Spoštovane kolegice poslanke in koleg poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 8. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Mirko Zamernik, dr. Miha Brejc, Jelko Kacin, Franc Čebulj, Anton Delak,Ljubo Germič - se opravičujem, gospod Delak je med nami - Jurij Malovrh za popoldanski del seje, Sonja Areh Lavrič, Bogdan Barovič za popoldanski del seje, Andrej Gerenčer, Cveta Zalokar Oražem, Stanislav Brenčič za pričetek popoldanskega dela seje in Ivan Božič od 17.00 ure dalje. Ker bomo ugotavljali navzočnost v dvorani, vas lepo prosim, da vstavite kartice in s pritiskom na tipko "kvorum" [[...]]Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 50 poslank in poslancev, tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Današnje nadaljevanje 8. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 28. točke dnevnega reda - predlog poslovnika državnega zbora Republike Slovenije; zatem bo zbor prešel na obravnavo prekinjene 27. točke - predlog zakona o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001; nato na obravnavo prekinjene 12. točke - predlog zakona o inšpekcijskem nadzoru; ter po vrstnem redu dalje. Prehajamo torej na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA. Pred vami je nov pregled, in sicer z datum 2. oktober 2001. Faza, v kateri smo, je razprava ob amandmajih k 23. členu, in sicer, da obnovimo: k 23. členu sta bila vložena dva amandmaja, pod zaporedno številko ena je amandma, katerega predlagateljice so štiri poslanske skupine pozicije, z opombo, če je sprejet ta amandma, je amandma pod točko dve tega pregleda brezpredmeten, in pod zaporedno številko dve je amandma poslanskih skupin Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Vizjak, izvolite, potem gospod Brenčič.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. No, jaz imam še vedno, tako kot sem imel, pomislek pri vsebini poslovnika, kjer iz dosedanje pristojnosti državnega zbora določene stvari prenašamo na kolegij državnega zbora v smislu odločanja, ne posvetovanja, ampak odločanja, povsem iste pomisleke, kot sem jih imel v drugem branju. Smatram, v skladu z ustavo, da je poslanec neke vrste individuum in odločanje v državnem zboru je glede na živ glas. S tem, ko mi prenašamo odločanje na kolegij državnega zbora, s tem tudi dajemo kolegiju ali članu kolegija delniško pravico, da on odloča v imenu celotne poslanske skupine, ki pa tako rekoč ni prisotna. On razpolaga s tem individuumom ali glasom posameznega poslanca. Jaz to razumem, če gre za vprašanja, ki so bolj postopkovne narave ali organizacijske narave. Vendar pa so tudi nekatere te pristojnosti, ki jih bo zdaj imel v smislu odločanja kolegij, takšne, za katere jaz smatram, da bi bilo zelo dobro, da bi se o njih odločalo s pravico poslanca kot enega glasu. To bi nekako še razumel, če bi bila zasedanja ali če bi potekale seje kolegija javno. Praktično se bo pa odločalo na kolegiju brez prisotnosti javnosti in v smislu glasu za vse svoje poslance v poslanski skupini. Tako, da v tem smislu jaz prav gotovo tega člena ne bom podprl, v kolikor ostaja tako. Predvsem tudi v smislu, da je odločanje kolegija tajno. S tem se jaz nekako ne strinjam. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite. Proceduralni predlog ima prednost. Izvolite, gospod Pukšič.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Demokracija se začne in se konča pri spoštovanju procedure. Dovolite, da vas opomnim, kje ste končali zadnje zasedanje pri tej točki. Končalo se je pri replikah. In bil sem eden od tistih, ki sem bil prijavljen za repliko. Zato proceduralno predlagam, da vrnete začetek te razprave tja, kjer ste jo končali. In seveda omogočite vsem tistim, ki so imeli replike, da to tudi opravijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Se opravičujem. Vendarle, k repliki ste bili prijavljeni vi, večkrat. Mislim, da je pravzaprav replika bila že ponovno zatrjevanje stvari, s katerimi se ne strinjate. Gospod Pukšič, odprta je razprava. Ponovno boste lahko, ne ve se več, komu steželeli replicirati, tako da, če dovolite, prijavite se k razpravi in ponovno poveste svoje mnenje. Nadaljujemo. Gospod Vizjak, izvolite. To ni bil [[...]]Se opravičujem. Nadaljujemo splošno razpravo. Gospod Pukšič, javite se k razpravi. Ker ne vemo, komu ste želeli replicirati. Repliko ste uporabili za to, da ste dvajsetkrat zatrdili, sem označila, da se z mnenjem koalicije in predlogom, se pravi ureditvijo v 23. členu, ne strinjate [[...]] [[Glas iz ozadja.]] [[...]]Ugovarjate temu? Izvolite, še enkrat. Potem bo državnizbor o tem, kakor sem odločila, pač odločil. Če se z mano ne strinjate, to poslovniško možnost imate.
Hvala lepa. Ne vem zakaj, vem pa, da predsedujoča ni za to, ali predsedujoči, da bo štel, kolikokrat sme opozicijski poslanec uporabiti ta ali drugi izraz ali ta ali drugi stavek. Vem, da je zato, da mora vedeti, komu replicira. To je naloga predsedujočega in to je bila vaša naloga. Če svoje naloge niste opravili, tudi proceduralno dobronamerno sem vas opozoril na to in seveda sem pričakoval, precej naivno, da boste svojo napako odpravili na ta način, kot sem sam predlagal v proceduralnem predlogu. Še enkrat predlagam, da se razprava vrne na tisto točko, kjer se je zadnjič zaključila, v nasprotnem primeru je to kršenje poslovnika. Sam sem bil prijavljeni za repliko, želel sem replicirati gospodu Anderliču, ko je govoril o pomembnosti in o ponderstvih posameznega vodja poslancev, poslanskih skupin na kolegiju. O tem sem hotel replicirati. In seveda to ni za razpravo. To je za repliko gospoduAnderliču. Upam, da tokrat ne boste kršili poslovnika in da mi boste to omogočili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Da ne zavlačujemo, izvolite gospod, imate repliko, gospod Pukšič.
Hvala lepa. V tej točki, ko se govori o ponderiranju, ponderiranih glasovih vodij poslanskih skupin, se strinjam v tistem delu, ko govori gospod Anderlič o odgovornosti posamezne poslanske skupine in posredno tudi odgovornosti vodje poslanske skupine, glede na število poslancev. Vendar je to en del resnice. Drugi del resnice je na drugi strani, in sicer, gospod Anderlič, v vladi Republike Slovenije imamo poslanske skupine, ki so na sedmem ali osmem mestu, njihova teža in odgovornost proti državljankam in državljanom Republike Slovenije je bistveno manjša kot od druge parlamentarne stranke na državnozborskih volitvah. Torej druge po vrsti na državnozborskih volitvah. Pa vendar poslanska skupina in poslanci Socialdemokratske stranke seveda te možnosti v vladi izražanja in izvajanja svojega programa, ki smo ga obljubili volivkam in volivcem, seveda nimamo. Zato je naša odgovornost toliko večja in pomembna, da se izrazi in odrazi v državnem zboru. Zato vam seveda pod nobenim pogojem ne moremo dovoliti, da bi sprejeli takšen poslovnik, da bi se moč poslanske skupine, ki je bila na državnozborskih volitvah druga, izničila samo z dvema glasovoma, glasovoma dveh poslancev, ki sta trenutno v koaliciji in skupaj zmoreta 45 poslanskih glasov na zaprtem delu seje kolegija.
Hvala lepa. In zdaj po naslednjem vrstnem redu, kot sem videla, da ste dvigovali roke, tako da se lahko pripravite. Najprej gospod Vizjak, potem gospod Peče, gospod Sok, gospod Anderlič in gospod Cukjati, nato gospod Jerovšek. Najprej gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Ob tej točki in pri tem amandmaju bi opozoril na naslednje: Prvič, smo v tretji obravnavi poslovnika in se mi zdi popolnoma glede procedure nelogično in tudi sporno, da tako pomembne vsebinske razprave oziroma dileme, kot je uvedba tega kolegija z vsemi temi pristojnostmi, ne sodijo v tretjo obravnavo, ampak bi to sodilo prej, in če je bilo prej zavrnjeno, ne sodi sem. Mislim, da je o tem odločitev že padla in je zgolj izigravanje neke procedure, da se to ponovno vleče notri in seveda ponovno dela pritiske, take in drugačne, ter s tem tudi želi to nesprejeto, že nesprejeto odločitev ponovno dati v sprejemanje. Mislim, da je to v nasprotju z idejo poslovnika in z idejo tretje obravnave poslovnika. To je ena zadeva. Druga zadeva je pa, ta amandma odpira tudi vrsto dilem oziroma tudi meni nejasnih možnih posledic. Kaj je in kako bodo v tem kolegiju in s svojo voljo, ki jo imajo definirano v ustavi, delovali samostojni poslanci? Poslanci, ki se lahko bodisi iz katerekoli druge poslanske skupine ločijo, se ne priključijo drugi poslanski skupini in delujejo individualno, za kar imajo pravico in dolžnost po ustavi. Vendar njih ta 23. člen in kolegij nekako, kot razumem zadevo, ne zajema. Kako je v tem primeru Kako lahko ti poslanci izražajo in zastopajo interes volilne baze, tistih ljudi, ki so jih izvolili? To je druga stvar. Tretja zadeva pa je, da se s tem amandmajem tudi izničuje vloga, ustavna vloga poslanca. Kajti v imenu poslanske skupine bo vodja poslanske skupine in član tega kolegija nekako imel pristojnost in možnost zastopati interese celotne poslanske skupine na zelo odgovoren in na zelo sporen način, kajti na kolegiju se lahko razvije debata, tudi vrsta novih vprašanj, na katera bi se bilo težkovnaprej pripraviti, in tu bo posameznik odločal v imenu samostojnih poslancev, kar mislim, da je iz ustavnega načela sporno. Kajti tudi odločitve na kolegiju, ki bodo lahko rezultat na podlagi take improvizacije, imajo lahko za posameznika na koncu zelo sporne posledice. Menim, da je ta rešitev slaba, rešitev, da kolegij odloča. Strinjal bi se, da mora pristojni organ odločati o nekaterih zadevah, kot so kadrovske in podobno, ampak da bi pa imel kolegij take pristojnosti, pa nikakor ne morem podpreti in zaradi navedenih razlogov tudi ne morem podpreti tega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Peče, izvolite.
Spoštovani prisotni! Pisalo se je leto 2000, ko se je ta državni zbor loteval spreminjanja volilne zakonodaje, volilne zakonodaje pod tisto pretvezo, da bomo volitve približali ljudem in jih naredili v smislu boljše personalizacije - da bodo ljudje lahko vplivali na poimensko sestavo tega kvoruma oziroma tega državnega zbora. Danes jim pa predlogamandmaja k 23. členu, o katerem razpravljamo, postavlja takratno govoričenje vseh poslanskih skupin o individuumih, posameznikih, ki tvorijo poslansko skupino, o personalizaciji volitev na glavo. Vsi vemo oziroma da se razbrati, kaj se skuša doseči s to spremembo 23. člena, ki ga predlagajo vladne stranke v tem državnem zboru. Glede na to, da so se politično verjetno že vsi odločili, kako bo s podporo omenjenemu amandmaju, pa bi le rad apeliral na tiste posameznike, ki so v ta državni zbor vstopili zavestno, ki so se za svojo kandidaturo odločili z namenom, da bodo poskušali za to državo nekaj izboljšati, da bodo poskušali dati tudi svoj lastni prispevek. Toda, gospodje in gospe, lastni prispevek ne bo možen, če bo sprejet ta 23. člen. Zakaj? Enostavno. Za primer bom vzel najmočnejšo poslansko skupino v tem državnem zboru, ne zato, da bi izzval replike. Toda kolegice in kolegi iz poslanske skupine liberalne demokracije, v temu primeru je vaša bit, bit posameznika, ki je ustvarjen za to, da misli in razmišlja, uničena. Vso svojo avtonomnost boste žal s tem prenesli na vodjo poslanske skupine. Mislim, da vsi tisti poslanci, ki bodo podprli ta amandma, se žal s tem strinjajo. Torej, da prenesejo del svojih človeških pravic in dolžnosti na drugo osebo. Meni osebno se to zdi neodgovorno, nevredno instituta poslanca. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane poslanke in poslanci! Mi smo dejansko o tej zadevi razpravljali in debatirali že kar nekaj ur in sedaj ponovno vračamo to razpravo na izhodišče. Temeljna postavka poslovnika je, da se sprejema z dvotretjinsko večino prisotnih. To smo prav tako prepisali iz poslovnikov demokratično razvitih držav. Zakaj so vnesli to določilo? Enostavno zato, da poslovniško zaščitijo manjšino pred večino v parlamentu. In če bo danes ta odločitev, ki jo ponovno vračate v ta poslovnik in s katerim hočete urediti, da bi kolegij predsednika dejansko postal parlament v malem in bi začel odločati namesto parlamenta, če danes to sprejmete, potem boste, spoštovane poslanke in poslanci, tisti, ki boste za to glasovali, dejansko to storili z izredno pičlo večino. Poslovnik pa naj bi bil nek kompromis. Večkrat ste omenjali, da je to mala ustava parlamenta, s katero bi naj dosegli nekakšen konsenz, ki bi naj veljal za vse. Še enkrat poudarjam, da bi poslovnik pravzaprav moral ščititi manjšino pred večino, kajti večina vedno ima zadosti glasov, da lahko preglasuje opozicijo, ki je vedno v manjšini v vsakem parlamentu. Vi pa se tega preglasovanja v parlamentu nekako zavedate in se bojite tega, ker konec koncev bodo tudi mediji opazili in morali vendar enkrat sporočiti temu slovenskemu narodu, kako se dogaja s tem, bi rekel, parlamentarnim valjarjem ki o nekaterih zadevah sploh noče razpravljati, ampak enostavno preglasuje, kot je, recimo, bilo preglasovanje zakona o suši za letošnje leto v odboru za infrastrukturo. Po novem poslovniku se potem o takih zadevah, ki bodo preglasovane, na posameznih delovnih telesih sploh več ne bo razpravljalo, sploh se ne bo več govorilo. In vendar bi vas rad spomnil, da ste prav vi, ki predstavljate danes tukaj parlamentarno večino, ustoličili in v ustavo zapisali 4% volilni prag. In s tem, ko ste ustavo na takšen način na neki nočni seji spremenili, ste v bistvu uzakonili, ustavno uzakonili to, da v parlament prihaja več strank. Trenutno jih imamo v našem parlamentu osem. Sedaj pa bi jim želeli skozi poslovnik odvzeti možnost, da soodločajo pri parlamentarnih odločitvah. Kajti če bo v bodoče o vsem razpravljal kolegij, in še to na podlagi ponderiranih glasov, potem bom jaz, kar sem že večkrat povedal, še enkrat ponovil, da bosta namesto nas parlamentarcev odločala pač samo dva, to sta gospod Potrč in pa gospod Anderlič, če bosta seveda ostala v funkciji vodij poslanskih skupin. Ne razumem tudi, da predsednik parlamenta, gospod Pahor, ne uvidi, da se bo s tem bistveno zmanjšala tudi njegova funkcija. Konec koncev se bo moral podrejati predsednikoma dveh poslanskih skupin in pač pristajati na njune odločitve. To se nam v opoziciji zdi nedopustno in zato vsekakor tega člena, ki je ključen v tem poslovniku, ne bomo in ne moremo podpreti. Zelo sem vesel, da so tudi nekateri poslanci koalicijske stranke SLS + SKD uvideli, da je ta zadeva takšna. Sicer je gospod Brenčič rekel, da bi pristal na to, če bi seje kolegija bile javne. Jaz pa trdim, da niti javnost kaj dosti ne bi pomagala, kajti v Sloveniji še vedno ne razpolagamo s pluralnim medijskim prostorom. Spomnil bi vas narazpravo, kako silovito ste se borili proti tistemu, da bi vendarle uvedli nek sklad, s katerim bi pomagali naš medijski prostor, bi rekel, nekoliko bolj uravnotežiti ter državljane in državljanke Slovenije bolj enakomerno in bolj objektivno obveščati o tem, kar se dogaja v parlamentu. Nekatere zadeve se kratko malo preslišijo in jih naša javnost pravzaprav ne pozna in za njih ne izve. Torej, to bi bilo sprejemljivo, kar govorite o javnosti, če bi konec koncev vsaj enkrat za vselej odločili in bi seje parlamenta začela prenašati nacionalna televizija, tako kot to počnejo v nekaterih državah, tudi v tistih državah, ki še daleč niso tako blizu Evropski uniji [[za primer lahko navedem našo sosednjo državo Hrvaško]] . Torej, če bi javnost bila na takšen način informirana in spremljala delo parlamenta, potem bi tudi mi, verjetno, v opoziciji pristali na zaprtost sej kolegija državnega zbora in bi rekli, naj vendar ta zadeva poteka na takšen način, saj se bo javnost lahko seznanila, lahko spremljala. Torej, tako kotpa danes to izgleda in kot se v Sloveniji dela, da bolj ali manj volitve se priredijo in naredijo prek medijev, pa seveda na takšne odločitve ne moremo pristati. Še enkrat povem: Če boste vendar spravili to v poslovnik, potem bo to doseženo s pičlo večino in gotovo vam ne more biti v korist. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Nekako je nerazumljivo ali pa bi človek rekel celo paradoksalno, da se v tej dvorani in tukaj po desetih letih te demokracije brani preživeti poslovnik, brani nekaj, kar je neuporabno v mnogih delih in je daleč od tistega, kar nas podučuje tukaj gospod Peterle velikokrat, ko govori in citira poročila Evropske unije, ko spremlja prilagajanje slovenskega pravnega reda Evropi in kjer je na vidnem ali pa, bi rekel, na začetku vseh poročil vedno in v vsakem poročilu neka opazka ali neko priporočilo, da vendar prilagodimo zakonodajni postopek državam Evropske unije in naredimo to tudi na tem področju primerljivo, učinkovito in časovno predvidljivo in skratka organizirano tako, da se bomo lahko šli v parlamentu primerljivo sprejemanje zakonodaje, kot je to v drugih državah. In sedaj se pa tukaj dogaja točno nasprotno. Brani se nekaj, kar je preživeto in po postopkih, ki so predpisani v tem poslovniku, se ne da te stvari primerljivo opravljati. To je seveda mogoče legitimno, nobenega problema ni. Še bolj me pa žalosti to, da se omenja tukaj Potrč, Anderlič, Pahor in tako naprej, kot da se poslovnik piše za en mandat, kot da se piše za eno koalicijo - še celo v enem mandatu ni vedno ista koalicija. To smo videli pred slabim letom. Tako, da tukaj ni mogoče razumeti tovrstnih nastopov. Gospod Brenčič, odločanja ne bodo tajna. Ne bodo tajna odločanja na kolegiju. Mene osebno nič ne moti, me nič ne moti, če bi bile seje kolegija javne. To pa, da se ugotavlja tukaj, da smo šele v tretjem branju pripeljali v poslovnik kolegij, pa ni resnica. Ureditev kolegija je v sedanjem poslovniku, če hočete. V sedanjem poslovniku, veljavnem poslovniku 9 let. Je pa seveda ta vloga kolegija postavljena drugače, postavljena predvsem v funkcijo odpravljanja vseh tistih problemov, s katerimi se srečujemo na zboru, torej slabega planiranja, nepredvidenih časovnih potekov sej in tako naprej. To so stvari, ki se popolnoma jasno vidijo. In če pogledate, tega do zdaj ni bilo, gospodje. In branite ta poslovnik, ki je. Da bi se predhodno, preden se bo kolegij sestal, morala opraviti konzultacija s poslanskimi skupinami in od seveda poslanskih skupin dobiti osnova za to, da bi se na kolegiju lahko nekaj dogovorilo. Če se ne bi dogovorilo, so predvideni postopki za kaj drugega. Moram reči, da drugega, kot nekako nerazumevanja tega, da konec koncev, gospod Sok, nimamo osem strank v tem parlamentu, kar ste rekli, nimamo osem strank. Glede na to, da se zdaj ukvarjate s preštevanjem poslancev na tej strani, vam povem, da nimam osem strank v tem parlamentu trenutno. Ker ste najbrž lapsus naredili ali pa ste se zmotili. In te poslanske skupine [[...]]Nimam osem strank, gospod Cukjati, jih nimamo. Jih nimamo. Ja, je treba biti seveda precizen in govoriti o stvareh, o katerih je govora pri posamezni točki dnevnega reda. In seveda, ko gre za poslanske skupine, je popolnoma jasno, da je to kategorija, ki je konstitutivni element tega državnega zbora. Vi veste, da se predstavniki, ki smo bili izvoljeni na istoimenskih listah, najprej moramo povezati v poslanske skupine, to organizirano sporočiti in na tej osnovi se šele začne vsa diskusija o delovnih telesih, o predsedniku, o podpredsednikih, o dokončno konstituirani izvolitvi generalnega sekretarja in tako naprej. Šele takrat, zato ker so poslanske skupine konstitutivni element. In potem seveda ni druge razlage, ali pa jaz ne razumem drugače, kot če se branite ali pa zavračate kolegijkot nek način dogovora, predhodnega, o organizacijskih vprašanjih, da se zbor spremeni v kolegij in da vsi o vsem vsak trenutek razpravljamo. Vključno s tem, koliko časa bo seja trajala, koliko bo točk na dnevnem redu, kakšen bo dnevni red, potem seveda to lahko traja bistveno dlje, kot je to sedaj. Ampak jaz pač za to nisem.
Hvala lepa. Na izvajanje gospoda Anderliča želijo replicirati po naslednjem vrstnem redu: gospod Vizjak, gospod Jerovšek, gospod Brenčič, gospod Sok in gospod Rokavec. Še dve repliki, gospod Petan, tudi replika? Gospod Bernik, replika? Razprava. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Ne vem, ali sem bil narobe razumljen. Tudi moje poslanske kolege sem razumel v tem smislu, da tu ne branimo obstoječega poslovnika. Mi se strinjamo, da je nekatere zadeve potrebno spremeniti v smislu učinkovitega dela tega državnega zbora in bolje organiziranega, zlasti v tem, da bodo točke predvidljive, kdaj bodo na vrsti, da se bodo s tem tudi poslanci lažje pripravili in ne nazadnje, da bo tudi prisotnost vlade tu zagotovljena, čemur nismo bili priča. Tako, da se ne morem strinjati s to tezo, da mi branimo obstoječe. Ni res! Smo za spremembe, smo za take spremembe, ki bodo naredile ta državni zbor bolj učinkovit pri svojem delu in tudi bolj predvidljiv glede samega dela. Zato se tudi z določenimi rešitvami v neki meri strinjamo. Žal smo pa zdaj pred točko oziroma pri amandmaju, kjer smo poskušali tudi z določenimi argumenti nakazati na vsebinske pomanjkljivosti tega konkretnega amandmaja. In to ne pomeni, da branimo obstoječi poslovnik. Menim, da v tem kontekstu, kot je gospod Anderlič razpravljal, da je kolegij pač tisti organ, kjer se dogovorimo - temu nihče ne nasprotuje, da bi se na kolegiju dogovarjali in dogovorili o tem delu. Nasprotujemo pa temu, da se tu odloča o zelo pomembnih vsebinskih zadevah, in seveda se lahko tudi kompletno onemogoči s preglasovanjem delovanje šibkejših. Proti temu smo, proti ničemur drugemu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Na izvajanje gospoda Anderliča je seveda treba odgovoriti. Namreč, zaradi tega, ker je v svojem izvajanju navedel nekaj stvari, ki absolutno ne držijo - doslej misli, da je neka resnica, da imamo osem strank, to pozneje - in pa njegovo prvotno navedbo, da je paradoksalno, da se brani preživeto. Ne branimo, kot sem rekel, tega. Mi smo vseskozi izražali pripravljenost, da se konsenzualno dogovorimo, kako izboljšati poslovnik. Vendar v situaciji, ko se predlagajo takšne stvari, ko se jemlje beseda opoziciji, tu moramo biti jasno in glasno prepričani in vedeti to, potem pa se bomo odločali tudi tako. Kajti tudi na sodišču, gospod Anderlič, je tako, da sodnik v dvomu odloči v korist šibkejšega. In tu je - med dvema slabima možnostima se bomo morali očitno zaradi vaše trmoglavosti in zaradi vaših ambicij prevladati vse, odločati v imenu vseh, se bomo morali pač odločiti, da ohranimo tisto, kar je doslej, ker je to v tem trenutku bolje za demokracijo na Slovenskem, kot to, kar predlagate v taki obliki. Prav tako pravite, omenjanje Pahorja, gospoda Pahorja [[...]] [[Nerazumljivo]] [[...]]Ja, saj pa to vsi vidijo. Saj pa to vsi vidijo, kaj je za tem - obvladovanje gospoda Pahorja. Jaz sem za to, da če imamo predsednika državnega zbora, naj bo predsednik z vsemi pristojnostmi, v skladu z evropsko parlamentarno tradicijo. Tu pa seveda gre za to, da mu vi tega ne priznavate. Vi ste to celo izrazili v Večeru pred par meseci, da predsednik državnega zbora absolutno nima smisla za organizacijo, da mu gre samo za protokol - se spomnite, v Sobotnem dnevniku, ki ste ga pisali za Večer, ste to napisali. In sedaj to hočete formalizirati, da bo predsednik državnega zbora lahko tu opravljal zgolj tisto funkcijo, ki jo je honorarno kot študent, da bo maneken državnega zbora!
Gospod Jerovšek, prosim!
Ja, oprostite! Oprostite, tako je. Jaz sem za to, da imamo predsednika državnega zbora. Če bo pa to izglasovano, pa se sprašujem, ali je potrebno, da še imamo funkcijo predsednika državnega zbora, ker funkcijo predsednika državnega zbora bo z novim poslovnikom opravljal vodja poslanske skupine, gospod Anderlič, dokler bo tako. In tu jaz to vidim notri. Vprašanje - mislim, da so neki razmisleki, da je to nevarno tudi liberalni demokraciji - je že prisotno, ker vidim, da ni šel včeraj ustavne spremembe na televiziji gospod Anderlič, ampak so poslali nekoga drugega, da bi [[...]]
Gospod Jerovšek, to je polemiziranje. Prosim, omejite se na pojasnilo v okviru replike in možnosti za repliko, ki jo imate.
Gospa podpredsednica, ne vem, kaj imate proti meni, da ne smem argumentirati tega, kar je očitno, kar je vsakemu politično pismenemu človeku normalno in razvidno, in me ljudje sprašujejo, kako je s tem, jaz pa tega tu za govornico ne smem ob tej pomembni točki razložiti.
Se opravičujem, gospod Jerovšek, zagotovo vaša razprava o tem, kdo je včeraj nastopal na televiziji, ni stvar replike na izvajanje gospoda Anderliča.
Pa še kako politično pomembno je to ob tej današnji razpravi, v kontekstu tega!
Lahko je politično pomembno, ni pa v okviru replike, do katere imate pravico v državnem zboru. Izvolite, gospod Jerovšek.
