi predlagamo črtanje drugega odstavka. Kot sem rekel, vsi ti ostali popravki, ki so tudi v nekaterih naslednjih členih, da ne bom jemal časa, gredo izključno v smeri korekcije in pa v smeri popravka višine nadomestila oziroma višine pomoči, do katere so upravičeni posamezni oškodovanci iz teh različnih namenov.
Lahko zaključim razpravo? [[Da.]] Prehajamo na odločanje. Prosim za pozornost! Šlo bomo po vrsti. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 23. členu. Glasujemo! 53 navzočih, 13 za in 35 priti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 35.]] Ta amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. 52 navzočih, 14 za, in 34 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 34.]] Tudi ta ni dobil podpore. In še o tretjem bomo odločili. Glasujemo! 51 navzočih, 13 za in 34 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Prosti 34.]] K 25. členu imamo štiri vložene amandmaje. Zaključujem razpravo [[...]]Ne! Želite besedo kolega Tanko?
Jaz bi v tem členu opozoril samo [[...]]
Prosim za pozornost!
[[...]]na dve stvari. Ena se nanaša na normativ za stanovanje oziroma za tisti del oziroma stanovanje, kjer se nanaša na eno družinsko hišo. Jaz mislim, da normativi, ki so tukaj napisani, s tako majhnimi kvadraturami stanovanjske hiše ni možno zgraditi. To se lahko nanaša na neke, bi rekel, kontejnerje oziroma bolj barake. Zato bi bilo treba te normative nekoliko popraviti. Prav tako pa mislim, da je utemeljena zadeva tudi v našem 4. amandmaju, kjer govorimo o primerljivem okolju. Mislim, da je treba upoštevati te stvari tam, kjer na nek način nastanejo, ne pa jemati, recimo, razmerja za mesta, za Ljubljano, pa uporabljati to nekje v Bovcu. Zato mislim, da je ta predlog dovolj upravičen.
Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Amandma vlaga poslanska skupina Socialdemokratske stranke. Glasujemo! 58 navzočih, 16 za in 37 proti. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 37.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Amandma ni dobil potrebne podpore. 54 navzočih, 17 za in 33 proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 33.]] Amandma ni sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3. 55 navzočih, 18 za, 34 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 34.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. In še o zadnjem četrtem glasujemo. 54 navzočih, 18 za in 34 proti. Amandma ni dobil podpore. Na deveti strani pregleda imate amandma poslanske skupine SDS k 26. členu, vendar ta ni predmeten, ker ta člen ni bil dopolnjen in amandmiran na matičnem delovnem telesu. Tako smo pri štirih vloženih amandmajih k 34. členu. Odpiram razpravo. Kolega Sok.
Hvala lepa. Saj pravega smisla zgleda, da ta razprava itak nima, ampak vseeno, če smo že amandmaje pripravili, jih je treba vsaj predstaviti zaradi magnetograma.
Ali lahko še [[...]]Pardon, kar izvolite.
Hvala. Prvi in četrti amandma poslanske skupine Nove Slovenije govorita o tem, da kadar sredstva proračunske rezerve ne zadoščajo za poplačilo naravne nesreče, da bi se v tem sistemskem zakonu zagotovila možnost rebalansa proračuna Republike Slovenije. Ampak to ste že pri dveh členih odbili, glasovali proti, tako da nima smisla več o tem govoriti, očitno pač tega ne želite. Tretji amandma pa smo dejansko vložili na predlog poslanske skupine narodnosti, gospa Marija Pozsonec ga je vložila. Enako dikcijo je predlagal tudi državni svet in pa mislim, da tudi kmetijsko-gozdarska zbornica. Govori pa ta tretji amandma o tem, da bi se vsem tistim, ki so utrpeli škodo, se pravi kmetom, zaradi letošnje suše določen del sredstev namenili kot akontativna sredstva, in sicer v višini 25% ocenjene škode, po podatkiho škodi, ki so jo ocenili občinske komisije. Gre za to, če bodo prizadeti po letošnji suši čakali na izplačilo sredstev po tem zakonu, za katere itak smo v opoziciji prepričani, da ne bo kaj dosti, se bo potem to zavleklo do konca leta ali pa morebiti celo v naslednje leto. Zato predlagamo, da vsaj ta tretji amandma k 34. členu podprete. Hvala lepa.
Kolega Tanko, tukaj ni petega odstavka pri tem členu. Vi pa vlagate amandma, da se črta. To vas je zdaj generalna sekretarka opozorila. Prosim, pojasnite.
Se zgodi tudi kakšna napaka v tej brzini, ki smo jih podvrženi pri delu in obravnavni tega zakona. Jaz bi tu ponovno še enkrat opozoril, da se razmisli o tem v tem drugem odstavku in da se črta tisto iz programa posledic škode v kmetijstvu, se pravi, da se ta eko plačila na nek način ohranijo. Drugo je pa to, kar je že kolega Sok povedal. Mislim, da je prav, da se določi neka akontacija, da se za letošnjo naravno nesrečo oziroma sušo vsaj del teh sredstev izplača in da ljudje vsaj nekaj od tega dobijo za zagon nove proizvodnje ali pa za nakup, če drugega ne, krme, ki jo potrebujejo za svojo proizvodnjo. Zato bi predlagal oziroma prosil, da oba amandmaja tudi podprete.
Ko bomo glasovali, upoštevajmo, da se besedilo amandmaja pod zaporedno številko 2 glasi: "V drugem odstavku se črta besedna zveza 'iz programa odprave posledic škode v kmetijstvu'." V nadaljevanju, 'peti odstavek se črta', ni več predmeten. Zaključujem razpravo [[...]]Pardon! Kolega Rokavec.
Hvala za besedo. Govoril bom o tretjem amandmaju, kar sem že danes uvodoma povedal tudi v imenu poslanske skupine. Gre za naslednje. Če bo sprejet 34. člen, kot je predlagan, potem je skorajda definitivno, da letos nihče od upravičencev za sušo ne bo dobil niti tolarja. Če grem po vrstnem redu. Vlada bo najprej lahko do sredine meseca septembra sprejela program. Nato bo ta program posredovala [[vse vloge]] občinam, kar bodo prevzele občinske komisije za popis škode. In se bo zgodil konec oktobra, ko bodo zbrani vsi podatki za letošnjo škodo. Potem bo sledil upravni postopek in obdelava vlog. Mogoče bomo ob božiču imeli prve odločbe pristojnih institucij. Z amandmajem pod točko 3 pa bi v tistih primerih, kjer je sedaj suša že evidentno dokazana, in tisto, kar se dogaja zdaj tudi na občinah, kjer se tudi po navodilu ministrstva za obrambo zbirajo podatki za delno oceno škode, lahko služilo kot podatek za to akontativno izplačilo. Tu bodo lahko izgovori, pač ti podatki ne morejo služiti, služijo samo kot možna evidenca, kot vmesni podatek, da vemo, kakšen je zbir ocene škode po hruševem ožigu, po suši in tako naprej. Če pa hočemo ljudem pomagati, jim lahko pomagamo tudi na ta način, da jim damo delno akontacijo, pri končni odločbi pa naredimo končni obračun. Tam, kjer je preveč, bo kdo moral tudi vrniti, tam, kjer je premalo, bo pa dobil še doplačilo. Najbolj pomembno je ljudem hitro pomagati. Menim, če je kaj v tem zakonu pomembnega, je predvsem tretji amandma, da nekaj storimo. Hvala lepa.
Kolegica Tisovic, potem kolega Jerovšek.
Hvala lepa za besedo. Tretji amandma bom podprla, ker kmetje takoj potrebujejo pomoč in ker star slovenski pregovor pravi, kdor hitro da, dvakrat da. Hvala lepa.
Kolega Jerovšek.
Hvala lepa. Na tem amandmaju se bo videla dobra volja, politična volja, ali ste za to, da ob tej katastrofi, ki jo suša letos predstavila, kmetje dobijo karkoli, da ne bodo v tem letu propadli, pa da bodo lahko nadaljevali proizvodnjo v normalnem letu. Kolega poslanec iz vladne stranke je potrdil zaroto, ki je s tem zakonom proti oškodovancem, proti kmetom namenjena. Napisan je tako, da v tem letu, pa vseh naslednjih letih ne bo možno nič dobiti. Kolegi poslanci, kolegice poslanke, tu ste na čistini. Cesar je gol, sedaj pa se odločite, ali ste pripravljeni dati karkoli, ali res sedimo tukaj, da bi sprejeli zakon, ki bi omogočal neko poravnavo škod ob naravnih nesrečah. Naravna nesreča je letos prisotna v izredno velikem obsegu. Tako bomo videli, ali delamo zakon zato, da se država izogne sleherni solidarnosti in pomoči kmetijstvu, ali pa ga delamo zato, da bi dejansko upravičili naslov zakona. Hvala lepa.
Državni sekretar ima besedo.
