Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 12. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: mag. Borut Ambrožič, gospod Marijan Pojbič, dr. Vinko Gorenak in gospod Rihard Braniselj. Vse prisotne v dvorani lepo pozdravljam. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH OBRTNEGA ZAKONA. Državni svet je na 1. izredni seji 11. marca 2013 zahteval, da Državni zbor na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije pred razglasitvijo ponovno odloča o zakonu o spremembah in dopolnitvah obrtnega zakona. Za obrazložitev zahteve sveta dajem besedo predstavniku Državnega sveta gospodu Alojzu Kovšci.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! Državni svet Republike Slovenije je na 1. izredni seji 11. 3. 2013 ob obravnavi Zakona o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona, ki ga je Državni zbor sprejel na 11. redni seji 5. marca 2013, na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena Ustave Republike Slovenije sprejel zahtevo, da Državni zbor Republike Slovenije ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona. Dovolite, da podam obrazložitev Državnega sveta. Državni zbor Republike Slovenije je na 11. seji 5. 3. 2013 sprejel Zakon o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona, katerega ključni cilj je sprememba obveznega članstva v Obrtno- podjetniški zbornici Slovenije v prostovoljno. Predlog za ukinitev obveznega članstva v Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije je po pojasnilu Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo podan na podlagi izvedenega referenduma v obliki članstva 25. aprila 2012. Odločitev tedanjega vodstva Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije o izvedbi referenduma glede oblike članstva v OZS je temeljila na zavezi v koalicijski pogodbi, Pogodba za Slovenijo 2012–2015, v kateri je bilo zapisano, da se ohrani obvezno članstvo le v tistih zbornicah, v katerih se o tem izreče članstvo na referendumu, ter zaradi priprave sprememb referendumske zakonodaje, ki so predvidevale bistvene spremembe pri zaostrovanju pogojev za veljavnost rezultata referenduma. Za veljavnost referenduma naj bi bila določena minimalna udeležba vsaj 35 do 40 %. Posvetovalnega referenduma o obliki članstva v OZS se je udeležilo 18,16 % vseh volilnih upravičencev. Glede na predlagane spremembe referendumske zakonodaje tak referendum sploh ne bi bil veljaven. Za prostovoljno obliko članstva je glasoval majhen del vsega članstva, to je 6448 članov od skupno 51 tisoč 318 članov. Zato je Državni svet menil, da spremembe Obrtnega zakona na podlagi takšne referendumske volje ne morejo biti upravičene. Dovolite, da obrazložim nekaj ključnih argumentov za obvezno članstvo v zbornici, katere je akceptiral Državni svet. Prvič, polna reprezentativnost. Če naj bo zbornica partner državi glede oblikovanja ekonomskega sistema in ekonomske politike, potem načelo reprezentativnosti in enakopravnosti terjata, da imajo vsi subjekti, člani na institucionaliziran način možen vpliv na odločitve, ki naj predstavljajo stališče celotnega gospodarstva, združenega v zbornico. S tem je mišljen vpliv preko izvoljenih predstavnikov upravljavskih struktur iz zbornice. Zagotovo ne bi bilo sprejemljivo, če bi bila ekskluzivnost za oblikovanje stališča članov, to je gospodarstva, prepuščena skupini dovolj močnih gospodarskih subjektov, ki bi se na primer organizirala v zbornici kot delniški družbi ali kakšni drugi asociaciji, ki ni reprezentativna, in bi se borila zgolj za svoje parcialne interese. Ta argument je še pomembnejši za obrtna in mala podjetja, saj ta ne morejo sama zastopati svojih interesov oziroma ne morejo biti samostojen, enakopraven partner državi. Drugič, enakopravnost pri koristih in bremenih. Načeli reprezentativnosti in enakopravnosti tudi pomenita, da so vsi člani enakopravno udeleženi pri koristih in tudi pri bremenih delovanja zbornice. Ni sprejemljivo, da so tudi nečlani deležni koristi, ki jih nudi zbornica posredno tudi njim, s tem da razvija storitve v interesu gospodarstva kot celote. Glede enakopravnosti pri bremenih, kjer se je uveljavila določena solidarnost večjih do manjših, članski prispevek se namreč določa glede na ekonomsko moč člana, podjetja oziroma espeja, glede na število zaposlenih. Tretjič, strokovna neodvisnost. Zbornica po javnopravnem modelu z obveznim članstvom je mehanizem za oblikovanje uravnoteženih zahtev članov, saj se ji ni treba bati izstopa članov, ki bi zaradi kratkoročnih komercialnih in drugih interesov tem odločitvam nasprotovali in bi enkrat bili člani zbornice, drugič spet ne. Glede na to, da je moj čas potekel, dovolite samo še to, da zbornica potrebuje obvezno članstvo, da si lahko izgrajuje materialno in kadrovsko infrastrukturo. Glede na zgodovinski vidik je treba povedati, da zbornica [[...]] [[znak za konec razprave]]
Hvala tudi vam. Zahtevo Državnega sveta je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora gospodu Matjažu Hanu.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani državni sekretar, predstavnik Državnega sveta in tudi predsednik Obrtno-podjetniške zbornice, kolegice in kolegi! Odbor za gospodarstvo je na 26. nujni seji 26. marca letošnjega leta kot matično delovno telo obravnaval zahtevo Državnega sveta, da Državni zbor ponovno odloča o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada in ga je Državni zbor sprejel na 11. seji 5. marca letošnjega leta. Odboru je bilo posredovano naslednje gradivo: zahteva Državnega sveta, mnenje Zakonodajno-pravne službe, stališče Trgovinske zbornice in tudi mnenje Vlade. Seji Odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Državnega sveta, Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Zakonodajno-pravne službe, Gospodarske zbornica Slovenije, Obrtno-podjetniške zbornica Slovenije in tudi Trgovinske zbornice Slovenije. Uvodoma je poročevalec Državnega sveta obrazložil zahtevo Državnega sveta za ponovno odločanje ter podrobno predstavil ključne argumente za obvezno članstvo v zbornici. V nadaljevanju je državni sekretar ministrstva predstavil razloge, zaradi katerih Vlada ocenjuje, da je obravnavani zakon primeren. Pri tem je poudaril, da je bilo osnovno vodilo Vlade pri pripravi obravnavanega zakona upoštevanje izida posvetovalnega referenduma na ravni obrtnopodjetniškega zborničnega sistema. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe v dopolnilni obrazložitvi mnenja pojasnila, da se navedbe Državnega sveta v zahtevi nanašajo na vprašanja, ki so povezana s presojo vsebinske primernosti ureditve, do katerih se služba na podlagi poslovnika ne more opredeliti. V razpravi so sodelovali predstavniki Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, predstavnica in predstavnik Gospodarske zbornice Slovenije, ki sta pojasnila razloge, zaradi katerih zbornica predlagano ureditev podpira. V razpravi je sodelovala tudi predstavnica Trgovinske zbornice Slovenije, ki je menila, da so člani zbornice tisti, ki naj povedo, kakšna je primerna oblika organiziranosti, ter poudarila, da zbornica vsebini obravnavanega zakona ne nasprotuje. V razpravi so bila mnenja članic in članov odbora glede ustreznosti obravnavanega zakona in uvedbe prostovoljnega članstva različna. Zagovorniki prostovoljnega članstva so menili, da je treba upoštevati voljo članov, izraženo na posvetovalnem referendumu, s strani zagovornikov obveznega članstva pa je bil poudarjen pomen obstoja zborničnega sistema kot reprezentativnega sogovornika Vlade. V razpravi je bilo tudi opozorjeno, da je treba na obravnavano problematiko gledati predvsem z vidika vpliva na povečanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva in odpiranja novih delovnih mest. Po opravljeni razpravi je odbor z večino glasov vseh članov, in sicer z 10 za in 2 proti, sprejel mnenje, da je Zakon o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona ustrezen. Lepa hvala.
Hvala tudi predsedniku odbora. Želi predstavnik Vlade podati obrazložitev mnenja Vlade? Želi. Besedo dajem mag. Urošu Rožiču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Spoštovani gospod predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavnik Državnega sveta! Kot je bilo danes že omenjeno, je podlaga za spremembo Obrtnega zakona izid posvetovalnega referenduma, na katerem je 69,3 % tistih, ki so prišli glasovat na referendum, tudi izglasovalo prostovoljno obliko članstva. Ministrstvo in Vlada sta s konstruktivnim sodelovanjem uspela z Obrtno-podjetniško zbornico uskladiti vse zadeve, ki so v noveli zakona, razen vprašanja ukinitve obveznega članstva. Ne glede na očitke je treba poudariti, da Obrtno-podjetniška zbornica ohranja status pravne osebe javnega prava. S tako ureditvijo se ne bodo oblikovale posebne oblike gospodarskega interesnega združenja, niti ne bo nastala nikakršna privatna grupacija, ki bi uresničevala zgolj parcialne interese posameznikov ali posameznih skupin. Obrtno-podjetniška zbornica je po samem zakonu reprezentant obrti in malega podjetništva na Slovenskem. Svoje interese bodo obrtniki še naprej uresničevali preko izvoljenih predstavnikov območnih obrtno-podjetniških zbornic in organov Obrtno-podjetniške zbornice. Prav tako se z novelo zakona na področju čezmejnega opravljanja storitev zapolnjuje večletna pravna praznina, ki je tujim ponudnikom storitev omogočala opravljanje obrtne dejavnosti na ozemlju Republike Slovenije brez izpolnjevanja kakršnihkoli kvalifikacijskih pogojev. To je izjemnega pomena, ker se ta javna pooblastila dajejo po novem Obrtno-podjetniški zbornici, ki bo tujce, ki bodo želeli opravljati obrtno dejavnost v Sloveniji, tudi vpisala v obrtni register pri nas oziroma za tiste, za katere se zahteva določen vstopni pogoj, tudi preverila izpolnjevanje teh pogojev. Prav tako bo Obrtno-podjetniška zbornica še naprej izvajala številna javna pooblastila, opravljanje katerih ne bo smela pogojevati z obveznim članstvom v zbornici in bodo torej ta pooblastila morala nuditi vsem obrtnikom. Prav tako se v novelo zakona dodaja možnost, da Obrtno-podjetniška zbornica svoje financiranje izvaja tudi preko državnega proračuna, česar ji sedanji zakon ne omogoča. Z zakonom se ureja tudi premoženje območnih obrtno-podjetniških zbornic, ki bi zaradi različnih razlogov prenehale delovati. V tem primeru se opredeljuje kot zakonit prenos premoženja bodisi na Obrtno-podjetniško zbornico, bodisi na drugo obrtno-podjetniško območno zbornico, bodisi lokalno skupnost ob dodatnem pogoju, da lokalna skupnost to premoženje uporabi za razvoj obrti in podjetništva. Z zakonom pa je prepovedana delitev premoženja zbornice med njene člane. V predlogu novele je tudi predvideno, da bo Obrtno-podjetniška zbornica s svojim statutom določila način vstopa in izstopa članov ter na ta način seveda preprečila določene fluktuacije pri članih in izkoriščanje članstva zgolj takrat, ko se zbornica potrebuje. Zakon ureja torej vrsto vsebin. Cilj zakona je pospešiti in razbremeniti malo gospodarstvo in slovensko gospodarstvo narediti konkurenčnejše. Vlada je na svoji seji v torek tudi poudarila, da predlog zakona vsebuje vrsto dobrih rešitev, saj sledi volji članstva in ureja področje na ustrezen in pa evropsko primerljiv način. Po mnenju Vlade Republike Slovenije se je glede na gospodarsko situacijo treba hitreje prilagajati družbenim spremembam v dobro predvsem obrtnikov, pa tudi države in javnosti ter se hitreje odzivati na njihove zahteve in pričakovanja. Če dovolite za konec še določeno usmeritev. Razumemo, da je zbornični sistem v Sloveniji danes urejen na različne načine. Vlada bo predvidoma do konca tega leta poskušala zbornice definirati kot ključni element podpornega okolja za podjetništvo, torej ne zgolj obrtno-podjetniško zbornico, ampak tudi ostale reprezentativne zbornice in jih na ta način definirati kot enega izmed ključnih delov podpornega okolja za podjetništvo in na ta način tudi omogočiti stabilno zagovarjanje interesov, ki jih imajo. Najlepša hvala.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem najprej gospe Kristini Valenčič, ki bo predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala. Spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Ob načelu "skupaj smo močnejši" so slovenski obrtniki pred več kot 45 leti začutili, da se je treba povezovati in združevati. Od takrat pa vse do danes se je to združenje tudi statusno večkrat spreminjalo. Tako se je spreminjala statusna oblika zbornice in spreminjala se je tudi sama obrt, ki je sledila razvoju človeštva. Bistvene spremembe v odnosu do obrtništva smo v Sloveniji začeli doživljati po osamosvojitvi, ko so nastopile velike družbene spremembe. In prišel je čas, ki od nas zahteva nove prilagoditve. Danes bomo na zahtevo Državnega sveta ponovno odločali o spremembah in dopolnitvah obrtnega zakona. Glavni namen te novele je ukinitev obveznega članstva, ki pa ima zaradi zgodovine in specifičnosti obrtne dejavnosti velik pomen za celotno obrtno panogo. V Državljanski listi se že od samega začetka zavzemamo za prostovoljno članstvo, in to v vseh zbornicah in združenjih, saj smo prepričani, da prostovoljni modeli zbornic onemogočajo monopolno zastopanje interesnih skupin v razmerju do države. To stališče zagovarjamo tekom celotnega zakonodajnega postopka tega predloga obrtnega zakona in tudi danes.Treba je poudariti, da je predlog zakona – razen vprašanja uvedbe prostovoljnega članstva, v celoti usklajen in sprejemljiv tudi za Obrtno zbornico. Tako zbornica ohranja status pravne osebe javnega prava. Definicija obrti je na novo opredeljena in ohranja regulacijo le v nujnih primerih. Obrtna zbornica dobiva nova javna pooblastila, med drugim na področju čezmejnega upravljanja storitev, dana ji je tudi možnost financiranja iz državnega proračuna, do česar sedaj ni bila upravičena. Zakon ustrezno ureja tudi prenos premoženja v primeru prenehanja kakšne od območnih obrtnih zbornic in prepoveduje delitev premoženja med člane. V Državljanski listi menimo, da zakon uvaja takšne rešitve, ki prinašajo liberalizacijo področja obrtnih in obrti podobnih dejavnosti, spodbujajo večjo konkurenco na trgu in zagotavljajo enakovredne pogoje za vse subjekte na trgu. Kot rečeno, bomo poslanke in poslanci Državljanske liste predlog obrtnega zakona tudi danes podprli. Prepričani smo, da slovenski obrtniki potrebujejo čvrsto in močno organizacijo, ki bo zasledovala cilje in varovala interese obrtnikov, pri čemer pa mora takšna organizacija temeljiti na prostovoljnem članstvu, konkurenčnosti, stabilnem poslovnem okolju in prijaznosti do svojih uporabnikov. Če bo obrtna zbornica svojim članom vse to omogočila, potem smo prepričani, da bodo tudi danes obrtniki, tako kot so pred 45 leti začutili, da so skupaj močnejši in ostali zvesti člani obrtne zbornice.
Hvala tudi vam. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Ribič.
Spoštovani gospe in gospodje! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke kljub odklonilnemu vetu Državnega sveta ne vidimo razloga za spremembo našega stališča glede obveznega članstva. Po uveljavitvi prostovoljnega članstva v gospodarski in trgovski zbornici bo, če bo obrtni zakon danes dobil podporo 46 poslank in poslancev, obrtno- podjetniška zbornica tretja zbornična organizacija, ki bo organizirana na prostovoljni bazi. Kar bi rad danes in tukaj posebej poudaril, z novelo obrtnega zakona nikakor ne ukinjamo obrtno-podjetniške zbornice. To, kar skušajo predstaviti nekateri zagovorniki obveznega članstva v zbornici, je čista demagogija. Z novelo obrtnega zakona zgolj in samo ukinjamo obvezno članstvo v tej zbornični organizaciji in, kar moram še posebej poudariti, ukinjamo ga na njihovo željo, na željo zbornice. Saj zbornica ni njeno vodstvo, zbornica so njeni člani. K tej odločitvi nas vodijo zgolj rezultati referenduma, na katerem so se njeni lastni člani s prepričljivo večino skoraj 70 % izrekli proti obveznemu članstvu. Za ta zakon in za odpravo obveznega članstva bomo namreč glasovali vsi tisti poslanci, ki spoštujemo institucije pravne države. Vsi sicer govorimo, da jih spoštujemo, ko pa gre zares, so pa navadno zadeve precej drugačne. Ne smemo pa ob vsem tem pozabiti, da je deloma tudi zaradi ukinitve obveznega članstva obrtno-podjetniška zbornica s to novelo zakona kot edina predstavnica obrti dobila tudi izvajanje javnih pooblastil s tega področja in s tem tudi določen kolač denarja iz državnega proračuna. Veliko je v zadnjih mesecih tudi govora o novem vodstvu obrtno- podjetniške zbornice, ki da deluje korektno, si je znižalo prejemke in se lotilo reorganizacije zbornice, kar je, to že moramo s tega mesta povedati, zelo pohvalno in nas v Slovenski ljudski stranki še posebej veseli. Prepričani smo namreč, da je prav od vodstva največ odvisno, in da, če bo seveda delo vodstva zbornice transparentno in kvalitetno, tudi večina njenih sedanjih – 50 ali 60 tisoč članov ne bo imela želje po izstopu iz te organizacije. Žal si je sicer prejšnje vodstvo s svojim vedenjem in še bolj z nespodobnimi izplačili plač in nagrad nabralo kar veliko nasprotnikov. Prepričani smo, da se bo sedanje vodstvo potrudilo delati bolje, nobene garancije pa seveda ni za to, pa tudi za naslednja vodstva ne. Prostovoljno članstvo bo tako zagotovo najboljše jamstvo za to, da se bo delo zbornice približalo potrebam njenih članov. Kljub temu delnemu izpadu prihodkov pa se zbornični administraciji s to novelo zakona za izvajanje javnih pooblastil obetajo dodatni fiksni prihodki. Resnici na ljubo pa se tudi obvezno članstvo ne ukinja čez noč, temveč praktično šele s koncem leta. Tako kot obrtniki in podjetniki se bo moralo tudi vodstvo zbornice prilagoditi novim razmeram. V gospodarstvu temu pravijo, da je kriza pravzaprav nov izziv in prav nič tragičnega ne bo za zbornico, če se bo po novem nekoliko bolj borila za svoje člane in se bo vsaj deloma, tako kot njeni člani, soočila s pravili trga. V Slovenski ljudski stranki bomo, kot smo to že napovedali, ponovno glasovali za novelo obrtnega zakona in s tem izpolnili našo zavezo, dano slovenskim obrtnikom in podjetnikom, da bomo spoštovali izide njihovega referenduma in jih tako v tej težki krizi vsaj delno razbremenili finančnih obveznosti. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Ivan Hršak.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani državni sekretar s sodelavcem, spoštovani predsednik Obrtno-podjtniške zbornice, spoštovane kolegice in kolegi! O vsebini zakona, o katerem bomo danes ponovno odločali, ne bom razpravljal na široko. Vsi vemo, kaj je obrt, zakaj so spremembe potrebne in kaj prinašajo. Načeloma je večina že sprejetih zakonskih rešitev za večino primerna. Tudi visoka stopnja usklajenosti je bila dosežena s samo obrtno zbornico. Tega ne gre zanikati. Najbolj medijsko odmeven pa je tisti del sprememb, ki se nanaša na samo članstvo v obrtni zbornici. Četudi nekateri navajajo druge razloge za nepodporo tega zakona, dvomim, da so ti pravi in odločilni. V ozadju je še vedno opredelitev članstva. Človek ima skorajda občutek, da gre samo za to spremembo. Prehod iz obveznega v prostovoljno članstvo je tudi razlog, da je Državni svet sprejel veto na ta zakon. In naj kar citiram obrazložitev državnih svetnikov: "Posvetovalnega referenduma o obliki članstva v Obrtno-podjetniški zbornici se je udeležilo 18,6 % vseh volilnih upravičencev. Torej glede na predlagane spremembe referendumske zakonodaje sploh ne bi bil veljaven. Zato Državni svet meni, da spremembe zakona na podlagi zlorabljene referendumske volje ne morejo biti upravičene." Takšne argumentacije, ki temelji na nekih nesprejetih, neveljavnih predlogih aktov od Državnega sveta kot strokovne inštitucije nikoli ne bi pričakoval. Moram priznati, da ste me tukaj državni svetniki razočarali v polni meri in ponovno se je meni osebo porajalo vprašanje upravičenosti obstoja tega organa. Naj vas samo vprašam, ali ste potem takem tudi vi zlorabljali svoje pristojnosti, ko je bila v proceduro vložena sprememba ustave o ukinitvi organa, katerega predstavniki ste. Skratka, dejstvo je, da je referendum bil izveden na zakonit način, torej o kakršnihkoli zlorabah ni mogoče govoriti. Rezultati referenduma so tudi jasni. In dejstvo je, da je naša država ena redkih sistemov obveznega članstva obrtnikov. Drži pa dejstvo, da so po izvedenem referendumu stališča deljena. Večina obrtnikov zagovarja prostovoljno članstvo. Nekateri od teh in vodilni v Obrtno-podjetniški zbornice Slovenije pa obvezno članstvo. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije smo prisluhnili obema stranema. Poslanke in poslanca naše poslanske skupine že v predhodnih glasovanjih nismo glasovali enotno. In tudi danes so naša stališča deljena. Zato bomo tudi pri ponovnem odločanju o tem zakonu glasovali vsak po svoji vesti. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, gospod državni sekretar s sodelavcem, predstavnik Državnega sveta in predsednik Obrtno- podjetniške zbornice! Moje osnovno sporočilo je, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije danes ponovno podprla novelo Obrtnega zakona. V Novi Sloveniji smo v gospodarski program zapisali, da je treba slovenskemu gospodarstvu vrniti konkurenčnost. Pomemben del slovenskega gospodarstva predstavljajo obrtniki, ki so s svojim angažmajem in željo po uspehu že v preteklosti veliko prispevali h gospodarskemu razvoju naše države. Tudi v teh časih, ki tudi za slovenske obrtnike niso lahki, je obrtna dejavnosti tista, ki s svojo slovensko trdoživostjo in iznajdljivostjo poskuša držati stik s svetovno konkurenco in lokalnemu prebivalstvu zagotavlja prepotrebna delovna mesta. Država lahko obrtnikom pomaga tako, da z različnimi mehanizmi spodbuja njihovo inovativnost in razvoj. Kot se je pokazalo v zadnjih letih, pa bi država morala odpraviti še kakšnega izmed nepotrebnih administrativnih ovir oziroma postopkov. Ko Poslanska skupina Nove Slovenije obiskuje slovenske regije, 8 smo jih obiskali do sedaj, nam obrtniki pogosto predstavijo svoja pričakovanja, ta pa so, da jim država zagotovi predvsem ustrezno in konkurenčno poslovno okolje, delali pa bodo že sami, saj to dobro znajo, imajo veliko znanja, izkušenj in veliko volje. Predlagana novela obrtnega zakona predstavlja korak tudi v tej smeri, saj poenostavlja določene postopke v zvezi z vpisom v obrtni register in dopušča obrtnikom združevanje v druge zbornice. Ena izmed bistvenih sprememb, ki jih novela zakona uvaja, pa je odprava obveznega članstva v Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije. V Novi Sloveniji se zavzemamo za svobodno odločanje gospodarskih družb, za članstvo v Gospodarski zbornici Slovenije, za svobodno odločanje obrtnikov in podjetnikov za članstvo v Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije in za svobodno odločanje kmetov za članstvo v Kmetijsko-gozdarski zbornici Slovenije. Glede obveznega članstva obrtnikov in podjetnikov v Obrtno-podjetniški zbornici smo se odločili glede na naš pozitiven odnos do slovenske obrti in podjetništva, da bomo spoštovali izid internega referenduma med članstvom Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije. Ta je bil izveden aprila leta 2012 in je pokazal, da si približno 70 % obrtnikov, ki so se referenduma udeležili, želi, da članstvo v Obrtno-podjetniški zbornici ne bo več obvezno. Ministrstvo je zato v novelo zakona vključilo rešitev, ki odpravlja obvezno članstvo. Kljub temu smo v Novi Sloveniji zagovarjali stališče, da se mora pri ukinitvi obveznega članstva postaviti nek razumen prehodni rok, ki bo zbornici in obrtnikom omogočal, da se pripravijo na to relativno veliko, po njihovem, spremembo. Te dni dobivamo veliko pisem, v katerih nas posamezniki in organizacije rotijo, da naj zakon ponovno podpremo, spet drugi nam pišejo, da naj sledimo Državnemu svetu in zakon zavrnemo. Nova Slovenija ostaja trdno na svojem stališču, ki ga ves čas zagovarjamo, in bo naša poslanska skupina, kot sem že napovedal, zakon ponovno podprla. Mi nismo za razgradnjo zborničnega sistema, ne more pa ta živeti zgolj na članarini članov. Verjamemo, da se bo Obrtno-podjetniška zbornica v primeru sprejetega zakona po zgledu iznajdljivih in trdoživih slovenskih obrtnikov znala optimalno in racionalno reorganizirati in najti na trgu nove vire prihodkov. Vsak obrtnik bo gotovo pripravljen plačati na primer svetovalno storitev, kako izvažati v neko državo ali kako napisati uspešno vlogo za pridobivanje finančnih sredstev na domačih in evropskih razpisih. Verjamemo, da bo večina slovenskih obrtnikov našo odločitev dobro sprejela in verjamemo, da bo tudi Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije še naprej dobro funkcionirala in pri tem ji želimo veliko uspehov in veliko slovenske obrtniške iznajdljivosti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skuine Pozitivne Slovenije bo predstavil gospod Branko Ficko.
