Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 27. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnjega nadaljevanja seje ne morejo udeležiti naslednja poslanka in poslanci: Cvetka Zalokar Oražem, Zmago Jelinčič Plemeniti, Miran Györek, Matjaž Zanoškar, Miroslav Klun, Janez Janša in Franc Pukšič. Vse prisotne lepo pozdravljam Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O PREVOZIH V CESTNEM PROMETU PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je na 17. nujni seji 3. maja 2011 obravnaval Odbor za promet kot matično delovno telo. Ker po končani razpravi odbor členov predloga zakona ni sprejel, je bila druga obravnava predloga zakona na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Prvi ima v imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev besedo gospod Vili Rezman. [[Se odpoveduje.]] V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ima besedo gospod Janko Veber.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov! Menimo, da je nesprejetje Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevozih v cestnem prometu na matičnem delovnem telesu bila slaba odločitev, ker ugotavljamo, da je vendarle v Sloveniji treba zelo učinkovito organizirati javni potniški promet, kajti ugotavljamo, da smo v primerjavi z ostalimi državami članicami Evropske unije na zelo nehvaležnem mestu pri organizaciji javnega potniškega prometa in občutno narašča v Sloveniji motorizacija osebnih avtomobilov, kar seveda pomeni zelo veliko problemov, tako okoljskih kot tudi sicer vsakodnevnih pri uporabnikih javnih prevoznih sredstev in tudi cest, ki so običajno vsaj v konicah zelo zasedene in s tem povzročajo zelo velike težave številnim, ki želijo pravočasno priti na delovno mesto ali tudi na druge obveznosti. Nesprejetje tega zakona bo odložilo učinkovito reševanje tega področja, kar menimo, da je izjemno slabo za nadaljnji razvoj prometa v Republiki Sloveniji. Glede na to, da je nekaj rešitev v tem zakonu bilo vezanih tudi na direktive EU, bo treba tudi to implementacijo preložiti na poznejši rok. Predvsem pa mislim, da je vendarle treba izpostaviti dejstvo, da so se s tem zakonom želeli urediti plačilni roki za plačilo voznine, in to je eno od področij, ki ga je tudi Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije izpogajala z Vlado. Tukaj koalicija in Socialni demokrati ne moremo prevzeti odgovornosti za dogovore, ki so bili sprejeti in najbrž tudi nujno potrebni, da se plačilna disciplina tudi na področju prevozništva uredi. Obžalujemo, da je prišlo do take odločitve in pričakujemo, da bomo lahko dobili v čim krajšem času besedilo zakona, ki bo reševal predvsem integriran javni potniški promet in uvedel dejansko v Sloveniji enotno vozovnico, s katerim bomo poenostavili potovanje in tudi razbremenili naše ceste, ki so v konicah izjemno zasedene. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil dr. Peter Verlič. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovani, državni sekretar s sodelavcem, spoštovane, kolegice poslanke in poslanci! Odbor za promet včeraj ni podprl teh sprememb in dopolnitev zakona. Seveda se je potem slišalo, da je opozicija glasovala proti in da zato zakon ni bil sprejet. Predstavniki Odbora za promet, člani Slovenske demokratske stranke in tudi kolegica poslanka iz Slovenske nacionalne stranke in kolega poslanec iz Slovenske ljudske stranke smo glasovali proti rešitvi celotne dopolnitve tega zakona. Že v sami obrazložitvi Zakonodajno-pravne službe je bilo jasno povedano, da toliko dopolnitev, toliko členov predlagati k Zakonu o prevozih v cestnem prometu ni spodobno, da pravzaprav predlog ne izpolnjuje nobenih kriterijev za to, da se tak zakon uvrsti v proceduro po skrajšanem postopku, ne glede na to, da so posamezne vsebine morda bile tiste, ki bi zaslužile več pozornosti. Vendar po mnenju naše poslanske skupine je vsaj tisti del, ki se nanaša na integrirani javni potniški promet, kar se tiče organizacijskih rešitev, potreben zakona, ki posebej ureja to področje, se pravi zakona o integriranem javnem potniškem prometu, ki je, če se dobro spomnil, bil tudi s strani ministra za promet obljubljen. Moram poudariti, da eno je vsebina, ta vsebina se na Ministrstvu za promet, kar se tiče samih projektov, odvija, in to je prav gotovo treba pohvaliti. Glede same organizacije, rešitev, ali mora biti to posebna direkcija ali bi se morda integrirani javni potniški promet lahko izvajal, organiziral tudi znotraj kakšne drugačne ureditve, pa ne smemo pozabiti, da v integrirani javni potniški promet logično sodijo tudi železnice in bi se morda dalo to organizacijsko strukturo poiskati znotraj sistema Slovenskih železnic. Teh rešitev se po vsebinski plati ponuja več in to sodi v zakon o integriranem javnem potniškem prometu. Kar se tiče določil v zvezi s pomočjo avtoprevoznikom, so prav gotovo plačilni roki težava, vendar to ni težava samo avtoprevoznikov, to je težava splošnega gospodarstva. Zagotovo bi avtoprevozništvo moralo imeti pomoč Vlade, pomoč ministrstva, podobno kot to rešuje direktiva Evropske unije o pomoči avtoprevozništvu, kadar nastopijo težki gospodarski trenutki oziroma motnje na trgu. To bi verjetno bilo bolj treba rešiti v okviru zakona. Morda niti ne Zakona o prevozih v cestnem prometu kot takšnega, morda bolj ukrepov Vlade. In ne nazadnje, tisto, o čemer smo imeli tudi pomislek, pa ni bil to samo naš pomislek , bil je tudi pomislek Zakonodajno-pravne službe, ali podelitev javnih pooblastil obema zbornicama, obrtni in gospodarski, kar po zakonu, ali je to sploh skladno, ali se o tem ne napravi razpis, pa dobi tisti, ki je najboljši, glede argumenta, da to so zbornice delale že dolgo časa, najbrž ni edini. Skratka, kar nekaj je bilo teh rešitev zaradi katerih smo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke se odločili, da bomo temu zakonu kljub nekaterim rešitvam morda, ki bi bile vredne razmisleka zaradi vsega ostalega, pa tudi zaradi mnenja Zakonodajno-pravne službe zavrnili. Hvala.
Hvala lepa. Poslanska skupina Zares ne bo predstavila stališča. V imenu Slovenske ljudske stranke bo predstavil stališče poslanec Janez Ribič.
Spoštovani poslanke in poslanci, vsi prisotni, lepo pozdravljeni! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke želimo poudariti, da so spremembe in dopolnitve tako obsežne, da bi moralo ministrstvo pripraviti novo novelo zakona, saj je tak način v nasprotju z našim poslovnikom, zakon pa je zelo nepregleden. Prav tako moramo tudi mi opozoriti na zelo slabe in skope obrazložitve spremenjenih členov, na kar opozarja tudi Zakonodajno-pravna služba. Res, da je treba v gospodarski krizi hitro ukrepati, kljub temu pa pričakujemo, da bo Vlada spoštovala pravni red in poslovnik Državnega zbora. Za ustreznejše besedilo je nujno popraviti nekatere rešitve, podpiramo pripombe iz zbornic, predvsem Obrtno-podjetniške zbornice, podpiramo tudi amandmaje, ki jih predlaga Državni svet, in tiste, ki upoštevajo pripombe Zakonodajno-pravne službe, da bo zakon sploh izvedljiv, saj je treba popraviti praktično večino členov tega predloga. Poslanci Slovenske ljudske stranke upamo, da bodo rešitve za javni potniški promet res pomenile dvig nivoja ponudbe storitev in zagotovile racionalnejšo porabo proračunskih sredstev, predvsem pa upamo, da bo končno v Sloveniji zaživela večja povezanost avtobusnega in železniškega prometa, kar bo prineslo veliko pozitivnih posledic. To bi bilo v novi različici zakona nujno treba upoštevati. Glede urejanja evidenc dovolilnic tudi mi menimo, da je nemogoče zahtevati, da bi ministrstvo takoj vlagalo v nov informacijski sistem. Sprejemljivejši je vsekakor predlog Obrtno-podjetniške zbornice, da vlada in ministrstvo čim prej pripravita sistem informacijske podpore, da se zagotovi učinkovitejši nadzor nad dovolilnicami in preprečevanje zlorab. Pričakujemo, da bo vlada prinesla v parlament delno spremenjen predlog zakona predvsem na tistih področjih, na katerih je imel odbor pomisleke. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani državni sekretar s sodelavcem, kolegice in kolegi! Predlog novele zakona o prevozih v cestnem prometu je eden od zakonov, s katerim je Vlada Republike Slovenije želela odgovoriti na zahteve Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije. Po zagotovilih predlagatelja, torej ministra za promet, naj bi ta zakonska novela prispevala k zmanjševanju posledic krize na avtoprevozniško dejavnost, uredila odnose v avtoprevozništvu in plačilno disciplino. Novela namreč določa 30-dnevni plačilni rok s solidarno odgovornostjo. Solidarna odgovornost je potrebna zaradi specifike pogodb v dejavnosti, ki se sklepajo med dvema strankama v korist tretjega. Z zakonsko novelo se poenostavlja tudi institut preverjanja in potrjevanja dovolilnic v podjetjih, določa pa se tudi okvir pristojnosti in nalog direkcije za javni potniški promet. Z ustanovitvijo direkcije se bo zagotavljala višja stopnja strokovne samostojnosti, učinkovitosti in kakovosti pri opravljanju in vodenju nalog sistema gospodarske javne službe potniškega prometa. V ta namen bodo združeni kadrovski in finančni viri, kar pomeni tudi bolj sistemsko in racionalno rabo proračunskih sredstev. Vlada želi z ustanovitvijo direkcije promovirati enega najmanj uporabljenih javnih prevozov in uvesti sistem integriranega potniškega prometa. Ta projekt na Ministrstvu za promet že teče, končal pa se bo z integracijo voznih redov in uvedbo enotne vozovnice. Dejstvo je, da je problematika javnega potniškega prometa zelo aktualna in zahteva čim prejšnje in učinkovite ukrepe na ravni države, regij in občin. Slovenija je na zadnjem mestu po rabi javnega potniškega prometa med državami članicami Evropske unije, kar jasno kaže na zanemarjenost tega področja na vseh nivojih. Podatki Eurostata kažejo, da je leta 2006 v Sloveniji od vseh narejenih potniških kilometrov z vlakom prepotovalo 3,2 % potnikov, z avtobusom 3,6 % potnikov, z osebnim avtomobilom pa kar 91,3 % vseh potnikov. V program blaženja in prilagajanja podnebnim spremembam je nujno treba vključiti tudi ukrepe za spodbujanje javnega potniškega prometa. Slovenija je namreč v zadnjih letih v stopnji motorizacije dohitela in celo prehitela številne zahodnoevropske države. V Sloveniji se je število registriranih avtomobilov od leta 1995 do leta 2007 povečalo za 37 %, kar pomeni, da v naši državi količina cestnega prometa občutno narašča. Obenem pa močno upada interes za uporabo javnega potniškega prometa. Država si prizadeva ustaviti trend upadanja števila uporabnikov javnega potniškega prometa in dolgoročno doseči njegovo povečanje tudi s projektom integriranega javnega potniškega prometa, ki bo do konca leta 2013 zagotovil uvedbo enotne vozovnice in usklajenih voznih redov avtobusnega in železniškega prometa. V ta namen se bo ta sistem vključil v novega upravljavca – Direkcijo za javni potniški promet. Za učinkovito upravljanje in vodenje kompleksnega sistema integracije javnega potniškega prometa je treba vzpostaviti službo za upravljanje javnega potniškega prometa, ki bo imela funkcijo upravljavca javnega potniškega prometa na nivoju železniškega in na nivoju avtobusnega prometa. Upravljanje javnega potniškega prometa v mestih je v izvirni pristojnosti občin, zato je za popolno integracijo na ravni enotne vozovnice predvideno sklepanje pogodb na ravni država–občina, v katerih se bodo na podlagi pogodb uredila razmerja in odškodnine mestom. Ustvarjene bodo podlage za nadaljnji razvoj in izboljšave v javnem potniškem prometu, saj se bodo aktivnosti nadaljevale tudi po zaključku projekta integracije. V Poslanski skupini DeSUS bi predlog zakona podprli z upanjem, da se bodo razmere v javnem potniškem prometu vsaj malo izboljšale. Ker pa členi niso bili sprejeti, zakona ne moremo podpreti, četudi bi ga želeli. Naj ob tem povem, da poslanci DeSUSa, ki so sodelovali na Odboru za promet, so to podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavila mag. Sara Viler. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki vlade, poslanke in poslanci! Novelo Zakona o prevozih v cestnem prometu sprejemamo po nujnem postopku, njegov namen je v Poslovniku Državnega zbora opredeljen, da se ga uporabi, kadar je sprejetje zakona nujno zaradi interesov varnosti in obrambe države ali zaradi odprave posledic naravnih nesreč ali zato, da se preprečijo težko popravljive posledice za delovanje države. V teh primerih lahko Vlada predlaga sprejetje zakona po nujnem postopku. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke se strinjamo, da država ne deluje tako, kot bi morala. Pa vendarle, komu je v interesu, da sprejemamo več kot tretjino členov obstoječega zakona, kar pomeni, da bi morala Vlada oziroma Ministrstvo za promet pripraviti nov celovit zakon, na kar opozarja tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Prav tako smo zaradi obsežnosti gradiva prejeli nemajhno število amandmajev, predlogov izboljšav in nasprotovanj. Menimo, da ni treba sprejemati zakona po nujnem postopku v takšnem obsegu in vsebini, razen če vlada meni, da živimo res v razmerah, ki ne ustrezajo mirnodobnemu stanju, za kar smo potem lahko upravičeno zaskrbljeni. Vlada bi morala umakniti tri četrtine predlagane novele in v sprejetje ponuditi res samo tisto, s čimer bi lahko dosegli konsenz, da upravičimo sprejetje zakona po nujnem postopku. Gotovo so to licence avtoprevoznikom, pa še tu je vlada zaspala in z rešitvami prihaja prepozno. Rešitve sicer niso idealne, a zaradi vse večje konkurence, kot ugotavlja tudi predlagatelj, je treba sistem licenc za prevoze res nujno in hitro ter čim bolj logično urediti, da ne bi bilo blokad in izgube zaslužka. V razpravah v strokovni javnosti in na matičnem delovnem telesu so bile izpostavljene dileme glede podeljevanja licenc, o tem so pisali strokovnjaki s področja javne uprave, in upamo, da v nadaljnjih razpravah v zvezi s spremembo predmetnega zakona ne bo nastala pravna praznina, kot se to praviloma dogaja v tej državi na marsikaterem področju, in bi tudi ta novela bila invalidna in ne bi upravičila sprejetja predpisa. Drugič. Za učinkovito sprejemanje in vodenje kompleksnega sistema integracije javnega potniškega prometa bo treba vzpostaviti službo za upravljanje javnega potniškega prometa, ki bo imela funkcijo upravljavca javnega potniškega prometa na nivoju železniškega in na nivoju avtobusnega prometa. Upravljanje javnega potniškega prometa v mestih je v izvirni pristojnosti občin, zato je popolna integracija naravne enotne vozovnice predvideno sklepanje pogodb na ravni država–občina, v katerih se bodo na podlagi pogodb uredile razmere in odškodnine mestom, kar menimo, da v praksi ne bo zaživelo. In tretje. Zakon dodaja in ureja tudi shuttle prevoze, izvenlinijske prevoze. Člen je izviren, vendar oblikovan brez poznavanja materije in zato nepopoln. Kot je bilo ugotovljeno na matičnem delovnem telesu, predlagana novela zakona ni primerna za nadaljnjo obravnavo v Državnem zboru, saj bi čez nekaj mesecev zagotovo sprejemali popravek novele, ker se je v praksi nekaj zataknilo. S to novelo bi lahko danes uredili, kar je res nujno, to je sistem licenciranja, da avtoprevoznikom omogočimo delo in kruh. Pa vendarle bomo potrebovali še nekaj časa in upamo, da bodo do ponovnega odločanja o spremembi zakona rešitve pripravljene strokovno in sistemsko. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno telo predloga zakona ni sprejelo in ker smo bili seznanjeni s stališči poslanskih skupin v skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009, Državni zbor ugotavlja, da je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O FINANCIRANJU OBČIN PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo državnemu zboru predložila Vlada. Besedo dajem ministru dr. Žekšu za predstavitev stališč Vlade. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane, gospe in gospodje, poslanke, poslanci! Cilj te dopolnitve Zakona o financiranju občin je omogočiti, da novoustanovljeni občini Mirna in Trebnje po predčasnih volitvah 10. aprila začneta delovati in živeti tako kot ostale občine. Sedanja zakonska ureditev tega ni predvidevala, zato se s tem zakonom o dopolnitvi zakona daje pravna podlaga za začetek delovanja nove občine in za njeno financiranje. Mi mislimo, da je to kratek, jasen in razumljiv zakon, ki je pa poleg tega tudi potreben in nujen. Mislim, da je to dovolj. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo gospodu predsedniku Viliju Trofeniku. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Odbor za lokalno samoupravo in regionalni razvoj je na 26. nujni seji 20. aprila 2011 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o financiranju občin, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in v sprejetje po nujnem postopku predložila Vlada Republike Slovenije. Odbor je bil pred obravnavo seznanjen z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in mnenjem Komisije Državnega sveta za lokalno samoupravo in regionalni razvoj. Predsednik Državnega zbora je na podlagi 94. člena Zakona o lokalni samoupravi predlog zakona poslal tudi v mnenje organom občin in mestnih občin, vendar se v danem roku ni odzvala nobena od navedenih občin. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je na seji dodatno opozorila, da dopolnitve predloga posegajo na področje treh sistemskih zakonov, to je Zakona o lokalni samoupravi, Zakona o javnih financah in Zakona o financiranju občin. S tem se v pravni red vnaša nejasnost in nedoločnost, zato je z vidika načela pravne varnosti tak poseg lahko dopusten zgolj izjemoma, saj iz obrazložitve predloga zakona niso razvidni razlogi, zaradi katerih je potrebno konstituiranje in začetek delovanja ter s tem posebna ureditev financiranja nove občine med proračunskim letom. Odbor je v razpravi o členih predloga zakona in o predlogu za amandma odbora k 1. členu, ki je bil pripravljen na podlagi mnenje Zakonodajno-pravne službe, menil, da bo sprejetje zakona omogočilo nemoteno delovanje občin Trebnje in Mirna brez kakršnekoli finančnih posledic v tem letu za ostale občine. Opozorjeno je bilo sicer na kratke roke za sprejetje proračunov obeh občin kot tudi na časovni okvir za sprejetje rebalansa proračuna prejšnje občine, vendar je prevladalo mnenje, da je pravočasno sprejetje proračunov in delitev premoženja v novi občini odvisna predvsem od politične volje občinskih svetov obeh občin. Izpostavljeno je bilo tudi vprašanje izvedbe pisma o nameri, s katero je v postopku ustanavljanja občine Mirna utemeljen predlog za njeno ustanovitev in predvideva združitev treh občin na območju Mirnski doline. Na eni strani je bilo predlagano, da naj bi se predvidene tri občine združile čim prej, na drugi strani pa je bilo pojasnjeno, da je za to potreben določen čas, realno možna pa je taka združitev po mnenju nekaterih članov do naslednjih lokalnih volitev. Glede na to, da Vlada ni pripravila finančne projekcije primerne porabe in morebitne finančne izravnave za nove občine in tudi ne projekcije vplivov ustanovitve nove občine Mirna na višino primerne porabe in finančne izravnave na ostale občine v naslednjem proračunskem obdobju, je bilo opozorjeno, da bi morala Vlada že doslej za obravnavo vsakega predloga za ustanovitev nove občine pripraviti tudi ustrezne finančne izračune kot podlago za odločanje o upravičenosti in posledicah njenega nastanka. Predlagano je bilo, da naj Vlada pripravi te finančne izračune do obravnave predloga zakona na seji Državnega zbora. Odbor je sprejel svoj amandma k 1. členu, za katerega Zakonodajno-pravna služba ocenjuje, da je v njem upoštevana pripomba, in sicer izboljšuje besedilo člena, ne izpolnjuje pa njenih sistemskih pripomb. Odbor je glasoval o vseh členih zakona skupaj in jih soglasno sprejel. Glede na sprejeti amandma je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega je vključen sprejeti amandma. Predlagam, da predlog zakona podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni gospod predsedujoči, kolegice in kolegi! Spoštovani gospod minister, gospa Vesna Juvan Gotovac! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo Predlog zakona o dopolnitvi Zakona o financiranju občin podprla. Predlog zakona v 1. členu omogoča novim občinam, v konkretnem primeru gre za dve novoustanovljeni občini oziroma novoustanovljeno občino Mirna in sedaj nekoliko manjšo občino Trebnje, v katerih so bile po pravilih o predčasnih volitvah 10. aprila 2011 izvedene prve volitve v občinski svet in volitve župana v občini Mirna ter kasneje tudi drugi krog volitev župana v občini Trebnje. Začetek delovanja bo med proračunskim letom. S tem bo prebivalcem teh dveh občin, Mirne in Trebnjega, zagotovljeno uresničevanje pravice do lokalne samoupravi, saj je Ustavno sodišče z odločbo predsedniku Državnega zbora naložilo razpis volitev v občinski svet in volitve župana v občinah Mirna in Trebnje s ciljem izvrševanja lokalne samouprave na tem območju. Predlagani zakon določa dan konstituiranja in začetka delovanja nove občine, pripravo poročila o izvrševanju proračuna prejšnje občine, torej občine Trebnje, za obdobje od začetka proračunskega leta do 1. julija in njegovo sprejetje v obeh občinskih svetih, sprejetje proračuna nove občine Mirna za obdobje, krajše od proračunskega leta, ter postopek prehoda na novo financiranje. Istočasno predlog zakona določa razdelitev prihodkov dohodnine in finančne izravnave, ki pripada prejšnji občini Trebnje, sedaj na obe občini – na Trebnje in Mirna, v razmerju števila njunih prebivalcev. S tem je zagotovljeno, da financiranje novih občin ne bo vplivalo na že z zakonom določeno primerno porabo in prihodke ostalih občin iz dohodnine. V zvezi s predlaganim, tudi v zvezi s prej predstavljenimi sklepi Odbora za lokalno samoupravo in regionalni razvoj bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla ta predlog, da lahko nova občina Mirna nemoteno deluje skupaj z občino Trebnje in da čim prej tudi pride v ustaljene smernice in tirnice delovanja. Kot je bilo tudi povedano, tudi v Poslanski skupini Socialnih demokratov pričakujemo v prihodnosti združitev treh, kot je bilo navedeno, manjših občin v občino Mirnska dolina, saj naš cilj ni še dodatno drobljenje občin temveč v čim večji meri tudi čim bolj samostojno delovanje občin, kar pa dostikrat pri delovanju občinskih uprav in ostalih nalogah občin premajhne občine težje zagotavljamo. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog zakona o dopolnitvi zakona o financiranju občin podprla.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Zvonko Lah.
Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister! Slovenska demokratska stranka bo spremembo zakona oziroma dopolnitev zakona o financiranju občin podprla, ravno tako tudi predlagani amandma, ki na osnovi pripomb Zakonodajno-pravne službe popravlja ta predlagani zakon. Zakon omogoča normalno delovanje obeh občin, občine Trebnje in občine Mirna, v drugi polovici letošnjega leta, če bodo pravočasno sprejeti proračuni obeh občin. Slovenska demokratska stranka se strinja tudi z ugotovitvami samega odbora, da ta sprememba posega tudi na področje dveh ostalih sistemskih zakonov, kar se tiče lokalne samouprave. S to dopolnitvijo nekako mašimo pravno podlago za primer, ki je letos nastal. Vendar s tem samo nadaljujemo in si podaljšujemo delo na osnovi zapletov, ki so nastali takoj na začetku ustanavljanja novih občin v tem mandatu. Če seštejemo vse ure razprav, ki smo jih imeli tukaj za sprejetje zakona o občini Mirna in občini Ankaran, bi lahko med tem časom delali kaj drugega, če bi se na začetku takoj odločili in sprejeli vse pogoje za ustanovitev novih občin, ki jih je Vlada potrdila za vsa območja, ki so izpolnjevala te pogoje, sprejeli sklepe o razpisu referendumov in vsem omogočili, da bi se lahko odločali na referendumu za svoje občine in tako kot je bilo vedno do sedaj, tudi sprejemali, potem ne bi imeli danes na mizi tega zakona, ker bi občine lahko začele funkcionirati z ostalimi 210 občinami v Sloveniji. Ker pa je Državni zbor na začetku pri razpisu referendumov deloval arbitrarno in vsem območjem ni omogočil razpisa referendumov, se nam zdaj zadeva vleče in na nek način mašimo to zakonodajo, ki bo sicer lahko prav prišla v bodoče, če bo prišlo do takih primerov, ampak do tega naj ne bi prihajalo. Ti zapleti z občinama Mirna in Ankaran res niso bili potrebni, da si sami delamo delo. Vemo, kako je bilo na začetku, da sta bili občini Mirna in Ankaran zapakirani v enem sklepu, v enem odločanju, kar po mojem ni bilo pravilno. O vsakem referendumskem območju bi se morali odločiti posebej in sklepati. Tako je šla Mirna skozi zaradi Ankarana in Ankaran zaradi Mirne. V drugi fazi, ko se je pa to delilo, pa je Mirna šla skozi, Ankaran, pa je obtičal in tako je tudi ostalo. Mislim, da to naj ne bi bila praksa za naprej, da si s tem ne dajemo nekega velikega ugleda tukaj v Državnem zboru in vprašanje je, ali s tem zagotavljamo pogoje, ki jih določata Evropska listina o lokalni samoupravi in tudi naša ustava. Naj bo to res en tak primer, ko občinama Trebnje in Mirna omogočimo, da bosta v letošnjem letu lahko kolikor toliko normalno funkcionirali, čeprav je bila s tem – vsaj občini Trebnje – narejena velika škoda. Ker nimajo proračuna, ne bodo mogli speljati vseh razpisov in sigurno bo občina oškodovana v letošnjem letu, pa ni nič kriva. Kriva je v toliko, da je občina Trebnje oziroma občinski svet je sprejel sklep in s tem tudi omogočil območju krajevne skupnosti Mirna priti do svoje občine. Upam, da bodo res speljali vse postopke proračuna tako hitro, da ne bodo imeli še večje škode.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vili Trofenik.
Še enkrat hvala za besedo. Sprememba zakona o financiranju občin je potrebna zaradi odločitve Ustavnega sodišča oziroma zapoznele ustanovitve občine Mirna. Obstoječa zakonodaja namreč predvideva, da je nova občina konstituirana in začne opravljati svoje naloge s prvim dnem proračunskega leta, ki sledi letu, v katerem so bile opravljen volitve. S predlagano spremembo pa se omogoča financiranje in s tem delovanje občine tudi v primeru, ko začne nova občina opravljati svoje naloge po začetku proračunskega leta, če je občinski svet izvoljen do 31. maja. Temeljna določba novele zakona določa, da se prihodki iz naslova dohodnine in finančne izravnave v tem primeru delijo za preostanek proračunskega leta, to je od 1. julija naprej, sorazmerno s številom prebivalcev novonastalih občin. Stara občina mora za prvo polletje pripraviti finančno poročilo, boljše rečeno zaključni račun, za drugo polletje pa sprejeti rebalans proračuna. Nova občina pa sprejme svoj prvi polletni proračun v skladu s prej omenjenim principom delitve prihodkov. Za to polletno proračunsko obdobje se ne izračunava primerna poraba novih občin v skladu z zakonom, ampak se uporabi kot osnova za financiranje primerna poraba prejšnje občine. Kot je korektno opozorila Zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju k predloženim spremembam zakona, gre za nesistemsko spremembo, ki se dotika treh zakonov, in sicer Zakona o lokalni samoupravi, Zakona o javnih financah in Zakona o financiranju občin. Vse skupaj pa po nepotrebnem zmanjšuje preglednost in urejenost zakonodaje s tega področja, čemur pa bi se lahko izognili z večjo odgovornostjo in predvidljivostjo pri odločanju v Državnem zboru oziroma ob jasnejših stališčih Vlade o predlogih za ustanovitev novih občin ali vsaj drugačnih zakonskih rešitvah v zakonu o ustanovitvi občine Mirna. Treba je poudariti, da bosta novonastali občini v polletnem proračunu za drugo polovico letošnjega leta razpolagali skupaj z enakimi prihodki, kot bi bili na razpolago bivši občini Trebnje, na strani odhodkov pa se bodo povečali režijski stroški zaradi delovanja dveh občin in bodo razpoložljiva sredstva delovanja v drugi polovici letošnjega leta v obeh občinah odvisna od višine porabe v prvem polletju v občini Trebnje. Tako ne bo dosežen osnovni cilj, ki je neke vrste gonilna sila pri idejah za delitev ali členitev občin, da se s spremembo, teritorialno ali s členitvijo na isto območje pripelje pravica do večjih prihodkov. Glede na zatečeno stanje in brezizhodno situacijo nam ne ostane nič drugega v poslanski skupini, kot da predložene spremembe zakona podpremo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Ribič.
Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ugotavljamo, da se s Predlogom zakona o dopolnitvi Zakona o financiranju občin novoustanovljenim občinam omogoča začetek delovanja med proračunskim letom. Določa se namreč dan konstituiranja nove občine, rok za sprejetje proračuna nove občine in rebalansa proračuna prejšnje občine, razdelitev prihodkov občine iz naslova dohodnine in finančne izravnave na obe občini ter način prehoda obeh občin na nov sistem financiranja. Predlog zakona je namreč posredna posledica odločba Ustavnega sodišča iz lanskega decembra, ki je odločilo, da je Zakon o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovih območij v neskladju z ustavo, saj ne vsebuje določb o občinah Ankaran in Mirna. Odločba je Državnemu zboru naložila sprejetje odločitve, ki bi prebivalcem Mirne in Ankarana omogočila začetek uresničevanja ustavne pravice do lokalne samouprave. Državni zbor je v začetku meseca februarja s sprejetjem novele Zakona o ustanovitvi občin ter o določitvi njihovihobmočij tako omogočil ustanovitev nove občine Mirna. Glede občine Ankaran, ustanovitev katere je bila Državnemu zboru naložena v isti odločbi Ustavnega sodišča, pa vsi vemo, kako se je končalo. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo že ves čas zavzeti zagovorniki uresničevanja pravice do lokalne samouprave na način, ki omogoča hitrejši razvoj lokalnih skupnosti, s čimer se prebivalcem omogočajo boljši pogoji za življenje in delo. Zato smo tudi odkrito podpirali voljo prebivalk in prebivalcev Krajevne skupnosti Mirna, ki so z utemeljenimi argumenti izrazili voljo do lastne občine ter to voljo s prepričljivo večino odločno izrazili na referendumu, kjer se je več kot 88 % udeležencev referenduma opredelilo za izločitev iz območja občine Trebnje ter ustanovitev nove občine Mirna. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se načeloma strinjamo z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ki pravi, da se s predlogom zakona v slovenski pravni red vnašajo določene nejasnosti, saj predlagana ureditev posega na področje sistemskih zakonov s področja lokalne samouprave, vendar menimo, da je treba občinama Mirna in Trebnje čim prej omogočiti pogoje za nemoteno delovanje, kar pa se bo zgodilo s sprejetjem predlaganega zakona. Zato bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlagani zakon tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavko, spoštovane kolegice in kolegi! S predlogom novele Zakona o financiranju občin skuša Vlada omogočiti začetek delovanja novi občini Mirna. V veljavni zakonodaji, ki ureja lokalno samoupravo in javne finance, namreč ni pravne podlage za začetek delovanja nove občine Mirna med proračunskim letom. S predlaganim zakonom je določen dan, ki se šteje za dan konstituiranja in začetka delovanja nove občine, tako da se določa priprava poročila o izvrševanju proračuna prejšnje občine za obdobje od začetka proračunskega leta do 1. julija in njegovo sprejetje na obeh občinskih svetih, sprejetje proračuna nove občine za obdobje, krajše od proračunskega leta, ter določanje dejstev, ki jih je treba dokazati z dokumentacijo za prehod na samostojno financiranje. Zaradi vpliva izračuna primerne porabe nove občine na primerno porabo vseh občin in s tem na prihodke občin iz dohodnine, ki so v skladu z zakonom za leto 2011 že določeni, se do konca proračunskega leta določa razdelitev prihodkov in odhodkov finančne izravnave, ki pripada prejšnji občini, na obe občini v razmerju števila prebivalcev. V Poslanski skupini DeSUS bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi, gospod minister – težko nalogo ste dobili. Ne da bi hotel, ampak ne morem biti identičen z mnenji kolegov in kolegic pred mano. Zakaj? Prvič, vsi, ki ste ali pa ki so pravniki in ki hodite na pravno fakulteto, veste, zakaj se pišejo zakoni. Zakoni se pišejo na splošno, zato da veljajo za vsa področja. Drugič, vsi, ki ste bili ali pa ste še vedno tudi župani, veste, kakšen je postopek pri sprejemanju proračunov novih občin. Veste, koliko časa to traja. Večina občin ve, da to traja najmanj od dveh do šestih mesecev. In tretjič, danes smo že enkrat slišali določila, zato jih ne bom ponavljal, čeprav jih poznam. Kaj pomeni nujni postopek? Ta zakon, sem prepričan, ne sodi, da bi bil obravnavan po nujnem postopku. Če gremo naprej. Jaz spoštujem mnenja kolegic in kolegov, večina je izrazila, da se strinjajo z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, da spoštujejo mnenje Zakonodajno-pravne službe, zakon pa podpirajo. Ne razumem, kako je to mogoče, ker Zakonodajno-pravna služba je jasno povedala svoje o tem zakonu. Povedala je, da predlagana ureditev nima bistveno novih vsebinskih rešitev, jasno in glasno. Povedala je, da je nepopoln in nedoločljiv. Če samo povem, da manjka, da je v tem predlogu zakona, o katerem govorimo, sicer določeno delitveno razmerje med dvema občinama za dohodnino in finančno izravnavo, ne pa tudi za vse ostale prihodke in druge prejemke. Kar je pomanjkljivo, in to zelo pomankljivo. To vsaj tisti veste, ki ste županovali. Prav tako je opozorila, da so vse bistvene vsebinske rešitve določene in posegajo na dve pomembni sistemski področji urejanja občin, in sicer na Zakon o lokalni samoupravi in Zakon o javnih financah. In ni nič drugega. Vse, kar je tukaj, je samo neka mešanica, pobrana levo, desno in prenešena za nek specifičen, poseben primer. Prav tako je jasno povedala Zakonodajno-pravna služba, da je po Zakonu o javnih financah proračun vsebina, ki se določa za tekoče proračunsko leto – od dne do posameznega dne. Prav tako je povedala, da ta zakon ne pripomore, ampak celo zmanjšuje preglednost veljavne pravne ureditve, da posega v pravni red tako, da vnaša nejasnost in nedoločnost. Da iz obrazložitev niso razvidni razlogi, zaradi katerih je potrebna posebna ureditev financiranja novih občin med proračunskim letom. Vse to je povedano jasno, vsi se s tem strinjate, ampak zakon podpirate. Mislim, da to ni fer in ni pošteno in treba je reči, da imamo dva zakona. Vsi, ki ste v Državnem zboru več kot jaz ali približno tako dolgo, veste, da je Državni zbor vsako tretje leto mandata obravnaval ustanovitev novih občin, da so vsi procesi stekli tako, da so se nove občine ustanovile s tekočim proračunskim letom in da so bile vsebinsko stvari urejene. To je trajalo 11 let in ne vem, čemu je zdaj potrebno to. Tudi mi se absolutno strinjamo in podpiramo stališče Zakonodajno-pravne službe. Prav tako se zavedamo, da so vse te vsebine jasno in določno urejene v dveh zakonih, o lokalni samoupravi in o javnih financah. Ampak za razliko od vseh vas drugih, mi tega zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine LDS bo predstavil gospod Anton Anderlič. Izvolite.