Hvala za besedo. Sredstva so seveda prvenstveno predvidena v proračunski rezervi, tako za prvo leto oziroma tudi možno naslednje leto. V tretjem letu je možno tudi, da se na posebni postavki natečejo sredstva oziroma določijo sredstva v okviru proračuna ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Seveda pa je možno tudi preko programa, ki ga potrdi vlada, že tudi prednostno izplačati del sredstev, ki se nanašajo bolj na poškodovane poljščine. Seveda pa je potrebno spoštovati tudi postopek, ki pri tem teče, in možnost nakazila sredstev kot akontacije, na podlagi določenih evidenc in pa seveda tudi samih nosilcev. Hvala.
Kolega Rokavec.
Hvala za besedo. Žal, gospod državni sekretar, to, kar ste povedali, v tem trenutku ni res. Če bo zapisano v zakonu, da so možna tudi akontacijska izplačila, potem boste to lahko naredili, drugače boste pa našli vzrok, da tega ne morete, dokler ni sprejet program in zaključena celotna procedura. In prvo kar je, sredstva, kolikor jih je v proračunski rezervi, drugo pa pri proračunskem uporabniku. In če je kmetijstvu kaj da se tudi poravna škoda v kmetijstvu, jih bo pač prerazporedil, da bo pač omilil najbolj potrebno sušo. Če ste se v vladi tako dogovorili, da to krije samo kmetijstvo v tistem letu, bo pač to krilo. Ampak menim, da je najbolj pomembno, da se ljudem čim hitreje pomaga. In ne bežati od te odgovornosti, da je nujno potrebno. Nujno potrebno je zagotoviti akontativno izplačilo. Če tega ne bo v intervencijskem zakonu, potem ta zakon nima smisla, da obstaja. Vam povem, da nima smisla. Hvala.
Zaključujem razpravo. Pozor. Prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije. To je amandma pod zaporedno število 1 k 34. členu. Glasujemo. 57 navzočih, 19 za in 34 proti. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2, s tem, da se upošteva pripomba, da besedilo, peti odstavek se črta, ni več relevantno in sestavni del amandmaja. Glasujemo. 56 navzočih, 20 za in 32 proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Smo pri amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. 54 navzočih, 25 za in 27 proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 4. Mir! 53 navzočih, 18 za in 33 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Tako smo izčrpali odločanje o amandmajih k 34. členu. Gremo na odločanje o dveh amandmajih k 35. členu. Če je prvi sprejet, je drugi brezpredmeten. Prosim, kolega Partljič.
Imam drobno redakcijsko pripombo da, tako bi rekel, dobronamerno, se nisem prej oglasil, čeprav so na nek način vzorno zapisani, ampak recimo v 23. členu je bil tretji amandma, da bi zamenjali "z številom" namesto "s številom". Ampak ker smo zavrnili, vsi drugi pa so napisani prav, je bilo jasno, da je šlo za lapsus. To je tudi lapsus, ki pa bi ga mogoče tako šaljivo, hudobno lahko človek kako drugače razumel, k 2. členu, ki sicer pravite, da ne bo relevanten. "Sredstva državnega proračuna se lahko uporabljajo za odpravo posledic posamezne naravne nesreče, naravne nesreče..." Dvakrat je napisano "naravne nesreče". Lahko bi mogoče izgledalo, kot da ima naravna nesreča še dodatno naravno nesrečo. Zato predlagam, da enkrat prečrtamo.
[[...]] [[Smeh.]] [[...]]Prosim, da ne interpretiramo te napake, ki je redakcijske narave, ne politične. To smo upoštevali, kar ste rekli, kolega Partljič. Želi še kdo besedo? Odločamo najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 35. členu. Glasujemo. 53 navzočih, 15 za in 34 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Sedaj smo pri amandmaju pod zaporedno številko 2, ki je popravljen. Sintagma naravne nesreče je zapisana samo enkrat. Odločamo. 56 navzočih, 18 za in 33 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 33.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Dva amandmaja sta vložena tudi k 38. členu. Odločali bomo po vrstnem redu. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 38. členu, in sicer amandma poslanske skupine Nove Slovenije. 49 navzočih, 18 za in 28 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 28.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Še o amandmaju pod zaporedno številko 2. 48 navzočih, 13 za in 31 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 31.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Na 11. in 12. strani pregleda imate vložen amandma k 39. členu, ki pa je brezpredmeten, ker se nanaša na člen, ki ni bil dopolnjen. Imamo štiri amandmaje k 40. členu in bomo odločali po vrstnem redu, kot so zapisani. Kolega Sušnik razprava.
Hvala lepa. Usoda obravnave pametnega predloga koalicijskega poslanca gospoda Vebra k 19. členu, odnos do tega predloga, mi ne daje veliko upanja, da bi bil poslušan, še manj, da bi bil uslišan. Vendar vseeno mislim, da se ob tem členu velja oglasiti ob dejstvu, da v 69. členu, ko uveljavljamo končne določbe, da ta zakon velja tudi za odpravo posledic suše v letu 2003, je razlikovanje oškodovancev z vidika zavarovanosti in vidika nezavarovanosti, ob dejstvu, da je čas za zavarovanje kmetijske proizvodnje potekel z dnem oziroma z začetkom vegetacijske dobe, je najmanj, kar je moralno etično sporno, da sedaj sredi ali pa ob zaključku vegetacijske dobe uveljavljamo to diskrecijo z vidika zavarovanih pridelkov oziroma nezavarovanih pridelkov. S tem postavljamo v izrazito slabši položaj tiste pridelovalce, ki pridelujejo na področjih z omejenimi pogoji kmetovanja na najslabših površinah, v nasprotju s tistimi, ki gospodarijo s kvalitetnimi površinami na velikih površinah in ki ustvarijo tudi toliko dohodkov oziroma so ga sploh ustvarili v preteklih letih, da si lahko privoščijo, da so si tudi v letu 2003 lahko privoščili zavarovanje kmetijske proizvodnje, pri tem, da niso vedeli, da se bo pri obravnavi škod za leto 2003 uveljavilo načelo diferenciacijezavarovanosti ali nezavarovanosti. Mislim, da je to zelo sporna zadeva. Kot sem pa že povedal, se ne splača veliko govoriti, ker niti pametnih in utemeljenih predlogov članov poslanske skupine, iz ene največjih poslanskih skupin ne poslušate oziroma ne upoštevate. Hvala lepa.
Kolega Sok.
Hvala za besedo. Jaz bi želel obrazložiti amandma številka 4. Poslanska skupina Nove Slovenije predlaga, da se v 40. členu podata tudi dva odstavka, in sicer odstavka, ki smo ju uveljavili že v zakonu za poplačilo škod, ki nastajajo v kmetijstvu v letu 2000 in pa 2001. Deseti odstavek bi se glasil: "Nosilcem kmetijskega gospodarstva, ki so fizične osebe in jim je bila potrjena škoda po tem zakonu, se odpišejo prispevki za zdravstveno in pokojninsko, invalidsko zavarovanje ter davki od dohodka iz kmetijstva, skladno s področno zakonodajo. In potem seveda drugi odstavek, ki ga je pa za leto 2001 predlagal gospod Kebrič. Odpisani prispevki za zdravstveno in pokojninsko, invalidsko zavarovanje se pokrijejo iz sredstev proračuna. Zdi se nam primerno, da bi v ta zakon, ki predstavlja Lex generalis za to področje sistemske ureditve na področju naravnih nesreč tako določbo zapisali, in da bi potem seveda vedeli, kako ravnati v teh primerih. Zato vas prosim, da o tem amandmaju razmislite in ga podprete. Je pa seveda zelo čudno, da, ne vem, kako si nekateri poslanci predstavljate, da bodo lahko kmetje, ki kot fizične osebe opravljajo kmetijsko dejavnost kot edino in pa glavno dejavnost, poplačali vse te dajatve, davščine in vse, kar jih bremeni, če ne dobijo zaradi naravne nesreče prihodka iz kmetijstva. Zato tudi ne razumem, da ste lahko sicer s pičlo večino, ampak vseeno, zavrnili možnost akontativnih izplačil, da bi nekaj škode poravnali naprej. Zelo me čudi, da so to možnost zavrnili tudi posamezni poslanci Ljudske stranke oziroma da tudi prisotni poslanci Ljudske stranke niti niso glasovali. To je zelo žalostno. Ne vem, kako se boste lahko postavili pred ljudi, ko jim bomo predočili to situacijo. To enostavno na takšen način, spoštovani gospodje, ne gre. Hvala lepa.
Hvala. Kolega Džuban.