Hvala. Spoštovana, spoštovani! Namen sprememb in dopolnitev Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona je uveljaviti voljo obrtnikov in obrtnic, ki so jo izrazili na referendumu 25. aprila 2012 v obliki glasovanja za prostovoljno članstvo. To je dejstvo, ki so do današnjega dne ni spremenilo, in to je potrebno spoštovati. Vlada je vsebino predloga zakona uskladila z vodstvom Obrtne zbornice, vendar je med obrtno zbornico in vlado še naprej ostalo odprto vprašanje obveznega oziroma prostovoljnega članstva, zato je upoštevana odločitev, ki je bila sprejeta na referendumu. Obrtna zbornica tudi v primeru prostovoljnega članstva v primerjavi z zbornicami na podlagi zakona o gospodarskih zbornicah ohranja drugačen položaj kot ostale zbornice, katerim reprezentativnost ni podana že na podlagi določb zakona, temveč šele v primeru izpolnjevanja zakonsko določenih pogojev. Novela odpravlja tudi številne ovire za male podjetnike in obrtnike ter ureja statusno neenakost slovenskih gospodarskih zbornic. Zbornica bo tudi po predlagani noveli ohranila svoj status pravne osebe javnega prava, kar pomeni, da ukinitev obveznega članstva ne bo privedla do posebne oblike gospodarskega interesnega združenja. V zakonu so dodana tudi nova dodatna javna pooblastila, s čimer se predvsem na področju čezmejnega opravljanja storitev zapolnjuje večletna pravna praznina, ki je tujim ponudnikom storitev omogočala opravljanje obrtne dejavnosti na ozemlju Republike Slovenije brez izpolnjevanja kvalifikacijskih pogojev. Pozitivna Slovenija je v dosedanji obravnavi tako na Odboru za gospodarstvu kot tudi kasneje na seji v Državnem zboru izrazila kar nekaj pomislekov glede zakona. Poslanska skupina zato doslej glede predloga zakona ni zavzela enotnega stališča in so njeni člani in članice odločali po lastni presoji. Ne glede na navedeno pa v poslanski skupini opozarjamo, da predlagani zakon ureja vrsto vsebin, katerih temeljni cilj je pospešiti in razbremeniti malo gospodarstvo ter slovensko gospodarstvo narediti konkurenčnejše, kar podpiramo. Zato se nam ne zdi smiselno, da bi zaradi nekaterih dilem, ki so sicer bile izpostavljene in v fazi obravnave niso bile v celoti ustrezno rešene, zakon zavrnili v celoti. K slednjemu nas napotuje tudi mnenje Vlade, ki opozarja, da se je glede na gospodarsko situacijo treba hitreje prilagajati družbenim spremembam v dobro predvsem obrtnikov, pa tudi države in javnosti, ter se hitreje odzivati na njihove zahteve in pričakovanja. Poleg tega je bilo v ponovni razpravi na seji Odbora za gospodarstvo opozorjeno, da je treba na obravnavano problematiko gledati predvsem z vidika vpliva na povečanje konkurenčnosti slovenskega gospodarstva in odpiranje novih delovnih mest. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije bomo na podlagi navedenih argumentov Zakon o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona večinoma podprli, ne bo pa enotno. Kljub temu pa v Pozitivni Sloveniji Vlado opozarjamo, da bi bilo smiselno v prihodnosti, ko se bodo po uveljavitvi zakona pokazale prve posledice, opraviti analizo slednjih in razmisliti o morebitnih popravkih, če se bodo izkazali za potrebne. Torej imamo še čas v prehodnem obdobju, dokler še obstoječi zakon velja, za dopolnitve, saj je po zakonu obrtna zbornica reprezentativni organ obrti in podjetništva. Vlada bo poskušala do konca leta vse zbornice tretirati kot ključni element podpornega okolja za podjetništvo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Danijel Krivec.
Spoštovani predsednik, predstavniki ministrstva, predstavnik Državnega sveta, lepo pozdravljeni! Že uvodoma naj povem, da bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke navkljub vetu Državnega sveta Zakon o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona podprli, saj prinaša veliko dobrih rešitev in spoštuje voljo obrtnikov, izraženo na referendumu. Zbornice so pravne osebe, v katerih se združujejo gospodarski subjekti ali posamezniki, ki opravljajo določen poklic. Javne polemike v predhodnih letih so bile usmerjene v potrebo po prenovi ali spremembi obstoječega zborničnega sistema, ki odraža vrsto pomanjkljivosti. Po dosedanjih ocenah je uveljavitev zakona, ki ureja gospodarske zbornice, prispevala k spodbujanju učinkovitosti gospodarskih zbornic in učinkovitejšemu sodelovanju pri iskanju in izražanju skupnih interesov ter k razbremenitvi gospodarstva, zato je predlagatelj mnenja, da ima ukinitev obveznega članstva v Obrtni zbornici Slovenije lahko prav tako podobne pozitivne učinke. Ker pa je Ustavno stališče že večkrat zavzelo stališče, da je stvarno utemeljene različne položaje možno različno in celo nujno različno pravno urejati, se je predlagatelj pri ureditvi obrtnozborničnega sistema odločil, da bo upošteval predvsem posebnost ustroja Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije. Upoštevajoč navedeno se je predlagatelj odločil slediti ureditvi, ki kljub statusu pravne osebe javnega prava združuje člane na prostovoljni ravni. Koalicijski partnerji so se v koalicijski pogodbi zavezali, da bodo sprejeli rešitve, s katerimi bo članstvo v Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije prostovoljno, razen v primeru, da bi se člani te zbornice z referendumom na ravni povezovanja v zbornico odločili za obvezno članstvo. Na posvetovalnem referendumu o obliki članstva so udeleženci glasovali za prostovoljno obliko članstva. Zaradi navedenega je predlagatelj pristopil k spremembam obrtnega zakona z namenom odpraviti določbe, ki se nanašajo na obvezno članstvo v Obrtni zbornici Slovenije. Zakon sledi cilju poenostavitve poslovnega okolja, večje možnosti pri iskanju dela, zaposlovanja in predvsem večji konkurenčnosti slovenskih obrtnikov. Zaradi navedenega predlog zakona iz veljavne zakonodaje črta vse obrtne dejavnosti, za katere ne obstaja zadosten javni interes, ki bi opravičeval njihovo regulacijo prek obrtnega dovoljenja. Namen zakona je tudi poenotenje slovenske zakonodaje s pravom Evropske unije, in sicer predlog ureja prijavo začasnega opravljanja storitev v skladu z direktivo o storitvah na notranjem trgu ter direktivo o priznavanju poklicnih kvalifikacij. Trenutno veljavna zakonodaja namreč še nima vzpostavljenega sistema za prijavo občasnega opravljanja storitev za tuje fizične in pravne osebe, zato so naši obrtniki v slabšem položaju, saj tujim fizičnim in pravnim osebam za opravljanje obrtnih dejavnosti v Republiki Slovenije ni treba izpolnjevati kvalifikacijskih pogojev ali drugih pogojev. Poglavitne rešitve, ki jih prinaša novi zakon: s spremembo se ukinja dosedanje obvezno in ureja prostovoljno članstvo, v zbornico se lahko vključi vsaka zainteresirana fizična ali pravna oseba, ki opravlja obrtno dejavnost. S to spremembo se tudi ukinja obvezno plačevanje obveznega članskega prispevka. Predlog zakona omogoča združevanje tudi v druge zbornice na podlagi določb zakona, ki ureja gospodarske zbornice. Obrtna zbornica Slovenije ostaja še naprej predstavnik obrti ter nadaljuje z izvajanjem javnih pooblastil. Odpravlja se vpis v obrtni register za obrti podobne dejavnosti in dejavnosti, za katere ni potrebna ustrezna poklicna usposobljenost, ter dejavnosti domače in umetnostne obrti. Obrtni register vključuje subjekte, ki opravljajo obrtne dejavnosti, za opravljanje katerih je potrebna ustrezna poklicna usposobljenost. Dodatna opredelitev obrtne dejavnosti na dejavnosti, za katere je potrebna določena poklicna usposobljenost, in druge obrtne dejavnosti, za katere ni potrebna določena poklicna usposobljenost. Dodana je izdaja EU-potrdil, potrdila o zakonitem opravljanju reguliranih dejavnosti v Republiki Sloveniji. Namen potrdila je skladno z Direktivo 2005/36 Evropske skupnosti o priznavanju poklicnih kvalifikacij, da imetnik potrdila v državi članici, kjer želi opravljati storitev, dokazuje, da je zakonito ustanovljen v državi članici. Zakon ureja tudi vprašanje prijave čezmejnega občasnega opravljanja obrtnih dejavnosti. Prehodne določbe urejajo tudi uskladitev statuta Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije in presečni datum, po katerem lahko dosedanji člani stopijo iz članstva Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije. Zakon tudi ustrezno ureja prenos premoženja v primeru ukinitve posamezne območne obrtno- podjetniške zbornice. V naši oslanski skupini bomo zakon ponovno potrdili.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Matjaž Han.
Hvala lepa, predsednik. Še enkrat lep pozdrav vsem. Na vsebini tega zakona je bilo skozi proceduro sprejemanja povedano že vse in še več. Zato bom nanizal samo nekaj dejstev, kako bomo Socialni demokrati ravnali pri tem zadnjem odločanju o zakonu o Obrtno-podjetniški zbornici. Socialni demokrati smo skozi ves čas razprave glede ukinitve obveznega članstva v Obrtno- podjetniški zbornici Slovenije, in to že od leta 2006, nasprotovali, tako kot smo nasprotovali ukinitvi v Gospodarski zbornici Slovenije takrat. Razlogi za naše stališče so oprti na argumente tako stroke kot tudi prakse, ki je pokazala, da se nepremišljena ukinitev obveznega članstva hitro izkaže v nizu negativnih posledic. Še več, menimo, da bi ukinitev obveznega članstva za zbornico pomenila umiranje na obroke. Zbornice ne smemo postaviti na raven prostovoljnega društva samo zaradi slabih odločitev preteklih vodstev, zaradi netransparentnega poslovanja ter jo na hitro postaviti v nov okvir delovanja. Slabosti takšnih odločitev so se pokazale tudi v primeru ukinjanja obveznih članstev v drugih podobnih združenjih. Ukinitev obveznega članstva v zbornici tudi ni čarobna palica, ki bo rešila vse težave, kot bi to nekateri želeli prikazati. Socialni demokrati sicer spoštujemo odločitev članov zbornice, izraženo na referendumu, pa vendar jo vidimo bolj kot izraz velikega nezadovoljstva z dosedanjim delovanjem zbornice, vodstev in tako naprej, kar pa bi bilo po našem mnenju treba korenito spremeniti. Prevetriti bi bilo treba poslovanje, zagotoviti večjo transparentnost delovanja zbornice, znižati članarine in v prvi vrsti povrniti zaupanje članov, da je zbornica zaradi njih in ne obratno. Zaradi svojega stališča, spoštovani, smo deležni več kritik kot pohval, vendar menimo, da je na problematiko treba gledati na dolgi rok in ne po meri hitro všečnih odločitev, ki so osnovane predvsem na podlagi akutnega nezadovoljstva z dosedanjim delom zbornice, kar bo treba, kot smo poudarili, tudi popraviti. V časih, ko še bolj kot kadarkoli prej potrebujemo močno obrtno zbornico, z jasnimi cilji ter nalogami spodbude in pomoči obrtnikom, je prav, da v temelj stabilnega delovanja zbornice, ki ga zagotavlja prav obvezno članstvo, ne posegamo. Socialni demokrati bomo zato noveli Obrtnega zakona nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem smo končali predstavitev stališč poslanskih skupin. Glasovanje o zakonu bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 13. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 18.20. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POTROŠNIŠKIH KREDITIH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade mag. Urošu Rožiču, državnemu sekretarju na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Najlepša hvala. Ponovno pozdravljeni! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o potrošniških kreditih se predlaga po skrajšanem postopku, saj gre za manj zahtevne spremembe veljavnega zakona. Prvenstveno gre za prenos določbe direktive komisije, ki ureja dodatne predpostavke za izračun letne efektivne obrestne mere, ker predpostavke, ki jih je določala prejšnja uredba o potrošniških kreditnih pogodbah, ne zadoščajo več za poenoten izračun EOM in niso več prilagojene ekonomskemu položaju na skupnem notranjem trgu. To je glavni namen te novele. Cilj direktive je ustvariti boljše razmere za učinkovito delovanje notranjega trga ter zagotoviti visoko in primerljivo raven varstva potrošnikov na skupnem evropskem notranjem trgu. Cilj je tudi, da povprečnemu potrošniku, torej takšnemu, ki ni strokovnjak na finančnem področju, zagotovi preglednost na trgu in enostavnejšo primerjavo med različnimi kreditnimi ponudbami ter s tem povečati konkurenčnost dajalcev kreditov. Uskladitev pravne ureditve glede bistvenih sestavin potrošniških kreditnih pogodb je torej glavna strategija Evropske komisije za razvoj notranjega trga v segmentu potrošniških kreditov. Poleg tega – če mu smemo reči evropskega dela, pa predlog novele vsebuje še nekaj sprememb, in sicer daje pravno podlago za dopolnitve pravilnika o pogojih, ki jih morajo izpolnjevati kreditni posredniki glede izobrazbe in prostorskih pogojev. V praksi je tržni nadzor namreč pokazal naraščajoče število kreditnih poslov, ki se s potrošniki sklepajo prek kreditnih posrednikov, katerim po sedanjih predpisih ni potrebno izpolnjevati pogojev, ki se zahtevajo za dajalce kreditov, zaradi česar so seveda potrošniki izpostavljeni večjim tveganjem. Dodaja se pravna podlaga ministru za urejanje izobrazbenih pogojev za dajalce kreditov, kar je potrebno zaradi zapolnitve pravne vrzeli, nadalje se odpravljajo tudi določene ugotovljene manjše nedoslednosti veljavnega zakona in predvsem se daje tudi inšpekcijskemu organu trdnejša pravna podlaga za ukrepanje v primerih novih oblik zlorab oziroma izogibanja na trgu. Pri nadzoru trga se namreč ugotavlja pojav dajalcev kreditov, ki potrošnikom sočasno, torej na isti dan, ponujajo več povezanih pogodb, kar pa ni ustrezno in s tem zaobidejo namen tega zakona. Toliko na kratko v dodatni obrazložitvi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Poročilo odbora bo predstavil podpredsednik gospod Bojan Starman.
Hvala za besedo, gospod predsednik in lep pozdrav vsem skupaj. Odbor za gospodarstvo je na svoji 8. redni seji dne 13. 3. 2013 kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 40. seji 25. 1. 2013 sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika ter podala pripombe k 2., 3., 4., 6., 8. in 9. členu predloga zakona. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. K predlogu zakona v poslovniškem roku kvalificirani predlagatelji niso vložili amandmajev. Odboru so bili posredovani predlogi za amandmaje odbora k 2., 6., 8. in 9. členu ter za novi naslov in novi 9.a člen, ki jih je na podlagi pripomb Zakonodajno-pravne službe pripravilo Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo. Seji odbora so prisostvovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Gospodarske zbornice Slovenije ter Zakonodajno-pravne službe. V razpravi so članici in člani odbora izrazili podporo predlaganim spremembam zakona ter opozorili na pomen ureditve pravne podlage za urejanje izobrazbenih pogojev za dajalnice kreditov in kreditne posrednike z vidika učinkovitejšega tržnega nadzora ter z vidika varovanja potrošnikov. V zvezi z 8-mesečnim rokom iz predloga za amandma odbora za novi 9.a člen je bilo postavljeno vprašanje glede razlogov za njegovo podaljšanje. Poleg tega pa je bila v razpravi izpostavljena tudi problematika zunajsodnega čezmejnega reševanja sporov na področju potrošniških kreditov ter podano opozorilo glede zaščite potrošnikov v primerih vključitve v pravno izplačilne prepovedi v kreditne posle. V nadaljevanju je državni sekretar glede vprašanj in dilem iz razprave podal nekatera podrobnejša pojasnila, glede roka za prilagoditev pravilnika pa se je strinjal, da bi ga bilo mogoče skrajšati na tri mesece. V razpravi je sodelovala tudi izvršna direktorica Gospodarske zbornice Slovenije, ki je pojasnila, da glede predlaganega zakona zbornica nima posebnih pripomb. V nadaljevanju pa je podala nekatera opozorila glede na priprave pravilnika in številnih možnih zlorab, povezanih z ustanavljanjem in registracijo podjetjih na točkah VEM. V okviru razprave je odbor na podlagi predlogov za amandmaje odbora, ki jih je pripravilo Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, sprejel amandmaje odbora k 2., 6., 8. in 9. členu in za novi naslov in novi 9.a člen. Odbor je glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je bilo pripravljeno dopolnjena predlog zakona, ki je sestavni del poročila tega odbora. Hvala lepa.
