Добрий день, шановні колеги! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Готові реєструватись? Нагадую, реєстрація відбувається зеленою кнопкою "за" або крайня зліва. Ні-ні, це просто колір, який дуже гарно виглядає на табло Верховної Ради України. Прошу підтримати та проголосувати. Прошу реєструватись. [[10:10:20]] У залі зареєстровано 321 народний депутат України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, 15 травня 2020 року минуло 30 років, як розпочав свою роботу постійно діючий парламент – Верховна Рада УРСР дванадцятого скликання, яка пізніше стала. Шановні колеги! Шановні колеги, я зараз згадую ваших попередників. Будемо сподіватися, що через деякий час будуть також згадувати нас з вами. 30 років тому фактично почав працювати перший український парламент, який заклав ті базові речі, які сьогодні є в Верховній Раді України, які ми несемо, і я сподіваюсь, і в подальшому вони будуть зберігатися, і будуть тими гарними традиціями, які повинні існувати в кожній парламентсько-президентській республіці. Тому давайте пам’ятати все те, що було в нашій історії, виносити уроки і рухатись вперед. З чим вас ще раз вітаю. [[Оплески]] Дякую. Відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій та груп з внесенням пропозицій, оголошень, заяв та повідомлень. Прошу представників депутатських фракцій та груп записатись на виступи. Кабаченко Володимир Вікторович. Юлія Володимирівна Тимошенко.
Шановні колеги, я хочу привернути вашу увагу, що організація ЮНІСЕФ, яка входить структурним підрозділом в Організацію Об’єднаних Націй, зробила публічне повідомлення про те, що в Україні різко збільшився рівень бідності з 27 відсотків майже до 50, особливо дитяча бідність. Це виходить за всі межі норм і правил. Крім того, ви добре знаєте, що більшість медиків, які працювали з COVID, не отримали 300-відсоткову надбавку. Ви прекрасно знаєте, що пенсіонери, яким обіцяли по тисячі гривень, не отримали цю доплату тисячу гривень, не проведена індексація осучаснення пенсій. І ще у малозабезпечених родин, ми ледве не проголосували закон, щоб забрати правило, що їм не можна платити менше ніж мінімальний прожитковий рівень, його частину. Але все це пов’язано з тим, що в державі немає грошей. Вже багато місяців підряд ми недоотримаємо доходи від 25 до 35 відсотків доходів щомісяця. Бюджет валиться. І вже ті 120 мільярдів, які зробили секвестр бюджету, вже, на жаль, не вистачає. Мінімум дефіцит по року недовиконання доходів по податках, по митниці буде десь 300 мільярдів. Це мінімум. Це означає, що розвалені всі фінанси країни. Але в той же час наша команда тимчасової слідчої комісії, яку ми з вами створили разом, про дослідження корупції при неоплаті податків розслідувала деякі цифри НАК "Нафтогазу". Я хочу зараз, щоб мене почув кожен в цьому залі. 72 мільярди гривень не доплачено НАК "Нафтогазом" в бюджет, і ці гроші частково є на їх рахунку. Одна наша дія – і ми можемо рівно стільки, скільки нам обіцяє Міжнародний валютний фонд, отримати від НАК "Нафтогазу". Але для цього треба, щоб 8 депутатів від "Слуги народу" в тимчасовій слідчій комісії проголосували за розслідування корупції НАК "Нафтогазу". У ваших руках все. Я зараз звертаюся до фракції "Слуга народу". Дайте директиву вашим депутатам, які входять в тимчасову слідчу комісію, не саботувати, не блокувати питання розслідування корупції НАК "Нафтогазу", а проголосувати за це і перерахувати в бюджет 72 мільярди, заплатити лікарям, пенсіонерам, дітям, аграріям, всім, кому можливо. У ваших руках це. Одна дія – 72 мільярди в бюджет, і не треба ніякого МВФ. Зробіть це, і ви підтвердите, що епоха корупції завершена.
Дякую. Климпуш-Цинцадзе. Петро Олексійович Порошенко.