Ta amandma pod številko 4 je napisan verjetno s podobnim namenom kot prejšnji, ki sem ga sicer podprl. Če bi izglasovali akontacijo, ne bi dosegli popolnoma nič, popolnoma nič. Ker sicer lahko steče postopek akontativnega izplačila tako ali drugače oziroma najboljše bi bilo, da bi eni obračuni bili hitri in hitro izplačilo po sanacijah. Tukaj je zadeva podobna. Sedaj ne vem, ali naj vprašam kolege, ki so predlagali ta amandma ali vlado, ali ima prav, ali pa oni ne vedo, da je to vse to normalno možno, po drugih zakonih, področnih. Ves deficit v eni in drugi blagajni, ki jo tukaj omenja, itak pokriva iz državnega proračuna. Ti amandmaji, kot prejšnji, tako tudi ta so popolnoma brezpredmetni. Ne vem, meni se zdi, da je to zavajanje tistih, ki so prizadeti, ki so dejansko prizadeti. Hvala.
Kolega Sok.
Jaz ne vem, zakaj on sprašuje vlado. Še enkrat opozarjam na enajsti odstavek. Treba je povedati, če se na eni strani po področni zakonodaji določeni prispevki odpišejo v breme proračuna, če se odpišejo v breme teh blagajn, pokojninske in zdravstvene, od kod se potem ta denar v te blagajne nadomesti. To je jasno določeno in o tem smo pri zakonu za leto 2001 na dolgo in široko debatirali. Takšno določilo predlagamo, da se vnese tudi v ta zakon, za katerega pa vi trdite, da je sistemski. Se pravi, če je sistemski zakon, potem tudi na sistemski način te zadeve uredimo, ne pa, da ostanejo dejansko diskutabilne in nedorečene. Hvala lepa.
Lahko odločimo? Kolega Tanko.
Ta zakon oziroma ta člen in tudi zakon, ki ga bomo verjetno ali ki ga boste danes sprejeli je, na nek način ostro uperjen proti kmetijstvu. Kmetijstvo po vseh kategorijah postavlja najmanj za dva razreda nižje, kot vse druge upravičence po naravnih nesrečah. Katerokoli postavko, katerikoli odstotek pogledate, čisto na vsaki poziciji so kmetijski upravičenci za 30 % v povprečju nižje ovrednoteni in opravičeni do nižjih odškodnin kot ostali upravičenci. Zato tudi predlagam, da se v prvem odstavku nadomestijo številke, 40 za 60 in 60 za 90, da se prav tako črta četrta alinea v četrtem odstavku, ker ponovno se to na čuden način ureja. Predvsem bi pa tudi še opozoril, da se v petem odstavku izrazito dviguje normativ površin. In sicer imamo sedaj pri teh sistemskih vplačilih, ko je bila ta sprememba letos uvedena, kot izhodišče 20 arov velika parcela, prej je bila 10. Samo ta premik iz 10 na 20 arov je povzročil, da se je namesto 6 milijard izplačil iz teh virov plačalo samo 5 milijard, več kot 20 % se je plačalo manj. Če to zadevo dvigujemo še na petkrat višjo površino, pri tej znani razdrobljenosti našega podeželja je več kot očitno, da kmetijski upravičencine bodo dobili skoraj nič. Skoraj nič. Edini, ki bodo od tega imeli korist iz tega zakona, bodo izključno veleposestva. Predlagam pa, da se ta napaka, ko piše sedmi odstavek, kot je v nadaljevanju teksta, to pa umikam. To bi predlagal, da se v tem besedilu ne upošteva. Prav tako pa se strinjam tudi s predlogom četrtega amandmaja, s katerim se poskuša v sistemskem zakonu, ki ureja neko posebno, specialno vsebino, to pa so naravne nesreče, na nek sistemski način urejevati določeno zadevo. Jaz mislim, da je ta predlog Nove Slovenije tudi povsem na mestu. Danes oziroma včeraj smo videli, kako se da sistemski zakon povoziti z drugim sistemskim zakonom. Mislim, da s tem, če se ta zadeva sprejme, se ne bi naredila popolnoma nobena izjema, samo v zakonu, ki ureja naravne nesreče, bi se to posebej evidentiralo in tudi ekskluzivno rešilo. Hvala lepa.
Da ne bi bilo kasneje nesporazumov, kolega Tanko, v besedilu amandmaja pod zaporedno številko 1 k 40. členu ste sedaj predlagali, da črtamo "v sedmem odstavku, se število 40 nadomesti s številom 10." Drži? To ni več predmet dopolnila. Prav. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Prešli bomo na odločanje. Zaključujem razpravo, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 40. členu. Z ustnim opozorilom in umikom besedila v sedmem odstavku se število 40 nadomesti s številom 10. S tem dopolnilom glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Prosim. 53 navzočih, 16 za in 32 proti. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 32.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Amandma vlaga poslanska skupina Nove Slovenije. Glasujemo. Prosim. 55 navzočih, 15 za in 35 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 35.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Torej, amandma. Na strani 13 pregleda bomo sedaj glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3. 51 navzočih, 14 za in 29 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 29.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Še zadnji, četrti amandma poslanske skupine Nove Slovenije. Glasujemo. 56 navzočih, 18 za in 31 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 31.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Poslanska skupina Nove Slovenije vlada amandma tudi k 41. členu. Odločamo. Glasujemo o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 41. členu. Smo sredi glasovanja. 55 navzočih, 15 za in 35 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 35.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Na 14. strani pregleda imamo dva amandmaja poslanske skupine Socialdemokratske stranke k 42. členu. Odločamo - ja, kolega Sušnik želi prej razpravljati.
Hvala lepa. Jaz bi tukaj rad, ko govorimo o nosilcih izvajanja ukrepov odprave posledic škode v kmetijstvu, povedal, da se tukaj občinam v tretjem odstavku nalaga kar nekaj nalog, za izvajanje teh nalog pa ni nikjer v tem zakonu zagotovljenih sredstev. Še kako mi je v spominu, da smo lansko leto dan po predsedniških volitvah dobili 40 odločb od komisije, s katerimi se je zahtevalo vračilo akontativnih sredstev, da jih je treba vročiti v skladu z upravnim postopkom - tu gre za sušo 2001. Vseh teh 40 odločb smo dobili v zaprti navadni pošti, vročitev po upravnem postopku je pa pomenila za občino 40-kratni strošek priporočenega pisma s povratnico. Vseh teh stroškov za to, da smo ljudem povedali, da za sušo 2001 nič ne dobijo oziroma da morajo vrniti akontativna sredstva, gredo v breme občin in jih ne moremo poravnavati. Glede na to, da ni pričakovati niti akontativnih sredstev za leto 2003, se mi zdi škoda in pod vprašaj vseh postopkov, ki jih peljemo, ki jih že peljemo v skladu z navodilom z ministrstva z obrambo za neko administriranje in obdelavo nekih podatkov - v končni fazi je izplen tako slab in majhen. Namen tega mojega vložka tukaj je pa bil, da opozorim, da kot upravičencu po 42. členu niso zagotovljena sredstva za financiranje vseh postopkov, ki jih po občinah oziroma po lokalnih skupnostih za vse te postopke v zvezi s škodami, tako na stvareh kot na kmetijski proizvodnji, ni. Hvala lepa.
Kolega Tanko.
Poglejte, mislim, da se ta država na nek način do občin obnaša nekako nerodno. Nalaga jim vrsto neposrednih obveznosti, pa tudi vrsto posrednih obveznosti po zakonih in za te zadeve ne dobijo občine popolnoma nobenega nadomestila. Država ima na svojem tem področju, ki ga pokriva, tudi na lokalnem delu vrsto svojih izpostav, tako cel kup zaposlenih v upravnih enotah za področje kmetijstva in gospodarstva, ima mrežo svetovalne službe, na koncu pa s temi operativnimi nalogami obremeni občino, vključno od razpošiljanja pošte, vlaganje redakcij in podobnih zadev. In mislim, da neko minimalno zadevo bi bilo potrebno na tem področju sprejeti tako, da bi se ti stroški občin, ki jih imajo s tem, vračunali v breme teh skupnih stroškov po naravnih nesrečah. To je pač minimum, če neki inštituciji, ki naj bi bila neodvisna z nekim zakonom dodelimo neke obremenitve. Mislim, da ta predlog, ki smo ga predlagali, ni pretiran, ni prehud. Bi pa rad povedal še to, da je s temi zadevami na občinah izjemno veliko dela. Tu dela, ne vem, en oddelek približno dva meseca in ne ukvarja se s popolnoma nobeno drugo stvarjo, kot samo z evidentiranjem, zbiranjem podatkov, preračunavanjem, usklajevanjem in podobne zadeve. Mislim, da so občine upravičene do tega, kar predlagamo.
Dobro. Zaključujem razpravo. Pozornost. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1. Gre za amandma poslanske skupine SDS k 42. členu. Glasujemo! Dajmo biti pozorni, prosim! Smo sredi glasovanja. 51 navzočih, 18 za in 29 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 29.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Še amandma [[...]]Prosim za pozornost v dvorani. Pod zaporedno številko dve. Glasujemo. Prosim za mir, ker potem nikoli ne vem, ali je meni kaj namenjeno ali je samo za kolege. 54 navzočih, 22 za, 29 proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 29.]] Ni dobil potrebne podpore. Imamo amandma Nove Slovenije na 14. in 15. strani pregleda k 43 členu. Kolega Rokavec, razprava.