In potem [[...]]Ja, prosim, da me drugič, ko upravičeno razpravljam, ne prekinjate, ker - saj vem, da je to tudi navada, če je treba nekoga ustaviti, da se ga pač ustavlja. Prepričan sem tudi, da ste imeli naročilo, da zjutraj ne smete dati besede gospodu Pukšiču [[...]] [[Ugovori iz klopi.]] In pa drugo, slišali smo v razpravi gospoda Anderliča nekaj novega, da nimamo osem parlamentarnih strank. Šel sem ponovno šteti, in imamo osem. Naj pove, katera stranka ne deluje več kot samostojna stranka. Jaz domnevam, da je to DeSUS, ker gospod Delak je bolan, pa je moral priti danes sem, že dvakrat.
Hvala lepa, gospod Jerovšek. Vaš čas za repliko je potekel. Hvala lepa. Samo za pojasnilo. Vzemite si magnetogram, pa boste videli, kako je bila zaključena seja in moj govor - da bomo nadaljevali z razpravo, ne z repliko gospoda Jerovška. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Nekako se ne morem strinjati ali sprijazniti z očitkom, da branim nekaj, kar je preživeto. Že v prejšnjem mandatu sem z vso odgovornostjo podpiral spremembe poslovnika, ki žal niso bile izglasovane. Zato, ker sem želel, da se vnese v delo državnega zbora nek korektiv, ki bo dal večjo kvaliteto dela, večjo dinamiko dela in boljši rezultat. Ampak s tem načinom, ko uvajamo kolegij kot organ odločanja za katerega mislim, da je ključna sprememba za kolega Anderliča, ki ga zdaj ni tukaj, glede na to, kako jo brani, ne uvajamo nečesa, kar je novo, kar je preživelo in je treba spremeniti. Njegovo trmo, ki je zdaj prisotna na kolegiju kot posvetovalnem telesu, je res težko uveljaviti, ker je posvetovalno. Seveda, po novem, ko bo pa imel za sabo toliko glasov, bo pa lahko veliko več dosegel. Ampak so postopkovne stvari in, bi rekel, predmet odločanja na kolegiju tudi vsebine, o katerih se je zdaj potrebno odločiti z vsakim glasom od 34 poslancev. Tako je, gospod Anderlič. V zahodnih parlamentih, v katerih, praviš, eni jih nismo prebrali, ima predsednik državnega zbora ali parlamenta status, pomen avtonomijo. Mi mu jo s tem namenom, kot jo je zdaj določal kolegij ali termin kolegij, jemljemo. Jaz se ne bi dobro počutil kot predsednik državnega zbora. On je odgovoren, da s svojo avtonomnostjo določi te postopkovne zadeve. Vem pa, da je zdaj stalni rompompom na kolegiju, kadar kolega Podobnika nadomeščam. Ampak pustimo to, gospod Anderlič. S tem nismo nekateri, bi rekel, cepetavci na mestu in branitelji nekega preživetja. Ne. Ne. Poslanec je zame individuum. In kljub temu, da so stvari, o katerih kolegij odloča, neke drugačne narave, kot strogo vsebinske, in imajo dolgoročne posledice - samo vzemimo hitri postopek. Hitri postopek pomeni zakon, ki je pisan za to, ker je to izredna potreba države ali so drugačne razmere. O tem bo odločal recimo nekdo v imenu 30 poslancev. Jaz nekako ne prevzemam, da bo predsednik moje poslanske skupine v mojem imenu odločal v nekem trenutku na kolegiju. Bil sem prisoten, vem, kako so sprotne teme, ki se rojevajo in se ni mogoče posvetovati - da bo v mojem imenu odločal o neki vsebini. Tu je že vsebina, s katero se pa jaz ne strinjam. Zato menim, da je v tem smislu odločanje na kolegiju rahlo vprašljivo glede ustavnosti poslanca in zaradi tega ne sprejemam, da sem branitelj preživetega. Sem za to, da gre zadeva naprej, sem za to, da delovna telesa, matična in drugačna prevzemajo večjo težo in tako naprej. Tega termina ne sprejemam in tudi ne sprejemam tega člena. Hvala.
Hvala lepa. Na izvajanje gospoda Anderliča imajo še replike gospod Sok, potem gospod Rokavec, gospod Petan in gospod Kelemina. Potem gospod Anderlič na izvajanje gospoda Brenčiča. Izvolite, gospod Sok.
Hvala. Jaz se odpovedujem repliki. Mislim, da ne moremo temu nič več dodati. Vse smo si že povedali. Predlagam, da bi čimprej šli na glasovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa za vaš razumen predlog, gospod Sok. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Repliko dajem gospodu Anderliču, predvsem v tem smislu, ker je na nek način dejal, da tisti, ki se ne strinjamo s tem amandmajem, da smo proti ureditvi tega poslovnika v smislu, da bi racionalizirali delo državnega zbora in da bi približali organiziranost dela tega parlamenta sodobnim parlamentom oziroma razvitim demokracijam. Mislim, da je treba najprej ugotoviti, da je slovenski parlament star 11 let kot večstrankarski sistem in da je na nek način treba tudi si vzeti določen čas in postopkovnost za uvajanje nekaterih rešitev, ki so že 50 let tradicija v razvitih demokracijah. Mislim, da "ad hoc" rešitve in prenos čez noč nekaterih rešitev verjetno ni ravno najboljša popotnica, če hočemo, da sprejemamo rešitve tako, da bodo v zadovoljstvo čim širšega kroga predvsem poslancev, ki soodločamo v državnem zboru. Drugo. Verjetno je stvar nezaupanja do tega predloga 23. člena tudi dosedanje mnogokratno kršenje poslovnika oziroma pomanjkanje zaupanja predlagani rešitvi, ki je sedaj predlagana. In če smo povsem konkretni, v drugem branju, ko je bila že zavrnjena možnost, da so seje kolegija zaprte za javnost, so tri poslanske skupine pri 100. členu, seveda s priložnostjo, ki je takrat bila, ker je bil manjši kvorum nasprotovanja, vgradile to določbo v 100. člen, da je seja kolegija zaprta za javnost. Ponovno bi izpostavil vprašanje spornosti kolegija z 82. členom ustave in njegove pristojnosti. 82. člen ustave govori, da poslanec ni vezan na nikakršna navodila. Kolegij pa bo, denimo, odločal o nujnem postopku zakona, o skrajšanem postopku, o predhodni obravnavi in podobno. Se pravi, nekdo bo odločal namesto mene. Mislim, da je vprašljivo, če gledamo izrecno ustavo, da se s tem krši osnovna funkcija poslanca, da soodloča. In ena od osnovnih funkcij je tudi, po kakšnem postopku se bo sprejemal zakon. Tako da bi še enkrat predlagal, da se ponovno premisli. Mislim, da če bo sprejet tak amandma, da bo verjetno doživel tudi epilog na ustavnem sodišču. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petan, izvolite. Se odpovedujete? Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Čisto na kratko. Gospod Anderlič je govoril o paradoksu, pač o tem, kar se dogaja tukaj. Sam pa pravim takole: največji paradoks je to, da se predsedniku državnega zbora jemljejo popolnoma vse pravice, da si predsednik državnega zbora ustanovi kolegij, ki namesto njega odloča. Povejte mi, kje je tu govora o tem, o glasu predsednika državnega zbora na kolegiju. Na kolegiju predsednik državnega zbora nima glasu, ne more glasovati. To je nesprejemljivo! Predsednik državnega zbora mora imeti odločilni glas. In to je paradoks - da predsednik nima glasu pri odločanju na kolegiju. In takih pogojev, ko se dejansko predsedniku državnega zbora jemlje temeljna vloga odločanja tudi v nekem sestavljenem organu, je največji paradoks, kar se jih lahko zgodi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite. Se odpovedujete repliki. Nadaljujemo z razpravo. Na vrsti so še gospod Cukjati, gospod Jerovšek, gospod Potrč. Gospod Jerovšek, se odpovedujete? Gospod Cukjati, izvolite.
Samo eno resno vprašanje. Če ima kolegij take pristojnosti, da odloča namesto državnega zbora, potem ima vodja poslanske skupine težo števila svojih glasov samo, če prinese podpise vseh svojih poslancev k določenemu vprašanju. Če tega ne prinese, je zame resnično pravno sporno. Če ne bo soglasja v takem kolegiju, se bo začela razprava. Razprava je pa namenjena temu, da se razkrijejo argumenti in da se potem najde ustrezna rešitev. To pa sodi v državni zbor. Menim, da je to osnovno načelo in poslance tudiliberalne demokracije sprašujem, ali boste počez dali "bianco" menico, da bo nekdo v vašem imenu odločal o pomembnih vprašanjih. Menim, da je to neodgovorno tudi do volivcev, če že ne do vaše osebne vesti.
Hvala lepa. Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Za mene člen, o katerem zdaj govorimo, ni tako zelo usoden in bistven, kot ga želite prikazati, ampak lahko ga prikazujete tudi na ta način. Bi pa rad na kratko rekel samo naslednje. Prav bi bilo, če bi stanje primerjali z današnjim. In če boste z današnjim stanjem primerjali predloge rešitev, potem boste videli, da vsaj, kar zadeva posamezne poslanske skupine, predvsem tudi opozicije, dejansko ni bistvene ali pa nobene razlike. Zaradi tega, ker na koncu razprave je doslej bila sprejeta tista odločitev, ki jo je predsednik ne na seji kolegija, ampak kasneje realiziral predvsem v dnevnem redu. In to je bilo vse, o čemer se je na drug način odločalo. Danes, ko govorimo o vsebini tega člena, je odločitev na tej točki samo takšna, da se dejansko zapiše tisto, kar je v praksi tudi doslej bilo res. Veste, kdor je bil mnogokrat na kolegiju, ve, kaj se je zares dogajalo. Vodje poslanskih skupin smo tam povedali vsak svoje mnenje. Na koncu je pretežno bila sprejeta odločitev, za katero so bili večinsko poslanci, ne večina treh, štirih, petih, šestih predstavnikov kolegija, ki so govorili. To je zdaj samo zapisano in po mojem, bi rekel, delamo iz tega prevelik pomen. Drugo, glede ustavne vloge in poslancev. Jaz soglašam, da je to vprašanje in imam na njega svoj odgovor, ki ni treba, da je točen. Na koncu ga bo povedalo ustavno sodišče. Gre za organizacijo dela, ne za odločanje o vsebinskih vprašanjih. In pri organizaciji dela ne poznam, res ne poznam nobene oblike delovanja, kjer bi lahko vsi o vsem odločali. Je ni. Vedno je treba delegirati neke pristojnosti, da se organizacija dela postavi. In tukaj gre izključno za organizacijo dela. Če govorite, da so pomembna vsebinska vprašanja, predvsem vprašanje postopkov, soglašam z vami. Samo glede vprašanja postopkov dobro veste, da če petina po novem - kar je amandma, ki ga predlagamo štiri poslanske skupine poslancev - predlaga, da potem kasneje o tem odločajo vsi ali pa odločamo vsi poslanci in poslanke na državnem zboru. In takrat ne velja več tisto mnenje, ki ga je vodja poslanske skupine prenesel na kolegij. In v tem pogledu je to res organizacijsko vprašanje predvsem. In predvsem o teh vprašanjih se odloča. Tako, da gre po moje res za to, da se želi pregledno narediti delo, da so pristojnosti jasne in pravice odločanja poslancem se prek tega ne jemljejo. To je pač moje res trdno prepričanje. Ker vsa druga vprašanja, razen teh dveh o načinu odločanja, so bolj vprašanja res čiste organizacije dela, ki je tudi doslej bila nakolegiju in jaz razumem po svoje, da kdor ni velikokrat sodeloval in želi biti iskren v kolegiju, vidi ne vem kako veliko reč, jaz pa bi, verjemite, iskreno povem, privoščil bi vsakomur, da je član kolegija, posebej v novih pogojih. Posebej v novih pogojih. Ker se bo treba na koncu res odločati. Ker zdaj si povedal svoje mnenje, pa si šel v pisarno, pa si čakal, kdaj boš dobil sklic seje. In si v glavnem vnaprej vedel, kaj bo na njem pisalo, ampak kdaj pa kdaj je bilo tudi kakšno presenečenje. Povem, zdaj boš moral pa tam sedeti in se pogovarjati za vsako točko: gre ali ne gre. In do konca odločiti, če bo nekdo zahteval. Za vsak predlog, kjer bo željeno, da se določi omejitev, boš moral najprej diskutirati, pa če ne bo soglasja, potem spet glasovati. Če kdo misli, da bo iz tega "ratalo" neko hudo prijetno delo, jaz mu ga rade volje privoščim. Nisem tudi prepričan, ali bo vedno produktivno, nisem prepričan, in tega ne rečem danes prvič. Upam pa, da bomo po nekaj mesecih ugotovili in se dogovorili, kaj je tisto, kar iz tega lahko postane produktivno, ker mislim, da lahko postane, če se bomo na pameten način pogovarjali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Bernik, izvolite.
Čisto kratko. Žal se ne morem strinjati, da gre samo za organizacijo dela in da je poslovnik preživet. Danes govorimo o poslovniku, jutri bomo rekli, da je ustava preživeta. Zdi se mi, da se tukaj vrača skupščinski duh in bomo v tem živeli. Potem bomo pa videli v nekaj mesecih še, koliko so zagotovila, ki so bila pravkar dana, izvršena. Lahko pa rečem, da gre tu za popolno odsotnost pluralizma v našem državnem zboru. In s tem končam, ostalemu se pa odpovedujem.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala za besedo. Priglasil sem se k razpravi o tem členu oziroma tem amandmaju. Osebno menim, da so nekatere druge rešitve poslovnika za naše delo mnogo pomembnejše kot ta. Še posebej to velja za povsem drugačen koncept dela poslancev glede na odgovornost pri delu delovnih teles. Če ste pozorno proučili predlagane spremembe, potem bo razvidno, da bomo morali biti zelo dobro pripravljeni za seje delovnih teles. In to bo v celoti spremenilo tudi našo logistiko. Upam, da se tega zavedamo. In da sedaje velika teža tudi tej točki dnevnega reda, pa je razumljivo predvsem zato, ker pač kolegij postaja organ, ki tudi odloča. Najprej bi rad povedal, da bi spoštovane kolege spomnil, da ideja, da dobi kolegij drugačne pristojnosti, torej večje, da tudi odloča, ni nova. Že skupina strokovnjakov je predlagala in je to povzela skupina, ki je v prejšnjem mandatu pripravljala spremembe poslovnika. Tam je bila zapisana, na primer, alinea, ki je v celoti povzeta in naprej sledi v tej spremembi in se glasi: "O času trajanja seje državnega zbora in času obravnavanja posameznih točk dnevnega reda ter o omejitvi trajanja razprav poslancev in drugih udeležencev seje oziroma poslanskih skupin." Ta alinea in ta določba je bila od vsega začetka v samem konceptu spremembe poslovnika. Se pravi, da ne gre za neko novost, ki bi bila rezultat trenutne odločitve. Drugič. Ideja o zaprti seji kolegija je pa nova. Sam je ne podpiram. Je ne podpiram, po mojem mnenju je napačna in je povsem po nepotrebnem mnogo preveč politične energije usmerjene v ta člen. Tu žal nisem bil uspešen, da bi svoje spoštovane kolege, Anderliča, Potrča in Kebriča, prepričal, da to umaknemo. Ta naša poteza ni bila modra. Upam, da bomo imeli toliko moči, da bomo pri 100. členu podprli amandma opozicije, torej da bodo seje kolegija javne. Zakaj to govorim? Zato, ker je očitno med nami premalo zaupanja. Gre za to, da bo pač v skladu s proceduro odločeno o času trajanja sej državnega zbora in času obravnavanja posameznih točk dnevnega reda ter o določitvi časa trajanja razprav poslancev in drugih udeležencev sej oziroma poslanskih skupin. Če ne bomo dosegli dogovora, bo pač šlo na odločanje. Odločitev kolegija pa bo sprejeta, če določen predlog podpirajo vodje poslanskih skupin s skupno večjim številom članov, tistih, ki mu nasprotujejo. To je ključna določba. Gre za vprašanje parlamentarne kulture. Gre pravzaprav za "fair play" za naprej. Treba je dobiti dogovor, na kakšen način se bomo lahko dogovarjali, ko bo vložena interpelacija, koliko časa bo poslanska skupina zahtevala za razpravo. Če bo poslanska skupina, ki je vložila interpelacijo, zahtevala tri dni, ali bo večina to sprejela ali ne. To je tema, o tem se nismo pogovarjali, tu je nezaupanje. Če bo seja kolegija javna, bo zaveza večja. Spoštovani kolegi iz koalicije, predlagam, da torej sprejmemo amandma, da so seje kolegija odprte za javnost. To bi bila modra odločitev. Poslovnik ne bo nič zgubil, istočasno pa bomo dosegli, da bo to občutljivo vprašanje, ki je očitno zelo pomembno, rešeno na drugačen način. Izrecno vam bi rad povedal, da sem bil sam aktiven v predlogu in so me kolegi v koaliciji podprli, da smo v prvi stavek zapisali: "Na sejah kolegija se predsednik državnega zbora na podlagi predhodnih posvetovanj s poslanskimi skupinami, z vodji poslanskih skupin, dogovori tudi o" - o tem je že govoril kolega Anderlič. Torej, potrebno bo najprej predhodno posvetovanje. To se pravi, da je tukaj vendarle vloga predsednika državnega zbora nakazana in predsednik državnega zbora ne bo mogel iti mimo stališč, ki jih bodo posredovale poslanske skupine. Ena sprememba je tudi zapisana v ta amandma, da bo lahko ena petina poslancev, torej 18, zahtevala, da bo državni zbor odločal o hitrih ali skrajšanih postopkih, če se ne bo strinjal z odločitvijo kolegija. Ni veliko, nekaj pa je. Torej, ta sprememba je bila uvrščena. Torej, predlagam, da [[...]]Bom sam podprl ta amandma, sem ga podpisal, za njim stojim. Vedno sem bil pa razočaran, ko nisem uspel kolegov prepričati, da bi bile seje kolegija javne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker mislim, da smo izčrpali razpravo o dveh amandmajih k 23. členu, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Želite obrazložiti svoj glas? Gospod Štemberger, izvolite.
Hvala za besedo. Jaz, kot tudi ostali poslanci iz Stranke mladih Slovenije, tega amandmaja, tega predloga ne bomo podprli. Določbe novega 23. člena se nam zdijo preveč omejevalne, na nek način preveč restriktivne in nedemokratične za 90-članski parlament. Učili nas bodo zadeve, kot so omejevanje trajanja razprave, sklepčnost kolegija, ki je zagotovljena že z navzočnostjo dveh članov, če sta to predstavnika LDS-a in Združene liste. Odločitev kolegija je sprejeta, če določen predlog podprejo vodje poslanskih skupin s skupno večjim številom članov od tistih, ki mu nasprotujejo. Ali povedano z drugimi besedami. Vodja poslanske skupine LDS ima 34 glasov, vodja poslanske skupine SMS 4 glasove. Mislim, da se v tej naglici spreminjanja poslovnika pozablja celo na ustavo, ker je v 82. členu ustave jasno zapisano, da so poslanci predstavniki vsega ljudstva in niso vezani na kakršnakoli navodila. Torej, vsak poslanec je predstavnik vsega ljudstva. Glas vsakega poslanca je enakovreden, pa naj gre za odločanje na plenarnem zasedanju državnega zbora ali za odločanje na sejah delovnega telesa ali pa tudi za odločanje na sejah kolegija, če mu dajemo vlogo nekega organa odločanja. Če povem drugače. Če ima vodja poslanske skupine Stranke mladih štiri glasove, potem je vezan na navodila teh štirih poslancev, ki so mu zaupali glasove. To se "tepe" z 82. členom ustave Republike Slovenije, kjer je jasno zapisano: "Poslanci so predstavniki vsega ljudstva in niso vezani na kakršnakoli navodila." Poslanci Stranke mladih tega predloga ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite, obrazložitev glasu.
Hvala lepa za besedo. Glasoval bom proti temu amandmaju. Če bi glasoval za tako spremembo poslovnika, bi se pridružil tistim, ki želijo iz poslovnika narediti protislovnik.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko ena. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 29. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko dve. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 46. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko dve ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 25. členu, katerega predlagatelj sta dve poslanski skupini, in sicer Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Matično delovno telo amandmaja ne podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 49. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 27. členu. Predlagatelj obeh sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 13. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko dve. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 43. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 33. členu. Predlagatelj amandmaja pod zaporedno številko ena sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije, pod dve pa štiri poslanske skupine pozicije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 48. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 67, proti 3. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju [[...]]Proceduralni predlog, gospod Pucko.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Predlagam, da se preveri, koliko nas je dejansko prisotnih v dvorani. V zadnji vrsti vidim, da sta vsaj dva, ki ju ni, prisotna oziroma imata ustrezno [[...]]Lepo prosim, da se preštejemo, koliko nas je dejansko v dvorani.
Gospod Pucko, se opravičujem. Nov način izvedbe glasovanja, s tem da smo dolžni pritisniti eno izmed tipk, nam ne glede na to, ali so kartice vložene ali ne, zagotavlja, da preverimo, ali je državni zbor sklepčen, medtem ko odloča. Same kartice glede na nov način ne pomenijo in ne morejo vplivati na veljavnost našega odločanja. Prehajamo torej na razpravo in odločanje o amandmaju k 40. členu, katerega predlagateljice so štiri poslanske skupine pozicije. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Kangler, izvolite.
Hvala za besedo. Glede amandmaja, ki so ga podpisali štiri vodje poslanskih skupin, bi, preden bi začel razpravljati [[...]]Kolega Anderlič, če je vam smešno, meni ni, pri tako pomembnem vsebinskem členu, kot je člen 40, ki govori o nadzoru obveščevalnih služb. Zanima me mnenje sekretariata glede na amandma, ki so ga vložili štirje predstavniki poslanskih skupin. To je prvo vprašanje. Glede na to, da v prvotnem členu piše "varnostno-obveščevalnih služb", v tem amandmaju pa piše "obveščevalno-varnostnih služb", me zanima, katere službe spadajo pod varnostne službe in ali je zraven tudi kriminalistična služba.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Gospod Kangler, izvolite.
V svoji razpravi sprašujem za mnenje sekretariata o amandmaju, ki so ga vložili štirje vodje poslanskih skupin. Prosil bi za mnenje sekretariata na ta amandma. Ali je v skladu z vsemi predpisi in ali bo potrebno katero normativno dejavnost oziroma normativni zakon, ki ureja druge službe, na podlagi takšnega člena oziroma amandmaja, ki ga imamo predlaganega, v bodoče spremeniti? Tu mislim predvsem na zakon o policiji.
Hvala lepa. Se opravičujem, če nisem bila zadosti pozorna. Želite pojasniti? Izvolite. Gospa Bitenc, izvolite.
Glede na vprašanje, ki je bilo postavljeno sekretariatu, lahko pojasnim naslednje. Tudi na matičnem delovnem telesu so nas s strani sekretariata posebej opozorili, da je za obdržanje oziroma nadaljnje obdržanje varnostne službe ministrstva, pristojnega za notranje zadeve v okviru tega člena, potrebno zelo hitro dograditi zakon o policiji. Kajti, na tem sektorju imamo sprejeto odločbo ustavnega sodišča, ki je razveljavila ustrezen del prej veljavnegaodloka, ki se je v tem besedilu v smislu ponovil z enoletnim odložnim rokom. Tako, da bo to rešitev potrebno suportirati z ustrezno dopolnitvijo zakona o policiji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Tudi jaz bi vprašal - da bi se lažje odločil - še enkrat sekretariat. V 40. členu, takšen kot je, so omenjene obveščevalno varnostne službe pri vladi, kar pomeni, da imamo opravka s Sovo. Obveščevalno-varnostna služba ministrstva, pristojnega za obrambo, kar pomeni, da imamo opravka z Ovsom. V zdajšnji dikciji je izpuščena kriminalistična policija, ki bi jo pa morali mi tudi v tistem delu, ko uporablja posebne metode in sredstva, nadzorovati. Torej, če mi ne sprejmemo amandmaja k 40. členu, kot je sedaj predlagan, pomeni, da nam poslovnik odvzema del dejavnosti, ki jo doslej izvajamo. Zato se mi zdi, gospa Bitenčeva, če boste na to odgovarjali, da je amandma k 40. členu širši, kot je zdajšnja dikcija 40. člena, ki je bila sprejeta z amandmajem v drugi obravnavi. To pomeni, če mi te reči sprejmemo in če se zakon o policiji nadgradi tudi s tem, kar je v poslovniku, pomeni, da imamo, če tak amandma sprejmemo, širše polje delovanja, kot to, kar je zdaj zapisano v poslovniku.
Hvala lepa. Gospa Bitenc, izvolite.
Hvala lepa. Z enim stavkom lahko rečem naslednje. Vsekakor je dikcija 40. člena, kot je predlagana v amandmaju, dosti bolj natančna. Dikcija, ki je uporabljena v prvi alinei osnovnega besedila, ni natančna in bi sprožala ugibanja, kaj obsega.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati - kot ugotavljam - prehajamo na odločanje o amandmaju k 40. členu. Glasujemo! Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 65, proti 2. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na strani 5 pregleda se nahaja tudi amandma k 45. členu, o katerem pa ne bomo glasovali, ker je brezpredmeten, ker se nanaša na 47. člen oziroma 45. člen, ki v drugi obravnavi ni bil amandmiran. Zato prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 50. členu, katerega predlagateljice so štiri poslanske skupine. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 58, proti 15. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 64. členu. Predlagateljici amandmaja pod številko 1 sta dve poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije, amandmaja pod zaporedno številko 2 pa štiri poslanske skupine pozicije. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo! Navzočih je 73 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 46. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 1 ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo! Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 19. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 67. členu. Predlagateljice amandmaja pod številko 1 so štiri poslanske skupine pozicije in pod zaporedno številko 2 komisija za poslovnik. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo! Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 18. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod številko 2. Glasujemo! [[Dovolite, gospod Jerovšek, da izpeljemo odločanje do konca.]] Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 11. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Izvolite, gospod Jerovšek, proceduralni predlog.
Gospa predsedujoča, želim opozoriti, da je - po mojem mnenju - amandma k 67. členu nekonsistenten in o njem sploh ne bi smeli glasovati. Kolegij državnega zbora takih pristojnosti, ki jih tu določa - smo prej sprejeli - nima. Takega člena o kolegiju nimate. Mislim, da gre za izrazito nekonsistentnost. Čudim se, da sekretariat na to ni opozoril. Mislim, da bi pri temu členu morali opozoriti, da ga dejansko ni mogoče postaviti, da je brezpredmeten.
Hvala lepa. Mislim, da bo gospa Bitenc pojasnila. Izvolite.