Spoštovani! Lahko bi rekli, da opravljamo zadnji popravni izpit v vrsti, ki smo jih opravljali v zvezi z ustanavljanjem občin v tem mandatu. Nepotrebno in neprimerno se je sklicevati na odločbo Ustavnega sodišča, češ, zaradi odločbe Ustavnega sodišča moramo danes spreminjati tudi ta zakon. To ni res. Po našem trdnem prepričanju ta zakon sploh ni potreben in bi lahko z ustrezno razlago to naredili tako, da bi v sorazmerju, ki je tudi sicer predvideno, opravili skladno z delitvijo med občino Trebnje in občino Mirna. Ampak če je seveda služba ocenila, ne glede na to, da ni pripravila predloga oziroma informacije o primerni porabi in ostalih zadevah, ki sodijo zraven, da je to treba urediti, potem prav. Jaz upam, da ne bomo še naprej zapletali stvari na področjih, kjer ni potrebno. Treba je vedeti, da vse to, kar danes počnemo, je posledica dela v Državnem zboru, in nikjer drugje, ter različnih nerazumljivih interesov in aktivnosti posameznikov, ki so to peljali. Dejstvo pa je, da so volitve in pravica do tega, da ljudje volijo in so volili v lokalno samoupravo kasneje, kot bi to sicer bilo po rednih postopkih, neodtujljiva pravica. Sploh v tistem primeru, ko gre za lokalno samoupravo, se mi zdi to sila pomembno. In če je tako, da imajo občani in občanke to pravico na osnovi zakona, ki ga sprejme Državni zbor, potem je logično in normalno, da se zagotovi skladno z zakonodajo, nič mimo tega, ustrezno financiranje, ki je sorazmerno s številom prebivalcev. Čeprav zgleda, da je zaradi kompliciranja nekaterih posameznikov to področje skrajno neurejeno in bi potrebovalo stalne spremembe, pa so kljub vsemu nekatere stvari vendarle urejene. Še najmanj je najbrž najti odgovorov v Zakonu o financiranju občin, v drugih zakonih, o katerih je bilo danes tukaj že tudi govora, pa so stvari kar primerno urejene. Zato v Liberalni demokraciji verjamemo, da je tudi s tem zakonom zaokrožena celotna saga o občini Mirna oziroma občini Trebnje in da v prihodnje ob spremenjenem zakonu, kakorkoli že bo volja in interes posameznikov, ne bo prevladalo to, ampak predvsem pravica, da se ljudje, če izpolnjujejo pogoje, odločajo na referendumu in se s skladno z zakonom potem tudi speljejo vsi postopki. To ne more biti arbitrarno, ne more biti na način, da se nekdo iz svojih kapric znaša nad voljo državljanov in državljank na določenih območjih. In ravno zaradi tega ta zakon danes sprejemamo. Jaz samo upam, da se ne bo pri tej zgodbi zgodilo, da je zakon pomanjkljiv, če slučajno ne bo do 1. julija vse to narejeno, da se ne boste potem spomnili, da je treba še kakšen zakon sprejeti, da bomo to popravili. Jaz verjamem, da je to volja občanov in občank v eni in v drugi občini, da bodo to postorili do takrat. Ampak tako, kot se bere zakon, bi se lahko zgodilo, da če to do takrat ne bo narejeno – kaj bo pa potem? To je sicer retorično vprašanje, kajti verjamemo, da ne bo tako in ne verjamem, da je ta zakon zdaj rešil tudi to za vse bodoče primere, vse situacije, ki bodo nastale. Prej nasprotno. Če tega zakona ne bi bilo, potem bi veljalo, da se v sorazmerju z letnim obdobjem in s časom ustanavljanja in s sklepi ene in druge občine te stvari uredijo. Ampak kot rečeno, to so vprašanja, ki se bodo mogoče pojavila, mogoče pa niti ne. Mi bomo zakon podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavil gospod Vili Rezman.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V zvezi s to dopolnitvijo Zakona o financiranju občin se je ustvarilo precej, zanimivo, različnih stališč. Eni brezprizivno pritrjujejo, kako je potreben in dober, drugi bodo glasovali za to, ker menijo, da preprosto nimajo druge izbire, čeprav zakon ni tako zelo dobe, kot se zdi, tretji bodo nasprotovali zavoljo tega, ker je pripombe izrazila Zakonodajno-pravna služba. In nekateri med tistimi, ki so danes že govorili, so ocenjevali, da sploh ni potreben. V takšnih stališčih, ki se tako zelo razhajajo, je težko najti skupni imenovalec, pa vendar bo naša poslanska skupina tudi podprla predlog zakona. Sodi med tiste, ki menijo, da druge izbire praktično ni, da je treba pri tem nekoliko stisniti zobe, si zapomniti, kar je Zakonodajno-pravna služba pri tem pripomnila, in upati na to, da se nam takšne izjeme, s kakršno imamo danes opravka, ne bodo več ponavljale. Zanimivo pri tem je, da je Vlada oziroma predlagatelj prepričan, da je zakon potreben in da ga moramo po nujnem postopku sprejeti. Podobno je bila Vlada prepričana pri Zakonu o cestnem prometu, kjer je Zakonodajno-pravna služba tudi imela pripombe, ki so jih nekateri šteli za tako pomembne, da so kar zavrnili cel zakon, čeprav je prinašal dobre rešitve. Pri tem zakonu se pa to ne bo zgodilo. Pripombe Zakonodajno-pravne službe k temu zakonu so po naši oceni vsaj enako tehtne kot k zakonu, ki je bil zavrnjen, in danes so bile nekatere ključne že naštete. Od tiste, da se pričenja delo v novi lokalni skupnosti med letom, do tiste, da pravzaprav post festum vzpostavljamo pravno osnovo za delovanje te lokalne skupnosti, o kateri govorimo, do tiste, kako se posega v druge sistemske zakone in s tem povzroča večja nepreglednost zakonodaje, kot je potrebno. Kljub temu smo rekli, da bomo ta predlog zakona podprli. Ker bi bilo še bolj absurdno, če ga ne bi. Če bi po vsem tem, kar se je doslej kot specifično že zgodilo, izostala podpora temu zakonu in bi bili vsi postopki, vse volitve in vsi referendumi in vse zaman, bi bil to pravzaprav posmeh nekemu resnemu načinu dela. S tem, ko bomo zakon sprejeli, še ne bo mogla funkcionirati nova občina, ker bo morala skupaj z občino Trebnje predložiti oziroma sprejeti tudi nekatere druge dokumente, nekatere druge akte, ki, če ne bi bili sprejeti, bi tudi onemogočali poslovanje nove lokalne skupnosti. Zato menimo, da je dobro, da se čim prej sprejme delitveni sporazum, sporazum o delitvi premoženja med obema občinama, drugi dokumenti, ki so za to potrebni, in da se obrne ta list posebnosti, povezanih z ustanovitvijo citirane občine. Ker so bile, tako vsaj menimo, rešitve doslej že nekako izsiljene, so tudi posledice nekako izsiljene, zato jih ne moremo ocenjevati kot izključno oziroma kot samo dobre. Pa vendar, najslabša rešitev bi bila, če tega zakona ne bi podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker do konca predstavitve stališč k dopolnjenemu predlogu zakona amandmaji niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. Prehajamo na 19. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZA SPREJEM AVTENTIČNE RAZLAGE 49.A ČLENA ZAKONA O SISTEMU PLAČ V JAVNEM SEKTORJU. Predlog za sprejem avtentične razlage je v obravnavo zboru predložila skupina poslank in poslancev, s prvopodpisano mag. Majdo Potrata. Za dopolnilno obrazložitev predloga za sprejem avtentične razlage dajem besedo predstavniki predlagateljev mag. Majdi Potrata.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani poslanki in poslanci! Predlog za sprejem avtentične razlage 49.a člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju je v zakonodajni postopek vložila skupina šestih poslancev in poslanke. Razlog za tak predlog so ugotovitve Računskega sodišča in odločitev, s katero je naložilo Računsko sodišče popravljalne ukrepe, v okviru katerih bi morali posamezniki vrniti preveč izplačano plačo ob prehodu v nov plačni sistem. Ob izvajanju revizije je Računsko sodišče ugotovilo, da je naletelo na vprašanje, ali je bilo ob prevedbi osnovnih plač po 49.a členu Zakona o sistemu plač v javnem sektorju treba upoštevati tudi količnike za določitev osnovne plače, ki so bili doseženi z napredovanji, morda izvedenimi tudi v nasprotju s prej veljavnimi predpisi. Do začetka uporabe novega plačnega sistema ni bilo nobene pravne podlage za znižanje plače zaposlenega v javnem sektorju v primeru ugotovitve, da je bila plača določena v neskladju z veljavnimi predpisi, in še manj za uveljavljanje zahtevka za povračilo preveč izplačane plače. V skladu z ustavnim načelom pravne države, ki vključuje tudi načelo pravne varnosti, brez eksplicitne zakonske podlage tak poseg v pravnomočne akte delodajalca in veljavne pogodbe o zaposlitvi ni mogoč. Prehod na nov plačni sistem v avgustu leta 2008 je bil po veljavnem zakonu zamišljen tako, da so bili nominalni zneski osnovnih plač, določeni po predpisih in kolektivnih pogodbah, ki so se uporabljali pred začetkom uporabe novega plačnega sistema, prevedeni v najbližje plačne razrede, določene v novem sistemu. Nominalni zneski za prevedbo so bili določeni tako, da so se upoštevali osnovna plača, torej osnova, pomnožena s količnikom, in vsi dodatki, navedeni v 49.b členu Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Prevedba je bila opravljena za posamezno delovno mesto oziroma naziv in za posameznega javnega uslužbenca. Možno je, da so bili količniki za določitev osnovne plače, ki so se upoštevali pri prevedbi, v praksi doseženi s kršitvijo predpisov, vendar pravilna razlaga je, da bi bila za tak poseg – da bi se morala znižati – potrebna izrecna zakonska podlaga. Da bi imel delodajalec dolžnost ali vsaj pravico ob prevedbi plač v avgustu 2008 popraviti morebitne napake oziroma nepravilnosti, do katerih je prišlo pred prehodom v nov plačni sistem, bi torej morala obstajati za to posebna pravna podlaga. Zakonodajalec bi bil moral posebej predvideti dolžnost ali pravico revizije aktov, s katerimi so bile plače določene. Te podlage v zakonu ni, zato delodajalec ni imel niti dolžnosti, niti pravice, da kaj takega stori. Pri prevedbi je bil dolžan upoštevati vse individualne pravne akte, torej odločbe, sklepe, pogodbe, s katerimi je javni uslužbenec dobil določen količnik za določitev osnovne plače in dodatke, naštete v 49.b členu zakona. Vse te elemente je moral delodajalec upoštevati pri prevedbi. Drugačno ravnanje bi bilo nezakonito. Zato se predlagateljem avtentične razlage zdi prav, da sprejmemo avtentično razlago. Pri obravnavi na matičnem delovnem telesu pa je bil tudi podprt predlog amandmaja, s katerim je odpravljen pomislek, ki ga je v svojem mnenju izrekla Zakonodajno-pravna služba, češ da bi bila avtentična razlaga z zadnjim stavkom čez mejo, ki jo določa zakon, in v neskladju z ustavo. Zato predlagatelji avtentične razlage menimo, da je prav ob sprejemu avtentične razlage upoštevati tudi to določbo in sprejeti ustrezen amandma. Hvala.
Hvala lepa. Predlog za sprejem avtentične razlage je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem dr. Vinku Gorenaku, da predstavi stališče odbora. Izvolite.
Hvala lepa. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je to avtentično razlago obravnaval na 31. seji 6. 4. 2011. Predlagateljica je bila gospa Potrata in sopodpisani. Odbor je imel na razpolago avtentično razlago, mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Vlade. Gospa Potrata je predstavila zadevo, tako kot jo je predstavila tudi zdaj. Gospa Karlovškova iz Zakonodajno-pravne službe pa je poudarila, da je treba pri avtentični razlagi vedno izhajati iz pomena avtentične razlage in da ne more posegati za nazaj, zato je Zakonodajno-pravna služba predlagala amandma, da se zadnji stavek črta. Gospa Tržanova je v imenu Vlade predstavila, da se Vlada z avtentično razlago v osnovnem besedilu tudi strinja. Gospa Vesna Pavlič Pivk, Sodni svet, je predstavila njihovo stališče, kot ga običajno že poznamo, da če to ne velja za njih, potem se z njim strinjajo, sicer pa ne. V nadaljevanju sta nastopila tudi dva sindikalista, gospod Mitja Šuštar in Branimir Štrukelj. Odbor je po uvodni razpravi prešel na obravnavo vprašanja, ali je treba to avtentično razlago sprejeti. Po kratki razpravi je sprejel stališče, da je avtentično razlago treba sprejeti. Odbor je nato prešel še na obravnavo besedila avtentične razlage in sprejel tudi amandma. Amandma pravi, da se zadnji stavek avtentične razlage črta. Odbor je nato sprejel sklep, da bo predlagal takšno avtentično razlago tudi Državnemu zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnici Vlade za uvodno obrazložitev mnenja. Besedo ima gospa Tina Tržan, državna sekretarka na Ministrstvu za javno upravo. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Vlada Republike Slovenije podpira Predlog za sprejem avtentične razlage 49.a člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Prehod v nov plačni sistem, ki med drugim pomeni tudi prehod iz sistema količnikov oziroma plačnih razredov v sistem lestvice plačnih razredov, je kompleksna materija, ki je Zakon o sistemu plač v javnem sektorju ne ureja le v 49. členu temveč v celotnih prehodnih določbah. Pri tem je temeljno vprašanje pretvorbe plače, ki jo je javni uslužbenec prejemal v starem plačnem sistemu, v nov plačni sistem, od česar pa je neposredno odvisna višina plače javnega uslužbenca v novem plačnem sistemu. 49.a člen, kot temeljni člen, ki določa pretvorbo plače, ki jo je javni uslužbenec prejemal v starem sistemu, v nov sistem, je nejasen in v praksi povzroča različne interpretacije in posledično različna ravnanja delodajalcev. Posledica različnih interpretacij istega člena v praksi pa lahko pomeni neenako obravnavo javnih uslužbencev v okviru istega instituta – torej prevedbe. Sam zapis prvega odstavka 49.a člena je nejasen, kar ni mogoče odpraviti z različnimi metodami razlage predpisov, jezikovne oziroma gramatikalne razlage predpisov pa ni mogoče uporabiti. Ta odstavek določa, da se prevedba opravi, upoštevaje nominalne zneske osnovnih plač, določenih po predpisih in kolektivnih pogodbah, ki se uporabljajo do izplačila plače po novem zakonu. Drugi in tretji odstavek pa podajata dejansko formulo za izračun nominalnega zneska osnovne plače delovnega mesta oziroma naziva in nominalnega zneska osnovne plače javnega uslužbenca, torej ne določata preverjanja zakonitosti oziroma skladnosti količnikov z veljavnimi predpisi, še manj pa poseg v pravnomočne individualne delovnopravne akte in veljavno sklenjene pogodbe o zaposlitvi oziroma anekse, in s tem pridobljene pravice. Posebno pozornost v zvezi s prehodom v nov plačni sistem velja nameniti tudi določbam 49.f člena, ki pomeni uresničitev načela, da s prehodom v nov plačni sistem javni uslužbenci, razen direktorjev plačne skupine B, ki so v nov plačni sistem prišli že leta 2006, ne morejo prejemati nižje plače, kot so jo prejemali pred prehodom v nov plačni sistem. Gre za tako imenovani institut varovane plače. Zakonodajalec ni imel namena, da bi z zakonom zagotovil predhodno odpravo nepravilnosti na način, da bi se posegalo v pravnomočne akte, saj bi sicer v zakonodajni postopek vložil ustrezni predlog sprememb in dopolnitev zakona, kot je vložil 3. člen in novi 3a. člen. Za razliko od plačne zakonodaje, ki je veljala do uvedbe novega plačnega sistema, oba člena dejansko dajeta podlago za poseganje v individualne pravne akte v zvezi z določitvijo plače zaposlenih, vendar gre za sistemski del zakona in neprehodne določbe, zato je z navedenima členoma dana podlaga zgolj za poseganje v akte, s katerimi je določena plača javnega uslužbenca v novem plačnem sistemu. Predlagana avtentična razlaga 49. člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju bo zagotovila jasnost glede pravilnosti izvedbe prevedbe količnikov za določitev osnovne plače, delovnih mest oziroma nazivov in javnih uslužbencev v nov plačni sistem. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališče poslanskih skupin. Besedo v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima dr. Vinko Gorenak. Izvolite.
Hvala lepa. Ta avtentična razlaga, malo sva se s predlagateljico pravkar tudi posvetovala, je nastala dejansko na osnovi revizij Računskega sodišča v nekaterih javnih zavodih, zlasti v Drami. Jaz moram reči, da me pravzaprav nekoliko presenečajo stališča gospoda Šoltesa. Gospod Šoltes se sedaj spušča v plače javnih uslužbencev, in to tiste nižje kategorije ali večinsko nižje kategorije v javnem sektorju – ne gre za učitelje, igralce, profesorje, itd. – in ugotavlja, da imajo previsoke plače. To naj bi bila posledica lahko že iz preteklosti, torej tudi pred letom 2008. Teoretično gledano, če se je nekdo zaposlil leta 1975 ali 1980 in so mu takrat osnovno plačo izračunali narobe, ali je bilo karkoli narobe v njegovih napredovanjih vseh 20 let. Teoretično je potem situacija v nadaljevanju taka, da je gospod Šoltes na stališču, da bi bilo treba leta 2008 vzpostaviti pravo stanje. Poglejte, stvar ni čisto tako preprosta. Izjemno me moti, poudarjam to, da gospod Šoltes leta 2009 ob ugotovitvah svojega Računskega sodišča v Mestni občini Ljubljana ni ravnal enako. Tam ni naložil nobenih vračil, ki bi jih bilo treba s strani Mestne občine vračati. Seveda je tam nek župan, ki je njemu zelo blizu. Leta 1994 je bil gospod Šoltes zaposlen na občini Šiška, kjer je Računsko sodišče ugotovilo nepravilnosti. In tudi njemu je v žep kaj kanilo na področju tistih nepravilnosti in so bile kar velike težave z vračanjem tistega denarja. Da ne govorim o tem, da gospod Šoltes že leto in pol računa tri številke, 136 minus 125 je 11 tisoč evrov. Tega še ni uspel izračunati. Govorim seveda o Nacionalnem preiskovalnem uradu. Kadar gre za velike posle, velike ščuke, če bi temu tako rekli, ki so v tistih mlakah, te gospod Šoltes ne polovi. Prav bi bilo, da po letu in pol že enkrat ujame to veliko ščuko, ki se piše gospa Kresal. Prav bi bilo. Tako pa lovi po Drami tiste, ki prenašajo take stole in mize in imajo 600 evrov plače. Te pa lovi. Toliko o načelnosti in delu Računskega sodišča. Kar se tiče te avtentične razlage. Če je nekdo, teoretično gledano, od leta 1980 imel napačno izračunano plačo 18 let, je danes dolžan tudi 10 tisoč evrov. Kako jih bo plačal, saj jih ne more plačati, če ima 600 evrov plače? Sedaj ga bo država tožila za nazaj po mnenju gospod Šoltesa. Ampak poglejmo še nekatere druge posledice. Recimo, da je tak "nekdo" v tem času imel kredit – ja, saj kredit je dobil na osnovi višine svoje plače, sicer ga ne bi dobil. Naslednja zadeva, tak "nekdo" je plačeval vrtec, torej je plačeval vrtec, pa mu mogoče, če bi padel v nižjo kategorijo plače, če bi bila določena tako, kot meni gospod Šoltes, ne bi bilo treba plačevati vrtca. Ali bo zdaj za 18 let nazaj tudi vrtec dobil poračunan? Anomalija nad anomalijami. Zato je situacija preprosto taka: treba je opozoriti na to, da se je Vlada Republike Slovenije strinjala z avtentično razlago v izvirnem besedilu. Vlada Republike Slovenije se torej strinja, ker se zaveda, nihče danes ne zna oceniti, v koliko tožb bi se lahko spustili. Lahko se spustimo v 8 do 16 tisoč tožb, tu nekje je številka. Torej se bo država tožila s tistimi, ki imajo 600 evrov plače. Z 8 do 16 tisoč zahtevki bomo obremenili sodišča. To je nesmiselno. To je popolnoma nesmiselno. Seveda se je Vlada Republike Slovenije, kot sem rekel, strinjala z avtentičnim besedilom avtentične razlage, ki je bila posredovana tudi odboru. Hkrati pa je treba povedati, da je Zakonodajno-pravna služba rekla, da zadnji stavek – vam ga bom prebral, ker ne želim polemizirati, ampak želim, da sprejmemo neko stališče, ki bi bilo res dobro za delavce. Zadnji stavek avtentične razlage pravi naslednje: "Skladnost količnikov za določitev osnovne plače delovnega mesta oziroma naziva količnikov za določitev osnovne plače javnega uslužbenca s predpisi in kolektivnimi pogodbami, veljavnimi pred prehodom na nov plačni sistem, se ob preverjanju ne ugotavlja." To pomeni – kaj? Zdaj Zakonodajno-pravna služba pravi, da bi bila to kršitev zakonitosti, ki je v ustavi. Jaz se s tem strinjam, saj verjetno je. Hkrati pa dajmo reči tudi nekaj drugega, da gre tudi še za kaka druga načela v ustavi, pravičnosti, socialnosti in tako dalje, tudi ta načela imamo. Tako da ne vem, mislim, da bi moral Državni zbor res pogledati malo širše, ne tako ozko pravniško, na tako imenovano zakonitost. In druga zadeva, ki je pri tem. Glejte, obstaja še sodba Vrhovnega sodišča na tem področju. Vrhovno sodišče je na tem področju že razsodilo in je reklo, da če je delodajalec nekomu izplačeval plačo po veljavni odločbi, danes pravimo pogodbi ali po čemerkoli, potem je to veljavno in mu ni mogoče za nazaj takega akta razveljaviti. Računsko sodišče pa meni, da je treba zdaj nekomu iz leta 1975, 1980, če je po napaki države, ne po svoji, imel napačno izračunano plačo za nekaj 10 evrov ali nekaj evrov, to pobrati. Ampak prišli bomo v situacijo, ko bo teh 8 do 16 tisoč ljudi najverjetneje v sodnih postopkih to dobilo. Kaj torej pridobimo? Kaj torej pridobi država, če se s temi tisoči delavcev toži? Jaz mislim, da ne pridobi čisto nič. Tisto, v čemer se z gospo Potrata mogoče razlikujeva, saj drugače se ne razlikujeva, zdajle sva se malo posvetovala tudi zunaj, je to, da v SD menite, da je možno črtati zadnji stavek in da s tem ne ogrozimo avtentične razlage, ki bi bila v smislu, v kakršnem sem jaz želel, da bi bila. Če je tako, potem v poslanski skupini ne bomo nasprotovali taki avtentični razlagi, ni razloga, da bi ji nasprotovali, če pokrije situacije, o kakršnih sem govoril. Menim pa, da bi bilo bistveno bolje, če amandma, ki smo ga na odboru soglasno sprejeli – mislim pa, da smo bili tudi soglasno malo, ne bom rekel ravno zavedeni, ampak ne vem, če smo bili dovolj pozorni, – zavrnemo in bo ta stavek, da ni dovoljeno ugotavljati ob prevedbi leta 2008, ostal sestavni del avtentične razlage, bo pa po mojem mnenju situacija popolnoma jasna, in ne bomo v situaciji, v kakršni smo. Poglejte, v primeru delavcev Merkurja, gospod Potočnik ve za zadevo, ko smo avtentično razlago tukaj sprejeli, potem pa sodnik A reče, "ja, tem pripada", za enake situacije pa sodnik B reče, "ne, tem ne pripada". Ker avtentično razlago bere en sodnik tako, drugi jo bere pa drugače. In sedaj bomo sprejeli še eno avtentično razlago. Tu bi moralo verjetno Vrhovno sodišče malo poenotiti to prakso. Jaz vas vseeno v tem trenutku pozivam k temu, da skušamo ta amandma odbora, ki je bil soglasno sprejet, danes soglasno zavrniti, pa sprejeti kompletno avtentično razlago, ker bi s tem ta stavek, ki ga imamo notri, da se leta 2008 ob prevedbi ne ugotavlja stanje za nazaj, verjetno pomenil popolnoma čisto situacijo za vse direktorje javnih zavodov, ki so danes baje krivi – od Iva Bana in ne vem kdo vse je še kriv. Krivi so pa tudi vsi ministri, če smo direktni. Vsi, ki so bili v tem času pred letom 2008 na položajih. Zakaj? Iz razloga, ker so bili obveščeni o izplačilih plač. Mislim, da bi bila taka odločitev najboljša. Mi avtentični razlagi, če bo SD oziroma koalicija črtala zadnji stavek. ne bomo nasprotovali, ampak prav pa bi bilo, da ta zadnji stavek vnesemo notri, zato da bomo imeli čisto situacijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Ribič. [[Ga ni.]] Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh. [[Ne.]] Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavila mag. Sara Viler.
Spoštovani gospod podpredsednik, predstavniki Vlade, poslanke in poslanci. Pred dnevi sem prejela v dar knjižico, v kateri med drugim piše, da sta prekarnost in fleksibilnost termina, ki sta se v družboslovju ponovno uveljavila za poimenovanje pogojev in procesov, ki definirajo postfordistični trg dela. Prekarjat označuje tiste populacije, ki se zaposlujejo po milosti in glede na milost delodajalcev. Njihovo delo in življenje je tako skorajda absolutno odvisno od fleksibilizacije ter zahtev, naklonjenosti in arbitrarnosti in samovolje delodajalcev. Pri tem je treba upoštevati, da se prekarizacija vzpostavlja v vseh segmentih trga dela, le da je manifestacija prekarizacije med delavci za nedoločen čas pogosto bistveno nižja kot med pogodbenimi delavci z začasnimi oblikami zaposlitve. In avtentična razlaga 49.a člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju je prav to. V svoji zahtevi skupina poslank in poslancev navaja med drugim: "Možno je, da so bili količniki za določitev osnovne plače, ki so se upoštevali pri preverbi, v praksi doseženi s kršitvijo predpisov, ki so se uporabljali do začetka uporabe novega plačilnega sistema". Na primer tako, da zaposleni ni izpolnjeval pogojev za napredovanje ali da ni izpolnjeval izobrazbenih pogojev za delovno mesto. Zastavlja se vprašanje, ali bi bilo mogoče ali je celo potrebno te količnike pred preverbo spremeniti oziroma jih ne upoštevati pri preverbi. In nadalje, v primeru pogodbe o zaposlitvi v javnem sektorju gre za primer, ko je zaradi varstva javnega interesa kršitelj predpisa delodajalec. Zato zgolj na podlagi 86. člena obligacijskega zakonika ni mogoče uveljavljati ničnosti in izpodbojnosti, temveč se varujejo interesi druge pogodbene stranke – zaposlenega. Mar se res varujejo interesi zaposlenega, kot navajajo predlagatelji? Zaradi zaostrenih razmer se enostransko ukinjajo zakonita napredovanja, ukinja se celo uspešnost, nadure se že elektronsko sistemsko brišejo, razmišlja se o ukinitvi dodatka na delovno dobo, ukinja se socialni dialog zaradi zaostrenih razmer v fiskalni blagajni, ki ni sposobna pobrati niti davkov. Ministrici, pristojni za policijo in upravo, sta si po poročanju medijev ponovno v nasprotju, ker želi ena omogočiti dodatke policistom, ki delajo na terenu v vseh vremenskih pogojih, druga pa temu nasprotuje. Da bi imel delodajalec dolžnost ali vsaj pravico ob prevedbi plač v avgustu 2008 sanirati morebitne napake oziroma nepravilnosti, do katerih je prišlo pred prehodom v nov plačni sistem, bi morala obstajati za to posebna pravna podlaga. Zakonodajalec bi moral posebej predvideti dolžnost ali pravico do revizije aktov, s katerimi so bile plače določene. Te podlage v zakonu ni, zato delodajalec ni imel niti dolžnosti, niti pravice, da kaj takega stori. Pri prevedbi je bil dolžan upoštevati vse individualne pravne akte, odločbe, sklepe in pogodbe, s katerimi je javni uslužbenec pridobil določen količnik za določitev osnovne plače in dodatke, naštete v 49.b členu zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Vse te elemente je moral delodajalec upoštevati pri preverbi, drugače bi bilo nezakonito. Spoštovani! Morebitni obstoj kazenske odgovornosti zaradi zlorabe položaja nevestnega dela in drugih kaznivih dejanj se ne sanira in ne ugotavlja z avtentično razlago, pač pa se to dela v za to predvidenih postopkih. Če se že lotevamo tega problema, potem bi bilo smotrno sprejeti razlago, s katero bi na nek presečen datum v resnici pomilostili ene in druge delodajalce in delavce in tako za nazaj prevedli te nesrečne količnike. Vlada v svojem mnenju v delu zapiše, da razlaga zakona, ki pomeni poseg v pridobljene pravice, konkretno pravice do plače, ki so jo nekateri javni uslužbenci z izdanimi odločbami in sklepi delodajalca ali na podlagi sklenjene pogodbe o zaposlitvi prejeli pred več kot 10 leti, bi brez izrecne zakonske podlage pomenila kršitev zaupanja v pravo, ki je sestavni del ustavnega načela pravne države. Ali Vlada morebiti ve, kakšne so bile razsodbe sodišča, ko je nekdanji župan dr. Rupel na podlagi zahtev Računskega sodišča tožil nekdanje zaposlene v takratni občini zaradi preveč izplačanih plač? V resnici gre pri tej obvezni razlagi za sistemsko spremembo zakona in tega predlagatelji pravzaprav niti ne skrivajo, saj sami navajajo kopico drugih problemov, zaradi katerih je treba to materijo urediti. Tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora opozarja, da morajo biti pri urejanju za nazaj skrajno previdni, ker gre za resen poseg v pridobljene pravice. In za konec. Na začetku navedeno knjižico nam je vsem poslankam in poslancem poslal gospod Jožef Školč, državni sekretar. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavil mag. Franc Žnidaršič. Izvolite.