Hvala za besedo. Predstavnika za kmetijstvo bi resnično vprašal, zakaj je potreben rok 90 dni od sprejema programa na vladi, ki je določen, da ministrstvo obvesti občine za zbiranje vlog. 90 dni. Namreč, tako kot je tukaj zapisano, v 43. članu govori: "Ministrstvo, pristojno za kmetijstvo, gozdarstvo po sprejemu programa odprave posledic škode v kmetijstvu na vladi obvesti občine v roku, ki ni daljši od 90 dni, v katerem morajo zbrati vloge upravičencev in jih odposlati v obravnavo na ministrstvo." Ali je to mišljeno kot celoten zaključen postopek, ker bodo že vloge na ministrstvu, ali se govori samo o vlogi, ki jo mora ministrstvo nasloviti na občino? Namreč, ni čisto razumljivo napisano. Hvala.
Želite odgovoriti, državni sekretar? Prosim.
Hvala za besedo. Torej, določen je rok, ki ni daljši od 90 dni, se pravi so vse možnosti, da je ta rok seveda tudi krajši, tako da ni nakazano, da bi moralo biti 90 dni. Torej, lahko je krajši rok.
Tri roke vidim. Najprej kolega Sok, dr. Bajuk in kolega Rokavec.
Glejte, gospod državni sekretar, če si vi v zakon zapišete, da je to 90 dni, potem smo prepričani, da bodo vaši uslužbenci tudi to delali v roku, ki ne bo seveda 30 dni, ampak 90 dni. Tako se to dela, to smo že doživeli, ko ste nam predlagali zakon o kmetijskih zemljiščih, v tistem delu, ki govori o prometu kmetijskih zemljišč. Torej, dali ste ga v parlament takrat, ko je bilo prepozno, mesec dni prepozno. Se pravi, držali ste se skrajnega zadnjega roka, ki vam ga je določilo ustavno sodišče. Iz tega razloga mi predlagamo, da ta rok skrajšate. Ne 90 dni, ampak 30 dni, ker 90 dni po sprejemu programa ne rabite na ministrstvu, da bi čakali, da obvestite občine, da se zberejo vloge. To je absolutno predolg rok. Hvala lepa.
Dr. Bajuk.
Hvala lepa. Jaz bi rad vprašal gospoda državnega sekretarja, če nam lahko obrazloži, ali vlada in vaše ministrstvo konkretno ima kakšne težave s 30 dnevi, ker na vprašanje kolega Rokavca, zakaj potrebujete več, ste rekli, da morda bi lahko pa bilo manjši rok. Da to pomeni 90 dni. Na vprašanjeniste odgovorili, zato vam ga pa ponavljam. Ali lahko obrazložite, zakaj potrebujete več kot 30 dni in če bi lahko to potem tudi bilo sprejemljivo za vas. Zaenkrat še nismo slišali nobenega argumenta? Hvala.
Kolega Rokavec.
Ja, poglejte tukaj se razhajamo v 60-ih dneh od predloga, ki je v zakon, in pa predlogu amandmajev. Se pravi, dva meseca lahko tukaj prihranimo, jaz ne trdim, da lahko prihranimo, ampak verjetno bi bilo pa treba slišati odgovor, ker državni sekretar je rekel: lahko tudi krajše kot 90 dni. Ali je možno to narediti v 30-ih, 45-ih dneh? S tem pa dejansko pridobimo mnogo na času, potem tudi v končni fazi kdaj lahko upravičenci dobijo prva izplačila za škodo. Tukaj pa menim, da je bilo smiselno pred odločanjem dobite res aktualen odgovor, ki je potreben.
Predstavniki vlade. Želi kdo odgovoriti? Minister, prosim.
Poglejte, tukaj natančno število dni pravzaprav ni moč določiti. Mi smo pač predlagali 90 dni [[...]]
Prosim za mir!
[[...]]tudi na podlagi izkušenj zaradi logističnih zapletov leta 2001. Ta rok bi lahko bil tudi krajši, seveda, 60 dni ali kaj takšnega, ampak jaz sem seveda prepričan, da resorno ministrstvo nikakor ne bo želelo tega roka vleči v nedogled in težko razumem tako nezaupanje, češ, kot da se bo iskalo zadnji 90. dan. Bojim pa se, da bi sprejetje amandmaja, ki pravi 30 dni, morda bilo, ne vem, ne poznam narave stvari, ampak morda bilo tudi pretirano. Zato menim, da okvir znotraj 90-ih dni, ob zaupanju do ministrstva pristojnega za kmetijstvo v tem primeru, čisto zadošča. Hvala lepa.
Želi še kdo od predstavnikov vlade? [[Ne.]] Dr. Bajuk, kolega Rokavec.
Hvala lepa, gospod minister, za vaš odgovor. Ocenjujem, da ste govorili predvsem v imenu vašega ministrstva in vlade v celoti. Rad bi pa ponovno pozval predstavnika ministrstva za kmetijstvo, ali nam lahko obrazloži, kakšne razloge imate, da niste predlagali 30 dni. Gre pač za sistemski zakon. Jaz bi rad vedel, ali je to res. Bo to sistemski zakon, kako bomo odlagali stvari, ali je to sistemski zakon za reševanje problemov. Hvala lepa.
Najprej kolega Rokavec. Po vrsti.
Jaz bi samo na kratko predlagal, da bi bilo smiselno ta amandma podpreti. Tako in tako imamo potem še tretjo obravnavo in bi lahko do tretje obravnave dejansko se skupaj odločili za primeren, sporazumen rok, ki bi še dejansko bil nek rok, ki bi bil ustrezen. Hvala lepa.
Najprej ima minister pred vami prednost, če želi besedo. Minister, prosim. Potem kolega Anderlič [[...]]
Jaz bi rekel samo to. Ta rok; vi mislite, da je to rok - ali pa, iz tega razumem, da mislite, da gre [[...]]
Mir, mir [[...]]
[[...]]za rok, ki ga rabijo državni uslužbenci, da bodo kakšno vlogo od sebe poslali. Ne gre za tak rok. Gre za rok za vlaganje vlog upravičencev, z rokom, ki bo, recimo, 15 dni ali pa 30 dni, boste povzročili to, da bodo nekateri kmetje, ki so bili oškodovani, pa se bolj počasi znajdejo z oddajanjem vlog, morda ta rok zamudili in sploh ne bodo prišli do odškodnine. Tako, da - glejte, to vendar dobronamerno. To je narejeno v korist oškodovancem.
Kolega Anderlič, potem kolega Veber. Dajmo razčistiti, ker sedaj sta bili dve različni pojasnili glede tega. Kolega Anderlič.
Jaz seveda vidim past nekje drugje, če že govorimo o nezaupanju. In sicer v prvem, v začetku stavka, kjer pa ni nobenega roka, v kolikem času mora ministrstvo narediti program. In tukaj se pravzaprav vse začne. Razumel bi, da vi rečete, da ministrstvo mora narediti v 30-ih dneh program in od takrat naprej se štejejo te drugi roki. Jaz razumem ta drugi rok, 90 dni, do 90 dni, seveda dvakrat. Enkrat ga vidim, da lahko kmetje in občine te stvari to opravijo, da imajo zadosti časa, da to opravijo, ker včasih se tudi srečujemo z obratno logiko, da ne morejo pripraviti. Če pa seveda to pripravijo in tudi če država da recimo 90 - dnevni rok, sem razumel, pomeni, da če imajo občine pripravljene 15. dan ali pa 10. dan, da lahko to dostavijo. Ne pa obratno. Če razumemo drugače, jaz razumem to tako. Zdi se mi pa ključni problem pri definiciji začetka, torej od kdaj se šteje, ker tam pa je lahko tudi, ne vem, "mencanje" in tako naprej. In jaz bi se ozrl predvsem na to.
Kolega Veber, dajmo razčistiti, da bomo vedeli, o čem glasujemo. Prosim.
Saj bi samo potrdil. Tudi jaz razumem tako, kot je predstavil minister. Namreč, ministrstvo obvesti občine o roku, v katerem potem zberejo upravičenci te vloge. In ta ne more biti daljši od 90 dni, res je lahko krajši, ampak v roku 90 dni je pa tisto, kar dejansko rabijo pravzaprav upravičenci, da zberejo te vloge. Ne gre za to, kdaj obvesti ministrstvo občino, ampak kdaj se poberejo te vloge in je ta člen v redu.
Je sedaj pojasnjeno glede tega? Lahko odločimo? Ni. Želi še kdo? Kolega Sok. Prosim, kolega Sok, imate edini besedo.
Samo en moment. Torej ta amandma k temu členu govori o roku po tistem, ko vlada že sprejme program. Vlada pa ima v skladu z 12. členom tega zakona 3 mesece časa, da pripravi program. Tako jaz berem drugi odstavek 12. člena. In potem, ko predhodno komisija potrdi ta program, potem bi, če velja ta rok 90 dni, imelo ministrstvo čas, da o tem programu v 90.-ih dnevih obvesti občine. Torej, tako je v povezavi konteksta tega zakona brati te roke.