Hvala tudi podpredsedniku odbora. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej bo gospod Jakob Presečnik predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Gospod državni sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi! Najpomembnejši razlog za noveliranje tega zakona, ki je bil pripravljen še v prejšnji vladi, je prenos določb direktive komisije iz leta 2011, ki ureja dodatne predpostavke z namenom omogočanja poenotenega izračuna efektivne obrestne mere. Cilj je ustvariti boljše razmere za učinkovito delovanje notranjega trga ter zagotoviti visoko in primerljivo raven varstva potrošnikov na notranje trgu. S tem zakonom želimo potrošnikom, ki praviloma niso finančni strokovnjaki, zagotoviti večjo varnost na trgu pa tudi večjo preglednost pri primerjavi med različnimi kreditnimi ponudbami, da bodo vsi kreditni pogoji na istem imenovalcu in bo tako primerjava ponudb za potrošnika enostavnejša, s tem pa bo tudi manj izpostavljen zapletenim in velikokrat tudi zavajajočim finančnim produktom na področju kreditiranja. Novela vsebuje tudi ustrezno dopolnitev v delu glede zahtevane izobrazbene strukture ljudi, ki delajo pri trženju in podeljevanju posojil kot tudi pri konkretni opredelitvi ustreznih prostorskih pogojev za opravljanje te dejavnosti. Na ta način se onemogoča izogibanje zakonskim pravilom predvsem preko sklepanja pogodb s pomočjo kreditnih posrednikov, kajti kot so v preteklosti večkrat pojasnjevali predstavniki ministrstva, se na področju sklepanja kreditnih pogodb zaznava vse več zlorab in poskusov, kako obiti veljavno zakonodajo. Glede na krizo, v kateri se nahaja finančni sistem tudi na trgu kreditne ponudbe, je evidentno, da se z njo pojavi tudi vse več špekulantov in ostalih ponudnikov, ki želijo izkoristiti situacijo in se na ta način seveda finančno okoristiti. Zato v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke novelo ocenjujemo kot dobrodošlo in jo tudi podpiramo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Ivan Hršak.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani državni sekretar s sodelavcem, spoštovane kolegice in kolegi! Zavest o pomembnosti in zaščiti potrošnika, ki se kot šibkejši člen pojavlja v močnih verigah ponudnikov blaga in storitev, je po naši oceni ključnega pomena v današnjem izrazito udarnem in neusmiljenem tržnem gospodarstvu. Dosežena raven varstva potrošnikov pri nas je sicer dokaj visoka. Da bi tako ostalo tudi v prihodnje oziroma da bi potrošniško zakonodajo še naprej dograjevali z elementi večje varnosti potrošnika in hkrati spodbujali konkurenčnost ponudbe, je nujno, da izboljšujemo zakonodajo. Ker k večji zaščiti potrošnika sledi tudi danes obravnavana novela, jo bomo v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije podprli. Direktivo komisije, ki določa dodatne predpostavke za izračun letne efektivne obrestne mere za potrošniške kredite in zagotavlja standarde za časovni okvir začetka črpanja kredita in plačil, ki jih opravi potrošnik, bi sicer morali implementirati že 31. decembra lanskega leta. Poleg uskladitve zakona s pravom Evropske unije se zakon dopolnjuje tudi zaradi zagotovitve ustreznih pravnih podlag za določitev pogojev, ki jih morajo izpolnjevati kreditni posredniki in se bodo ti natančneje določili s spremembami pravilnika. Slednje se nam zdi z vidika varovanja povprečnega kreditojemalca, ki je v praksi pri nas nemalokrat tako ali drugače opeharjen, še posebno pomembno, saj pomeni velik doprinos k njegovi večji pravni varnosti. Kot že rečeno se v Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije strinjamo z novelacijo zakonov o potrošniških kreditih in bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spodbujanje varstva pravic potrošnikov je ena izmed prioritet predpisov Evropske unije. Republika Slovenija kot ena izmed članic Evropske unije zato prenaša v notranje pravni red direktivo, ki ureja to področje. Bistveni cilj te direktive je izboljšanje razmer za notranje delovanje trga predvsem v smislu zagotavljanja večjega varstva potrošnikov, pa tudi zaradi zagotavljanja enakih možnosti kreditodajalcev na območju celotnega evropskega trga. Potrošnik je v razmerju do kreditodajalca ali posrednika šibkejša pogodbena stranka in zato potrebuje posebno zakonsko zaščito, zlasti še zato, ker potrošnik pri sklepanju kreditne pogodbe praktično nikoli nima vpliva na pogodbeno vsebino. To pripravi kreditodajalec oziroma posrednik. Kreditojemalec pa lahko le izbira med posameznimi vnaprej pripravljenimi možnostmi in katero izmed njih sprejme ali ne. Zakon o potrošniških kreditih je že doslej urejal področje potrošniških kreditov, vendar ni vzpostavil zadostnih mehanizmov za varstvo potrošnikov pri nekaterih vrstah pogodb. To je pri odprtih kreditnih pogodbah in v primeru kreditnih pogodb, kjer ni določen dan in znesek kredita. Kreditodajalec je bil tisti, ki je kot močnejša pogodbena stranka sam določal katere obveznosti bo s posamičnim poplačilom štel za poravnane. Najpogosteje tako, da zaščiti najprej sebe. Zakonska novela odpravlja te pomanjkljivosti in določa, kdaj in pod kakšnimi pogoji so šteta posamična poplačila obveznosti, kadar dan in pogoji plačila obveznosti s pogodbo niso določeni. Drugo področje, ki ga ureja navedena novela zakona, je ureditev enotnih kriterijev za določitev efektivne obrestne mere za kredite, kjer rok odplačila ni vnaprej določen ali pa so krediti odplačljivi v celoti z več plačili. Cilj te spremembe je spet zagotavljati večje varstvo potrošnika. Povprečen potrošnik namreč ni strokovnjak na finančnem področju, zato potrebuje preglednost na trgu in enostavnejšo primerjavo med različnimi kreditnimi ponudbami dajalcev kreditov. Tretja sprememba, ki jo prinaša ta novela, je urejanje zakonodajnih podlag za zagotavljanje pogojev za nastopanje kreditnih posrednikov na trgu. Zaradi zakonskih omejitev pri bančnih odobritvah potrošniških kreditov, pri tem mislim na določila glede višine sredstev v višini zajamčene plače, ki morajo ostati potrošniku, v zadnjem času narašča delež kreditnih pogodb, ki se sklepajo prek kreditnih posrednikov. To je praktično edina možnost pridobitve kredita za tiste potrošnike, ki imajo nizke mesečne prihodke – v višini zajamčene plače ali celo manj. Dajalci kreditov so predpisovali visoke obrestne mere in stroške odobritve kredita ter določali neugodne pogoje poplačila kredita. To so potrdili opravljeni tržni nadzori. Pravice potrošnikov niso ustrezno zavarovane oziroma prihaja celo do zlorab potrošnikov. S spremembami in dopolnitvami tega zakona bodo te pomanjkljivosti odpravljene tudi z vidika vzpostavitve zahtevanega izobrazbenega pogoja kreditnih posrednikov. Po našem mnenju mora imeti kreditni posrednik za korektno opravljanje svojega posla znanja s področja finančnega poslovanja, zavarovanj in drugih civilnih razmerij. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije napovedujemo podporo zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o potrošniških kreditih. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Jerko Čehovin bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Hvala, gospod predsednik. Lep pozdrav predstavnikom Vlade, kolegice in kolegi! Seveda naše stališče se ne bo kaj dosti razlikovalo od že slišanega. Vendar kljub temu je moja dolžnost, da ga podam. Vlada Republike Slovenije, ki je na 45. redni seji, ki je potekala 17. januarja 2013, določila besedilo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o potrošniških kreditih in ga poslala v obravnavo Državnemu zboru Republike Slovenije po skrajšanem postopku. Predlog zakona prinaša določbe Direktive Komisije 2011/90 EU o spremembi dela 2, priloge 1, k Direktivi 2008/48 ES Evropskega parlamenta in Sveta, ki določa dodatne predpostavke za izračun letne efektivne obrestne mere. Izkušnje držav članic z izvajanjem direktive so pokazale, da predpostavke ne zadostujejo za poenoteni izračun letne fiktivne obrestne mere in poleg tega niso več prilagojene ekonomskemu položaju na trgu, zato so dopolnjene z novimi predpostavkami. Te temeljijo na standardih za izračun letne efektivne obrestne mere za kredite, ki niso sklenjeni za določen čas ali so v celoti izplačljivi v obliki več plačil. Prav tako se zagotavljajo standardi za časovni okvir začetka črpanja kredita in plačil, ki jih opravi potrošnik. Predlog zakona daje pravno podlago za dopolnitve pravilnika o pogojih, ki jih mora izpolnjevati kreditni posrednik glede pogojev, ki jih mora izpolnjevati kreditni posrednik, ki odpravlja tudi ugotovljene nedoslednosti veljavnega zakona. Zaradi zapolnitve pravne vrzeli se dodaja pravna podlaga pristojnemu ministru za urejanje izobrazbenih pogojev za dajalce kreditov in kreditne posrednike in se dopolnjuje tudi določba o preprečevanju izogibanja določbam zakona. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona Republika Slovenija izpolnjuje dolžnost prenosa direktive v svoj notranji pravni red. Države članice morajo oziroma v našem primeru bi morale to direktivo prenesti v svoje notranje pravne predpise do 31. 12. 2012. Cilj direktive je ustvariti boljše razmerje za učinkovito delovanje notranjega trga ter zagotoviti visoko in primerljivo raven varstva potrošnikov na notranjem trgu. Cilj je tudi povprečnemu potrošniku, ki ni strokovnjak na finančnem področju, zagotoviti preglednost na trgu in enostavnejšo primerjavo med različnimi kreditnimi ponudbami ter s tem povečati konkurenčnost dajalcev kreditov. Uskladitev pravne ureditve glede bistvenih sestavin potrošniških kreditnih pogodb je glavna strategija Evropske komisije za razvoj notranjega trga potrošniških kreditov. Omenjeni predlog zakona bomo v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije podprli.
Hvala tudi vam za predstavitev. Stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice, kolegi! Zakon o spremembah in dopolnitvah potrošniških kreditov prenaša vrsto novosti ki bodo pozitivno vplivale na delovanje notranjega trga, omogoča večjo varnost in preglednejše zadeve za končnega potrošnika. Zaradi vsega tega navedenega bomo poslanke in poslanci Slovenske demokratske stranke predlog in spremembo zakona podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Srečko Meh bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Gospod predsednik, gospe in gospodje! Kratko in jedrnato bi lahko tako kot gospod Pogačnik danes povedali, ker sprejemamo spremembe in dopolnitve zakona o potrošniških kreditih, ki v bistvu urejajo neko področje in omogočajo boljše in preglednejše poslovanje. Pa vendarle je cilj tudi ta, da povprečnemu potrošniku, ki običajno ni strokovnjak na finančnem področju, zagotovimo preglednost in tudi enostavnejšo primerjavo med različnimi kreditnimi ponudbami in tudi zaradi konkurenčnosti dajalcev kreditov. To, da je uskladitev pravne ureditve potrebna tudi zaradi evropske direktive, je na nek način samo po sebi umevno, ker delamo že kar nekaj časa. Seveda pa so dodane nove predpostavke, ki temeljijo na standardih za izračun letne efektivne obrestne mere za kredite, ki so sklenjeni za nedoločen čas ali so v celoti odplačljivi v več obrokih. Zagotovljeni so tudi standardi za časovni okvir začetka črpanja kredita in plačil, ki jih opravi potrošnik. Za socialne demokrate so pomembne določbe 8. člena zakona, ki spreminjajo 34. člen zakona in povečujejo nadzor tržnega inšpektorata. Vse pogosteje ugotavljamo v Sloveniji in tudi povsod, da imamo relativno dobre in obsežne zakone, ampak inšpekcije ne delajo dobro. Zato socialni demokrati ocenjujemo, da je na področju podeljevanja potrošniških kreditov še posebej treba zagotoviti oziroma zagotavljati varstvo potrošnikov, da ne bodo opeharjeni z oderuškimi obrestmi in pogoji, ki na prvi pogled morda zgledajo ugodni, v resnici pa niso. Zaradi tega je dobrodošla dopolnitev devetega odstavka 8. člena, ki spreminja 34. člen, da mora kreditni posrednik pri ponujanju kredita že pred sklenitvijo pogodbe potrošniku zagotoviti več informacij. Predhodne informacije so seveda izjemno pomembne in pogosto bi morali tudi s tega mesta povedati potrošnikom, da bi bilo prav, da pridobijo predhodne informacije, da ne nasedajo kar tako posameznim obljubam oziroma ponudbam in da bi zaradi tega dobili boljše pogoje. Zaradi vsega navedenega bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o potrošniških kreditih.
Hvala za predstavitev stališča. Gospod Bojan Starman bo predstavil še stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem skupaj! Tudi Državljanska lista bo spremembe Zakona o potrošniških kreditih podprla. To je dobrodošla pomoč v tem zelo agresivnem potrošniškem svetu, ki velikokrat zavaja potrošnike ki so premalo zaščiteni pri sklepanju določenih poslov. Pri tem ne bi ponavljal vseh stvari, ki jih spremembe zakona prinašajo. Poudaril bi, da se sprememba Zakona o potrošniških kreditih na nebančni sektor, se pravi, na tiste, ki se ne ukvarjajo ravno profesionalno s tem, ter izboljšuje in zahteva boljšo izobrazbeno strukturo teh ljudi, ki dajejo kredite, omogoča pa tudi nadzor. Pogostokrat ugotovimo, ali gremo kupit star avto ali nov avto ali neko vrednoto, da so nam dani zelo dobri pogoji glede najema kredita brez obresti in podobno. Ponavadi šele ko opravimo posel in smo zadovoljni, ko ga opravimo, doma začnemo računati, kako so nas pravzaprav prinesli okoli, da to le ni tako poceni, kot smo prvotno mislili, ko so nas zavedle reklame. Vendar je običajno prepozno, ni možno več popraviti napake, ko smo enkrat pogodbe že podpisali. Zato so vse te spremembe zelo dobrodošle. Zavedati se moramo, da bo tega vedno več. Vemo, da so sveti teh potrošniških družb, zahodnih, od Amerike naprej – da se praktično tam kupuje, ko greš v trgovino, vidiš za nas prav čudne stvari, pa je od tega že dolgo časa, ko sem si to ogledoval. Vedno so ponudbe za, recimo, neko stvar za 1 dolar na mesec, kar se ti zdi smešno. Pri nas smo kupili avto na kredit ali pa kakšno stanovanje, drugače pa se nismo s temi stvarmi ukvarjali. Tega bo vedno več in je prav, da so tisti, ki se s tem ukvarjajo, obvezno pod določenim nadzorom, in je prav, da smo tudi mi usklajeni z Evropsko unijo, ker smo en trg in se moramo ravnati po enakih pravilih igre. Predvsem je pa pomembna zaščita potrošnikov, ki so velikokrat izigrani. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 13. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 18.20. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POSOJILU HELENSKI REPUBLIKI, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade gospe Mateji Vraničar, državni sekretarki Ministrstva za finance.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona, ki je pred vami, je del obsežne prenove paketa finančne pomoči Grčiji. Novembra 2012 je bilo na zasedanju finančnih ministrov območja evra ugotovljeno, da Grčija ne bo mogla doseči zastavljenih fiskalnih ciljev v dogovorjenem obdobju. Razlog so predvsem zaostrene gospodarske razmere, ki so veliko slabše, kot je bilo predvideno ob pripravi drugega programa še v začetku lanskega leta. Poleg tega je prišlo tudi do zastojev v izvajanju sprejetega programa reform v času oblikovanja nove grške vlade po volitvah sredi leta 2012. Vse to je vodilo k temu, da so se v okviru evroskupine dogovorili o dodatnih ukrepih. Cilj grškega programa je, da se zniža dolg Grčije na vzdržno raven in da Grčija čim prej vzpostavi dostop do finančnih trgov. Za povrnitev zaupanja pa je nujno, da je program kredibilen. Trenutna grška vlada je pokazala močno zavezanost k izpolnjevanju zavez, vendar ob danih gospodarskih razmerah odprava presežnega primanjkljaja do konca leta 2014 ne bi bila realna. Tako je bilo v okviru Evropske unije dogovorjeno podaljšanje roka Grčiji za trajno znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP za dve leti, to je do leta 2016. Posledično to pomeni višje potrebe po financiranju in dodatne pritiske na raven dolga, zato so se ministri za finance v okviru evroskupine dogovorili za paket ukrepov, s katerimi se bo doseglo znižanje višine grškega dolga na 120 % BDP do leta 2022. Eden izmed sprejetih ukrepov so bile spremembe pogojev dvostranskih posojil. Drugi ukrepi vključujejo še spremembo pogojev posojil EFSF ter prenos dobičkov evrosistema iz operacij nakupov grških dolžniških vrednostnih papirjev na sekundarnem trgu. Pogoj, ki so ga države območja evra postavile Grčiji, pa je bil, da ta pred tem uspešno izvede lastni odkup dolga, kar je bilo decembra lani tudi izpeljano, in grški dolg naj bi se zaradi te operacije znižal za 10 % BDP. Grčija je tako izpolnila postavljeni pogoj, zato je pred vami predlog sprememb in dopolnitev zakona, s katerimi se spreminjajo pogoji posojila Grčiji. Cilj predlaganega zakona, kot že rečeno, je doseči, da se dodatno prispeva k zagotovitvi vzdržnosti grškega dolga. Poglavitna rešitev predlaganega zakona je zagotovitev pravne podlage za začetek veljavnosti dodatka k posojilni pogodbi, s katerim se zniža obrestna mera za 100 bazičnih točk glede na obstoječo obrestno mero oziroma se določi obrestna mera pri euribor plus 50 bazičnih točk. Drugi ukrep je, da se podaljša ročnost posojila s 15 na 30 let. Spremembe, vključene v predlog zakona, naj bi veljale za obrestna obdobja, ki se začnejo po 15. decembru 2012. Grčija je sicer zadnji obrok posojila črpala decembra 2011 in počrpala 263,7 milijonov evrov od skupno z zakonom predvidenih 387,8 milijonov evrov. Preostanek posojila je bil prenesen v drugi program finančne pomoči in se črpa v obliki posojil EFSF. Ob tem je treba poudariti, da Grčija redno izpolnjuje svoje obveznosti po sklenjeni posojilni pogodbi in poplačuje obresti v skladu s predvideno dinamiko. Slovenija je tako doslej prejela okoli 14 milijonov evrov na račun plačanih obresti za dano posojilo. Prav tako želim poudariti, da je rešitev grškega vprašanja tesno povezana s stabilnostjo evra kot skupnega valutnega območja, zato Slovenija aktivno sodeluje pri iskanju in zagotavljanju rešitev za vzdržnost grškega dolga in kredibilnost grškega programa. Upoštevaje vse povedano Vlada predlaga Državnemu zboru, da predlog zakona sprejme. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je obravnaval tudi Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Predstavitev poročila odbora bo podal član gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, spoštovana gospa državna sekretarka! Odbor za finance in monetarno politiko je na 13. seji 13. 3. 2013 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posojilu Helenski republiki, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je sklenil, da se predlog zakona obravnava po skrajšanem postopku. Zakonodajno-pravna služba je dala svoje pripombe k 3. členu zakona. Služba je v svojem mnenju opozorila na pomanjkanje utemeljitve roka za uveljavitev zakona, ki je krajši od splošnega 15-dnevnega roka. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. Na seji odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance ter Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za finance pojasnil, da je predlog zakona del prenove obsežnega drugega paketa pomoči Grčiji. Na podlagi poročila trojke je bilo namreč na zasedanju evroskupine novembra 2012 ugotovljeno, da Grčija ne bo mogla doseči zastavljenih ciljev v dogovorjenem obdobju. Razlogi za to so predvsem zaostrene gospodarske razmere, ki so veliko slabše, kot je bilo predvideno pri pripravi drugega programa, ter zastoji v izvajanju sprejetega programa reform v času oblikovanja nove vlade sredi leta 2012. Nova grška vlada je močno zavezana k izpolnjevanju zavez, treba pa je zagotoviti tudi kredibilno izvajanje programa, zato je bila sprejeta odločitev, da se Grčiji podaljša rok za odpravo presežnega primanjkljaja pod 3 % bruto domačega proizvoda za 2 leti. Cilj predlaganega zakona je, da se s spremenjenimi pogoji posojila Grčiji poleg izpeljanih drugih ukrepov dodatno prispeva k večji vzdržnosti grškega javnega dolga. Poglavitna rešitev predlaganega zakona je zagotovitev pravne podlage za začetek veljavnosti dodatka k posojilni pogodbi, s katerim se zniža obrestna mera za 100 bazičnih točk glede na obstoječo obrestno mero oziroma se določi obrestna mera pri euribor+50 bazičnih točk in se podaljša ročnost posojila s 15 na 30 let. V zaključku je državni sekretar poudaril, da je rešitev grškega vprašanja tesno povezana s stabilnostjo evra kot skupne valute območja, zato Slovenija sodeluje pri iskanju in zagotavljanju rešitev za vzdržnost grškega dolga in kredibilnost grškega programa. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je pojasnila, da so že v pisnem mnenju opozorili na to, da predlagatelj ni navedel razlogov za krajši uveljavitveni rok oziroma jih ni utemeljil. To je še posebej pomembno zato, ker gre v tem primeru za skrajšani postopek sprejemanja zakona in ne nujni postopek. Odbor je v skladu s Poslovnikom Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za finance in monetarno politiko Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posojilu Helenski republiki sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Marija Plevčak bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Prisrčen pozdrav vsem prisotnim in hvala za besedo! Poslanke in poslanca Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bomo podprli novelo zakona o posojilu Grčiji, saj zakon ne spreminja samega maksimalnega zneska posojila, določenega v osnovnem zakonu o posojilu Helenski republiki, ki znaša 387,8 milijona evrov. Z novelo zakona se zagotavlja le pravna podlaga za začetek veljavnosti tretjega dodatka k posojilni pogodbi, s katerim se zniža obrestna mera in podaljša ročnost ter obdobje odloga plačila glavnice pri posojilu Grčiji. Ker so ti dodatki že dogovorjeni in potrjeni na ravni evroskupine, je neizogibno dejstvo, da države članice izvedejo vse potrebno, da se bodo lahko ti dodatki uveljavili in zaživeli. S spremenjenimi pogoji posojila se bo Grčiji v prihodnjih letih omogočilo vrnitev na finančne trge, kar pomeni zagotovitev vzdržnosti grškega javnega dolga, le-to pa posledično prispeva k ohranitvi finančne stabilnosti v območju evra.