Lepa hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane predstavnica Vlade, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Poslanska skupina nepovezanih poslancev bo obvezno razlago 49.a člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju podprla. Dogovor je bil, da jo podpremo, skladno z odločitvijo odbora, ki črta zadnji odstavek. Zadnji odstavek namreč za nas pomeni, da naj se nepravilnosti, ki so botrovale izračunu plač po starem sistemu ne preverjajo, ko se določajo plače po novem. Mislimo, da je to slabo in v tem smislu je duh popravljene razlage tega člena sprejemljivejši. Težava je pa res, da delavci niso nič krivi, če je delodajalec narobe izračunal njihove plače, z vsemi posledicami za nazaj. Mi soglašamo s tistimi, ki mislijo, da bi bilo narobe, če bi za narobe izračunane plače delavce obremenili, da bi to vračali, zlasti če gre za tiste z najnižjimi osebnimi dohodki. Težava je pa nekje drugje, zato bi kazalo v zakon zapisati, da pa za naprej ni mogoče na enakih zgrešenih podlagah količnike prevesti v nov plačni sistem, ker vsi še nimajo pogodbe. Eni gredo v pokoj pa pridejo novi na njihovo delovno mesto. In tisti ne more podedovati nepravilnosti v sistemu, ki je bil pred zakonom, ki je bil sprejet na novo, in ga vleči v tej smeri naprej. Ne glede na to, kakšen bo končni rezultat današnjega odločanja, menim, da bi kazalo v zakon dodati člen, po katerem bi za naprej morali obvezno pogledati, kaj je bilo z izračunom plač za posamezno delovno mesto prevedeno v nov sistem, da tisti, ki na novo vstopa, ne bo nosil s seboj enakih negativnih posledic delodajalca, ki je takrat slabo računal iz kakršnegakoli razloga, ali namerno ali po pomoti ali kakorkoli že, delavci niso sami krivi, saj imamo odgovorne v posameznih institucijah. Menim, da je dejansko težava v tem, kakšna obvezna razlaga je boljša, ali s tem zadnjim stavkom ali brez njega. Res pa je, da nas je Zakonodajno-pravna služba obvestila, da je takšna razlaga v celoti, kot je bila predlagana, dejansko sprememba zakona, kar pa je za avtentično razlago nedopustno. V tem duhu ni mogoče pristati na načelo socialnosti ali kakšno drugo načelo. Zakon ima načela, ko se sprejema, ko pa je sprejet, potem veljajo določbe, kakršne so tam zapisane, in jih je mogoče samo bolj natančno razložiti, nikakor pa ne z avtentično razlago spreminjati. Lepa hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Dušan Kumer. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli avtentično razlago 49. člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Naša podpora temelji na dejstvu, da avtentična razlaga tega člena bolj natančno pojasnjuje realizacijo mehanizma prevedbe nominalnih zneskov osnovnih plač delovnega mesta oziroma naziva, ob upoštevanju količnika, ki je bil določen v pravnem akte, naj je to odločba, pogodba ali kakšen drug akt, ki jo je zaposleni posedoval v mesecu pred prvim izplačilom plač po sedanjem veljavnem zakonu. Prva avtentična razlaga dovolj in bolj natančno pojasnjuje, da 49. člen veljavnega zakona ne vsebuje nobene zahteve ali navodila, ki bi narekovala, da je ob izvajanju prevedbe treba preveriti, ali so ti količniki v individualnih pravnih aktih delavcev skladni s predpisi in kolektivnimi pogodbami, ki so veljali pred prehodom v nov plačni sistem. Če bi tako bilo, potem bi bilo nujno treba določiti v tem istem zakonu, kakšno naj bo postopanje delodajalcev ob prevedbi, da bi se takšno neskladje lahko ugotovilo. Tega pa v veljavnem zakonu ni. Ne nazadnje pa to razlago, da namen prvega odstavka 49. člena ni poseganje v plačo, določeno po prejšnjih predpisih, potrjuje tudi sam institut tako imenovane varovane plače, ki je določen v 49.f členu Zakona o plačah v javnem sektorju. Zato se tudi danes ne more postavljati vprašanje pravilnosti prevedbe plač v opisanem primeru. Lahko se sicer zastavi vprašanje, ali so bili doseženi količniki in dodatki, ki so pripadali javnim uslužbencem, prevedeni skladno z določbami zdaj veljavnega zakona o plačah v javnem sektorju, nikakor pa ne vprašanje veljavnosti aktov iz obdobja prejšnjega plačnega sistema, s katerim so bili plačni elementi določeni. Torej, tudi če bi bili količniki za določitev osnovne plače, ki so se upoštevali pri prevedbi, v praksi doseženi, na primer s kršitvijo predpisov, ki so veljali od začetka uporabe novega plačnega sistema, ni možno tega spremeniti in spreminjati brez potrebne in izrecne zakonske podlage. Novi zakon pa ni predvidel revizije oziroma preverjanja, kako so bili količniki za določitev Zato delodajalcu takšno preverjanje ni bilo treba prevesti. Še več. Za nekaj takega ni obstajala pravna podlaga in bi bil tak poseg delodajalca nezakonit. V poslanski skupini bomo to avtentično razlago podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanski skupin. Prehajamo na razpravo o predlogu za sprejem avtentične razlage, o besedilu avtentične razlage ter amandmaju Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje. K besedi se je javila mag. Potrata v imenu predlagateljev.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Ker kaže, da avtentični razlagi sami po sebi ne nasprotuje velika večina poslanskih skupin ali vsaj tistih, ki so predstavile svoja stališča, se pa zapleta ali pa imamo različne poglede na zadnji stavek predlagane avtentične razlage, ki ga je matično delovno telo izločilo iz besedila avtentične razlage, bi vendarle rada povedala naslednje. Če gledamo avtentično razlago kot celoto in je sedaj z amandmajem, kar predlagamo, črtano tole besedilo: "Skladnost količnikov za določitev osnovne plače delovnega mesta oziroma naziva in količnikov za določitev osnovne plače javnega uslužbenca s predpisi in kolektivnimi pogodbami, veljavnimi pred prehodom v novi plačni sistem, se ob prevedbi ne ugotavlja", smo pojasnjevali tudi v razlagi k amandmaju, ki smo ga obravnavali na matičnem delovnem telesu in s katerim sta soglašali Vlada ter Zakonodajno-pravna služba. S črtanjem je tako bil odpravljen očitek, ki ga je zapisala Zakonodajno-pravna služba in zato poslankam in poslancem predlagam, da ta amandma podprejo tudi na plenarnem zasedanju, ker smo bili posebej opozorjeni na to, da če bi bil ta stavek zapisan, potem bi se mogel razumeti tudi tako, da se ob prevedbi ne ugotavlja, da se s tem izključuje tudi možnost oziroma da se s tem stavkom tudi izključuje možnost spremembe oziroma razveljavitve določb o plači v individualnih aktih, to se pravi v odločbah, sklepih in pogodbah o zaposlitvi, na podlagi in v okviru pravnih sredstev, ki jih je mogoče uporabiti za spremembo ali razveljavitev individualnih pravnih aktov in pogodb o zaposlitvi oziroma njenih posameznih delov. To se pravi, če bi to besedilo ostalo zapisano, potem bi bila s tem izključena uporaba pravnih sredstev, ki jih ima posameznih na voljo pri uveljavljanju svojih individualnih pravic. Določitev plače pa je individualna pravica in mislim, da je to tudi del odgovora na tisti pomislek, ki ga je izrekel mag. Žnidaršič, da bi za nazaj lahko reševali nepravilnosti, ali za nazaj lahko razlagamo pozicijo samo z avtentično razlago, medtem ko je za naprej prevedba plač stvar novega plačnega sistema. S to avtentično razlago tudi ne pokrivamo tistih morebitnih napak, ki so pri prevedbi v nov plačni sistem nastale po uveljaviti novega plačnega sistema. Dolžna sem odgovor še na eno stališče, ki je bilo izrečeno v predstavitvah poslanskih skupin, ko se je slišalo sklicevanje na sodno prakso oziroma na odločbo Vrhovnega sodišča. Sodne prakse v zvezi s tem problemom, ki ga rešujemo z avtentično razlago 49a. člena, še ni. Ne obstaja sodna praksa, zato sklicevati se na odločbe Vrhovnega sodišča v zvezi s plačami v tem primeru ni mogoče. Mislim, da je prav, da to vemo. Mislim, da je prav, da povemo tudi to, da smo predlagatelji avtentične razlage opravili med vložitvijo avtentične razlage, mnenjem Vlade in mnenjem Zakonodajno-pravne službe poglobljene pogovore, da tako rečem, storili to tudi še naknadno, ko je bilo na naslove poslanskih skupin oziroma vodij poslanskih skupin posredovano pismo pravne zastopnice enega od javnih zavodov. Tudi po tistem smo se še posvetovali in zato v imenu predlagateljev zagovarjam predlog, ki ste ga dobili v glasovanje, to je predlog za amandma, s katerim črtamo zadnji stavek avtentične razlage. Avtentična razlaga s tem zagotavlja varovano plačo za tiste, za katere tudi v Poslanski skupini Socialnih demokratov menimo, da nimajo tako visokih dohodkov, da bi jim lahko naložili še vračanje plače, ker jim je bila z individualnimi akti določena plača, ki bi morebiti glede na delovno mesto, ki ga opravljajo, morala biti po ugotovitvah Računskega sodišča nižja, ker morebiti ne dosegajo izobrazbe. Res pa je, da morebiti te izobrazbe niti ni mogoče doseči, ker ni takšnih programov za doseganje izobrazbe ali so bili z drugimi individualnimi akti ali z določanjem uspešnosti ali čim uvrščeni na takšno raven plače, ki se je potem prevedla v nov plačni sistem. Hvala.
Hvala lepa. Opozarjam oziroma sporočam, gospa Tina Tržan, da se lahko javite k besedi kadarkoli, zdaj ali pa tudi kasneje. Izvolite, imate besedo.
Glede na to, da je bilo precej razprave glede odbora, ki je potrdil amandma, bi želela posebej poudariti, da tudi Vlada na podlagi temeljite preučitve vsebine amandmaja ocenjuje, da je takšen amandma ustrezen, kajti že sam tekst avtentične razlage v predhodnih vsebinskih navedbah dovolj jasno opredeljuje, da je 49.a člen, ki ga najdemo v prehodnih določbah in je namenjen enkratni prevedbi plače javnega uslužbenca iz starega sistema v nov sistem, tako zanesljiv, da ni treba še dodatno dodajati zadnjega stavka avtentične razlage. Vlada zato amandma podpira. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franco Juri. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Jaz bom zelo kratek, in sicer zaradi nepričakovanih dejstev. Nismo imeli predstavitve stališča poslanske skupine, zato bom zdaj izkoristil to priložnost, da podprem avtentično razlago in da podprem v imenu poslanske skupine tudi amandma, ki je bil predložen in soglasno sprejet na matičnem odboru. Pričakujem, da tudi stranke opozicije, ki so na matičnem odboru podprle ta amandma, ki črta zadnji stavek avtentične razlage, bodo to podprle. Dileme, ki smo jih danes slišali, so bile pojasnjene. Mislim, da tako predlagatelj kot predstavnica Vlade sta jasno opredelila pomen avtentične razlage in tudi dokazala, da tiste nedorečenosti, ki so bile izpostavljene, nimajo pravih temeljev. Avtentična razlaga bo vsekakor te nedorečenosti končno sanirala in prispevala k temu, da se pri določanju plač iz prejšnjega v novi sistem upošteva dejansko tudi pravičnost, ki jo delavci v javnem sektorju pričakujejo. Torej ni nobenega dvoma, da bomo glasovali tako za avtentično razlago kot za amandma. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Jurša. [[Ne bo razpravljal.]] Gospod Anton Anderlič. [[Ne bo razpravljal]] Gospod Franci Kek. [[Ne bo razpravljal.]] Gospod Vito Rožej. [[Ne bo razpravljal.]] Gospod Anton Urh. [[Ne bo razpravljal.]] Gospod Alojzij Potočnik. [[Ne bo razpravljal.]] Gospod Tadej Slapnik. [[Ne bo razpravljal.]] Gospod Vili Trofenik. [[Ne bo razpravljal.]] Dr. Vinko Gorenak ne more razpravljati, ker je čas poslanske skupine porabljen. Predstavnica Vlade je govorila. Želi še enkrat besedo predlagateljica mag. Majda Potrata? [[Ne želi.]] Sporočam, da smo zaključili razpravo o predlogu avtentične razlage. O predlogu za sprejem avtentične razlage, o besedilu ter amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 20. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZA SPREJEM AVTENTIČNE RAZLAGE DRUGEGA ODSTAVKA 75. ČLENA IN 63. ČLENA V POVEZAVI Z DRUGIM ODSTAVKOM 75. ČLENA ZAKONA O PREVZEMIH. Predlog za sprejem avtentične razlage je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev, s prvopodpisanim Dušanom Kumrom. Predlog za sprejem avtentične razlage je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Matjažu Hanu. Izvolite.
Lepa hvala, spoštovani podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za gospodarstvo je na prvem nadaljevanju 34. seje 5. aprila 2011 kot matično delovno telo obravnaval navedeni predlog za sprejem avtentične razlage. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za gospodarstvo, Zakonodajno-pravne službe, predsednik Sveta Agencije za trg vrednostnih papirjev, predstavnik Kapitalske družbe, d. d., Slovenske odškodninske družbe, predsednik Društva – Mali delničarji – Skupaj smo močnejši in predstavnik Vseslovenskega združenja malih delničarjev. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Vlade, stališče Agencije za trg vrednostnih papirjev in pripombe Društva – Mali delničarji – Skupaj smo močnejši. Zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju ugotavlja, da ima predlog s poslovniškega vidika vse potrebne elemente, da sprejem avtentične razlage ni primeren, ker potreba avtentične razlage drugega odstavka 75. člena in 63. člena ni izkazana in ker s predlaganim besedilom avtentične razlage spreminja pomen navedenih členov Zakona o prevzemih. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Vlade, ki z vidika namena predlogu avtentične razlage ne nasprotuje. V razpravi so sodelovali tudi predstavniki Društva – Mali delničarji – Skupaj smo močnejši in Sveta Agencije za trg vrednostnih papirjev, ki so menili, da ni podane potrebe za sprejem avtentične razlage. V razpravi je večina članov odbora kljub nekaterim odklonilnim mnenjem ocenila, da je avtentično razlago treba sprejeti, ker veljavna zakonodaja ne omogoča državi, da bi uveljavila glasovalne pravice v podjetjih, ki so deloma v državni lasti. Predlog avtentične razlage je razumeti tudi kot namen, da se v podjetjih, ki so deloma v državni lasti, ohranjajo glasovalne pravice države in s tem posledično zaščiti tudi državno premoženje. Ob tem je bilo opozorjeno tudi na posledice, ki bi jih morebitno nesprejetje imelo za državni proračun. V razpravi je bila dana tudi pobuda, da se, upoštevajoč pravno mnenje, do seje Državnega zbora ponovno proučijo vse možnosti za izvrševanje obravnavane problematike. Predlagano je tudi, naj se ponovno prouči del direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ponudbah za prevzem v angleški različici in se primerja s slovenskim prevodom. Članica odbora je namreč menila, da je slovenski prevod neustrezen in da je bil kot tak uporabljen pri pripravi zakona o prevzemih v letu 2006. Po končani razpravi je odbor prišel najprej na odločanje o predlogu sklepa, ali je avtentično razlago drugega odstavka 75. člena in 63. člena v povezavi z drugim odstavkom 75. člena Zakona o prevzemih treba sprejeti. Odbor je z večino glasov sprejel sklep, da je avtentično razlago treba sprejeti. Glede na sprejeti sklep je odbor v nadaljevanju prešel na glasovanje o naslednjem predlogu sklepa: Odbor za gospodarstvo predlaga Državnemu zboru, da predlog za prejem avtentične razlage drugega odstavka 75. člena in 63. člena v povezavi z drugim odstavkom 75. člena Zakona o prevzemih ter predlog besedila avtentične razlage sprejme v predloženem besedilu. Tak sklep je tudi sprejel z večino glasov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi predstaviti stališče Vlada? [[Ne.]] Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo stališče predstavil gospod Janez Ribič.
Spoštovani! Zakonodajno-pravna služba pravi, da avtentična razlaga drugega odstavka 75. člena zakona o prevzemih ter 63. člena v povezavi s tem drugim odstavkom 75. člena ni potrebna, ker sta navedena člena dovolj jasna. Prav tako pa bi predlagana razlaga pomenila spremembo besedila, kot ga je določil zakonodajalec. Spremembe in dopolnitve zakonov ne morejo biti predlog avtentične razlage, temveč so lahko le predmet sprememb in dopolnitev zakona, ki mora biti sprejeta v zakonodajnem postopku. V Slovenski ljudski stranki se strinjamo z namenom, ki ga avtentična razlaga nosi v sebi, vendar nam je žal, da poskušamo zopet iskati neko bližnjico in dobesedno zlorabiti institut avtentične razlage. In to ni prvič. Smo že imeli podoben primer, ko smo z avtentično razlago reševali, kako kaznovati direktorja Pošte Slovenije, ker je bilo nekaj nejasno zapisano v zakon. Danes imamo bistveno bolj resen problem, ki ima za državo lahko zelo velike posledice, kajti sprašujemo se o tem, kako naj država izvaja svoje lastniške funkcije v podjetjih, kjer je tudi lastnica v takšnem deležu, da presega ta prag za prevzem. Treba bi se bilo zavedati, da so pravila enaka za vse in izjem za državo, za banke oziroma za ne vem koga ne bi smelo biti. Če pa želimo državo reševati oziroma jo želite, pa se poslužite drugih institutov, kot na primer spremembo zakona o prevzemih. Državni zbor mora biti prvi tisti, ki mora varovati osnovne zakonitosti ter načela in principe prava in pravne države. V Slovenski ljudski stranki bomo zato glasovali proti tej avtentični razlagi. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Anton Urh.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod podpredsednik, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini DeSUS bomo podprli sklep matičnega delovnega telesa, s katerim se predlaga Državnemu zboru, da sprejme predlog za avtentično razlago besedila Zakona o prevzemih. Gre za razlago dveh členov, ki sta izjemnega pomena za zaščito državnega premoženja in ohranitev glasovalnih pravic države, solastnice deležev v več podjetjih. Verjetno jih ne bi bilo treba posebej naštevati. Za osvežitev spomina pa kljub temu naj povem, da gre v tem trenutku za podjetja kot so A-banka, Krka, Petrol, Nova Kreditna banka Maribor, Sava, Zavarovalnica Triglav, Aerodrom Ljubljana. Zakon iz leta 2006 s členi, ki so predmet avtentične razlage, določa, da osebe, ki na dan uveljavitve zakona v določeni družbi dosegajo ali prevzemajo končni prevzemni prag, niso dolžne dati prevzemne ponudbe, če pa povečajo svoj delež, pa to morajo storiti. Skupina poslancev je z avtentično razlago predlagala, da za vse, ki so imeli na dan uveljavitve več kot 25-odstotni delež v posamezni družbi, velja prehodni prevzemni prag. Ta je po predlogu avtentične razlage enak najnižjemu deležu, ki so ga imele osebe od dneva uveljavitve zakona naprej. Dokler ne presežejo prehodnega prevzemnega praga, jim ni treba dati prevzemne ponudbe. Koliko bi državo danes stalo, če bi v vseh podjetjih, proti katerim tečejo postopki agencije, morala objaviti prevzeme? Po grobi oceni lahko nanesejo prevzemne objave 4,5 milijarde evrov ali celo nekaj več, kar mimogrede povedano pomeni približno 4-letni prispevek proračuna Republike Slovenije, ki ga le-ta mora namenjati Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Res je, da v tem primeru avtentične razlage, upoštevajoč posredovana in povedana mnenja pravnih strokovnjakov, kot kaže, le-ta ni ravno na mestu. Res je tudi, da so bile v Državnem zboru že podobne situacije, ko so bile sprejete odločitve, ki niso bile v popolnem skladju z doktrino prava. In ker v tem trenutku nimamo na mizi nobene druge rešitve, ki bi bila boljša, kot je predlog te avtentične razlage, katere namen, verjamem, da vsi podpiramo, poslanci DeSUSa ne bomo odrekli podpore predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki nam predlaga, da avtentično razlago sprejmemo v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala. Gospod Bogdan Barovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegice, kolegi, spoštovani predstavnik vlade! Začel bom z mnenjem dr. Matjaža Nahtigala. Skušal bom biti zelo argumentiran v zvezi s stališčem Slovenske nacionalne stranke. Poleg gospoda Nahtigala seveda v teh 10 minutah, upam, da mi bo uspelo, ne bom šel niti mimo spoštovanega profesorja dr. Grada. Da ne bi rekli, da smo osebno ali ker smo SNS, ker smo opozicija, nasprotujemo tej avtentični razlagi. Dr. Nahtigal je pred 14 dnevi zapisal: "Namesto čedalje bolj nekonkurenčnega, insajderskega in oligarhističnega kapitalizma, ki smo ga nasledili s privatizacijskimi procesi tranzicije, bi morali izvesti poglobitev in demokratizacijo tržnega gospodarstva. Pluralnost lastništva, uravnoteženost in raznolikost lastniških oblik lahko pripeljejo do bolj učinkovitega in bolj transparentnega upravljanja gospodarskih družb v primerjavi s sedanjo neustrezno in premalo konkurenčno posttranzicijsko lastniško strukturo. Takšnemu preoblikovanju poleg določene in premišljene privatizacije podjetij v državni lasti je enako nujna resnična privatizacija zasebnega sektorja se izogibajo tako predstavniki institucionalno konzervativne socialne demokracije kot zagovorniki selektivnega neoliberalizma. Dinamična republika glede na vprašanje lastninske pravice bistveno drugače, kakor tradicionalna statična republika. Medtem ko je v zadnji koncentrirana lastnina vir moči in vpliva ter izključevanje vseh drugih, so moderne oblike lastninske pravice v dinamični republiki, vir vključevanja državljanske avtonomije in aktivnega uresničevanja državljanskih vrlin". Zakaj sem citiral ta tekst? Dr. Nahtigal je zadel bistvo. Bistvo, ki se pri nas dogaja. Mi smo v procesu koncentracije lastnine kot vira moči in vpliva ter v procesu izključevanja vseh drugih. Ne drugih – nas! Takšno je očitno zdaj vodilo te vlade. Poglaviten namen predloga avtentične razlage je, da podjetja, ki so deloma v državni lasti, ohranijo glasovalne pravice države in posledično zaščitijo državno premoženje. Kar je dober cilj in namen, ampak ob tem je treba povedati, da smo vsi drugi od kakršnegakoli odločanja, soodločanja izločeni, ne smemo ugovarjati. Če bomo ugovarjali, bomo preglasovani. Avtentična razlaga mora biti sprejeta, to smo slišali, ker veljavna zakonodaja – to pa je bistv – ne omogoči državi, da bi uveljavljala glasovalne pravice v podjetjih, ki so deloma v državni lasti. Avtentično razlago moramo zato sprejeti, ker veljavna zakonodaja ne omogoča glasovalne pravice v podjetjih, ki so deloma v državni lasti. Zanima me, kdo v tej vladi sploh ve, kdo je pristojen za uveljavljanje glasovalnih pravic države. Rad bi to slišal. Slišali smo, da je ta avtentična razlaga potrebna tudi zaradi tega, ker gre za posledico za proračun, konkretno govorim o dividendah. Kdo – povejte mi – plačuje sanacijo bank? Kdo? Delodajalci? Z dividendami ali brez dividend, z dobički ali brez dobičkov? Primer Telekom – 200 milijonska izguba, ministrica Radićeva mora poslušati predsednika uprave, kako so ubogi in kako ne bo dividend. Jaz sem skoraj prepričan, da bomo čez kakšen mesec ali dva govorili o dokapitalizaciji Telekoma v Državnem zboru. Imamo AUKN, Agencijo za upravljanje s kapitalskimi naložbami, imamo Kad in imamo Sod. Ti so upravljali družbeno premoženje in zaradi njih, teh, ki so to upravljali, smo tam, kjer smo. Zaradi Baroviča in Slovenske nacionalne stranke sigurno ne. In čedalje bolj se strinjamo s tistimi, ki pravijo, da je treba vse tri ukiniti, in to danes. In jih seveda dati tudi v ugotavljanje sokrivde in v sodni proces. Gospodje, ki vodijo te institucije, mimogrede, imajo vsekakor dokazljivo večje plače, kot jih ima celo predsednik Vlade te države. Ampak, mi jih ujčkamo, oni pa zapravljajo naš denar in uničujejo našo državo. Oni so upravljali z državnim premoženjem, ne mi, oni. Imamo trenutek, ko se je vključil državni regulator – Agencija za trženje vrednostnih papirjev, in je bil popolnoma jasen, da ta avtentična razlaga nima svojega mesta, ker je bil člen, ki ga želite z avtentično razlago spreminjati oziroma spreminjati želite zakon, da je popolnoma jasen in da to ni potrebno. Poglejte, toliko je razlag. Ne. Regulator je sicer ostal, najbrž se ga kdo boji zamenjati. Zakaj? Ne vem. Najbrž se kdo boji pravnih mnenj, kdo se boji še česa drugega, ampak ne. Zdaj naj bi z avtentično razlago rekli, "regulator se je zmotil, ni nas razumel, zakonodajalca, regulator nas ni razumel in je razmišljal napačno. Mi se sicer regulatorju zdaj opravičujemo, gospodje iz ATVP", to govori ta avtentična razlaga, "ker ste nas narobe razumeli, ampak tako bo". Ampak, regulator je bil v svojih navedbah popolnoma jasen, zakonodaja pozna prevzemni prag, dodatni prevzemni prag in končni prevzemni prag. Predhodni prevzemni prag je nov institut, ki bi ga in ga sme uvesti zgolj in samo zakon, klicaj, in nič drugega, ne avtentična razlaga. Tukaj je bil regulator jasen kot rosa. Zakaj ne sprejmemo novele zakona, kot bi bilo treba? Zakaj avtentično razlago? Avtentična razlaga ne more in ne sme spreminjati zakona. In ker vem, da meni ne verjamete, ker mi nikoli niste, pa sem imel marsikdaj prav v imenu Slovenske nacionalne stranke, bom pa za konec citiral še eminenco ustavnega prava, profesorja, nekdanjega ustavnega sodnika dr. Francija Grada. Dr. Franci Grad je poudaril, da avtentična razlaga lahko podrobneje razloži uveljavljeno zakonsko določbo, ne more pa, ne more pa spreminjati njene vsebine. Avtentična razlaga postane del zakonske določbe, ki jo razlaga in deli v celoti njeno usodo, torej velja tudi od takrat, odkar velja zakon, torej velja retroaktivno, in nadalje, če se v avtentični razlagi skriva nova vsebina, nova zakonska ureditev, ki presega vsebino veljavnega zakona, uporaba avtentične razlage ni utemeljena in uporaba avtentične razlage ni dopustna. Jasno. Temu pritrjuje tudi Ustavno sodišče v različnih odločbah in se lahko navezujemo tudi na prejšnjo točko, o kateri smo govorili. Profesor je še dodal: "Predlagana razlaga ne tolmači obstoječega zakonskega besedila, govorim konkretno, temveč uvaja novo vsebino, še posebej pa ta nova vsebina, ki jo ta avtentično razlaga, uveljavlja v zakon, velja za tako imenovani prehodni prevzemni prag." Spoštovani kolegice in kolegi, tudi jaz upam tako, kot je upal dr. Grad, ko je zapisal, da bo pri glasovanju o tej avtentični razlagi prevladala vladavina prava ter moč argumenta in ne argument moči. Bojim se, da temu ne bo tako. Ampak vsi mi tako ali drugače, v tem zboru ali izven njega, v oblasti ali izven oblasti, bomo posledice današnje odločitve prenašali do konca življenja. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Borut Sajovic bo prestavil stališče Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Res je, pred nami je zahtevna in težka odločitev, kjer se tehta vsaj med dvema izredno pomembnima stvarema. Tisto, kar pa pri nas v razmisleku prevladuje pa je, da je treba z avtentično razlago čim bolj učinkovito zavarovati državno premoženje. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo na načelni ravni zadržani do vseh, prav vseh predlogov avtentičnih razlag. Vendar pa same okoliščine včasih narekujejo, da je treba žal poseči tudi po tem instrumentu, zato smo predlog avtentične razlage na začetku procedure tudi sopodpisali. Po našem mnenju z avtentično razlago sledimo vsebinsko pravim ciljem, o čemer obstaja najbrž celo široko soglasje v celotnem Državnem zboru. Kot pa je že splošno znano, pa se bistvo tega problema nahaja v preprostem dejstvu, da je regulator Agencijae za trg vrednostnih papirjev v posameznih pomembnih podjetjih odvzela glasovalne pravice državi in državnim podjetjem. Temu je pritrdilo in pa tudi prisodilo Vrhovno sodišče, ki je sledilo odločbi Agencije za trg vrednostnih papirjev, in sicer da so državni subjekti kršili prevzemno zakonodajo. Nesporno dejstvo, ki obstaja. Regulator Agencija za trg vrednostnih papirjev se je za tako potezo, to je odvzem glasovalnih pravic, odločil na podlagi tega, ker so država oziroma z njo povezana podjetja že odprodala delnice in jih nato nazaj kupovala, kar pomeni, da bi morali ti deležniki zagotovo objaviti prevzem. Namreč, višji prevzemni prag od zakonsko določenega je veljal samo za zatečeno stanje ob uveljavitvi prevzemne zakonodaje. Zato smo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe, odločbe Agencije za trg vrednostnih papirjev in tudi sodbe Vrhovnega sodišča postali še bolj zadržani do predloga avtentične razlage. Ko smo že uvodoma pojasnili, smo s tem predlogom želeli utrditi voljo zakonodajalcev, da državi ni treba objaviti prevzema o deležu, ki ga je imela v lasti z uveljavitvijo zakona, kljub temu, da je že takrat presegla zakonsko določen prevzemni prag. Na to nas je še bolj napeljevalo razmerje glasovalnih pravic, ki se je z odvzemom glasovalnih pravic vzpostavilo v praksi. Po drugi strani pa se v poslanskem klubu tudi resno zavedamo nevarnosti, da kljub sprejetju avtentične razlage ne bomo pa uspeli rešiti problema, za katerega si prizadevamo. Namreč, vsi tisti, ki bodo izkazali pravni interes, bodo lahko tudi avtentično razlago izpodbijali na Ustavnem sodišču, ki je že do sedaj v nekaj primerih razveljavilo avtentično razlago, saj naj bi le-ta posegala v samo zakonsko materijo, namesto da bi jo razlaga. Če Ustavno sodišče odloči, se o tem ne parlamentira, ne razpravlja, pač pa se to izvrši. Naprej, v mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora zasledimo ravno to stališče. Namreč, da se z obvezno razlago posega v samo zakonsko vsebino oziroma se spreminja njen pomen. Pomislekov je torej veliko, odgovori ne vsi korektni in ne pravi, ampak pri glasovanju pri nas bo v tem primeru prevladalo to, da je treba poskusiti z avtentično razlago z enim samim izključnim in preprostim ciljem in namenom, da je treba zavarovati državno premoženje. Tako bo danes tudi naše glasovanje. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Če smo lahko slišali, da je bila za nekatere odločitev težka, naj povem, da je odločitev za skupino nepovezanih poslancev – Solidarnost lahka, ker se pravzaprav odločamo samo o dveh možnostih. Ena možnost je, da sledimo v škarjah, ki se odpirajo enemu polu, ki hoče uveljaviti politično voljo in politični interes ter moč, in drugi pol je tisti, ki govori o tem, da je treba spoštovati strokovnost in načela pravne države. Pri tem se naša poslanska skupina odloča za to, da ne bo podprla predloga avtentične razlage, ker le ta uveljavlja voljo, volonterizem nad pravno državo. Odločamo torej v neki jasni konotaciji. Kar se tiče dobrih namenov in interesov ščitenja državne lastnine, je seveda to povsem legitimno, vendar mora biti tudi pot do zaščite taka, kakršno predvideva naš pravni sistem. Vemo, da se sedaj odločamo o tem, spet samo o dveh vprašanjih, ali je dopustno, da to, kar predlagatelji predlagajo, potrdimo, in ali je potrebno, da se avtentična razlaga sprejema. Avtentična razlaga je potrebna takrat, kadar pravne norme niso jasne, kadar je zelo veliko razlik v razmišljanju o tem, kaj nam hočejo te norme povedati. Teh nejasnosti do sedaj ni bilo v stroki opaziti, niti ene same. Mi nismo prebrali stališča, ki bi govorilo o nejasnostih, o tem, da bi bilo treba dodatno razložiti ta dva člena, ki ju zadeva avtentična razlaga, ampak vsi pravniki, strokovnjaki govorijo o tem, da je to jasno. Drugi, nepravniki, predlagatelji pa to razumejo drugače od stroke, od pravnih strokovnjakov. Komu naj zdaj verjamemo tisti, ki nismo vrhunski pravni strokovnjaki? Verjeti stroki ali predlagateljem iz političnih vrst? In ta stroka, naj spomnimo še enkrat, je razen omenjenih posameznikov, profesorjev, strokovnjakov, ki se s tem ukvarjajo, tudi naša Zakonodajno-pravna služba, ki je bila nedvoumna. Ta stroka je tudi Zakonodajna služba Vlade Republike Slovenije, ki je bila nedvoumna. Ta stroka je za nas tudi ATVP, saj Vlada verjetno razume ATVP kot tistega, ki mora ščititi interes vseh, tudi države, tudi državni interes, in se mora pri tem seveda držati nekih pravnih norm, da ne bi bil pri tem arbitraren, ko odloča. Mi torej ocenjujemo, da avtentična razlaga ni potrebna, poleg tega tudi ni dopustna. Podpisniki predloga skušajo utemeljiti, zakaj so pravzaprav sploh predlagali to avtentično razlago. Lahko bi rekli, da je njihova argumentacija takšna, da ni pravna argumentacija, ampak je seveda politična argumentacija. Do predloga je prišlo zavoljo tega, ker je ATVP pričela sankcionirati kršenje. In to je njena funkcija, to je funkcija ATVP, Agencije za trg vrednostnih papirjev, da ščiti sprejeto zakonodajo in ravnanje po tej zakonodaji. To nekaterim zdaj ni povšeči. Drugič, bilo je priznano, da je prišlo v preteklosti s strani tistih, ki so nosilci državne lastnine, do nekontroliranega razpolaganja z državno lastnino, ker se ve, da se je prodajalo in kupovalo, in ve se, da smo zaradi tega vmes že spremenili kakšen zakon, ki je obvezoval vse tiste, ki razpolagajo z državno lastnino, da morajo sporočati v nek informacijski center, da se bo vedelo, kakšno je stanje državnega premoženja, in da se bo vedelo, kaj je v zvezi s tem bodisi preseganjem ali nepreseganjem prevzemnega praga treba storiti. In če se ve in če smo posamične zakone lahko vmes že predlagali in tudi spremenili, ni jasno, zakaj tega zakona, če želimo to s politično večino v parlamentu spremeniti, ne storimo, zakaj tega zakona potem tako ne spremenimo. V tem času, ko se ukvarjamo z avtentično razlago, bi po nujnem postopku lahko sprejeli že tudi kakšno novelo tega zakona, ki ga imamo vsi v mislih, Zakona o prevzemih. Zanimivo je tudi stališče Vlade Republike Slovenije. Vlada Republike Slovenije ni podprla predloga avtentične razlage. Napisala je, da ne nasprotuje, ampak napisala je, da ne nasprotuje namenom. Nič pa ni napisala, ali vztraja pri tem, da se zakon spoštuje. In nič ni odgovorila na vprašanje, ali se strinja, da so pravne norme nejasne. Tega odgovora ni dala. In tudi tega ne, ali je dopustno, da se ta dva člena spreminjata. Torej, tako mi beremo to, kar je Vlada v svojem mnenju napisala. Vlada je tudi sama v situaciji nelagodja, zato ker ne more podpreti tega, kar je zoper pravno normo, in ker ve, da je to, kar je predlagano v avtentični razlagi, tudi v njenem političnem interesu. Mi se pa sprašujemo, če trdijo predlagatelji, da drugi napačno razlagajo, kako to, da vsa pravna stroka razlaga napak, politični volonteristi pa prav. Če govorijo o tem, da členi niso jasni, kako to, da nekaterim, ki se na pravno stroko spoznajo, so jasni, političnemu volonterizmu pa ne. Če govorijo o tem, da ščitijo dobre namene, se sprašujemo, kdo so tisti, ki želijo slabo, ker nihče ni bil imenovan. Kdo je tisti, ki želi škodovati državnemu interesu in državni lastnini? Tudi jaz bi zdaj lahko našteval, tako kot je bilo že našteto, od Darsa, Kada, Soda, Slovenskih železnic do ne vem koga še vse, ki bojda ščitijo državno lastnino tako, da jo zapravljajo. In mnogo tovrstnih primerov smo imeli, to zelo dobro ve vsaj Komisija za nadzor javnih financ. Zaradi tega, ker se nam zdi, da nima smisla, zaradi tega, ker se sumi, da bi lahko kdo glasoval drugače, kot bi država želela, recimo, na kakšni skupščini ali nadzornemu svetu, prikloniti se politični volji bolj kot pravni državi, bomo mi nasprotovali tej avtentični razlagi.