Dobro. O.K [[..]]Glejte, tukaj gre očitno za nek nesporazum. Jaz nisem poznavalec, ampak še jaz razumem, da gre za nesporazum, da ne gre za tako ali drugačno odločitev. Sedaj, ali je treba še kaj pojasniti, da bi lahko odločilo o tem, ali lahko glasujemo? Lahko odločimo? Potem bomo sedaj odločili. Glejte, imamo pred seboj amandma, ki je na 14. in 15. strani k 43. členu. Vlaga ga poslanska skupina Nove Slovenije. O tem amandmaju bomo sedaj glasovali. Glasujemo. 56 navzočih, 18 za in 33 proti. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 33.]] Ni dobil potrebne podpore. Smo pri 57. členu. Poslanska skupina Socialdemokratske stranke vlaga amandma. Kolega Tanko. Mir v dvorani! Smo blizu izteka te seje in še nekoliko potrpljenja bo zadostovalo. Prosim.
Ta 57. člen, ki smo ga včeraj ponoči nekako popravili, ne odraža v celoti oziroma ni primerna rešitev. Prej je bilo sicer določeno, da vlaga zahtevo za izdajo gradbenega dovoljenja samo - vlagajo nosilci izvajanja ukrepov za odpravo posledic. Zdaj je sicer določeno, da lahko tudi pravna ali fizična oseba - lahko. Mislim, da v tem primeru niso stvari popolnoma jasno postavljene. Kajti, na ta način se lahko nekako ureja tudi, da je nosilec izvajanja tisti, ki določa tempo vlaganja gradbenih dovoljenj, s tem pa tudi odreja čas koriščenja. Mislim, da je mnogo bolj precizirano s tem, kar smo mi predlagali tudi že včeraj in tudi danes ponovno, da zahtevo za izdajo gradbenih inuporabnih dovoljenj iz prejšnjega člena vlaga pravna oziroma fizična oseba, ki je po določbah tega zakona upravičena za pridobitev sredstev za odpravo posledic nesreče. Mislim, da je s tem amandmajem, s tem popravkom popolnoma jasno, kdo je tisti, ki vlaga, in ni prepuščeno nobeni manipulaciji oziroma nobenim dvoumnim razlagam. Hvala.
Odločimo? Prav, zaključujem razpravi in prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke k 57. členu. Glasujemo! 58 navzočih, 20 za in 35 proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 35.]] Ni dobil potrebne podpore. No, zdaj smo pri zadnjem amandmaju oziroma členu, gre za 69. člen in za amandma poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim, kolega Sušnik.
Hvala lepa. Poglejte, 69. člen v končni določbi obravnava škode v kmetijstvu, nastalih pred uveljavitvijo tega zakona. Sprašujem zdaj ministra, kako je s škodami na stvareh pred uveljavitvijo tega zakona. Rad bi spomnil imamo narejene zelo široke, obširne programe odprave posledic škode oziroma sanacij plazov, v katere smo po občinah, ki so bili predhodno verificirani s strani komisije za elementarne nesreče na ministrstvu za okolje in prostor, ki so bili oziroma tak program sanacije plazov kot neke oblike naravnih nesreč, so terjali od občine znatna sredstva za projekte, za geološke raziskave, za vse ostalo, kar je pač treba izpolniti, da lahko pridobiš sredstva za odpravo oziroma za sanacijo takšnega plazu, ki poudarjam - je bil predhodno verificiran s strani državne komisije. Da pa je ta sanacija plazov popolnoma zastala in da so se celo v letošnjem letu uveljavili nekateri kriteriji, ki izločujejo vse plazove, katerih investicijska vrednost je nižja od sto milijonov. Na kratko povedano, z vso to sanacijo plazov po neurjih iz leta 1998 se praktično ne dogaja nič. Poudarjam, da so bili programi verificirani s strani komisije, da bi bilo pričakovati, da bo sanacija škode, ki je nastala pred uveljavitvijo tega sistemskega zakona na teh stvareh - tu mislim plazove -, da bo vgrajena tudi v to končno določbo. Zdaj sprašujem, zakaj tega ni oziroma kaj se bo z vsem tem zgodilo v bodoče. Pri tem pa bi še enkrat rad opozoril, da smo ogromno denarja namenili za pripravljalna dela za sanacijo teh škod. Hvala lepa.
Kolega Sok.
Torej, če hočemo, da bi letos pomagali ob tej suši, potem v poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da bi morali roke skrajšati. In sicer, s tem tretjim amandmajem predlagamo, da bi ne veljali roki iz 12. in 43. člena. Če bodo namreč veljali ti roki, potem bo v skladu z 12. členom vlada najprej imela na razpolago tri mesece, da predloži program, nato bo ministrstvo za kmetijstvo imelo časa 90 dni, da bo obvestilo občine, zbralo vloge, kar je šest mesecev. In ko bodo ti roki mimo, bo seveda konec leta. Zato predlagamo, da bi sprejeli amandma v tej končni določbi, in sicer, da bi ti roki začeli veljati takoj po objavi v Uradnem listu. Hvala lepa.
Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o zadnjem amandmaju k 69. členu. Ne pozabiti, potem bomo prešli še na tretjo obravnavo predloga zakona. Zdaj odločamo o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 69. členu. Glasujemo. 58 navzočih, 22 za in 34 proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil potrebne podpore. Smo v tretji obravnavi. K 8. členu je bil dopolnjen amandma, ki je dobil podporo; ta je lahko predmet vlaganj amandmajev. Prosim vlado in pristojno zakonodajno-pravno službo, da proučita besedilo z vidika usklajenosti. Minister? Samo hipec! Najprej sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali želijo vložiti amandma k 8. členu? Če ne, prehajamo na vprašanje usklajenosti. Prosim, minister.
Hvala lepa. Bil je sprejet amandma Socialdemokratske stranke k 8. členu, kot je bilo ravnokar povedano. Tam so bile črtane nekatere pristojnosti komisije za odpravo posledic škod v kmetijstvu in komisije za odpravo posledic naravnih nesreč. Delokrog teh komisij je pa ponovno omenjen v 33. in 41. členu. Zato bi bilo treba v 33. in 41. členu obakrat v prvem odstavku črtati besedico "v potrditev", ker je bila tista potrditev v 8. členu z amandmajem poslanske skupineSocialdemokratske stranke črtana, ni pa poslanska skupina Socialdemokratske stranke hkrati vložila še amandmaja k 33., in 41. členu, ker če bi hotela biti konsistentna, bi morala. To je eno. Drugo. Včeraj je odbor za infrastrukturo preoblikoval 19. člen z novim drugim odstavkom, to je tisto, o čemer je prej govoril tudi poslanec Veber, in zaradi tega je treba, ker se ta nanaša tudi na zasebne gozdove - skratka, možnost pomoči tudi v zasebnih gozdovih -, je treba v 14. členu črtati besedo "v državni lasti", zato da bo to usklajeno. Skratka, dvakrat je treba prečrtati besedico "v potrditev" enkrat pa besede "v državni lasti". Te tri uskladitvene amandmaje [[...]]
Sem jih pravkar prejel s strani državnega sekretarja. Zakonodajno-pravna služba bo proučila, če je vse v redu. Ali boste zahtevali, da jih dobite na klop? Ne. Kolega Sok želi besedo in kolega dr. Bajuk.
Jaz bi rad ministra, ki je povedal, kako bi morala Socialdemokratska stranka korektno vložiti amandmaje, bi ga rad opozoril, da tudi on mora biti pozoren na tretji odstavek 12. člena. Kajti, tudi tam imate napisano, da predhodno potrdi komisija progam, se pravi, z uskladitvenim amandmajem morate popraviti tudi ta člen. Hvala lepa.
Prosim, minister, samo da razčistimo.
Ne, to je nesporazum. Program je eno, odškodnina individualnemu upravičencu je pa nekaj drugega. Tisto, kar ste vi črtali z amandmajem k 8. členu, je bila potrditev konkretne višine škode individualnemu upravičencu in ne potrditev programa. Tako v zvezi s tem ni potreben uskladitveni amandma.
Dr. Bajuk, ste vi še želeli? Prosim.
Hvala lepa. Dejansko imam vprašanje, ker nimam odgovora in bi se rad posvetoval javno. Ko smo obravnavali 4. člen, je gospod državni sekretar nam obrazložil, da bodo definicijo o približno enaki, da bo to predmet nekega podzakonskega akta. Kolega Sok je opozoril, da o tem podzakonskih aktih nič ne piše. Če smo že pri tem, morda bomo obdržali minimalno skladnost z obljubami, preden še zapustimo: ali je možno, da bi vlada predlagala kakšno konkretno zadevo, kako bi uresničila to. Kar smo vsi slišali, je bila obljuba gospoda državnega sekretarja. Hvala lepa.