Hvala. Sledi stališče Poslanske skupine Nove Slovenije, ki ga bo predstavil gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lep pozdrav še enkrat vsem skupaj! Grčija ali Helenska republika je ena izmed tistih držav, ki je zaradi javnofinančne nevzdržnosti zaprosila za pomoč Evropsko unijo. 8. maja 2010 je bila podpisana pogodba o finančni pomoči Grčiji v višini 80 milijard evrov, h kateri pa so bili podpisani tudi dodatki. Finančno pomoč so po načelu solidarnosti in upoštevanju načela proporcionalnosti zagotavljale vse države Evropske unije, razen Slovaške, torej tudi Republika Slovenija. Finančno pomoč pa je Grčija lahko črpala v več tranšah. Evropska komisija je vseskozi redno spremljala izvajanje sprejetih ukrepov in je bilo črpanje naslednje tranše pogojeno z izpolnitvijo pogojev dogovorjenih ekonomski politik. Naj ob tem omenim, da je Slovenija do sedaj za finančno pomoč Grčiji prispevala 263 milijonov evrov iz državnega proračuna. In kateri so bili ukrepi, ki jih je Grčija že izvedla za dosego javnofinančne vzdržnosti? To so znižanje plač javnim uslužbencem, znižanje plač zaposlenih v državnih podjetjih, zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju, znižanje pokojnin, zvišanje stopnje DDV, zvišanje trošarin na goriva, tobak in alkohol, uvedba posebnega davka na podjetja, ki poslujejo z dobičkom, in za osebe z visokimi dohodki ter uvedba davka na luksuzne nepremičnine. Na ta način je Grčiji uspelo zmanjšati javnofinančni primanjkljaj v letu 2010 za 5 % BDP. Grčija je torej v samem začetku uspešno izvajala ukrepe za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja. Zaradi slabega položaja gospodarstva v tej državi in zlasti zaradi notranjepolitičnih razmer, volitve in imenovanja nove vlade, pa je pri izvajanju ukrepov prišlo do zastoja načrtovanih ukrepov. Tako bo Grčija morala izvesti še dodatne ukrepe za znižanje javnofinančnega primanjkljaja, ki so že načrtovani, od dviga upokojitvene starosti na 67 let, ukinitve izplačila dveh od skupaj štirinajstih letnih pokojnin, ukinjanje delovnih mest v javni upravi, dodatno zniževanje plač in višjih pokojnin. Za že črpane tranše tako Grčija ne bo zmogla poplačila obveznosti v predvidenih rokih. S predmetno novelo zakona o posojilu Helenski republiki se podaljšuje rok za vračilo posojila s 15 na 30 let, zmanjšuje pa se tudi višina obresti za že dana posojila s 100 na 50 bazičnih točk. Sprejetje tega zakona je po vsebini implementacija zadnjega dodatka k posojilni pogodbi, ki jo je Evropska komisija podpisala z Grčijo konec lanskega leta, točneje 19. decembra 2012, in predstavlja celostno prilagoditev ekonomskega programa pomoči Grčiji. Republika Slovenija je kot članica Evropske skupnosti dolžna spoštovati prevzeta pravila in dogovore evropske integracije, katerih del smo. Prav zato je bilo treba pripraviti ustrezno spremembo zakona, ki ureja posojilo Grčiji in o kateri odločamo danes. Ker se v Novi Sloveniji zavzamemo za spoštovanje prevzetih obveznosti, napovedujemo tudi podporo predlagani noveli zakona o posojilu Helenski republiki. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Jerko Čehovin bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
Še enkrat hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, gospa državna sekretarka! Naše stališče bo kratko, glede na to, da na matičnem odboru kot tudi na pristojnem odboru Državnega sveta ni bilo razprave in ni dodatnih sklepov. Predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, predstavlja del prenove drugega paketa pomoči Grčiji. Ko smo že slišali, je bilo novembra 2012 na podlagi poročila trojke na zasedanju evroskupine ugotovljeno, da Grčija dogovorjenih rokov drugega paketa pomoči ne bo mogla doseči. Danes je bilo tudi že omenjeno, da se razlogi za to nemoč Grčije izkazujejo še vedno v zelo zaostrenih gospodarskih razmerah, pa tudi v zastoju izvajanja reform zaradi oblikovanja nove vlade sredi leta 2012. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija že dolgo poudarjamo, da morajo biti stabilno evroobmočje, stabilna skupna valuta in s tem tudi stabilna vzdržnost grškega javnega dolga prioriteta vseh članic Evropske monetarne unije. Slovenija seveda tukaj ni nikakršna izjema. Spoštovani! V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija vse predloge, ki zagotavljajo rešitve za vzdržnost grškega javnega dolga, podpiramo.
Hvala. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarka, spoštovane gospe in gospodje, kolegi in kolegice! Tudi po petih letih lahko rečemo, da so Atene še vedno epicenter dolžniške evropske in morda tudi svetovne krize, pa vendarle na podlagi ukrepov, ki jih je sprejela z dvakratnim paketom Grčija, se zadeve spreminjajo in gredo tudi na boljše. kot kaže zadnja zimska analiza Evropske komisije in ne nazadnje kot kaže tudi poročilo Mednarodnega denarnega sklada. V letu 2010 je Evropska komisija, Evropska centralna banka in Mednarodni denarni sklad prvič podpisala prvi memorandum s protikriznimi ukrepi in 110 milijard evrov vrednim bilateralnim posojilom ter preprečila finančni zlom Grčije. Leta 2011 je Grčija še vedno imela negativno rast bruto družbenega proizvoda, in sicer minus 6,8 % v letu, tega leta se je brezposelnost povečala na 20 %, danes znaša okoli 25 %. Čeprav je imela na primer Grčija leta 2008 še vedno stopnjo brezposelnosti 7,7 %. To seveda pomeni, da je bila ta kriza globlja od argentinske in je bila tudi težja, da tako rečem, od latvijske leta 2008. Z ukrepi, ki so bili predpisani in o katerih je bilo že nekaj govora, predvsem na področju fiskusa ter tudi uvedbe novih davkov, je Grčija do leta 2012 zaustavljala in poskušala zaustavljati padec makroekonomskih gospodarskih kazalcev. Uspešna je bila, ko je 13. februarja leta 2012 sprejela sveženj mednarodne finančne pomoči, in to je sprejel tudi grški parlament, seveda z velikimi zavezami, in tako je 9. marca 2012 grška vlada oznanila uspešno prestrukturiranje javnega dolga in na ta način so morali tudi investitorji, zasebni investitorji spremeniti svoje obveznice v nove obveznice. S tem je Grčija zmanjšala dolg za 105 milijard evrov. S tem pa se je Grčija zavezala še nadaljnjim ukrepom, in sicer racionalizacijo izdatkov v zdravstvu z najmanj milijardo in 76 milijonov, zmanjšanje nabave vojaške opreme za 300 milijonov evrov, zmanjšanje števila namestnikov, županov in osebja na regionalni ravni, kar bo prineslo 30 milijonov, zmanjšanje operativnih stroškov in izdatkov, kar bo prineslo 270 milijonov na ravni vlade, znižanje proračuna za javne investicije, razen za tiste, ki izhajajo iz strukturnih skladov, kar bo pomenilo 400 milijonov in dodatno znižanje plač, boj proti davčni utaji, modernizacijo javne uprave. Ne nazadnje ob tem lahko ugotovimo, in to ugotavlja tudi Evropska komisija v zadnjem zimskem poročilu, kjer je bilo to objavljeno, da je izvoz začel naraščati, da se je povečala konkurenčnost in da so tudi ostale smeri razvoja v Grčiji pozitivne in se pričakuje oziroma ekonomska komisija ocenjuje, da bo Grčija imela rast bruto družbenega proizvoda v letu 2014 0,6 %. To je seveda prikaz neke ekonomske politike, ko so po letih težke politične krize že vidni določeni uspehi. V Slovenski demokratski stranki se zavedamo, da so bili takšni ukrepi nujni, da smo v skupnem evroobmočju, da to pomeni določene obveznosti in nam daje tudi določene prednosti, kot sta večja odprtost na finančnih trgih in skupna valuta, pomeni pa tudi določeno solidarnost. Zaradi naštetih razlogov bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Matevž Frangež bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovane in spoštovani! Smo del povezanega sveta, gospodarska in finančna kriza sta to usodno povezanost še povečali tudi zaradi tega, ker je Evropa od začetka krize do danes razvila vrsto mehanizmov, da se v prihodnje preprečijo finančne krize takšnih razsežnosti in da se na drugi strani odpravijo posledice dolžniške krize v Evropi in posebej v evroobmočju. Grčija je bila prvi korak reševanja. Slovenija je zavestno postala del Evropske unije in ko smo postajali polnopravna članica Evropske unije, smo živeli v prepričanju, da smo skupaj predvsem v dobrem. Kriza je bolj kot kadarkoli prej izpostavila potrebo, da smo skupaj tudi v slabem, da znotraj Evropske unije razvijemo ustrezne mehanizme solidarnosti. Takšno politiko že ves čas zagovarjamo Socialni demokrati, zato podpiramo novelo zakona, s katerim se Grčiji s spremenjenimi pogoji za odplačevanje posojila omogoča vrnitev na finančne trge v prihodnjih letih, posledično pa zagotavlja vzdržnost grškega javnega dolga ob upoštevanju preostalih ukrepov, tudi možnosti lastnega odkupa dolga. S tem se zmanjšuje verjetnost morebitnega verižnega učinka zmanjševanja dostopnosti do virov financiranja za preostale države članice evrskega območja, kar prispeva k ohranitvi finančne stabilnosti v evroobmočju. Poglavitna rešitev predlaganega zakona je tako zagotovitev pravne podlage za začetek veljavnosti tretjega dodatka k posojilni pogodbi, s katerim se znižuje obrestna mera in podaljšuje ročnost posojila Grčiji. V skladu z nižanjem obrestne mere Grčiji za že črpane tranše v višini 263,7 milijona evrov ter podaljšanjem ročnosti posojila se bodo zmanjšali celotni prihodki državnega proračuna v celotnem obdobju črpanja za 10 milijonov evrov. Glede na to, da izplačila preostanka posojila po tem zakonu niso predvidena, temveč se je celoten program nadomestil s financiranjem preko evropskega instrumenta za finančno stabilnost, znižanje obrestne mere ne vpliva na prihodnje tranše. Socialni demokrati nismo bili med tistimi, ki so tekmovali v opisovanju kataklizmičnih razsežnosti krize. Nismo bili med tistimi, ki se ves čas trudijo slovensko gospodarsko realnost prikazati slabše, kot je. Smo pa bili vedno med tistimi, ki smo jasno opozarjali na ukrepe, ki današnje in jutrišnje možnosti Slovenije poslabšujejo. Tudi zato danes opozarjamo na zmernost v ocenjevanju razmer. Soglašamo s tem, da se slovenske težave strukturno bistveno razlikujejo tako od grških kot posledično tudi od ciprskih težav. Struktura našega gospodarstva je bistveno drugačna, smo izvozno usmerjeno gospodarstvo s presežkom v plačilni bilanci. Dejstvo pa je, da imamo probleme, ki izvirajo predvsem iz prezadolženosti našega gospodarstva, in s tem se moramo soočiti. Po našem prepričanju zato ni nobene potrebe, da bi Slovenijo primerjali ne z eno ne z drugo državo, dejstvo pa je, da imamo težave, ki pa so ob pametni politiki zmerne javnofinančne konsolidacije, na eni strani, in osredotočenosti na zaganjanje gospodarske aktivnosti, na drugi za nova delovna mesta obvladljive. To je ves čas tudi naša usmeritev. Pri tem je treba opozoriti še na eno okoliščino. Simbolni učinki izjav bivšega premierja, nazadnje pa tudi bivšega finančnega ministra na možnosti Slovenije za zunanje zadolževanje, za servisiranje obveznosti so evidentne. Tudi zadnja izkušnja izjav novega šefa evroskupine, Dijsselbloema kažejo na to, da imajo izjave visokih predstavnikov držav in tudi evroskupine velike učinke na možnosti za gospodarsko okrevanje držav. V tem pogledu smo vsi mi, tako vlada, parlament pa tudi mediji tisti, ki imamo posebno odgovornost, da težave prikazujemo realno in zmerno. Ko smo v tem parlamentu govorili o izhodiščih za zasedanje Sveta za finančne zadeve Evropske unije, je bilo vprašanje podpore novemu šefu evroskupine povsem obrobno. Edini argument za podporo je bila večinska podpora držav evroobmočja. To je bil edini argument. Upamo, da smo se vsi skupaj iz tega nekaj naučili. Socialni demokrati bomo predlog zakona podprli.
Hvala. Gospod Bojan Starman bo predstavil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Lep pozdrav še enkrat. Tudi Državljanska lista bo predlog sprememb zakona o posojilu Helenski republiki podprla. Gre za podaljšanje ročnosti odplačila s 15 na 30 let in za znižanje obrestne mere za 100 bazičnih točk. S tem smo naredili to posojilo bolj realno in povečali možnost odplačila tega posojila. Prav je, da smo del solidarnostnega sistema Evropske unije, edino Slovaška ni pristopila k pomoči Helenski republiki. Rad bi pa poudaril predvsem to, da bodimo zelo veseli, dokler bomo ohranjali pogoje, da ne bo treba postati in se postaviti in napisati prošnjo za pomoč iz sklada Evropske unije. Pozorno sem pogledal v pripravljenem gradivu, kaj vse je morala dejansko Grčija izpolniti, katere pogoje, da si je zmanjšala primanjkljaj v bruto domačem proizvodu, primanjkljaj v proračunu in kako ostri smo tisti, ki smo dali kredite pri spremljanju teh ukrepov, ki so bistveno bolj drastično posegli v življenje vseh Grkov in še vedno posegajo. Pri tem bi rad poudaril, da tudi vidimo, kaj se dogaja v zadnjem času s Ciprom in kako reagirajo tisti, ki ti dajo kredite oziroma finančno pomoč. Se pravi, na nek način si ne smemo dovoliti, da pridemo v situacijo, ki bi bili prisiljeni sprejemati razno razne pogoje, ki bi bistveno poslabšali položaj nas vseh skupaj, pa vendar si kljub temu ne moremo privoščiti, da takih pogojev ne bi sprejemali. Zato je treba tudi naprej v našem finančnem sistemu varčevati, treba je poiskati načine, da se dejansko naš dolg še zmanjša, treba je rešiti to nevzdržno situacijo v bankah, treba je poiskati načine, kako izboljšati poslovanje državnih podjetij in na ta način zagotoviti neko stabilnost v naši državi in zmanjšati odvisnost od potencialnih kreditodajalcev in znižati to dvigovanje pribitka na naše obveznosti, ki v zadnjem času zelo raste. Se pravi, zelo hitro bomo morali odreagirati, napraviti stvari, ki so že nekje zapeljane, in pokazati svetu, da vemo, kaj hočemo, da se zavedamo situacije, v kateri smo, potem pa se nam res ne bo treba bati. Dejansko je, da bo treba tako pri nas kot tudi Evropski uniji so to opozorila, ki se prenašajo tudi v tiste države, ki trenutno nimajo problemov, kako hitro se lahko znajdeš v situaciji, ko ne obvladuješ več svojega finančnega stanja in si prisiljen posegati in delati v državi tiste stvari, ki bi si jih najmanj želel. Mislim, da imamo znanje, da imamo pripravljenost in da bodo te izkušnje iz teh držav, ki so zašle pregloboko, nas opozorile, da ne bomo delali podobnih neumnosti in s tem ohranili svojo ekonomsko suverenost. Državljanska lista bo predlog podprla in upamo, da ne bo treba tudi nam iti po kakšno pomoč.
Hvala. Sledi stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Predstavil ga bo gospod Franc Bogovič.
Lep dober dan, spoštovani predsednik. Spoštovani sekretarki, kolegi, ki prihajate z ministrstev, spoštovane kolegice in kolegi! Tudi v Slovenski ljudski stranki bomo podprli zakon o posojilu Helenski republiki, ta predlog, ki govori o spremembah in dopolnitvah tega zakona. O vsebini smo že slišali, se pravi Grčiji na ta način pomagamo, da bo pod zmernejšimi pogoji odplačevala svoj kredit daljše obdobje, se pravi 30 let. Kot so tudi kolegi že omenili, mislim, da je vedno šola, ki jo opravi nekdo, dragocena, še dragocenejša je, če se o napakah, ki jih odpravljamo, učimo na drugih napakah ne na svojih, zato mislim, da so nam te izkušnje, ki se kažejo v teh državah, ki so zašle globoko v krizo in tudi že potrebovale pomoč, zelo dragocene. Vsaka država je specifična, ima svoje specifične probleme, zato je nujno, kot vidimo, da se najprej znotraj države naredi prava diagnoza in da se tudi poiščejo zdravila za težave na finančnem področju, v katere posamezna država zaide. Kot je bilo že rečeno, ko pride ta tako imenovana trojka, se ne sprašuje več, ali nekaj želimo sprejeti, nočemo sprejeti, zadeve gredo tako daleč, da se preko noči izgubi lahko petina, četrtina delovnih mest v državni upravi. Kot vidimo v zadnjem primeru se v bankah lahko izgubijo tudi privarčevana sredstva, zato je nujno, da se tudi v Sloveniji odgovorno obnašamo do tega vprašanja. Prepričan sem, da je v parlamentu, se pravi tu med nami danes leta 2013 bistveno večje soglasje na tem področju, kot je bilo v letih 2010, 2011, ko se je ta gospodarsko finančna kriza v polnem jeku tudi razvila v Evropi. Naša skupna naloga pa je, da prenesemo zavedanje te odgovornosti širše v našo družbo. Na koncu ne bo dovolj, če se bomo s tem strinjali samo poslanke in poslanci koalicije, opozicije, ampak bo treba za ukrepe, ki ne bodo najbolj prijazni, dobiti soglasje tudi širše v družbi. Vesel sem, da je že v lanskem letu, se pravi v prvem letu in v tem letu prejšnji vladi uspelo narediti nekatere korenite korake. Vesel sem tudi tega, da so bili takrat doseženi tudi ti družbeni dogovori glede ključnih problemov, ki nam lajšajo situacijo. Zagotovo pa so tudi v letošnjem letu pred nami pomembne odločitve. Zato želim, da se tudi tako, kot je bilo že tu rečeno, resno in odgovorno pogovarjamo o situaciji v državi. Smo tudi pazljivi in pozorni, da zaradi kakšnih dnevnopolitičnih potreb tudi ne napihujemo nekega problema in ga delamo večjega, kot je. Tudi sam delim mnenje tistih, ki v zadnjih dneh odgovorno trdijo in zatrjujejo, da smo Slovenke in Slovenci sposobni sami iziti iz te krize, ne da bi nam drugi napisali recept, po katerem se moramo ravnati, zahteva pa to, kot sem že dejal, veliko treznosti in odgovornost vseh nas. Tudi potrditev takšnega zakona kaže na enotno podporo resnosti zavedanja, zato bomo, kot sem že dejal, v Slovenski ljudski stranki podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posojilu Helenski republiki. Hvala.
Hvala tudi vam. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati in zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 13. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 18.20. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DEDOVANJU KMETIJSKIH GOSPODARSTEV, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade mag. Tanji Strniša, državni sekretarki na Ministrstvu za kmetijstvo in okolje.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Sprememba Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev je nujna, saj po veljavnem zakonu ni več mogoče voditi postopkov za določitev zaščitenih kmetij. Za določitev zaščitenih kmetij so se namreč uporabljali podatki o primerljivih površinah, ki so se izračunali na podlagi podatkov zemljiškega katastra, to je vrsta rabe katastrske kulture in katastrskega razreda zemljiških parcel. Ti pa se od 30. junija 2012 ne vodijo več, zato je treba določiti nov način izračuna primerljivih površin. Z novelo zakona se bo obseg kmetije, izražen v primerljivih površinah, računal na podlagi bonitete zemljiških parcel, in sicer tako, da bo za en hektar primerljivih kmetijskih površin štelo en hektar kmetijskega zemljišča, ki ima boniteto 50 točk ali več, dva hektarja kmetijskega zemljišča z boniteto do vključno 49 ali 8 hektarov gozda. Z amandmajem Odbora Državnega zbora za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje spodnji prag za določitev zaščitene kmetije ostaja 5 hektarjev primerljivih površin. Na novo pa se določa, da je pogoj za zaščiteno kmetijo izpolnjen, kadar imajo pretežno gozdarske kmetije, ki sicer dosegajo 5 hektarjev primerljivih površin, hkrati tudi vsaj dva hektarja primerljivih kmetijskih površin. V skladu z amandmajem matičnega odbora predlog novele določa, da v postopkih dedovanja za registrirane istospolne partnerske skupnosti veljajo enaka pravila, kot veljajo za dedovanje med zakoncema. Novela zakona uvaja, da se zaznamki v zemljiški knjigi o zaščitni kmetiji po uradni dolžnosti na podlagi odločbe lahko tudi izbrišejo in ne samo vpišejo v zemljiško knjigo. Novela bolj jasno opredeljuje, katera so za kmetijo manj pomembna zemljišča, ki se lahko odtujijo za izplačilo nujnih deležev. To so gozdna zemljišča, kmetijska zemljišča z boniteto, nižjo od 40 bonitetnih točk, in zemljišča, ki so po namenski rabi sicer stavbna, razen če gre za zemljišča, na katerih stojijo objekti za potrebe kmetije oziroma so potrebna za nadaljnji razvoj kmetije. Predlog spremembe tudi predvideva poenostavitev za upravne enote, ki ne bodo več vodile registra zaščitenih kmetij, pač pa bodo samo ministrstvu poročala o stanju, in sicer o številu zaščitenih kmetij in njihovi skupni površini in razvrstitvi zemljišč po primerljivih površinah. V skladu z dopolnjenim predlogom zakona bodo morale upravne enote v petih letih preveriti vse zaščitene kmetije po kriterijih iz spremembe zakona. Prednostno pa bo treba preveriti kmetije, ki so predmet zapuščinskega postopka ali pravnega prometa med živimi. Spoštovane poslanke in poslanci, na koncu naj poudarim, da je posebna ureditev dedovanja zaščitenih kmetij po Zakonu o dedovanju kmetijskih gospodarstev pomembna, saj preprečuje drobljenje kmetij in zmanjša breme prevzemnika kmetije, zato Vlada predlaga, da Državni zbor spremembe zakona sprejme. Hvala.