Hvala. Gospa Breda Pečan bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Dober dan in hvala za besedo, gospod podpredsednik. Dober dan predstavniku Vlade in vsem kolegom in kolegicam v dvorani! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo avtentično razlago drugega odstavka 75. člena in 63. člena v povezavi z drugim odstavkom 75. člena Zakona o prevzemih – 1 podprla. Razlogov je več. Naj najprej navedem tiste, ki so povezani s samim postopkom sprejemanja zakona o prevzemih pred slabimi petimi leti in z namenom, ki sta ga imela takratna vlada in Ministrstvo za gospodarstvo, ki sta pripravila predlog zakona v taki obliki, kot ga je kasneje zakonodajalec, torej Državni zbor, razumel in tudi sprejel. Če bi oba, tako Vlada kot vladajoča koalicija v Državnem zboru ob sprejemanju zakona in obeh členov, katerih razlago predlaga skupina predlagateljev, imela namen razumeti tako, kot ga razumeta Agencija za trg vrednostnih papirjev in Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, bi zagotovo ne dovolila Luki Koper, Novi Kreditni banki Maribor, Aerodromu Ljubljana in Skladu za razgradnjo Nuklearne elektrarne Krško, da so že takoj po uveljavitvi Zakona o prevzemih – 1, to je vse od 14. avgusta 2006, se pravi niti ne 15 dni po uveljavitvi zakona, pa do 23. junija 2008 začeli kupovati in kupovali delnice podjetij, ki jih smiselno zajema drugi odstavek 75. člena, kot na primer delnic Krke, Petrola, Save Re, Aerodroma, Save, Telekoma in Nove Kreditne banke Maribor. Že samo ta pogled v preteklost je dovolj trdna podlaga za upravičenost avtentične razlage, ki pravi, da je iz določila drugega stavka drugega odstavka 75. člena treba zaključiti, da za osebe iz prvega odstavka tega člena v avtentični razlagi uporabimo ta izraz, vendar ni mišljeno, da razložimo, kaj pomeni, ker namreč razumevanje tega člena leta 2006 je bilo tako, da se da razumeti, da je tako Vlada kot Ministrstvo za gospodarstvo in tudi Državni zbor razumel, da gre za nek poseben prehodni prevzemni prag, ki je vedno enak najnižjemu deležu glasovalnih pravic, ki so ga te osebe imele od dneva uveljavitve Zakona o prevzemih – 1 dalje. Se pravi, tudi če so vmes kakšno delnico prodale in se je kontrolni delež zmanjšal, pomeni, da ta prag ni več tisti, ki je bil na dan sprejema zakona, ampak tisti, nižji nivo, kot je bil zaradi prodaje delnic tudi sprejet. Bilo bi logično, da bi ATVP pri svojem ravnanju uporabila določilo 2. točke prvega odstavka 63. člena, ki govori o tem, da mora lastnik kontrolnega deleža odprodati tiste delnice, ki presegajo ta vmesni prag. To je zlasti pomembno v primerih, ko te osebe odtujijo določeno število vrednostnih papirjev ali drugih pravic, ki se upoštevajo pri določitvi glasovalnih pravic po 6. členu Zakona o prevzemih – 1, ter nato ponovno pridobijo določeno število vrednostnih papirjev ali drugih pravic, ki se upoštevajo pri določitvi teh glasovalnih pravic tako, da se s tem ne dosežejo ali presežejo prej navedenega prehodnega prevzemnega praga ali v primeru, če obstoječi delež glasovalnih pravic zmanjšajo po dnevu uveljavitve Zakona o prevzemih na stanje zmanjšanega deleža glasovalnih pravic. Ker drugi stavek drugega odstavka 75. člena Zakona o prevzemih – 1 vzpostavlja tako imenovani prehodni prevzemni prag, je v takšnih primerih zato treba šteti, da jim ni treba dati prevzemne ponudbe v skladu z Zakonom o prevzemih – 1. Dodatno naj navedem tudi deseti odstavek preambule Direktive 2004/25/ES iz aprila 2004, ki ima v Republiki Sloveniji interpretacijsko moč. Tudi ta namreč določa, da se obveznost dati prevzemno ponudbo vsem imetnikom vrednostnih papirjev ne uporablja za tiste kontrolne deleže, ki že obstajajo na datum začetka veljavnosti nacionalne zakonodaje, ki prevzema to direktivo. Uporabila sem angleško verzijo, torej prevod originalne, angleške verzije te direktive, ker je slovenski prevod tega odstavka direktive nedosleden, da ne rečem napačen, in je zato treba upoštevati angleško različico. Slovenski prevod pravi, da se obveznost dati ponudbo vsem imetnikom vrednostnih papirjev ne uporablja za tiste imetnike vrednostnih papirjev, ki imajo kontrolni delež vrednostnih papirjev na datum začetka veljavnosti nacionalne zakonodaje, ki prevzema to direktivo. V nasprotju s tem prevodom angleška različica govori o izjemi za kontrolne deleže, ki obstajajo na datum začetka veljavnosti nacionalne zakonodaje, ki prevzema to direktivo. To je torej treba razumeti kot vzpostavitev prehodnega prevzemnega praga. Mnogokrat nam je bilo rečeno, zakaj ne sprejmemo sprememb in dopolnitev Zakona o prevzemih, ki bi lahko v celoti saniral to stanje. Vsakdo, ki ve, da spremembe zakona pač ne morejo veljati od dne, ko je začel veljati leta 2006 sprejeti Zakon o prevzemih – 1, medtem ko avtentična razlaga pove, kakšen namen je imel Državni zbor in kakšen namen je imel predlagatelj zakona ob sprejemanju zakona, torej sredi leta 2006, v zvezi s tema dvema členoma. Mi verjamemo, da mnogi med vami dvomijo v to, da lahko mi, laiki, pravni laiki, bolje razumemo ali pa imamo pravico drugače razumeti določila 75. in 63. člena Zakona o prevzemih – 1. Vendar je treba vedeti še nekaj drugega. Treba je vedeti, da smo mi tisti, ki sprejemamo zakonodajo. In da smo bili zraven, mnogi med nami, ko se je ta zakonodaja leta 2006 sprejemala. In verjamem, da je, tako kot sem že povedala, tako Vlada kot tudi Državni zbor razumel cilj, smisel, ker so vendar že takrat bile te prehodne določbe zapisane, žal so bile napisane kot prehodne določbe, morale bi biti napisane v vsebini zakona. Ampak že takrat je bilo jasno, da gre tu v bistvu za varovanje interesov državnih deležev v posameznih podjetjih. In še naslednje. Če bo obveljalo takšno, po našem mnenju napačno razumevanje zakona, kot ga narekuje Agencija za trg vrednostnih papirjev, bodo na skupščinah družb, za katere je ali še bo Agencija za trg vrednostnih papirjev izdala odločbe o odvzemu glasovalnih pravic, namesto da bi samo zahtevala, da se odproda presežno število delnic, prišlo do eklatantnega kršenja lastninske pravice države, konkretno v tem primeru, pa tudi verjetno kakšnega drugega lastnika, konec koncev, ker ni šlo takrat samo za državne deleže. Posledice pa bodo lahko zelo hude. Tako bodo imeli, na primer, na skupščinah teh družb odločilno vlogo manjšinski delničarji družb, katerih manjšinski delež bo zadoščal za izglasovanje, na primer, naslednjih sklepov: sklepi, za katere je potrebna navadna večina, recimo, sklep o delitvi bilančnega dobička, tveganje razdelitve previsokih dividend – ravno smo slišali enega od kolegov, ki je govoril o tem, kako Telekom joka zaradi tega, ker ima 200 milijonov izgube, ampak potem na skupščini bo hotel, da se ne deli nerazporejenega dobička iz preteklih let, češ, kako je to [[...]]Kaj se da razumeti iz tega? Iz tega se da razumeti, da je vendarle interes nekaterih ljudi v tej državi, da bi lahko delili dobiček, nerazporejeni dobiček iz preteklih let. Kljub izgubi, ki so jo imela podjetja, ki so v večinski lasti države, zaradi napačnih ravnanj in odločitev pred letom 2008, pred volitvami, ker so takrat kupovali neproduktivne in nezanesljive naložbe v, konkretno Telekom, v bivših republikah Jugoslavije, potem, recimo, imenovanje članov nadzornega sveta v skladu z lastnimi interesi v primeru, da se izteka mandat prejšnjim članom nadzornega sveta, potem, recimo, podelitev pooblastila upravi za nakup lastnih delnic ali pa sklepi, za katere je potrebna kvalificirana večina, to je 75%, pri sklepanju zastopanega osnovnega kapitala, to so na primer spremembe statuta, na primer z izglasovanjem sklepov o odobrenem kapitalu z izključitvijo prednostne pravice, pri čemer se delnice lahko izdajo za stvarne vložke, sprememba števila članov organov vodenja in podobno, odpoklic članov nadzornega sveta in imenovanje novih članov, pri čemer ima nadalje nadzorni svet možnost zamenjave uprave, zmanjšanje osnovnega kapitala družbe ali nasprotno povečanje osnovnega kapitala družbe z izključitvijo prednostne pravice obstoječih delničarjev ter vložitvijo stvarnih vložkov, kar pomeni tveganje zmanjšanja deleža skupine države v družbah, statusno preoblikovanje družbe, sprememba, recimo, iz dvotirnega v enotirni sistem upravljanja družbe. Zdaj smo videli, da je bila odločitev o uvedbi enotirnega upravljanja družb pravzaprav vprašljiva. Konkretni primeri pa, da jih naštejem, v Aerodromu Ljubljana bi imel naštete konkretne koristi Publikum Trezor, d. o. o., ki ima le 2,67 % lastniški delež, ta pa bi mu brez skupine država narasla na slabih 9 %, medtem ko imajo sicer v družbi Republika Slovenija Kad in Sod 63 % lastniški delež v osnovnem kapitalu. V Krki Novo mesto bi največji delničar z glasovalno pravico postal New World Fund Inc., ki ima sicer le 2,40 % lastniški delež, posamični največji delničar. Največji delničar z glasovalno pravico v Petrolu bi pa postala dva povezana holdinga, in sicer Vizija Holding, in Vizija Holding 1 v lasti gospoda Južne, ki imata sedaj 9,57 % delež, kar pomeni, da bi absolutno dobila v tem primeru prednost pri glasovanju, vsaj pri navadni večini. In naslednji bi bil v Petrolu Istrabenz, zanimivo, ki je želel na vse kriplje postati pretežni delež Petrola, ki ima sedaj samo 4 % lastniški delež, vendar, ko je država izključena iz glasovalnih pravic, bi naenkrat postal zelo pomemben glasovalec. Pri Telekomu, ki za enkrat še nima izdane odločbe, pa bi recimo NFD gospoda Staneta Valanta z 2,36 % deležem dobil 8,69 % glasovalnih pravic. Perspektiva, s. p., gospoda Južne, ki je četrti največji družbenik oziroma delničar, pa bi iz 0,75 % prešel na 2,76 %. Vmes sta dva investicijska sklada, ki jima ne morejo biti odvzete glasovalne pravice, to sta PPS in Triglav, ki presegata to perspektivo in sta takoj za NFD. Pa še nekaj. Možno je tudi, da bi skupina država morala v vseh teh naštetih družbah, ki sem jih prej navedla – se pravi, da še enkrat ponovi; Krka, Petrol, Sava Re, Aerodrom, Sava, Telekom, Nova KBM –, objaviti prevzemno ponudbo za doseganje končnega prevzemnega praga, ki pomeni 75 % delež vseh delnic v vseh teh naštetih družbah. To bi državo ali pa bo, če bomo morali to narediti, stalo 4 in pol milijarde evrov. Lahko pa naredimo nekaj drugega, recimo, v Luki Koper in vseh ostalih naštetih družbah prodamo delnice do 25 % minus 1 delnica. Kaj bi to pomenilo? To bi pomenilo, da bi država zaradi prisilne prodaje, ker to je razlaga Agencije za trg vrednostnih papirjev in tudi Zakonodajno-pravne službe, posredno je namreč ta, da bi [[...]]Recimo, če samo primerjamo, Luka Koper je imela leta 2006 vrednost delnic, to vem zato, ker je moj najmlajši sin slučajno še edini v družini, ki ima sploh kakšne delnice, in ima pač 50 delnic luke Koper, takrat so bile vredne 150 evrov, ena delnica, danes so vredne 13 evrov. Res je, da nikoli več ne bodo luške delnice vredne 150 evrov, vsaj jaz sem prepričana v to, vendar pa zagotovo dolgo ne bodo samo 13 evrov. Se pravi, država naj prodaja izpod vsake normalne cene svoje premoženje. Kakšna je korist od tega? Korist je za tiste, ki si želijo te delnice po tako nizki ceni, ki bi jih bila država prisiljena prodati, kupiti. In jaz mislim, da ni naš interes takšen. In zdaj bi samo še to rekla. Ponavljam datume, ko so bila takoj po sprejemu zakona po mnenju ATVP kršena določila 75. člena in 63. člena in 6. člena in 7. člena Zakona o prevzemih – 1. Od 14. 8. 2006 do 23. 6. 2008 so se kupovale delnice navedenih podjetij. Zakaj Agencija za trg vrednostnih papirjev takrat ni odreagirala? Mi verjamemo, da zato, ker je razumela zakon na tak način kot v naši poslanski skupini razumemo in bomo zato to avtentično razlago, ponovno povem, podprli. Hvala.
Hvala. Mag. Andrej Vizjak bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Prav neverjetno je poslušati sedanjo koalicijo, kako opravičuje vsebinsko nesprejemljive, nezakonite, nestrokovne in neustavne rešitve, ki jih predlaga s to avtentično razlago. Opravičuje jih s tem, da je bil že prejšnji predlagatelj, prejšnja vlada in tudi Državni zbor takega mnenja, kot ta avtentična razlaga, v nasprotju z vso stroko, ki sedaj to razlaga, opravičuje, češ, kakšna škoda državi bi nastala in da je to pa res nesprejemljivo, da bi mi kaj takšnega dopustili. Naravnost neverjetno, kako daleč gre načelo "cilj opravičuje sredstvo". Naravnost neverjetno. Namesto, da bi bil ta hram, ta parlament hram demokracije, mu pravijo, nek zgled spoštovanja zakona ustave, gre samo za to, da se doseže nekaj, ne vem, kakšnih interesov preko vsega tega, preko vseh mnenj, ki so jih dali strokovnjaki na ta zmazek, ki se imenuje avtentična razlaga. V Slovenski demokratski stranki tega ne moremo in ne bomo podprli. In seveda zato imamo številne razloge. Slišali smo tudi, da je bilo moč že leta 2006 razumeti ta zakon tako, kot ga sedaj predlaga avtentična razlaga. Ni res. Vlada je bila tukaj zelo jasna s predlogom prevzemne zakonodaje. Parlament je ta zakon potrdil. Mimogrede, ta zakon je bil usklajevan tudi v tako imenovanem partnerstvu za razvoj, to je partnerstvo, s katerimi so sodelovali Socialni demokrati. In ta zakon je prvič v zgodovini Slovenije urejal prevzemno zakonodajo v celoti, skladno z direktivami, prevzemno direktivo, evropskim pravnim redom in nenazadnje je dosegel tudi en višji standard zaščite malih delničarjev. In jaz razumem Ministrstvo za gospodarstvo, da je zdaj v težavah, ker je stroka tega ministrstva, kjer so po večini isti ljudje, danes kot takrat pripravila skupaj z zunanjimi strokovnjaki ta prevzemni zakon. Prevzemni zakon je bil tarča številnih napadov, političnih napadov v tem mandatu. Celo preiskovalna komisija je ustanovljena z namenom, da bi ugotovila politično odgovornost takratnih funkcionarjev, ki smo sodelovali pri pripravi tega zakona in ki naj bi povzročil deviacije v povezavi z menedžerskimi odkupi, prevzemi in tako naprej. Seveda ta preiskovalna komisija ne more in ni ugotovila nič v tej smeri. Tudi koalicija ni ugotovila nič v tej smeri. Koalicija do danes ni predlagala popravkov sprememb prevzemne zakonodaje, ki bi odpravljali ne vem katere slabosti in nedoslednosti, pomanjkljivosti prevzemne zakonodaje. Do danes je ta prevzemni zakon tak, kot je bil, zaradi tega, ker je, po moji oceni, dober. Ima nekaj načel, fino bi bilo, da tisti, ki danes govorite o tem, da si jih preberete. Eno zelo pomembno načelo tistega zakona je, da je bistveno bolj strogo določal, kaj so povezane osebe, torej tiste, ki skupaj sestavijo nek delež in so potem dolžne dati prevzemno ponudbo, ker se smatrajo kot povezane osebe. Bistveno je tudi to, da so bili doseženi višji standardi zaščite malih delničarjev, tudi glede države. In zdaj pridemo do države, prejšnja prevzemna zakonodaja je izvzemala državo kot zavezanca za dajanje prevzemnih ponudb. Država je lahko kopičila svoje lastništvo, ne glede na to, kaj so ostali delničarji počeli. Ta prevzemni zakon iz leta 2006 je dosegel isti standard za državo kot za ostale delničarje. Vendar se je pa izognil eni težavi, ki bi nastala ob uveljavitvi zakona, in sicer če ne bi bil ob uveljavitvi zakona presežen končni prevzemni prag in bi bil presežen ta normalni 25 % prevzemni prag, sam po sebi, zaradi uveljavitve zakona, v tistem primeru ni treba dati prevzemne ponudbe. V primeru kakršnegakoli dodatnega nakupa, ne glede na to, ali je šlo prej za prodajo in presega to 25 % prevzemni prag, pa je logično, da je treba dati prevzemno ponudbo. Je logično vsem, res pa je, da očitno ti upravljavci državnega premoženja, ti upravljavci so verjetno in še vedno verjetno poslušajo ali pa, ne vem, spoštujejo kakšne druge zakone, kot pa te, ki jih Državni zbor sprejema. Ampak to, da se ti ljudje ne držijo zakona ne opravičuje in ne napotujejo nas, da jih rešujemo iz nemogočih situaciji, ne glede, spoštovani, v katerem mandatu in v kateri družbi so to počeli. Nesprejemljivo je, da zdaj z avtentično razlago rešujemo situacijo, ki so jo zavozili tisti, ki upravljajo z državnim premoženjem, pri čemer pa so vsi tisti isti upravljavci še v vseh foteljih kot danes in ne bodo deležni nobene sankcije, samo njihova zadeva naj bi se pokrila s to avtentično razlago. Spoštovani, to je nesprejemljivo. Tak odnos do pravnega reda v tej državi, še posebej, ki je povezan z milijardami evrov je nesprejemljiv. In zdaj se rešuje, pravzaprav res smešno, nekaj parcialnih interesov, in nekaj zadnjih primerov je sodu izbilo dno in je predmet obravnave pred tudi Agencijo za trg vrednostnih papirjev, kot edinim regulatorjem. Spoštovani predlagatelji, v posmeh neodvisnemu regulatorju trga vrednostnih papirjev, v posmeh stroki, v posmeh celo vladi, predlagate rešitve, s katerimi želite, domnevno, zaščititi državo. Govorite o škodi države, nič ne bo država oškodovana, tudi za en evrov ne. Objava prevzemne ponudbe, zaradi presega je potrebna, treba je seveda pridobiti tudi bančno garancijo, država ima, mimogrede, za skoraj 3 milijarde depozitov v bankah, približno kakšni 2 milijardi evrov depozitov v Novi Ljubljanski banki in gotovo bo zlahka, brez stroškov pridobila garancijo za dajanje prevzemne ponudbe, kdo izmed malih delničarjev bo prodal v tej prevzemni ponudbi delnice, ki so na tako nizki ravni. In ne bo treba dati nič, če bo pa treba kaj dati, bo pa država odkupila tisto, kar bo po tej nizki ceni na voljo na trgu. In jaz težko razumem, da bi lahko govorili o oškodovanju državnega premoženja. In vas sprašujem, predlagatelji, kateri izmed upravljavcev državnega premoženja, ki je zakuhal to godljo, ki jo rešujete, je odgovarjal za svoje početje in kateri bo in kateri postopki so sprejeti? Jaz ne poznem niti enega, samo vsi tarnate nad situacijo, ki ste jo sami zakuhali. Avtentična razlaga je sporna iz dveh aspektov. Prvič, po vsebini. Namreč, ni dopustno, da bi telovadili s tem prehodnim prevzemnim pragom. Prevzemni prag je 25 %. Končni bistveno višje in pika. Če je država bila v nekem trenutku ob uveljavitvi nad tem, ne sme kupovati, tudi če je pred tem prodajala in je nad prevzemnim pragom. To je bil osnovni cilj, namen originalnega zakona, ki ga razlagajo vsi tako, kot sem ga sedaj povedal. Vsi, vsa stroka in Agencija za trg vrednostnim papirjev, razen tistih vas nekaj, ki vas bo tukaj podprlo predlagatelje te avtentične razlage. Drugo, kar je nesprejemljivo, torej poleg vsebine, je način. Če bi že želeli to spremeniti, je treba poseči v zakon. Treba je zakon spremeniti, ne pa z avtentično razlago telovaditi po obstoječem zakonu. Verjetno bi takrat naleteli na težave usklajenosti tega zakona s kakšno direktivo. Odvzem glasovalnih pravic je samo posledica vsega tega nespodobnega, nezakonitega početja upravljavcev tega državnega premoženja. In zato se jih zdaj na neki način ščiti s tem. V koaliciji dajte enkrat razumeti, da ne smete in da ni pametno, da ste talci nekaterih nesprejemljivih početij posameznikov in da jih na vsak način rešujete tudi z neustavnimi rešitvami.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o predlogu za sprejem avtentične razlage ter o besedilu avtentične razlage. Besedo ima gospod Franco Juri, pripravi naj se gospod Veber. Izvolite.
Hvala, gospod predsedujoči, za besedo. Razprava o avtentični razlagi, o kateri danes odločamo, je večplastna, je zapletena, vsekakor odpira ključno dilemo, ali bi se dalo temu izogniti s pravočasnimi zakonodajnimi spremembami. Verjetno je odgovor ja. Mi bi morali že zdavnaj, če je dilema nedorečenost zakona, poseči v zakon in ga spremeniti. Morebiti bi lahko to storili tudi zdaj, ampak to ne bi razrešilo ključnega vprašanja za nazaj, vse tisto, kar ostaja odprto in kar utegne, kot je bilo slišati in čemur lahko verjamemo, izrazito škodovati državnemu in javnemu interesu. Če ne bomo sprejeli te avtentične razlage, se bojim, da bo odprta pot nadaljnjemu ravnanju in nadaljnji samovolji manjšine lastnikov v posameznih podjetjih. Verjetno je tukaj jasna dilema o striktno legalistični interpretaciji te razprave in o tem, ali je institut avtentične razlage utemeljeno sredstvo in tudi pravno upravičeno sredstvo za to, da nekaj postorimo v prid javnemu interesu, ko je zakon na tej točki nedorečen. Dejstvo je, da je kolegica Breda Pečan na začetku povedala nekaj bistvenega, da takrat, ko se je oblikoval zakon, je bila razlaga brez avtentične razlage, ampak interpretacija zakona taka, ki je dovolila določene postopke, ki bi bili danes z vidika današnjega regulatorja sporni. Ker torej ta nedorečenost obstaja, je treba nekaj povedati. Naša razlaga je morda pomanjkljiva s pravnega, strokovnega vidika in je vsekakor politična. Ampak mi smo poslanci danes in naša dilema je tehtati med oškodovanjem javnega interesa, tudi državnega premoženja in striktno pravniško logiko, ki vendarle pomaga tajkunom, pomaga tajkunom. Če držijo podatki, ki so bili nanizani, da se brez te avtentične razlage utegne zgoditi, da lastnik z 2 % lastništva lahko odloča namesto državnega lastnika, ki mu je odvzeta glasovalna pravica, se seveda nahajamo pred hudim paradoksom in hudo dilemo, kjer se moramo kot poslanci zavedati, za koga in v katerem interesu delujemo. Ko se bomo danes odločali, jaz se bom kot poslanec in kot državljan odločal v prid javnemu interesu. In če je javni interes zaščita državnega premoženja, si bom upal tvegati tudi nadaljnje kritike tistih, ki menijo, da je vendarle treba prej zagotoviti interes 4 % lastnika Istrabenza v Petrolu, ne pa države, ki skuša na nek način preprečit tako ravnanje. Torej, če je dilema ta, bom jaz seveda prevzel svoj del odgovornosti in bom tokrat glasoval za to avtentično razlago v upanju, da bo vendarle Vlada to razumela kot sporočilo, da je treba zakon spremeniti na tak način, da takih dilem in takih razprav ne bo več ali ne bodo potrebne. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Rezman. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz mislim, da predlagatelji sledijo dvema krilaticama. Ena je, "Problem so drugi", in druga je, "Gibalo vsega je nezaupanje". Da je to res, bom prebral iz lista papirja, na katerem imam zapisanih nekaj besed iz magnetograma, ki je nastal ob delu matičnega delovnega telesa. Tam piše, na primer, da je nujno sprejeti to avtentično razlago, "sicer bodo drugi delničarji državi povzročili izredno veliko škodo". Torej vsi drugi, ki niso država, so škoda, so škodljivci. Kakšna logika je to, če bomo na vse gledali s tako velikim nezaupanjem? Naprej, "zaščititi je treba interes države in njene lastnine". Kakšna logika je to, če bo ATVP samo en tip lastnine ščitil, ne pa lastnine nasploh? Bodisi male, bodisi srednje, bodisi velike, vse, to je načelo pravne države. Vsi lastniki neoziraje se na velikost lastništva morajo imeti zagotovljene enake pravice in morajo biti enako zaščiteni. Naprej pravijo, "bolje je spregledati še kakšnega kršitelja zakona kot pa tvegati bankrot države". Kar pozovimo, gremo kar vsi počez, kršimo, samo, da bomo zaščitili tiste, ki smo jih mi imenovali v skupščine, v nadzorne odbore, v uprave in tako naprej. Ja, pa kateri logiki sledimo? In kar se tiče ambicije, da se spremeni zakon, berem zopet, "sprememba zakona o prevzemu ne bo pomagala, ker ne bo veljala za nazaj". Torej eksplicitno priznajo, mi moramo nekaj spremeniti za nazaj, in sicer z avtentično razlago, to pa je prepovedano.
Hvala. Besedo ima [[...]]bolj malo vas je. Gospod Vizjak. Izvolite, gospod Vizjak, prosim.
Torej, teh nekaj sekund. Poglejte, ni res, nobena škoda na bo nastala državi. Še najmanj v primeru, če država v skladu z zakonom objavi prevzemno ponudbo, tam, kjer jo mora. Še manj bo pa nastala, če izgubi kakšno glasovalno pravico, kajti država je vedno, praviloma zaradi političnih kadrovanj, ravnala kot izredno slab in neodgovoren lastnik. Zato tudi vemo in vidimo, kakšni so poslovni rezultati številnih gospodarskih družb.
Hvala. Gospa Pečan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Rada bi samo povedala, da se je treba vprašati, kdo so tisti posamezniki, ki bi jih bilo treba poklicati na odgovornost, da so v tem času od 14. avgusta 2006 do, mislim, da se je januarja letos nehalo to nakupovanje 3, 4, 6, pa tudi 200 ali pa 300 delnic, pa potem prodaja, pa spet nakup in tako naprej. Zakaj so to člani uprav teh podjetij počeli, konkretno Luke Koper, recimo? Zakaj je gospod Časar si dovolil, ne da bi vprašal ministra za promet, ki je takrat bil tisti, ki je odločal o tem, kakšna je pravzaprav strategija Luke Koper pri njenem upravljanju premoženja? Zakaj ni vprašal takratnega ministra za promet, ali sme to narediti ali ne, glede na to, da je Luka Koper ves čas vedela, da je povezana oseba, da je v skupini država pri lastnini, recimo, Krke ali pa, mislim, da je šlo za Aerodrom ali pa Novo KBM. Zakaj tega ni naredil? Zakaj, recimo, ni naredil direktor ali direktorica, ali kaj je že bil, direktor, ja, Sklada za razgradnjo Nuklearne elektrarne Krško? Sklad je v skupini država. Agencija za trg vrednostnih papirjev jo šteje za članico skupine država. Zakaj, recimo, Nova KBM, gospod Kovačič ni vprašal ministra za finance dr. Bajuka, ali sme kupovati delnice Krke, Petrola in tako naprej leta 2006, 2007, 2008? Zakaj potem ni spraševal tudi ministra za finance gospoda Križaniča? Zdaj bi moral spraševati verjetno direktorico Agencije za upravljanje kapitalskih naložb države. Zakaj tega niso počeli? Namreč, tisti, na katere nekateri hočete pokazati, sploh niso kupovali delnic teh podjetij. Če govorimo o gospodu Toplaku pa gospodu Pogačniku in gospodu Jamniku pa gospodu, se mu opravičujem, ker se ne spomnim priimka, direktorju Odškodninske družbe – ti štirje niso kupovali teh delnice, ki bi povzročile kršitev, domnevno kršitev Zakona o prevzemih – 1. Zakaj takrat ni prišel nekdo – ko smo že pri Krki, ki baje, kolikor vem, ne spada pod Ministrstvo za zdravje, ampak spada pod Ministrstvo za gospodarstvo, ali pa, recimo, Sava –, zakaj niso prišli pa rekli, "poslušajte, tam vaši solastniki delnic v raznoraznih združbah, ki jih imate, delajo hude napake, kršijo Zakon o prevzemih". Zakaj niso prišli, na primer, h gospodu Vizjaku? Čudno, kajne? Moram reči, da sem upala, takrat ko smo sprejemali Zakon o Agenciji za upravljanje kapitalskih naložb, da bomo končno dobili nek celovit pregled nad tem, kaj se pravzaprav dogaja z upravljanjem državnega premoženja v množici družb, ker ima ponekod država 2, 3, 1 %, zaradi tega, ker pač še ni prodala teh deležev. Jaz res ne razumem, kaj se je dogajalo. Vidi se, da je res morala biti ustanovljena neka centralna inštitucija, ki prevzame pregled nad vsem, kar se dogaja z državnim premoženjem. In druga inštitucija, ki se bo ukvarjala z nepremičninami s tem, da žal za enkrat še ni videti, da bi kaj dosti od tega bilo, ne od enega ne od drugega. In zaradi tega lahko rečemo, da država ne bo imela nobene škode, če bo prisiljena kupiti delnice, da bo po objavi prevzemne ponudbe za doseganje končnega prevzemnega praga. Tukaj gre za resne stvari, tukaj ne gre za igro številk. Vendarle, govoriti o tem, da ima država 3 milijarde depozitov pri bankah in da s tem lahko dobi bančne garancije – lepo vas prosim! Ljudje, ki to poslušajo verjetno ne vedo, da ti depoziti niso kar tako na pamet dani bankam, ampak da so bili dani bankam zato, da lahko banke najemajo kredite v tujini zaradi tega, ker je to v bistvu varščina države za njihovo najemanje kreditov. In tako da moram reči, da je bilo zelo veliko slišati o tem, kako je prejšnja vlada pripravila zakon dobesedno tako, da bi se delalo tako, kakor misli dr. Žugelj. Če je tako, zakaj potem ni ustavila 14. avgusta 2006 prvega nakupa, ki je presegel takrat ugotovljeni prag, ki je bil dovoljen zaradi tega, ker je bil vmes med prevzemnim in končnim prevzemnim pragom? Zakaj ni ukrepala? Bi morala opozoriti agencijo, da nekaj ni v redu, če sama agencija tega ni ugotovila. Ali agencija rabi za to, da nekaj ukrene, da prebere časopis, pa pogleda v časopis, kaj se pravzaprav dogaja na področju njenega nadzora? Pač, regulatorji so, kakršni so, jaz lahko samo upam, da bo ta šola, ki jo zdaj dajemo skozi, končno dosegla tisto, kar je pravi cilj. Pravi cilj je red, pa ne Blut und Boden red, ampak red, ki bo pripeljal do tega, da tisti, ki nekaj počne, počne z zavedanjem, da je za svoja dejanja res odgovoren. Vprašajmo jih, tiste gospode, mislim, da nobene gospe na vso srečo ni bilo vmes, vprašajmo tiste gospode, kaj jih je vodilo, da so počeli takšne neumnosti, ne morem drugače reči. Ker veste kupiti 250 delnic pri fondu delnic, ki znaša 200 tisoč, se mi pa res zdi traparija prve klase, ob tem, da sploh veš ne, kaj pravzaprav počneš, pri tem da v bistvu izzivaš regulatorja, da te bo po krempljih udaril. Jaz mislim, da je to možnost, da lahko popravimo napake in da jih ne ponavljamo več.