Mnenje usklajenosti podajamo na koncu. Kot v vsakem postopku, se tudi v postopku sprejemanja tega akta lahko razpravljajo, obravnavajo in sprejemajo uskladitveni amandmaji.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, mislim, da ste dobili pojasnilo. O isti stvari ne bomo ponovno razpravljali. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 69. členu, katerega predlagatelj sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 48. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 71. členu. Predlagatelja obeh sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo! Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 45. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo! Navzočih je 77 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 49. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 82. členu, katerega predlagatelj so štiri poslanske skupine pozicije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 63, proti 14. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 100. členu. Predlagatelj amandmaja pod 1 sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Amandma pod zaporedno številko 2 pa je amandma štirih poslanskih skupin koalicije. Želi kdo razpravljati? Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Kot sem že prej razpravljal, predlagam, da državni zbor sprejme amandma pod točko 1, da so seje kolegije, torej da se črta določba 100. člena, ki je bila sprejeta v amandmaju v drugi obravnavi, da so seje kolegija zaprte za javnost. S čim to utemeljujem? Predvsem s tem, da bi bila s tem, ko je dobil oziroma ko bo dobil kolegij drugačne pristojnosti, javnost njegovih sej brez dvoma pomembna. Glede na samo proceduro lahko pričakujem, da se bo ob zaključku glasovanja ugotovilo, da rešitve v poslovniku niso konsistentne in da bo potrebno uporabiti instrument, kot je poznan za te primere. Pred odločanjem k temu členu bi v imenu poslanske skupine prosil za tridesetminutni odmor pred odločanjem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če sem pravilno razumela, desetminutni odmor? Trideset, se opravičujem. Prav, hvala lepa. Opravimo torej razpravo o dveh amandmajih k 100. členu. Potem bom prekinila in dovolila pol ure poslanski skupini Slovenske ljudske stranke, da se posvetuje pred odločanjem. Gospod Jerovšek, izvolite!
Hvala lepa. Prvi amandma bom podprl, ker je popolnoma logičen in nujen. Če bi ostala sedanja dikcija, ki je bila pripeljana v drugo branje skozi zadnja vrata, ko je pozornost državnega zbora padla, čeprav je isti amandma prej padel v okviru 23. člena poslovnika, bi bilo to v nasprotju s parlamentarno tradicijo. Če pa bi obveljal tak člen, potem je potrebno dodati še nov amandma, da naj se odločitve kolegija na tajnih sejah objavijo v tajnem Uradnem listu. Zadeva je popolna. Vendar bi rad opozoril na drugi amandma k temu členu. Menim, da je brezpredmeten in nekonsistenten glede na to, da je padel amandma k 23. členu. Že zdaj opozarjam na past, ki, - mislim - je v zraku, da bo na podlagi takega tolmačenja sekretariata prišlo do uskladitvenega amandmaja in bodo skozi zadnja vrata zopet pripeljali kolegij in vse njegove pristojnosti, čeprav je ta zadeva padla že na dveh obravnavah državnega zbora. Na enak način, kot je ta 100. člen, je ta dikcija o zaprtih, tajnih, konspirativnih sejah prišla skozi drugo branje. Zaradi tega tudi pričakujem, da bi predsednik državnega zbora, ki smo mu vrnili pristojnosti, ki so mu bile znotraj koalicije odvzete, tudi osebno reagiral in opozoril, da naj se ta dikcija o kolegiju predsednika ne vleče skozi vse amandmaje v taki obliki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Battelli, izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Podpiram, da so seje kolegija s takimi pristojnostmi, kot jih ima, zaprte za javnost. Zaprtost za javnost je nujna predvsem zaradi tega, ker se bodo na kolegiju dogajala pogajanja. Zaprtost za javnost ni nekaj, kar bi predpostavljalo to, da bi se dogajalo nekaj tajnega, nekaj zaupnega, v smislu obravnavanja dokumentov in zadev, ki so zaupne narave. To enostavno pomeni, da se bodo tam stvari dogajale precej v miru. Takrat, ko gre za pogajanja, imamo prakso; vsakič, ko se na primer konstituira državni zbor in je treba določiti vodje delovnih teles in razne funkcije in tako naprej. To so dolgotrajna pogajanja in le-ta se lahko dogajajo samo v določenih pogojih, kjer se pač to lahko dogaja. Pred javnostjo se tega ne da delati. Gospod Podobnik to ve, ker je sam vodil nešteto takih sestankov v prejšnjem mandatu, na začetku prejšnjega mandata, ker smo se dobivali tudi v njegovi pisarni in skušali razreševati te vozle. S tem v zvezi bi dodal še naslednje. Po poklicu sem sicer novinar. Vdor takega števila novinarjev in kamermanov in tako naprej na seje določenih delovnih teles ovira normalno delo parlamenta, dekoncentrira poslance, jih dostikrat navaja k temu, da bolj preferirajo demagogijo in nastopanje kot pa vsebino razprav. Enostavno jih navaja k temu. Ne zagovarjam zaprtja sej delovnih teles za javnost, če to ni nujno. To priložnost vendarle izkoriščam za to, da se razmisli o ustvarjanju takih pogojev dela na delovnih telesih, ki bodo omogočali najbolj kvalitetno delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite! Replika. Če se ne motim, tudi gospod Brenčič.
Hvala lepa. Rad bi repliciral spoštovanemu kolegu Battelliju. Ravno tu gre za nesporazum. Pogajanja se bodo zgodila prej. Pogajanja v sobi predsednika državnega zbora so prej. Seja kolegija pa je javna. Prvi odstavek je jasen. Na sejah kolegija se predsednik državnega zbora na podlagi predhodnih posvetovanj, tu bodo pogajanja, tu bodo podprli, to mora biti kolegij. Ne! Oprostite, čez nekaj minut bo prišel nekdo k meni s predlogom, da naj podpišem uskladitveni amandma s treznostjo v glavi, da se skupaj dogovorimo za rešitev. Če bi se vnaprej dogovorili, da so seje kolegija odprte za javnost, bi bil sprejet ampak to ni moj problem. Prepričan sem , da smo se povsem po nepotrebnem toliko ustavili pri odprtosti ali zaprtosti seje kolegija. To je bila povsem napačna odločitev. Upam, da bomo v nadaljevanju sprejemanja poslovnika našli načine in da bomo tudi ta problem rešili. Torej, o tem, kar je govoril kolega Battelli in to je ključni element dogovarjanja o delu državnega zbora, vse to se bo dogajalo. Dogajalo se bo skladno s to določbo poslovnika, ampak ne na sejah kolegija, temveč nekaj dni prej. Tako sem jazrazumel to določbo. Lahko pa napačno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Brenčič.
Hvala lepa. Kakšnega posebnega pogajanja na kolegu ne bo. Ne zato, ker je kolega Podobnik tako povedal, ampak zato, ker se na kolegiju dogajajo sproti nova dejstva. Če bi bila namena tega kolegija pogajanje in posvetovanje, potem ne bi bilo to s ponderiranjem glasov ali delniškim odločanjem. Če bi imel vsak član kolegija, predstavnik poslanske skupine en glas, potem bi bilo pogajanje. Tako pa je zelo jasno in nazorno pokazano, zakaj mora biti ta kolegij tajen. Pogajanj ne bo, ker bo odločanje z močjo ponderiranih glasov. Glejte, glede na to, da poznamo, kakšni smo poslanci tega sklica. Tisti, ki spremlja sedanje kolegije, lahko sam ugotovi, da se značajnost sedanjih članov kolegija z novim poslovnikom ne bo bistveno spremenila, ker je to v človeku.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite!
Spoštovani slovenski Evropejci! Govorim tistim, ki radi poveste, kako je v Evropi. Naštejte mi tiste parlamente v evropskih državah, ki imajo posvetovalne kolegije predsednika parlamenta pred kamerami. Sam ne poznam nobenega. Še to. Vem - bi rekel, tako rekoč, no, ne povem, iz česa vsega, da ne bo predolgo trajalo, načeloma ali praviloma so tudi seje delovnih teles zaprte, ravno zaradi stvari, ki smo jih že prej obravnavali. Pri nas je pa narobe svet tudi na to temo. Bil bi za to, da so načeloma zaprte, se pa lahko odprejo, če je taka želja. Drugače pa mislim, da je poslanec Battelli v tej zvezi dal nekaj pravih argumentov. Na temo privilegijev bi še nekaj rekel. To je dodaten fototermin za tistih par - oprostite - mandeljcev, bom rekel, ki bodo tam kolegovali. Zakaj?
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Moram reči, da imam res težavno delo, ker se trudim spraviti malo te stvari skupaj. Ampak o tem, o čemer zdaj razpravljamo, je amandma Nove Slovenije in SDS-a. O amandmaju, o katerem zdaj razpravljamo. Drugega amandmaja ni vloženega na 100. člen, le-ta. Sicer je še eden, ampak ureja nekaj drugega. Res sem mislil, da smo na komisiji za poslovnik to uredili. Gospodu Peterletu se zahvaljujem, da je povedal, kako je evropsko.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Battelli, potem pa gospod Kebrič.
Hvala lepa. Repliciram v smislu pojasnjevanja gospodu Brenčiču. Namreč, zaprtost za javnost ne pomeni tajnosti. To je vendarle velika razlika. Vsakdo, ki se udeležuje sej, ki so zaprte za javnost, ko je te seje konec in stopi ven, lahko pove javnosti, kar hoče. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kebrič, izvolite.
Hvala za besedo. Želim replicirati in poudariti naslednje. Nasprotniki tega amandmaja so povedali samo prvo polovico. Ta prva polovica so res pogajanja za zaprtimi vrati. Kje pa piše ali kje bi pisalo, da bodo ta pogajanja uspešna in da bodo pripeljala do določenega konsenza, kar ne bi bil potem več nikakršen problem? Predpostavljam in mislim, da je utemeljeno, da bodo tudi na kolegiju določena razhajanja, ki jih bomo razčiščevali. Poudarjam to, kar so predgovorniki že povedali. Tam pa mnogokrat gre za čisto populacijo, za tisti prestiž da bo pred kamero, pred fotografom, pred novinarji izpostavljen, čemu vsemu je nasprotoval ali pa kaj vse je zastopal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kangler, izvolite.
Imam kratko repliko gospodu Kebriču. Spoštovani, kolega Kebrič! V tem mandatu sem si večkrat vzel čas in v svoji pisarni poslušal seje kolegija. Ne vem, če ste si ga vi vzeli. Če na seji kolegija nekdo izmed vodij poslanskih skupin reče predsedniku državnega zbora, ne glede, iz katere stranke predsednik državnega zbora prihaja, da naj stopi pred ogledalo in uporablja še druge podobne izraze uporablja, spoštovani Kebrič - imam občutek, da gre tu predvsem za drugo stvar. Če zapremo seje kolegija za javnost, ima kolega Brenčič popolnoma prav - tam ne bo pogajanj, tam bo vse odločeno. Tam bo s ponderskimi glasovi samo preglasovanje oziroma odločanje, kaj se bo zgodilo. Ne vem, zakaj bi skrivali to, kar se dogaja na sejah kolegija. Nimam česa skrivati. Pred kom? Ali nismo mi sami javnost? Če zapremo kolegij za javnost, tudi sami sebi zapremo poslušanje tega, kar se naši vodje poslanskih skupin pogovarjajo na kolegiju predsednika državnega zbora. Povejte mi, ali boste vi kot poslanec ali pa vaš poslanski kolega slišal to, kar se vodja poslanske skupine pogovarja na kolegiju? Ali je stališče vodje poslanske skupine stališče cele poslanske skupine ali bolj on sam izraža svoje osebno stališče? Velikokrat so razhajanja velika. Če tu zapremo, spoštovani poslanci, bomo še manj seznanjeni in obveščeni, ne samo slovenska javnost, tudi sami poslanci. Sami sebi zapiramo vrata, da bi slišali to, kar se dogaja na kolegiju predsednika državnega zbora.
Hvala lepa. Gospod Beuermann, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Nisem se imel namena oglašati, ampak razprava gospoda kolega Peterleta me je tako razveselila, da sem rekel, da se moram oglasiti. V drugi obravnavi sem predlagal amandma, da se zaprejo seje delovnih teles, tako kot je po vseh evropskih parlamentih ali pa skoraj vseh evropskih parlamentih. Takrat je bil ta moj amandma nekako z gnusom zavrnjen. Tu se je na veliko govorilo o tem, kako se želimo zapirati pred javnostjo in ne vem kaj še vse. Razprava gospoda Peterleta je pa vendarle te stvari postavila na pravo mesto. Manj sem žalosten, da teh stvari nimamo - žal - že enkrat urejenih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, Gospod Sok, izvolite!
Hvala. Čisto na kratko bom ponovil tisto, kar sem v tem parlamentu v zvezi z zaprtostjo oziroma odprtostjo sej že povedal. Torej, nam je povsem jasno, kako so zadeve urejene v evropskih parlamentih. Vendar še enkrat opozarjam, da so v evropskih državah z razvito parlamentarno demokracijo tudi nekatere druge zadeve drugače urejene. Tu bi se še enkrat rad opredelil do tega, da naš parlament v svojih razpravah nima takšne možnosti, kot jo imajo parlamenti v zahodnoevropskih državah, da so seje parlamenta prenašane javnosti preko nacionalne televizije. Če bi zapisali v poslovnik, da se prenašajo seje parlamenta, potem se mi strinjamo in lahko zapiramo - če hočete - za javnost tudi seje delovnih teles, kajti v parlamentu je mogoče javnosti povedati stališče neke določene politične skupine. V kolikor pa temu v Sloveniji ni tako - in tu bi vas rad ponovno opozoril, kako silovito ste se borili proti tistemu, da bi v Sloveniji vendarle namenili nekaj več denarja za pluralizacijo medijev in za bolj uravnotežen medijski prostor. Torej, bojim se - da me bo predsedujoča prekinila, če bom povedal - da se je Slovenija leta 1990 znašla v enaki situaciji, kot recimo Nemčija leta 1945. Oni so pač imeli poobdobje po fašističnem režimu, mi pa obdobje po komunističnem režimu. Bili smo v enaki situaciji. Potreben je bil razvoj demokracije. Ampak ti procesi pri nas v Sloveniji, na žalost, tako ne grejo. Samo nečesa vas bom spomnil. Nemčija je po letu 1945 za razvoj demokracije namenila kar veliko denarja. Dali so in še danes podpirajo različne fondacije, ki krepijo, vsi jih poznate, ni mi jih potrebno naštevati. Na primer, najbolj znana Konrad Andenauer Stiftung in tako naprej. Kaj smo naredili mi v tej smeri? Nič. Ko bomo imeli takšno demokracijo, kot jo imajo zahodnoevropske države, kamor bi radi prišli in kjer tudi vidimo našo priložnost, potem se bomo verjetno zlahka odločali za to, da se seje kolegija, delovnih teles zaprejo za javnost. Demokratičen nastop in demokratičen princip bosta poroštvo pravilnih odločitev. Vidim, da sem s svojo razpravo vzbudil veliko replik, ampak nič ne de. Tole vam moram povedati. Sedaj imam še možnost, ker to določajo poslovniška določila. Ko boste sprejeli nov poslovnik, če vam bo to uspelo - se seveda niti govoriti več ne bo smelo. S tem, da se v takšni situaciji zapirati seje kolegija za javnost. Ne morem se strinjati. Tu se ne strinjam s poslanskim kolegom Peterletom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tri replike po sledečem vrstnem redu. Najprej gospod Jakič, potem gospod Kremžar in gospod Battelli. Gospod Jakič, izvolite!
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Moram reči, da v tej diskusiji niti toliko ne uživam. Namreč, poslanski klub Nove Slovenije bi pozval, da se uskladi. V tem tekstu sem prebral, da je to stališče celotne poslanske skupine. Popolnoma se strinjam s tistim, kar je rekel kolega Peterle. V evropskem parlamentu sej ne boste našli sej kolegija, ki ne bodo odprte za javnost. Tudi v nekaterih evropskih parlamentih so seje delovnih teles zaprte za javnost, pa kljub temu, da ni neposrednega prenosa. Naj vam povem izkušnjo iz parlamentarne skupščine Sveta Evrope, nekaj od vas jo ve. Tam so vse seje, razen plenarne seje, za javnost zaprte izpreprostega razloga, da se lahko ljudje kljub vsemu v miru dogovorijo in pridejo do nekega sklepa. Tudi v Evropi so ugotovili, da večina nastopov, ki so pred kamerami, služi za neko osebno promocijo ne pa cilju poiskati neko boljšo rešitev. V parlamentarni skupščini Sveta Evrope tudi ni kamer in neposrednega prenosa, je le internetni prenos, kar ima tudi državni zbor Republike Slovenije. Naj vam povem, da so tudi plenarne seje omejene za poročevalca. Poročevalec ima sedem minut. Vsak poslanec oziroma poslanka razpravlja po štiri minute. Ko pade zastavica, se lista razpravljavcev v parlamentarni skupščini Sveta Evrope zaključi. Vsi razpravljavci lahko svoje pisne razprave oddajo in le-te se štejejo kot integralni del magnetograma. To sem hotel predstaviti gospodu Soku, ker je parlamentarna skupščina Sveta Evrope ena od tistih institucij - kot Svet Evrope sam - za katere pravimo, da skrbi in je varuh človekovih pravic v Evropi. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kremžar, potem gospod Battelli, nato gospod Peterle. Izvolite!
Hvala lepa. Repliciram gospodu Soku. Malce sem občutljiv, kadar govorimo kar tako o medijih, pluralizaciji, pluralizmu v medijih in o korektnosti. Najprej to! Če ste - gospod Sok - šele leta 1990 odkrili radio, televizijo in časopise, je to seveda lahko osebni problem. Bili so že prej in delali - in, seveda, po moji oceni kar dobro delali - vsaj zadnje obdobje pred tem, tudi po letu 1990. Tako da - ne spuščam v razpravo o odprtih in zaprtih sejah, ampak samo na tisti del, ki se nanaša na medije - ne moremo tako enostransko. Ker ni šla neka ideja, takšna, kot ste jo pač poskušali spraviti, ne moremo vsega, kar je v teh medijih, spravljati na nivo, ki si ga ne zaslužijo. Ni res. V tej Sloveniji imamo veliko dobrih medijev, veliko dobrih novinarjev. Če pa, kot v vseh drugih poklicih, s kakšno zadevo kdo ni zadovoljen, je tudi to njegova pravica. Lepo prosim, ne generalizirati, ne začenjati novinarske zgodovine leta 1990 in ne misliti, da je samo ena resnica o medijih. Da je ta resnica samo tista, tako kot jaz mislim ali pa vi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Battelli, izvolite!
Hvala lepa! Gospod Sok pravzaprav upravičeno vzpostavi povezavo med tem amandmajem in neposrednim prenašanjem naših sej in razprav po televiziji, radiu in tako naprej. To se mi zdi v tem delu opravičeno. Drugi del njegove razprave ta trenutek ne spada v predmet obravnavanega amandmaja. Nekaj je potrebno povedati. Ni države, tako imenovane razvite demokracije, ki bi po zakonu kompulzivno do kogarkoli imela obveznost, da po televiziji ali radiu prenaša seje parlamenta in njegovih delovnih teles. Tega ni nikjer v razvitih demokracijah. Uredništva izbirajo ali bodo to počeli ali ne. Edini način, za rešitev tega problem, bi bil ta, da bi imeli mi kot parlament lastno televizijo, ki bi to oddajala. To je edini možni način. Koliko je to smotrno, je pa drugo vprašanje. Kakorkoli, naše seje so predvajane po internetu. To vemo.
Hvala lepa. Gospod Peterle, izvolite!
Hvala. Tukaj gre zdaj že za povsem drugo igro kot za vprašanje vsebine. Zdaj je postalo zanimivo, da ima Peterle nekoliko drugačno mnenje od lastne poslanske skupine. Jaz te razpoke ne bom - bom rekel - ne bom užival nad vašim uživanjem, čeprav je lepo slišati, če te LDS poboža. Glejte! Na seje kolegija sem hodil v drugih funkcijah. Hodil sem tudi na seje matičnih delovnih teles, kjer ni bilo nobene kamere, nobenega novinarja. Kolegiji pa so bili svetovni dogodek. Ob dveh popoldne, ob šestih popoldne. Tri kamere, sedem novinarjev. Narobe svet, bom še enkrat rekel. Iz te izkušnje tudi govorim. Amandma naše poslanske skupine bi podprl v primeru, če bi kolegij postal mali CK, ki bi odločal. Ker pa po padcu amandmaja k 23. členu ostaja posvetovalno telo, pa ne vidim potrebe, da je pol Slovenije na posvetovanju predsednika državnega zbora.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite!
Hvala lepa! Jaz bi repliciral kolegu Kremžarju, ker upam, da se mu je prikradla žalitev na račun gospoda Soka, da ni hotel tako, ko je rekel, da ni dovolj, da je odkril medije leta 1990. Mislim, da je po nastopih gospoda Soka več kot očitno, da je on medijem večno sledil in da je zelo na tekočem. Po mojem mnenju je kaj takega nekorektno očitati, sploh s strani bivšega novinarja, ki bi bil lahko zadovoljen, da ga je verjetno kdaj bral. Pri mnogih drugih poslancih opažam, da so mogoče kdaj pozneje odkrili medije ali pa jih sploh še niso odkrili. Mislim, je gospodu Soku očitati kaj takega nekorektno. Po drugi strani ste pa prišli v kontradikcijo, ko ste govorili o medijih po letu 1990. S tem ste implicitno priznali, da niso pluralni. S tem ste priznali, da mediji danes niso pluralni, dovolj pluralni. S to vašo implicitno ugotovitvijo se strinjam, vendar za to ne krivim novinarjev, na splošno. Prepričan sem, da je velika večina novinarjev korektnih in da si želi poročati čimbolj avtentično. Sepa zgodi, da nekateri dejansko ne poročajo avtentično. Če je meni s prejšnje razprave neki novinar napisal, da sem imel uvodni nastop, čeprav sem bil za razpravo prijavljeni zadnji - vem, da je to napisal tendeciozno, ker zelo dobro ve, kaj je napisal. To se dogaja. To pa so druge zadeve. Ampak na te se zahvaljujem, še enkrat pravim, da ste ugotovili, da mediji po letu 1990 niso dovolj pluralni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok.
Hvala za besedo. Torej, gospodu Kremžarju. Moj pedigre je res kmečki. Sem s kmetov doma, ampak na to sem ponosen. Tudi tam smo veliko brali. Res je, da so morali kmetje iz severovzhodne Slovenije, kot tudi moj oče, če je hotel preživeti družino, od leta 1960 dalje hoditi v Avstrijo in tam delati in služiti. Zahvaljujoč temu smo si zelo hitro nabavili televizijo in poslušali, ne vem, oddaje "Še pomnite, tovariši" in tako naprej. Torej, radio, televizija je bila v bistvu v eni hiši ali pa en in isti medij, tako da smo s tem zelo natekočem. Veste, gospod Kremžar, za nas se svet demokracije ni odprl leta 1990. Mogoče se je za nekatere, ki tu sedijo. Mi pa smo si te zadeve želeli že znatno prej. Glede prenosa sej se pa strinjam z gospodom Battellijem. Samo mi tega ne moremo uzakoniti. Lahko pa državni zbor v okviru proračuna za to nameni nekaj denarja, kajti to nekaj stane. Danes imamo v Sloveniji tri televizije. Ena od teh treh bi gotovo rade volje naredila to uslugo Slovencem in Slovenkam, če bi vi, ki imate v tem parlamentu večino,takrat glasovali, da se nekaj sredstev nameni za pluralizacijo medijev. Torej, to naredite in boste za Slovenijo naredili največ. Hvala lepa!
Hvala lepa. Preden dam besedo naslednjemu za repliko, spoštovani kolegi, resnično, beseda javnost, zaprt, odprt za javnost, je povezana z mediji. Vendar greste v razpravah zopet v vprašanje pluralizacije medijev, kar je kontekst preširok. Zato vas vljudno prosim, da se v replikah, ki še sledijo, omejite na dnevni red, ki ga imamo pred sabo, torej dva amandmaja k 100. členu. Gospod Kebrič, potem gospod Kremžar. Se odpovedujete, gospod Kebrič? Hvala lepa. Gospod Kremžar, izvolite!
Hvala lepa. Vsak, ki je hotel poslušati in razumeti, je razumel, da nisem hotel žaliti. Gospoda Jerovška - da ne zadržujem - bom prosil po seji ali pa med odmorom, da mi bo razložil, kako sem jaz tu nekaj podpiral, česar nisem, ampak dajmo to potem opraviti. Za gospoda Soka pa je malce značilno, da si je od treh radijskih programov, radia Slovenije ali pa radia Maribor in vseh drugih, zapomnil le eno radijsko oddajo, "Še pomnite, tovariši", je pa zanimiva.
Gospod Kremžar, se opravičujem, prekoračujete. Glede na to, da nihče več ne želi razpravljati, v skladu s predlogom in željo poslanske skupine SLS + SKD - Slovenske ljudske stranke prekinjam zasedanje za 30 minut, ko bomo prešli na odločanje o dveh amandmajih k 100. členu. Nadaljujemo torej ob pet minut do pol 13. ure. Hvala lepa.
6 minut že zamujamo dogovorjene ure, zato vas vljudno prosim, da zasedete svoja mesta, da bomo lahko nadaljevali. Najprej bomo ugotavljali navzočnost. Ugotavljali bomo navzočnost, zato vas lepo prosim, da pritisnete tipko kvorum. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Sprašujem predsednika poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, ali želi pojasniti? Ne želi. Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje oziroma odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 100. členu. Obrazložitev glasu? Gospod Peterle, izvolite!
Hvala lepa. Po tej debati sem v poslanski skupini ugotovil, da tistim, ki mislijo drugače kot poslanska skupina Nove Slovenije oziroma Koalicije Slovenije, ni šlo za nobene načelne zadeve in da so danes dopoldne trgovali z javnostjo za mali CK. Če vi podprete odločanje v kolegiju, mi podpremo javnost. Torej, v tem smislu ne bo nobenega problema z enotnostjo poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 100. členu. Glasujemo! Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 41. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo! Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 23. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da amandma pod zaporedno številko 2 ni bil sprejet. Gospod Jerovšek! Se opravičujem. Proti koncu je glasovalna naprava že beležila glasove za in proti, ko ste vi dvignili roko za obrazložitev glasu. Vljudno vas prosim, spoštovane kolegice in kolegi, da pravočasno, preden rečem "glasujemo", dvignite roko. Res je neprijetno. Ne želim vam kratiti pravice do obrazložitve glasu. Od vas je nekorektno, da to storite, ko je glasovanje proti koncu. Hvala lepa. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 114. členu, katerega predlagatelj sta poslanski skupini Nove Slovenije in poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 47. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju istih dveh poslanskih skupin k 116. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 48. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju istih dveh poslanskih skupin k 117. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo! Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 19, proti 51. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 51.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 124. členu. Pod ena je amandma štirih poslanskih skupin pozicije, pod zaporedno številko dve pa amandma dveh poslanskih skupin Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije, z opombo, če je sprejet amandma pod zaporedno številko ena, je amandma pod točko dve tega pregleda brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite!
Hvala za besedo. Prosil bi vas, če lahko pojasnite, zakaj bi bil amandma pod zaporedno številko dve brezpredmeten, saj vendar amandma pod zaporedno številko dve določa, da lahko predstavitev namesto pet traja 15 minut, medtem ko je v osnovnem amandmaju zapisano največ pet minut. Hvala lepa!