Hvala tudi vam za dopolnilno obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje kot matično delovno telo. Poročilo bo predstavil podpredsednik odbora gospod Zvonko Lah.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki ministrstva! Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev obravnaval kot matično delovno telo na 20. seji 14. 3. 2013. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za kmetijstvo in okolje, Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije in Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo posredovano pisno mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je k predlogu zakona podala pripombe k nekaterim členom predloga zakona. Odbor je bil seznanjen tudi z mnenjem Državnega sveta, ki predlog zakona sicer podpira, ne podpira pa predlagane rešitve dviga vstopnega praga, saj je po njegovem mnenju ta v nasprotju z željo po ohranjanju kmetij oziroma preprečevanju njihove drobitve. Ta pripomba Državnega sveta je upoštevana v amandmaju Poslanske skupine Socialnih demokratov, ki ga je odbor tudi sprejel. V razpravi o predlogu zakona je predstavnik Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije poudaril, da zbornica podpira novelo zakona predvsem zaradi posledic, ki bi nastale, če sprememba zakona ne bi bila sprejeta. Predstavnik zbornice pa je opozoril, da se zbornica ne strinja z dvigom praga zaščite spet na šest hektarjev, kot je predvideno v 1. členu predloga zakona, in da predhodno ni bila narejena nobena analiza, ki bi upravičila takšno spremembo. Člani odbora o predlaganih določbah niso razpravljali. Odbor se je opredelil do vloženega amandmaja Poslanske skupine Socialnih demokratov k 1. členu, v katerem so povzete pripombe Zakonodajno-pravne službe in Državnega sveta ter Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije, in ga sprejel. Prav tako je sprejel amandmaje poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Slovenske ljudske stranke in Nove Slovenije k 2., 4. in k 5. členu predloga zakona, v katerem so prav tako upoštevane pripombe Zakonodajno-pravne službe. Odbor je glasoval še o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del poročila odbora.
Hvala za predstavitev poročila odbora. Sledijo predstavitve stališč poslanskih skupin. Gospa Iva Dimic bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Kljub majhnemu deležu BDP Slovenije je pomen kmetijstva večji, kot je videti na prvi pogled. Kmetijstvo ima poleg ekonomske še socialno in ekološko funkcijo, v skladu s tem pa zagotavlja tudi urejenost podeželja, v čemer se združijo vsi zgoraj omejeni vidiki. Zakon o dedovanju kmetijskih gospodarstev ureja posebnosti pri dedovanju kmetijskih gospodarstev, za vse preostalo se uporablja splošni zakon o dedovanju. Za zagotavljanje dolgoročno vzdržnega trajnostnega razvoja kmetijstva ima zakon velik pomen, saj sledi ciljem omogočiti prevzem oziroma dediču kmetije obstoj na kmetiji, preprečitev drobitev srednje velikih kmetij in tudi s tem zagotoviti gospodarsko utemeljeno kmetovanje, zagotoviti poseljenost prostora in obdelanost kmetijskih zemljišč ter izvajanje potrebnih del v gozdu. V Novi Sloveniji rešitve, ki se uvajajo, načeloma podpiramo, smo pa bili do nekaterih predlogov zadržani. Na primer do dviga spodnje meje kriterija za zaščito kmetije s petih hektarjev primerljivih površin na šest hektarjev primerljivih površin. Menimo, da moramo v dobro slovenskega kmetijstva ohraniti čim več zaščitenih kmetij.Zvišanje praga bi gotovo prizadelo številne kmetije, ki so morda ravno na meji velikosti tega kriterija. Dobro je, da smo na seji odbora to določbo umaknili. S spremembo se določajo tudi zemljišča, ki niso pomembna za zaščiteno kmetijo, kadar pride do izplačila nujnega deleža temu dediču. V praksi do zdaj ni bilo jasno, kaj predstavlja za kmetijo manj pomembna zemljišča. Ta sprememba bo razbremenila mnoge postopke, povezane z dedovanjem zaščitenih kmetij, in jo podpiramo. Zakon uvaja tudi nekaj nujnih sprememb pri vrednotenju oziroma pri izračunu primerljivih kmetijskih površin, ki so potrebne zaradi prilagoditve nekaterim drugim zakonom. Poslanci Nove Slovenije bomo zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev podprli.
Hvala. Sledi predstavitev stališča Poslanske skupine Pozitivne Slovenije. Predstavil pa ga bo gospod Jože Velikonja.
Spoštovani predsednik, predstavniki ministrstva, spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev, ki ga danes obravnavamo, je tehnični zakon, ki le odpravlja praznino, ki je nastala s sprejetjem Zakona o evidentiranju nepremičnin, ki določa, da se od junija 2012 z zemljiškim katastrom ne vodijo več podatki o vrstah rabe zemljišč in o katastrskih kulturah ter katastrskih razredih. S tem je trenutno popolnoma onemogočeno izvajanje Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev, ki določa kriterije za določanje obsega zaščitenih kmetij. Zakon o dedovanju kmetijskih gospodarstev je bil sprejet leta 1995 z namenom doseganja naslednjih ciljev: omogočiti prevzemniku, to je dediču kmetije, obstoj na tej kmetiji, preprečiti drobljene srednje velikih kmetij in tudi s tem zagotoviti gospodarsko utemeljeno kmetovanje, zagotoviti poseljenost prostora in obdelanost kmetijskih zemljišč ter izvajanje potrebnih del v gozdu. V Poslanski skupini Pozitivne Slovenije ocenjujemo, da je predlog zakona, ki ga obravnavamo, eden od pomembnih instrumentov kmetijske politike in je že pokazal merljive rezultate. Po našem mnenju lahko njegovo neizvajanje zelo negativno vpliva na obdelanost kmetijskih zemljišč. Pozdravljamo tudi odpravo administrativnega bremena za upravne enote, ki niso več zavezane k vodenju registra zaščitenih kmetij, in tudi uvedbo letnega poročanja o stanju na tem področju. Zaradi navedenega bomo v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije predlagano novelo zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Tomaž Lisec.
Spoštovana podpredsednica, državna sekretarka z ekipo, kolegi, kolegice! Z zakonom, ki je pred nami, torej novelo Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev ne bomo rešili vseh vprašanj slovenskega kmetijstva.,je pa pomemben segment, če sploh želimo, da se Slovenke in Slovenci sploh še odločajo za kmetovanje. Zakon prinaša posamezne pomembne rešitve, posebej v luči, ker je trenutno onemogočeno izvajanje zakona, ker se podatki o vrstah rabe, katastrskih kulturah in katastrskih razredih od 30. junija 2012 ne vodijo več v zemljiškem katastru. Z ureditvami, ki se spreminjajo, se po našem mnenju preprečuje drobitev srednje velikih kmetijskih gospodarstev in se posledično vpliva na ekonomsko moč kmetijskega gospodarstva ter se jamči nadaljnji razvoj slovenskega kmetijstva, kar je še posebej pomembno za posamezne kmetijske regije v naši državi. Po našem mnenju je tudi zelo pomembno, da se odpravlja še eno administrativno oviro. Ukinja se dolžnost vodenja registra zaščitenih kmetij na upravnih enotah, vendar pa upravne enote zavezuje k letnemu poročanju ministrstvu o številu zaščitenih kmetij na njihovih površinah. Zakon torej po našem mnenju izboljšuje sprejeti zakon iz leta 1995, kjer so se želeli doseči naslednji cilji: omogočiti prevzemniku, torej dediču kmetije, obstoj na tej kmetiji, preprečiti drobljene srednjih in velikih kmetij in s tem tudi zagotoviti gospodarsko utemeljeno kmetovanje, zagotoviti poseljenost prostora in obdelanost kmetijskih zemljišč ter izvajanje potrebnih del v gozdu. Ti cilji so pomemben faktor v obstoju slovenskega kmetijstva tudi 18 let kasneje, zato bomo v Poslanski skupini SDS zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospod Mirko Brulc.
Spoštovani! Pred nami je novela Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev. Čeprav gre za manjše spremembe, so le-te po besedah predstavnikov Vlade nujne, saj po obstoječem zakonu ni več mogoče voditi postopkov za določitev zaščitenih kmetij. Razlog za to je, ker se od 30. junija 2012 dalje več ne vodijo podatki o primerljivih površinah na podlagi podatkov zemljiškega katastra, kar je povzročilo spremembo načina opredeljevanja primernih kmetijskih površin. Predlog vsebuje še neke druge poenostavitve in novosti. Na predlog Socialnih demokratov, ki je sledil mnenju Državnega sveta in mnenju Zakonodajno-pravne službe, je Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje sprejel amandma, s katerim se odpravljajo nekatere nejasnosti in pomanjkljivosti. S prvim delom amandmaja smo tako sledili mnenju Državnega sveta in smo predlagali črtanje dviga vstopnega praga za zaščiteno kmetijo. Tudi stroka je bila mnenja, da tak dvig ni potreben, saj ni utemeljen z nobeno analizo, ki bi takšno spremembo upravičila. Zaradi spremembe bi lahko celo ostajala možnost, da bi se položaj že obstoječih zaščitenih kmetij poslabšal. Z drugim delom amandmaja pa smo upoštevali odločbo Ustavnega sodišča glede dedovanja istospolnih partnerjev. Z amandmajem smo tako predlagali dopolnitev člena, saj smo menili, da gre za neupravičeno razlikovanje. S sprejetim amandmajem smo po mnenju Zakonodajno-pravne službe upoštevali tako načelo enakosti kot tudi načelo pravne varnosti. Zaradi vsega navedenega menimo, da je zakonsko besedilo po vseh dopolnitvah zdaj ustrezno, zato mu napovedujemo svojo podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste, mag. Katarina Hočevar.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni tudi v imenu Državljanske liste! Zakon o dedovanju kmetijskih gospodarstev je eden izmed instrumentov kmetijske politike. Gre za ukrep, s katerim preprečujemo drobitev srednje velikih kmetijskih gospodarstev s ciljem, da se ščiti ekonomska funkcija kmetijskega gospodarstva in omogoča njen nadaljnji razvoj. Namen je, da se ščiti prevzemnika, ki želi nadaljevati s kmetovanjem. Zaščitena kmetija je po zakonu tista zaokrožena celota, ki ima v uporabi najmanj 5 hektarjev primerljivih kmetijskih površin. Za izračun se po novem uporablja kriterij bonitetnih točk, do sedaj pa se je za izračun uporabljala vrsta kulture, česar se v katastru ne vodi več, zato zadeve, vezane na dedovanje zaščitenih kmetij, na sodiščih stojijo in je tako noveliranje tega zakona nujno. Sprememba zakona črta tudi dolžnost vodenja registra zaščitenih kmetij na upravnih enotah, kar bo tudi poenostavilo poslovanje upravnih enot v teh postopkih in kar v Državljanski listi seveda posebej pozdravljamo. Računsko sodišče je revidiralo uspešnost varovanja kmetijskih zemljišč kot pogoj za samooskrbo v letu 2010 in ugotovilo mačehovski odnos države in pristojnih institucij do tega pomembnega naravnega vira. V Državljanski listi menimo, da je Zakon o dedovanju kmetijskih gospodarstev, ki ga noveliramo, pomemben institut varovanja kmetijskih zemljišč in sistemska ureditev tega področja pomembno vpliva na varovanje kmetijskih zemljišč. Poslanci in poslanke Državljanske liste bomo novelo zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Franc Bogovič.
Še enkrat lepo pozdravljeni, spoštovana podpredsednica, spoštovana sekretarka, minister, kolegice in kolegi! Tudi v Slovenski ljudski stranki napovedujemo podporo Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev, ki ga obravnavamo po skrajšanem postopku. Vse od leta 1995 ta instrument zaščitenih kmetij predstavlja pomemben instrument kmetijske politike, ki preprečuje drobljenje kmetij in predvsem manjše oziroma srednje velike kmetije bi bile sicer še pod veliko večjim udarom drobljenja, če takšna regulativa ne bi veljala. Kot je bilo že danes rečeno, s to spremembo zamašimo tisto luknjo, ki je nastala po sprejetju novele Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev in v Zakonu o dohodnini, ki je nastala lansko leto, se pravi junija, kajti prenehala se je voditi evidenca o vrstah rabe, katastrskih kulturah in katastrskih razredih. Zato so sedaj težave pri dedovanju zaščitenih kmetij. Kot je bilo že danes rečeno, ta zakon, ta sprememba odpravlja to pomanjkljivost in določa, da so zemljišča z bonitetno oceno nad 50 bonitetnih točk štejejo kot en hektar primerljivih površin, tiste izpod 50 bonitetnih točk pa 2 hektarja takšnih površin. Strinjamo se tudi z amandmaji, ki so bili sprejeti v sami proceduri na Odboru za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano in okolje in vračajo nazaj na teh že prej uveljavljenih 5 hektarjev primerljivih površin, kakor tudi ostala določila, ki so bila sprejeta na samem tem odboru. V Slovenski ljudski stranki torej še enkrat dajemo podporo Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, mag. Jana Jenko.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Vsem skupaj lep pozdrav! Sprememba veljavnega Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev je po besedah predlagatelja nujna, saj po veljavnem zakonu ni več mogoče voditi postopkov za določitev zaščitenih kmetij. Za določitev zaščitenih kmetij so se namreč uporabljali podatki o primerljivih površinah na podlagi podatkov zemljiškega katastra, ki pa se od 30. junija 2012 ne vodijo več. Zato novela predvideva nov kriterij za določitev obsega zaščitene kmetije na podlagi bonitetne zemljiških parcel, in sicer kmetijske površine z boniteto do 50 predstavljajo dva hektarja primerljivih površin, nad 50 pa en hektar primerljivih kmetijskih površin. Na ta način se veljavni zakon prilagaja pridobivanju podatkov o lastnikih iz zemljiške knjige. Novela prinaša še eno novost, in sicer da se zaznamki v zemljiški knjigi po uradni dolžnosti na podlagi odločbe lahko tudi izbrišejo in ne več samo vpišejo. Za poenostavite dela sodišč se v noveli zakona definira za kmetijo manj pomembna zemljišča, ki se lahko odtujijo za izplačilo nujnih deležev. Gre za gozdna zemljišča, kmetijska zemljišča z boniteto, nižjo od 40 bonitetnih točk, in zemljišča, ki so po namenski rabi stavbna, razen če gre za zemljišča, na katerih stojijo objekti za potrebe kmetije oziroma so potrebna za nadaljnji razvoj kmetije. Predlog poleg ostalih rešitev prinaša tudi nove določbe, da upravne enote ne vodijo več registra zaščitenih kmetij, temveč samo poročajo o stanju, torej o številu zaščitenih kmetij in njihovi površini. V Poslanski skupini DeSUS Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev podpiramo. Po naši oceni je posebna ureditev dedovanja zaščitene kmetije še vedno pomemben instrument, ki preprečuje drobitev srednje velikih kmetijskih gospodarstev in vpliva na ekonomsko moč kmetijskega gospodarstva ter jamči njegov nadaljnji razvoj in obstoj. Kmetijsko gospodarstvo v Sloveniji je v letu 2010 obsegalo povprečno 6,4 hektarja kmetijskih zemljišč v uporabi, kar nas uvršča na rep članic EU. Veliko kmetij je bilo razdrobljenih prav v postopkih dedovanja, zato jih je bilo treba zaščititi s posebnim zakonom, ki je bil prvič sprejet že leta 1995. Ker menimo, da novela veljavnega predloga ohranja zaščito slovenskih kmetij pred drobljenjem, jo bomo, kot že rečeno, podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 13. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARNOSTI V ŽELEZNIŠKEM PROMETU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 26 poslank in poslancev s prvopodpisanim gospodom Jožetom Tankom zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade gospodu Igorju Maherju, ministru za infrastrukturo in prostor.
Hvala lepa. Spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite mi, da v uvodu na kratko predstavim obrazložitev k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu. Temeljni namen predloga zakona je implementacija zakonodaje Evropske unije v slovensko zakonodajo s področja varnosti v železniškem prometu. Osnovni cilj Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu je prenos Direktive 2011/18-EU z dne 1. marca 2011 o spremembi prilog II, V, VI k Direktivi 2008/57 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti. Obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu je nujna, saj bi morala Republika Slovenija direktivo implementirati že do 31. 12. 2011. Zaradi zamude pri prenosu določb Direktive 2011/18, ki uvaja spremembe Direktive o interoperabilnosti železniškega sistema, je Evropska komisija poslala Republiki Sloveniji v predsodnem postopku obrazloženo mnenje zaradi neobveščanja o ukrepih, potrebnih za prenos te direktive v slovensko zakonodajo, z dne 25. 10. 2012 in sprožila postopek zaradi kršitve neimplementacije zakonodaje Evropske unije v nacionalni pravni red. Uradni opomin, kršitev 2012/2221 z dne 21. 2. 2013. V slovenski pravni red se tako prenaša sprememba veljavne delitve železniških podsistemov na strukturne in operativne, dodajata se izjava in postopek o verifikaciji po nacionalnih predpisih ter določi, kdo ta postopek lahko izvaja. V postopek verifikacije se vključuje izdelava ocene in poročila o tveganju, interoperabilnost in varnost železniških vozil se zagotavljata z vzdrževanjem in nadzorom nad vzdrževanjem. Poleg vsega tega zakon ureja še naslednje: poenostavitve pri pridobivanju lastninske pravice na zemljiščih na podlagi sklepa Vlade o ugotovitvi javne koristi, in to za tista dela in objekte, ki se izvajajo po postopkih vzdrževalnih del v javno korist, ki so zaradi svojih konstrukcijskih in funkcionalnih lastnosti izvedena tudi na zemljiščih izven progovnega pasu; racionalizacijo in pospešitev del na področju nivojskih prehodov cest čez železniške proge; jasnejše besedilo določb iz desetega poglavja o izvršilnih železniških delavcih, na primer izdaja dovoljenja za strojevodjo; podrobnejša je določitev pogojev za pridobitev pravice do dela na delovnem mestu izvršilnega železniškega delavca; in določbe, da Javna agencija za železniški promet opravlja naloge ocenjevalnega, v 22. členu, in certifikacijskega organa v 19. členu tega predloga organa. Skladno z uredbo 352/2009-ES je treba od 1. 7. 2012 dalje opraviti analizo tveganj pri vseh železniških podsistemih in o tem tudi izdelati poročilo o varnostni oceni. Skladno z zakonom, ki ureja področje akreditacijskih organov, bo v skladu s predlagano spremembo zakona moral varnostni organ najprej pridobiti akreditacijo slovenske akreditacije za opravljanje nalog certifikacijskega organa in izdelati akreditacijsko shemo delovanja certifikacijskega organa. Gradivo je bilo v fazi medresorskega usklajevanja posredovano Ministrstvu za finance, Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in Službi Vlade za zakonodajo. Ministrstvo za infrastrukturo in prostor je prejelo pripombe Ministrstva za finance in jih v celoti upoštevalo ter redakcijske pripombe Službe Vlade za zakonodajo, ki so v veliki večini upoštevane. Za ustavitev postopkov proti Republiki Sloveniji je nujna obravnava predlaganih sprememb zakona in njegovo sprejetje, zato Vlada Republike Slovenije predlaga Državnemu zboru, da potrdi primernost tega zakona za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Pozitivna Slovenija, gospa Alenka Pavlič.