Hvala. Vsi prijavljeni in prisotni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker pa čas določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika še kdo razpravljati? Ja, vidim roke. Odpiram prijavo za razpravo. Po pet minut. Gospod Vizjak, izvolite.
Predlagatelji in podporniki te avtentične razlage opravičujejo svojo podporo tej rešitvi, ki je mimogrede dobila tako strokovno kot formalnopravno nezaupnico, s tem, da so posamezniki, ki bi morali vprašati politike, ravnali nezakonito in zdaj jih mora politika rešiti kljub temu, da niso nič vprašali. Že izjave, da morajo organi vodenja in nadzora gospodarskih družb spraševati politike o svojih namenih, je milo rečeno elementarno nepoznavanje gospodarskega prava in nekega korporacijskega načina delovanja gospodarskih subjektov. Ni čudno, da smo tam, kjer smo, ni čudno, da je naše gospodarstvo zabredlo v težave, če pa očitno vladajoči, slišali smo prej gospo Bredo Pečan, pričakujejo, da bodo za vsak nakup delnice, za vsake poslovne odločitve spraševali resorne ministre ali ne vem koga še vse. To je simptom, zakaj vidim, da je tudi prišlo do takšnih predlogov kot je ta na mizi. Torej jaz menim, da morajo tisti, ki pač ravnajo nezakonito, za to odgovarjati, ne glede na to, v katerem mandatu, kdaj in kateri lastnik jih je tam postavil. Tu imam pred seboj tudi kliping Luka Koper, ko je kupovala delnice A banke. To se je dogajalo lani, jih je prodajala, odtujevala in da je nesreča še večja, tega ni počela sama, ampak je en upravljavec njenega premoženja to počel za njen račun. Prav smešno je, da država zaupa drugemu, da kupuje delnice v njenem imenu in za njen račun. Torej slišali smo, da je tu tehtanje, na eni strani škoda, posledica nesprejema te avtentične razlage in morebiti neka neposrečena, morebiti tudi malo strokovno nedodelana rešitev te avtentične razlage. Spoštovani, zakaj nasedate temu, da bo zaradi nesprejema tega nastala kakšna škoda? Kje bo nastala kakšna škoda? Če bo država, da bo povrnila glasovalne pravice, objavila prevzemno ponudbo, bo seveda morala ravnati kot vsak, ki je povečal delež nad prevzemni prag, to se pravi, bo tudi za državo veljalo isto pravilo, kot velja za slehernega, in bo morala kupovati delnice oziroma morala bo dati prevzemno ponudbo in položiti garancijo za to prevzemno ponudbo. Če se bo kdo odločil, da bo to prevzemno ponudbo sprejel, bo to verjetno po razmeroma nizki ceni, kajti zadnje obdobje je cena na borzi zelo nizka. Tu smo v glavnem govorili o javnih družbah, torej družbah, ki kotirajo na borzi, slovenski borzni indeks je katastrofalno nizko. Torej država je v tem primeru pridobila delnice pod ugodnimi pogoji, ne vem, kje je tu kakšna škoda, če bi že kdo prodal oziroma se odzval na to prevzemno ponudbo. V drugem primeru odvzema glasovalnih pravic pa pridobijo manjšinski lastniki pomembno besedo. Jaz vam iz izkušenj, ki jih imam, povem, da niti en manjšinski lastnik, ki je, ne vem, s procentom, dvema ali pa do deset ob državi v neki gospodarski družbi, ne bo svojih ravnanj soliral mimo dogovora z državo, ne bo, o temeljnih vprašanjih, ker je to brez veze, ker je to noro, neumno, nesmiselno. Zaradi tega tudi tu ne bo nastala nobena škoda. Če bi pa kak politikant v kakšnem nadzornem svetu zaradi tega izgubil svoj stolček in bi bil zamenjan mogoče s kakšnim bolje usposobljenm strokovnim človekom iz gospodarstva, pa vidim v tem kvečjemu kakšno dodano vrednost. Torej še enkrat, menim, da je predlog rešitve te avtentične razlage nesprejemljiv, tako iz strokovnega aspekta – ministrstvo si tega ni upalo povedati – še bolj sporen je pa iz formalnega, ustavnopravnega aspekta. Gre za grob poseg v zakonsko materijo, verjetno res samo z namenom, da se zadeve uredijo za nazaj, torej da se odpravijo tudi morebitne težave postopkov, ki že tečejo. Gotovo bo agencija ali pa kdorkoli zainteresiran sprožil ustavno presojo in gotovo ta rešitev ne bo doživela takšnega učinka, kot menijo predlagatelji.
Hvala. Gospod Rezman, imate besedo.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Še enkrat v zvezi s tem, kako naj kdo odloča in katerih pravil naj se drži. Jasno je bilo malce poprej in je bilo tudi že apostrofirano, da ne gre tako, da bi si morali zdaj gospodarstveniki kar naprej podajati kljuke iz rok v roke in spraševati politiko, kaj smejo in kaj ne smejo. Kdor tako razmišlja, razmišlja napak, ampak ta logika razmišljanja se kar vleče, tudi v tej avtentični razlagi. Ta predlog za avtentično razlago želi, da bi mi razmišljali čisto politično, neoziraje se na druge kriterije razmišljanja, racionalnosti in neke logike in tako naprej. Poglejte, kako se to hitro pokaže. Ko, recimo, nekdo govori o tem, da mi vendarle nismo vsi pravniki, kar drži, in da smo politiki in da kot politiki imamo pravico razmišljati po svoje, temu nihče ne oporeka. Vsi imamo pravico razmišljati po svoje, tudi različno. Vendar pa nimamo pravice razmišljati mimo zakona ali mimo neke formalne strukture, mimo tega, čemur rečemo pravilo, na osnovi katerega lahko pridemo vsi do podobnih rezultatov. Ne moremo imeti vsak svojih pravil. Kako pa bi izgledalo, če bi politika smela reči enkrat, da je 2 x 3 je 6. Drugič, ko ji to ne bi najbolj ustrezalo pa bi rekla ja, 2 x 3 je 8, pa bi tudi veljalo. Ne gre! To je izhodišče. Izhodišče za nas vse je, da se držimo osnovnih pravil. Potem tudi lahko soočamo svoja razmišljanja. Ta osnovna pravila pa so dana v pravni logiki in dana so tudi v zakonodaji, ki jo, kot pravim, explicite nekateri želijo s to avtentično razlago spremeniti, nekateri pa govorijo o tem, da jo samo drugače razlagajo, in pri tem rečejo: "Mi jo prav razlagamo." Takoj se spet postavi vprašanje, kdo je prava mera za "mi". Kdo je tisti, ki nekoga pooblašča, da razmišlja prav, ki nekoga pooblašča, da prav razume neko pravno normo. Vendarle se moramo najbrž pri tem ozreti na tiste, ki so po definiciji pravniki, na tiste, ki so v funkcijah, da morajo skrbeti za pravno korektno razmišljanje, za ustavno in zakonito, to je naša Zakonodajno-pravna služba, to je verjetno tudi Služba za zakonodajo pri Vladi in seveda še kdo. In kadar gre za to, da se mi ločimo samo politično, nimamo pa pravnih argumentov za to, recimo, kar trdimo, pač tisti, ki so predlagali to avtentično razlago, takrat morajo pač reči, da ostajajo zgolj pri politični volji, ki nima strokovne osnove. In kadar se tako ravna, imajo pač drugi vso pravico temu nasprotovati in se pri tem ne počutiti kot škodljivci državne lastnine. Kajti to pomeni to, kar so nekateri govorili, "tisti, ki ne bodo podprli avtentične razlage, kakor jo mi predlagamo, tisti omogočajo, da bodo drugi izropali državno lastnino, da bodo drugi odločali o tem", prej je bilo našteto, kaj vse se na skupščinah in nadzornih svetih odloča, ampak takšno sklicevanje je povsem neupravičeno. In tisti, ki mislimo nekoliko drugače, nič ne branimo vseh tistih, jaz ne bom ponavljal imen in priimkov, ki so bili našteti. Nič nimamo z njimi, vsaj po večini ne, in nimamo jih interesa osebno braniti. Imamo pa interes odločiti se tako, kot je rekla pravna stroka, kot sami menimo, da je tudi prav. Pri tem ni razloga, da bi morali zdaj ravno mi sklanjati glave, češ, da bo bankrotirala država zaradi nas.
Hvala. Zaključujem razpravo. O predlogu za sprejem avtentične razlage ter o besedilu avtentične razlage bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam 27. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 12.45.
Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance, prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o dopolnitvi Zakona o financiranju občin v okviru nujnega postopka. Ker k drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me je Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Prekinjam. Samo trenutek, glasovanje ne bomo ponavljali, ker je napaka, kot se temu reče, subjektivna. Vam, še vedno ne dela? Še enkrat vas moramo opozoriti, da glasovanja ne bomo ponovili, zato seveda razglašam rezultat. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 67, proti 3. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajam na prekinjeno 19. točko dnevnega reda – obravnava Predloga zakona za sprejem avtentične razlage 49.a člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Sklep predloga za sprejem avtentične razlage 49.a člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju se sprejme." Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? [[oglašanje v dvorani]] Ja, odvisno od prvega glasovanja, dr. Gorenak. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Mislim, da bomo res trikrat glasovali. Smo torej pri avtentični razlagi Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, ali je potrebna ali ni potrebna. Glasovali bomo torej o tem. Mi bomo ta predlog podprli v poslanski skupini. Treba je pa vedeti eno zadevo. Če se izrazim figurativno, potem moram povedati naslednje. Ribič, gospod Šoltes, lovi male ribe, in sicer je nazadnje ujel ribe v Drami v Ljubljani in nekaterih drugih javnih zavodih. Šlo je za tiste delavce najnižje sorte, fizične delavce, nekatere srednjega ranga in nič tistih velikih. Ko pa je srečal pred časom podobne ribe na Mestni občini Ljubljana, ni zahteval vrnitve plače. V primeru Drame in nekaterih drugih zavodov pa je zahteval vrnitev plače. Seveda pa gospod Šoltes v podobi ribiča, figurativno povedano, ni usposobljen loviti krapov, zlasti takih ne, ki se skrivajo v ribniku LDS v podobi ministrice Kresalove. Avtentična razlaga pravzaprav ne bi bila potrebna, če bi gospod Šoltes ravnal dosledno, korektno in pošteno do vseh. Tokrat pa se je spravil na tiste najnižje kategorije ljudi, ki tako ali tako nimajo ničesar ali pa imajo zelo malo. Drami in nekaterim drugim javnim zavodom je naročil, da morajo narediti poračun plač, tudi za 20 let nazaj, če so imeli plačo nezakonito določeno, po njegovem mnenju vsa ta leta, in ob prevedbi sistema 2008 to ni bilo odpravljeno. Nam se zdi v vsakem primeru tak sklep Računskega sodišča popolnoma nesprejemljiv, ker je po mojem mnenju oziroma po našem mnenju tudi v nasprotju z zakonodajo. Ker če nekdo ima zakonito izdano odločbo od leta 1975 naprej, od leta 1980 naprej, pa je napačno izračunana plača, ne more tak človek vračati tega denarja, če se je država zmotila, če so se delodajalci zmotili. Nenazadnje, ta človek je lahko vzel kredite, danes pa mu pošiljamo račun za 10 tisoč evrov. Nenazadnje je lahko tak človek dobival za otroke štipendijo, lahko je plačeval vrtec. Ali bo zdaj to nazaj dobil? In čisto posledično, če avtentične razlage ne bi sprejeli, se zna zgoditi celo to, da bomo imeli od 8 do 16 tisoč tožb pred sodišči, in to tistih najnižjih delavcev. To ni dobro. Zato je treba avtentično razlago, po našem mnenju sicer kot celoto, tako kot je bila predlagana, tudi sprejeti. Mi bomo glasovali za.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti 3. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je Državni zbor predlagani sklep sprejel, zato prehajamo k besedilu avtentične razlage, in sicer bomo najprej odločali o amandmaju Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Ta amandma smo mi sicer na odboru sprejeli, mislim, soglasno. Amandma pa pravi – kaj? Amandma govori o tem, da se črta zadnji stavek avtentične razlage. Zadnji stavek avtentične razlage pa pravi, da se leta 2008 ob prevedbi sistema ne ugotavlja stanje za nazaj. To bi v praksi pomenilo – kaj? V praksi to pomeni, da zelo natančno določimo, kakšno je stanje. Če mi ta amandma sprejmemo, opozorila so bila s strani tistih prizadetih tudi po seji odbora, potem bomo pustili nejasno stanje. In posamezni direktorji bodo kljub avtentični razlagi, tako kot v primeru Merkurja, jaz sem prepričan, zahtevali poračun plač. Posamezni direktorji bodo avtentično razlago razumeli tako, da poračuna plač ni treba zahtevati. Zato bomo mi glasovali proti temu amandmaju. Ampak jaz vas pozivam, da tudi vi glasujete proti. Če glasujemo proti, potem bomo ta stavek, ki pravi, da se leta 2008 ne ugotavlja stanje za 20 let nazaj, če želite, vnesli v avtentično razlago. In, če to bo sestavni del avtentične razlage, potem bo nedvoumno stanje za vse direktorje javnih zavodov, vsi bodo to lahko razumeli, torej, da se stanje leta 2008 ob prevedbi ne ugotavlja. Če pa mi amandma sprejmemo, se bo pa zgodilo to, da bodo dvojne razlage. Eni direktorji bodo razumeli tako, drugi direktorji bodo razumeli tako. Jaz vas pozivam, da vendarle, kljub soglasno sprejetemu amandmaju na odboru, ta amandma zavrnemo. Če bomo amandma zavrnili, ponavljam, bomo v integralni tekst avtentične razlage, s katerim se pa strinja tudi Vlada, poudarjam, Vlada se strinja s tem, pustili ta stavek v avtentični razlagi. In stanje bo nedvoumno, izognemo se 8 – 16 tisoč tožbam, izognemo se vsem težavam, ker bo en direktor zavoda razumel tako, drugi direktor zavoda bo razumel tako. Skratka, odigrali bomo neko vlogo, ki bo nedvoumna za vse, poštena za vse in bo pustila jasno stanje, tudi pred sodišči ne bo posledično toliko tožb. Jaz vas pozivam, da amandma zavrnemo. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 31. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Proceduralno, gospod Petan.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V skladu s poslovnikom pred končnim glasovanjem o avtentični razlagi prosim za 45 minut pavze za posvetovanje v poslanski skupini. Hvala.
Hvala lepa. Še prej bomo opravili obrazložitev glasu. Želi kdo obrazložiti glas ob glasovanju o predlogu besedila avtentične razlage v celoti? [[Ne.]] Obrazložitev je zdaj, potem bo imel vaš predstavnik vaše skupine, mislim, tri minute časa, da pojasni, če želi, stvari pač pojasniti. Tako je vedno bilo, tako je, se ne bo spremenilo. Dr. Gorenak, se ne bo spremenilo. Želi še katera druga poslanska skupina obrazložiti glas? Posamezniki? Poslanke in poslanci? [[Ne.]] Odrejam 45 minut pavze. Sejo bomo nadaljevali ob 13.45.
Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci! Nadaljujemo prekinjeno sejo. Smo pri 19. točki dnevnega reda. Glasujemo o predlogu besedila avtentične razlage v celoti. Smo pred glasovanjem. Dr. Vinko Gorenak, imate besedo.
Hvala lepa. Izdelek, ki je sedaj pred nami, lahko bi se mu reklo mercedes brez koles, ker pa tak avto ne gre nikamor, se mi v ta avto ne bomo usedli. Namreč, avtentična razlaga je bila zdaj v tem delu sprejeta. Z amandmajem, ki ga je koalicija sprejela, pa je bilo črtano tisto določilo, ki pravi, da se stanje pred prevedbo sistema leta 2008 ne preverja. To pa pomeni, da bodo različni direktorji različnih zavodov to razumeli popolnoma različno. Tako, kot je že v primeru Merkurja, kjer je že bila sprejeta neka avtentična razlaga, pa je sodnica A razumela to tako, sodnica B je to razumela drugače. In popolnoma enako situacijo bomo imeli zdaj. Situacija je pa nadalje še naslednja, in kar je sploh problematično, zaradi česar mi v ta mercedes brez koles ne gremo. Kaj je rekel Sodni svet? Sodni svet je rekel, "ja, v redu, mi se strinjamo z avtentično razlago, če ne velja za funkcionarje odnosno za nas". Veste, da vsi, ki bodo avtentično razlago brali, bodo brali tudi razpravo na odboru. In bodo lahko – kaj zaključili? Rekli bodo, "ja, vidiš, se pravi to bo zdaj tako veljalo, sami za svoje", da se ne bom grdo izrazil, "so pa poskrbeli, ti gospodje poslanci, pa za ostale sodnike so pa tudi poskrbeli". Vidite, to je tisto, kar je napačno sporočilo javnosti. To je popolnoma napačno sporočilo javnosti. Čez nekaj mesecev bomo imeli – kakšno situacijo? To, da se bodo nekateri direktorji zavodov zdaj umaknili, ker bodo to razumeli na tak način, kot to razume koalicija, drugi direktorji javnih zavodov bodo znižali plače, uvedli sodne postopke, terjatve za nazaj do 10 tisoč evrov, in to tistim ljudem, ki tako ali tako živijo s 600 ali 700 evrov. Vidite, to je napačno sporočilo koalicije. Vem, da ima koalicija močan mlin z betonskimi kamni, ki melje že dve leti in pol. Zmelje tudi vso kamenje med tem žitom. Ampak, veste, zdaj se je pa že ob-brusila in imam občutek, da se bo tudi pokvarila, ta koalicija. Pravzaprav je že veliko znakov. Zato se bomo mi pri tem mercedesu brez koles vzdržali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je besedilo avtentične razlage sprejeto. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga za sprejem avtentične razlage 75. člena in 63. člena v povezavi z drugim odstavkom 75. člena Zakona o prevzemih. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog za sprejem avtentične razlage drugega odstavka 75. člena in 73. člena v povezavi z drugim odstavkom 75. člena Zakona o prevzemih se sprejme." Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 33. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Zato prehajamo na odločanje o predlogu besedila avtentične razlage. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 33. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je besedilo avtentične razlage sprejeto. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O TRISTRANSKIH POSVETOVANJIH ZA SPODBUJANJE IZVAJANJA MEDNARODNIH DELOVNIH STANDARDOV (KONVENCIJA MOD ŠT. 144). Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI LISTINE O SPREMEMBI USTAVE MEDNARODNE ORGANIZACIJE DELA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE ARMENIJE O SODELOVANJU V IZOBRAŽEVANJU, ZNANOSTI IN KULTURI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo amandmajev, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE KOSOVA O SODELOVANJU V KULTURI, IZOBRAŽEVANJU IN ZNANOSTI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandma, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev. Za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga Vlade za imenovanje generalnega državnega tožilca. Predlog za imenovanje je v obravnavo zboru predložila Vlada. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Besedo dajem predstavniku poslanskih skupin za predstavitev stališč. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil Janez Ribič. Prosim.
Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo izredno zadržani do vladnega predloga, da na mesto novega vrhovnega državnega tožilca postavi gospoda Zvonka Fišerja. Najbrž ni treba obsežno pojasnjevati, za kako pomembno funkcijo gre, še posebej v časih, ko je zaupanje javnosti v pravno državo brez dvoma na najnižji točki v zgodovini samostojne Slovenije. Glede na to, da vodjo tožilcev predlaga Vlada Republike Slovenije, gre tako brez dvoma tudi za politično funkcijo. Na tem mestu bi bilo prav, da se razmišlja bolj široko ter se na taka pomembna vodilna mesta v našem pravosodnem sistemu predlaga ljudi, ki pri tako obsežnem delu slovenske javnosti ne zbujajo tako hudega odpora in nezadovoljstva. Kajti kljubovanje tako velikemu delu slovenskega javnega mnenja nikakor ne pripomore k večjemu zaupanju v neodvisnost slovenskega sodstva niti v boljše delovanje tožilstva. Ravno to je tisti cilj, ki bi ga moral predlagatelj zasledovati in poskušati doseči, da novi vodja državnih tožilcev ne bi prinesel novih dvomov, obtoževanj in splošnega nezadovoljstva, temveč bo v novem mandatu na državno tožilstvo prinesel svežino in novo energijo v delovne postopke. Tudi od kandidatov na tako javno izpostavljena mesta bi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pričakovali, da se zadevajo, da je čas za nove ljudi, nove obraze in se iz povsem etičnih razlogov na taka mesta ne bi prijavljali. Kajti, vsi vemo, da so bile stvari pred osamosvojitvijo povsem drugačne in da o kakšni neodvisnosti pravosodnega sistema od tedanje politične ureditve pred osamosvojitvijo ne moremo govoriti. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke se ne želimo spuščati v posamezne primere in tudi verjamemo, da je tekom dolgoletnega dela povsem človeško kdaj pa kdaj narediti tudi kakšno napako, kar je na zaslišanju Mandatno-volilne komisije povedal tudi kandidat. Vendar smo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke mnenja, da so trenutne razmere v državi preveč občutljive in Vlada ne bi smela nadaljevati v skladu s svojo ustaljeno prakso kadrovanja ljudi, ki zbujajo tako negativne odzive in nosijo breme nekdanje politične ureditve v skupni državi, kajti na ta način bodo te funkcije povsem izgubile podporo in zaupanje državljank in državljanov, kar pomeni katastrofo tudi za gospodarski sektor. Danes, ko že povedano, na tako odgovornih mestih potrebujemo kandidate, ki jih ne obremenjujejo prav nobeni dogodki iz preteklosti, ki jih odlikuje izključno strokovnost in izredno poznavanje svojega področja. Takšni strokovnjaki so se v Sloveniji v zadnjih 20 letih prav gotovo izobrazili in v tem času nabrali tudi ustrezne izkušnje. Slovensko tožilstvo bo v prihodnosti prav gotovo soočeno z velikimi izzivi, čakajo ga tudi veliki in odmevni primeri, še posebno na področju gospodarskega kriminala. Prav vsi vemo, da na tem področju politike nikakor ne smemo vpletati, zato v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke vladnega predloga ne bomo podprli.
Prosim za pozornost!
Upamo, da bo Vlada Republike Slovenije v primeru neizvolitve predlagala politično neoporečnega kandidata, ki bo lahko strokovno izvrševal svojo funkcijo. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Joško Godec. Prosim.
Hvala za besedo.
Samo trenutek, gospod Godec, da uredimo s temi napravami za merjenje časa. Prosim.
Hvala za besedo. Stališče Poslanske skupine DeSUS je sledeče. Danes se izteče šestletno obdobje delovanja sedanje generalne tožilke gospe Barbare Brezigar. Pred meseci je že kazalo, da svojega mandata niti ne bo dokončala, predvsem zaradi vročega spora med Ministrstvom za pravosodje in tožilskim vrhom. Lahko rečemo, da skoraj nevzdržna situacija kar terja potrebo po novem šefu slovenskega tožilstva. Na mesto sedanjega je Vlada predlagala Državnemu zboru dr. Zvonka Fišerja. Ta predlog pa je bil in je še vedno deležen številnih kritik. Pa ne ravno kritik, po oceni naše skupine, temveč bolj politično motiviranih očitkov, ki praktično nimajo nobene povezave z njegovo strokovnostjo. Poslanci DeSUSa se ne bomo spuščali v polemiziranje, saj je evidentno, da je dr. Fišer odličen pravni strokovnjak z zavidljivimi delovnimi izkušnjami in kot tak primeren za opravljanje funkcije ustavnega sodnika. Še več, menimo, da je s svojim delom in strokovnostjo kot ustavni sodnik in pravni strokovnjak z doslednim spoštovanjem in uveljavljanjem človekovih pravic in svoboščin zavrnil politične očitke. Zato bomo poslanci Poslanske skupine DeSUS podprli kandidaturo gospoda Zvonka Fišerja za predlagano mesto.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil mag. Borut Sajovic. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Prijazen pozdrav vsem! V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo kandidata gospoda dr. Zvonka Fišerja podprli, saj je sedanji generalni državni tožilki mandat potekel, država pa v trenutkih in razmerah, v katerih smo, zagotovo zasluži in potrebuje, da je tako odgovorno mesto v pravosodju zasedeno, da se zadeve odvijajo tekoče, predvsem pa pošteno, zakonito, vestno in pravočasno. Dr. Zvonko Fišer izpolnjuje prav vse formalne pogoje za imenovanje. Poleg tega ima tudi bogate delovne in vodstvene izkušnje tako v praksi kot tudi v akademskem delu. Njegova celotna poklicna pot je povezana z delom v tožilstvu. Ima praktične izkušnje na področju pregona kaznivih dejanj, vodil je tožilsko organizacijo na prvi stopnji, sedaj je vrhovni državni tožilec. Hkrati pa je tudi pravni teoretik, izredni profesor kazenskega, procesnega in materialnega prava na ljubljanski pravni fakulteti in bil je tudi sodnik Ustavnega sodišča. Poleg formalnih pogojev in bogatih delovnih izkušenj ima dr. Fišer tudi osebnostne in moralne kvalifikacije za opravljanje te funkcije, o čemer priča njegova preteklost kot tudi pogum, da se je prijavil na razpis za naslednika sedanje generalne državne tožilke. Pričakovati je namreč bilo, da bo vsak mandat, ki ni zavezan političnim pogledom največje opozicijske stranke, deležen brutalne osebne diskreditacije in brezkompromisnih napadov. Prepričani smo tudi, da se številni kvalificirani in sicer zainteresirani kandidati, niso odločili za prijavo na razpis za mesto generalnega državnega tožilca prav zaradi te, v zadnjem času sprevržene politične prakse dela slovenske politike, ki organizira poskus medijskega umora prav vsakega ambicioznega, najsi bo sodnika, tožilca, ki ni član ali vsaj prijatelj ali pa ne deli nazorov ene od strank. Po mnenju nekaterih je naslednik Barbare Brezigar lahko samo tak, kot je ona. Lahko je član strankarskega strokovnega sveta, ostale kvalifikacije so drugotnega pomena. S takšnim ravnanjem se gotovo izredno škoduje ugledu pravosodja, njegovemu delovanju in tudi posledično pravnemu redu. Kakšnih bistvenih resnih vsebinskih nasprotovanj dr. Fišerju nismo slišali. Bil je pa izpostavljen primer iz leta 1977. Ja, spoštovane kolegice in kolegi, prav ste slišali, od tistega, kar se gospodu očita, je minilo že 33 let. Jaz sem vesel, da se je na mandatni komisiji spoštovani gospod kandidat prijavil k besedi sam, da se je udeležil tega in pojasnil svoj pogled na tisti čas. Jasno, glasno in razločno je povedal, da gledano z njegovega osebnega vidika, gledano za nas z današnjimi očmi, je bila tista odločitev za pregon takrat napaka in da mu je bilo zanjo žal. Meni kot poslancu pa je v veliko zadovoljstvo, ker je bil kandidat pod drobnogledom, ker je bilo pod drobnogledom njegovo delovanje skozi 33 let, da se je našla ena sama napaka, kljub kopici, najbrž nekaj tisoč tožilskih spisov, ki so šli skozi njegove roke. da je bil kandidat iskren in moralen in je povedal, kaj si o tej napaki misli. To me seveda prepričuje, tako kot tudi Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije, da imamo opravka s kandidatom, ki poleg formalnih, strokovnih kriterijev brezhibno in v celoti izpolnjuje tudi moralnopolitične kvalitete za opravljanje te funkcije, če je seveda to, kar so mu nekateri očitali, sploh še pomembno in potrebno. Kandidat bo doživel soglasno podporo Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila Darja Lavtižar Bebler.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Poslanci Poslanske skupine Socialnih demokratov podpiramo predlog Vlade Republike Slovenije, da Državni zbor za novega generalnega državnega tožilca po izteku mandata dosedanje generalne državne tožilke imenuje dr. Zvonka Fišerja. Kandidat za generalnega državnega tožilca dr. Zvonko Fišer je izrazit profesionalec na področju kaznovalnega prava, če se smem tako izraziti. Od leta 1973 do leta 1998 je deloval kot javni oziroma državni tožilec na različnih ravneh. Leta 1995 je bil z odločbo Vlade imenovan na mesto vrhovnega državnega tožilca, kjer tudi danes opravlja funkcijo vrhovnega državnega tožilca na kazenskem oddelku. Vmes, leta 1998, ga je Državni zbor izvolil za sodnika Ustavnega sodišča Republike Slovenije. To funkcijo ustavnega sodnika je opravljal cel mandat devetih let, večino tega mandata je bil predsednik kazenskega senata. Obenem je bil leta 1998, potem ko je leta 1996 doktoriral, izvoljen za docenta, kasneje pa za izrednega profesorja za kazensko področje na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani. Iz vsega povedanega nedvomno izhaja, da je dr. Zvonko Fišer več kot primeren kandidat za generalnega državnega tožilca Republike Slovenije. Ima bogate praktične izkušnje državnega tožilca, kot ustavni sodnik je imel zlasti pri obravnavi ustavnih pritožb glede kršitev človekovih pravic veliko priložnosti soočiti se z napakami in slabostmi kazenskega pravosodja v Sloveniji. Kot visokošolski učitelj in izredni profesor na Pravni fakulteti pa ima izredno dolžnost in odgovornost ter priložnost poučevati in vzgajati bodoče državne tožilce, sodnike, odvetnike in druge študente, ki bodo v bodoče opravljali odgovorne funkcije v pravosodju na področju kaznovalnega prava. Dr. Zvonko Fišer se je praktično in tudi teoretično ukvarjala s problemi notranje organizacije državnih tožilstev. Tudi tovrstne izkušnje in znanja mu bodo prišla prav, saj vemo, da bo novi zakon o državnem tožilstvu prinesel nove naloge in izzive, še posebej v luči velike nuje državna tožilstva organizirati tako, da se bodo sposobna čim bolj ustrezno in učinkovito odzivati na povečan gospodarski kriminal in vse več primerov najtežjih oblik kaznivih dejanj organiziranega kriminala. Naj omenim samo prepovedano trgovino z drogami in tudi z ljudmi. V Poslanski skupini Socialnih demokratov kandidaturo dr. Zvonka Fišerja podpiramo. Naj še dodam. Doslej se v samostojni Sloveniji še nobeden od kandidatov za generalnega državnega tožilstva ni mogel ponašati s tako odličnimi strokovnimi, poklicnimi in znanstvenimi referencami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila Eva Irgl. Prosim.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne bomo podprli imenovanja dr. Zvonka Fišerja za novega generalnega državnega tožilca. Dr. Zvonko Fišer je leta 1977 kot občinski javni tožilec kazensko preganjal tri ljudi. Dva duhovnika in gospodinjo, in sicer zaradi postavitve križa ob breznu pobitim med drugo svetovno vojno nad Cerknim. V začetku 80. let pa je dr. Fišer tudi kazensko preganjal mladoletnika, zaradi tako imenovanega verbalnega delikta. Glede na to, da je kandidat za generalnega državnega tožilca sodeloval v postopkih, pri katerih so bile s sodbo kršene temeljne človekove pravice in svoboščine, v Slovenski demokratski stranki menimo, da ni primeren kandidat za generalnega državnega tožilca. In kakšna je bila zgodba, ki je pripeljala do postavitve križa in nato tudi do obsodbe s strani Zvonka Fišerja. Mislim, da je to treba vedeti. Nemci so v eni sami uri pobili 47 partizanov na Cerknem, medtem ko je na njihovi strani padel le en vojak. Po tem neuspehu je bilo treba na nekoga prevaliti krivdo, in zanimivo, varnostno- obveščevalna služba je našla tako imenovane izdajalce med civilisti v Cerknem. Aretirali so 15 ljudi, med njimi 6 žensk, jih pobili ter vrgli v brezno. Kasneje se je izkazalo, da so sodelavci varnostno-obveščevalne službe v resnici pobili nedolžne ljudi, saj so nekateri med njimi sodelovali tudi z Osvobodilno fronto. Kljub temu je skoraj 20 let kasneje sedanji kandidat za generalnega državnega tožilca, Zvonko Fišer, kazensko preganjal dva duhovnika in gospodinjo zgolj zaradi tega, ker so postavili križ ob breznu in prižgali sveče v spomin na nedolžno pobite. Zvonko Fišer bi takrat lahko odločil drugače, pa ni. Morda bo tudi za to danes nagrajen z mestom generalnega državnega tožilca. Pri vseh teh dosedanjih imenovanjih in odlikovanjih, kot so Branko Masleša, Tomaž Ertl, danes Zvonko Fišer, gre pravzaprav za skupni imenovalec – sporna preteklost, ki ji sledi bogata nagrada. Ob vsem tem se kaže tudi, da koalicija ne premore nikakršne kritične distance do teh skrajno etično spornih predlogov, ampak jim je pomembno le to, da se na ključne položaje postavi njihove ljudi, ne glede na to, ali se s takšnimi dejanji žali čustva posameznikom ter se prizadene njihovo dostojanstvo. Obenem pa se je, hvala bogu, tudi izkazalo, da je nujno potreben bistveno večji razmislek o tem, kakšne ljudi se v pravosodju postavlja na tako pomembna in odgovorna mesta. V SDS menimo, da slovenska država na takšnih položajih potrebuje politično neobremenjene ljudi, ki niso politično indoktrinirani, ki lahko razmišljajo svobodno in se odločajo neobremenjeno, brez političnih narekovalcev in ozadja. Predvsem pa je pomembno, da se na takšno funkcijo imenuje ljudi, ki ne vzbujajo nikakršnega dvoma, ko gre za vprašanje spoštovanja človekovih pravic, ko gre za vprašanje spoštovanja Ustave Republike Slovenije in ko gre za vprašanje zaupanja v pravno državo. Gospod Šinkovec, državni tožilec, je v zvezi s tem in podobnimi imenovanji povedal naslednje, citiram: "Ne vidim nobene potrebe po tem, da na tako izpostavljene funkcije v pravosodju kandidirajo ljudje, ki so izpostavljene funkcije opravljali že v prejšnjem sistemu." Konec citata. S tem je povedal veliko ali pa kar vse. Omenja se strokovnost kandidata, ki ga imamo pred seboj. Samo po sebi umevno je, da mora imeti človek za takšen položaj najvišje strokovne reference. Vendar pa gre v tem primeru predvsem za vprašanje etike in morale. Nepredstavljivo je, da bi lahko bil na mestu generalnega državnega tožilca človek, ki je v preteklosti kršil človekove pravice. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke zato menimo, da bi moralo podobno določilo, kot velja za sodnike, veljati tudi za tožilce. Zadnji odstavek 8. člena Zakona o sodniški službi namreč pravi, da kljub izpolnjevanju splošnih pogojev sodniki, ki so sodili ali odločali v preiskovalnih in sodnih postopkih, v katerih so bile s sodbo kršene temeljne človekove pravice in svoboščine, po zaključenem mandatu ne morejo biti več sodniki. Mesto, na katerega kandidira Zvonko Fišer zahteva neoporečen etičen profil. Zanimati bi nas moralo vprašanje, kako lahko nekateri dogodki iz preteklosti, ki so vezani na varovanje in spoštovanje človekovih pravic, danes vplivajo na odločanje v zvezi s človekovimi pravicami, če na takšen položaj imenujemo človeka, ki je v preteklosti kršil prav te temeljne postulate. Zato se je na obeh komisijah, ki sta razpravljali o tem imenovanju, izpostavilo pomembno vprašanje tako imenovane samorefleksije. Ko bi moral človek sam prepoznati, da je problem, če se prijavi na tako izpostavljeno mesto v pravosodju nekdo, ki že predhodno ve, da bo v javnosti njegovo ime zaradi preteklih dogodkov sprožilo različne, celo zelo negativne odzive. Zato v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke tega imenovanja ne bomo podprli in bomo glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil Franci Kek. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani! Strokovnosti kandidatov za generalnega državnega tožilca, gospodu Zvonku Fišerju, ne odreka nihče. Niti opozicija. Tudi etične kvalitete mu priznavajo ljudje različnih profilov, na primer gospod Anton Drobnič, Demosov prvi tožilec v samostojni Sloveniji, pravi: "Zvonko Fišer je nedvomno eden najboljših strokovnjakov na tožilstvu, če ne najboljši. Imam ga za skrajno poštenega in odgovornega človeka." Ob tem, ko ugotovimo, da je strokovno primeren, se moramo dodatno vprašati, kakšen je njegov odnos do dogodkov leta 1977 danes, kakšna je njegova etičnomoralna drža v času, ko se odločamo o njegovi kandidaturi. Ali je zgolj stališča, da je takrat ravnal po zakonu, ali je njegova refleksija mogoče globlja? Zvonko Fišer je namreč kazensko preganjal dva duhovnika in vaščanko zaradi postavitve znamenja križa v spomin na pobite. To je z vidika človekovih pravic neprimerno dejanje. Da pa ne bo kdo mislil, da je Zvonko Fišer v zadostitev partijske korektnosti zahteval, da se jih pošlje na Goli otok, naj povem, da je zahteval najnižjo možno kazen, 3 mesece pogojno. Ali so torej pomisleki o njegovi primernosti upravičeni? So. Seveda so, vendar samo do ene točke. Na izrecno vprašanje, kako vidi takratne dogodke danes, je namreč odgovoril: "Obžalujem jih, to je bila napaka." S tem odgovorom je zavrnil vsakršne pomisleke o njegovi etični, moralni primernosti za opravljanje funkcije, za katero kandidira. Zato bomo v Poslanski skupini Zares njegovo kandidaturo podprli. Kajti navadno politikantstvo je nasprotovanje kandidaturi Zvonka Fišerja. Temu se ne morejo odreči ravno tisti, ki imajo največ za povedati o prežečem, nikoli zatrtem totalitarizmu, a so dejansko sami danes še edini pravi naslednik nekdanjega totalitarizma. Namreč, za njih revolucija še teče. Še vedno potekajo borbe med našimi in vašimi nad brezni zdavnaj pokopanih, po krivici ubitih enih ali drugih. Še vedno potekajo zaslugarska prizadevanja za kapitalizacijo vsega dobrega enih edino zaslužnih in vztrajno zanikanje, da bi kdorkoli bil razen zaslužen tudi zaslužkar. In kot se je nekdanja partija rada spraševala, čemu služi preštevanje kosti, na enak način se danes ti sprašujejo, kaj zdaj spet to orožje odpirate. Seveda je glavna prizadevanja treba osredotočiti na dejavnosti, ki bodo izboljšale gospodarsko situacijo in socialno vzdržnost, vendar se je treba soočiti tudi s preteklostjo. Zvonko Fišer se je. Ustrezno. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Besedo ima Anton Anderlič, pripravi naj se Franco Juri. [[Ne.]] Hvala lepa. Franco Juri ima besedo, pripravi naj se mag. Melita Župevc.