Ni pa to predmet usklajevalnih amandmajev, da se razumemo. Prosim, gospod minister.
Poglejte, gospod Bajuk. Tudi poslanska skupina Nove Slovenije je predlagala amandmaje k devetemu odstavku 40. člena. Torej sem prepričan, da ste dobro proučili vsebino 40. člena. V 40. členu namreč je ta podzakonski akt omenjen oziroma napovedan in lahko povem, ker vas je skrbelo, kdaj bo sprejet, da seveda mora biti sprejet, še preden bi odločali o odpravi posledic suše v letošnjem letu; kar pomeni, da bo narejen, prepričan sem - skoraj da zagotovo v avgustu, morda pa v septembru - na predlog pristojnega ministrstva. Skratka, ta podzakonski akt je predviden v 40. členu.
Dr. Bajuk.
Hvala, gospod predsednik. Z gledanjem berem 40. člen in te obrazložitve, kaj bi bilo približno enako ni. Kolikor to razumem, mogoče vi govorite o 9. členu, o prvem odstavku, ki pravi, da vlada določila metodologijo za določitev geografsko zaokroženih območij, in sicer za vsako naravno nesrečo posebej. Ali je to, kar vi mislite? Ker, če je to, potem mi ni jasno. Potem mi pa lahko še pojasnite.
Dr. Bajuk, poglejte. Splošne razprave ni več. O amandmajih, razen usklajevalnih, ni več besedo. O posamičnih [[...]]Počakajte, počakajte [[...]]Neka pravila morajo biti in se jih moramo vsi držati. Če želi še minister kaj reči, predlagam, da počakate sekundo, ker tudi kolega Džuban želi besedo. Samo kolega Džuban, samo o usklajevalnih amandmajih. Prosim. Prosim kolega Džuban, o usklajevalnih amandmajih.
Mi imamo v 67. členu kazenske določbe, ki se sklicujejo na 31. člen - namensko porabo. V 8. členu smo pa v kompletu amandmajev kolegov izglasovali oziroma odvzeli pristojnosti komisiji, da pa to ugotavlja. Ker smo rekli, poleg tiste, morda logične zadeve, kjer je hierarhija ministrstvu komisija, smo dodali zraven, morda se nismo niti zavedali - kolegi pogosto poudarjajo nadzor nad porabo sredstev - smo odvzeli tudi ugotavljanje neupravičene dodelitve in ugotavljanje nenamenske uporabe.
Kaj je vaš predlog?
Pristojnost komisije. In ko bo ta usklajevalni amandma, bo potrebno to zadevo, verjetno, tudi vrniti nazaj v ta 8. člen.
Počakajte. Poglejte, imamo amandma k 14. členu, k 33. členu in k 41. členu. Usklajevalnega amandmaja prosim ni [[...]]Ne bo nesporazumov? Če kdo želi, jaz sem že naročil, da se razmnožuje pregled uskladitvenih amandmajev, in jih bom dal na klop. Če menite, da to ni potrebno; da počakamo ali pa odločamo. En sam zahteva, da prekinemo sejo, dokler se ne razdelijo uskladitveni amandmaji. Ne vidim takega zahtevka. Torej bomo odločali. Najprej bomo odločali o usklajevalnem amandmaju k 14. členu. V 2. točki četrtega odstavka se črta besedilo, citiram, "v državni lasti" konec citata. Obrazložitev. "Uskladitve je potrebna zaradi sprejetja amandmaja odbora za infrastrukturo k drugemu odstavku 19. člena." Odločamo o uskladitvenemu amandmaju k 14. členu. 58 navzočih, 43 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma za 14. člen je sprejet. K 33. členu vlada predlaga: "V tretjem odstavku se črta besedilo" - citiram - 'v potrditev'." Konec citata. Obrazložitev: "Amandma je potreben zaradi sprejetja amandmaja, ki črta četrto in sedmo alineo v prvem in drugem odstavku 8. člena." Pardon! Tukaj piše četrto in sedmo. In osmo, ker smo dopolnili tako besedilo. Hvala lepa za to opozorilo. Samo opozarjam. Tam je prišlo dobesednega dopolnila, se spomnite, četrti, sedmi in osmi. Je to v redu, da ne bo potem kakšen nesporazum z usklajenostjo. Prosim, predstavniki vlade, poglejte. Spomnite se, takrat smo mi opozorili oziroma kolega Tanko, da mora biti četrta, sedma in osma alinea. Gre za 33. člen. Je vredu? Dobro. Torej amandma je potreben zaradi sprejetja amandmaja, ki črta četrto, sedmo in osmo alineo v prvem in drugem odstavku 8. člena. Glasujemo. Hvala lepa, kolega Tanko, za to opozorilo, drugače bi imeli težave. Dobro. 57 navzočih, 40 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 40]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sprejet. In še zadnji uskladitveni amandma k 41. členu. V prvem odstavku se črta besedilo "v potrditev". Amandma je potreben zaradi sprejetja amandmaja, ki črta četrto, sedmo in osmo alineo v prvem in drugem odstavku 8. člena. Glasujemo. 58 navzočih, 41 za, en proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Sedaj lahko glasujemo o zakonu glede na to, da je bil tudi tretji uskladitveni amandma sprejet. Glasujemo o zakonu. Pardon, prekinjam. Prosim, kolega Sok, kolega Tanko. Obrazložitve glasu - 2 minuti.
Hvala lepa za besedo. Rad bi obrazložil svoj glas. Ta zakon je napisan na takšen način, da seveda ne rešuje tistega, zaradi česar ga sprejemamo po nujnem postopku. Na podlagi tega zakona prizadeti kmetje, ki jih je letošnja suša izredno prizadela, upam si trditi, ne bodo dobili ničesar. Jaz sicer ne bom glasoval proti zakonu, ne morem pa tako zapisanega zakona s toliko nedorečenimi in s tolikimi nesmisli podpreti, zato se bom pri glasovanju o tem zakonu vzdržal. Hvala lepa.
Kolega Tanko.
Hvala. Zakon, ki ga sedajle sprejemamo v tretjem branju, določa predvsem, zakaj in na kakšen način ni možno pomagati. In z zakonom smo bolj iskali razloge, da ne interveneramo in da ljudem ne pomagamo, kot pa, da bi poiskali razloge, da bi našli vir in način, da bi tistim, ki so prizadeti, pomagali. Zakon določa izredno visok prag za intervencijo na območju in tudi posameznim upravičencem, kajti prej smo gledali pri kmetijskih zemljiščih je izločena praktično celotna mala posest, in zadovoljivo rešuje samo veleposesti. Zakon na nek način je uperjen v nadaljevanje izsuševanja kmetijstva, je nesocialen, nedemokratičen in neljudski. Roki so neprimerno dolgi, odstotki pomoči za posamezne upravičence zelo različni, predvsem pa nizki. Zakon je tudi farsa v tem, ker ne predvideva nobene konkretne pomoči, niti nominalne, ne predvideva nobenih olajšav in predvsem je farsazaradi tega, ker v primeru nesreče jemlje sistemska sredstva tistim, ki so do njih upravičeni. Zakon je farsa tudi zato, ker bo začel veljati naslednji dan po objavi, prve pomoči pa bodo morda za božič kot neke vrste božičnica. In to je možno samo v primerih, ko se o predlogih opozicije glasuje a priori proti. In zaradi tega zakon ne bom podprl in se bom pri glasovanju vzdržal.
Kolega Rokavec, kolega Peterle.
Hvala za besedo. Jaz se bom pri glasovanju o podpori temu zakonu vzdržal zato, ker prvič menim, da se sistemski zakon ne sprejema po postopku, da peti dan, ko pride zakon v parlament, mora biti sistemski zakon že sprejet. To je dejanje za otroški vrtec, to ni dejanje za parlament. Problem naravnih nesreč v letošnjem letu bi morala ta država reševati s posebnim interventnim zakonom, ki bi bil lahko bolj učinkovit in tudi domiseln. S tem zakonom pa bomo omogočili dodatno ureditev državne birokracije, omogočili bistveno več megle do upravičencev in na koncu se bomo verjetno še srečali v tem državnem zboru z ogorčenjem upravičencev, ki tistega, kar bi država mogla storiti, ne bodo dobili. Zato se bom pri glasovanju zakona vzdržal. Hvala.
Kolega Partljič, se vam opravičujem, prej vam bi moral dati besedo.
Vas prosim za eno porcijo, sicer že znane tolerance, gospod predsednik, da ne bi prehitro rekli, da izrabljam ta inštitut. Bom tudi povedal, kako bom glasoval. Še sedaj sem pa pravzaprav v dilemi, ampak do konca svojih besed se bom pa odločil. Skrbi me, ko bomo , če zakon sprejmemo, pa kakor slišim, da bo državni svet vložil veto še ta teden, ali se bomo morali poslanci še enkrat zbrati, da bo zakon veljal po 8-ih dnevih?