Hvala lepa. Razlog za sprejetje spremembe Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti in železniškem prometu je uskladitev s pravnim redom Evropske skupnosti o uvajanju in zagotavljanju interoperabilnosti. Z vidika varnosti in spoštovanja okolja ima evropsko železniško omrežje prednosti. Železniška omrežja so oblikovana za nacionalne namene, prilagoditi pa se morajo realnosti na enotnem trgu. Vlakom in potnikom mora biti omogočeno svobodno prečkanje meja znotraj integriranega območja. Da bi to dosegla, je Evropska unija izboljšala interoperabilnost omrežij s spodbujanjem naložb v infrastrukturo. Poglavitne rešitve, ki so predlagane v zakonu, vključujejo določbe o železniškem sistemu in njegovih podsistemih, ki se bodo delili na strukturne in operativne, in sicer na podsistem ob progi in na podsistem na vozilu. Vključena je verifikacija ocene ter poročila o tveganju ob nesrečah, resnih nesrečah in incidentih za železniški sistem, za tovorne vagone je prenesena določba, da morajo biti ti ustrezno vzdrževani, pri izvedbi del po postopku vzdrževanih del v javno korist se bo omogočila pridobitev lastninske pravice na zemljišču na podlagi sklepa Vlade o ugotovitvi javne koristi. To pa bo pospešilo načrtovane investicije in vzdrževanja v železniško infrastrukturo. Predlog zakona vsebuje tudi jasnejše besedilo določb poglavja o izvršilnih železniških delavcih. Odpravijo se nejavnosti določb o načinu in osebi, ki izda dovoljenje za strojevodjo, ter se natančneje pojasnijo pogoji za pridobitev pravice do dela na delovnem mestu izvršilnega železniškega delavca, kar vsebuje tudi posebne zdravstvene in druge zahteve. Sistem varnega upravljanja upošteva učinke dejavnosti različnih prevoznikov na omrežju prog, zato vsebuje določbe, ki vsem prevoznikom v železniškem prometu omogočajo izvajanje dejavnosti v skladu z veljavnimi evropskimi varnostnimi predpisi. Evropska zakonodaja zavezuje države članice, da sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev z navedenimi direktivami, zato v Poslanski skupini Pozitivna Slovenija Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu podpiramo. V nadaljevanju, v drugi obravnavi pa bomo verjetno vložili naknadno tudi nekaj amandmajev, ki bodo prispevali k varnosti v železniškem prometu.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zakon o varnosti v železniškem prometu določa pogoje za varen, urejen in neoviran javni železniški promet, ki se izvaja po enotnem tehnično-tehnološkem postopku. Pogoji za varen železniški promet se nanašajo na železniško progo, vseevropski železniški sistem, interoperabilnost, razvoj in upravljanje varnosti v železniškem sistemu, križanja prog in cest, železniška vozila, prometna pravila, prometno signalizacijo, izvršilne železniške delavce, notranji nadzor, disciplinske ukrepe, izredne dogodke v železniškem prometu ter zaščito prog in železniških vozil. Zakon velja tudi za inšpekcijski nadzor nad zagotavljanjem varnosti železniškega prometa. Po sprejetju Zakona o varnosti v železniškem prometu je Evropska komisija sprejela direktivo, ki posega na interoperabilnost železniškega sistema, in sicer je to direktiva Komisije 2011/18 z dne 1. marca 2011 o spremembi prilog III, V in VI k Direktivi 2008/57 Evropskega parlamenta in Sveta o interoperabilnosti železniškega sistema v skupnosti, zaradi česar je treba spremeniti omenjeni zakon. Prenesena direktiva o interoperabilnosti evropskega železniškega sistema določa priloge, ki se nanašajo na železniški sistem in njegove podsisteme, verifikacijo podsistemov ob uporabi notranjepravnih predpisov, pripravo ocen tveganja in poročila o tveganju ter zagotavljanje interoperabilnosti pri varnosti železniških vozil, še posebej tovornih vagonov. Razlog za sprejetje spremembe zakona je uskladitev s pravnim redom Evropske skupnosti. Evropska zakonodaja oziroma posamezne direktive zavezujejo države članice, da sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev z navedenimi direktivami. Rok za implementacijo direktive je bil 31. 12. 2011. Z zakonom se vnašajo določila o delovanju preiskovalnega organa, s katerimi se določa delovanje preiskovalnega organa ob nesrečah, resnih nesrečah in incidentih, ki do sedaj niso bila ustrezno prenesena. S spremembo zakona se želi poenostaviti izvedbo del po postopku vzdrževalnih del v javno korist oziroma odpraviti pomanjkljivost, ki se kaže v tem, da objekti, ki se gradijo po tem postopku, lahko sežejo tudi izven pragovnega pasu. Kot poenostavitev se predlaga, da se javno korist za razlastitev ali obremenitev lastninske pravice zemljišča pridobi s sklepom. Predlagajo se nove rešitve, ki urejajo izvedbo novih izvennivojskih prehodov, skuša se racionalizirati izvedbo in s tem znižati stroške izdelave zavarovanj nivojskih prehodov. Predlog zakona vsebuje tudi jasnejše določbe iz poglavja o izvršilnih železniških delavcih, še posebej določbe, ki se nanašajo na strokovno usposabljanje in izpopolnjevanje, dovoljenja in spričevala za strojevodje ter posebne zdravstvene in druge zahteve. Poglavitne rešitve so še: določba o železniškem sistemu in njegovih podsistemih, ki se delijo na strukturne in operativne, vključene v zakon, kar pomeni, da se strukturni podsistem vodenja in upravljanja ter signalizacije razdeli na dva dela, in sicer na podsistem ob progi in na podsistem na vozilu, s čimer se ustrezno spremenijo tudi opisi. Določbam o izjavi in postopku EES verifikacije se doda še izjavo o verifikaciji podsistemov, ko se uporabljajo notranji pravni predpisi. V postopku verifikacije po notranjih pravnih predpisih je določeno, da ta postopek izvaja imenovani organ, pooblaščen za izvedbo teh postopkov; pooblastilo izda minister, in sicer ko usposobljenost organa preveri varnostni organ. V postopek verifikacije je vključena tudi priprava ocene in poročila o tveganju za železniški sistem; minister v zvezi s tem postopkom v skladu z uredbo komisije določi ocenjevalni organ. Za zagotavljanje interoperabilnosti, varnosti železniških vozil, še posebej tovornih vagonov, je prenesena določba, da morajo biti ti ustrezno vzdrževani. Za to je zadolžen subjekt za vzdrževanje tovornih vagonov. Del teh subjektov nadzira certifikacijski organ, ki je varnostni organ, ki mora vsaj enkrat letno opraviti nadzor. Nadzor mora izvesti skladno z merili, ki jih določa uredba Komisije, medtem ko merila za subjekte, zadolžene za vzdrževanje drugih tirnih vozil, predpiše minister v podzakonskem aktu. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo zakon v prvi obravnavi podprli, tudi zato, da se izognemo morebitnim zapletom in tožbam za neuveljavitev posameznih direktiv.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, dr. Ljubica Jelušič.
Najlepša hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki Vlade, lep pozdrav! Naj povem že uvodoma, da bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov predlagano novelo Zakona o varnosti v železniškem prometu podprli, saj ugotavljamo, da je temeljni cilj teh sprememb zakona v prilagoditvi slovenske zakonodaje novemu zakonodajnemu okviru Evropske unije; se pravi, predvsem s tistim, kar določa direktiva Evropske unije iz leta 2011 o varnosti v železniškem prometu in se to nanaša na mednarodno povezljivost v mednarodnem železniškem prometu v okviru Evropske unije ali, kot je dejal minister, interoperabilnost v železniškem prometu. Ugotavljamo tudi, da gre pri tej direktivi za nadgradnjo direktiv, ki v zvezi s tem že obstajajo iz leta 2004 ter 2008. Tako kot so kolegi in kolegice iz drugih poslanskih skupin že ugotovili, tudi mi ugotavljamo, da se poglavitne rešitve v zvezi s prenosom direktive nanašajo na določbe o železniškem sistemu in njegovih podsistemih, ki se delijo na strukturne in operativne. Ugotavljamo, da gre za določbe o izjavi in postopku verifikacije. Ugotavljamo tudi, da se določitev postopka verifikacije po notranjih pravnih predpisih zahteva tako, da se določi, kdo lahko ta postopek izvaja. Pri tem je določeno, da pooblastilo izda minister, in sicer ko usposobljenost organa preveri ustrezen varnostni organ. Med te poglavitne rešitve sodi tudi dejstvo, da se v postopek verifikacije vključi priprava ocene in poročila o tveganju za železniški sistem. Tudi v zvezi s tem postopkom minister v skladu z uredbo Komisije določi ustrezen ocenjevalni organ. Ugotavljamo tudi, da je predvideno, da za zagotavljanje povezljivosti pri varnosti železniških vozil, še posebej tovornih vagonov, gre za prenos določbe, da morajo biti ti ustrezno vzdrževani. Za ta namen je zadolžen subjekt za vzdrževanje tovornih vagonov, njihovo delo pa nadzira certifikacijski organ, ki je varnostni organ, ki mora vsaj enkrat letno opraviti nadzor. Nadzor mora izvesti skupno z merili, ki jih določa uredba Komisije, medtem ko merila za subjekte, zadolžena za vzdrževanje drugih tirnih vozil, predpiše minister v podzakonskem aktu. Ugotavljamo tudi, da iz vprašanj Evropske komisije, ki jih je ta zastavila v svojem posebnem pilotskem projektu, povezanem še s prenosom direktive o varnosti na železnici iz leta 2004, da je iz teh vprašanj razvidno, da v zakonu moramo določiti obseg preiskave, ki jo opravlja preiskovalni organ v nesrečah, resnih nesrečah in incidentih, ter prenesti določbe direktive, da preiskovalni organ aktivno izmenjuje stališča in druge izkušnje v okviru Evropske unije. Ker je železniški sistem v celoti v okviru Evropske unije opredeljen kot kritična infrastruktura, se nam zdi izjemno pomembno, da se spoznanja, izkušnje in ugotovitve iz preiskav ob različnih nesrečah, resnih nesrečah in incidentih tudi mednarodno izmenjujejo v okviru Evropske unije. V Poslanski skupini Socialnih demokratov se strinjamo tudi z ostalimi spremembami, ki jih prinaša novela zakona, to je predvsem glede nivojskih prehodov cest čez železniške proge. Potem se strinjamo tudi z določbami, ki jih prinaša poglavje o izvršilnih železniških delavcih, zlasti glede usposabljanja, izobraževanja in izpopolnjevanja strojevodij in njihovega zdravstvenega stanja. Strinjamo se tudi s črtanjem člena, ki ureja vračilo zemljišč v štirih letih od odvzema ali omejitve lastninske pravice, če se v tem roku ne začnejo uporabljati za namen razlastitve, v glavnem za vzdrževalna dela, saj razumemo, da z gradnjo ni mogoče vedno pričeti v štirih letih, prav tako pa se tudi strinjamo s poenostavitvami pri pridobivanju lastninske pravice na zemljišču, na podlagi sklepa Vlade o ugotovitvi javne koristi. Opozarjamo pa, da je treba vzpostaviti varovalo, ki bi zagotovilo vračanje teh zemljišč v primerih, ko železniško gospodarstvo ali ministrstvo za infrastrukturo ne bi imelo namena opraviti ustreznih vzdrževalnih del. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Državljanske liste, gospa Kristina Valenčič.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem prisotnim še enkrat! Z vstopom v Evropsko unijo smo se zavezali, da bomo spoštovali pravni red Evropske skupnosti. Tako smo dolžni tekom spreminjanja evropske zakonodaje pravočasno uskladiti tudi našo zakonodajo, kar je glavni namen predlagane novele Zakona o varnosti v železniškem prometu. To uskladitev je Slovenija sicer že implementirala, vendar po mnenju Evropske komisije posamezna določila niso bila ustrezno prenesena. Vlada je tako pripravila nov predlog, ki prinaša jasnejša določila o delovanju preiskovalnega organa ob nesrečah, pa tudi nekatere poenostavitve postopkov izvajanja vzdrževalnih del v javno korist pri izvedbi novih izvennivojskih prehodov in pri postopku izdajanja dovoljenj za strojevodjo oziroma izvršilne železniške delavce. Evropska unija je za celotni železniški sistem uveljavila enotne predpise in standarde na področju varnosti v železniškem prometu z namenom, da se zagotovi doseganje skupnih varnostnih ciljev. Železniški promet je glede na število prepeljanih potnikov in prepeljanega tovora mnogo varnejši od cestnega prometa, čemur v veliki meri pripomore dejstvo, da je človeški faktor minimalen in je tako najpogostejši vzrok nesreč v cestnem prometu praktično izključen. Čeprav je varnost v železniškem prometu zelo velika in se železniške nesreče zgodijo sorazmerno redko, so lahko posledice, glede na to, da je v povprečju na vsakem potniškem vlaku 82 potnikov, da tehta v povprečju tovorni vlak 800 ton in da lahko ob nesreči pri prevozu nevarnih snovi te nenadzorovano uhajajo v okolje, katastrofalne. Najbolj izpostavljeni so seveda cestno-železniški prehodi, kjer tudi v največji meri prihaja do nesreč. In prav na področju izvedbe izvennivojskih prehodov predlog zakona prinaša koristne rešitve in poenostavitve, ki bodo zagotovile večjo prometno varnost. Dotrajanost slovenske železniške infrastrukture in gostota prometa botrujeta večji verjetnosti nastanka nesreče. S posodobitvijo in razvojem slovenske železniške infrastrukture oziroma vključitvijo Slovenijo v evropsko mrežo hitrih prog se bo varnost prevoza po železnici še povečala. Zato od vlade pričakujemo, da čim prej posodobi nacionalni program razvoja javne železniške infrastrukture in pospešeno prične z izvajanjem potrebnih infrastrukturnih projektov. V Državljanski listi bomo predlog zakona v prvi obravnavi podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora, gospod minister, spoštovani gospe in gospodje poslanci! Danes je pred nami že četrti iz paketa prometnih zakonov, ki jih je Vlada sprejela konec prejšnjega meseca. Za razliko od treh, ki smo jih obravnavali včeraj, pa novela Zakona o varnosti v železniškem prometu ne uvaja reorganizacije delovanja resornega ministrstva ali katerega od njenih organov v sestavi, ampak je v prvi vrsti namenjena uskladitvi s pravnim redom Evropske unije, poleg tega pa še nekaterim drugim manjšim spremembam. Iz predlaganih sprememb Zakona o varnosti v železniškem prometu tako razberemo, da je ključni namen spremembe zakona prenos direktive Evropske unije, ki posega na področje varnosti in interoperabilnosti železniškega sistema. Drugi, tudi zelo pomemben razlog za spremembo pa je neustrezen prenos direktive o varnosti na železnici, s katero se določa delovanje preiskovalnega organa ob nesrečah in incidentih. Za prenos te direktive je namreč Slovenija dobila obrazloženo mnenje Evropske komisije, da ni bila ustrezno prenesena. Ostale spremembe se nanašajo zlasti na racionalizacijo izvedbe izvennivojskih prehodov in s tem tudi znižanje stroškov njihove izvedb ter na poenostavitev izvajanja vzdrževalnih del v primerih, ko objekti, ki se gradijo, segajo izven progovnega pasu. Nekatere druge spremembe zakona se nanašajo še na strokovno usposabljanje nekaterih železniških delavcev, dovoljenja in spričevala za strojevodje in druge zahteve. Nekatere so po našem mnenju nepotrebne in nimajo tudi nobene podlage v evropskih predpisih, na primer širitev ureditve spričevala s strojevodij na ostale izvršilne delavce. Nekatere spremembe so morda tudi premalo dodelane, zato v Slovenski ljudski stranki napovedujemo, da bomo v nadaljevanju obravnave, če bo seveda zakon danes dobil zeleno luč, predlagali amandmaje k temu zakonu. Poleg tega tudi menimo, da bi bilo treba revidirati še nekatere druge določbe tega zakona, ki jih sicer ni v predlogih sprememb, zlasti tiste, ki povzročajo nepotrebne stroške in zaplete v delovnih procesih železniškega prometa. Zato ministrstvu za infrastrukturo in prostor predlagamo, da skupaj s svojimi strokovnimi službami ponovno pregleda obravnavani zakon in po potrebi pripravi nove spremembe in dopolnitve. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je sicer predlagani Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniških prometu primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospa Marija Plevčak.
Hvala za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem! Republika Slovenija je bila pred dnevi iz Bruslja opozorjena, da bo Evropska komisija proti Sloveniji sprožila postopek pred Sodiščem Evropske unije, ker še ni obvestila Evropske unije o nacionalnih ukrepih za prenos direktive o interoperabilnosti železniškega sistema. Rok za prenos se je iztekel konec decembra 2011. To je sicer že drugi primer napotitve Slovenije na sodišče zaradi železniške zakonodaje. Komisija bi lahko v skladu z novimi evropskimi pravili, ki so začela veljati po uveljavitvi Lizbonske pogodbe, zaradi neprenosa evropske zakonodaje zahtevala tudi denarno kazen za Slovenijo, vendar se za ta ukrep zaenkrat še ni odločila. Direktiva o interoperabilnosti spreminja opis železniških sistemov in določa postopke za njihovo preverjanje. Cilj te zakonodaje je izboljšati konkurenčnosti železniškega sektorja. Vzpostavlja regulativi okvir za tehnično usklajevanje evropskih železnic ter odpravlja tehnične in upravne ovire, na primer s skupnimi postopki izdaje dovoljenj za začetek obratovanja opreme železnic. Neizvajanje te direktive po navedbah Komisije pomeni, da nacionalni organi, imenovani za izvajanje postopkov preverjanja, ne uporabljajo istega pravnega okvira. To pa ovira prost pretok železniških komponent in opreme na trgu Evropske unije. In prav zaradi tega je pristojno ministrstvo pripravilo predlog novele Zakona o varnosti v železniškem prometu, ki prinaša implementacijo evropske direktive v slovensko zakonodajo. Temeljni cilj Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu je torej prilagoditev slovenske zakonodaje novemu zakonodajnemu okviru Evropske unije. Ta izhaja iz sprememb v direktivi in s tem uskladitev s pravnim redom Evropske skupnosti o uvajanju in zagotavljanju interoperabilnosti. Iz vprašanj Komisije o prenosu direktive o varnosti na železnici, ki so bila zastavljena v vprašalniku, EU Pilotni projekt, ter so se nanašala tudi na preiskovalni organ, je bilo ugotovljeno, da je treba dodatno določiti, kakšen bo obseg preiskave. Tako se določi, da minister s podzakonskim aktom predpiše način preiskave nesreč, resnih nesreč in incidentov, s čimer bo dosežena uskladitev z evropsko zakonodajo. Pri izvedbi del po postopku vzdrževalnih del v javno korist se kaže pomanjkljivost v tem, da objekti, ki se gradijo po tem postopku lahko sežejo tudi izven progovnega pasu, kar povzroči, da je treba za tak objekt pridobiti ustrezno zemljišče, v končni fazi tudi razlastitev, kar pa lahko povzroči tudi daljše časovne zamike. S predlogom zakona se želijo spremeniti tudi nekatere določbe, ki se nanašajo na nivojske prehode in s tem racionalizirati izvedbo novih ter zagotoviti racionalizacijo vzdrževanja in nadzora že obstoječih prehodov. S spremembami členov o izvršilnih železniških delavcih se želijo odpraviti tudi nejasnosti posameznih določb. Poslanke in poslanca Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bomo predlog novele Zakona o varnosti v železniške prometu podprli.
Hvala lepa. Besedo ima še Poslanska skupina Nove Slovenije, gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovane kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji smo v svoj program zapisali, da bi moral biti cilj naše prometne politike, da v čim večje obsegu zagotovimo dnevne migracije z javnimi prevoznimi sredstvi ter posledično prispevamo k znižanju emisij; da preusmerimo prevoz blaga na železnice in uredimo glavne transportne poti dnevnih migracij. Še posebej to velja za Ljubljano, kjer se lahko vsakodnevno prepričamo, da bi bilo treba spremeniti našo miselnost o nujnosti prevoza samo z osebnimi vozili. Spremembe, ki jih na področju železniškega prometa prinaša ta novela, so posledica prenosa direktive iz leta 2011 in v širšem smislu povečujejo predvsem varnost in učinkovitost na področju železniškega prometa. Če želimo v Sloveniji spremeniti odnos ljudi do potovanja z vlakom, bo najprej treba posodobiti železniško infrastrukturo in povišati potovalno hitrost vlakov, ob tem pa spremeniti migracijske navade ljudi, da bodo javni železniški promet sprejeli kot dobro in cenejšo alternativo osebnim vozilom. V Novi Sloveniji upamo, da se bo ta preboj zgodil čim prej. Zavedamo pa se, da je ta preboj pogojen z velikimi finančnimi vložki, ki jih Slovenija ta trenutek sama ne zmore. Zato se zavzemamo tudi za možnost javno-zasebnega partnerstva, ki bi predvsem ljudem iz srednjega in nižjega dohodkovnega razreda omogočil cenovno dostopen in varen način transporta. Poslanci Nove Slovenije bomo zato Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospod Srečko Meh, za njim se pripravi mag. Katarina Hočevar.