Hvala lepa. Dovolite, da pojasnim. V kolikor se amandma pod ena, ki v celoti spreminja besedilo, ki ga vi spreminjate z amandmajem pod zaporedno številko dve, spreminja v takem besedilu, da je nekonsistenten. V kolikor bi se vaš amandma glasil, da je to amandma na amandma štirih poslanskih skupin, bi o njem seveda državni zbor odločal. Gospod Sok.
Hvala. Ker smo v hitrem postopku in nam poslovnik to omogoča, bomo mi predlagali to kot amandma na amandma. Hvala lepa.
Sprememba amandmaja, gospod Sok. Boste pisno vložili? Ali prekvalificirate? Ni potrebno. Torej, najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko ena. Se opravičujem, pod zaporedno številko dve, ki se glasi: amandma na amandma štirih poslanskih skupin. V kolikor se ostali, poslanke in poslanci, strinjajo, da tov ustni obliki storim, najprej glasujemo o amandmaju na amandma, ki se nahaja v besedilu pod vašo zaporedno številko 2, potem pa o osnovnem amandmaju štirih poslanskih skupin pozicije. Je v redu? Gospod Jerovšek, dvignili ste roko. Želite razpravljati? Izvolite!
Želel bi se opredeliti za ta drugi odstavek. Gre za zadevo, ko ni bila opravljena splošna razprava. V taki zadevi, če neka poslanska skupina smatra, da ima neko važno sporočilo, je 5 minut absolutno premalo. Ko gledam razprave poslanskih skupin o nekem pomembnem zakonu, se mi zdi, da vodje poslanskih skupin ali pa tisti, ki je pač zadolžen za neko točko, obrazlaga več kot 5 minut. Tu dajemo nezaupnico sedanjemu, v imenu poslanske skupine, ko je neka najbolj normalna procedura. Ti členi so sedaj oblikovani tako, da je bilo na nekem drugem organu, malem CK-ju sklenjeno že vse, tu je pa samo [[...]]Sedaj je tisto padlo. Upam, da je dokončno padlo, da ne bo prišlo čez zadnja vrata skozi uskladitveni amandma. V skladu s tem dajemo intencijo,ki smo jo danes prejeli, da tisti 23. člen ni sprejemljiv in da mora biti tudi neka možnost, da se o neki zadevi opravi resna razprava. Vsaj poslanskih skupin. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite!
Tukaj gre očitno za to, da govorimo o različnih stvareh. Vi, gospod Jerovšek, govorite o splošni obravnavi. Ta poslovnik predvideva, da imate vso možnost, da zahtevate splošno razpravo, če to želite. Po določenem postopku jo lahko zahtevate. Če je ne zahtevate, je ni. Tukaj gre samo za to, da vam omogočamo še dodatno možnost, da predstavite, v kolikor, recimo, iz kakršnihkoli razlogov, ali da ni bil v tistem trenutku, ko ste zakon gledali, za vas tako pomemben, da ste mislili, da v tistem zakonune boste opravili splošne razprave, imate še vedno možnost, da to naredite. Samo za to gre. Tukaj gre za eno možnost več, ne pa za eno možnost manj. Ne razumem, da sedaj iz tega delate tako rekoč neko sceno, v kateri se vam dodatno omejuje, oža in tako naprej. Ravno nasprotno je. Določena je cela konstrukcija v členih, ki govorijo o zakonodajnem postopku, prva, druga obravnava in tako naprej. Tukaj pa je še ena izjema. Na predloge, če hočete, tudi opozicije v drugi obravnavi in sicer, da se ta stvar nekakole omogoči tudi tistim skupinam, ki imajo, recimo, manj poslancev, ki govorijo, ki imajo slabše službe in ki mogoče niso izrazile potrebo po splošni obravnavi v prvem branju. Za to gre. Ne pa za to, da bi šlo za dodatno omejevanje. Ta amandma govori o dodatni možnosti, ne pa o omejevanju.
Hvala lepa. PO vrsti najprej gospod Jerovšek, potem gospod Sok in gospod Peterle. Gospod Jerovšek, izvolite.
Že zadnjič sem opozoril na 121. člen in 137. člen, ki na videz dajeta možnost opoziciji, vendar je dejanska intencija teh dveh členov, da v kali zatreta možnost opozicije. Namreč, upam, da si pravilno razlagam, najmanj deset poslancev, ampak o tem se glasuje verjetno. In pa potem, če v drugi obravnavi ni bil [[137. člen]] k dopolnjenemu predlogu zakona sprejet noben amandma, državni zbor na isti seji preide na glasovanje o zakonu. In vi ne boste nobenega amandmaja postavili in bo ukinjen. Možnosti pa ne bo že v splošni razpravi opozoriti na nekaj. Tako da tu vidim polno pasti, mi je prav žal, in ne vem - da predstavniki poslanskih skupin ne bi imeli 15 minut možnosti, da se vam to zdi tratenje časa, tega ne razumem. Ne razumem. Iz sedanje prakse vemo, da ni tako pogosto, da se k zakonom poslanske skupine oglašajo če ni pomemben zakon; če pa je pomemben zakon, pa mislim, da si zasluži več kot pet minut s strani poslanske skupine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, potem gospod Peterle in gospod Battelli. Prosim, da se pri obravnavi amandmajev osredotočimo na 124. člen, ki govori o drugi obravnavi v državnem zboru. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Oglasil sem se na izvajanje gospoda Anderliča, tako kot on razmišlja. Upam, da bo sedaj, ko smo ta amandma pod zaporedno številko 2 prekvalificirali v amandma na amandma koalicije, da bo večina tudi to podprla in dala možnost 15-minutne predstavitve, kajti v petih minutah res ne moreš nič kaj dosti povedati. Recimo, takšna preizkušnja, kot bo po novem poslovniku veljala,je bila tu opravljena že včeraj, ko je parlamentarno delovno telo za infrastrukturo zavrnilo brez neke velike razprave zakon o suši; potem bo po novem poslovniku predlagatelj imel možnost, da v petih minutah lahko v parlamentu obrazloži razloge za zakon. To je občutno premalo oziroma če ne bo izkoristil vseh tistih proceduralnih zapletov, ki bodo iz tega poslovnika izhajali, sploh te možnosti ne bo imel. Na tole bi rad opozoril. Gospod Anderlič, vaš koalicijski partner, gospod Potrč, je zagotavljal, da se ta poslovnik vendarle piše za vse. Ampak vi nenehno nastopate, "mi vam omogočamo"; vi bi morali izhajati iz druge predpostavke, "mi si omogočamo". Se pravi, to gledanje je v apriornem principu napačno, ko se zdi, da se poslovnik prireja trenutni situaciji v tem parlamentu. Točno to ste rekli, gospod Anderlič, "mi vam omogočamo". Vi morate začeti gledati in ta poslovnik sprejemati skozi perspektivo, da sami sebi omogočamo, se pravi, sami sebi pišemo pravila igre in sami sebi pišemo, vsem nam, poslovnik, kajti nikjer ne piše, da boste večno vladajoča pozicija; torej, lahko se zgodi, da boste hitro opozicija in takrat bo poslovnik z vsemi temi omejitvami veljal za vas ravno tako, kot v tem trenutku velja za nas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima tudi gospod Peterle. Izvolite.
Hvala lepa. Imam repliko načelne narave. Gospod Anderlič tako rad reče, "mi vam omogočamo". Rekel bi, to je tako usmiljeno izpadlo, da bi se lahko vsa LDS vpisala kolektivno v Karitas. Če ste tako usmiljeni, pa omogočite 15 minut. [[Smeh.]]
Hvala lepa. Replika, gospod Anderlič. Se opravičujem.
Se opravičujem, nekaj sem še pozabil [[...]]Še tole bi rekel, glejte. V naši demokraciji moramo predsedniku državnega zbora do 12.00 ura prejšnjega dne povedati, da imamo to željo, da bi še kaj povedali. Zakaj pa to, gospodje?
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite. Replika.
Vidite, koliko malo dobrnamernosti je v vašem razumevanju. In to krščanska morala ne verjamem, da dopušča. Po moje sem jaz večji krščan, kot ste vi. To trdno verjamem, zato ker sta zlorabila oba, oba sta zlorabila moj nastop in obrnila tisto, o čemer sem jaz govoril. Res je, da je lahko tako izzvenelo, kot sem rekel. Ampak glede na to, da vi zmeraj vlečete nazaj ta poslovnik, pa čeprav ste vi, gospod Peterle, v prejšnjem mandatu nekajkrat izjavili, da je treba narediti nov poslovnik, bolj sodoben in tako naprej. In ko sem rekel, "mi to delamo", sem mislil na predlagatelje. In ko sem govoril o amandmaju predlagateljev, sem tako govoril. Se pa opravičujem, če sem se narobe izrazil. Žalosten pa sem, da vi kot krščan tega ne jemljete dobronamerno, ampak to zlorabljate. Ni res injaz se ne postavljam na tak način, ampak poskušam tisto, kar ste tudi vi v prejšnjem mandatu, in to ni nova zadeva in to ni moja zadeva, ampak se to dela 5 let ta poslovnik in jaz upam, da bo enkrat narejen. Če pa ne bo, bo pa pač relikt preteklosti ostalin bomo še s tem nekaj časa živeli.
Hvala lepa. Še dve repliki. Gospod Peterle in potem gospod Sok. Izvolite.
Ker se je to že nekajkrat zgodilo, moram vendar reagirati. Slovenski knjižni jezik ne pozna besede krščan in jaz to jemljem kot žaljivko. Poznamo kristjane doslej na Slovenskem, poznamo liberalce, poznamo neverne in tako naprej in še kakšne druge. Prosil bi, da bi se tega držali. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite. Gospod Podobnik, izvolite.
Samo na kratko bi rad repliciral kolegoma Peterletu in Soku. Jaz mislim, da je vendarle potrebno predlagateljem poslovnika zaupati. Nam se pripisujejo in napovedujejo slabi nameni, kjer jih ni. Kolega Anderlič, ko reče "mi", govori v imenu predlagateljev. Ampak poglejte. Najverjetneje bo potrebno, da si bomo vsi vzeli malo več časa in zelo detajlno preštudirali novo proceduro. Prav 124. člen v povezavi s 121. členom govori o tem, da bomo morali imetimnogo bolj aktivno vlogo kot do sedaj. Če bomo zahtevali, da se opravi splošna razprava v okviru prve obravnave, bomo to lahko naredili. In takrat se bo razprava opravila. In tukaj ti očitki, ki so bili izrečeni, nimajo teže. Gre samo za vprašanje, ali jev okviru druge obravnave treba 5 ali 15 minut. O tem se bomo pa potem z glasovanjem odločili.
Hvala lepa. Dr. Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi rad vprašal predlagatelje, kaj so imeli v mislih, koso predlagali 5 minut. Ali lahko to predlagatelji razložijo. Hvala.
Hvala lepa. Pred tem se opravičujem gospodu Cukjatiju in gospodu Battelliju, ki sta se priglasila k razpravi. Najprej gospod Cukjati in potem gospod Battelli. Izvolite.
Spoštovani! V osnovnem besedilu Poročevalca je omejena možnost oziroma ni omejitve glede možnosti, da poslanska skupina v drugi obravnavi opravi tudi neko splošno predstavitev svojega stališča o predlogu zakona. Predlog poslanske skupine sedaj to omejuje samo za primere, ko ni bilo prve razprave, splošne razprave. In to je sprejemljivo, saj o tem nismo razpravljali, tudi nismo temu oponirali oziroma sploh še nismo niti glasovali. Vprašanje je samo, 5 ali 15 minut. Gre za primere, spoštovani, da recimo neka stranka, neka poslanska skupina je želela splošno razpravo, pozna probleme, jih želi izraziti, argumentirano in tako naprej. In če mi za posamezen amandma posameznemu poslancu damo pet minut ali tri minute, potem bi veljalo, da predstavnik poslanske skupine sme o zakonu kot celoti razpravljati vsaj petnajst minut - za to gre. In mislim, da tu ne bo naša ažurnost dela v državnem zboru v ničemer trpela, če bomo posamezni poslanski skupini, ki jih ni toliko, vendarle omogočili, da če ni bilo prve razprave, da vendarle v drugi razpravi povedo svoja osnovna stališča, argumente za in proti in vso problematiko, ki sicer sodi v splošno razpravo.
Hvala lepa. Gospod Battelli, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Rad bi nekaj na splošno povedal v zvezi s časovnim omejevanjem razprav in s tem bi poskusil tudi morda detabuizirati to temo. Če pogledate, kako so potekale stvari, kako poteka naše delo, boste ugotovili, da zmeraj, kadar je prišlo po neki razpravi do vsebinskih sprememb in do drugačne usmeritve, kot je bila zastavljena, in tako naprej, pri predlogu zakona ali pa pri posameznem amandmaju ali drugi pomembni odločitvi za ta parlament in to državo, argumentacija tega nikoli ni trajala od poslancev različnih strank in poslanskih skupin več kot nekaj minut. Če preberete deklaracijo o samostojnosti, boste videli, da jo boste prebrali v treh minutah in pol. Je ni zadeve, pa če je še tako pomembna, ki se je ne da povedati kratko in jasno. Take zadeve ni. Še državniki, ko se obrnejo k državi, razen v nekaterih primerih, ki jih poznamo, in povedo, da je država v vojni, tega ne storijo v nekem času, ki bi bil daljši od pet minut. Če preberete najobširnejše vsebinske komentarje najboljših novinarjev v najboljših svetovnih časopisih in pogledate, koliko časa rabite, da to preberete, ne pridete do 10 minut. In te omejitve veljajo za vse. To ni nekaj, kar bi utišalo opozicijo ali pa posameznega poslanca, kot sem jaz, ker sem pač v takem položaju. Ne gre za to. Gre za to, to je prispevek k temu, da je naše delo bolj preudarno, da je bolj učinkovito in za to, da smo prisiljeni vsi najbolj zbrano in koncentrirano povedati tisto, kar gre povedati ob razpravah. To je namen tega. In o tem razpravljamo dejansko nekateri, ki smo tu malo dlje časa, o tem razpravljamo že celih 10 let. Vsi ugotavljamo, da bi bilo treba to enkrat narediti. In vsi parlamenti oziroma velika večina parlamentov ima take omejitve. Prej smo slišali, kako deluje skupščina Sveta Evrope. Enako je pri skupščini OVSE, kjer mi sodelujemo in tako naprej. In to ni nekaj, kar bi šlo, kako bi rekel, proti svobodi kogarkoli. V tej luči je treba po moje pojmovati časovno omejevanje razprav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imamo dve repliki. Najprej gospod Cukjati, potem gospod Drobnič.
Gospod Battelli je samo k temu amandmaju porabil skoraj 4 minute več kot 3 minute in je govoril v svojem imenu. Menim, da bi poslanski skupini, poudarjam, skupini pri razpravi o celotnem zakonu ali nekem celotnem dokumentu vendarle dovolili, če ni bilo prve razprave v državnem zboru, 15 minut. Menim, da je to zelo racionalna odločitev.
Hvala lepa. Se opravičujem, preden dam besedo gospodu Drobniču, gospoda Anderliča imam napisanega, ampak žal pod razpravo. Želel je repliko. Gospod Anderlič, se opravičujem. Izvolite, replika.
Očitno je treba pojasniti nekatere stvari. Jaz moram iskreno priznati, da je na tak način težko delati. Amandma v drugi obravnavi poslanskih skupin SDS in Nove Slovenije se je glasil: "V drugi obravnavi imajo na sejah državnega zbora, ne glede na to, da ni bilo zahtevano" in tako naprej," prve obravnave, predstavniki možnost razložiti stališča, ki razprava ne sme trajati več kot 5 minut". V drugi obravnavi smo sprejeli predlog, ta državni zbor, koalicije Nova Slovenija in SDS-a. In lepo prosim, ne nam očitati, da vam sedaj tu karkoli počnemo, da vam hočemo omejevati in tako naprej. Tisti, ki so ta amandma pisali, so očitno verjeli v to, da je prva obravnava tisto mesto, kjer se opravlja splošna obravnava. In da seveda je to splošno obravnavo potrebno zahtevati. Če te splošne obravnave ni bilo, je očitno, da zakon ni tako pomemben po mnenju poslancev, da bi opravili splošno razpravo, ampak se opravlja samo razprava ob amandmajih in se sprejemajo amandmaji. Če se je zgodilo, da se kasneje ugotovi, da bi pa vendarle bilo potrebno kaj tehtnega povedati, to povejo predstavniki poslanskih skupin. To je konstrukcija 124. člena, ki je bil na predlog - jaz imam tu odkljukano - na predlog poslanskih skupin SDS-a in Nove Slovenije sprejet. Lepo prosim, ne zdaj postavljati nas na neko laž ali pa ne vem kaj, da hočemo ne vem kaj omejevati. To je pač iz mojih dokumentov in iz magnetogramov boste to lahko zasledili. Gospod Bajuk, jaz vam želim povedati, da je teh pet minut nastalo na ta način in tudi v drugem branju tako rekoč zapisano tako, kot je. V tretjem branju se pa samo popravlja redakcijsko, vsebinsko, da gre lahko za predstavitev. In koliko bo trajalo, je pa povzeto iz amandmaja iz drugega branja, ki ga je zbor sprejel. Gospod Peterle, zakaj prejšnji dan do 12.00 ure? Zato, ker je celoten poslovnik narejen na način, da bo delo organizirano, da se bo vnaprej vedelo, da bo predsednik lahko obvestil: Jutri bo pa splošna razprava, ker jo je nekdo zahteval pri tem in tem zakonu, ker je sicer ne bi bilo, ker je bila že v prvi obravnavi opravljena. In ker bo predstavitev poslanskih skupin trajala najmanj po 5 minut, to pomeni 8x5 je 40 minut. In planiranje seje, kjer imaš variabilnih 40 minut, ali pa dvakrat 40 in tako naprej, je pa to lahko že kar veliko. Ali pa 9 poslanskih skupin, kot je tukaj, in 8 strank, o čemer je bilo prej nekaj dilem. To samo za prispevek k temu, da bo zbor bolj organizirano delal. Zato vnaprejnajavlja. Če pa najavimo šele takrat, ko pridemo k točki, pomeni da tisto, kar je predvideno za naprej, se bo, hoteli ali ne hoteli, zamaknilo nekam drugam in terminski plan ne bo več veljal oziroma ga ne bo mogoče spoštovati. Zato je mišljeno tako, da se vnaprej ve. Ne pa zaradi kakšnih zarot ali kakorkoli.
Hvala lepa. Glede na to, da imam zapisanega najprej gospoda Drobniča, replika na izvajanje gospoda Battellija, potem želite replicirati gospodu Anderliču najprej gospod Tanko in potem gospod Jerovšek, ura pa je 13.00, bomo [[...]]Gospod Petan, se opravičujem. Gospod Petan, potem gospod Jerovšek. Te replike bomo nadaljevali v popoldanskem delu ob 14.30. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, predstavnik vlade! Nadaljujemo popoldanski del zasedanja. Sporočam vam, da se je dodatno opravičil za nadaljevanje 8. seje dne 3.10.2001 Sašo Peče, in sicer za popoldanski del seje. Kot sem napovedala, smo dopoldne prekinili replike. Besedo ima gospod Drobnič, ki bo repliciral izvajanju gospoda Battellija, potem pa gospod Petan in gospod Jerovšek, ki replicirata gospodu Anderliču. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo.
Ali lahko prosim samo za trenutek. Gospod Barovič ima proceduralni predlog. Izvolite, gospod Barovič.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Dajem naslednji proceduralni predlog. Predlagam, da se po končani obravnavi amandmajev 28. točka, poslovnik, prekine in prenese ali na izredno sejo ali pa na naslednjo redno sejo. Predlog utemeljujem: Prvič. S številnimi spremembami je prišlo do nekonsistentnosti med členi in med amandmaji in bo verjetno potrebnega kar veliko dela za usklajevanje. Drugič. Številni sprejeti in nesprejeti amandmaji bodo verjetno zahtevali, da se bo naredil čistopis poslovnika, tako da bodo lahko vsi poslanci v državnem zboru videli, kakšna je končna slika. In pa tretjič, številni poslanci imamo ali pa imajo, če želite, verjetno za prvi delovni teden številne druge, že dogovorjene delovne obveznosti. In tudi to se mi zdi eden od argumentov, s katerimi lahko proceduralni predlog utemeljujem. Predlog je, če dovolite še enkrat, po končani obravnavi amandmajev se 28. točka, poslovnik, prekine in se nadaljuje na naslednji redni seji ali pa mogoče s sklicem izredne seje v prihodnjih dneh.
Hvala lepa. Gospod Barovič, dovolite samo pojasnilo. Ko bomo končali glasovanje o amandmajih, bo ocena sekretariata o pripravi uskladitvenih amandmajev in takrat se bo državni zbor odločal, kako naprej. Tako da smo zdaj v fazi razprave o amandmaju k 127. členu in [[...]] [[Ugovori iz klopi.]] Spoštovani, dovolite, da dokončamo. Hvala lepa za opozorilo, to je moja napaka. Zdaj bomo najprej ugotavljali sklepčnost, potem pa bomo, ko bomo opravili glasovanje o amandmajih, tako kot se je vedno v parlamentu delalo, ocenili, koliko časa predlagatelji rabijo za pripravo uskladitvenih amandmajev. Hvala lepa. Ugotavljamo navzočnost v dvorani. Navzočih je 67 poslank in poslancev; državni zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Gospod Drobnič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav vsem. Na začetku popoldanske seje najprej torej replika gospodu Battelliju. Gospod Battelli, verjamem, da bi vi radi videli, da se zakoni sprejemajo na industrijski način, zelo hitro. Ampak to ni dobra rešitev, vam povem. Glede na to, da vi predlagate oziroma se zavzemate za kratek čas za razprave, se z vami ne strinjam. Če je treba predstaviti zakon dostojno, potem se za predstavitev nekega povprečno dolgega zakona, zahtevnega zakona potrebuje petnajst minut. Velja nek standard v predavanju, v podajanju, in sicer je takšen: Za eno stran predstavitve človek potrebuje osem minut. Torej, če predstavite zakon, je to na dveh straneh, recimo ne polnih dveh, je to točno petnajst minut. To so neki standardi, ki veljajo v svetu. Gospa predsedujoča, jaz bi prosil, da kolegi poslanci dajo mir takrat, ko govorim. Kajti tudi jaz dam mir takrat, ko drugi govorijo.
Spoštovani, spoštovane! Lepo prosim za mir v dvorani, da lahko gospod Drobnič replicira. Hvala lepa.
Verjetno pa ne bomo potrebovali ne pet minut ne sedem minut ne petnajst minut, če bo šlo po takšni "ordungi". Kajti lahko bosta gospod Anderlič in Potrč seveda v trenutni zasedbi in sestavi državnega zbora sprejemala, kakšni zakoni bodo šli sploh v proceduro, po kakšnem postopku. Skratka, tiste temeljne pravice poslancev, da lahko vlagajo zakone in da se ti zakoni tudi obravnavajo, ne bomo imeli več. Mi bomo lahko še vlagali zakone,ampak bo volja teh dveh, ki imata veliko težo, ne glede na to, da je gospod Anderlič postal vitkejši, bo njegova teža seveda ustreznejša. To se bo dalo tudi z uskladitvenimi amandmaji verjetno narediti. Skratka, ne vem, če bomo to še počeli v lepi tajnosti, bo ljudstvo naše zadovoljno? Poslancev ne bomo rabili več. Dva, tri, ki bodo odločali. Zato seveda se ne morem strinjati s takim predlogom in skrajševanjem časa za razpravo. To je vendarle parlament, ki mora omogočati, da človek pove argumente, da se soočijo argumenti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Veliko smo govorili o tem amandmaju, to je prvi amandma k 124. členu. Jaz sem poiskal po dokumentaciji in v drugi obravnavi in je prav, glede na to, da tudi repliciram gospodu Anderliču, ker mislim, da nekatere stvari je samo podal kot iztrgan citat in mislim, da je prav, da dopolnimo, da vemo, kako je prišlo do teh pet minut. Takrat je bilo to v 127. členu. Glede na to, da sploh ni bilo možnosti za takšno pojasnitev, če ni bila podana zahteva v drugi obravnavi za splošno razpravo. In v obeh poslanskih skupinah smo našli to možnost v takratnem 127. členu s točno takšno vsebino, kot je sedaj podana v pregleduza tretjo obravnavo. In sicer zaradi tega, ker smo pač menili, da 5 minut bi bil tisti minimum, za katerega bi verjetno našli konsenz 2/3 večine. S tem bi odprli ta člen in seveda do tretje obravnave, kar opravljamo sedaj, imeli možnost, da temeljito pretehtamo, koliko je to smiselno in pa koliko časa bi bilo za to potrebno. Zato mislim, da je odveč, ali je, kdo je to napisal, zakaj je napisal, ali je 5 minut premalo, 5 preveč. V glavnem, v tem smo takrat našli možnosti in seveda po - da se navežem na prejšnjo obravnavo - po krščanski milosti večine smo seveda ta amandma izglasovali, za kar se seveda večini zahvaljujem, ker smo naredili korak naprej in imamo odprt člen, tako da lahko sedaj v miru razpravljamo o tem in seveda tudi ocenimo, ali je ta čas dovoljšen za obrazložitev poslanske skupine ali pa bi lahko bil večji. Mi menimo, da je 5 minut premalo in zato seveda smo predlagali amandma, ki je pred nami in seveda katerega smo tako ali drugače utemeljili, jaz sem pa obrazložil, kako je prišlo do tega. In, seveda, prosim za to podporo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Spoštovani! Pri tej moji stvari, gospod Batteli, mislim, da je sam najboljše argumentiral to, da je 5 minut premalo za poslanske skupine, čeprav je govoril z drugo intencijo. Namreč rekel je, da se je zelo malokrat zgodilo, da se podaljša. To je najboljši argument, da ni potrebno omejevati, ampak če je pa kaj pomembnega, je pa tudi par minut več potrebnih. Gospod Cukjati gaje opozoril, če hoče kaj razložiti, je on sam za to repliko porabil 4 minute. Tako, da 5 minut je premalo. Drugo pa, gospodu Anderliču, ne bom na drugo vsebino. Dopoldne je razlagal, da v tem državnem zboru ni osem strank. Meritorno je trdil in jaz sem ga potem vprašal, naj pove, kateri stranki je vzel samostojnost, katero on predstavlja dodatno. V zadnjem nastopu je pa trdil, ko je argumentiral to, da je to dovolj, da vse to vzame 8 krat 5 minut, je 40 minut. Zdaj je pa zopet vrnil stranko nazaj. Zdaj jaz ne vem, kje. Naj bo jasen. Enkrat trdi, da ni osem strank, potem jih je pa zopet, ko rabi svoj argument, pa eni stranki, jaz domnevam, da je tam nekje, da ji pa vrne to samostojnost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Jaz gospodu Jerovšku ne bom odgovarjal, ker na taka izvajanja je res težko kaj reči, kar bi šlo na račun poslovnika ali pa v prid kakšni izboljšavi poslovnika. Ampak gospodu Drobniču pa, ker se mi je zdelo, da vendarle poskuša razumeti, za kaj gre. Govoril je pa čisto o neki tretji stvari. Ko je govora o predstavitvi zakona, je predstavitev neomejena. Je neomejena. Ko pa gre za razpravo oziroma za predstavitev stališč poslanske skupine do zakona, je pa na predlog SDS-a in Nove Slovenije predlaganih 5 minut. To sta dve popolnoma različni stvari. Tisti, ki bo predstavljal kakršenkoli zakon, ga bo lahko predstavljal neomejeno. To imate vse v tem poslovniku urejeno. In je to resnično potvarjanje zadev, ki so v poslovniku. Ali pa gre za nerazumevanje. In ker sem želel popraviti navedbo, ki je bila tukaj napačno povedana, sem se javil k besedi. In resnično v tem členu ni govora o predstavitvi zakona.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Na mizo smo dobili tudi popravljen amandma k 124. členu. In sicer amandma na amandma, o katerem bomo najprej glasovali, potem pa še o amandmaju, ki je v pregledu na strani 10 pod zaporedno številko 1, ravno tako k 124. členu. Najprej torej glasujemo o amandmaju na amandma, katerega predlagateljici sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 49. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma na amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 1 v pregledu. Glasujemo. Se opravičujem. Samo trenutek. Nekaj je narobe z napravo. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti 12. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma k 124. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 127. členu. Predlagateljici obeh sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo! Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 47. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 45. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 129. členu. Pod zaporedno številko ena je amandma dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije; pod zaporedno številko pa štirih poslanskih skupin koalicije. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Cukjati.