Prosim [[...]]
Če bi se to zgodilo, bom tudi jeseni predlagal, da pripravimo predlog zakona o odpravi posledic pri poslancih, kadar minister Kopač vlaga zakone na zadnji poletni seji. Torej, upam, da se to ne bo zgodilo, sam pa se bom zaradi tega vzdržal, da mi ne bi bilo treba priti z dopusta nazaj.
Gremo po vrsti. Kolega Peterle.
Gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister s sodelavci. Jaz sem se po dolgem času skušal vživeti v odločanje tukaj, ker sem imel prej druge obveznosti, sem bil vesel te možnosti, ampak nisem vesel rezultata. Jaz bi z veseljem podprl zakon, ki bi po toliko letih, bi rekel, nesistemskega pristopa, lahko pomenil res ta pravo osnovo za hitro ukrepanje takrat, ko so ljudje res v stiski. Vidim pa, da se ista metoda nadaljuje: o ključnih zadevah v zadnji minuti, na zadnji seji, na zadnji dan, zato odločitve vidim tudi to pot, niso najboljše in zase vidim tri razloge, da zakona ne podprem. Prvič, ni v skladu s tistim, čemur so včasih Latinci rekli: bis dat qui cito dat - dvakrat da, kdor hitro da. Tukaj ne bo nihče dvakrat dal, ker bo zelo pozno dal. In tudi tukaj vidim, res, nekaj zdravorazumskih postavk ni moglo prepričati večine. Drugič. Zadeva zame ni v skladu z 2. členim ustave, ki pravi, da je Slovenija tudi socialna država. Včasih se spomnim, se je zelo govorilo proti veleposestnikom, sedaj se najmočnejšim kmetom, tako rekoč edinim, samo njim daje možnost uveljavljati določene interese, ko so oškodovani. Tretjič pa mislim, da je ta zakon izrazit prispevek proti antibirokratskemu programu. Torej, takega zakona ne morem podpreti.
Kolega Jerovšek, za njim kolega Kacin.
Hvala lepa. Pravzaprav moram čestitati predlagateljem zakona iz ministrstva, ker so na tako sofisticiran način naredili izdelek, ki bo praktično onemogočil, da bi pomoč dobili tisti, ki so pomoči potrebni. Verjamem, da je za tak izdelek bilo potrebnih res osem let, da so ga zelo sofisticirano izdelali. Večkrat je bilo rečeno, da je nezaslišano, da takšna stvar pride na dnevni red v času tik pred parlamentarnimi počitnicami. Danes so po našem poslovniku nastopile parlamentarne počitnice in to jasno kaže na namen predlagatelja, da dejansko povzroči zmedo na več sferah. Mislim, da je ta zakon ena hujših nesreč, ki bodo prizadele slovenske vasi v tem letu. Zaradi tega seveda zakona ne bom podprl; bom se vzdržal, da se izognem očitku, da sem glasoval proti kakemu zakonu, vendar te nesreče ne morem podpreti. Hvala lepa.
Kolega Kacin, nato kolega dr. Bajuk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Zakon bom podprl. Vedno je dilema: podpreti, ne podpreti ali se vzdržati, ker se pač nekomu zdi, da smo še vedno v otroškem vrtcu. Ponavljam, sam bom zakon podprl. Razlogi za to so pa naslednji. Kar nekaj dni sem poslušal očitke, kako ta država celo vrsto let ni pripravila sistemskega zakona. Zakon je bil pripravljen, obravnavali smo ga, delovna telesa so dala amandmaje, amandmirali smo ga, uskladili smo ga, in zdaj se pač odločimo, ali kaj storimo ali ne storimo nič. Če za to ne glasujem, je potem vse moje sedenje tukaj zaman in tudi vseh drugih, ki smo tu sedeli v želji, da se nekaj stori. Zakon je zagotovo boljši kot nič,zato je vsak korak naprej vredno podpreti, zato bom glasoval za ta zakon, v upanju in tudi prepričanju, da se v državnem svetu zavedajo, komu je zakon namenjen. Ni namenjen kaznovanju poslancev državnega zbora, da bi zasedali še enkrat, pač pa pomoči tistim, ki so pomoči potrebni. Torej končam: glasoval bom za zakon, ker me primerjave z otroškim vrtcem žalijo. Hvala.
Kolega dr. Bajuk, za njim kolega Peče.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sistemski zakon - kaj pa naj bi to bilo? Torej, sistemski zakon mora rešiti in uveljaviti, vpeljati neke stalne mehanizme za reševanje določenih problemov. To pa je sistemski zakon le po imenu. Kaj pa sistemizira? Sistemizira samovoljo izvršilne oblasti, ki smo je bili deležni ravno na tem področju v zadnjih letih. To, kar smo hoteli rešiti, bomo zdaj uzakonili. Uzakonili pa bomo tako, da bo izvršilna oblast lahko ali pa ne, odvisno, bomo videli, če bo to držalo, če je res v tistem členu, 40. členu, ravno to, kar je gospod minister obljubljal, da nam bodo povedali, kdaj bo enako, kdaj bo pa približno. In bomo morda izvedeli, morda pa ne. Glasoval bom proti temu zakonu zato, ker se ne morem strinjati s tem, da ta državni zbor sistematično se odstranjuje od svoje dolžnosti in prepusti izvršilni oblasti, da dela ključne stvari, ko pride trenutek uresničitve teh zakonov. Spoštovani gospodje, to ni sistemski zakon, to je skrpucalo, ničesar ne reši, večje probleme bomo imeli, kot smo jih imeli do sedaj. Hvala lepa
Kolega Peče, kolega Avšič.
Spoštovani prisotni. V Slovenski nacionalni stranki smo se namenoma vzdržali razprav okoli amandmajev, kajti že v podajanju stališč poslanske skupine smo povedali, da predloga zakona ne bomo podprli, ker se ne strinjamo z izhodišči, na podlagi katerih je zakon narejen. Prepričani smo, da ni smotrno in da je slabše kot nič, če bo državni zbor pristal na dejstvo, da se posledice da le popravljati. Po naši oceni bi morali izhajati od vedenja, da suše so, vemo iz preteklih let oziroma so bile, so in pa bodo. In bolj smiselno bi bilo, da bi politika države na tem področju pristopila k rešitvi oziroma uveljavitvi ideje Slovenske nacionalne stranke, ki smo vam jo podali na začetku, torej kako sploh preprečiti, da bi do tega prišli. In finančna sredstva, ki jih nosi zakon za seboj, bi lahko namenili v eno izmed oblik namakalnih sistemov, o čemer smo govorili, in bi s tem dolgoročno pripomogli oziroma prišli na tisto fazo, da se v naslednjih letih ne bi srečevali, po eni strani s takimi sistemskimi zakoni ali pa interventnimi zakoni, kot so bili v preteklih letih. Po naši oceni bo sprejem tega zakona manj kot nič, če je nek poslanec pred menoj govoril, da je boljše kot nič, ker odpiramo zeleno luč za prepire med posamezniki in državo v prihodnje. Zaradi tega, ker v zakonu nismo zagotovili finančnih sredstev v obliki oziroma podpori amandmaju v 10. članu, in zaradi tega, ker namenoma dopuščate debato okoli naravnih katastrof ali pa nesreč. Državni zbor bi ravnal veliko modreje, če bi pristopil k sistemu investicij, spodbujanju investicij v namakalne sisteme. Posebej, če pogledamo vodni režim Republike Slovenije, bi s tem predhodno preprečo sploh nastop posledic. Toda seveda, odločitev vdemokraciji je v rokah večine; večina v tem državnem zboru sestavljate vladni poslanci. Zakon je slab, bojim se, da ga bomo spreminjali hitro, ampak to ni najslabše. Najslabše je, da bodo ljudje z njim nezadovoljni. Hvala.
Kolega Avšič, za vami kolega Džuban.
Hvala lepa. Glasoval bom za zakon zaradi tega, ker bi bili ljudje zelo nezadovoljni, če bi po nekaj dneh razprav v odboru za infrastrukturo in v dvorani državnega zbora ne glasovali in ne sprejeli tega zakona, kajti v tem primeru nihče na področju odpravljanja posledic po suši in po hruševem ožigu in podobno ne bi storil v nekaj mesecih naprej nič, dokler ne bi sprejeli neke druge variante, ki pa je vprašanje, koliko bi se lahko razlikovala odzakona, ki je pred nami. Ali res skrpucalo ali ne, bo pokazal čas. Težko je to kar tako, čez prst, ocenjevati izdelek - in tudi ta zakon - ne dokler ga ne preverimo v praksi. Želel pa sem povedati predvsem to, kar sem tudi sinoči na odboru. Načelo, kdor hitro da, dvakrat da, je dobro načelo in je lepo slišati tudi argumente za to. Vendar pa, mi moramo sprejeti tudi tak zakon, ki ne bo krivičen tudi do tistih, ki niso imeli nobene nesreče. Zakon, ki bi hitro vračal denar oziroma zagotavljal denar za posledice toče, suše in podobno, bi lahko bil zelo krivičen za tiste, ki niso imeli nobene nesreče. Kajti, tisti, ki so žito že pospravili, pšenico na primer, bodo dobili to pšenico plačano po najboljših variantah nekje čez tri mesece ali pa do konca leta. Tisti, ki so imeli točo v vinogradu, bodo dobili prihodek za vino, če sami grozdje predelajo v vini ali pa če ga dajo v vinsko klet, enkrat prihodnje leto, odvisno od pogojev, ki jih vinarji zagotavljajo pri proizvajalcu in podobno. Torej, vsi tisti, ki niso in ne bodo utrpeli nobene škode, bi dobili po logiki tega zakona, če bi bilo sprejeto načelo, kdor hitro da, dvakrat da, prihodek veliko kasneje kot tisti, ki prihodka ne bodo ustvarili in bi jim država to na hitro poravnavala. Zato mislim, da je tak zakon s temi načeli dober za sprejem. Hvala.