Hvala, gospod predsednik za besedo. Mislim, da je vse povedal moj kolega Franci Kek. Jaz bom temu samo dodal, da pogrevanje zgodovine je včasih lahko funkcionalno. In ena stranka v Državnem zboru to stalno dokazuje. Ampak se to vedno na koncu vrača kot bumerang. Kajti, če bi šli danes ugotavljati kaj je 77. leta počel nekdo, ki prihaja iz te ali one stranke, tudi Slovenske demokratske stranke, bi verjetno ugotovili marsikatero presenečenje. Kolegica Eva Irgl, ko govori o tistih časih, verjetno je edina, ki ima to legitimno pravico govoriti o časih, ko je bila dejansko tako majhna, da ni mogla zagrešiti ničesar. Verjetno. Drugi pa so, tudi njeni kolegi bi verjetno marsikaj lahko povedali, kako so vodili takratne represivne organe. Verjetno bi celo zamerili Zvonku Fišerju, ker je bil preblag pri takem kaznovanju. Ampak, seveda, jaz se zdaj hecam, malo govorim z ironijo, me dobro razumejo kolegi in vedo, da si lahko kot karikaturist včasih privoščim tudi to. Dejstvo je, da je Zvonko Fišer prav na matičnem odboru zelo jasno izrazil in pokazal svoj odnos do tiste preteklosti in tudi do tiste človeške ranljivosti in človeške relativnosti, ki omogoča in utemeljuje spremembe po toliko letih tudi tega odnosa in pogledov do sistema, ki ni bil demokratičen – tega se vsi zavedamo. Upam, da se vsi zavedamo. Vsaj mi ja tej strani se tega zavedamo in ga ne bi želeli ponoviti. Dejstvo, da se človek, ki je strokovno podkovan, ki se zaveda lastne odgovornosti, ki je v bistvu pripravljen in premore tudi kritični premislek o lastni preteklosti, je velika novost v slovenskem političnem in siceršnjem prostoru. Mi takih primerov v Sloveniji nismo še doživeli, da bi nekdo samokritično razglabljal o preteklosti. O preteklosti, kjer je bil sam involviran. Zdi se mi, da je to dejansko velika dodana vrednost samega kandidata. Če pa bi govorili o politični plati tožilstva, bi lahko samo ugotovili, da se zdaj končuje obdobje zelo spolitiziranega vodenja tožilstva. In upati je, da take izkušnje ne bo več.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Melita Župevc, pripravi naj se dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi zelo na kratko povedala svoje mnenje. Tudi jaz sem bila na seji Mandatno-volilne komisije, kjer je gospod Fišer dejal zelo jasno, da zadevo obžaluje, da je bila storjena napaka in da pač tako je. Napake se dogajajo, tega ni mogoče spremeniti. Moram pa reči, ko poslušam razpravo z nasprotne strani, je tako, kot da bi poslušala neko drugo razpravo, ki smo jo že slišali. Verjamem, da je to kar primeren vzorec, da imate nek "mušter", ki ga uporabite ob vsakem kandidatu, ki pride s strani Vlade oziroma predsednika republike v Državni zbor. Ker smo namreč ob kandidaturi gospoda Masleše poslušali iste besede, besede o politični indoktrinaciji, predvsem pa besede o sporni preteklosti. Jaz mislim, da ni kandidata, ki bi ustrezal nasprotni strani, ki bi zadovoljil visoke moralne kriterije, ki jih ima Slovenska demokratska stranka. Tisto, kar je najbolj zaskrbljujoče je to, da vsi v tej dvorani praktično priznavajo gospodu Fišerju strokovne reference, priznavajo mu, da ima neko znanje, vendar pa je zaradi svoje sporne preteklosti, kot jo imenujete, neprimeren za mesto prvega tožilca v državi. Jaz bom njegovo kandidaturo podprla. Kot rečeno, jaz mislim, da je pomembno, da je gospod Fišer na seji Mandatno-volilne komisije nastopil, kot je. Nastopil je pokončno, priznal je napako, se za njo opravičil, predstavil tudi svoje videnje svoje kandidature. In jaz mislim, da je primeren za to delovno mesto. Kot rečeno, verjamem, da tudi če bi predlagali kakšnega drugega kandidata, bi Slovenska demokratska stranka našla kakšen madež iz preteklosti, ker brezmadežnih očitno v tej državi ni. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Vinko Gorenak. Pripravi naj se mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa. Poglejte, moram se odzvati na nekatere zadeve. Menda imamo "muštre", po katerih delujemo. To ni res. Se pa zelo dobro poznajo strokovni sodelavci v Zaresu, na novo pridejo in napišejo dober nastop, pohvalite ga. Medijski umori s strani SDS niso mogoči. Potem moraš imeti medije v svoji oblasti. To je de facto dejstvo. In kar se tiče leve politične opcije, je zadeva jasna. Saj imate ja sama tovarniška glasila. A je še kaj neodvisnega? Kje pa? To se pravi, medijski umori s strani SDS niso mogoči, ker moraš imeti medije, mi pa jih nimamo. To je ena zadeva. Gospa Brezigarjeva, članica strokovnega sveta. Ponovno ponavljam, gospod Sajovic, napačne podatke imate, dajte ažurirati, F1 pritisnite, mogoče vam bo ažuriralo kaj. Ni res, nimate pravih podatkov, to ste že zadnjič trobil neumnosti. Gremo naprej. Vsakdo, ki ni po godu SDS, bo baje podale v tej dvorani. To spet ni res. To spet ni res. Pojdite pogledat glasovanja, pa boste videli, kako smo kje glasovali, in se zazrite sami vase, pa boste videli, kako ste ravnali v primeru gospoda Šorlija. On ni imel nobenega madeža iz preteklosti, razen enega, revež bolni – oprostil je Pavla Ruparja, SDS. To ste navedli kot edini argument proti kandidatu za predsednika Vrhovnega sodišča gospodu Šorliju. Nobenega argumenta niste imeli, pa profesor, pa vse to, tisto, znanost, pa vse to je štimalo, pa stroka, vse je štimalo, ampak poglejte, zaboga, oprostil je Pavla Ruparja. A to pa niso politični kriteriji? To so pravi politični kriteriji. Ne potem govoriti neumnosti, da mi te zadeve pogrevamo za nazaj. Jaz osebno sem že na odboru povedal in bom še tukaj ponovil, da vidim bistveno razliko med današnjim kandidatom in gospodom Maslešo. Današnji kandidat je sodil po nekih predpisih, ki so takrat obstajali – lahko bi tudi drugače tožil, pač to ne bi obtožil, to bi lahko –, in se je zato danes opravičil, po toliko letih. Rekel je, da to obžaluje. To je strašna razlika napram gospodu Masleši, ki je pa deloval po tajnih predpisih, ki so bili objavljeni v tajnih uradnih listih, in je trdil, da je bilo vse zakonito, čeprav je bil človek mrtev, na oni strani meje, ko so ga potem za noge sem privlekli ali kako že. In koalicija je rekla, da je to v redu. Seveda je koalicija rekla, da je to v redu. Kako je to v redu? Ne gre skupaj, tako kot pri zapornikih iz Guntanama, saj imate izkušnje že iz jeseni leta 1945. Pa to bom naslednjič povedal, koga ste takrat sprejeli na isti sistem. Ampak to bom pri tisti točki dnevnega reda, ko bo tam na vrsti. Zgodovina – ne gre skupaj. Kdo pa se dotika zgodovinskih tem in tisto zgodovino pogreva? Kdo je odprl orožje? Koalicija. Kdo je odprl arhive? Koalicija. Kdo je odprl gospoda Maslešo? Koalicija ga je predlagala. Kako je bilo z gospodom Šorlijem, ki je padel? Koalicija ga je vrgla zaradi tega, ker je oprostil Ruparja. Kako je z gospodom Fišerjem? Ja, koalicija ga je predlagala, saj ga nismo mi. Torej, ne gre skupaj. Še nekaj besed o neodvisnosti. Za božjo voljo, zresnite se malo pri teh zadevah, za božjo voljo, čas bi bil. Pa eni ste že malo sivi tako kot jaz in tudi brez las, pa še vedno neresni! Kako govoriti – poglejte si magnetogram iz leta xy nazaj, ko je bil tukaj kandidat gospod Ribičič, pa ste, ali pa so naši predhodniki, naštevali vse strokovne kvalifikacije, vse članke, ki jih je napisal, vse učbenike, profesure, vse je bilo napisano; pozabili so pa povedati, da je bil predsednik SD, potem je pa postal velestrokovnjak za Ustavno sodišče. Enaka zadeva je z gospodom Šoltesom pa neodvisnostjo. Poglejte si, na kolikih listih LDS je kandidiral, danes je pa neodvisni revizor, ki išče male ribice in jih tudi ulovi – tiste v drami –, ne vidi pa ščuke v podobi Katarine Kresal. To je enako, kot da jaz kandidiram za rektorja neke univerze, za katerega imam vse pogoje, in potem trobim, kako sem neodvisen kandidat. Ja, nisem, če pa sedim tukaj zraven kolegov iz SDS. Nisem, sem torej politično pripaden! Ne imeti dvojnih meril. To je tisto, kar ni odgovorno.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Borut Sajovic. Pripravi naj se Mirko Brulc.
Hvala lepa. Moram reči, da bom tako kot poslanska skupina kandidata podprl. Se bom pa v tej svoji razpravi izognil prilivanju olja na ogenj, kajti to ne vodi nikamor. Mandat generalni državni tožilki se je iztekel, svoje delo je v svojih šestih letih opravljala tako, kot je očitno najbolje vedela in znala. Čas je za novo obdobje. Vlada je pripravila razpis. Na razpis se je pomenljivo prijavil samo eden kandidat, ki pa izpolnjuje vse formalne in osebnostne razloge. Ker se mi zdi mesto generalnega državnega tožilca v pravosodju izrednega pomena, bom kandidata podprl.
Hvala lepa. Besedo ima Mirko Brulc. Pripravi naj se Franci Kek.
Lepo pozdravljeni. Kandidat za generalnega državnega tožilca dr. Zvonko Fišer je najboljša izbira in obenem prava garancija, da se zaupanje državljank in državljanov v pravno državo ponovno vzpostavi. Mi vemo, da je pred tožilstvom, ali pa pred vsakim tožilcem, veliko vsakodnevnih zelo zahtevnih nalog. Vemo, da so naloge tožilstva, da opravijo delo strokovno in tako, da se potem zadeva pripelje do sodne rešitve. V javnosti je danes prisotno prepričanje, da policija še opravi svoje delo, da prihaja do priporov, preiskav, danes tudi ene, potem se pa zadeva ustavi. Res je tudi, da je tiste tatove in druge prestopnike mnogo lažje obsoditi in spraviti za rešetke kot pa te, s katerimi se danes srečujemo. To so pa kriminal belih ovratnikov, gospodarski kriminal in za to je treba veliko znanja, če želimo te zadeve odkrivati, preganjati ali preprečevati. Prav zato rabimo dobrega generalnega državne tožilca; dr. Zvonko Fišer to je, poznam ga dobro tudi čisto s človeške plati. O njegovi strokovnosti govori stroka in ne bom danes tukaj tega omenja. Zvonko Fišer je prava izbira tudi zato, ker je v domačem okolju zelo cenjen in to je pomembno. Posebej bi rad poudaril pa naslednje – in moram se umiriti –, izrečeno v stališču SDS danes tu, citiram, "po uspehu Nemcev, ki so pobili 47 domačinov". Pa kje živimo?! Ali je to bil uspeh Nemcev, da so pobili toliko domačinov? Kaj bom rekel Smrt fašizmu, svoboda narodu danes tukaj?! Kakšni so temeljni postulati, ki so bili tu omenjeni s tako izjavo, ki jo v Državnem zboru izjavljate vi? Kam smo prišli, ljudje dragi?! Še gospodu Gorenaku. On že ve, da so verjetno komandirji milice imeli tudi zadolžitev, da pazijo na oporečnike; tak je bil sistem. Tudi sam sem iz tistega sistema in vsi tukaj, ki smo malo starejši, smo iz tistega sistema in smo upoštevali neke zakone – pa se bomo zato sedaj med sabo pobili? Zvonko Fišer je dober kandidat in bo nalogo opravljal brez nahrbtnika Depale vasi in še česa. Hvala.
Besedo ima mag. Majda Potrata. Pripravi naj se Ljubo Germič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Odločali bomo o posamezniku, ki bo opravljal visoko individualno funkcijo v pravnem sistemu te države, za katerega marsikdaj sami pravimo, da v nekaterih točkah ne deluje najbolje. Zato bi pričakovala predvsem od tistih, ki se zelo trdno zavzemajo za dobro delovanje državnih institucij, katerih osnovna naloga je varstvo zakonitosti in ustavnosti, da so zainteresirani, da so na te funkcije imenovani ljudje, ki izpolnjujejo strokovne kriterije. Strokovnost je prvi pogoj za to, da nekdo lahko opravlja zahtevno delo. Če hoče to delo opravljati v pravosodju, je po moje to povezano tudi z moralnimi in etičnimi standardi in sposobnostjo pravičnega presojanja stvari, presojanja odmerjenosti ali uravnoteženosti zakonov. Zato se mi zdi presojanje po strokovnih kriterijih v resnici izrednega pomena. Zato se mi zdi nedopustno podcenjevanje tega, če poudarjamo, da predstavlja Zvonko Fišer po svoji strokovni usposobljenosti najboljšo možno izbiro. Da bo dobro opravljal to delo, je nedavno tega izjavila tudi dosedanja vrhovna državna tožilka. Torej kot njegova dolgoletna sodelavka ne vidi razlogov za to, da bi morala izražati dvom o njegovem delu. Da pa se predpisi, zakoni, državne ureditve menjajo, pa tisti, ki smo dlje na tem svetu, to občutimo. In da se lahko kakšna stvar, ko jo presojamo z današnjega stališča, pa smo jo storili v preteklosti, pokaže, da je z današnjega vidika gledano po tej stopnji ozaveščenosti napaka in če je posameznik to napako tudi sposoben priznati in jo obžalovati, se mi zdi, da na njegovih odločitvah in na njegovih stališčih ni sence. Sama sem bila udeležena na eni tistih sej, ki jih opravlja Komisija za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti, in bi človek pričakoval, da so usmerjene v zagotavljanje enakosti in spoštovanja človekovih pravic. No, pa se je zgodila zanimiva zadeva, da ko je bila komisija sklicana k nujni seji, da presoja ustreznost kandidata s stališča človekovih pravic, na to sejo kandidat za generalnega državnega tožilca ni bil povabljen, medtem ko so nekateri drugi bili povabljeni. Že tedaj nisem oporekala navzočnosti vseh drugih vabljenih, opozarjala pa sem na to, da je navadno sprenevedanje tako spoštovane smejoče se gospe predsednice kot še koga drugega, če od kandidata zahteva opravičilo, pri tem pa mu ne da priložnosti, da bi govoril, ker ga na sejo niti povabila ni. Tako ravnamo v tem državnem zboru s kandidati, ki nam niso povšeči, s kandidati, ki jim želimo odvzeti človeško dostojanstvo in želimo pri njih spodbijati tudi njihovo strokovnost. Naj spomnim na tisto, kar je bilo danes že citirano, da je tudi nekdanji vrhovni državni tožilec povedal, da spoštuje strokovnost, poštenost, se pravi, etično naravnanost gospoda Zvonka Fišerja. Zato ne vidim nobenega razloga, da ne bi svoje podpore izrekla tudi predlagani izbiri to pot. Zdi se mi pa, da k ugledu Državnega zbora prav nič ne prispevamo s tem, če se trudimo z včasih tudi za Državni zbor neprimernimi jezikovnimi sredstvi zlivati svoj gnev in sovraštvo na svoje nasprotnike ali vsaj tiste, ki niso naši somišljeniki. Naj se zamislijo tisti, ki to počno, pa so taki, da radi poučujejo.
Hvala lepa. Besedo ima Ljubo Germič. Pripravi naj se Vito Rožej.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Sam se redko vključujem v razprave pri kadrovskih odločitvah Državnega zbora. Tokrat sem se pa odločil tudi s tega vidika, glede na to, kakšen odnos kaže Državni zbor do pozitivnih selekcij, pozitivnih imenovanj ljudi, in kakšno sporočilo daje Državni zbor ljudem, ki bodo se vključevali v nadaljnje kandidature odgovornih državnih funkcij. Če tako z lahkoto prezremo vso strokovnost, če tako z lahkoto prezremo vso karierno pot posameznika, ki se je dokazal v svojem strokovnem področju tako s teoretičnim kot s praktičnim delom, če lahko slišimo iz različnih koncev mnenja, ki govorijo o korektnosti, strokovnosti in poštenosti kandidata, potem v Državnem zboru zelo z lahkoto najdemo razloge, da takšnim ljudem, našim, slovenskim ljudem, v slovenski družbi, ki se zavzema za to, da naj temelji na znanju, da naj bo mednarodno konkurenčna, damo jasno vedeti, da bomo hitro našli razlog za to, da bomo takšnim ljudem postavili pod vprašaj njihove moralne norme, njihove etične norme, njihovo – na osnovi tega lahko sklepam – tudi pristranost v tistih pomembnih državnih organih, za katere si vsi želimo, da bi obravnavali ljudi neodvisno od katere koli njihove značilnosti, če začnemo tudi od članstva ali nečlanstva v kateri politični skupini, v katerem koli društvu ali v kateri koli drugačni interesni skupini. Torej želimo si pravno državo, želimo si na teh ključnih pomembnih funkcijah ljudi, katerim gre zaupati. Sam si želim, da imamo tukaj srečno roko pri izbiri. Gospoda Fišerja jemljem skozi vse gradivo, ki ga je bilo mogoče pregledati, skozi vso razpravo, ki jo je bilo mogoče slediti in tudi skozi njegovo držo na Komisiji za mandatno-volilne zadeve, ki je jasno predstavil svoja stališča tudi do tistih dogodkov, v katerih je bil sam v preteklosti udeležen in je do njih zavzel kritično distanco. Zato si želim, da smo do takšnih ljudi izredno pazljivi, kajti ob tem, ko govorimo o tem posamezniku gospodu Fišerju, govorimo pravzaprav o vseh ljudeh, kakšen odnos imamo do njih. Meni se zdi, da bi Državni zbor moral pokazati veliko več zaupanja, veliko več odgovornosti in verovanja v te ljudi, da bodo na funkciji, ki jo bodo opravljali, deležni širokega, najširšega, po možnosti absolutnega zaupanja ljudi, ki bodo zelo lahko povezani z ukrepi tega organa, katerega bo kot generalni državni tožilec, recimo, gospod Fišer lahko prevzel. Upam, da bo Državni zbor večinsko odločil v njegovo podporo in seveda z željo, da bo državno tožilstvo z njegovim vodenjem opravljalo to nalogo, ki gre v zadovoljstvo, v zaupanje v pravno državo in objektivnost postopkov, če in ko bodo vodeni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vito Rožej. Pripravi naj se Jože Jerovšek.
Hvala lepa za besedo. Danes bomo izvolili ali pa pač ne, kakršna bo večinska odločitev tega državnega zbora, šele četrto osebo, ki bo opravljala to funkcijo v demokratični Sloveniji in za vse tri, ki so jo opravljale do zdaj, bi najbrž težko rekli, da niso bile politično profilirane ali pa imele kakšne zgodovinske opazke na svojem življenjepisu, če tako rečem. Prvi državni tožilec je, mislim, da član veteranske organizacije, za katero se državljanska vojna v tem narodu še ni končala. Pa vseeno je treba reči, da je svoje delo opravljal profesionalno, dobro, ampak gre za veteransko organizacijo, za katero državljanska vojna še traja. Strašno sem vesel, da med nami tukaj ni takih članov veteranskih organizacij, zato ker bi se težko zmenili o čemer koli. Najbrž se sploh ne bi pogovarjali, ampak bi kaj drugega v tej dvorani počeli. Tako je, hvala bogu, nek napredek na tem področju. Mislim, da o politični profiliranosti ne zdajšnje ne prejšnje državne tožilke tudi ni treba izgubljati besed. Obe sta bili taki. Državni tožilec, ki ga bomo danes imenovali ali pač ne, kakršna bo večinska odločitev, nima take politične konotacije kot njegov predhodnik in njegovi predhodnici. Če je kdaj kaj naredil narobe – kdo od nas pa ni? Tudi jaz sem približno teh let kot kolegica Irgl in tudi jaz mislim, da lahko o letu 1977 govorim z enako moralno odgovornostjo kot kdo drug mlajši. Priznam pa, da sem v kasnejših letih svinčenega socializma tudi sam opravljal kakšno funkcijo. Bil sem predsednik pionirskega odreda na podružnični šoli, ko sem bil star 10 let. Se opravičujem, če je bila to napaka, pa naj bo. Mislim, da sem funkcijo opravljal dobro, sedaj pa sicer ne vem, kaj je od tega vse skupaj na koncu bilo. In še marsikdo bi se našel v tej dvorani, če ne vsi, ki so kakšne take ali drugačne funkcije opravljali. Za kakšne funkcije pa gre? Saj to so funkcije, ki jih je treba opravljati v takem ali drugačnem sistemu. Funkcija tožilca je prav gotovo ena od teh. Strokovna pot dr. Fišerja je dolga in uspešna. Kar se mene tiče, si zasluži na koncu kot vrh te strokovne kariere, da postane tudi generalni državni tožilec. Ko govorimo o tem kopanju po preteklosti in kdo je ta, ki naj bi jo odpiral, je treba spomniti na to, kolega Gorenak, kdo je ta, ki predlaga generalnega državnega tožilca. Ja, vlada ga predlaga! Pa kandidata za predsednika Vrhovnega sodišča? Vlada. Pa zakone? Vlada jih seveda tudi predlaga. Kaj bi pa želeli povedati? Da vlada ne sme vlagati zakonov, da koalicija ne sme vladati, da ne sme imenovati ljudi na mesta, kamor jih je treba? To bi najbrž vi želeli, a žal temu ni tako. Koalicija je takšna, kot je, in vi ste v opoziciji. In tako te stvari stojijo že dve leti in pol. Mi je žal, če niste opazili. Ne vem, zakaj bi še ne pričakovali, da nekdo ne bi, po vašem, v navednicah "odpiral preteklosti". Odločitve, ki jih sprejemamo, jih sprejemamo za prihodnost; ljudi, ki jih imenujemo, jih imenujemo za prihodnost. Preteklost gospoda Fišerja se mi za to, kakšno funkcijo bo opravljal v prihodnosti, ne zdi pomembna. Pomembno se mi pa zdi, da bo boljši generalni državni tožilec, kot so bili njegovi predhodniki, predvsem predhodnica. Ker mi smo se v teh letih naposlušali zgodb o tajkunih, ki se jih ne zapira v gospodarskem kriminalu, ki se ga ne sankcionira. Kdo pa je ta, ki bi to lahko počel? Državno tožilstvo, seveda! Kdo ga vodi, ga je vodila doslej? Gospa Barbara Brezigar. Kaj je storila na tem področju? Nič ni storila na tem področju. Zakaj? Če boste vprašali njo, zato ker nima podpore ministra in vlade in tako naprej. Kaj je počela, ko je podporo ministra in vlade imela? Ravno tako ni nič naredila. Seveda, kako pa naj bi takrat kaj naredila. Če bi takrat želela tajkunske zgodbe razčiščevati, bi se morala utaboriti pred pisarno premierja vlade, saj so se tam dogajale te zgodbe. Kje so se pa srečevali gospodje, ki bi jih danes vsi radi videli v verigah, ki bi jim radi zasegli vsa sredstva in tako naprej? Kje so se prodajali mercatorji, pivovarne Laško in dela? Tam so se prodajali! Zato torej takrat generalna državna tožilka ni mogla opraviti svojega dela. Upam, srčno, da bo bodoči generalni državni tožilec pri tem delu uspešnejši. Želim mu vse dobro v tej novi funkciji, zato ga bom podprl, ob želji, seveda, da bo, kot že rečeno, svoje delo opravil boljše kot njegovi predhodniki. Njegove strokovne kvalifikacije, njegova osebna integriteta me v tej želji, mislim da, potrjujejo. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek, pripravi naj se Marijan Križman.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsedujoči, kolegice in kolegi! Sveta dolžnost poslank in poslancev bi morala biti spoštovanje človekovih pravic in empatija do spoštovanja človekovih pravic. Doslej je v tej državi bilo vsaj deklarativno spoštovanje človekovih pravic na vrhu hierarhije vrednot v vseh strankah. Danes vidim, da so se nekatere stranke temu odpovedale. Da spoštovanje človekovih pravic ni več na vrhu vrednot, kljub temu da se s tem soočamo pri takšni zadevi, kot je imenovanje vrhovnega državnega tožilca. Iz zgodovine vemo, da so bile z državnotožilskih mest v nekdanjem vzhodnem bloku – in Jugoslavija je bila trden ideološki člen tega sodnega bloka vse do zadnjega diha – najbolj znane, najbolj srhljive obtožbe za montirane procese in najbolj flagrantne kršitve človekovih pravic. Spominjamo se tudi zamaknjene gorečnosti nekaterih državnih tožilcev v vzhodnem bloku. Naj navedem samo tožilca Višinskega. Žal sem ugotovil zadnjič, da o tem kolega Brulc, humanist po študiju, sploh slišal ni za kaj takšnega. Žal, to je dal naš izobraževalni sistem. Znana je tudi gorečnost tožilca na dachavskih procesih. Ampak, kljub temu imamo relevanten odnos do montiranega procesa; do montiranega procesa v letu 1977, ko so se flagrantno kršile človekove pravice in tudi pozitivno pravo. Glejte, tožilec Fišer bi lahko 1977. leta ob seveda izjemni hrabrosti napisal obtožnico zoper neznane povzročitelje vojnega hudodelstva, nezastaranega zločina iz vojne za 47 nedolžnih žrtev. Ne! On je napisal obtožnico, obtožni predlog za tiste, ki so se želeli pokloniti njihovemu spominu. Bilo je rečeno, da je bil izpostavljen. Res je, gotovo, in ni bil edini. Ob tem procesu, kolikor je meni poznano, se je uprl sodnik, na katerega je po sodnem redu prišla dolžnost, da v tem primeru sodi. Se je pokončno postavil, da je to kršitev človekovih pravic in tega ne bo sodil. Za to je bil sankcioniran, moral je oditi s sodišča. Dali so povsem mlademu sodniku, so ga pritisnili, so ga zlorabili, gospodu Šinkovcu, ki se je začel pravočasno, z empatijo zavedati, da je bil potisnjen v zlo. Gospod tožilec Fišer je imel tudi priložnost, da bi obžaloval in se, seveda, tudi kesal. Ne da je bila napaka, moral bi reči, da je bil greh; ampak pred tem, ko je bil kandidat za ustavnega sodnika. Takratni državni zbor je enkrat to prepoznal in zavrnil kandidaturo, potem pa so partijski centri poslali ponovno kandidaturo in seveda se je blok uklonil diktatu. Glejte, gotovo ima kandidat ogromno znanja, mi temu ne oporekamo, ampak moral bi pa imeti to empatijo, da bi rekel, bil je greh, kar smo storili, kar sem moral storiti, in potem bi bil mogoče naš odnos danes drugačen. Ampak takrat, ko je prvič kandidiral ponovno za pomembno funkcijo. Kolikor vem, takrat tega ni storil. Takrat je imel tudi neprimeren odnos do legalizma, do slovenske države, kajti spominjam se takrat, da je bil pokazan dokument iz oktobra 1991, ko je svoje obtožne predloge napisal na papirju z glavo "Socialistična federativna republika Slovenija". Državni tožilec, ki bi moral biti vrhunski legalist, ni priznaval samostojne Slovenije v tistem času. In vse to legalizirate. Ne čudim se, po neodvisni Sloveniji [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]je padlo v teh dneh ogromno gnoja iz koalicijski vrst in to se nadaljuje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Mirko Brulc, izvolite.