Kar v nekaj primerih se tukaj ponavlja amandma liberalnih demokratov, in sicer da se dikcija "začetek glasovanja" spremeni v "konec razprave". Jaz bi opozoril, da amandmaja se ne da vlagati do konca razprave, ker nihče ne ve, kako bo razprava potekala, kakšni bodo novi argumenti, in ko je razprave konec, šele takrat lahko pravzaprav se naredi sklep za nek pameten amandma ali neko pametno spremembo. Zaradi tega je pametno, če ostane do - to se pravi, če ostane stara dikcija - "do začetka glasovanja".
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 47. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko dve. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 21. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 132. členu. Predlagateljice amandmaja pod ena so štiri poslanske skupine, pod zaporedno številko dve pa dve poslanski skupini, Nova Slovenija in Socialdemokratska stranka Slovenije. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo [[...]]Gospod Jerovšek, izvolite.
Mislim, da je ta prvi amandma pravzaprav nesmiseln in ni v skladu s prakso, ki jo imamo tukaj. Mi vemo, da je dostikrat v dosedanji praksi, da na matičnem odboru nek zakon ali pa nekaj ni prodrlo, da smo pa tu v razpravi ugotovili druge razloge, druge argumente, in je zakon šel naprej. Ne vem, ali nič od tega ne želite upoštevati? Tu pravi, da če na delovnem telesu ni dobilpodpore, zbor ne razpravlja in se zakon ugasne. Mislim, da je to stran metanje dela in prizadevanja. Glejte, kako naj opozicija skozi infrastrukturo spravi nek zakon. Tam ste - zdaj ne vem, če je še isto razmerje - tam se je 17 članov, ali koliko, od LDS prijavilo. Ja, kako, ko imate sami absolutno večino! To so pa tako pomembna področja, kot ne vem kaj, tu so ja milijarde in milijarde! Zdaj, če grem malo naprej, na infrastrukturo v cestnem programu, tu se bo denar zapravljal na vse možne načine, opozicijapa ne bo mogla na nič več opozoriti. Ne, to ni normalno in ta amandma ni dober. Mislim, da ga je treba zavrniti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Torej, to je eden tistih členov, ki jemlje, resnično jemlje določene pravice opoziciji in je tipično pozicijski člen ali pa, če hočete, protiopozicijski, recimo, ki govori o pravicah opozicije. Namreč, res je, da je v poslovniku točno zapisano, do česa ima opozicija pravico in koliko zakonov lahko predlaga na vsaki seji; to drži, temu nihče ne oporeka. Vendar je pa v tem amandmaju izničeno tisto pravilo, in to v veliki meri, ne popolnoma, ampak deloma. Kolega pred mano je lepo povedal, da zakon, ki ga vloži opozicija, "a priori" naleti na nasprotovanje vladajoče večine. Zdaj ne bom rekel, ali je to normalno ali ni normalno, ampak tako se dogaja, recimo, tako se dogaja. Res je, da tudi v tem amandmaju, ki so ga dali, rekel bom, predlagatelji, da ne bom vseh našteval, da ima lahko predstavnik predlagatelja besedo. To je dodano, s tem se strinjam. Vendar ni isto, če lahko samo predstavnik predlagatelja v petih minutah obrazloži namen tega zakona in tudi vsebino zakona, mogoče bi želeli tudi drugi, predstavniki drugih poslanskih skupin ki niso predlagatelji tega zakona, ali pa mogoče posamezni poslanci podati svoje mnenje. Mislim, da smo ravno sedaj v obdobju, ko imamo takšen zakon pred sabo, in če bi bilo po novem, bi verjetno ta zadeva izgledala bistveno drugače. Ker tu ne gre samo za to, da pač nek zakon pripeljemo v državni zbor, ampak gre predvsem za vsebino, govorimo o vsebini. In zato tudi ne polemiziram s predlagatelji, samo navajam dejstva, kaj lahko ta zakon prinese, nič drugega. Samo za to gre. Ne trdim, da so predlagatelji imeli ta namen, tega ne trdim, ampak lahko pride tudi do takšne situacije, ko se bo pravica, ki ste jo predlagatelji zapisali v ta poslovnik, pravica vsake opozicijske stranke do predlaganja zakona in tako naprej, da tega ne ponavljam, s tem amandmajem v veliki meri izničila ali pa oklestila ali pa tisti dober namen, ki je bil, je izgubil vso tisto moč. Za to gre, in jaz vam bom še enkrat rekel, razmislite, če je moja trditev pravilna, in če je, potem jaz ne bi sprejemal takšnega amandmaja. Pravim, za razmisliti je. Naš pogled je tak, da lahko pride tudi do takšne situacije. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, potem gospod Rokavec in gospod Jerovšek.
Ne more, gospod Petan. Morate brati tudi 121. člen, kjer jasno piše, da se lahko zahteva splošna obravnava in se opravi. In v tem 127. oziroma v 132. členu samo pojasnjujemo tisto, kar je v drugem branju bilo z amandmajem spremenjeno in očitno ni bil amandma v drugem branju dodelan, pa ni bil samo naš amandma Pa preprosto povemo, že v samem osnovnem členu, kar imamo tudi sedaj pri nujnih postopkih, recimo, se to najbolj vidi, da ko matično delovno telo predlaga, da se hitri postopek ne sprejme, in to potrdi tudi državni zbor, potem predsednik državnega zbora oziroma predsedujoči pošlje matičnemu delovnemu telesu, da zakon obravnava. In zdaj je v tem amandmaju, da se torej drugi odstavek spremeni samo tako, da če je predlog matičnega delovnega telesa po tistem že, ko je bila zahtevana ali pa kakorkoli je do tega prišlo, da je pač razprava bila, da je kljub vsemu delovno telo predlagalo državnemu zboru, da zakon ni primerna materija za nadaljevanje in da ga naj zavrne. In če državni zbor zavrne, je postopek končan. Če ga ni zavrnil, predsedujoči oziroma predsednik pošlje nazaj delovnemu telesu v obravnavo. Tako je to narejeno in ni nobena faza spuščena, nasprotno, je vse, lahko jo zahtevaš, ja, če boš predlagal, jo boš imel, gospod Jerovšek, če pa ne boste predlagali, zahteva pa to nekaj pozornosti, nekaj koncentracije in usmerjenosti na posamezne predloge. In v 121. členu imate rok 15 dni, da se lahko v 15 dneh seveda opredelite, ali želite o nekem zakonu razpravljati ali ne. 15 - dnevni rok je na voljo za to, da to dosežete. In seveda, ker je konstrukcija obravnave zakonodajnega postopka pač sestavljena v več členih in po različnih fazah, je bilo potrebno na ta način predvideti tudi to možnost, enkrat kot zavrnitev predloga matičnega delovnega telesa na zboru in drugič kot sprejetje. In v obeh primerih je rešitev jasna.
Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Glejte, jaz bom praktičen primer povedal. Recimo, minister Gantar ne bo vložil zakona o vračilu preveč plačanih sredstev za gradnjo telekomunikacij, kar je sicer obljubil in kar je, mislim, da soglasje tega državnega zbora, da je to treba vrniti, ker so eni plačali 10 tisoč mark, drugi pa nič. Rok je potekel in tega zakona očitno ne bo. Ga bo vložila opozicija. Prve obravnave ni. Zaradi tega je pa treba takele člene secirati malo. Navzven zgleda kar normalno, ampak vložila ga bo opozicija. In v infrastrukturi imate takšno absolutno večino, kar ena stranka, se mi zdi. Glejte, se vidi iz tega in tudi iz tega, kako ste zainteresirani. Včeraj ste enega direktorja likvidirali za šest mesecev, ker ni bil dovolj strankarsko primeren. Tega zakona ni možno več spraviti, čeprav se cela Slovenija strinja, da morajo državljani nekaj dobiti, ker pri Telekomu se obračajo ogromni denarji, ogromni dobički. Ni ga pa možno obtakem amandmaju in takem poslovniku. Mislim, da je tako. In glejte, dejansko se vidi pod kožo, kam vodijo intencije takih amandmajev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Petan, izvolite.
Hvala. Govorimo o tem delu 121. člena in potem tega amandmaja. Če državni zbor odloči, da zakon ni primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo, je zakonodajni postopek končan. To je zdaj ta zadeva. Zdaj se pa vrnem na ta amandma. O predlogu zakona v drugi obravnavi, za katerega je matično delovno telo sklenilo, da ni primeren za nadaljnjo obravnavo, matično delovno telo, državni zbor ne razpravlja, ampak glasuje o predlogu matičnega delovnega telesa. Če je predlog matičnega delovnega telesa sprejet, je zakonodajni postopek končan. O tej možnosti sem jaz govoril, o tej možnosti. Sedaj govorim hipotetično, kar bom sedaj povedal. Samo hipotetično. Ne trdim, da je to vse, kar je že bilo, ali pa ne vem kolikokrat. Zgodi se, da opozicija vloži zakon. V matičnem delovnem telesu, glede na to, kar sem prej povedal, je "a priori" stališče, da se recimo zavrača. Takšna je praksa. Ne trdim, se ne opredeljuje vrednost, ali je to dobro, slabo ali ne. Takšna je praksa. Ta zakon pride na matično delovno telo, je zavrnjen. Se pravi, v državnem zboru se o tem ne razpravlja, ampak je postopek končan. Res pa je, in to, kar sem že prej povedal, da ste dali amandma, da lahko predstavnik samo obrazloži. Jaz pa trdim, da bi bilo prav in da bi želeli mogoče tudi drugi, ki niso predlagatelj tega zakona, kajpovedati o tem zakonu. Lahko da vidijo kaj dobrega v tem. V tem kontekstu to govorim. Nič drugega. Ostalo, kar ste gospod Anderlič povedali, se z vami strinjam. Ampak govorim konkretno o tej situaciji, do katere lahko pride. In sem navedel, da imamo sedajtak primer zakona o suši, za katerega se ne opredeljujem, ali je dober ali slab, vendar je verjetno tudi kaj novega. Ampak po tem novem poslovniku bi bila zadeva zaključena. Predstavnik predlagatelja bi imel 5 minut časa, da bi zadevo povedal. Kaj pa drugi mislijo o tem zakonu, ki tudi lahko vidijo kaj dobrega, pa te možnosti ne bi imeli. O tej možnosti govorim. In tu si sami nekako, bom rekel, krajšamo možnosti za neke dobre informacije, ali pa drugi pogled na določeno materijo, ki bi pa bila mogoče primerna za drugega predlagatelja, ki bi tak zakon s tako vsebino spravil v državni zbor in bi del razprave lahko tudi opravili. To sem imel v mislih in nič drugega. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju k 132. členu pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 17. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 46. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 133. členu. Pod zaporedno številko 1 je amandma dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije, pod zaporedno številko 2 pa štirih poslanskih skupin, predlagateljic. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 46. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 69, proti 2. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 134. členu. Amandma pod zaporedno številko 1 je predlagala komisija za poslovnik, z opombo, če bo ta sprejet, je amandma pod točko 2 tega pregleda, katerega predlagateljice so štiri poslanske skupine, brezpredmeten. Pod zaporedno številko 3 pa je amandma dveh poslanskih skupin, Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 2. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet; amandma pod zaporedno številko 2 je postal brezpredmeten. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 17, proti 48. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 138. členu. Pod zaporedno številko 1 je amandma štirih poslanskih skupin, predlagateljic, z opombami, če je sprejet ta amandma, so vsi ostali amandmaji k temu členu brezpredmetni. Pod zaporedno številko 2 je amandma poslanske skupine Stranke mladih Slovenije, pod 3 pa amandma poslanske skupine Nove Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Štemberger, izvolite.
No, tukaj gre za amandma, ki ga je vložila poslanska skupina SMS. Gre za vlaganje amandmaja v drugi fazi obravnave zakona. Po predhodnih določilih pač ni bilo možno, da bi poslanska skupina vlagala amandmaje, no to je bilo možno šele s 23 poslanci oziroma petino poslancev. Mi predlagamo, da se to, ta kriterij nekoliko spusti na poslansko skupino. Čeprav tak amandma v drugi obravnavi ni šel skozi, zdaj vidimo, da so tudi kolegi iz koalicije nekako popustili in veseli nas, da so nekako sprejeli ta naš predlog, zato bomo podprli kateregakoli od teh treh amandmajev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Cukjati.
V amandmaju pod številka 1 je torej predlagamo, da najmanj petina poslancev in pa tako kot je v besedilu, to se pravi, v tistih skupinah, ki s številom svojih članov skupaj dosegajo zahtevano večino za vložitev amandmaja. Množina naj bi se nadomestila z ednino, "poslanska skupina". Pomeni, da ima vodja poslanske skupine samo v primeru velike poslanske skupine mandat, da v imenu svojih poslancev predlaga zadevo, manjše poslanske skupine, pa tudi če sta se dve zmenili in skupaj dosegata petino poslancev, ne bi imele te pravice. Zopet se sprašujem, čemu tako. Zakaj ne bi ostalo kot doslej, kot je v osnovnem gradivu, iz drugega branja, da se zahteva sicer najmanj petina poslancev, pri čemer se lahko ta petina doseže s podpisi ali pa če se pač nabere toliko poslanskih skupin, ki v celoti predstavljajo petino poslancev, vsaj petino poslancev. Torej ta predstavniška funkcija poslanske skupine ne more veljati samo za veliko stranko. To je nonsens. Zaradi tega sem proti temu amandmaju pod številka 1.
Hvala lepa. Ker nihče več ne želi razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 11. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 sprejet, zato sta amandmaja pod zaporednima številkama 2 in 3 postala brezpredmetna. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju štirih poslanskih skupin, predlagateljic zakona, k 144. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti 14. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 151. členu, katerega predlagateljici sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 42. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 152. členu, katerega predlagateljice so štiri poslanske skupine, predlagateljice zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 65, proti 2. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 158. členu. Predlagateljica amandmaja pod številko 1 je poslanska skupina Stranke mladih Slovenije, z opombo, da je ta amandma vsebinsko povezan z amandmajem predlagateljev k 159. členu pod 2. točko pregleda; če ta amandma ni sprejet, je tudi amandma pod točko 2 k 159. členu brezpredmeten. Pod zaporedno številko 2 pa je amandma poslanskih skupin Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Peterle, izvolite.
Sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, kako je tu mogoče, ker gre za dva različna člena, da je lahko zadeva brezpredmetna, ker zadeva ni znotraj istega člena, v drugem primeru pa to ni veljalo.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Tudi sam imam morda podobno vprašanje, ampak poleg tega še naslednje. Namreč, gre za sprejemanje dopolnjenega predloga proračuna. Se pravi, če smo v postopku sprejemanja zakona omogočili, da lahko poslanska skupina v tretji obravnavi vloži amandma, se sprašujem, kako je možno, da tega ne bi omogočili pri sprejemanju dopolnjenega predloga proračuna. Namreč, če se spomnimo, v letošnjem letu, ko smo sprejemali letošnji proračun, se je ta državni zbor postavil bolj v vlogo seznanilca letošnjega državnega proračuna kot v vlogo, da sprejema državni proračun. In mislim, da s takimi omejitvami tudi pri vlaganju amandmajev si državni zbor dodatno zmanjšuje vlogo tistega operativnega organa, ki sprejema in odloča o letnem državnem proračunu. In drugo. Mislim, da gre po sprejetem amandmaju k tretji obravnavi pri sprejemanju posameznih zakonov in v tem primeru pri postopku za sprejemanje dopolnjenega letnega proračuna za na nek način razlikovanje možnosti, kakšen kvorum lahko vloži amandma v tej končni obravnavi določenega dokumenta. Zato bi po moji oceni bilo smiselno, da bi tudi v postopku sprejemanja dopolnjenega predloga proračuna dali možnost, da je lahko vsaka poslanska skupina tudi predlagateljica amandmaja. Hvala.
Hvala lepa. Ker je bil gospod Peterle, kolikor sem ocenila, deležen pojasnila gospe Bitenčeve, sprašujem, ali je zadovoljen, ali želi, da gospa Bitenc pojasni državnemu zboru. Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. In sicer najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 44. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 46. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 159. členu. O amandmaju pod zaporedno številko 2 ne bomo razpravljali in ne odločali, ker je postal brezpredmeten zaradi ne sprejema amandmaja pod 1 k 158. členu. V razpravo in odločanje torej dajem amandma pod zaporedno številko 1 in 3 k 159. členu. Predlagatelj amandmaja pod 1 je komisija za poslovnik, pod 3 pa štiri poslanske skupine, predlagateljice zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 62, proti 2. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 20. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 161. členu, katerega predlagatelj sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 17, proti 47. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 164. členu, katerega predlagatelj so poslanske skupine, predlagateljice zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 62, proti 6. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 167. členu, katerega predlagatelj so poslanske skupine predlagateljice zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 55, proti 2. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju istih predlagateljev k 175. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti 16. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 179. členu istih predlagateljev. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 5. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 213. členu. Pod 1 je amandma na amandma komisije za poslovnik. Pod zaporedno številko 2 pa je amandma poslanskih skupin, predlagateljic zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 1. Glasujmo! Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma pod 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 59, proti eden. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 238. členu, katerega predlagateljice so poslanske skupine, predlagateljice zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 62, proti 5. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 240. členu, katerega predlagateljici sta poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 45. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 242. členu, katerega predlagateljici sta ravno tako poslanski skupini Nove Slovenije in Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 44. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 247. členu, katerega predlagateljice so poslanske skupine, predlagateljice zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 11. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 282. členu. Pod številko 1 je amandma komisije za poslovnik, pod zaporedno številko 2 pa amandma poslanskih skupin, predlagateljic zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 13. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti 12. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 285. členu, katerega predlagatelj je komisija za poslovnik. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti 14. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Gospod Barovič, dovolite! Dolžni smo vprašati sekretariat, kot je pravilo v tretji obravnavi. Ker ocenjujem, kakšen bo vaš proceduralni predlog, mislim, da bomo o tem ravnokar sprejeli zaključek, ki bo ravno tak, kot ste ga želeli vi predlagati. Sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona? Izvolite, gospa Bitenc.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani zbor! Ugotavljamo že zdaj lahko, da do določenih neusklajenosti je med sprejemanjem amandmajev prišlo. Vendar za celovito ugotovitev tega stanja sekretariat potrebuje čas.
Hvala lepa. Ker je poslovnik medsebojno neusklajen, prekinjam to točko dnevnega reda za pripravo uskladitvenih amandmajev in [[Glasovi iz ozadja.]] [[...]]poročila sekretariata. [[Glasovi iz ozadja.]] Ko se bo pripravil uskladitveni amandma in poročilo sekretariata glede usklajenosti in neusklajenosti [[...]]Gospod Anderlič, izvolite.
Kar se predlagateljev tiče, rabimo 45 minut.
Gospa Bitenc, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Sekretariat bo pripravil poročilo o neusklajenosti, ko bo proučil celoten akt. Ne morem reči, kdaj bo to, kar se tiče tudi zaradi porabe časa. Mi bomo zdaj začeli delati in ko bomo imeli pisno poročilo za zbor pripravljeno, ga bomo seveda takoj oddali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ko bo prišlo pisno poročilo na klopi poslancev in ko bo na podlagi tega predlagatelj pripravil uskladitvene amandmaje, če je medsebojno nesporno prišlo do neusklajenosti, bomo nadaljevali s to točko dnevnega reda. Še enkrat poudarjam. Ko bodo poslanci državnega zbora dobili na klop poročilo sekretariata o neskladnostih, se bo zbor s tem seznanil. Ko bodo imeli predlagatelji čas, da na podlagi poročila pripravijo uskladitveni amandma, bomo nadaljevali s to točko dnevnega reda. Mislim, da je to korektno do predlagatelja in do poslancev. Proceduralni predlog. Gospod Barovič je žal dvignil roko pred tem, potem gospod Anderlič.
Na podlagi 88. člena poslovnika postavljam najprej postopkovno vprašanje. Tretji odstavek je bil po mojem prepričanju ob mojem postavljenem prvem postopkovnem predlogu kršen. In nadaljujem, ponovno dajem postopkovni predlog, ki je zelo jasen, tudi časovno. O njem mora na osnovi tretjega odstavka 88. člena državni zbor ta trenutek odločati. Glasi pa se, da predlagamo, da se ta točka prekine in nadaljuje na naslednji redni seji. Hvala.
Hvala lepa. Proceduralni predlog je bil zadosti jasen. To je proceduralni predlog, o katerem smo na predlog, če se ne motim, gospoda Peterleta, da se prenesejo točke, o tem smo že. Če se spomnite, smo o tovrstnem proceduralnem predlogu ob isti točki na predlog poslanske skupine ali ob 2. točki, se opravičujem, že odločali, do tega proceduralnega predloga se na podlagi 73. člena poslovnika, če ga predlagate v imenu poslanske skupine, lahko je tudi po prvem odstavku, do proceduralnega predloga se lahko opredelijo predlagatelj in predstavniki poslanskih skupin, ker gre za predlog, da se prestavi na eno izmed naslednjih sej. Želi besedo predlagatelj ali predstavniki poslanske skupine? Izvolite gospod Anderlič.
Seveda, saj sem želel že prej, pa ker očitno ni bilo mogoče tukaj racionalno razpravljati, ker seveda so drugi razlogi za to, da se ne želi normalno razpravljati o tem poslovniku. Jaz mislim, da ni nobenega razloga, da poslovnik, ki je bil delan 5 let v strokovni skupini, ki je bil razpravljan v treh fazah v državnem zboru, sekretariat za zakonodajo je vseskozi sodeloval zraven, samo dva amandmaja po tistem, ko je sekretariat zagotovil, da je poslovnik konsistenten, samo dva amandmaja nista bila sprejeta. Torej govoriti o tem, da je potrebno, ne vem, koliko veliko časa in ne vem kakšne priprave in pa predvsem govoriti, da imajo poslanci druge obveznosti in da zato ne bi želeli razpravljati na tej seji o poslovniku, ni korektno. Predlagam, da se jutri ob desetih dopoldan ponovno vrnemo na to točko dnevnega reda.
Hvala lepa. Ker se poslanske skupine ne želijo opredeliti do tega predloga, dajem najprej na glasovanje proceduralni predlog, ki ga je predstavil gospod Barovič, potem pa proceduralni predlog, ki ga je v imenu predlagateljev zakona predstavil gospod Anderlič. O proceduralnem predlogu gospoda Baroviča, da ne bomo pomešali stvari med sabo, smo dolžni glasovati. Glasujemo o proceduralnem predlogu gospoda Baroviča. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 50. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da proceduralni predlog gospoda Baroviča ni bil sprejet. Na glasovanje dajem proceduralni predlog gospoda Anderliča, da državni zbor obravnava uskladitvene amandmaje oziroma nadaljuje z obravnavo poslovnika jutri ob 10.00 uri. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 23. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je proceduralni predlog sprejet. Gospod Jerovšek, vem, kaj mi boste očitali. Proceduralni predlog, ki ga je dal gospod Barovič, je v skladu s 73. členom, ki govori o prestavitvi točke na naslednjo sejo, in je predviden popolnoma drug postopek in se smejo do tega predloga opredeliti poslanske skupine. O proceduralnem predloguv okviru dnevnega reda in prestavitve točk pa ni predvideno, da se poslanske skupine opredeljujejo; do tega se brez obrazložitve glasu in brez razprave se drugače o proceduralnem predlogu odloča. Tako smo glasovali o proceduralnem predlogu gospoda Anderliča kot o klasičnem proceduralnem predlogu. Pri tej obrazložitvi vztrajam. Če ugovarjate, prosim, da ugovor sporočite; o tem, ali se državni zbor strinja z vami ali z mano, tudi lahko v skladu s poslovnikom [[...]]Izvolite, proceduralni predlog, gospod Jerovšek.
Hvala, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Mislim, da je prišlo do kršitve poslovnika. Glejte, gospod Anderlič je naredil nekaj s svojo močjo, ki bo po novem poslovniku seveda dosti bolj drastično prišla do izraza in bomo bolj liliputanci drugi poslanci v bodoče, kot smo doslej. Vendar sem pravočasno opozoril med današnjim postopkom, da so nekateri amandmaji brezpredmetni, ker ni bil krovni amandma sprejet. Tu je pa prišlo do zavestne manipulacije. Lahko bi upoštevali to, da bi nekatere amandmaje izločili, na kar sem opozoril. Danes je potem sekretariat rekel, da je dosti neusklajenosti, dosti protislovnosti, vendar gospod Anderlič že ima v glavi, kaj bo naredil, kakšen bo usklajevalni predlog. Protestiram proti temu in prosim, gospa predsedujoča, da ukorite gospoda Anderliča.
Gospod Jerovšek, hvala lepa. Vendar izrabljate poslovniški institut proceduralnega predloga za vašo debato, ki s proceduralnim predlogom nima resnično nobene zveze. Prekinjamo torej to točko in nadaljujemo jutri ob 10.00 uri. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA.
Kolegice in kolegi! Lahko nadaljujemo s sejo? Če želite 5 minut odmora, ga lahko dam ampak predlagam da [[...]]Želite 5 minut odmora zaradi priprave? 5 minut odmora odrejam. 15.50 nadaljujemo.