Kolega Džuban, potem magister Drobnič.
Morda sem v času sprejemanja zakona bil med tistimi, ki so imeli občutek neke časovne stiske, vendar v tem trenutku sem med tistimi, ki bo zakon podprl. Potrebno je, da je sistemski zakon zaradi tega, ker za moje pojme rešitve, kot jih nekdo ponuja: namakanje, obramba proti toči, ne pridejo v poštev. Ker tam, kjer so dolga leta že suše, vode nimamo. Obramba proti toči nikjer v svetu ne deluje in podobne ponudbe je nesmiselno, da ponujamo, ker jih ni. Ena mala napak, ki je morda bila upravičeno vnesena v zakon, je meni še nepopolnoma jasno - neposredna plačila, ki gredo v tržno vrednost -, vendar je proti vsem drugim rešitvam to premajhen razlog, da zakona ne bi podprl. Istočasno lahko ugotovimo, da kljub temu da v sistemskih končnih določbah piše, da je to tudi zakon za letošnje leto in ima vse elemente, kot bi ga imel interventni zakon, in vse probleme lahko reši do mere, kolikor bodo pač finančne sposobnosti. Veliko je odvisno od tega, koliko bomo vsi skupaj v proceduri reševanja škode pošteni in dosledni. Da bi nehali popisovati škodo tam, kjer je v zadnjih desetih letih nikoli niso videli, tudi letos ne. In, ekspeditivnost komisij, občin, državne komisije, ki bo morala na koncu reči: "Tukaj je to možno, tam pa to ni možno." In potem na osnovi načrta sanacije, da se zadeve čimprej odvijejo brez ozira na tisto določbo o akontacijah, ki seveda tudi nič ne bi pripomogle k eksepeditivnosti izvajanja zakona. Hvala lepa.
Hvala. Kolega mag. Drobnič, za njim Kelemina.
Jaz bom glasoval proti temu pod narekovajem, "sistemskemu zakonu", zato ker to ni sistemski zakon. To je, kot je kolega dr. Bajuk povedal, skrpucalo in iz tega bo še marsikoga bolela glava: od tistih, ki bodo dobili pomoč oziroma je ne bodo dobili, do tistih, ki bodo to pomoč delili ali ugotavljali po terenu, odnosno te komisije. Povsem ste prezrli male kmete, male posestnike. Veleposestniki, vele - torej, ta struja, ta sloj je v prvi vrsti center tega, ostali so prezrti. Ne prvič, to se je že zgodilo pri koncesijah. Tokrat so tisti, ki se navdušujejo oziroma so se navduševali za malega človeka, poradirali male kmete. Sistemski zakon se ne loteva tistega glavnega, odpravljanja teh virov nesreč, kako v Sloveniji se temu izogniti. Kajti, če se suša pojavi petkrat zapovrstijo v letu, ni nekega naključja, ampak se spreminja v sistem, in to bi morali postoriti v Sloveniji. Zaradi tega razlogov pač ni mogoče tega zakona sprejeti, zlasti pa še za to, ker je Nova Slovenija vložila pravi interventni zakon za resnično pomoč za popravitev škode, ki se je letos zgodila. Hvala.
Kolega Kelemina, za vami kolegica Zupanova.
Hvala lepa. Spoštovani. Osebno ne bom podprl tega zakona, proti sicer tudi ne bom, ampak moja ocena je, da je ta ocena zakona po svojem obsegu in pa besedičenju zelo bogat, dočim po svoji kvantiteti pa ocenjujem, da je izredno plehek in predvsem kmetom ne bo dajal tistega, kar pričakujejo. Korist bodo imele kvečjemu komisije, ki bodo dobro zaslužile pri popisih, kmetje je pa vprašanje, kdaj bodo dobili kakšen tolar izplačil iz tega, obseg sredstev je pa tako ali tako, kot vidimo, izredno skromen. Jaz celo ocenjujem, da je mogoče predlog tega zakona, ki smo ga tako na hitro sprejeli, neke vrste napad celotne koalicije na Ljudsko stranko oziroma njene volivce - sicer tudi poslanci Ljudske stranke pri tem sodelujejo. Kajti, če bo kdo nezadovoljen s tem, bodo prav gotovo tisti člani oziroma volivci Ljudske stranke, kmetje, ki ne bodo nič dobili. To je verjetno že konstrukt za rušenje Ljudske stranke pri volitvah za Evropski parlament in pa potem tudi za parlamentarne volitve naslednje leto. Skratka, moja ocena je, da je zakon slab in ga podprl ravno ne bom.
Kolegica Zupanova.
Hvala lepa. Sama sem v veliki dilemi, ali naj zakon podprem. Rada bi ga podprla zaradi tega, da bi tudi s svojim glasom lahko pripomogla, da bi ljudje, ki so v stiski, prišli do sredstev, s katerimi bi lahko poravnali svoje obveznosti, ki iz tega izhajajo. Vendar pa se je v štirih urah pokazalo, da z zakonom nismo zadovoljni in da takšnega, kot je, enostavno ni vredno sprejeti. Drugje, v naši bližini sprejemajo zelo hitro interventne zakone, mi pa se trudimo s sistemskim zakonom, ki dejansko ne rešuje stvari tako, kot bi si želeli. Ob tem pa sem se spomnila še na eno stvar. Na podeželju ponavadi ob procesijah prosijo tudi, da bi odvrnili od suše, od toče, od slabega vremena. Ob vsem tem bi pa lahko rekli še: "Reši nas, o gospod, tudi slabih zakonov." Hvala lepa.
O pobožnih željah ne odločamo. Kolega Mamić ima zdaj besedo.
Hvala lepa. Gospod minister nam je očital, da ne zaupamo vladi. Sam sem eden tistih, ki res ne zaupam vladi, najmanj pa temu ministrstvu. Namreč, ko smo sprejemali zakon o graditvi objektov, je bilo rečeno, da je vse pripravljeno, in mogoče bo z majhnimi popravki to dober zakon. Pa je bilo 200 amandmajev! Zdaj pa res lahko rečem, da je bil sprejet dober zakon - za razliko od tega, ki ga imamo danes. To je podobno, kot da se grem ostrič k brivcu, pa mi tisti brivec da štiriletnega otroka pa reče, uči se strič, da boš imel svoj poklic; tu je en stric, ki ga boš lepo ostrigel po svoje. In takega zakona, oprostite, ne morem podpreti, se bom pač vzdržal. Hvala lepa.
Predlagam, da glasujemo, ker so metafore vse bolj zapletene. Predlagam, da odločimo o zakonu. Glasujemo o zakonu. 60 navzočih, 38 za in 6 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Vem, da v vinorodni deželi sok ni najboljši magnet za kakšno družabno prireditev, ampak če bi kdo imel nekaj minut časa, preden gre v pisarno pred odhodom na parlamentarne počitnice, se bomo tukaj skupaj z zaposlenimi za minuto ustavili. Sam se bom odrekel govorom pred začetkom počitnic. Naj rečem samo to, ko bomo z distance desetih, petnajstih let pogledali na ta čas med zadnjimi parlamentarnimi počitnicami in temi, ki se zdaj začenjajo, se bomo verjetno spomnili vsaj ene zelo pomembne odločitve, to je naše odločitve za referendum o vstopu v Evropsko unijo in Nato. Parlament je k temu pomembno pripomogel in mislim, da smo glede tega lahko zadovoljni. Ob 15.15 uri bo zasedal kolegij. Kolega Petan želi obvestiti državni zbor o sestanku njegovega odbora. Prosim, predsednik odbora za obrambo.
Hvala, gospod predsednik. Torej, vabim člane odbora za obrambo, da se po tem, kar se bo tule zunaj zgodilo, dobimo v sobi 212 in opravimo nujno sejo; mislim, da ne bo dolga. Hvala.
Dobro. Poslanke in poslance ter zaposlene, ki se jim zahvaljujem za delo, vabim v preddverje.