Kolega Jerovšek je vedno simpatičen v svojih izjavah. Višinskega že poznam, a ga nisem študiral. Sem pa študiral Makarenka, če veste, kdo je to. Pozabili ste omeniti, da je pred tolikimi leti, prav ob tem času Tito umrl – in mogoče je to tudi kaj slabega. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod [[...]]Gospod Tanko, proceduralno. Ali nehamo razpravo? Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, prav zanima me, na osnovi katere poslovniške določbe je dobil gospod Brulc besedo. Ni skupnega časa za razpravo, razpravo je izčrpal, podlage za repliko ni bilo. Kaj je bilo to? Ali boste vodili sejo tako, kot se predsedujočemu zazdi, da bo sejo vodil, ali jo bo vodil tako, kot je zapisano v modri knjigi, ki ste jo leta 2002 predlagali v sprejem tedanjemu državnemu zboru? Predlagam, da vodite sejo tako, kot je po poslovniku. Pač, če je gospod Brulc svoje misli povedal takrat, kot je bil čas, in jih je povedal, ni nobene potrebe, da dobi še neke dodatne čase za kakršnokoli razpravo, nima nikjer dodeljenega. Lepo bi prosil, da sejo vodite tako, kot je poslovniška norma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tudi v bodoče, tako kot doslej, bom sejo vodil v skladu s poslovnikom. Gospod Mirko Brulc je razpravljal, gospod Jože Jerovšek je imenoval in se skliceval na njegovo razpravo, zato se je prijavil za repliko in jo dobil. To je v skladu s poslovnikom in običajen način dela, veste dobro, da ste ga tudi že doslej opazili, in zato ni nobenega razloga za kakršen koli ugovor. Besedo ima [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Besedo ima gospod Marijan Križman. Pripravi naj se Ivan Grill.
Hvala lepa, gospod predsednik. Če želite imeti repliko, povejte, vas bom imenoval. Na to temo smo imeli sklicano Komisijo za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti in tu smo obravnavali kandidaturo gospoda Fišerja. O tem ne bi govoril, ker je to znano in imate vsi zapisnike, kaj smo se pogovarjale, kaj smo naredili, in je to zdaj zgodba, ki je šla mimo. Ampak, ker imate nekateri polna usta človekovih pravic, sem se odločil, da bom naredil kratek povzetek te komisije, pa po nepotrebnem mogoče, če ne bi imeli polna usta človekovih pravic. Na to komisijo so bili vabljeni: predlagatelj poslanske skupine gospod Jože Tanko; Borut Pahor, predsednik Vlade; Zdenka Čebašek Travnik, varuhinja človekovih pravic; Gašper Rudolf, upokojeni župnik; Aleš Rupnik, dekan šempetrske in novogoriške dekanije; Andrej Saje, predstavnik Slovenske škofovske konference; dr. Lovro Šturm, nekdanji ustavni sodnik; dr. Janez Čebulj, gospod Silvij Šinkovec, vrhovni državni tožilec in nekdanji sodnik; dr. Ivan Štuhec, teolog. V vednost smo poslali Državnemu svetu, Vladi, Kolegiju predsednika Državnega zbora, generalni sekretarki, Zakonodajno-pravni službi, Službi za odnose z javnostjo. In kje je tisti, o katerem smo govorili in o katerem smo razpravljali? Nikjer! Nikjer ni tega gospoda. Upam, da se boste zbudili in da boste nehali govoriti o človekovih pravicah vsaj pri tej točki dnevnega reda. Nisem ga imenoval, ker nočem, da ima repliko. Tako lepo prosim, da bodimo korektni. Na tej seji sem tudi kot novopečeni podpredsednik te komisije predlagal predsednici komisije, da preimenujemo komisijo. Sedaj se imenuje Komisija za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti, zadnji del in enake možnosti zbrišemo, kajti gospodu Fišerju nismo dali enako možnost. Tega ni naredil nihče od mojih kolegov. Ali je kdo od vas predsednik te komisije? Ni. Torej, to ste naredili vi. Toliko o širokoustenju okoli človekovih pravic. Ampak, nisem imel tega namena, res ne. Zdaj pa samo še o gospodu Fišerju, ki ga ne želim ocenjevati in govoriti o njegovem delu, ampak sem si samo natiskal njegove članke in druga dela: izvirne znanstvene članke, pregledne znanstvene članke, kratke prispevke, strokovne članke in tako dalje. Vsega skupaj je 250. To ste si tudi sami pregledali, si natisnite. Kako je njegovo delo ocenjeno, si lahko tudi preberete, in moja malenkost si ne drzne ocenjevati njegovega dela, kdor koli drug pa naj ga ocenjuje pač po svoji presoji. Najbolj ste me pa prepričali na komisiji za peticije, enake pravice – tistega drugega več ne bom izgovarjal, ker nima smisla –, da je res pravi kandidat. Mi smo žal bili prisiljeni pripraviti inkvizicijo, ga obsoditi, uničiti in javnosti sporočiti, da je neprimeren za državnega tožilca. To je bila ena zelo zelo, bi rekel, neprimerna gesta in upam, da se takih stvari več ne boste posluževali. Glasoval bom za gospoda Fišerja. Prepričan sem, da je primeren kandidat. In nekdo od vas je to rekel, in to je bil gospod Vinko Gorenak: "Današnji kandidat je sodil po takratnih predpisih." Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika dr. Vinko Gorenak, popravek napačne navedbe.
Absolutno napačne navedbe, ker ste me res popolnoma narobe razumeli. Takratni predpisi so rekli tudi – kaj? Rekli so tudi to, da je zbujanje sovraštva do socializma in tako naprej kaznivo, tudi to so rekli takratni predpisi. Nikjer pa niso predpisi rekli, da je prižiganje svečke kaznivo dejanje. V tem kontekstu ste me čisto napačno razumeli. Torej bi se lahko kandidat odločil tudi tako, kot so razlagali moji kolegi. To se pravi, res popolnoma napačno. Gospod Rožej pa je prej govoril čisto nekaj drugega, tako da njemu nima smisla replicirati. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Ivan Grill, pripravi naj se Darja Lavtižar Bebler. Prosim.
Hvala lepa. V tem mandatu smo priča, da se zgodovina rada ponavlja in tudi sedaj se ponavlja in to v čas bivše Jugoslavije oziroma čas diktature socializma. Ta koalicija sedaj v bistvu tudi pri kadriranju upošteva tisto prvo načelo, če se spomnimo, ko so bili včasih razpisi, da je vsak kandidat moral izpolnjevati moralno-politične kvalitete. To je bila tista prioriteta, tisti nujni pogoj, strokovnost pa vse tisto, kar je temu sledilo, je bilo bolj ali manj postranskega pomena – tudi pri tem kandidatu. Moralnih kvalitet mu zagotovo ni moč prepisovati, politične, verjamem da. To je bilo tudi tisto merilo, na podlagi česar je bil na Vladi imenovan v potrditev in seveda na podlagi tega bo koalicija tudi izglasovala. To je tisto dejstvo. O strokovnosti. Glejte, če bi bilo tukaj res samo število člankov tisto merilo, potem pojdite rajši v nek drug sistem, da se na Cobisu odtipka ime in priimek in kdor bo imel največ člankov, naj se potem tistega predlaga. Ampak bo Vinko Gorenak zagotovo pred marsikaterim vašim predlogom. Zakaj je zaupanje v pravosodni sistem ali pa sploh v pravno državo tako nizko? Ravno zaradi takih kadrovanj, kot jih sedanja koalicija izraža ali izvaja. Postavili ste na mesto predsednika Vrhovnega sodišča osebo, o kateri smo tukaj veliko razpravljali in bi mu lahko pripisovali vse prej kot moralne kvaliteta. Da ste postavili človeka na čelo policije, ste spremenili zakon. Celo zakon ste šli spremeniti. Tukaj je ravno tako podobna zgodba. Sedaj govoriti o tem, da je gospod Fišer s tem, ko je na odboru oziroma na komisiji takrat izrazil obžalovanje oziroma priznal napako iz leta 1977, da je s tem pa vse, kar je bilo takrat narejenega, lahko pozabljeno ali pa da je s tem postal čist kot solza. Ni res! Takrat je bila njegova pristojnost in tudi možnost, da bi takrat odstopil od tistega primera in ne bi tistega postopka tudi izvajal, če bi imel res iskreno kvaliteto ali pa sploh spoštovanje do človekovih pravic. Žal tega ni imel. Da je takrat sodnik, ki mu je bil ta primer dodeljen, odstopil, ni želel tega obravnavati, to je prej kolega Jerovšek tukaj povedal – je bil takrat sankcioniran, ta primer je prevzel drugi, mladi sodnik, ki je tudi obžaloval ta primer –, kaže več kot dovolj o tem primeru. Če bi gospod Fišer res iskreno obžaloval ta dogodek – verjamem, da je mogoče tudi zaradi takšnih razmer takrat bila njegova odločitev taka, kot je –, bi se moral zavedati, da določenih zadev z besedo "oprosti" ali pa "obžalujem" ni moč izbrisati ali pa dati v pozabo. Če bi ta njegova izjava res bila iskrena, bi pričakoval, da če ne prej, pa takrat, ko se je o tem dejstvu tudi polemiziralo, izpostavilo, od te kandidature tudi odstopil. To bi pa potem bila neka tista iskrenost, ki bi ji lahko tudi verjeli. Ampak tega ni naredil in zato ta njegova izjava obžalovanja ne more biti toliko iskrena. Sedaj še o tem. Zelo veliko pove dejstvo, zakaj se pa je prijavil na ta razpis samo gospod Fišer. Ali je res edina oseba, ki je kos tako pomembni in zahtevni nalogi? Prepričan sem, da ne, in to veste tudi vi. Zato ker je bilo že prej v ozadju politično dogovorjeno, "zdilano", da je tudi on del tiste ekipe, ki si bo tlakovala tudi v naprej, da bo pomemben del veje oblasti imela pod svojo kontrolo, to je politična levica in to je bil tisti razlog, da se sam prijavi. Vsi tisti, ki pa imajo reference in tudi znanje, pa se niso želeli izpostavljati in se niso prijavili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Darja Lavtižar Bebler. Pripravi naj se mag. Branko Grims.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Naj predgovornika spomnim, da smo se že v preteklosti srečali s situacijo, ko se je prijavil, beri, prijavila za položaje generalne državne tožilke samo ena kandidatka, in takrat tega, koliko se spomnim, nismo kaj veliko problematizirali. Ampak dejstvo je, da vam res uspeva popackati čisto vsako osebo, ki pride sem kot kandidat ali kandidatka za neko visoko funkcijo v našem sistemu, pa ne prihaja iz vaših političnih krogov. Ampak tudi dr. Fišer, kolikor vem, ne prihaja iz nobenega drugega političnega loga, zato nemara so ti očitki s tega vidika povsem napačni. Res pa je, da gospod Zvonko Fišer ni bil pravosodni minister v Bajukovi vladi. Res je, da ni kandidiral za predsednika republike s podporo SDS, ni kandidiral na listi SDS za poslanca, poslanko v Državnem zboru in, kot je že rekel kolega Brulc, nima nahrbtnika Depale vasi, pa še česa drugega ne. Ima pa poleg vsega vsaj še nekaj, kar sem zasledila pri prebiranju oziroma pregledovanju njegove obširne bibliografije. Ima tudi smisel za zdrav humor, ima duha, espri, kot pravimo. Tistim, ki se spoznate na vse, na kaznovalno pravo, na vlogo sodnikov, kaj tožilec sme in česa ne, kaj ni samo napaka, ampak je greh, in tako naprej in tako naprej, naj preberem samo naslov enega diskusijskega prispevka dr. Fišerja, ki pravi: "Ljubiteljsko prebiranje Kazenskega zakonika še ni kazensko pravo." Na to vižo bi se dalo naplesti še marsikaj, ampak najbrž tudi nima smisla. Da v resnici premore dr. Fišer tega širokega duha, bo imel priložnost izkazati že danes, ko posluša to nebulozno razpravo v Državnem zboru, ko mu nekateri izrazito očitate moralnopolitično neprimernost. Upala sem, da smo s tem izrazom že zdavnaj opravili, in sem tudi upala, da v tej samostojni Sloveniji ne bomo ljudi presojali po tem kriteriju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims. Pripravi naj se Samo Bevk.
Nekaj mesecev nazaj v tem mandatu ste isti ljudje iste koalicije v tem istem državnem zboru s svojimi glasovi zavrnili evropsko resolucijo o evropski zavesti in totalitarizmih, čeprav je bila na nivoju Evropske unije v Evropskem parlamentu potrjena tudi z glasovi tistih poslank in poslancev, ki izvirajo iz vaših strank – torej, en obraz za Evropsko unijo, en pravi obraz pa za doma. S tem ste dejansko s svojim glasovanjem, z dejanjem zavrnili evropske vrednote in danes to svojo odločitev materializirate. Materializirate jo na račun slovenskega razvoja. Ves posmeh, ki ste ga namenili mojim kolegom, je odraz tega, da ste imeli slabo vest. Slaba vest je huda reč – kajne, spoštovani kolegi? Zakaj govorim o tem? Evropska unija in Svet Evrope sta v resolucijah 1096, resoluciji o evropski zavesti in totalitarizmih in zadnji, resoluciji Sveta Evrope o totalitarizmih, zelo jasno povedala, kaj so njihova načela, kaj je evropska politika, kaj so evropske vrednote. Med drugim so zelo jasno povedali naslednje: da naj se ne postavlja na ključna mesta v pravosodju ljudi, ki so v prejšnjem totalitarnem režimu, pa kakršenkoli je že bil, katerikoli je že bil, ker so vsi enaki, kršili, dokazano kršili, človekove pravice. In nekateri ste danes govorili, da saj tistega gospoda, o katerem danes govorimo, niste povabili na eno od sej in zaradi tega nimate o tem kaj govoriti. Kaj naj ga pa vprašamo? Obstajajo zapisi, ki jih je on sam podpisal, zapisi o tem, da je preganjal mladoletnika zaradi verbalnega delikta. Je to z današnjega vidika demokratičnega prava, z vidika Evropske unije, gospe in gospodje, kršitev človekovih pravic? Je! Je očitna kršitev človekovih pravic. Ali imam o tem kaj ugotavljati? Nimamo, to je neizpodbitno dejstvo! Drugi primer. Ali je sodeloval s svojim podpisom v postopku, v katerem so bili trije ljudje zgolj zato, ker so pietetno označili nek grob nelegalno pomorjenih, potem kasneje obsojeni, preganjani, pa vemo, da je pieteta, odnos do mrtvih, tisto, kar loči človeka od zveri. Ali je njegov podpis tam? Je! Torej je sodeloval v nečem, kar je z vidika evropskih vrednot očitna kršitev človekovih pravic. Je, in to je neizpodbitno dejstvo. O tem ni treba nič ugotavljati, ni treba ugotavljati nobenih nasprotnih dejstev. To je dejstvo in zaradi tega je dejstvo, da je ta predlog sramoten; sramoten je za Vlado, ki ga daje, in za vas, ki ga zagovarjate, ker je uperjen direktno proti Evropski uniji. S tem pa je, kar je še najhuje, uperjen tudi proti razvoju države Slovenije, kajti s tem dodajate še en dodatek k videzu eksota, še en madež v resnici na ugled Slovenije, proti vsem normalnim državam Evropske unije, proti vsem demokratičnim državam sveta in proti vsem, ki bi želeli s Slovenijo gospodarsko sodelovati. Zato, da bi preusmerili pozornost od svoje gospodarske neuspešnosti, kajti zato to počnete, boste povzročili še dodatno poslabšanje možnosti za razvoj Slovenije. Kajti država, ki ne spoštuje vrednot Evropske unije, ki krši temeljna načela, na katerih je Evropska unija nastala, in nastala je na padcu berlinskega zidu, tista država bo verjetno deležna tega, da se ji bodo investitorji izogibali; da se ji bodo tisti, ki pač želijo gospodarsko sodelovati s to državo, izognili na daleč, ker ne bodo prepričani, da so spoštovane njihove vrednote, da bo njihov denar, njihove delo, njihovo podjetje, njihov podjetniški cilj v tej državi zaščiten in spoštovan. Zaradi tega s tem svojim ravnanjem dodatno znižujete razvojne možnosti za Slovenijo. Tisto, kar je najhujše pri tem, gospe in gospodje, je ne samo to, da je to uperjeno proti temeljnim evropskim vrednotam, celo proti aktom Evropske unije, ampak da je uperjeno tudi proti razvoju države Slovenije. Zaradi tega je ta predlog nesprejemljiv. Zaradi tega je ta vaš posmeh in tisto vaše zehanje ravnokar, spoštovani kolega, tako žalostno, kar pove, da vam je malo mar za državljane, državljanke, za razvoj Slovenije, da vas zanima samo vaš politični cilj in vaše politično kadrovanje [[...]]
Hvala lepa, gospod Grims, čas je potekel. Besedo ima Samo Bevk. Pripravi naj se Jože Tanko.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Zaradi nekaterih zgodovinskih netočnosti v uvodu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bi rad povedal nekaj besed. 27. januarja 1944 v nemškem napadu zloglasnega bataljona Heine na 6. partijski tečaj v Cerknem niso padli samo partizani. Med 47 ubitimi so bili predvsem neoboroženi tečajniki in tečajnice partijskega tečaja. Iz knjige Tragedija v Cerknem pozimi 1944 citiram, "v celoti je padlo 24 udeležencev 6. tečaja, dva udeleženca 5. tečaja, 9 pripadnikov šolske zaščite ter 13 drugih, pretežno pripadnikov komande mesta, nekaterih partizanov in domačinov". To so bile žrtve zloglasnega nemškega bataljona Heine. Za večino izmed teh mladih tečajnikov in tečajnic, starih okoli 20 let, s Primorske je bila to prva šola v slovenskem maternem jeziku in se je tako tragično zanje končalo. Po nemškem napadu je varnostnoobveščevalna služba justificirala 15 domačinov, v spomin na katere je bil v 70. letih postavljen križ na Lajšah na Cerkljanskem vrhu. Tragedija v Cerknem pozimi leta 1944 je še danes med domačini zelo živa. Vsako leto se opravijo spominske svečanosti, januarja in junija meseca. Januarja na Brcih, junija na Lajšah. Oba sodnika v tej zadevi oziroma oba pravnika, sodnik in tožilec v tej zadevi, sta se za to opravičila pred slovensko javnostjo. Na prireditvi v Cerknem pred petimi leti, kjer so sodelovali tudi predstavniki lokalnih in takratnih državnih oblasti, se je v imenu Zveze združenj borcev za 15 justificiranih domačinov opravičil tudi predsednik Združenja zveze borcev dr. Janez Stanovnik. Za nemški napad se nihče ni opravičil. Tudi sam sem 1981 za članek v Primorskem dnevniku, kjer sem opisal to tragedijo, zapisal, da se je varnostnoobveščevalna služba poslužila drakonskih kazni. Kandidat dr. Fišer je med razpravo na Mandatno-volilni komisiji zatrdil, da je bil postopek v 70. letih, ko naj bi sodno preganjal osebe, ki so postavile križ na mesto, kjer so bili pokopani zunajsodno pobiti, napaka in da bi bilo bolje, ko ga nikoli ne bi bilo. Tudi v samem postopku na sodišču, ki ga je vodil sodnik Šinkovec, so se dogajale napake, kar je ugotovilo tudi Vrhovno sodišče leta 1995 in pri tem, kot pravi Fišer, popravilo v okviru možnosti, citiram, "prizadetosti ne more odpraviti, lahko pa da neko zadoščenje". Konec koncev tudi sodnik v tej zadevi danes opravlja funkcijo vrhovnega državnega tožilca. Glede na reference, ki so bile predstavljene v tej razpravi, tako na Mandatno-volilni komisiji kot tudi na seji Državnega zbora, bom kandidata gospoda Fišerja podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Tanko, pripravi naj se Dušan Kumer. Prosim.
Hvala lepa. Tokrat se ponovno srečujemo z realizacijo tako imenovane Pahorjeve kadrovske paradigme, ko se na ključna mesta v državni upravi, v pravosodju imenuje osebe, ki imajo preteklost. Minister Zalar, ki je zagovarjal vladni kadrovski predlog, je dejal, da predlaga kandidata z bleščečo kariero. Vprašamo se lahko, kako lahko prideš do bleščeče kariere. Tako, da zamolčiš ključne podatke, ključne madeže iz biografije kandidatov? V tem konkretnem primeru se je zamolčalo v kadrovskem predlogu v tej kadrovski paradigmi Vlade to, da je Zvonko Fišer bil tožilec, da je sprožil postopek proti trem osebam, ki so postavile spominsko obeležje ob jami izvensodno pobitim in tam prižgale sveče. Zanimivo bi bilo zvedeti, kateri zakon v tedanji državi je to zaukazoval, da je treba proti osebam, ki so se 33 let po izvršenem poboju spomnile, da postavijo spominsko obeležje, oziroma da je 33 let potem sprožen kazenski postopek. To je bila oblika pritiska in prisile, da se niso podobna dejanja dogajala tudi na drugih lokacijah, kjer so bili množično pobiti, da se je preprečevalo, da bi se v skladu s tedanjo in sedanjo večinsko usmeritvijo državljanov postavilo križ, ker je šlo večinoma, ali pa praviloma, ali pa v celoti za ljudi s krščanskim etosom, in da bi se prižgalo sveče. Mislim, da bi morala država pravzaprav stimulirati in spodbujati tudi tedaj, da bi se ta spominska dejanja opravila, ne pa, da se je 33 let potem, ko se je to zverinsko dejanje zgodilo in zaudarja še danes, sploh storilo kakršno koli spravno dejanje ali pa opravila neka satisfakcija do tistih, do družin, ki se jim je to zgodilo. Celo več! 33 let po tem sproženem postopku je ta ista oseba, ki je bila tožilec v tej zadevi, predlagana za najvišjo funkcijo v tožilski sferi, za generalnega državnega tožilca. Zanimivo, da se teh simboličnih 33 let v tej karieri tako ponavlja. Sprašujem se pravzaprav, na osnovi česa in zakaj se govori o tem, da predlagate človeka z bleščečo kariero. Mislim, da gre v tem primeru za dvojna merila, da pri nekaterih kadrovskih predlogih, ki so se nanašali na primerno usposobljene, strokovne, etične osebe, zadoščajo malenkosti za njihovo diskvalifikacijo, pri drugih kadrovskih predlogih pa celo najhujše kršitve človekovih pravic in človekovega dostojanstva niso razlog za to, da se ta postopek sploh ne bi sprožil, da bi se kandidata s tako preteklostjo izločilo. V tem mandatu se izrazito srečujemo s takimi dvojnimi merili in prav gotovo je težko pritrditi, da so predlogi kadrovske paradigme te vlade samo strokovni, da so to predlogi, ki so samo etični, da so to predlogi, ki so brez madeža, ki imajo bleščeče kariere. Niso! Tudi v nekaterih drugih primerih, tudi pri drugih predlagateljih, tudi pri predlogih predsednika republike se srečujemo s podobnimi zadevami. To se pravi, tisto, kar bi bilo ključno, pa čeprav je javno znano, je izpuščeno in se poudarja samo tisto, kar sodi v kontekst te vaše kadrovske paradigme. Zagotovo je tu težko reči, da gre za kariero brez napake, brez madeža, da gre za kadrovski predlog, ki je brez primere na tem področju. Prepričan sem, da bi se dalo, če bi se želelo in potrudilo, najti boljše kadrovske rešitve, sploh pa rešitve, ki ne bi delile, iritirale in vzbujale na nek način averzijo tistim, ki imajo drugačne poglede. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Dušan Kumer.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Morda bi včasih res boljše bilo, da se malo zadržimo in da zajamemo sapo, preden izrekamo vrednostne sodbe o ljudeh, za katere verjamem, da jih večina, ki tudi tu notri sedite, ne pozna in daje zelo krute vrednostne sodbe, da je človek pred 33 leti kot tožilec storil zverinsko dejanje. To ni tako enostavna vrednostna sodba in ne nazadnje tudi obtožba. In še bi lahko našteval. Zato mislim, da gre za izredno nekorektno in na momente tudi primitivno razpravo in za ocenjevanje ljudi, še enkrat bom poudaril, ki jih večina od nas neposredno pri svojem delu ali pa v neposredni komunikaciji nikoli v življenju ni srečala. Zato se mi zdijo tudi nekorektna vprašanja, ki ste si jih danes nekateri zastavljali, da je v javnosti izredno hud odpor proti tej kandidaturi. Kdo pa je v javnosti ustvaril ta hud odpor v tej javnosti proti tej kandidaturi? Vi, ki govorite na ta način, ki sem ga prej omenil. Dr. Fišer izpolnjuje vse pogoje. Še več, pokazal se je kljub vašim moralno-političnim kriterijem, ki jih zahtevate od kandidatov, ki jih predlaga ta vlada ali pa predsednik države, zelo moralno in etično držo, ko je prišel na Mandatno-volilno komisijo in pojasnil stvari, ki so vas tako težile. S te seje Mandatno-volilne komisije moram zdaj povedati svoj občutek. Ko je gospod Fišer vstopil v dvorano in se usedel zadaj, so nekateri, ki so govorili na glas, takrat malo zadržali, zajeli sapo in retoriko malo spremenili. Ko pa se je gospod Fišer, dr. Fišer, opravičil za konkretno dejanje in rekel, da je bila storjena napaka, pa so celo uporabili retorične stavke – da uporabim iz zgodovine takšne pomembne stavke odpuščanja in tako dalje, da ne bom o tem govoril. Ampak, ker je vrag vedno v podrobnostih in naključjih, so anekdote, resnične anekdote iz preteklosti, zelo zanimive. Veliko vas je danes govorilo o sistemu leta 1977, o zakonih, ki so takrat veljali. Ampak poglejte naključje in podrobnost! Vi pravite, da je dr. Fišer opravil zverinsko dejanje leta 1977, vaš predsednik Janez Janša pa je leta 1977 vstopil v Zvezo komunistov, da je okrepil naše personalne vrste, ki smo podprli ta sistem in te zakone. Ali vidite v podrobnostih, ko se spuščamo tako nazaj in tako na pamet politikantsko vrednotimo politično in ocenjujemo ljudi, ki naj ne bi imeli preteklosti. Poglejte, vaš vodja poslanske skupine je danes rekel: "Na ta mesta bi morali izvoliti ljudi brez preteklosti." Koga? Ali marsovce? Koga? Koga naj potem izvolimo, ljudi brez preteklosti? Kje pa so ti ljudje brez preteklosti? Vsak od nas ima neko preteklost, tudi vi imate in marsikdo od vas tudi morda po vaših kriterijih sila sporno preteklost, tudi tisti, ki sedite nekateri v tej dvorani.
Hvala lepa. Popravek napačne navedbe. Če bom ugotovil, da gre za polemiko, bom poslancu vzel možnost govorjenja. Prosim, replika mag. Branko Grims, popravek napačne navedbe.
Spoštovani! Kolega je ravnokar štirikrat dejal, da je bilo rečeno, da smo dejali, da gre za zverinsko dejanje. Jaz sem dejal, da je pieteta kot vrednota tisto, kar loči človeka od zveri [[...]] [[oglašanje iz dvorane]]
Prosim, mir v dvorani!
Pieteta je torej tisto, kar loči človeka od zveri, gospod in gospodje!
Hvala lepa, gospod Grims [[...]]
To piše tudi v učbenikih etike in bilo bi dobro, da bi te stvari tudi prebrali [[...]]
Hvala lepa [[...]]
[[...]]da bi vsi [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa, gospod Grims. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za generalnega državnega tožilca za dobo šestih let imenuje dr. Zvonko Fišer. Proceduralno? Obrazložitev glasu? Proceduralno želite? Prosim.
Hvala za besedo. V imenu poslanske skupine zahtevam 20 minut odmora.
Seveda ste po poslovniku upravičeni do tega odmora, vendar bomo pred tem opravili obrazložitve glasu, najprej poslanskih skupin. Želi katera od poslanskih skupin obrazložiti svoj glas? Slovenska nacionalna stranka. V imenu Slovenske nacionalne stranke gospod Silven Majhenič.
Hvala za besedo, gospod predsednik! V Slovenski nacionalni stranki se odločamo na osnovi argumentov in odpiramo strokovnost, česar kandidatu ni mogoče oporekati. Skratka, delo generalnega državnega tožilca zahteva odločnega in strokovnega človeka, v kar nas je kandidat v svoji razpravi na komisiji tudi prepričal. V Slovenski nacionalni stranki se tudi ne obremenjujemo s tem, kdo je predlagatelj. V vsakem primeru doslej ni bilo mogoče najti nekoga, ki ne bi bil vsaj simpatizer kakšne od strank. Kot sem že rekel, strokovnost prevladuje, zato bomo v Slovenski nacionalni stranki kandidata podprli kot primernega.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke mag. Branko Grims.
V Slovenski demokratski stranki, v Poslanski skupini SDS globoko obžalujemo, da se lahko 20 let po osamosvojitvi Slovenije, 20 let po padcu berlinskega zidu, pojavi uraden predlog, ki tako drastično odstopa od evropskih vrednot. Evropa je svoje vrednote jasno opredelila. Gre za to, ali jih spoštujemo ali ne. Tisti, ki jih spoštujejo, bodo zagotovo tudi spoštovani s strani Evrope in s strani potencialnih investitorjev. Spoštovanje vrednot Evropske unije je neposredno povezano z možnostjo in s hitrostjo razvoja posamezne države. Morda se prav v tem razkriva jedro zgodbe, zakaj razvoj Slovenije v času, ko so vse sosednje države že prišle iz krize in se hitro razvijajo, še vedno stagnira oziroma po mnogih makroekonomskih kazalcih celo nazaduje. Preprosto dejstvo, ker nas vodi koalicija, ki evropskih vrednot ne spoštuje. Žal, dejstvo je, da ko govorimo o človekovih pravicah, še vedno nekateri mislijo, da je pri spoštovanju človekovih pravic treba upoštevati nek vidik časa. Toda človekove pravice, gospe in gospodje, so univerzalne. Gre za vprašanje, ali jih spoštujemo ali ne, ali smo jih v preteklosti spoštovali ali ne. In vsakdo je imel možnost izbire. Če bi upoštevali to logiko, da je treba upoštevati duha časa, potem se vsi, pa so bili še kako upravičeni, procesi proti nacistom sploh ne bi zgodili. Saj oni so imeli vse te stvari pravno urejene. Zaradi tega je že davno Evropska unija, Evropa in ves demokratični svet zelo jasno razčistil s tem problemom in se je opredelil za univerzalnost človekovih pravic, za univerzalnost temeljnih pravic in svoboščin, ki veljajo vedno in povsod in za vse ljudi, ne glede na čas in politični režim, enako. Danes ne odločamo o tem, ali bi nekomu katero pravico odvzeli, odločamo o tem, kakšno sporočilo bomo dali slovenski javnosti, naši mladini in Evropski uniji in vsem, ki želijo s Slovenijo politično in poslovno sodelovati. Odločitev, ki jo predlaga Vlada, je v globokem prepričanju SDS povsem zgrešena in napačna, kar je v očitnem drastičnem nasprotju z evropskimi vrednotami. Iz tega razloga je to politično slaba odločitev in predvsem je tudi protirazvojna odločitev; še ena v dolgi vrsti, kamor sodijo imenovanja ulic po diktatorjih, kamor sodijo podeljevanja odlikovanj bivšim šefom tajne politične policije Udbe in še in še. Da bi se spreobrnilo pozornost stran od gospodarske neuspešnosti koalicije, koalicija počenja tiste ideološke korake, ki še znižujejo Sloveniji možnost za razvoj.
Hvala lepa. Še katera od poslanskih skupin? Ugotavljam, da ne. Želi kdo v svojem imenu obrazložiti svoj glas? Ugotavljam, da ne. Darja Lavtižar Bebler, prosim.