Zakon, o katerem danes začenjamo razpravo, je zagotovo pomemben in na nek način tudi zahteven. Naj se nekako opredelim do 33. člena, kjer se strinjam s tem, da Vlada lahko s sklepom razglasi, da je v javno korist zemljišče, ki ga potrebujemo za urejanje železniške infrastrukture. Postavljam pa vprašanje, kako kontrolirati sklepe Vlade. To utemeljujem s tem, da je Vlada sprejela uredbo o umestitvi manj zahtevnih objektov v prostor in s tem legalizirala mnogo črnograditeljev in s tem naredila izjemno velik problem pri urejanju prostora in tudi ohranjanju krajine. Pravzaprav je nedopustno. Prav tako se mi zdi, da bi na nek način morali imeti v vidu sklepe vlade, ki jim lahko zaupamo, na nek način pa lahko tudi kontroliramo, kako dela. Drugič, 35. člen govori o nivojskih križiščih, o izvennivojskih križiščih, o gradnji in opustitvi izgradnje izvennivojskega križišča. Upravljavec mora v roku enega leta izdelati prednostni sistem nivojskih prehodov, kar se mi zdi zahtevna naloga, če je prehodov zelo veliko, ali pa nezahtevna. Vendar s 7. točko tega člena stroški urejanja izvennivojskih križišč, prehodov, bremenijo sredstva razvoja železniške in cestne infrastrukture. To je pravzaprav logično in logično je tudi to, da naredimo nivojska križišča, izvennivojske prehode. Problem je ta, da bi bilo dobro oceniti, koliko sredstev imamo na razpolago, koliko sredstev bomo za to porabili in koliko sredstev v bodoče tudi predvidevamo ter kje bomo ta sredstva tudi dobili. Zato ne drži, da uveljavljanje zakona nima finančnih posledic za državni proračun in za druga javnofinančna sredstva. Mislim,da so izvennivojski prehodi velik finančni zalogaj in bi na nek način tudi to morali opredeliti, da približno vemo, kaj sprejemamo oziroma kakšni bodo stroški, ko bomo ta zakon sprejeli. Zdi se mi tudi prav, da smo v 17. členu, v katerem se vendarle lahko odgovorni odločijo o tem, ali bodo dovolili prehod vozil iz drugih evropskih držav ali ne, to prav zapisali. Prav tako se strinjam z omejitvijo štirih let, da se ta omejitev črpa. Pri železnicah pa bi rad povedal tudi to. Železnica je izjemno star sistem. Verjetno bi bilo prav, da v prostorskih načrtih, ki jih imamo, dejansko odločimo, kateri so tisti koridorji, ki jih mi še potrebujemo za infrastrukturo, in kje teh prostorov oziroma teh koridorjev ne potrebujemo. Konkretno bi rad rekel to, da ko želimo pri izdelavi posameznega prostorskega akta, na primer v Mestni občini Velenje, dobiti soglasje za nek prostorski akt, je še vedno koridor čuvan tam, kjer nikoli več ne more biti železnice, ker je zgrajeno mesto. Na nek način bi kazalo zelo natančno opredeliti, katere so tiste parcele, katera so tista območja, ki jih bomo čuvali, katerih pa ne in jih sprostimo. V tem primeru gre seveda tudi za prodajo tega zemljišča, za vrnitev teh zemljišč, odvisno od tega, kako so ta zemljišča bila tudi pridobljena. Sicer pa mislim, da je zakon primeren za nadaljnjo uporabo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Katarina Hočevar, pripravi naj se gospod Franc Jurša in potem gospod Samo Bevk.
Hvala za besedo. Pozdravljeni še enkrat! Tudi sama se strinjam, da so spremembe in dopolnitve nujne. Sklep, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, bom podprla tudi v duhu tega, ker zamujamo z implementacijo evropske direktive oziroma le-ta ni bila ustrezno prenesene v naš pravni red. Upam, da bo to, kar je sedaj zapisano, zadostilo zahtevam Evropske unije. Ko govorimo o varnosti v železniškem prometu, mogoče ni odveč povedati podatek, ki ga dobimo od Slovenskih železnic, da je v zadnjih 21 letih na prehodih ceste čez železniško progo umrlo kar 195 ljudi. Seveda vse, kar pripomore k večji varnosti na tem področju, zasluži našo podporo. Dejstvo je tudi, da država z izgradnjo in posodobitvijo železniške infrastrukture zamuja, da smo v zadnjem obdobju veliko davkoplačevalskega denarja dajali za izgradnjo avtocest. Upam oziroma pričakujem, da bo Vlada v prihodnje namenila večjo pozornost, predvsem pa bolj transparentno usmerila sredstva v izgradnjo železniške infrastrukture. Ob tem bi se dotaknila enega primera iz prakse, ki kaže na to, kaj se ne bi smelo dogajati. Obnova regionalne železniške proge Grosuplje–Kočevje še poteka, vendar se bo tudi po novi progi vozilo s hitrostjo le 60 kilometrov na uro, kar je, milo rečeno, katastrofa, in bi s postavitvijo bolj ugodne trase vozili lahko tudi sto kilometrov na uro. Sredi obnove je po mojih podatkih prišla tudi ideja, da bi na tej relaciji ponovno oživeli tudi potniški promet, vendar bo s hitrostjo 60 kilometrov na uro najbrž to za potnike precej nezanimivo. Upam, da bodo te določbe v tem zakonu pripomogle tudi k temu, da se bomo v prihodnje lotevali obnov in dejanskih projektov v praksi bolj premišljeno, predvsem pa na način, ki bo dejansko pripomogel, da bomo povečali zanimivost železniškega prometa in ne dajali glasu za tiste projekte, ki jih mogoče tudi kakšen stric iz ozadja da prednost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Samo Bevk, za njim pa se pripravi mag. Ivan Vogrin.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani zbor! Seveda je treba sprejeti Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu, kajti s to novelo zakona zamujamo že več kot dobro leto dni, kajti direktiva Evropske unije je bila sprejeta v letu 2011, rok za sprejem zakona pa je bil konec istega leta, kot je bila direktiva sprejeta. Gospod minister je prej povedal, da smo dobili že opozorilo konec lanskega leta s strani pristojnih organov Evropske unije in da lahko sledijo tudi penali, če ne bomo naše zakonodaje uskladili z evropsko zakonodajo. To je naša glavna naloga. Novela pa je prinesla tudi nekatere druge spremembe, ki jih osebno podpiram, predvsem mislim tukaj na hitrejše umeščanje stvari v prostor. Namreč, v Poslanski skupini Socialnih demokratov se strinjamo s črtanjem člena, ki ureja vračila zemljišč v štirih letih od odvzema ali omejitve lastninske pravice, če se v tem roku ne začnejo uporabljati za namen razlastitve, saj razumemo, da z gradnjo ni mogoče vedno pričeti v štirih letih. Prav tako pa se strinjamo s poenostavitvami pri pridobivanju lastninske pravice na zemljišču na podlagi sklepa Vlade o ugotovitvi javne koristi. Namreč, dejansko ni mogoče vedno zelo hitro začeti gradnjo, sploh za naše razmere je štiriletni rok zelo kratek rok. Če pogledamo, kako načrtujemo umeščanje v prostor ali celo gradnjo drugega tira Divača–Koper v dolžini 27 kilometrov, ki jo prenašamo iz ene finančne perspektive v drugo finančno perspektivo, zdaj že ne vemo, ali bomo to lahko zgradili do konca te finančne perspektive, ki sledi, se pravi, do konca leta 2020. Pa poglejmo nekaj zgodovinskih podatkov. Proga Dunaj–Ljubljana–Trst, ki je dolga skoraj 600 kilometrov, načrtovati so jo začeli 1837. leta, graditi so jo začeli 1841. leta, v štirih letih so naredili vse za teh 600 kilometrov in so jo gradili do 1857. leta. Se pravi, 16 let; bistveno prej, kot smo mi v Sloveniji zgradili avtocestni križ. Ali recimo gradnja bohinjske proge, 158 kilometrov, ki je bila zgrajena v šestih letih. Ali recimo proga Zidani most–Zagreb–Sisak: 126 kilometrov. Zgrajena je bila v šestih letih. In to v 19. stoletju! Mislim, da se lahko vprašamo, kaj delamo danes v Sloveniji v 21. stoletju, ko se nismo sposobni odločiti niti o gradnji 27 kilometrov dolge trase drugega tira med Divačo in Trstom. Upam, da bo ministrstvo, pristojno za infrastrukturo, in tudi vlada kot celota naredila pomembne odločitve za to, da začnemo z večjimi infrastrukturnimi projekti in da končno zaženemo gospodarski razvoj v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zdaj je na vrsti gospod Mirko Brulc, za njim se pripravi gospod Andrej Čuš in potem gospa Marija Plevčak.
Spoštovani gospod minister, vsi prisotni! Razprava o železnicah je vedno zanimiva in je, tudi kar se financ in vsega drugega tiče, jama brez dna. Seveda bom podprl Zakon o varnosti v železniškem prometu, ker mislim, da je treba to zakonodajo sinhronizirati z evropsko zakonodajo. Naša železnica – zdaj govorim iz izkušenj, podobno kot moji predhodniki, omenil bi soško progo – je že bila koristna takrat, ko je bil v sosednji Italiji potres in je bila pontebska proga zaprta, in takrat so po tej soški progi vozili italijanski vlaki. Danes je res celotna proga velik tehnični muzej, zato bo treba tudi razmišljati o tem, da se ohrani to progo pri življenju, pa če ne zaradi drugega, vsaj za turistične vlake. Kajti, kot je prej kolegica povedala, posebni vlaki, ki vozijo 60 na uro, to so lahko samo turistični vlaki, noben drug. Kolega Samo Bevk je prej rekel, v kakšnem času so zgradili soško progo. Naj omenim, da so solkanski most z oštevilčenimi kamnitimi bloki sestavili v 17 dneh in se je posedel le nekaj več kot 2 centimetra. S tisto tehniko pred 102 leti so bili tako ekspeditivni! Mi pa ob vseh Primorjih, SCT in tako dalje, ki jih danes seveda ni več, nismo v stanju kakšne pametne proge zgraditi v letu in pol ali dveh! Tudi glede varnosti in vsega tega, kar ta zakon vsebuje, izmenjave podatkov s sosednjimi državami, urejanja opreme tovornih vagonov in podobno, mislim, da je to res nujno potrebno dejanje, zato bom ta zakon podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Andrej Čuš. Pripravi naj se gospa Marija Plevčak, za njo dr. Ljubica Jelušič in nato gospa Marjana Kotnik Poropat.
Gospa predsedujoča, hvala za besedo. Temeljni cilj Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu je prilagoditev slovenske zakonodaje novemu zakonodajnemu okviru Evropske unije. Kot je že več razpravljavcev govorilo, pri tem zelo zamujamo in če ni kakšnih drugih razlogov, je razlog za podporo vsaj v tem, da se izognemo kazni Evropske unije. Vseeno pa ima predlagani zakon oziroma spremembe kar nekaj dobrih stvari. Tako bi opozoril, da se pri izvedbi del po postopku vzdrževalnih del v javno korist kaže dosedanja pomanjkljivost, da objekti, ki se gradijo po tem postopku, lahko sežejo tudi izven pragovnega pasu, kar povzroča, da je treba za tak objekt pridobiti ustrezno zemljišče, v končni fazi pa tudi razlastitev, kar lahko povzroči tudi daljše časovne zamike. S spremembami zakona se pri izvedbi del po postopku vzdrževalnih del v javno korist omogoča pridobitev lastninske pravice na zemljišču na podlagi sklepa Vlade o ugotovitvi javne koristi, in to za dela oziroma objekte, ki se izvajajo po navedenem postopku in ki morajo biti zaradi svojih konstrukcijskih ter funkcionalnih lastnosti izvedena tudi izven pragovnega pasu. Odpravlja se omejitev, ki ureja vračilo razlaščenih zemljišč v štirih letih od odvzema, ali omejitve lastninske pravice, če se v tem roku ne začnejo uporabljati za namen razlastitve. Ta omejitev je neustrezna, saj z gradnjo iz različnih objektivnih razlogov, na katere investitor ne more vplivati, ni mogoče, žal, vedno pričeti v štirih letih. V predlog sprememb so bile vključene tudi določbe, ki se nanašajo na nivojske prehode čez progo. Predlagane rešitve se nanašajo predvsem na racionalizacijo izvedbe nivojskih prehodov tako, da vse pristojnosti, ki se nanašajo nanje – to je način zavarovanja, prednostna ukinitev, vzpostavitev novih –, kar se nanaša na obstoječo oziroma tudi na nadgrajeno javno infrastrukturo, preidejo na upravljavca javne železniške infrastrukture. Nadalje se racionalizacija dopolni še s tem, da se določi, da morajo biti nivojski prehodi izvedeni kot izvennivojski, ko se odsek infrastrukture, na katerem leži prehod, nadgrajuje, s čimer je v splošnem določen tudi čas za izvedbo prehoda. Predlog zakona je ob tem tudi usklajen z veljavnim pravnim redom in z drugimi določbami, ki se tičejo področja varnosti v prometu. Seveda pa je zelo pozitivno, da se pogovarjamo o problematiki varnosti v prometu, ne samo na področju železniške infrastrukture, tudi širše, ampak opažam, da pa se vseeno premalo pogovarjamo o kvaliteti železniških storitev. Precej debaterjev je že polemiziralo problematiko slabega razvoja infrastrukture v Sloveniji. Tukaj bi tudi sam kot Ptujčan izpostavil, da traja povprečna vožnja na relaciji Ptuj–Ljubljana v povprečju tri ure v eno smer. Če grem z avtom, pridem tja in nazaj. Tako si lahko približno predstavljamo, kako to izgleda. Ob tem pa bi tudi opozoril na pomembnost posodobitve proge Ptuj–Ormož–Hodoš, glede katere upam, da bo ta vlada iz centra imela posluh, in da se bo naredilo tudi kaj za spodnje Podravje. Hvala.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo dr. Ljubica Jelušič, za njo se pripravi gospa Marjana Kotnik Poropat, mag. Jana Jenko in potem še gospod Danijel Krivec.
Najlepša hvala, še enkrat, za besedo. Kot rečeno, te spremembe zakona podpiram, ker se zavedam, da je treba slediti ukrepom Evropske unije in usklajevanju naše zakonodaje z evropskimi direktivami. Moram pa vseeno izraziti žalost, da se lotevamo popravljanja zelo pomembne zakonodaje, ki zadeva varnost v prometu, na pobudo evropskih institucij in manj na pobudo lastnega premisleka. Opozorila bi predvsem na tisti del tega zakona, ki govori oziroma ki zadeva morebitne nesreče na železnicah, zakon predvsem veliko govori o načinu preiskovanja teh nesreč. Ampak, obstaja eno področje, ki ga v naši državi doslej še nismo uspeli urediti, in sicer gre za tiste nesreče, do katerih bi lahko prišlo v tunelih, skozi katere vodijo železnice. V tunelih, skozi katere gredo ceste, je uspelo urediti posebne vrste varovanje oziroma zagotovilo s strani gasilskih enot, bodisi poklicnih bodisi prostovoljnih gasilskih društev, da skupaj z Družbo za avtoceste skrbijo na vhodih in na izhodih iz tunelov za varnost prometa. Torej, ko pride do nesreče v tunelih, so za to posebne stalno dežurne ekipe gasilcev in reševalcev pripravljene. Tovrstnih sporazumov in načrtov med gasilskimi enotami in Slovenskimi železnicami še ni. V preteklosti so bili pogovori o tem, da bi se vzpostavilo neke vrste stalno dežurstvo oziroma določilo tista prostovoljna ali pa poklicna gasilska društva oziroma društva splošnega pomena, ki bi lahko bila posebej usposobljena za reševanje iz železniških predorov, ampak do tega koraka, do neke operacionalizacije zaenkrat še ni prišlo. Na to opozarjam tudi zato, ker obstajajo neka upanja in možnosti, da bi se vendarle gradil tudi drugi tir in to ne samo na površju, temveč tudi pod zemljo, torej v obliki predora, in modro bi bilo, da bi to varovanje, torej zavedanje o načinu reševanja v primerih morebitnih nesreč v tem predoru, imeli vključeno že v načrt za samo gradnjo in se ne bi začeli spraševati šele takrat, ko bi bil predor zgrajen in bi do nesreč lahko prišlo. Torej, opozarjam zlasti predstavnike Vlade, da bi bilo treba ob tem zakonu in pa tudi v operativnem delovanju postati bolj pozoren na morebitne nesreče tudi v predorih. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo še enkrat. Lep pozdrav vsem, še posebej ministru! Tudi sam bom zakon podprl, tako kot poslanska skupina, in se pridružujem vsem tistim, ki ugotavljate, da je treba nekatere rešitve, ki v drugih državah veljajo, vpeljati tudi v naš železniški sistem. Kar nekaj izmed vas je opozorilo na to, zakaj v bistvu to zakonodajo tako počasi noveliramo in prilagajamo ostalim. Mogoče je to tudi posledica tega, da imamo počasne vlake, malo vlakov, pa je zato varnost še zmeraj tako dobra – zdaj sem malo sarkastičen, ampak, to je dejstvo in to stoji. Bila je že omenjena "hitrost" naših vlakov in sam ugotavljam, da je vlak od Mosta na Soči do Ljubljane v tistem obdobju po otvoritvi prej prišel kot zdaj, potem se za varnost res ne moremo bati, ker do nesreče skoraj ne more priti. Tudi vlakov je vedno manj in s tega vidika so ti problemi mogoče manj izpostavljeni. Treba je pa opozoriti še na nekatere stvari, tudi s strani ostalih kolegov je bilo opozorjeno, da se malo vlaga v to infrastrukturo, lahko pa rečemo, da v nekem obdobju ne samo da nismo vlagali v to infrastrukturo, ampak smo jo uničevali. Spomnite se progo smo imeli do Kranjske Gore, do Jesenic, od Jesenic do Kranjske Gore proti Trbižu je bila proga, Trbiž je zdaj največje vozlišče železniško v tem delu Evrope, naš dostop do tega vozlišča smo spremenili pa v kolesarsko stezo. To se lahko sam vsak vpraša, kako to obrniti – nikoli več! Narejena je bila tudi proga Kobarid–Čedad, bila je v funkciji – se je tudi ukinila. Opozarjam na nekatere primere, ki jih poznamo. S tega vidika je bilo jasno, da je bila politika v preteklosti usmerjena v cestni prevoz, zato ker je pobiranje davka od nafte in naftnih derivatov bolj ugodno kot pa od železnic, ki so bile vedno subvencionirane. Očitno nihče ni nikoli videl v tem direktnem pobiranju neke prednosti, nobeden se ni zavedal tega trajnostnega vidika, ki ga železnic prinaša na dolgi rok. Jasno, v preteklosti tudi ni bilo govora o tem, da so železnice velika priložnost v čezmejnem transportu, in s tega vidika je bila podpora železnicam kot takim, predvsem pa nekim novogradnjam in izboljšavam zanemarljiva, kvečjemu se je bolj uničevalo nekatere proge, kot pa gradilo. Res pa je, da je kritična masa, ki lahko uporablja železnice v našem prostoru, sorazmerno majhna in tudi s tega vidika je investiranje v to zelo drago. Ampak, vsemu navkljub, vsaj tisto, kar je v preteklosti že bilo vzpostavljeno tudi pod drugimi sistemi – ni bilo smiselno, da se je opustilo in na nek način uničilo, kajti koridorji so najbolj pomemben del v umeščanju nekih infrastrukturnih projektov in ko te zgubimo, novih praktično ni. Ampak to so druge zadeve, ki se ne dotikajo konkretno tega zakona. Tako kot so vsi ugotavljali, zakon je pač potreben in ga bomo tudi v naši poslanski skupini podprli.