Nadaljevali bomo s 27točko, s predlogom zakona o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001, po hitrem postopku. Ura je 12.52. Prosim kolegice in kolege, če ste tako prijazni, da zasedete svoja mesta. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani. Prosim, če zasedete svoja mesta. Ugotavljali bomo navzočnostv dvorani. Ugotavljamo navzočnost v dvorani, prosim, da pritisnite tipko kvorum. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko nadaljuje z 8. sejo. Prehajamo na nadaljevanje 27. TOČKE DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O ZAGOTOVITVI SREDSTEV ZA ODPRAVO POSLEDIC SUŠE, POZEBE IN NEURIJ S TOČO V LETU 2001. Zadnji bo stališča poslanskih skupin predstavil kolega Sok, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije. S tem bomo vsaj po prijavljenih končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in šli na razprave poslank in poslancev. Pisno se je za razpravo prijavil med njimi kolega Peterle. Najprej ima besedo kolega Sok, v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Vidim, da v dvorani ni predstavnikov vlade in to v bistvu kaže tudi na odnos vlade do tega zakona. Včeraj je bilo nekako rečeno, da sem s svojim predlogom prehitel predlog vlade, ampak vlada je, če ste prebrali mnenja [[...]]
Edini, ki ima besedo, je kolega Sok.
Vlada je tudi sama priznala, da je s predlogom tega svojega zakona zamujala. Če bi ne prišlo do vložitve predloga zakona z naše strani, sem prepričan, da na tokratni seji tega problema sploh ne bi obravnavali. Mi smo počakali do prve seje vlade v začetku septembra in ko smo videli, da vlada na svoji seji ni obravnavala niti osnutka tega zakona, kljub sklepom, ki jih je sprejel odbor za kmetijstvo na svoji izredni seji ob priliki radgonskega sejma, smo se potem odločili, da vložimo svoj predlog zakona in pravzaprav me tukaj zelo čudi stališče nekaterih poslancev, predvsem bi rekel poslancev iz severovzhodne Slovenije, iz Prekmurja, ki predlagajo, da se naj ta zakon zavrne. Opredeljujem se namreč do sklepa odbora za infrastrukturo, okolje in prostor. Tukaj bi lahko naštel ali pa prebral citate nekaterih vidnih poslancev tega parlamenta, ki so se lani, ko se je v parlamentu sprejemal podoben zakon, izredno trudili dokazati vladi, da zamuja s svojim predlogom. Izredno so se trudili dokazati, da je slovensko kmetijstvo v izredno težavnem položaju. Letos pa, ko je suša, zraven pa še pozeba, že drugič opustošila naše kmetovanje, pa se ti isti poslanci zavzemajo za to, da se ta predlog mojega zakona v celoti zavrne in da se proceduralno počaka na predlog, ki ga vlada po moji oceni še sploh niti ni vložila, če mi je poznano, če pravilno poznam to zadevo. Rad bi povedal, da v kmetijstvu ne gre samo za neposredno škodo, ki jo obravnava vloženi zakon. Škode v kmetijstvu so zlasti velike tudi posredno. Tako so parlamentu o škodi poročali ribiči, poročali so nam čebelarji. Mimogrede lahko povem, da čebelarji pravijo, da tako slabe letine za čebelarstvo, kot je bila letošnja, ne pomnijo, kljub temu da so pred kratkim v Bruslju slovensko čebelo priznali kot avtohtono slovensko vrsto na področju živinoreje. Res pa me čudi stališče poslancev s področja Prekmurja, ki pravijo "zakon zavrnimo". Ne vsi, samo nekateri, da ne bi po nepotrebnem izzval jeze katerega izmed poslancev. Zakonu, ki je v obravnavi, je dala pozitivno mnenje komisija za kmetijstvo pri državnem svetu. Prav tako je pozitivno mnenje dala temu zakonu kmetijsko - gozdarska zbornica. Izrekle so se za podporo temu zakonu tudi nekatere poslanske skupine. Jaz upam, da bo na koncu prevladal razum in bo večina v tem parlamentu ta zakon, ki je pred nami, podprla kot primerno osnovo za nadaljnjo obravnavo. Zakon se sprejema po hitrem postopku in prepričan sem, da je to edini pravi predlog na sklicu te seje državnega zbora, ki je vreden tega, da se obravnava po hitrem postopku, kajti problemi v kmetijstvu se kopičijo. Že drugo leto zapored je slovensko kmetijstvo utrpelo veliko škodo, vemo pa, da še sredstva niso niti izplačana v celoti za lani. Če se lahko opredelim tako, kot so se nekateri poslanci v imenu poslanskih skupin pred mano, do tega vladnega predloga, zaradi katerega je bilo ocenjeno, da je predlog, ki sem ga jaz predlagal, slab, bi rad opozoril na nekatere rešitve v vladnem predlogu, ki se nakazujejo. Vladni predlog predvsem določa, da bi se škode naj izplačevale neposredno. V neki smeri bi se mi s tem strinjali, Če bi to neposredno izplačevanje ne bilo povezano s preveč korespondence, s preveč birokracije. Ko sem v ponedeljek bil v poslanski pisarni, je prišel k meni kmet, ki mi je potožil, da je moral zaradi navodil, ki jih je ministrstvo poslalo občinam, iti in prijaviti škodo, ki jo je utrpel na štirih občinskih uradih. Se pravi, na štiri občine je moral iti, ker ima pač svoja zemljišča razdeljena in razporejena v štirih občinah. Naslednje, kar vladni predlog določa, je to, da bi se poravnavala v določenem odstotku samo tista škoda, ki je večja od 30%. Tu vladni predlog v svoji obrazložitvi omenja smernice Evropske unije. Ponovno opozarjam, da Slovenija še ni v Evropski uniji, Slovenija se na Evropsko unijo šele pripravlja. Poleg tega je treba opozoriti, da je posestna struktura v Sloveniji v primerjavi z Evropsko unijo izredno slaba; povprečna velikost slovenske kmetije je manj kot 5 hektarjev. Nadalje je ta predlog vladnega zakona selektiven, ker izključuje vse tiste, ki imajo manj kot en hektar površin, in vse tiste, ki bi po tem zakonu po neki zapleteni formuli dobili manj kot 30 tisočakov, iz tega izključuje. Še enkrat bi rad poudaril, da je osnovni princip nacionalnega kmetijskega programa eko - socialna kmetijska politika. Zato se nam zdi neprimerno, da bi ljudi izključevali. Lahko vam povem, da v severovzhodni Sloveniji marsikdo dela v tovarni za 60 tisočakov mesečne plače in da mu tudi 30 tisoč nekaj pomeni. Osnovna pomanjkljivost vladnega predloga pa je v bistvu ta, da v tem trenutku sploh ne vemo, kaj ta vladni predlog pomeni, kakšne obveznosti za proračun ta predlog prinaša. V vladnem predlogu je postavljeno, da bi v letošnjem letu dobili prizadeti po vseh teh ocenah in po tej formuli, ki bo šele na podlagi navodil ministra za okolje in prostor postala uresničljiva, ko bo minister sprejel ta navodila, da bi prizadeti dobili samo 8% akontativnih sredstev. Osebno sem prepričan, da nasbodo komisije in vse delo ter vsa korespondenca v zvezi s tem zakonom stala več, kot bo znašala 8% akontacija ocenjene škode. Prav tako bi rad poudaril, da se mi zdijo ocene ministrstva za okolje in prostor daleč prenizke. S tem zakonom je namreč ministrstvo pripravljeno v ta namen nameniti vsega 5,5 milijarde tolarjev, in to približno eno milijardo letos, se pravi, zanemarljivo malo, in štiri in pol milijarde prihodnje leto. Rad bi še posebej poudaril, da pri pomoči ob suši ne gre samo za pomoč samemu kmetijstvu, ampak da gre tukaj tudi za posredno pomoč ostali industriji. Treba se je namreč zavedati, da sta na vsako delovno mesto v kmetijstvu vezani vsaj dve delovni mesti v ostali industriji. Tu mislim na predelovalno-živilsko industrijo in pa seveda tudi na strojno industrijo. Če namreč v kmetijstvu ni akumulacije, če ni sredstev za amortizacijo, potem si je zlahka možno predstavljati, da kmetje nimajo denarja, nimajo sredstev niti da bi izvršili dobro jesensko setev, kot se to mora narediti, če hočemo, da bo pridelek prihodnje leto kvaliteten, še več, kmetje nimajo sredstev, da bi lahko kupovali oziroma nadomeščali iztrošeno opremo. Poleg tega bi bilo treba takoj pomagati zaradi tega dejstva, da si bodo lahko kmetje nakupili ustrezno krmo za živino. Če ne bomo takoj pomagali, bodo seveda kmetje, ki nimajo krme, živino prodajali in se bo naš živinski fond zmanjšal tudi kar se tiče plemenske črede, kar bo velika škoda za Slovenijo. Edino, kar ta vladni zakon povzema po predlogu, ki sem ga prebral in vložil sam, je to, da je tudi vlada pripravljena podpisati del davka in pa del prispevka za pokojninsko, zdravstveno in pa invalidsko zavarovanje, ni pa vlada pripravljena na to, da bi sklad stavbnih zemljišč odpisal del zakupnin vsem tistim, ki imajo v najemu kmetijska zemljišča. S tem bom zaključil predstavitev naše poslanske skupine. Še enkrat bi rad apeliral na tiste, ki želijo to zadevo zavlačevati in jim predlagam, da naj tega ne počno. Naj ta zakon, ki je vložen, ostane v parlamentarni proceduri, vlada pa seveda ima amandmaje že pripravljene in bomo potem takoj lahko prešli v drugi fazi na obravnavo amandmajev. Imamo danes še dovolj časa do 18.00 ure, da ta zakon tudi dejansko sprejmemo. Hvala lepa za pozornost in vas prosim za pozitivno glasovanje. Hvala.
Hvala lepa, kolega Sok. Imate proceduralno pobudo? Prosim. Samo hipec. Če prav razumem, kolega Veber želi v imenu poslanske skupine? Da. Potem bomo počakali, da se zvrstijo stališča poslanske skupine. Dajem takoj proceduralno besedo [[...]]
To ni proceduralno.
Po pravilih imate to možnost, samo glede na to, da so se vsi, 5 se jih je zvrstilo, ali daste možnost, da še kolega Veber [[...]]Če vztrajate, vam bom dal možnost.
Jaz mislim, da bo imelo večjo težo, če bo moj proceduralni predlog sprejet.
Če vztrajate, potem ne morem ravnati drugače, kot da vam dam besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Sprejemanje tega zakona je izredno pomembno. Zaradi politične situacije, nastopanja gospoda ministra, resornega ministra gospoda Kopača, o podobnem zakonu v lanskem letu, mislim, da je izredno pomembno in tudi odločujoče in važno, da se gospod minister te razpravesam udeleži. Jaz opažam, da gospod minister verjetno precej zavestno ignorira to razpravo in udeležbo k tej razpravi. Včeraj so skoraj vsi ministri tu sedeli, ko so čakali na nastop predsednika vlade, gospoda Drnovška, le ministra Kopača nisem opazil med ministri. Je pa seveda nam vsem znano, da se gospod minister Kopač brani izvajati zakone, ki se nanašajo na slovensko kmetijstvo, ki se nanašajo na reševanje problemov slovenskega kmeta. Mislim, da bi vsi poslanci želeli vprašati iz oči v oči gospoda ministra, ali bo tudi ob letošnjem zakonu izjavljal, da se ta zakon ne bo izvajal. Ker potem je naše delo pravzaprav brezpredmetno, nepotrebno. Gospod predsednik, jaz dopuščam možnost, da danes minister v tem času še ne more biti tukaj, ker je pravkar prišla točka nenapovedano na dnevni red oziroma se ni vedelo, kdaj se bo končala predhodna točka. Vendar včeraj je bil daleč naprej napovedan začetek te točke in ta točka, da bi se naj včeraj končala, vendar ministra v ministrskih klopeh ni bilo. Zato predlagam, da se do takrat, ko se bo gospod minister lahko udeležil te seje, ampak danes seveda ali pa jutri, da prednostno jutri to obravnava, ne poslovnik, da se ta točka prekine, dokler se minister ne udeleži te točke. Hvala lepa.
Kolega Jerovšek, poslovnik ni kršen, ker ministra ni v dvorani. Vlada nas je obvestila, da bodo tukaj v morebiti njegove odsotnosti njegovi namestniki in temu smo priča. Tukaj so njegovi namestniki. Ni razlogov, da državni zbor ne bi moral ali mogel opraviti razprave in odločati. Zato predlagam, da, samo če vztrajate, dam ta proceduralni predlog na glasovanje, vendar vas moram opozoriti, da njegova vsebina ni poslovniško utemeljena, ker minister ni dolžan biti navzoč v razpravi v državnem zboru, če je zadržan. Minister je zadržan, njegovi namestniki so tukaj, lahko kvalitetno sodelujejo v razpravi. Veš predlog bom brez razprave dal v glasovanje, mislim pa, da je prav, da državni zbor to pojasnilo ima. Torej kolega Jerovšek, predlaga, da državni zbor prekine zasedanje dokler se ne bi temu zasedanju v nadaljevanju, pridružil minister But, če prav razumem. Lahko pojasnite še dodatno. Kopač.
Ob tem vašem pojasnilu bi želel vedeti, ali je minister odsoten nekje v tujini ali kjerkoli. Drugače se vsi zavedamo, da je izredno pomembno, da je minister pri tej točki oziroma pri tem zakonu - za identičnega je lani izjavil, da se ne bo izvajal - tu in moramo ga vprašati, ali želi izvajati ta zakon. Če je fizično - tudi za včeraj hočem vedeti - odsoten.
Kolega Jerovšek, dovolite, da vas prekinem. Dal bom na glasovanje vaš predlog. Državni zbor sem obvestil, da ni minister Kopač dolžan biti v razpravi, če ga iz opravičljivih razlogov nadomeščajo njegovi namestniki. Oni so tukaj, državni zbor lahko odloča naprej. Vaš predlog, da prekinemo sejo do navzočnosti ministra Kopača, pa dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 50 kolegic in kolegov, 15 jih je predlog podprlo, 34 predloga ni podprlo. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil potrebne podpore in da lahko nadaljujemo z razpravo o predlogu zakona. Zadnje stališče, poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, bo predstavil kolega Veber. Prosim, imate besedo.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem. V imenu poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bi rad opozoril, da postopek, ki teče po dveh poteh, zagotovo ne koristi hitremu reševanju tega perečega problema. Ob dejstvu, da se je že sam odbor za kmetijstvo opredeljevalin sprejel ustrezne sklepe že na sejmu v Radgoni, ob dejstvu, da je tudi vlada sprejela ustrezne usmeritve za popis škode in tudi poslala obvestilo za oblikovanje komisij, ki tudi na terenu dejansko že zbirajo podatke, in ob dejstvu, da je zakon s strani vlade bil vložen v proceduro v državni zbor 25.9.2001, se je zagotovo treba zelo resno poglobiti v to proceduro. S strani naše poslanske skupine predlagamo, da se nadaljuje dejansko s postopkom, ki ga je začela vlada, ki bo imel na koncu tudi zelo jasne podatke o ocenjeni škodi, ki je nastala zaradi suše, pozebe in neurij s točo. Ne nazadnje zakon, ki je trenutno v proceduri, se naslanja v veliki meri zgolj na podatke kmetijsko-gozdarske zbornice in ti podatki, ki naj bi bili zbrani predvidoma do 20. oktobra, bodo zagotovo nekoliko različni od tistih, ki so bili do sedaj zbirani nekako s strani zbornice. Torej, gre za kar nekaj tehtnih razlogov, ki pa potegnejo za sabo tudi finančne posledice in ne nazadnje potem tudi samo izvrševanje zakona. Zato menimo, da je treba resnično ta postopek, ki je bil nadaljevan tudi na odboru za infrastrukturo in ki se je končal s sklepom, da se predloga zakona, ki ga je vložil kolega Sok, ne sprejme na tej seji, po tej poti tudi nadaljuje. Ker obstaja dejansko zelo velika pripravljenost v vseh poslanskih skupinah, mislim, da tudi ne bo nobene težave se dogovoriti z vodstvom državnega zbora o sklicu morebitne izredne seje državnega zbora, na kateri bi obravnavali ta zakon, torej vladni zakon o suši, in s tem mislim, da bi dejansko pokazali zelo veliko pripravljenost tako na nivoju vlade, državnega zbora kot tudi vsakega posameznika v tem parlamentu, da se resnično ta problem reši oziroma se da zakonska podlaga za reševanje problema suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001. Zato smo v poslanski skupini mnenja, da se ta zakon dejansko ne sprejme in da naredimo vse, da steče procedura tudi na izredni seji državnega zbora in da se seveda vladni zakon pripelje čim prej do konca, tako da bi se v tistem trenutku, ko bodo popisi končani, lahko pristopilo tudi k poravnavi škode, pač v skladu s sprejetim zakonom. Hvala.
Hvala lepa. Kolegica Maria Pozsonec, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. V imenu svojih volivcev čutim dolžnost, da podprem zakon. Ta zakon bi podprla, pa kakršenkoli bi bil, ker menim, da star pregovor pravi, da kdor hitro da, dvakrat da. Kot poslanka iz Pomurja mislim, da je treba vsak začetek, vsak poskus podpirati. Zaporedoma suša dvakrat uničuje pridelek na naših poljih. Ne morem pa mimo dejstva, da vlada, ki ima na voljo mnogo strokovnih sodelavcev, ima izredno malomaren odnos do kmetovalcev in do kmetijstva. Potem pa so užaljeni, skrajno užaljeni, da nekdo poskuša vložiti zakon in zmagoslavno gledajo, kako poslanci obsodimo združno početje tistega, ki hodi v zelje vladi. To, kar sem rekla, absolutno ne mislim na ministra Kopača, ker on res ni kriv za lanski sneg. Ta gonja proti njemu ne bo rešila ne suše ne kmetijstva. Sama bom podprla zakon. Sem pa prepričana, da je v interesu kmetov, čeprav se zavedam, da to ni trajna rešitev. Pričakujem pa, da bo vlada pripravila celovito rešitev te problematike in upam, da ne bo počakala na sušo v letu 2002, ker takšne finančne intervencije enostavno ne premore naša država. Sfinančnimi intervencijami pa niti ne poravnamo škode, ki jo kmetje utrpijo. Kje je še razvoj v kmetijstvu? Menim, da imamo toliko strokovnjakov na univerzah in v Sloveniji, ki bi bili sposobni pripraviti protisušni program. Nekdo bi že moral končno povedati kmetom, kakšne poljščine naj gojijo, da bodo varne pred sušo. Hvala.
Hvala lepa, kolegica Pozsonec. Spoštovani kolegi Alojz Peterle, Franci Rokavec in Jože Avšič bodo sedaj nastopili. Kolega Jerovšek prav tako, kot četrti, brez časovne omejitve njihovega nastopa. Vsi ostali za njimi pa bodo imeli možnost razpravljati do 5 minut. Najprej ima besedo kolega Lojze Peterle. Imate besedo, kolega Peterle.
Hvala lepa. Gospod predsednik, spoštovane kolegice in kolegi!
Prosim za potreben mir v dvorani! Kolega Peterle ima besedo.
Razprave, ki smo jih že poslušali v zvezi s tem zakonom, so bile nekatere tako zašiljene, da so bile skorajda že žaljive do predlagatelja zakona, ki se natančno zaveda razmer po naravnih ujmah na področjih, kjer se je to zgodilo. Bil je skoraj proglašen za ne bodi ga treba, ki hoče tekmovati z vlado in je zasedel proceduro, kot se temu reče, in bil tako rekoč prikazan kot negativec. Gospod poslanec Sok je bil na radgonskem kmetijskem sejmu, je pozorno poslušal vlado oziroma predstavnika vlade, si zapomnil obljubo, da bo vlada hitro reagirala, je 10 dni čakal, 27. je bilo obljubljeno, 7. je pa on dal predlog, kakršnega bi lahko seveda dala tudi sama vlada, glede na to, da smo na tak način leto poprej že reševali podobno situacijo v slovenskem kmetijstvu. Ampak so se zgodile nenavadne stvari, na katere je že sam opozoril in jih jaz ne bom v celem obnavljal. Jaz sem pogledal malo predlog, ki ga je z veliko zamudo potem dala vlada, ki pa je malo pred tem vendar dala že tudi številne amandmaje, nekatere za našo stran sprejemljive, za predlagatelja sprejemljive, nekatere tudi ne. Torej vlada je šla zadeve dvakrat delat, če tako rečem. Zdaj smo priča dogajanju, ki se ne odvija v Sloveniji. Prvič, ko moraš rešiti neko posamezno stvar, se zgovoriš, da moraš reševati celoto in potem seveda ravnaš po metodi, ki rešuje celoto, s tem da ne zahajam v kritiko tega reševanja, vsaj ne ob tej priliki. Ko sem primerjal to, kar ponuja vlada, s tem, kar ponuja predlagatelj Sok, sem ugotovil naslednje. Saj sem čebelar, sem navajen na bučanje, pa bom počakal, da se troti umirijo.
Ali lahko prosim, kolega Feri Horvat, kolega Battelli, kolega Peterle želi imeti tako kot vsi ostali mir med svojim nastopom. Mislim, da je prav, da mu to tudi omogočimo. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik za posredovanje. Razlika med Sokom in tem, kar je z zamudo ponudila vlade, je naslednja. Predlagatelj Sok je ponudil hitro rešitev, izvedljivo, metodološko neproblematično, preizkušeno, že sprejeto in tudi od pomembnih institucij, kot je kmetijsko - gozdarska zbornica in državni svet oziroma njegova komisija za kmetijstvo, podporo, česar na strani vladnega predloga zaenkrat ni. Ponudil je rešitev, ki mislim, da je v znesku realistična, in je seveda tudi večja oziroma vladna ponudba je nižja in približno nekaj čez 20 procentov bi se izplačalo letos. Ne ponavljam, "bis dat qui cito dat". Vlada se je tukaj sklicevala na smernice Evropske zveze, čeprav ta hip, ko imamo tako potrebo, ni potrebno tako hiteti z evropskimi smernicami. Za drugo leto pa bi rekel, naj si vlada čas vzame, pa naj vse to tako naredi, da bomo poslej vedno pripravljeni in bomo samo še znesek vpisali v neko rubriko in začeli zadeve reševati, potem ko bo škoda ugotovljena. Pogledal sem si ta vladni predlog, ki je v marsičem neurejen, po mojem mnenju, in v tekstu, mislim na zadeve okrog 7. in 8. člena, predvsem gradivo prej razlaga neke metodološke zadeve, ki se ne izkazujejo kot ravno močno povezane z zakonom. Mislim na tiste metodološke dele in karte. Če bo zdajle, tako kot piše v prvem paragrafu 7. člena, da bo minister predpisoval pregledovanje in potrjevanje strokovnih podlag za določitev geografsko zaokroženih območij. Torej mi bomo - oziroma tisti, ki bodo to delali - šele metodologije predlagali, potrjevali, pregledovali, kot piše, kako se ugotavljajo oziroma določajo geografsko zaokrožena območja. Se pravi, spet bo treba nekomu po nekem razpisu ali ne neko delo odobriti, pa da bo nek inštitut to naredil, potem bo stroka pri ministru pogledala, potem bo minister pogledal, potem se bo verificirala škoda - zanimivo, da je verifikacija kasnejša, kot so te podlage za zaokroževanje območij. Človek ima vtis, da gre bolj za neko drugo stroko, neko pomožno stroko v tem primeru, kakor za to, da se na že preizkušen način uredi problem škod. V 8. členu direktno piše, da minister predpiše pripravo strokovnih podlag za določitev zaokroženih geografskih območij. Zadnjič je bilo govora tudi o geomorfologiji, ki spada sem zraven. Tu vidim velike strokovne probleme, ker zadeva ni samo odvisna od naklonov in geološke sestave, litološke sestave in tako naprej in od teoretičnih modelov, koliko padavin lahko na nek tip območja pade, ampak je stvar predvsem odvisna od tega, kaj je na nekem naklonu, kaj se je s tistim zgodilo, ker lahko pade tam toča, ali je tam suša in tako naprej, lahko pade več padavin, lahko manj. Tu bi opozoril na neko omejenost rabe tovrstnih modelov, s katerimi naj bi pomagali ugotavljati škodo. Škoda je bila v precejšnji meri ugotovljena, kot sem slišal. Mislim, da je na mestu hitro odločanje, ne pa kompliciranje z vsemi temi metodologijami, ki jih kmetje verjetno ne bodo ravno veseli, zlasti če bo iz tega izhajalo še kakšno dodatno izpolnjevanje sitnih, zahtevnih obrazcev. Svetoval bi, potem ko sem pozorno poslušal ene in druge, če tako rečem, in prebral poročila raznih odborov, da se ne bi šli s strani vlade oziroma kakšne njene stranke te oblastne oholosti, v tem smislu, da mora priti predlog z vladne strani, ampak da bi šli po poti, po kateri je vlada nekaj časa hodila, torej da bi amandmirali zakon, ki ga je predlagal predlagatelj Sok. Gotovo se ga da z večino, s katero razpolagate, spremeniti tako, da ga boste več ali manj lahko, če gre za problem marketinga, prodajali kot svojega. Še to bi povedal. Veste, da včasih veliko velja v tej hiši, včasih pa tudi ne, mnenje sekretariata za zakonodajo. V tem primeru sekretariat ni imel ustavnopravnih pripomb in pripomb sistemskega značaja. Se pravi, da zakon po tej plati "pije vodo"; imel je nekaj načelnih pripomb. Skratka, ta zadeva je zrela za odločanje. Predlagam torej, da ni te nepotrebne tekme, ki bo v škodo kmetov, ampak da gremo od člena do člena in o zadevi odločamo, kakor se pač odloča, kadar je nek zakon amandmiran. Mislim, da bi drug tip reševanja oziroma odlaganje reševanja tega, pa z vsem tem, kar želi ta zakon prinesti po tej razširjeni ali, kako bi rekel, dopolnjeni metodologiji, bi rekel, da preprosto ne prinaša v tej situaciji tega, kar potrebujemo. Sem pa za to, če je to res v skladu z evropskim pristopom, da se tovrstni metodološki pristopi, podlage, evidence in tako naprej uporabijo za celovito reševanje leto kasneje. Tokrat naj si za to vlada vzame čas. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Geza Džuban želi z repliko pojasniti svoje drugačno stališče. Prosim.