Hvala lepa. Kandidaturo gospoda dr. Zvonka Fišerja bom seveda podprla. Seveda sem tudi gledala na to stvar s tega vidika, ki je bil danes tukaj izpostavljen glede na nekatere postopke, ki jih je sprožil kot tožilec v prejšnjem sistemu. To sem presojala tudi s tega vidika, ker tudi sama izhajam iz situacije, ko sem v svoji družini imela priložnost te stvari doživeti. Ampak, nekaj vam povem. Dr. Zvonko Fišer je takrat zahteval najnižjo mogočo kazen, on je bil dolžan sprožiti ta postopek po takratnih zakonih, če ga ne bi on, bi ga namesto njega višji javni tožilec, to je treba upoštevati. Zelo nesramno, nedopustno je sedaj njemu očitati, potem ko je bil spravljen v situacijo, da je moral celo pred Mandatno-volilno komisijo se izreči o tem dejanju kot napaki. Seveda mu to lahko štejemo samo v plus. Ampak, ko govorimo o evropskih vrednotah, pa naj povem. Evropske vrednote so tudi te, da nihče nima pravice izpolnjevati in se sklicevati na te resolucije, ki so bile tukaj omenjene, takrat, ko s tem sam povzroča kršitve človekovih pravic. In nivo razprave danes tukaj, sovražni govor, ki smo mu bili priča, to pa je nekaj, kar seveda sodi v to kategorijo, na katero opozarjajo vse te resolucije, na katere se sklicujejo. Gospoda Fišerja, bom podprla, ker sem prepričana, da je odličen kandidat za generalnega državne tožilca. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu v svojem imenu, gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Predlagane kandidature, žal, ne bom mogel podpreti, in to ni glasovanje ad hominem, ampak je glasovanje o zaščiti temeljnih človekovih pravic in simbolnega dejanja, ki je potrebno iz tega državnega zbora. Kajti, danes je bila kandidatura utemeljena s tem, s strani vodje ene poslanske skupine, da izpolnjuje moralno-politične kvalitete. To je tista sintagma in oznaka, s katero je Udba dala potrdilo za kandidate za sodnike in tožilce, točno isto. Žal je to zelo zastrašujoče, kaj se nam pripravlja. Oče slovenske države, njeno 20-letnico bomo praznovali čez en mesec, gospod dr. Jože Pučnik, je uspel s Pučnikovim amandmajem, ki predvideva, da tisti, ki so sodili v pravosodju v nasprotju s človekovimi pravicami in jih kršili, ne morejo kandidirati na tako pomembna mesta. Vi kršite to določilo. Zaščitite gospoda Fišerja, da ne bo v tej poziciji, da bo imel to na sebi pred Evropo, da je bil potrjen v nasprotju s Pučnikovim amandmajem! Zaščitite gospod Fišerja! Storite tisto, kar državotvornost, kar vrednote, kar simbolika zahteva od vas. Še enkrat poudarjam: to ni ad hominem proti Fišerju, on je odličen strokovnjak, ampak morate imeti vrednote, morate stopiti pred to ljudstvo, katerega zastopate, kajti drugače bo to drvenje v prepad, s katerim smo sedaj soočeni s strani te koalicije, se še pospešilo. Potem bo še huje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo z obrazložitvijo glasu. Prekinjam sejo, ki jo bomo nadaljevali ob 16. uri. Sejo bomo nadaljevali ob 16. uri.
Kolegice in kolegi poslanci! Nadaljujemo prekinjeno sejo in 27. točko. Smo pri obravnavi Predloga Vlade za imenovanje generalnega državnega tožilca, in sicer pred glasovanjem. Poslanska skupina SDS je zaprosila za 20 minut odmora. Želi vodja poslanske skupine spregovoriti? Prosim, Jože Tanko.
Hvala lepa. Poslanska skupina predloga za imenovanje dr. Zvonka Fišerja za generalnega državnega tožilca ne bo podprla, ker je v svoji karieri sodeloval in neupravičeno sprožil postopek tudi proti osebam, ki so na kraju, kjer so bile zverinsko pobite osebe, postavile spominsko obeležje in najbrž prižgale tudi svečko. Tega takrat ni zapovedovala nobena zakonodaja. Najbrž ni šlo za kršenje javnega reda in miru, ni šlo za kršenje dostojanstva kogarkoli. Postopek je bil sprožen izključno zaradi tega, da so se zavarovali dokazi in predvsem, da bi se preprečila podobna dejanja, pietetna dejanja na drugih lokacijah. Ta dejanja oziroma ti kazenski postopki so bili sproženi tudi zaradi tega, da se je ustrahovalo ljudi še mnogo let po izvršenih izvensodnih pobojih. To najbrž ni sodilo v nobeno prakso, ne demokratično niti kakršnokoli drugo, in je zagotovo v nasprotju z vsemi konvencijami. Poslanska skupina ne samo da tega predloga ne bo podprla oziroma bo glasovala proti, tudi ne bomo prisostvovali zaprisegi kandidata, ki jo bo najbrž izrekel po izvolitvi za generalnega državnega tožilca. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 28. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je Državni zbor predlagani sklep sprejel. Prosim dr. Zvonka Fišerja, generalnega državnega tožilca, da priseže pred Državnim zborom. Prosim, dr. Zvonko Fišer, da prisežete pred Državnim zborom.
Prisegam, da bom varoval pravni red Republike Slovenije in svoje delo opravljal vestno, po Ustavi in zakonih.
V imenu Državnega zbora vam čestitam in vam želim uspešno delo. Hvala lepa. / aplavz/
Prehajamo na obravnavo Predloga ministra za pravosodje za imenovanje podpredsednice Vrhovnega sodišča Republike Slovenije. Minister za pravosodje Aleš Zalar je na podlagi enajstega odstavka 62.b člena v povezavi s prvim odstavkom 62.a člena Zakona o sodiščih Državnemu zboru predlagal, da za podpredsednico Vrhovnega sodišča Republike Slovenije za dobo šestih let imenuje mag. Nino Betetto, vrhovno sodnico na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter Državnemu zboru predložila predlog sklepa. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za podpredsednico Vrhovnega sodišča Republike Slovenije za dobo šestih let imenuje mag. Nina Betetto, vrhovna sodnica na Vrhovnem sodišču. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predlogov Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo. Sodni svet je Državnemu zboru predložil tri predloge o izvolitvi v sodniško funkcijo, in sicer na sodniški mesti okrajnih sodnikov na Okrajnem sodišču v Brežicah in Novem mestu ter na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Novem mestu. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter Državnemu zboru predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi Valerije Ivanetič Karlič na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Novem mestu. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi Sane Zevnik na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Brežicah. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 69, proti nihče. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi Jerice Grden na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Novem mestu. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o soglasju k imenovanju generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Skupščina Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije je Državnemu zboru v soglasje predložila Sklep o imenovanju generalnega direktorja Zavoda zdravstveno zavarovanje Slovenije. Skupščina je na 8. seji 5. 4. 2011 sprejela sklep, da imenuje za generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije za dobo štirih let Sama Fakina. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno in zboru predložila predlog sklepa. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Besedo v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije ima Joško Godec. Prosim.
Hvala za besedo. Stališče Poslanske skupine DeSUS je sledeče. V Poslanski skupini DeSUS bomo podprli sklep, da se gospod Samo Fakin imenuje za generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Gospod Fakin izpolnjuje vse formalne pogoje za zasedbo tega delovnega mesta, obenem pa po naši oceni je eden izmed kandidatov najbolj pozna poslovanje zavoda, saj ga vodi že od aprila leta 2007. Gospod Fakin je dobil tudi podporo Upravnega odbora Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Gospod Fakin je ob predstavitvi programa dela za prihodnje štiri leta med drugim napovedal, da bo v sistemu zdravstvenega zavarovanja pobudnik izboljšav in gonilna sila razvoja od idej do izvedbe. Napovedal je tudi sodelovanje pri nastajanju nove zdravstvene zakonodaje, kar seveda v Poslanski skupini DeSUS tudi pričakujemo. V Poslanski skupini DeSUS pozdravljamo njegovo napoved, da bo od izvajalcev zdravstvenih storitev zahteval izboljšanje organizacije dela, da se bo skrajšal čas čakanja pred ambulantami na največ 20 minut, zato bo zahteval višji nivo informatizacije, povezovanje zavodov, nadzor nad stroški in kakovostjo. Gospod Fakin namerava v prihodnje spremeniti načina vodenja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Tako bo od sodelavcev zahteval večjo produktivnost, inovativnost in učenje čustvene inteligence. Namerava tudi reorganizirati službo zavoda, da bo učinkovita in racionalna ter pri strankah dobro sprejeta. Poskrbeti namerava tudi za to, da bodo delavci v zavodu enakomernejše obremenjeni in da bo učinkovito izkoriščen njihov strokovni potencial. Tudi te njegove napovedi v Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo kot dobre, zato bomo, kot že rečeno, predlog za njegovo imenovanje tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil Ljubo Germič. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik! Skupščina Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije je izglasovala predlog za generalnega direktorja zavoda in predlagala Državnemu zboru v soglasje že dosedanjega direktorja tega zavoda. Podporo gospodu Fakinu smo v Poslanskem klubu LDS namenili že pred štirimi leti, ko smo proučili njegove strokovne kompetence, in tako kot takrat je seveda tudi danes ustrezen kandidat glede teh pogojev. Za njim pa je tudi štiriletno obdobje vodenja zavoda, ki je pokazalo na to, da je gospod Fakin uspešno vodil ta zavod v tem štiriletnem obdobju, saj je bil pritisk na to, da bi lahko ponovno zašli v rdeče številke v okviru zavoda izjemno velik, po štirih letih pa lahko ugotavljamo, da zavod posluje uspešno, čeprav z določenim primanjkljajem, ki je pa nadomeščen iz prihrankov iz preteklih let. Z gospodom Fakinom smo v Poslanskem klubu LDS opravili tudi osebni pogovor, kjer smo se želeli podrobno in ponovno seznaniti, kako po štirih letih vidi vodenje tega zavoda, predvsem v tem, da pokaže in pove, na kakšen način vidi vlogo zavoda v drugačnem smislu, torej v smislu proaktivnega akterja pri zagotavljanju uresničevanju pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Tukaj je bilo veliko pomislekov s strani poslanskega kluba o tem, da seveda splošni dogovori in nekako samo podaljševanje nekih preteklih sporazumov ni tista prava oblika, kakor bi moral zavod ravnati. Zato smo nekako tudi našli skupno točko v svojih pogledih glede tega, da zavod v prihodnjih letih postane proaktiven naročnik zdravstvenih storitev v zadovoljstvo uporabnikov zdravstvenih storitev, torej tistih, ki plačujemo tudi prispevke za označevanje pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. V tem smislu pričakujemo, in nekako nam je kandidat to v pogovoru tudi potrdil, da bodo v okviru pristojnosti kot nosilci in izvajalci obveznega zdravstvenega zavarovanja intenzivno spremljali potrebe prebivalstva na eni strani in na drugi strani učinkovito skrbeli kot proaktivni pobudniki pri spremembi obračunskih modelov. V Poslanskem klubu LDS ne razumemo, da se lahko različne zdravstvene storitve v različnih zdravstvenih zavodih v Republiki Sloveniji opravljajo za različne cene, za različne stroške, kajti razlikovanje med primarno, sekundarno in terciarno ravnjo mora biti popolnoma transparentno, ne pa, da nekatere terciarne storitve tekom let še vedno obravnavamo kot takšno, pri čemer že vemo, da se lahko že kot rutina opravlja na primarni ali sekundarni ravni. Pozitivnost finančnega stanja v okviru zdravstvene blagajne je pogojevalo tudi, da so se določene pravice in obveznosti prenašale iz obveznega zdravstvenega zavarovanja v prostovoljno zdravstveno zavarovanje, kar je rezultiralo dvig premij prostovoljnega dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Seveda to za poslanski klub v prihodnje ne bo sprejemljivo, zato smo veliko pozornost namenili tudi temu, da bo kot generalni direktor namenil veliko pozornost organiziranosti služb znotraj zavarovalnice in da bo velika pozornost namenjena tudi nadzoru porabe sredstev v različnih zdravstvenih zavodih. Pričakujemo, da bo gospod Fakin uresničil to, kar je bilo rečeno, kar je predstavil tudi v svojem programu, in da bo aktivno sodeloval tudi pri pripravi tako potrebnih reform, tako potrebnih sprememb v okviru zdravstvene zakonodaje. Zaradi vseh teh pozitivnih signalov, ki jih gospod Fakin namenja nadaljnjemu razvoju Zavoda za zdravstveno zavarovanje Republike Slovenije, ga bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Andreja Rihter.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! V začetku meseca aprila je bil Samo Fakin na skupščini Zavoda za zdravstveno zavarovanje Republike Slovenije vnovič potrjen za direktorja tega zavoda. To dejstvo priča v prid njegovemu delovanju v preteklih štirih letih in s tem potrjuje tudi primernost vnovične kandidature. Vendar pa trenutno vladajo popolnoma drugačne razmere v Sloveniji, kot so bile pred štirimi leti, kar se kaže tudi v poslovanju tega zavoda. Neugodna demografska slika na eni strani in gospodarska stagnacija na drugi strani nudita res veliko izzivov, s katerimi se bo treba spopasti v prihodnosti. Če v enačbo vnesemo še predvideno zdravstveno reformo, je jasno, da je bilo treba za vnovično kandidaturo veliko poguma, pa tudi zaupanja v svoje lastno znanje in v svoje lastne sodelavce. Zato so ravno izkušnje, ki jih ima gospod Fakin s poslovanjem zavoda, utemeljen argument za podporo s strani Poslanske skupine Socialnih demokratov za njegov novi mandat. Prepričani smo namreč, da so v teh turbulentnih časih resnično potrebne izkušnje za delovanje zavoda, zato upamo in smo tudi prepričani, da jih bo gospod Fakin ob morebitnem ponovnem imenovanju znal izkoristiti. Vseeno pa je treba položiti na vest gospoda Fakina nujnost pozitivnega sodelovanja z vsemi interesnimi skupinami v zdravstvu, vključno z Ministrstvom za zdravje, in podporo pri implementaciji sistema, ki je nujno potreben za prenovo, vse v luči ohranjanja stabilnosti zdravstvene blagajne. Še enkrat, v Poslanski skupini Socialnih demokratov tako zaradi odločitve skupščine zavoda in s tem uporabnikov storitev, na drugi strani pa tudi zaradi kandidatove predstavitve v naši poslanski skupini, ne vidimo razlogov, da gospodu Fakinu ne bi potrdili drugega mandata. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Naj v uvodu povem, da kandidata ne bomo podprli. Kadrovske igrice so povzročile, da bo novi direktor zdravstvene zavarovalnice izvoljen po izteku mandata starega direktorja. Mnenja smo, da bi bilo vsaj pri načrtovanju dela Državnega zbora mogoče pravočasno to točko uvrstiti na dnevni red in pravočasno odločiti o kandidatu, kajti, mandat je direktorju potekel aprila meseca. Zanimivo ob tem je, da je minister za zdravje dr. Marušič, ki prihaja iz kvote SD in ki je bil pred tem tudi sam svetovalec generalnega direktorja zdravstvene zavarovalnice Fakina, ki seveda tudi kandidira, ni bil zadovoljen z izborom Fakina, in je izjavil naslednje, citiram: "Skozi ves čas izbora vodilnega ali prvega moža, prvega človeka zdravstvene zavarovalnice za naslednji štiriletni mandat sem poudarjal, da si želim direktorja, ki bi gospodarno in učinkovito vodil zdravstveno blagajno, končno reorganiziral Zavod za zdravstveno zavarovanje in vpeljal sproten in učinkovit nadzor nad porabo javnih sredstev pri izvajanju zdravstvenih storitev." Iz te izjave veje nezadovoljstvo. Da se razbrati, da Zavod za zdravstveno zavarovanje deluje negospodarno in neučinkovito in da v zavodu ni primernih mehanizmov nadzora nad porabo zbranih javnih sredstev. To je problem že pri majhnih, ali bistveno manjših zneskih, kaj šele pri 2,4 milijarde evrov, kolikor se jih zbere v tej zdravstveni blagajni. Ta znesek je enak četrtini državnega proračuna in je večji, kot razpolaga z njim katerikoli minister te vlade. Prav tako je nerazumljivo, da koalicija tolerira negospodarnost in neučinkovitost, torej razsipnost, čeprav na drugi strani brez pravega občutka posega v upokojevanje, grozi z interventnim zakonom, uvaja dodatne obdavčitve, ob tem poišče zlahka tudi sredstva za dokapitalizacijo bank oziroma drugače povedano za pokrivanje slabih odločitev in izgub bank, brez da bi ob tem kdorkoli odgovarjal. Predstavniki Vlade so na organih zavoda glasovali proti Fakinu. Koalicija v Državnem zboru pa je kandidata soglasno podprla, ne da bi ob tem kdor koli navedel kakršen koli tehten razlog, zakaj koalicija v Državnem zboru, ki naj bi podpirala vladne odločitve, glasuje drugače, kot je bilo stališče Vlade. Razlogi niso bili pojasnjeni in ostajajo pomisleki, da se v tem vmesnem času moralo zgoditi nekaj pomembnega, da se je zgodil tak preobrat v koaliciji. Morda so pomembno vlogo odigrali lobiji ali osebnosti iz ozadja, o katerih se govori, da bolj po domačijsko delijo javni denar. Je pa jasno, da zaradi financiranja po kvotah oziroma glavarini niso izkoriščene tehnološke in kadrovske kapacitete, zato imamo marsikje po nepotrebnem predolge čakalne dobe, da ob tem ni niti približno urejena politika cen zdravil, da niso ustrezno vrednotene primerljive storitve na različnih nivojih zavodov in še mnoge druge zadeve. Ker brez kadrovske spremembe ni moč pričakovati pomembnih vsebinskih sprememb, ni moč tudi govoriti o velikih pričakovanjih s to kadrovsko rešitvijo, ki jo imamo pred seboj, zato bomo tudi glasovali proti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil Franco Juri.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V Poslanski skupini Zares smo opravili dolg pogovor s kandidatom gospod Fakinom in se nato odločili, da bomo njegovo kandidaturo podprli. Jo bomo podprli, a ne brez nekaterih pomislekov, ki so bili tudi izpostavljeni, zlasti v zvezi s potrebo po aktivnejšem odnosu do cenovne politike zdravil in tudi do zadolževanja, ki nastaja vizavi zavarovalnic in ki ga sistematično in morda neupravičeno pokriva blagajna zdravstvenega zavarovanja. Skratka, odnos do zavarovalnic bo ključen tudi za uspešno politiko zavoda. Pri tem pa se zavedamo, da se nahajamo pred pomembnim korakom, torej pred zdravstveno reformo oziroma pred novim zdravstvenim zakonom, ki ne potrebuje kadrovskega eksperimentiranja, ampak potrebuje predvsem izkušnje in prav pri teh nepolitičnih stebrih, kakršen je tudi Zavod zdravstvenega zavarovanja, določeno kontinuiteto. Gospod Fakin je bil izbran v prejšnjem mandatu in verjamem, da če bi mu danes koalicija nasprotovala, bi doživel polno podporo s strani opozicije. Danes pa mi razmišljamo nestrankarsko. Gospod Fakin ni član nobene stranke, ni vezan na nobeno stranko, je človek, ki dela strokovno na področju, kjer mi ne vidimo prostora za politično nagajanje ali za politične razprave. Gre za pomembno vprašanje delovanja zdravstvenega zavarovanja, zato je bilo za nas najbolj merodajno dejstvo, da ga je podprla skupščina zavoda in da se je ujel in je našel dobro komunikacijo tudi z Vlado, tudi z ministrom za zdravstvo, kar je predpogoj za normalno delovanje tega pomembnega sistema. Mi se zavedamo, da danes glasujemo in izberemo človeka, ki bo na čelu pomembne ustanove. Ta ustanova je v javnem interesu, interesu vseh naših državljank in državljanov. Zavedamo se, da bo samo človek, ki ni izraz nekih političnih interesov, lahko vodil ta zavod tudi na zadovoljiv način. Upamo, pričakujemo, da ga bo na tak način vodil tudi gospod Fakin, bomo pozorni, bomo opozarjali tudi na morebitne anomalije in na morebitna odstopanja od naših pričakovanj. Še enkrat poudarjam, da pričakujemo aktivnejši odnos, zlasti do vloge zavarovalnic in do vseh pravic državljank in državljanov v zvezi z zdravstvom. Tako bo Poslanska skupina Zares to kandidaturo podprla.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil Jakob Presečnik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Torej, da bo jasno, ne tako kot je moj predhodnik prej rekel, da bo opozicija nasprotovala imenovanju. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo soglasno, z vsemi prisotnimi kolegi podprla kandidaturo oziroma podprla sklep, dala soglasje k imenovanju gospoda Sama Fakina za generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. V poslanski skupini se zavedamo, da so potrebne reforme na področju pokojninske zakonodaje, na področju delovnopravne zakonodaje in na področju zdravstvene zakonodaje, tudi na področju zdravstvene blagajne, vendar za to sta poklicana Vlada in Državni zbor, predvsem v največji meri. Zagotovo pa bo nekatere ukrepe v prihodnje treba storiti tudi na področju zdravstvene blagajne oziroma Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Ocenjujemo, da je gospod Samo Fakin dober poznavalec in se je v teh letih, ko je opravljal to funkcijo, tudi to pokazalo, dober poznavalec tako zdravstvenega sistema kot zdravstvene blagajne. Skupščina Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije ga je imenovala, sicer ne soglasno – torej po informacijah so temu imenovanju nekateri nasprotovali, predvsem predstavniki resda Vlade, vendar tudi po informacijah, ki jih imamo, so z Vlado oziroma z ministrstvom nekatera nesoglasja v tem predhodnem obdobju od imenovanja do danes tudi razčistili. V poslanski skupini smo opravili razgovor z dosedanjim generalnim direktorjem oziroma kandidatom za novo štiriletno obdobje in moram reči, da smo si po tem razgovoru še bolj utrdili mnenje, da je kandidat primeren za opravljanje te zagotovo odgovorne naloge. Torej, na tem mestu se zagotovo pretaka mnogo denarja in zaradi tega je tudi ta naloga seveda zelo odgovorna in se tiče dobesedno vsakega državljana in vsake državljanke. Kot rečeno v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo dali soglasje k imenovanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključili smo predstavitve stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima Ljubo Germič. [[Ne želi razpravljati.]] Ugotavljam, da ni več prijavljenih razpravljavcev, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor Republike Slovenije daje soglasje k imenovanju Sama Fakina za generalnega direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti 20. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju članice Nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna skupina. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! Te točke seveda danes ne bi bilo pred nami, če se ne bi v zadnjem obdobju Sklad za razgradnjo Nuklearne elektrarne Krško znašel v izjemno nezaželenih okoliščinah; okoliščinah, ko je vršilka dolžnosti direktorice sklada, ki je bila, mimogrede, osebna izbira ministrice Radićeve, ministrice za gospodarstvo, začela samovoljno in negospodarno ravnati s sredstvi sklada. Sredstva sklada je nalagala v interne obveznice gospodarskih družb brez priznane mednarodne bonitete in to je povečalo izpostavljenost sklada za razgradnjo nuklearke do tudi svojih prihajajočih obveznosti. Gospod Maks Lavrinc, ki je bil pred tem član nadzornega odbora sklada in je odstopil, nepreklicno odstopil, je navedel, da je povod prav to poslovanje in te naložbene avanture sedanje vršilke dolžnosti direktorice sklada. Direktorica sklada je bila potem tudi nadomeščena z drugo vršilko dolžnosti. Velja izpostaviti eno dejstvo, ki je zelo pomembno. Statut in zakon določata, da direktorja imenuje vlada na predlog upravnega odbora sklada. V tem konkretnem primeru je bila gospa Ksenija Žnidaršič Planinc imenovana brez predloga upravnega odbora in je bila osebna izbira ministrice za gospodarstvo Radićeve. Predloga za vršilko dolžnosti gospe Ksenije Žnidaršič Planinc na Vlado ni posredoval upravni odbor in posledično so nastali tudi zapleti. Da ta odstop, ki ga danes nadomeščamo z novimi imeni, ni osamljen, priča tudi naslednja točka in zato nekoliko več o vsebini takrat. V poslanski skupini ne bomo predlogu nasprotovali, vendar menimo, da ostaja prostor ob odstopu tudi naslednjega člana nadzornega odbora, da se prisluhne tudi predlogom opozicije ob naslednjem krogu, to bo pa verjetno ob naslednji seji Državnega zbora.
Hvala lepa. Zaključili smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima Jože Tanko. [[Ne bo razpravljal.]] Torej, zato ugotavljam, da prijavljenih k razpravi ni in zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se Brigita Stopar imenuje za članico Nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi člana Nadzornega odbora sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani predsednik! Verjetno se ponavljam, kajti spet je v odstopu član nadzornega odbora, in sicer član nadzornega odbora, ki ga je v ta nadzorni odbor predlagala koalicijska LDS. Pred tem smo namreč obravnavali, sejo nazaj, odstop člana nadzornega odbora, ki ga je predlagala koalicijska Zares. Torej, očitno gre tem ljudem, ki jih je predlagala koalicija v nadzorni odbor, bi rekel, na bruhanje, ob tem ko so gledali, kaj se dogaja v skladu v zadnjem obdobju. Iz pisanja ljudi oziroma v odstopnih izjavah teh odstopljenih članov nadzornega odbora so takšne dikcije, kot "naložbene avanture zadnje direktorice" in podobno. Da člani nadzornega odbora opisujejo naložbeno politiko sklada, ki jo mora sprejeti vlada, pred tem potrditi upravni odbor, kot naložbene avanture vršilke dolžnosti direktorice sklada, je skrb zbujajoče. Gre za javni denar, namenjen zelo pomembnim energetskim potrebam te države, to je razgradnji jedrske elektrarne Krško in ureditvi vprašanj odlagališča nizko- in srednjeradioaktivnih odpadkov. Gre za sklad v višini 150 milijonov evrov in gre za naložbene avanture neke osebe, ki je za to naložbeno avanturo pomagala prijateljskim gospodarskim subjektom posameznikom, tudi iz lokalnega okolja. Namreč, oba, ki sta odstopila iz tega nadzornega odbora, se sklicujeta ne neko zaplankarsko, lokalno naravnano finančno avanturo tega sklada. In če pogledamo, v kaj je investiral ta sklad pod vodstvom gospe Ksenije Žnidaršič Planinc, lahko ugotovimo, da gre za nakup približno 6 milijonov evrov obveznic, internih obveznic Državne založbe Slovenije, ki jo, mimogrede, obvladuje gospod Bojan Petan, rojen Brežičan in hkrati tudi direktor Term Čatež, in gre za interne oziroma gre za obveznice podjetja Delo Prodaja, ki ga obvladuje prav tako isti gospod. Torej se težko izognemo neki več kot očitni navezi med to avanturistično naložbeno politiko in tem konkretnim gospodom, ki je prišel do razmeroma poceni denarja. Marsikatero malo in srednje veliko podjetje se s težavo danes zelo bori za kredite, da dobi nek denar za financiranje svojega poslovanja, razvojnih projektov – mimogrede, tudi program stabilnosti, ki bo jutri obravnavan na Odboru za finance, pravi, da je to ena izmed ključnih slabosti trenutnega poslovnega okolja v tej državi. Gospodu, ki sem ga omenil, pa sklad da 9 milijonov evrov kredita, neke vrste kredita, kajti nakup obveznic neke firme ni nič drugega kot kreditiranje te firme in ni čudno, da se je tudi koalicijskim ljudem uprlo takšno samovoljno obnašanje vršilke dolžnosti in ni tudi ne nazadnje čudno, da je ta osebna izbira gospe Radićeve, kajti še enkrat za njo in za njenim predlogom je stala samo ona, in na koncu ni bilo druge izbire, kot da jo nadomesti oziroma zamenja. Upam, da bodo ti odstopi streznili ne nazadnje koalicijsko politiko, da bo ravnala odgovorneje s tem skladom. Spoštovani, ali ne bi bilo normalno, da v času gospodarske krize začnete končno s projektom gradnje odlagališča nizko- in srednjeradioaktivnih odpadkov? Lokalna skupnost je ponudila lokacijo, denar je na voljo, projekta pa ni od nikogar. Zakaj? Odgovorite si sami.
Hvala lepa. Zaključili smo predstavitev stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima Rudolf Petan. [[Ne bo razpravljal.]] Ivan Grill. Prosim, besedo ima Ivan Grill. Pripravi naj se Jože Tanko.
Hvala lepa. Upam, da na naslednji seji ne bomo priča še enemu odstopu novega člana, kajti to je zelo simptomatično, da se vsak mesec dejansko eden izmed teh članov odloči, da odstopi. Lahko se vprašamo, zakaj. Ali zato, ker so tako korektni, pošteni, da ne morejo gledati vse te, če rečemo temu nepravilnosti, lumparije, ali pa silna želja, da se opleni tisto, kar bi se tam opleniti dalo, ali pa ne morejo biti del te ekipe, da bi tudi sami od tega kaj imeli? To je lahko velika, velika dilema. Drugače pa že ob začetku tega mandata, ko ste si želeli tudi kot svoj volilni plen ta sklad z velikim kapitalom porediti sebi, ste postopoma ves čas načrtno kadrovsko postavljali ekipo, ki bo omogočala upravljanje in tudi kanaliziranje teh znatnih finančnih sredstev. Bili so neutemeljeni razlogi, da ste odstavili dr. Romano Jordan Cizelj z neko obrazložitvijo takratnega predsednika protikorupcijske komisije gospoda Kosa, da je nezdružljiva funkcija evropske poslanke z njeno vlogo v upravnem odboru z vodenjem. Kje je ta protikorupcijska komisija zdaj, ko je ta v. d. kupila delnice oziroma obveznice po tako ugodni obrestni meri od gospoda Petana? Ali tukaj ni znak neke korupcije, nekega klientelizma? Nobenega načelnega mnenja ni. Zanimivo. Takrat pa je bilo načelno mnenje samo nekaj, kar se je nekaj mandatov dejansko tudi prakticiralo o tem. Tako si tudi sam želim in pričakujem, da bi se vsi tisti, ki so odgovorni za upravljanje s tem pomembnim skladom za razgradnjo nuklearke, obnašali odgovorno, in da bo tudi tisti, ki ste ga danes potrdili, svojo funkcijo opravljal strokovno in da bo prispeval k temu, da se ne bi več te nepravilnosti, in tudi zaspanost tega odbora, izvajale naprej. Sam bom zdaj ta sklep oziroma ta predlog ali pa ta odstop tudi podprl, ne nazadnje nam drugega ne preostane, v upanju, da ne bo ponovno v naslednjem mesecu nov odstop, predvsem pa v upanju, da bo namesto tega potrjen nek kompetenten kandidat ali kandidatka in da ne boste zopet izbirali, kot smo vajeni ves čas doslej, po politični pripadnosti in po poslušnosti, kot je bilo do zdaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Tanko. Pripravi naj se mag. Andrej Vizjak.
Hvala lepa. Iz teh odstopov, ki jih dobivamo na mizo, se pravzaprav da razbrati, da je koalicija v zadnjem stadiju, da je treba pograbiti in razgrabiti še vse tisto, kar je ostalo kje na računih deponirano, ne glede na to, ali bo tisto, kar boste vzeli, namensko porabljeno ali ne. Skratka, iz teh predlogov odstopnih izjav, ki se berejo kot grozljivka, se da zaznati, da je cilj do konca mandata, dokler bo še trajal, samo to, da se poberejo vsa prosta sredstva iz vseh institucij, zavodov, skladov in tako naprej. Mislim, da bi se morala Vlada in tudi koalicija v Državnem zboru ob teh dveh zaporednih primerih odstopov iz nadzornega odbora Sklada za razgradnjo NEK resno zamisliti; sprejeti ustrezne postopke, sprejeti ustrezne rešitve, predlagati popravke zakonov in predvsem sprožiti postopke proti osebam, ki so kršile zakonodajo in pravila dobrega poslovanja. Še posebej bi morala biti k temu zavezana Zares - nova politika, ki naj bi v ta politični prostor z volitvami prinesla nove metode dela, nove kvalitete. Vidimo, da se je predvsem zelo dobro razdelala stara praksa, to se pravi tisto, da vzameš, skriješ, greš, preseliš na tihomorske otoke ali Karibe in še kam. Skratka, v prejšnjem mandatu, ko ste bili člani tega sklada, v organih tega sklada, tudi člani tedanje opozicije; niti opozicijski člani niso pisali takih grozljivk. Recimo, gospa Črnugelj je bila v enem izmed teh organov tega sklada, pa ni zaznala nobenih nepravilnosti, ni dala odstopne izjave, nič. V tem mandatu, ko ste pa samo iz iste hiše, izpod istega dežnika člani v teh organih sklada, pa prihaja do odstopov in so grozljive obrazložitve, zakaj odstopajo. Razprodaja, prej je kolega Vizjak rekel naložbeni podvigi in tako naprej. Upam, da se bo, če drugje ne, vsaj na TV 3 razvila kakšna inačica programa FOX Crime, da bomo potem tudi spremljali, kako se bodo ti postopki ugotavljanja kaznivih dejanj, odkrivanja kriminala belih ovratnikov in podobnega razreševali. Upam, da boste, če drugje ne, vsaj to omogočili na TV 3. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se Antona Mustarja razreši funkcije člana Nadzornega odbora Sklada za financiranje razgradnje Nuklearne elektrarne Krško in odlaganja radioaktivnih odpadkov iz Nuklearne elektrarne Krško. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev politične odgovornosti zaradi suma vpletenosti pri financiranju spornih menedžerskih prevzemov in pomanjkljive prevzemne zakonodaje. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembi sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev politične odgovornosti pri pripravi in izvedbi gradbenih investicij na področju izgradnje avtocest in objektov gospodarske javne infrastrukture, financiranih s sredstvi državnega proračuna Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembi sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembi Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev politične odgovornosti ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo Gregorja Golobiča zaradi suma klientelizma in koruptivnega ravnanja. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembi sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika in članov ter namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o ugotovitvi prenehanja funkcije podpredsednika in imenovanju podpredsednice Odbora za promet. Državni zbor je na 26. seji dne 23. 3. 2011 sprejel sklep, s katerim je ugotovil, da je poslancu Srečku Prijatelju prenehal mandat poslanca. Ker je Srečko Prijatelj opravljal funkcijo podpredsednika Odbora za promet, je s prenehanjem mandata poslanca nastopil tudi razlog za prenehanje funkcije podpredsednika Odbora za promet. Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke je dne 30. 3. 2011 obvestila predsednika Državnega zbora, da predlaga za kandidatko za podpredsednico Odbora za promet poslanko Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke mag. Saro Viler. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o ugotovitvi prenehanja funkcije podpredsednika in imenovanju podpredsednice Odbora za promet. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 78, proti nihče. [[Za je glasovalo 78.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 27. sejo državnega zbora. Hvala lepa in nasvidenje. Seja je bila zaključena 4. maja 2011 ob 16.52.