Hvala lepa. Besedo ima še predlagatelj, torej Vlada. Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa. Mogoče nekaj kratkih komentarjev, ker je bilo rečeno, da zakon nepravilno opredeljuje, da ne posega v proračunska sredstva. Ne, zato ker se ukvarja z varnostjo in postavlja določene standarde in usklajuje z evropskimi direktivami. Vse aktivnosti, kar se tiče modernizacije, recimo na nivojskih prehodih, potekajo naprej po planu, tako kot so bile zastavljene. Recimo, v okviru projekta modernizacije nivojskih prehodov Pragersko–Hodoš se bo ukinilo 32 nivojskih prehodov, 11 nivojskih prehodov se ukine – pomeni, skupaj 43 – zaradi izvedbe izvennivojskega prehoda na istem mestu bo zgrajenih 14 podvozov oziroma podhodov in 5 nadvozov. Tako bodo vse te zadeve kljub vsemu potekale naprej, dejansko se zakonsko usklajujemo z evropskimi direktivami. Rad bi tudi opozoril, da uredba o enostavnih objektih, ki je tako razburila tudi slovensko javnost in občine, trenutno nima zveze s temi zadevami, sploh pa ne, kar se tiče posegov izven teh območij in postopkov, kako se lahko dejansko ravna izven pragovnih koridorjev. Dejansko to nima neposredne povezave, tista zadeva je popolnoma ločena in se to urejuje na občinskem nivoju, ta zadeva pa ima druge pravne temelje, na katerih se urejujejo prostorsko. Kar se pa tiče nesreč v predorih, moram povedati tako. V tehničnih specifikacijah interoperabilnosti varnosti v tunelih so vse te nadgradnje in gradnje tunelovin vse te predvidene zadeve upoštevane. Se pravi, vse, kar je novih investicij glede tunelov in predorov in kar se tiče zahtev za zagotavljanje varnosti, so upoštevani vsi evropski standardi in je v bistvu že upoštevano pri projektiranju. To bo tudi vidno, takrat ko bo to v javnih obravnavah. Tako da: ja, seveda se misli na to, niso pozabljene na te zadeve in se bo tudi v prihodnosti jasno moralo dati več poudarka na to zadevo. Hvala.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljati. Zaključujem razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 13. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ODLOKA O USTANOVITVI IN NALOGAH DELOVNIH TELES DRŽAVNEGA ZBORA. Predlog odloka je v obravnavo Državnemu zboru predložil Kolegij predsednika Državnega zbora. Za dopolnilno obrazložitev predloga odloka dajem besedo predsedniku Državnega zbora gospodu Janku Vebru.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. Predlog novele odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles Državnega zbora, ki ga je sprejel Kolegij predsednika Državnega zbora na 46. seji 20. marca in ga v skladu s poslovnikom predlaga v sprejetje Državnemu zboru, sledi v začetku marca sprejetemu Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o Vladi Republike Slovenije. S to zakonsko novelo so bili namreč spremenjeni nazivi nekaterih ministrskih funkcij in na novo opredeljena tudi delovna področja teh ministrstev. S sprejemom predlaganih sprememb odloka bo torej Odbor za pravosodje, javno upravo in lokalno samoupravo preimenovan v Odbor za pravosodje, Odbor za notranje zadeve v Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo, Odbor za izobraževanje, znanost, kulturo, šport in mladino, pa v Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino. Ena izmed najpomembnejših sprememb je nedvomno ustanovitev Odbora za kulturo in v skladu s temi spremembami se ustrezno spreminjajo oziroma na novo določajo tudi opredelitve nalog delovnih teles. V skladu z dogovorom na seji Kolegija je bilo naknadno opredeljeno še dodatno posvetovanje v zvezi z natančnejšo opredelitvijo predlaganih pristojnosti Odbora za kulturo. Odbor bo tako v skladu s predlaganim amandmajem narodnih skupnosti v okviru svojih pristojnosti, brez da bi posegal v vlogo in naloge Komisije za narodne skupnosti, obravnaval tudi predloge aktov in problematiko narodnih skupnosti ter predloge aktov, ki posegajo na področje rabe jezika, kulturne dejavnosti ter informiranja in medijske dejavnosti narodnih skupnosti. Predlagam, da ta odlok Državni zbor sprejme, začel se bo uporabljati z imenovanjem predsednikov in podpredsednikov delovnih teles in seveda predlagam, da tudi podprete amandma narodnih skupnosti. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Nova koalicija je pripravila nov zakon o Vladi, ki je imel za posledico prerazporeditev pristojnosti med posameznimi resorji. Nekatere zadeve so se prenesle, tako recimo tožilstvo iz notranjih zadev pod pravosodje, nekaj sprememb je bilo tudi pri javni upravi in seveda ključna sprememba z ustanovitvijo novega resorja. Te spremembe sicer niso v smislu protikriznega delovanja Vlade, ker se s tem pravzaprav nič pomembnega na tem področju ne zgodi in ne pomeni nikakršne izboljšave; prej nasprotno, kajti novo ministrstvo prinaša nove stroške pri delu Vlade. Mislim, da gre tu za simboliko, ki prinese samo dodatne stroške. Posledica zakona o Vladi so tudi spremembe pri strukturi dela Državnega zbora. Poleg teh sprememb zaradi spremembe zakona o Vladi je prišlo tudi do nekaterih drugih sprememb, predvsem dobimo dodatnega predsednika enega delovnega telesa in dodatno osem podpredsednikov, kar tudi ne predstavlja kakšne racionalizacije, ampak predvsem podražitev zaradi stroškov. Te stvari so po našem mnenju več ali manj bile nepotrebne. Kljub vsemu bodo pri delu Državnega zbora, vsaj v začetku, pa tudi predvsem pri delu Vlade, določeni zastoji zaradi teh prestrukturiranj, prenosov pristojnosti, prevzemov in podobnih zadev. Kljub vsem tem povečanjem, ki so se zgodila, najbrž teh sprememb ni dovolj, da bi se vsem v koaliciji posušile solze, ker niso mogli uresničiti svojih ambicij in pričakovanj. Mi bomo podprli amandma narodne skupnosti, ki so ga vložili k temu odloku. Ne bomo pa odloku Vlade oziroma koalicije nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani predsednik Državnega zbora, ki ste predlagatelj tega odloka, poslanke in poslanci! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla predlagani odlok. Opozorim naj, da je v tem mandatu to pravzaprav že tretjič, ko se srečujemo z Odlokom o ustanovitvi in delovanju delovnih teles. Če se boste spomnili, na začetku smo najprej ustanovili štiri delovna telesa, da smo lahko začeli ustrezno delovati. To je bilo 21. decembra 2011. 28. januarja 2012 smo sprejeli osnovno besedilo, ki je oblikovalo 20 delovnih teles. Sedaj se srečujemo v tretje s spremembami in dopolnitvami Odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles. V obrazložitvi odloka jasno piše, da v Državnem zboru se ustanovijo delovna telesa zato, da lahko spremljajo stanje na posameznih področjih, za pripravo odločitev o politiki na teh področjih, za oblikovanje stališč do posameznih vprašanj ter za obravnavo predlogov zakonov in drugih aktov Državnega zbora. Ni torej namen odloka se protikrizno vesti, ampak je z odlokom ustanoviti delovna telesa, na katerih se lahko pa obravnavajo taki protikrizni ukrepi. Toliko glede tega. Tudi je zelo zanimivo, kako si posamezna koalicija zastavi najprej delovna področja v Vladi in nato še v Zakonu o državni upravi ustrezno opredeli posamezne naloge katerega od delovnih teles. Poslovnik sicer določa omejeno število tistih, ki jih mora imeti Državni zbor v slehernem sklicu. Naj pa samo za primerjavo povem, da število delovnih teles lahko zelo niha. Doslej smo imeli s prvim odlokom najmanjše število delovnih teles. Bilo jih je 20. Posebej poudarjam, da ne štejem preiskovalnih komisij. Največje število delovnih teles pa je bilo v mandatu 1996–2000. Takrat jih je bilo kar 28. No, po 23, recimo, v prvem mandatu, pa v mandatu 2008–2011, sicer bomo sedaj dvakrat imeli po 21 tako kot v mandatu 2000–2004. In ostane mi še čas 2004–2008, ko jih je bilo 24. Če bi želeli privarčevati na račun predsedniških mest in drugega dela, potem bi se morali vprašati, kako je s financiranjem številnih preiskovalnih komisij, ki so bile v posameznih mandatih tudi ustanovljene. Tako je to določanje lahko gledati z dveh nasprotujočih si zornih kotov. Opozorim naj na to, da so posamezna delovna področja lahko zelo različno obravnavana. Denimo, področje, za katero se posebej zavzemamo pri Socialnih demokratih, to je področje enakih možnosti: v mandatu 1992–1996 smo imeli posebno Komisijo za žensko politiko, v mandatu 1996–2000 Komisijo za politiko enakih možnosti. Takrat je bilo tudi največ delovnih teles, če se spomnite, 28. Zato je bila opravljena velika redukcija v mandatu 2000–2004 in je bilo področje enakih možnosti umeščeno v notranje zadeve, tako kot področje invalidov, denimo, v Odbor za delo. Nato se je v mandatu 2004–2008 politiko enakih možnosti umestilo v Komisijo za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti. Zdaj pa, kot zanimivost, opozarjam v delu parlamentarnega delovnega telesa to področje še vedno zapisano pri Komisiji za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti, če pa pogledate, kako je z resorji posameznih ministrstev, pa so enake možnosti vključene v Ministrstvo za delo, družino, invalide in enake možnosti. Tako je to spreminjanje zvezano v resnici tudi s predstavo vsakokratne koalicije, kam naj neka tematika jedrno sodi. Podobne spremembe združevanja in razdruževanja je, recimo, doživljajo še ministrstvo oziroma Odbor za pravosodje, notranje zadeve in javno upravo. Kot vidite, bomo po novem imeli zdaj odbor samo za pravosodje in bodo notranje zadeve znova združene z javno upravo in lokalno samoupravo. Tako spreminjanje delovanje se mi zdi smotrno vedno takrat, kadar je cilj doseči bolj uravnoteženo razmerje med delovanji posameznih odborov. In to za odbor, ki sem ga nazadnje omenjala, zagotovo drži. Če se spomnimo samo, koliko sej je moral opraviti Odbor za pravosodje, notranjo politiko javno upravo v mandatu 2008–2013 ali kdaj prej. Saj statistiko natančno o številu sej, poteku lahko tako ali tako spremljamo v vsakokratnem poročilu, ampak nekaj, kar pa se vsaj doslej še ni zgodilo, je pa ustanovitev posebnega delovnega telesa, posvečenega samo kulturi, kar je zvezano tudi s ponovno vzpostavitvijo ministrstva za kulturo. To se mi zdi posebej pomembno, zlasti zaradi nalog, ki ta odbor še čakajo. Tisto, kar bi lahko morebiti v zvezi s tem še povedali: združevala so se in razdruževala ministrstva, ki so obravnavala izobraževanje v celotni vertikali ali pa ločeno, primarno in sekundarno šolstvo, pa terciarno posebej, znanost je bila praviloma pridružena k terciarnemu, tako da te specifike so zagotovo zelo zanimive. Če bi šli gledat še opredelitve delovnih področij znotraj samih delovnih teles, se mi zdi zelo zanimiva razlika v opredelitvi delovnega področja Odbora za finance in monetarno politiko, ko je ista koalicija praktično v tem sestavu prvič določila manjši obseg nalog in delovnega področja kot v sedanjem odloku. S tem odlokom se pa pristojnosti tega Odbora za finance in monetarno politiko ne spreminjajo. Tu se zato zagotovo zastavlja tudi vprašanje, koliko je smotrno natančno, podrobno, razdrobljeno, da tako rečem, definirati pristojnosti posameznega delovnega telesa. Socialni demokrati nismo bili recimo privrženi temu, da bi posebej govorili še o posameznih problemih, ki se lahko vključujejo v dve delovni telesi. Mislim na vprašanje trgovine z ljudmi. Vsekakor pa bomo podprli amandma, ki ga predlagata predstavnika narodnih skupnosti, zlasti zaradi tega, ker je zdajšnja dikcija taka, da pri nalogah, ki naj jih dobi Odbor za kulturo, so posebej omenjeni pripadniki različnih narodnih skupnosti. Torej ni to usmerjeno samo na področje, ki ga sicer obravnava obvezno delovno telo Državnega zbora. Kot rečeno, v Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli oboje, amandma in odlok v celoti, in pričakujemo, da bodo delovna telesa dobro opravljala nalogo, zaradi katere so ustanovljena. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke, gospod Mihael Prevc.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Odlok o ustanovitvi in nalogah delovnih teles prinaša nekaj sprememb na nivoju razdelitev resorjev in ena izmed teh je tudi razdružitev tako imenovanega mega ministrstva oziroma Ministrstva za izobraževanje, znanost, kulturo in šport, in sicer tako, da se vrača samostojno ministrstvo za kulturo. Glavni argument je bil, da je bila kultura v okviru celotnega ministrstva odrinjena na sam rob ter da lahko le kot samostojna institucija predstavlja, zastopa, ohranja in skrbi za kulturo znotraj in zunaj državnih meja. Čeprav sami ugotavljamo, da slovenska kultura še danes cveti in bogati našo družbo, da ni nič manj bogata in da nas nič manj ne navdihuje, kot so to napovedovali nekateri ob združitvi ministrstva za kulturo z ministrstvom za izobraževanje, in čeprav se je tudi jasno pokazalo, da oblika ne more določiti vsebine in da so vsakršne drugačne interpretacije imele zgolj demagoško noto, v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke v skladu z dosedanjo prakso, da si koalicija uredi ministrstva po svoji logiki delovanja in da s tem prevzema tudi odgovornost za učinkovito delovanje ministrstev, vašemu predlogu nismo nasprotovali. Prav tako ne bomo nasprotovali predlogu za ustanovitev Odbora Državnega zbora za kulturo. Za nas je to priložnost, da bomo še bolj spremljali koalicijske težnje po izboljšanju prostorskih in finančnih pogojev za delo kulturnih ustvarjalcev in uskladitev ter teženj z željo po zmanjšanju odvisnosti kulture od proračunskih sredstev. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke prav tako ne bomo nasprotovali predlogu, da se Odbor za notranje zadeve preimenuje v Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo v skladu z oblikovanjem novega ministrstva, in prav tako, da imamo sedaj samostojni odbor za pravosodje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospod Franc Jurša.
Gospa podpredsednica, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, lep dober dan! Predstavitev stališča poslanske skupine bom začel tako: čas, v katerem živimo, je težak. Govoriti o tem, da je zdaj recesija in gospodarska kriza, je že skoraj nesmiselno, bolj je primerna beseda, da so težki časi. V teh težkih časih smo leta 2011 imeli tudi prve predčasne volitve v Republiki Sloveniji. Na teh predčasnih volitvah je zmagala politična stranka, ki takrat ni uspela sestaviti, skupaj še z nekaterimi, koalicije in popeljati našo Slovenijo iz teh težkih časov. Takrat smo v Državnem zboru ustanovili – to je lepo povedala tudi kolegica Majda Potrata – delovna telesa Državnega zbora. Potem se je oblikovala nova koalicija desnosredinskih strank in takrat smo tudi oblikovali nova delovna telesa, ki so na nek način bila prilagojena tudi področju delovanja ministrstev. Glede na to, kar se je zgodilo v letošnjem letu in se je oblikovala nova koalicija, se je pripravil tudi predlog sestave ministrstev, delovna področja ministrstev so se nekoliko spremenila, posledično temu pa se spreminjajo tudi delovna telesa Državnega zbora. O teh zadevah smo na različnih nivojih tudi razpravljali in se skupaj odločili, da se bo Državnemu zboru predlagal tak predlog, kot je v predlogu odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles Državnega zbora tudi pripravljen. Svojo kratko predstavitev bom zaključil z naslednjim: vladno ekipo smo potrdili, potrdili smo tudi okvir delovanja ministrstev, tokrat potrjujemo tudi delovna telesa Državnega zbora. Znotraj tega bomo tudi razpravljali o odloku. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije bomo predlagani odlok potrdili, kakor tudi amandma, potem pa bomo družno začeli delati naprej v Državnem zboru, v delovnih telesih. Upam in prepričan sem, da bomo delali uspešno. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima še Poslanska skupina Pozitivne Slovenije, gospod Jani Möderndorfer.
Po tem historičnem pregledu, kako smo zadnjih 20 let ustanavljali, razdruževali in tako dalje, kaj vse smo počeli s temi odbori, lahko povem samo to, da smo v Pozitivni Sloveniji obravnavali tudi ta predlog odloka o ustanovitvi in nalogah delovnih teles in v prvi vrsti pozdravljamo, da bo Državni zbor končno dobil po enem letu nazaj tudi Odbor za kulturo, kar je sestavni del tistega, o čemer je Državni zbor že odločal, to pa je, da smo z Zakonom o Vladi republike Slovenije določili tudi novi resor. Prav tako bomo podprli tudi amandma, ki je vložen na ta odlok, in verjamem, da bodo s tem ustoličeni vsi temelji, da bo Državni zbor lahko sploh opravljal svoje delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi razpravlja poslank in poslancev o predlogu odloka. Besedo ima gospod Franc Jurša. Pripravi naj se dr. László Göncz.
Podpredsednica, hvala lepa za besedo. Glede na to, da sem predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev in skozi to razmišljanje, ki sem ga podal, povedal tudi najosnovnejše zadeve, se danes podrobno več ne bi vključeval v to zadevo. Upam, da bomo vsi skupaj to podprli oziroma tudi v času, ko bomo glasovali o tem, tudi zadevo potrdili, tako odlok kakor tudi amandma, ki je predlagan. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. László Göncz ima besedo. Pripravi naj se mag. Ivan Vogrin, za njim gospod Jani Möderndorfer in potem gospod Dragutin Mate.
Hvala lepa za besedo, spoštovana gospa podpredsednica! Ker se nisva prijavila pri stališču poslanskih skupin, zato zgolj dva stavka. Pri ustanovitvi Odbora za kulturo glede na spremembe v strukturi vlade smo opazili, da je področje narodnih skupnosti nekje izostalo, je pa to pomemben steber našega obstoja in razvoja; in ne samo našega, ampak kot je že bilo danes poudarjeno, tudi narodnih skupnosti, ki niso avtohtone. Zato smo že na kolegiju predlagali to dopolnitev in je prišlo do konsenzne rešitve, ki jo je predstavil gospod predsednik Državnega zbora. Torej, zahvaljujem se za to, da sem vsaj tako razumel, da je tako amandmaju kot tudi odloku v celoti podpora dana in bo šla najina podpora tako amandmaju kot tudi odloku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Jani Möderndorfer oziroma ga ta trenutek ni, ugotavljam. Predlagatelj, gospod Janko Veber, izvolite.
Hvala. Samo na kratko se želim še enkrat zahvaliti vsem, ki ste vedeli, da boste podprli odlok in še posebej amandma narodni skupnosti. S tem mislim, da bodo resnično podani pogoji za to, da začnemo čim prej z delom tudi v delovnih telesih v Državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo o predlogu odloka. Prehajamo na razpravo o 5. točki predloga odloka in vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 27. marca 2013. V razpravo dajem 5. točko in amandma Poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti. Želi kdo razpravljati? Če ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Torej smo končali z razpravo tudi o amandmaju, o katerem bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam tudi 12. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 14.10. Torej ob 14.10 nadaljujemo z glasovanjem.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Prosim vas, da se zasedete svoja mesta, ker bomo nadaljevali s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev in vas pred tem prosim, da preverite delovanje vaših glasovalnih naprav in opozorite, če je karkoli narobe. Sicer pa nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je s Ponovnim odločanjem o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Obrtnega zakona. Prehajamo na odločanje in vas ob tem želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju, skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije, za sprejem navedenega zakona glasovati večina poslancev zbora, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti 15. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o potrošniških kreditih. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o posojilu Helenski republiki. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbor ni bilo mogoče vlagati in zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujemo točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o dedovanju kmetijskih gospodarstev. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona in ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu niso bili vloženi, prehajamo na odločanje. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili o neskladnostih. Predlog zakona je tako usklajen in glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Zaključujemo to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je na prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varnosti v železniškem prometu je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Sklep o tem, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo, je sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah in dopolnitvah Odloka o ustanoviti in nalogah delovnih teles Državnega zbora. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 27. 3. 2013. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti k 5. točki. Odpiram glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, vsi so glasovali za. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. S tem smo končali z glasovanjem o amandmaju. Sedaj odločamo oziroma prehajamo na odločanje o predlogu odloka v celoti. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmaja, ki smo ga ravnokar sprejeli, predlog odloka neusklajen. Zato glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za 61, proti 1. [[Za je glasovanje 61.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca Mihaela Prevca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednice Vlade mag. Alenke Bratušek na poslansko vprašanje gospoda Mihaela Prevca v zvezi z ekonomskimi ukrepi Vlade. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za 36, proti 45. [[Za je glasovanje 36.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o voznikih. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o voznikih je primeren za nadaljnjo obravnavo. Opazila pa sem, da želi eden izmed poslancev obrazložiti svoj glas. Želi še kdo? Ne. Imate besedo, gospod Černač, izvolite.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke naj povem, da bomo ta zakon podprli. Argumenti za podporo so številni. Tisti, ki ste včeraj govorili proti tej noveli, pa ste omenjali dva razloga proti: prvi je ukinitev Javne agencije za varnost prometa, drugi pa črtanje 67. člena, ki govori o tem, da se preizkus iz prve pomoči, ki je predpogoj za pristop k opravljanju vozniškega izpita, lahko opravlja izključno pri pristojni organizaciji Rdečega Križa. Ti argumenti, ki so bili navajani, ne vzdržijo presoje. Glede slednjega, prve pomoči in Rdečega Križa, je najprej treba povedati, da je ta določba protiustavna. Na drugi strani pa preizkus znanja iz prve pomoči pri pristojni organizaciji Rdečega Križa ni več tisto, kar je nekoč bil. Izrodil se je v pridobitev nekega potrdila, zaradi katerega je proračun te organizacije vsako leto težji za nekaj 100 tisoč evrov, znanje udeležencev v prometu pa iz leta v leto slabše. To dokazujejo tudi statistični podatki, po katerih več kot 80 % udeležencev v prometu ne zna pravilno nuditi ponesrečenim prve pomoči. To določbo, ki je na eni strani protiustavna in ki na drugi strani določa monopol ene izmed organizacij, bi bilo treba spremeniti z novelo. Ta določba bi bila odpravljena in v okviru preizkusa znanja bi bilo omogočeno kvalitetnejše izobraževanje za pridobitev vozniškega izpita. Ta določba je na primer taka, kot če bi, recimo, Avto-moto zvezi Slovenije podelili v zakonu izključno pravico, da se lahko samo pri njih opravljajo vozniški izpiti. Drugi argument je bila ukinitev Javne agencije za varnost prometa. Agencija se ne ukinja, se preoblikuje, ker za njeno ustanovitev v letu 2010 oziroma 2011 ni bilo nobenih smiselnih razlogov, je v celoti proračunsko financirana, nima lastnih prihodkov. V preteklem delovanju njeno delovanje ni pomenilo neke nove dodane vrednosti. V Državnem zboru je predsednik – in tudi vodje poslanskih skupin – v tem mesecu dobil poročilo, ki govori o tem, da so bile pri delovanju te agencije ugotovljene številne nepravilnosti, v njej poteka ne ena, več kriminalističnih preiskav, predvsem na področju izpitov. Skratka, ogromno denarja je bilo porabljenega za neke neproduktivne akcije. Recimo za Ustavi se, vlak se ne more, nekaj 100 tisoč evrov, zaradi tega je trpelo sofinanciranje drugih nepridobitnih organizacij, ki so kvalitetno opravljale delo na tem področju. Predlog, ki je v tej noveli, je smiseln, zagotavlja delovanje v okviru organa v sestavi ministrstva in to je tudi eden izmed razlogov, da bi bilo treba to novelo zakona podpreti. Razumem, da Socialni demokrati, ker so bili v času Pahorjeve vlade, takrat ko so se širom ustanavljale te agencije in ostale paradržavne institucije, ne morejo tega podpreti. Ne razumem pa tega preobrata pri stranki Gregorja Viranta in Viktorja Karla Erjavca, ki sta še do nedavnega to usmeritev po racionalizaciji in bolj učinkovitem delovanju podpirali. V poslanski skupini bomo novelo podprli.
Hvala lepa. Odpiram glasovanje. Glasujemo. Navzočih 84 je poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 52. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o cestah. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o cestah je primeren za nadaljnjo obravnavo. Odpiram glasovanje. Glasujemo. Navzočih 84 je poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za infrastrukturo in prostor kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o motornih vozilih. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o motornih vozilih je primeren za nadaljnjo obravnavo. Odpiram glasovanje. Glasujemo Navzočih 84 je poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 49. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 49.]] Sklep torej ni bil sprejet in zakonodajni postopek je končan. S tem zaključujemo to točko dnevnega reda. Prekinjam 12. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali 2. 4. ob 10. uri. Na svidenje.