Ja, gospodu Peterletu. Gospod Peterle, suša je zaradi tega, ker ni dežja, in je toliko hujša, kolikor višje so temperature; in je večja na prodnatih tleh. Različne rastline, kmetijske, okrasne in vse druge različno trpijo sušo, bolj, ko je večje pomanjkanje vode, manj dežja, in nič, ko je veliko dežja. To je cela zgodba in ta zgodba je vgrajena v vladni zakon. Jaz nisem slišal v tem parlamentu, morda se je to zgodilo takrat, ko niste bili vi v njem, da bi kdorkoli napadal kolego Soka ali mu očital, ne vem, negativizem ali karkoli. Naša poslanska skupina je ob predstavitvi zakona celo rekla, dobro, da se je zgodilo, da je spodbudil vlado, da je vložila zakon in da o zakonu, v katerega so vgrajeni elementi, ki so bili predlagani na radgonskem sejmu, ki govorijo o natančnejši in pošteni razporeditvi, ker se ob popisu marsikaj dogaja, iz izkušenj lanskega leta, in da se na ta način razporedijo tudi sredstva. Popis teče do 20. oktobra. Ko se presortira popis in se pripravi razdelitev sredstev, je čas, ko je vseeno, ali obravnavamo zakon kolega Soka z amandmaji vred, ker na koncu se bo zgodilo podobno besedilo, kot če bi obravnavali kombinacijo vloženega zakona in amandmajev ali pa čisto besedilo vladnega predloga. In smo se odločili, da predlagamo to drugo rešitev, zato prosim, ne podtikajte, da oviramo in nočemo kmetijstvu karkoli dati. Ja, odštevanje mi teče. Kar pa zadeva zgodbe o pomoči kmetijstvu, tako ali drugače. Spomnimo se lanskega leta, ko je gospod Smrkolj hodil od ene poslanske skupine do druge in je govoril o tem, kaj bo s 3 milijardami, ki jih ponuja Bajukova vlada, ker s tem ne bo rešil problemov suše v lanskem letu. Mi smo potem vložili zakon, ki se je dograjeval s strani vseh, ki so se hoteli najti v tem zakonu, da je nastal znesek, kot je nastal. Kolega Jerovšek, kdo pa ni izvajal zakona? Ne govorite stvari, ki se nikoli niso zgodile, in to je laž. Zakona ni izvedla samo ena vlada, in to je lansko leto do 31. oktobra, je bilo rečeno v lanskem zakonu, 4,6 milijarde, se mi zdi. Ta ista vlada je sprejela sklep 3 milijard. Pojdite pogledat vso dokumentacijo nazaj in se pač tista razlika letos mora odviti in smo tudi v svoji obrazložitvi rekli, da glede na to, ker ta zaostala sredstva iz lanskega leta prihajajo v tem času in morajo še priti, je ena ublažitev razmer, ki so nastale zaradi letošnje suše, da seveda ljudje lahko potrpijo, da se ta zakon sprejme, eden ali drugi. Mi se zavzemamo za drugega iz razlogov, ki sem jih navedel, in da pridemo do zneska in do rešitve, ki bodo pač vgrajene. "Diskutabel" so rešitve v enem in drugem. Okrog zneska, okrog deležev izplačila v letošnjem in v naslednjem letu. Jaz menim, da je potrebno drugi del sredstev zagotoviti vsaj do spomladanske setve in tako dalje, kar se lahko dogovarjamo. Bi pa bilo v redu, da pa ne bi govorili preveč o zgodbah iz preteklosti, ker pridemo do teh diskusij, kot zdaj tečejo. Hvala lepa.
Preden dam besedo, bi vendarle prosil, da ne motite kolegov, še posebej ne s konferencami tik pred njimi, ker mislim, da to ni spoštovanje do govornika. Za repliko so se prijavili kolega Sok, kolega Jerovšek, kolega Peterle in še kolega Rokavec. Rad bi samo opozoril, preden gremo v replike, da razpravljamo o predlogu zakona, za katerega je odbor predlagal, da se ga ne sprejme. Predlagam, da se osredotočimo na to diskusijo. V primeru, če bo državni zbor sklenil drugače, se bo tako ali tako moral sestati matični odbor in pripraviti amandmaje za drugo branje. Predlagam, da ne bi šli iz teh okvirjev. Besedo ima kolega Sok, za njim kolega Jerovšek.
Želel bi replicirati gospodu Džubanu. Ko sem vložil ta zakon, sem si natančno pogledal magnetograme iz lanskega leta. Tu bi vam lahko prebral vaše izjave lansko leto, ko je bil zakon sprejet v parlamentu 30. avgusta. 30. avgusta, se pravi, vi ste vložili in devet poslancev oziroma osem poslancev z vami zakon pred 30. avgustom. Kljub temu ste očitali vladi počasnost, in v magnetogramu je zapisano, da je 10 milijard minimalna meja, kolikor je treba zagotoviti za pomoč po suši. Ko sem predlagal ta zakon, sem spregledal dejstvo, da so bile lani na vidiku volitve. Lani so bile na vidiku volitve, letos pa volitev ni, in očitno ste potem malo pozabili na volivce v Prekmurju, ki so v tej katastrofalni suši letos najbolj prizadeti. Gospod Peterle ima povsem prav, ko pravi, da bo po tem zakonu, ki ga predlaga vlada, minister šele določal in risal neka geografsko zaokrožena območja. Nas ni treba podučevati, da je suša odvisna od temperature in pa od količine padavin. Če boste pogledali poročilo meteorološkega zavoda za julij in avgust, boste lahko videli, da jebilo v juliju manj padavin na prizadetih območjih kot lani, v avgustu pa ponekod manj, ponekod pa enako kot lani. Lahko pa boste prebrali tudi, da so bile temperature za dve do tri stopinje višje v povprečju kot v lanskem obdobju. Vse to smo uporabili pri tistem, ko smo na podlagi popisa kmetijsko-gozdarske zbornice ocenili, da bo škoda blizu 19 milijard, torej vsaj takšna, kot je bila lani. Lahko pa boste v poročilu meteorološkega zavoda tudi prebrali, da zavod ni usposobljen, da bi lahko natančno geografsko določal količino padavin. V tistem poročilu zavoda piše, da bi za takšno določanje in torej za izdelavo takšne karte, geografske karte, ki jo naj minister šele sprejme, ko bo zakon že sprejet, potrebovali vsaj dva radarja v Sloveniji, ki bi celotnoobmočje v Sloveniji natančno pokrila, in bi potem na podlagi slike radarja lahko določili, kakšna je bila količina padavin na posameznih območjih. Na to sem vam enkrat že odgovoril, da samo količina padavin ni merodajna, kajti treba je upoštevati to, kar je povedal kolega Peterle, pedološko sestavo tal in pa seveda tudi naklone. Ni enako 300 milimetrov padavin v Halozah ali pa v Slovenskih goricah ali pa na Ptujskem polju. To so bistvene razlike. Če boste upoštevali samo to, potem bo seveda narejen tak zakon, ki bo prinesel velike razlike. Eni bodo dobili, drugi pa nič. Smernica Evropske unije pa pravi, da je najbolj realna ocena tista, ki se naredi na samem posestvu. To pravzaprav pri nas počne kmetijsko - gozdarska zbornica. Oni imajo dovolj strokovnjakov, imajo tudi dovolj razprostranjeno mrežo in to so oni tudi naredili. Ne vem, zakaj bi se naj sedaj mi naenkrat poleg tega, da smo kmetijsko - gozdarsko zbornico kot civilnopravno osebo ustanovili, izmišljevali in neke nove principe mimo, bi rekel, ustaljenega načina uzakonjali in uveljavljali. Vse to je, spoštovani gospodje, za moje pojme pač delanje megle in ne priznavanje dejanskega stanja, ki je v Sloveniji v tem trenutku na področju kmetijstva zares, če ne bom uporabil besede, katastrofalno, pa naj vsaj rečem izredno slabo.
Hvala lepa, kolega Sok. Kolega Jerovšek, imate besedo.
Hvala lepa. Repliciram kolegu Džubanu, ki me je poimensko apostrofiral, čeprav še sploh nisem nastopil v razpravi. Vendar domnevam, da se je njegova kritika name nanašala na to, da sem predlagal in pričakoval, da se bo te pomembne razprave udeležil tudi minister. In gospod Džuban, vi ste se spraševali, kdo ni izvajal zakona. Jaz sem v svojem proceduralnem nastopu omenil notorično dejstvo, da je minister Kopač, ki pa izhaja seveda iz vaše stranke, pred televizijskim avditorijem izjavil, da se lanski zakon, ki ste ga vi predlagali, ne bo do konca uresničil, da ga ne bo izvajal. To se pravi, se je javno uprl izvajanju veljavno sprejetega zakona. Dejansko me čudi in sem precej razočaran nad dvoličnostjo, ki je bila tudi s tega, ko je citiral kolega Sok lanske utemeljitve teh istih avtorjev. Jaz se strinjam, da je letošnja suša prav tako katastrofalna in da ni prehitro sprejemanje tega zakona še posebej ker sem sedaj obudil spomin, da je bilo lani to še več kot mesec prej predlagano. Dejansko se tudi jaz sprašujem, kolega Džuban, ali smatrate, da je upravičeno kmetom priznati pomoč za naravno katastrofo, verbalno priznavati to pravico samo v času pred volitvami, ko pa ni volilno leto, pa ostati brezbrižen do njihovih problemov. Jaz mislim, da to ni pošteno, da elementarno katastrofo, ki se je zgodila in ki ima hude posledice, moramo videti, ne glede na to, v katerem letu se je zgodila, ali so v tistem letu volitve ali niso volitve. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. Kolega Peterle.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani poslanski kolega, gospod Džuban, poglejte. Iz magnetograma se da ugotoviti, kdo je kaj govoril. Jaz se spominjam nekega poslanca, katerega ime se začne na A, konča se na Č, pa nisem čisto prepričan, da gre za gospoda Toneta Anderliča.
Hvala lepa. Kolega Rokavec želi besedo, potem sta še dve repliki, kolega Vebra in kolega Džubana.
Hvala za besedo. Jaz bi samo to kolegu Džubanu povedal, da to njegovo vztrajno zagovarjanje, da je kršila zakon samo ena vlada, ni res. Kršila ga je tudi sedanja vlada, pa ne glede iz katere stranke kdo predlaga, če smo si odkriti. Dejstvo je, da v letošnjem državnem proračunu ni bilo posebne postavke, kako bo država zagotovila polno poplačilo letošnje suše. Če v letošnjem letu ne bi prišlo do ponovne naravne nesreče v takem obsegu suše, saj vemo na odboru za kmetijstvo, kolikokrat smo resorno ministrstvo spraševali, kako bo rešilo to vprašanje, ker sredstva niso bila zagotovljena, bi bilo veliko vprašanje, ali bi vlada oziroma resorno ministrstvo izvršilo to zakonsko obveznost. To mislim, da je ključno vprašanje. Vemo tudi to, kar je bilo danes omenjeno. Resorni minister je večkrat javno povedal, da on na nek način se ne čuti odgovornega za izvajanje zakonov, če ti presegajo finančne obveznosti, ki so v proračunu. Mislim, da je to ključni problem. Ključni problem je denar in pa prioriteta, za kaj ga država namenja. To je ključni problem. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Rokavec. Kolega Veber in za njim kolega Džuban.
Repliciral bi kolegu Soku, ki trdi, da je kmetijsko-gozdarska zbornica opravila pregled škode na poljščinah po posestvih. Z gotovostjo lahko trdim, da kmetijsko-gozdarska zbornica ni opravila celovitega pregleda posledic škod zaradi suše, neurja in toče. Zato so tudi ti podatki, na katere se sklicuje vloženi zakon, nerealni. To je tudi osnovni problem, zakaj se sploh danes pogovarjamo o teh sredstvih, ki resnično ne temeljijo na realni oceni. Obstajajo dokumenti, s katerimi se je pisno zaprosilo za mnenje in opozorilo kmetijsko-gozdarsko zbornico na določenih območjih, da pove, kako potekajo ti postopki, ali jih začnemo sami, kaj je naredila, dejansko tudi odgovora ni bilo, ne pismenega, še manj pa seveda, da bi potekale analize oziroma ocene škode na samem terenu. Tako so ti podatki, na katerih dejansko temelji ta zakon glede obveznosti, finančnih obveznosti, nerealni. Tudi po tej plati, mislim, da je potrebno vendarle prisluhniti vsem tem postopkom, ki danes tečejo, in so namenjeni ravno temu, da se pripravi čimbolj realna slika o tem, do kakšne škode je sploh prišlo.
Zadnji iz seznama replik, kolega Džuban, za njim dobi besedo Franci Rokavec.
Kolega Jerovšek, ni res. Jaz v nobenem trenutku nisem rekel in nasprotoval temu, da se krije škoda kmetijstvu, ki jo je utrpelo zaradi suše. Ne govorite o tem, da jaz nasprotujem temu. Gre izključno za proceduralno zadevo, na katero je gospod predsednik korektno opozoril, da se opredelim do tega, ali obravnavamo zakon kolega Soka z amandmaji ali pa samo vladni predlog. Glede na to, ker popis ne bo opravljen pred 20. oktobrom, nas je poklicala območna gospodarska zbornica v Murski Soboti in prosila, da posredujemo pri vladi, da podaljšajo roke popisa, ker v tem času niso v stanju popisa izvesti. Istočasno je ta ista območna enota v Murski Soboti rekla: "Dajte, podprite vladni predlog, ker je bolj dodelan." Območna enota kmetijsko - gozdarske zbornice. Res pa je, da lahko vsak del funkcionira po svoje in seveda vrh kmetijske zbornice po svoje. Kolega Rokavec, ne govorite stvari, ki niso resnične. V zakonu piše 4,6 milijarde v letu 2000. In ne govorite, da to ni tako. Predlagal sem pa, da se ne prepiramo o tem, kaj je bilo in ni bilo, ker potem pridemo do stvari, ki so takšne ali drugačne. Lansko leto kmetijski program ni bil izveden. Tudi zakon ne, ampak pustimo to. Celo dva sklepa vlade sta bila na to temo za 3 milijarde. Ampak o tem se ne bi menili. Menimo se o proceduralnem predlogu in časovno se obe zadevi izideta. Glede geografskih območij. To so območja, ki jih izrišejo padavine, in so lansko leto bile tudi vsebovane v zakonu. Ministrstvo je imelo podporo, da območje, kjer je bilo ugotovljeno, da je bilo padavin mnogo več kot v najboljših letih v Pomurju, se ni obravnavalo kot prizadeto. In je to pozitiven prispevek k zakonu. Ali želite, da vsi enako dobijo, kot so pač popisali škodo, ne glede na to, če je ta škoda bila ali ni bila. Gorenjska ima čez, ne vem, 1600 litrov po kvadratnem metru oziroma vegetacijskem obdobju dve tretjini ali pa polovico tega, kar je več kot v najboljših letih v sušnih področjih v Sloveniji. Razumljivo je, da pa letošnji predlog vsebuje pet območij, kar je natančneje, na osnovi vseh teh stvari, o katerih govorite, tudi o sposobnostih vpijanja tal, prod, glina, ki se različno obnašajo. To je vsebovano v teh območjih. In je to pozitiven dodatek k zakonu. Tudi tisti, ki ga bodo izvajali, bodo bolj pošteno izvedli delitev sredstev. Hvala.
Kolega Sok želi replicirati kolegu Džubanu.
Čisto na kratko. Spoštovani poslanec Džuban! Če je kmetijsko - gozdarska zbornica v Murski Soboti res rekla, da je vladni zakon boljši, ker pač prinaša veliko manjša sredstva, in še to pod določenimi vprašaji in če - ji in po nekih navodilih, ki bodo šele sprejeta, potem jaz pač prekmurskim kmetom predlagam, da to svojo zbornico po hitrem postopku zamenjajo, ker nekaj v zvezi z njo ne "štima", to je zagotovo. Večkrat ste omenili, da lansko leto vlada zakona ni do konca izvršila. Ja, kako bi ga pa, saj smo oktobra imeli volitve! Saj je v novembru bila imenovana nova vlada. Se pravi, vlada lani niti pravzaprav ni smela izvajati nadaljnjih postopkov, ki bi presegali njene kompetence, saj je od volitev naprej lahko izvrševala samo določene naloge, ne pa vseh. Torej pozabljate, da smo imeli volitve. Ne vem, zakaj to vedno znova in znova ponavljate, da vlada ni izvršila. Rad bi, da mi pojasnite, ker se nekateri sklicujete na oceno škod in tako naprej - torej, lahko bi šli zdaj na dolgo in bi razpravljali, kako je pravzaprav možno priti do realne ocene škode, če je to sploh možno. Sam ne verjamem, da je. Še enkrat povem, najboljša ocena škode je ocena od posestva do posestva. In komisija, ki bi na Gorenjskem ocenila, da je nastala škoda, takšna komisija gotovo potem ni usposobljena, kajti tam jebilo več padavin. Če je bilo več padavin, ni bilo škode zaradi suše; lahko, da je bila škoda zaradi preveč padavin, tega ne vem. Smernica Evropske unije pravi, da je najbolj realna ocena tista, ki je narejena na posestvu samem. In še nekaj prinaša ta zakon, ki ga vlada predlaga. Pravi, da se škoda zmanjša za neizvedene agromelioracijske ukrepe. Ste prebrali tu notri? Sprašujem vas, za kakšne ukrepe? Po kakšnem postopku bo ta škoda zmanjšana, ko pa mi je vendar kmet iz Prekmurja prinesel odločbo ministrstva za okolje in prostor, ki mu ne pusti niti ograje narediti okoli sadovnjaka, niti mu upravna enota v občini, kjer prebiva, ne dovoli, da bi lahko svoje površine namakal in da bi lahko z reševalnim sistemom zavaroval svoje pridelke pred pozebo. Imel pa jestoprocentno škodo. Ampak ta razprava nas še čaka. To bomo vladi še vse predložili, ko bomo obravnavali, njene amandmaje ali pa njen predlog. Res bi vas prosil, da mi odgovorite na to vprašanje kot eden izmed predlagateljev lansko leto in velik zagovornik sušnega zakona. Tudi še nekateri drugi poslanci, sem že prej rekel, sedijo v tem parlamentu, ki so lani imeli precej kritična stališča do vlade. Kako ste pa potem prišli do ocene škode, do ocene 10 milijard lani? Na koncu je sicer ostalo 8, ampak vaša zahteva je bila 10. Kako ste to izračunali? Kdo vam je pomagal priti do teh podatkov? To bi me pa res zanimalo. Hvala lepa.
Preden dam možnost za proceduralni predlog ali vprašanje mag. Krambergerju, naj povem, da so pismeno prijavljeni, torej brez omejitve razprav, kolegi Rokavec, Avšič in Jerovšek, z omejitvijo razprave pa kolega Mamić in Drobnič. Zdaj pa imate priložnost za proceduralni predlog, ste rekli? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Do zdaj sem pozorno poslušal to razpravo, ki je potekala tako med predlagateljem zakona in lanskim predlagateljem zakona. Če bomo tako nadaljevali, si upam trditi, da na tej seji sploh ne bomo sprejeli tega zakona. Naš odbor je v Radgoni sprejel določene sklepe in upam trditi, da so ti sklepi bili dobronamerni, kar je tudi bistvo; v bistvu so bili sprejeti z aklamacijo, tako s strani poslancev koalicije in opozicije. Vlada je mogoče zamudila samo nekaj dni od tistega roka, za katerega smo jo zavezali. To se pravi, to je bila zdaj tudi politična poteza, da smo pač prehiteli z vložitvijo zakona, isto se je zgodilo lansko leto, kot je takrat tudi opozicija naredila en tak korak, če tako rečem. Jaz bi predlagal, gospod predsednik, da čim prej odločimo o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, kajti šele takrat bomo lahko videli, kje smo, in bomo takrat pravzaprav začeli dobesedno razpravljati o sami materiji, ali bomo razpravljali o predlogu zakona, ki ga je vložil kolega Sok, ali bomo razpravljali o vladnem predlogu. Žalostno je pa tudi to, da že v prejšnjem mandatu nismo, tudi na predlog odbora za kmetijstvo in tudi v tem mandatu smo večkrat razpravljali v odboru za kmetijstvo in zavezali vlado oziroma prosili vlado, da bi prišli do sistemskega zakona, na osnovi katerega bi lahko takšne in podobne elementarne nesreče reševali. To se pravi, letos sprejemamo v zadnjih desetih letih že 14. interventni zakon in očitno je, da bomo še kakšnega morali sprejeti, preden bomo prišli do sistemskega zakona. Gospod predsednik, jaz bi prosil, če je možno, da zaključimo to in da še pač tisti, ki bodo želeli, obrazložijo svoj glas, kako se bodo opredelili pri predlogu sklepa matičnega delovnega telesa in mislim, da bomo tako lahko prišli korak naprej. Hvala lepa.
Ne bi vas rad spravil v zadrego, ampak proceduralnega predloga niste dali. Razprave ni mogoče zdaj prekiniti, ker so prijavljeni kolegi zanjo. Poziv k temu, da poskušamo razpravo kolikor je mogoče skrčiti, predvsem pa razpravo omejiti na predlog sklepa, smo že slišali. Jaz predlagam, da opravimo razpravo po vrstnem redu. Še enkrat, zavoljo informiranosti: kolegi Rokavec, Avšič, Jerovšek, za njimi kolega Mamić in Drobnič. Če ne bo drugih razpravljavcev, bomo še danes sklepali o predlogu matičnega delovnega telesa, da se zakon ne sprejme. Ste imeli drugačen predlog, mag. Kramberger?
Ja, hvala lepa. Potem bi pa predlagal oziroma prosil kolege, da se odpovejo razpravi, da lahko odločamo o mojem proceduralnem predlogu, ker očitno predsednik ne more prepovedati razprave kolegom.
Tudi sicer mislim, da ne bi smeli s proceduralnim predlogom oziroma s tem institutom, čeprav je to zelo dobronamerna poteza, tako izkoriščati te možnosti. Če kdo od kolegov ne želi razpravljati, bo to sam povedal, morda bi bilo prav še enkrat reči, odločamo o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa. Mislim, da je v interesu državnega zbora, da čim prej sprejmemo zakon, ki bo užival večino. Torej, čim prej sprejmimo odločitev, povezano s tem predlogom zakona. Pet jih je torej prijavljenih za besedo. Najprej kolega Rokavec. Želite besedo? Želite besedo.
Hvala za besedo. Jaz bom kratek. Nikoli mislim, da nisem doslej ukradel preveč časa temu državnemu zboru. Želim pa izraziti nestrinjanje s predlogom sklepa matičnega odbora, odbora za infrastrukturo, kjer je, ne glede na to, da je bil odbor za kmetijstvo pozval na radgonskem sejmu vlado, da do septembrske seje državnega zbora predloži zakon Vlada ga je predložila tisti dan, 25. septembra, ko smo začeli to sejo in ne glede na to, da je predlagatelj na nek način, mogoče tudi dejansko preveč pohitel in vložil zakon, ki je na nek način kopija lanskoletnega zakona. Ampak podprl bom predlog zato, da na tej seji državni zbor sprejme zakon, ker je potrebno prav zaradi stiske ljudi, ki jih je letošnja suša prizadela, tudi čim prej ukrepati. Če smo pravični, lahko pogledamo prejšnji teden, kako hitro je vlada lahko ukrepala in kako hitro je lahko državni zbor sprejemal tudi tak interventni zakon, zakon o jamstvu za zavarovalno kritje letalskih prevoznikov. Se pravi, v tem primeru, ko je tudi vlada napovedala, da lahko amandmira zakon, ki ga je vložil v parlamentarni postopek poslanski kolega gospod Sok, ni nikakršnih razlogov, da že na tej seji državni zbor ne bi mogel sprejeti omenjenega zakona. Jaz sem prepričan, če bo odločitev državnega zbora drugačna, bo državni zbor pokazal malo modrosti, malo modrosti, ne glede na to, da so na nek način nekateri poskušali tukaj iskati tudi politične točke. Predlagam, da zaključim razpravo, čim prej odločimo, odločimo tako, da se zavrne predlog sklepa matičnega odbora in da ta pripravi ustrezne amandmaje in jih čimprej tudi obravnava in sprejme. Hvala.
Hvala lepa vam, kolega Rokavec. Kolega Avšič.
Hvala za besedo. Najprej opravičilo gospodu predsedniku odbora za kmetijstvo, gospodu Krambergerju. Jaz bi morda celo njegov nasvet upošteval, ampak če ga njegov kolega iz poslanske skupine ni, potem mislim, da je tudi pravilno, da se jaz oglasim. Spustil sem nekaj razlogov za replike in s temi bi lahko tudi načel. Gospodu Peterletu lahko povem, da sem se spoznal v tistem, da nisem Anderlič in sem na A in Č, in verjetno sem jaz med tistimi podpisniki lanskega zakona, ki jih je letošnji predlagatelj tudi na nek način pozival, naj razmislimo, kako bomo v tem zakonu ravnali. Jaz bom čisto na kratko rekel - je veliko podobnosti med tema dvema zakonoma, razlogi so povsem enaki, je patudi veliko razlik, zakaj je bilo lansko leto potrebno na tak način sprejeti ta zakon, letos pa morda le ni nujno, če ocenjujemo, da še nimamo vseh dovolj dobrih podatkov o tem, kakšen zakon naj v končnem besedilu tudi sprejmemo. Mi se moramo za lansko leto zavedati, kot ste že vsi povedali, volitev, pa ne samo zaradi političnega imidža in političnih točk, pač pa tudi dejstva, da so bile volitve oktobra, da septembra parlament ni delal v celoti do konca septembra in da bi kvečjemu po najboljši volji lahko tak zakon sprejemali januarja letos za lansko leto. To je dejstvo, kajti vse procedure v zvezi z volitvami, od imenovanja vlad do vlade, do pričetka delovanja vlade, bi verjetno povzročile, da je vprašanje, če bi bil januarja tak zakon tudi na mizi. Osebno tega zakona sploh ne morem sprejeti iz razlogov, ki jih še ni nihče tu omenjal. Najprej mislim, da je predlagatelj po nemarnem spustil območje kmetijsko-gozdarske zbornice Brežice, ki zajema območje Posavja. Vsaj v tisti preliminarni tabeli ga ni nikjer. Kot drugo mislim, da je preferirana škoda po suši, kajti lahko vam povem, da je končna ocenjena škoda po toči v samo treh posavskih občinah 413 milijonov tolarjev. Za sanacijo je po tem zakonu namenjenih 150 milijonov tolarjev, kar je manj kot 35 ali pa okoli 35 odstotkov in niti približno ne more dosegati točke iz 4. člena, po katerem bi naj bila do 50%, seveda tudi 35 do 50, ampak 150 milijonov je zelo malo. Pozebe je v teh treh posavskih občinah bilo za milijardo 82. Predvideni znesek za sanacijo posledic toče je 1,5 milijarde. To bi zadoščalo, pa vendarle vem, da ni bila toča samo v Posavju. Ob tem seveda ne gre prezreti dejstva, da je suša v Posavju lahko in seveda povsem normalno ocenjena bistveno nižje, kot je v nekaterih drugih okoljih, kajti tam, kjer sadovnjak, vinograd ali pa njivo trikrat obišče toča, še pred tem, če je imel kdo res veliko smolo, tudi pozeba, se res nima več kaj poškodovati po suši, ker tam enostavno ni nič ostalo, ali pa je ostalo že takrat tako poškodovano, da se po suši ni moglo nič zgoditi. Jaz bi predlagatelja spomnil, kajti nekajkrat je rekel, kje in zakaj so nam potrebni podatki, češ, lansko leto jih ni bilo. To je bila največja pomanjkljivost lanskega zakona. Za letos pa je predlagatelj sam napisal, da bo podrobna specifikacija nastale škode po občinah državnemu zboru dostavljena še pred obravnavo tega interventnega zakona na seji državnega zbora, ko bodo občinske komisije dokončno odpravile popis in oceno škode na terenu. To je predlagatelj sam napisal v obrazložitvi oziroma v oceni stanja in oceni razlogov za sprejem tega zakona. Mimo tega dejstva ne moremo. To dejstvo govori v prid temu, da počakamo na končno oceno in da takrat sprejmemo tak zakon, ki bo morda tudi pravičnejši, kot je bil lanski, vsekakor pa realnejši. Jaz ne morem glasovati za ta zakon tudi zaradi tega, ker ne znam napisati ustreznega amandmaja, ki bi vsaj približno uravnotežal 2. člen v vseh treh oblikah ponujene sanacije, seveda v višinah sredstev, kakršne so tu predlagane. Zato, dragi kolegi in kolegice, jaz sem med tistimi, ki sem vedno podpiral tovrstne zakone v parlamentu, zlasti ob pomanjkanju sistemskega zakona. Med drugim, sistemski zakon imamo v parlamentu že vrsto let, mislim, da je pripravljen za drugo obravnavo. Dobro bi ga bilo "potegniti ven" in če je zanič zavrniti in pripraviti novega. Vsaka rešitev je boljša in mi ga imamo v parlamentu. Mislim, da smo ga imeli cela štiri leta prejšnjega mandata v parlamentu in da ga imamo že to leto, tako da ne bi vsega obračali na vlado. Mi moramo to enkrat spraviti na površje in pogledati, ali je še stvar dobra ali ni in če ni dobra zavrniti in pripraviti nekaj na novo. Seveda se pa moramo zavedati, da ob nerešenih sistemih obrambe pred točo, ob nerešenih in slabih namakalnih sistemih, če jih že imamo, so nevzdrževani in nimajo pogosto vode, kadar je suša, se bomo s tovrstnimi zakoni še vedno srečevali. Vedno jih bom podpiral, kajti izhajam s takega območja. Vendar ta hip iz razlogov, kakršne sem navajal, mislim, da zakon ni možno sprejeti. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Avšič. Kolega Jerovška ni v dvorani, zato ga bomo preskočili in besedo dali kolegu Mamiću. 5 minut, kolega Mamić. Prosim.
Hvala lepa. Pozdravljam vse prisotne. Najraje bi pozdravil gospoda ministra Ropa, če bi bil slučajno tukaj, ker je bil na odboru za kmetijstvo in prehrano. Ko smo mu razložili, na vprašanje, kako je gospod Sok izračunal, da je suša, da nas bo stala 11 milijard in pol oziroma 11 milijard in 150 milijonov, je rekel, da bo vlada pripravila boljši zakon. Jaz sem mu rekel, da če nam bo posredoval tudi analizo, kako bo prišel do tiste številke. Izgleda, da je samo tisti Sokov zakon razdeljen na pol in boljši je v tem, da če se je gospod Sok zmotil za eno milijardo, se je gospod Rop za pol milijarde. Ne vem, zakaj, če poslanci iz opozicije postavijo vprašanje, recimo, kako se pride do ene številke, pa ne glede, ali je to suša ali je karkoli drugega, nikoli ne dobimo nič drugega kot samo vrstice, na koncu številka in seštevek toliko in toliko, in vladna koalicija reče, to je dobro, se podpre in stvar gre naprej. Tudi če bi nam poslali naknadno to analizo, bi bili tudi zadovoljni. Vlada ima neomejene možnosti, ker ima za sabo vladno koalicijo, to je razumljivo. Ne pomisli pa na to, da, recimo, ta denar, ki je sedaj predviden, 5 milijard in pol, in da bo zaenkrat šlo naprej ena milijarda in ne vem koliko, da ne bo kmetu niti povrnjena škoda iz lanskega leta, da ne govorimo, kdaj bo končanih teh pet in pol, če ne enajst. Ne pomisli tudi na to, da bi morali skrbeti tudi za demografijo podeželja. To bi sigurno bil en velik prispevek, če bi upoštevali, da je kmet prizadet, da so mu izdelki uničeni s sušo ali s točo, ali kakorkoli drugače. Tako kot je gospod Rokavec že omenil, da verjetno denarja ni, in jaz verjamem tudi, da ga ni, če ga pa ni, potem se ni treba preveč hvaliti, da nam dobro teče naše gospodarstvo. To se pravi, da je gospodarstvo v krizi. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Mamić. Zadnji prijavljeni je kolega Drobnič. Če ne bo več drugih razpravljavcev, bomo prešli na odločanje. Vabim kolegice in kolege, da se nam pridružijo v glavni dvorani.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Bom poskušal biti kratek. Zakon je bil vložen, ne zato, ker bi hoteli nekaj prehitevati, ampak zato, ker so bili očitno vsi znaki, da se ta vlada ne bo mogla sporazumeti o vložitvi zakona. Vsa tista dejanja okoli izplačil za lansko leto, kar je neresno, so kazala, da iz tega ne bo nič. In to je bil edini pravi razlog, da smo pohiteli, ne zato da bi kogarkoli tukaj vznemirjali. Očitno gre vzporedno tudi še za nek drug zakon, ki naj bi sistemsko razreševal probleme. Glede na to, da nima določenih, nič, finančnih zneskov, bi ga lahko šteli za neprimernega, ker ni vložen v skladu s poslovnikom. Hkrati bi to lahko omenilo zgolj pesek v oči. Domnevam pa, da gre za sistemski zakon, ki bo razreševal probleme za bodočnost, da bomo, kot pravijo nekateri, evropsko naravnani. Vendar pa za posledice suše in vseh teh nadlog, ki so se zgodile letos, potrebujemo interventni zakon. Že ob sprejemanju proračuna za letošnje leto sem ministra Ropa opozoril na to, da so za letošnje leto obvezne rezerve v proračunu za pol manjše kot za preteklo leto. Opozoril sem ga, ali letos torej ne pričakujete nobenih težav v zvezi z ujmami, plazovi in tako naprej. Ker je bil proračun samo na izgled naravnan manj deficitarno, ne moreš priti, ne moreš obiti, ne moreš najti bližnjic, vam povem, to se vse vrne. Če pogledate magnetogram,točno na to sem ga opozoril. Torej, obvezna rezerva. Glede amandmajev. Zdaj že kar v naprej govorimo, kakšni amandmaji naj bi bili, da je treba vse spremeniti. Zadnjič je minister Kopač, ko je bil prisoten, obljubljal, da bo ta Sokov zakon, ker je že v proceduri, spremenil popolnoma, totalno, tudi črka ne bo stala več tako, kot je, tudi naslov ne bo več tak. Sam sem to razumel kot nastopaštvo, vam povem, nič drugega kot nastopaštvo. To se lahko dostojno pove, kaj, v katerem primeru, zakaj ni zakon dober. Zakaj se je ta zakon še enkrat pojavil, zakaj se je pojavil, zakaj smo ga mi [[...]]Zato, ker smo mi čutili, da ste izigrali zaupanje do ljudi z vsemi tistimi zadevami, ki so se počele v avgustu. To je razlog. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Drobnič. Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Zato zaključujem razpravo. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogu sklepa, ki ga daje državnemu zboru odbor državnega zbora za infrastrukturo in okolje, namreč, da sprejme odločitev, da se predloga zakona o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001 po hitrem postopku ne sprejme. Želi kdo besedo? Kolega Vizjak.
Hvala lepa. V imenu Socialdemokratske stranke Slovenije, ker imamo ta trenutek tudi nek drug organ stranke, bi vas prosil, da zagotovimo prisotnost naših poslancev, za deset minut odmora.
No, da se razumemo, dal bom deset minut odmora pred odločanjem, potem bomo pa nadaljevali, in to bo 17.15 uri. Je to v redu? Ob 17.20 uri. Ob 17.20 uri bomo nadaljevali z delom državnega zbora.
Kolegice in kolege prosim, da zasedejo svoja mesta. Preden nadaljujemo sejo, bi rad rekel naslednje. Mislim, da je napako vedno bolje priznati, kot jo ponavljati. Iz razloga, ki ste ga navedli, mag. Vizjak, ne bi smel odrediti odmora. To je potrebno v nadaljevanju pri takih predlogih spoštovati. Razlog, ki ste ga navedli, ni bil utemeljen za pavzo. Ravnal sem napačno, ko sem jo odredil. Želite besedo? Prosim.
Hvala lepa. Jaz sem vam povedal po pravici. Lahko bi blefiral, pa bi imel formalen razlog, da daste pavzo. Jaz sem vam korektno povedal, vi ste korektno ocenili in presodili in zato se vam zahvaljujem. Hvala.
Državni zbor bo najprej ugotovil navzočnost v dvorani, potem pa odločil o sklepu odbora. Najprej ugotavljamo navzočnost v dvorani! Navzočih je 67 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Prosim za mir v dvorani! Na glasovanje dajem predlog odbora državnega zbora za infrastrukturo in okolje, ki predlaga Državnemu zboru Republike Slovenije, da sprejme odločitev, da se predlog zakona o zagotovitvi sredstev za odpravo posledic suše, pozebe in neurij s točo v letu 2001 hitri postopek ne sprejme. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujmo! Navzočih je 72 kolegic in kolegov. 44 jih je predlog odbora podprlo, 27 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je predlog odbora sprejet. Predlog zakona torej s tem ni predmet procedure naprej. Ob tem bi rad nekaj povedal. Vse poslanske skupine so izrazile željo, da čimprej pridemo do zakona, ki bo s strani države pomagal prizadetim. Mislim, da obstoji možnost, da o tem odločimo bodisi na proračunski seji, ki bo predvidoma morda že prihodnji teden, ali na izredni seji. Vsekakor se bomo s tem posvetovali z vodji poslanskih skupin, tako da bo zakon, ki ga je pripravila vlada, čimprej v proceduri. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O INŠPEKCIJSKEM NADZORU. Prosim, če pripravite gradivo za to. Odprta je splošna razprava. Predlog zakona o inšpekcijskem nadzoru je sedaj tema na dnevnem redu. Besedo je želel gospod Kelemina. Želite besedo gospod Kelemina? [[Ne.]] Želi kdo drug besedo o predlogu zakona o inšpekcijskem nadzoru? Ugotavljam, da ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na razpravo o sklepu matičnega delovnega telesa, ki se glasi: Predlog zakona o inšpekcijskem nadzoru, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Želi kdo besedo o tem predlogu sklepa? [[Ne.]] Potem to razpravo zaključujem in predlog sklepa dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. 57 jih je predlog podprlo, 2 sta mu nasprotovala. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo. Eno spreminjevalno stališče imamo. Podpisal ga je kolega Lavrinc. Želi kdo besedo? Kolega Lavrinc, prosim.
Bolj zaradi osvežitve spomina. Vse kar predlagam, je pravzaprav redakcijsko, da tako rečem. Predlagam, da se 9. točka stališč črta, ker tisto, kar je vsebina 9. stališča, sodi v poseben dodaten sklep. Predlagam torej, da se 9. točka stališč odbora črta. In seveda predlagam tudi dodaten sklep, ki je po vsebini identičen.
Hvala lepa, kolega Lavrinc. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo o spreminjevalnem predlogu, ki ga je vložil kolega Lavrinc. O njem glasujemo. Navzočih je 58 kolegic in kolegov. 47 jih je predlog podprlo, 4 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 4.]] S tem smo dopolnjevalni predlog stališča sprejeli. Zdaj prehajamo na odločanje o predlogu stališč v celoti. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Glasujemo. V dvorani je navzočih 53 poslank in poslancev. 45 jih je predlog sprejelo, 2 sta mu nasprotovala. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sprejet. Prehajamo na razpravo o dodatnih sklepih. Imamo enega, to je predlog dodatnega sklepa, kolega Lavrinca. Kolega Lavrinc, želite besedo? [[Ne želi.]] Želi kdo drug besedo? Ugotavljam, da ne, zato prehajamo na odločanje o dodatnem sklepu. Tega dajem na glasovanje. V dvorani je navzočih 51 kolegic in kolegov. 40 jih je predlog podprlo, 1 mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog kolega Lavrinca, sprejet. S tem tudi zaključujem to 12. točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O VPRAŠANJIH NASLEDSTVA. Vlada Republike Slovenije v skladu z drugim odstavkom 73. člena poslovnika državnega zbora Republike Slovenije predlaga preložitev 13. točke dnevnega reda, torej predloga zakona o ratifikaciji sporazuma o vprašanjih nasledstva, na eno od prihodnjih sej državnega zbora Republike Slovenije zaradi nujnega časovnega usklajevanja ratifikacijskih postopkov z ostalimi podpisnicami sporazuma. Predlagam, da počakamo na predstavnika vlade, ki se nam je pravkar pridružil. Želite besedo? [[Ne.]] Želijo besedo v skladu s tem predlogom predstavniki poslanskih skupin? Nobena od poslanskih skupin ne želi razpravljati. Predlog, da preložimo 13. točko na eno od naslednjih sej državnega zbora, dajem na glasovanje. Glasujemo o predlogu za preložitev te točke na eno izmed naslednjih sej. Navzočih je 53 poslank in poslancev, 45 jih je predlog za preložitev podprlo, 4 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da smo to točko prestavili na eno od naslednjih sej državnega zbora, tako kot je predlagala vlada, in s tem to točko, ta predlog zaključujem. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O RATIFIKACIJI EVROPSKEGA SPORAZUMA, KI SE NANAŠA NA OSEBE, UDELEŽENE V POSTOPKIH EVROPSKEGA SODIŠČA ZA ČLOVEKOVE PRAVICE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko. Želi predstavnik besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Prav tako ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Prav tako ne.]] Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti. Želi kdo razpravljati o tem predlaganem sklepu? [[Ne želi.]] O tem glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, 55 jih je predlog podprlo, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, 52 jih je predlog podprlo, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI ODLOČITVE SKUPNEGA ODBORA SLOVENIJA - EFTA ŠT. 1/1999 SPREMEMBA PRILOGE 4. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko. Želi predstavnik besedo? [[Ne želi.]] Sekretariat? Želijo besedo poslanske skupine? Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, zboru predlagam, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnikadržavnega zbora sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti. Navedeni predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Želi kdo besedo o tem predlogu sklepa? [[Nihče.]] Dajem ga na glasovanje. Glasujmo! V dvorani je navzočih 55 poslancev in poslank. 51 jih je predlog podprlo, nihče mu ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Navzočih je 57 poslancev in poslank. 53 jih je bilo za, nihče predlogu zakona ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA IN ODLOČANJE O PREDLOGU ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O TRGOVINSKEM IN GOSPODARSKEM SODELOVANJU MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ZVEZNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE. Predlog zakona je v obravnavo predložila vlada. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko. Želi predstavnik besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Tudi ne.]] Poslanke in poslanci? [[Tudi ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, zboru predlagam, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti. Želi kdo besedo v zvezi s tem? [[Nihče.]] Tak predlog dajem na glasovanje. Glasujmo! V dvorani je navzočih 54 poslank in poslancev. 50 jih je predlog sklepa podprlo, nihče mu ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. 49 jih je predlog podprlo. Nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO MALTE O MEDSEBOJNEM SPODBUJANJU IN ZAŠČITI NALOŽB S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Predlog zakona je obravnaval odbor za zunanjo politiko. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Nihče se ni prijavil k besedi. Ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, zboru predlagam, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti. Želi kdo o tem besedo? [[Nihče.]] O tem glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev, 47 jih je bilo za tak sklep, eden mu je ugovarjal. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. V dvorani je navzočih 51 poslank in poslancev, 48 jih je bilo za, nihče predlogu zakona ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je v celoti sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO KRALJEVINE DANSKE O SPODBUJANJU IN MEDSEBOJNI ZAŠČITI NALOŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik odbora za zunanjo politiko, ki je ta predlog obravnaval? [[Ne želi.]] Sekretariat? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, zboru predlagam, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona celoti. Ta predlog dajem na glasovanje. Navzočih je 53 poslank in poslancev, 52 jih je bilo za tak sklep, nihče mu ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. V dvorani je navzočih 51 poslank in poslancev. 48 jih je predlog zakona podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon zato v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO AVSTRIJO O MEDSEBOJNEM SPODBUJANJU IN ZAŠČITI NALOŽB. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik odbora za zunanjo politiko? [[Ne želi.]] Sekretariat. V imenu poslanske skupine, kolega Peterle, prosim.
Sem se spomnil, gospod predsednik, na svoj poslanski poklic in ko smo pasirali pet ratifikacij takole, kot se mi zdi, lahko da bi šlo tudi po novem poslovniku, le želim, da se beseda poslanca sliši. Vprašal bi, kako to, da je tak, ponavadi tipski, sporazum z eno od naših sosed potreboval toliko časa, da šele toliko let kasneje do tega pridemo. So bile tukaj kakšne posebne zadeve, ker bi se mi zdelo normalno, da bi kaj takega sprejeli že davno prej.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanskih skupin predstaviti stališča? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo besedo? Bo vlada odgovorila na vprašanje, ki ga je zastavil kolega Peterle? Predstavnik vlade. Prosim, imate besedo.
Gre za tipski sporazum z eno sosednjih držav, ki zavzema visoko mesto med partnerskimi državami, v ekonomski menjavi, s katero po obojestranski oceni odnosi tečejo dobro. Jaz moram reči, da kot predstavnik vlade, ki dela na pravnem področju, ne poznam vsebinskih razlogov. Takoj, ko smo mi ta predlog dobili, je prišlo do podpisa. Sporazum je bil podpisan marca letos med obiskom ministra Rupla na Dunaju. In po normalni proceduri je prišel v ratifikacijo. Zato ga danes obravnavamo. Ni nobenega posebnega razloga, ki bi ga poznali za to stvar. Vsekakor pa ga podpisujemo oziroma predlagamo, z željo, da bi prispeval k še hitrejšemu razvoju, gospodarskega in tudi sicerjšnjega sodelovanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Zato razpravo zaključujem. Ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, zboru predlagam, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika sklene, da bo glasoval le o predlogu zakona v celoti. Želi kdo o tem razpravljati? [[Nihče.]] Tak predlog dajem na glasovanje. V dvorani je navzočih je 56 poslank in poslancev. 53 jih je bilo za tak sklep, nihče mu ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. V dvorani je navzočih 56 poslank in poslancev. 54 jih je predlog zakona podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. In s tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI DOGOVORA MED UPRAVO REPUBLIKE SLOVENIJE ZA JEDRSKO VARNOST IN DRŽAVNIM URADOM ZA JEDRSKO VARNOST ČEŠKE REPUBLIKE ZA IZMENJAVO INFORMACIJ. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik odbora za zunanjo politiko? [[Ne želi.]] Želi besedo sekretariat? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Zato dajem besedo poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika državnega zbora sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti. Ta predlog dajem v razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, ga dajem v odločanje. Prosim, glasujte! Navzočih je 54 poslank in poslancev. 51 jih je predlog podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. 44 jih je predlog zakona podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI DODATNEGA PROTOKOLA ŠT. 6 K SREDNJEEVROPSKEMU SPORAZUMU O PROSTI TRGOVINI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Želi predstavnik besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik odbora za zunanjo politiko, ki je predlog obravnaval? [[Ne želi.]] Sekretariat? [[Ne želi.]] Želijo besede predstavniki poslanskih skupin? [[Da.]] Dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ratifikacija tega protokola je pa res v nekem smislu silno zanimiva. Opozarjam kolegice in kolege, da v 1. členu govori, da je ta sporazum, ki je bil podpisan v Varšavi 19. decembra leta 1997. To se pravi protokol 11, ki je omenjen v 12. členu, o nekih kvotah, ki so bile v veljavi od 1. aprila leta 1998, ki so se odpravile 1. januarja leta 1999, potem pa dokončno 1. januarja leta 2000. Vprašal bi vlado, če lahko razloži, zakaj šele danes državni zbor ta sporazum ratificira in kako je Republika Slovenija delovala na tej podlagi do sedaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še katera od poslanskih skupin besedo? [[Ne.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? Prosim, kolega Peterle.
Hvala. Nima smisla, da kaj posebnega sprašujemo, ker tukaj so med nami samo predstavniki zavoda ali pa ministrstva za zunanje zadeve, ki o vsebini ne bodo veliko povedali, ker ta sporazum ni nastajal pretežno v njihovi hiši, ampak ta hiša je tista, ki da pentljico na paket pravzaprav. Sprašujem se, zakaj ne čuti potrebe nobeno drugo ministrstvo, da se oglasi pri nas oziroma posebej mislim na ministrstvo za gospodarstvo, da bi ga res lahko kaj vprašali, kako je s temi zadevami. Vem, da je bilo na to temo v vsaki rundi veliko debate, kako je s kmetijskimi proizvodi, kdo koga zastopa. Pa te priložnosti zdaj nimamo, da bi koga kaj vprašali.
Hvala lepa. Želi še kdo od poslank in poslancev besedo? [[Ne želi.]] Vabim predstavnika vlade, da pojasni, prosim.
Ta sporazum se je začasno uporabljal od 1. januarja leta 1998. Tako da lahko podam odgovor na vprašanje gospoda Bajuka, tako da te nadaljnje liberalizacije, kjer se je govorilo, da je leta 1999, 2000 to bilo opravljeno skozi začasno uporabo. Ne bi pa mogla odgovoriti na vprašanje, zakaj je šele zdaj v ratifikaciji. Naše ministrstvo ga je dejansko pripravilo, ko je bil podpisan in prevodi opravljeni ter verificirani, vse, tudi predlog, in ga je posredovalo predlagatelju. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Zato razpravo zaključujem. Ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti. Želi kdo besedo o tem predlogu sklepa? [[Ne želi.]] Zato ga dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za jih je bilo 43, 7 jih je predlogu nasprotovalo. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zato zdaj lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Ta predlog dajem na glasovanje. Navzočih je 56 poslank in poslancev, 45 jih je bilo za, 6 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA OBLIGACIJSKEGA ZAKONIKA. Predlog je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Počakali bomo za hip, da se nam predstavniki vlade pridružijo. Pardon, spregledal sem vas, zato se vam opravičujem. Želite besedo? Prosim. Še enkrat opravičilo, da sem vas spregledal. Prosim, gospod državni sekretar.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada je v predlog zakona za tretjo obravnavo vključila vse amandmaje, ki jih je državni zbor sprejel v drugi obravnavi. Drugačnih dodatnih predlogov ali sprememb ni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik odbora za notranjo politiko? [[Želi.]] Predsednik Lavrinc, prosim.
Hvala lepa za besedo. Čeprav je šlo za tretjo obravnavo, kot je razvidno iz poročila, na prvi strani je zakonik doživel velik interes. Šlo pa je predvsem za 355. člen, tako da poenostavim zadevo. S 355. členom se določa skrajšan zastaralni rok, rok enega leta, in po alineah za kakšne terjatve oziroma obveznosti ta rok velja. Po dolgem tehtanju in tudi ne po tako kratki razpravi, navsezadnje smo jo opravili prvič 13. septembra in nato naslednji dan zopet odprli, je odbor predlagal oziroma sprejel dva amandmaja k 355. členu in ni sprejel amandmaja štirih poslanskih skupin. Gre pa predvsem za to, da so nam vsi strokovnjaki zagotovili, da problem RTV Slovenija oziroma naročnine - oziroma sedaj se to imenuje prispevka - tako ali tako ni urejen s tem zakonom, ker je urejen z zakonom o RTV Slovenija in tam ne bo nobenih sprememb. Da pa moramo imeti nek nastavek za primer, ko bi to potrebovali, je bil oblikovan amandma, ki ga imate na tretji strani poročila. To pa je, da se 2. točka spremeni tako, da se glasi: "Terjatve radijskih in televizijski postaj za sprejem programov" in dodali smo nov drugi odstavek, to je pa pravzaprav najbolj pomembna novota. Gre za to, da smo med dilemo, ali ohraniti enoletni zastaralni rok ali iti na daljši zastaralni rok za nekatere terjatve - predlog je bil tri leta, sicer je pet let - smo se odločili rešiti oziroma ponuditi rešitev v obliki amandmaja, ki se glasi: "Zastaranje začne teči po preteku leta, v katerem je terjatev dospela v plačilo." Kar pomeni, denimo za te terjatve, ki so "žulile" komunalce in druge, ker plačujemo telefon in podobno, da njihova terjatev začne, torej, recimo, da je nastalav januarju tega leta, začne teči zastaralni rok enega leta šele januarja prihodnje leto. Na ta način, in k temu je dal soglasje, da tako rečem, tudi predstavnik vlade takrat, smo po moje našli neko salomonsko rešitev, če ni to preveč bahava beseda. Obenem seveda pa je treba ugotoviti, da gre za zakonik, ki je zelo obsežen, zato predlagamo sprejetje dodatnega sklepa, da državni zbor pooblasti sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, da v sodelovanju s predlagateljem zakona pripravi čistopis in se potemobjavi končna redakcija in da se nato objavi takšen zakonik. Hvala lepa.
Hvala lepa, predsednik gospod Lavrinc. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] O predlogu zakonika v celoti dajem besedo poslankam in poslancem. Želi kdo besedo? Ugotavlja, da ne. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. K predlogu zakona so vloženi trije amandmaji k 355. členu. Če bomo sprejeli prvega, bo drugi postal brezpredmeten. Odpiram razpravo o amandmajih. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Potem to razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! 56 poslank in poslancev je navzočih. Za jih je bilo 22, 26 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da ta amandma ni bil sprejet. Zato lahko nadaljujemo odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih je 60 poslank in poslancev. 53 jih je bilo za, 4 so bili proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj lahko preidemo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3. Ta amandma dajem na glasovanje. Glasujmo! Navzočih je 55 poslank in poslancev. 49 jih je bilo za amandma, 2 sta mu nasprotovala. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Sprašujem sekretariat, če je zaradi amandmajev porušena medsebojna skladnost? [[Ni.]] Prehajamo na glasovanje o zakoniku v celoti. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. 55 jih je bilo za, 1 je bil proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakonik sprejet. Pred seboj imamo tudi predlog dodatnega sklepa odbora za notranjo politiko. Želi predsednik besedo v zvezi s tem? Želi besedo kdo drug? [[Ne.]] Odločali bomo o predlogu dodatnega sklepa. Tega dajem na glasovanje. Glasujmo! V dvorani je navzočih 63 poslank in poslancev. 55 jih je bilo za, 1 je bil proti predlaganemu dodatnemu sklepu. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dodatni sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Preden se za nocoj poslovimo in prekinemo nadaljevanje 8. seje, vas obveščam, da jutri nadaljujemo ob 10.00 uri, in to je z 28. točko dnevnega reda, s poslovnikom državnega zbora, nato pa s 23. točko in po vrstnem redu dalje. Hvala. Prosim. Imate proceduralno kolega?
Vprašanje, gospod predsednik. Vi ste nam rekli, da jutri ob 10.00 začnemo, dejansko pa še nimamo te dokumentacije, ki bi jo pripravila služba za zakonodajo. Ali je že na razpolago? Morda jo predlagatelji že imajo, mi pa še ne? Samo sprašujem, ali je to že na razpolago, kdaj bo na razpolago? 5 minut pred 10.00 [[...]]
Kolega dr. Bajuk! Če ne bodo izpolnjeni poslovniški pogoji za obravnavo, državni zbor ne bo mogel obravnavati. Če bodo, boste seveda dovolj zgodaj dobili gradivo in potem bo lahko državni zbor tudi kvalificirano odločil. To je moje pojasnilo. S tem zaključujem oziroma prekinjam sejo za danes. Nadaljujemo jutri ob 10.00 uri. Prijeten večer želim vsem!