Шановні колеги, скажіть, будь ласка, як могло так статися, що лікарів на передньому краї боротьби з коронавірусом урядовці не цінують, не поважають і не захищають. Як могло статися, що з того, що наобіцяне медикам у відеороликах, не виконано майже нічого. Лише станом на зараз, і то по неперевіреній інформації, 14 регіонів виплатили 300-відсоткову надбавку, яку ми з вами прийняли в цьому залі, і то лише за березень. А зараз третя декада травня. Наші пропозиції, наші з вами спільні, зі страхової допомоги медикам ви, шановні з монобільшості, спотворили вашим альтернативним законопроектом. Обвели лікаря навколо пальця, який до клятви Гіппократа ставиться набагато відповідальніше, ніж деякі до присяги народного депутата. Щоб отримати страховку, ви пропонуєте лікарю померти. Із закону прибрано ключову норму – виплати у випадку зараження під час протидії коронавірусу. Ще одна ваша знущальна вимога – інвалідність. Але досі ніхто не став інвалідом в усьому світі від коронавірусу. Ви страхуєте від того, чого, в принципі, не може бути, і вам байдуже, що кожен п’ятий інфікований зараз в Україні – це лікар. Може статися диво. Раптом Президент накладе вето на вихоплений законопроект і поверне його з пропозицією бути чесними з лікарями. Та, на жаль, друзі, я не вірю в чудеса. Тому я закликаю зареєструвати законопроект. Він уже готовий. Я дякую "Голосу" і "Батьківщині", вони спільно з нами поставили свої підписи. І цей законопроект щодо обов’язкового страхування медиків у разі захворювання на коронавірус. Якщо влада не захистила лікарів, влада тим більше зобов’язана платити за наслідки власної байдужості, недбалості і некомпетенції. І наголошую, що ми як опозиція не залишаємося осторонь. В пустодзвонстві чиновників знаходимо і підтримуємо будь-які раціональні зерна. Наша команда поставила двомстам лікарень 115 тисяч уже захисних костюмів, закупили і цього тижня передамо десятки тисяч високоефективних тестів від швейцарської компанії La Roсhe. Але як опозиція ми не можемо робити все за владу, в кого абсолютна більшість і абсолютна відповідальність, відповідальність за захист України. І разом з тим, хто втратив роботу, разом з малим і середнім бізнесом ми сподіваємося від влади на пакет підтримки, в тому числі.
Дякую. Юрій Анатолійович Бойко.
Шановний пане спікер, шановні народні депутати! Ситуація, в якій опинилась сьогодні наша країна, я вважаю, парламент повинен мати два пріоритети для розгляду. Перше. Це підтримка вітчизняної медицини. Ми практично чудом опинились на краю той прірви, до якої йшло знищення вітчизняної медицини попередньою владою під керівництвом виконуючої обов’язки міністра охорони здоров’я і всіх тих прем’єрів і президентів, які керували діями тої влади і які штовхали країну в медичну прірву. Сьогодні наше завдання – створити антикризові плани і допомогти медицині, щоб вона допомогла всім нам. Для цього потрібен дійсно антикризовий план, який буде включати і підвищення фінансування медицини в цілому, і збільшення зарплатні лікарям, і відновлення, швидке відновлення санітарної епідеміологічної служби. І ще багато речей, які дозволять врятувати Україну. Друге питання, яке повинно стати пріоритетним для парламенту, це вихід нашої країни з карантину. Причому я зараз маю на увазі не ті організаційні заходи, які анонсовані урядом, які стосуються там як відкривати заклад чи куди можна ходити зараз. Я маю на увазі цю реальну підтримку економіки, яка найбільше постраждала при цій епідемії. Тут якраз нам антикризових планів показували дуже багато – яскраві презентації, анонсовані заходи, але, на жаль, все це залишилось на папері. В сьогоднішній ситуації з анонсованою допомогою безробітним її отримали з 2 мільйонів безробітних, які є в країні, аж 26 тисяч людей. Сьогодні по широко розрекламованій програмі кредити в 5-7-9, їх отримало аж 270 мільйонів на всю країну гривень. Це ніщо. Тому ми повинні розробити, заслухати уряд, щоб він відзвітував, яким чином буде виконуватися дієво реальне фінансування нашої економіки. І наша фракція наполягає, щоб ці два питання були поставлені в п’ятницю на "годину заслуховування Уряду" і серйозно до них відносилися, а не розглядати цей пустий порядок денний, який сьогодні запропонований і який ніяким чином не відображає того, що чекають від нас люди. Дякую за увагу.
Дякую. Осадчук. Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, я прийшла сюди, щоб сьогодні вам сказати, що нам брешуть про дуже страшний злочин. Два дні тому міністр охорони здоров’я Максим Степанов, якого уже всі охрестили "Максим Костюмов", нам в черговий раз збрехав. Ви всі почули, що до нас приїхали костюми і їх будуть розвозити по Україні по медикам. Так от, я вам хочу сказати я вчора була на митниці – не приїхали костюми. Замість 732 тисяч костюмів, які мали приїхати і захищати наших медиків, приїхало 29. Нам просто брешуть в обличчя в той час, коли в Україні кожного дня сто медичних працівників інфікуються СОVІD. Лише вчора почалися страйки в Харкові величезні, коли медики виходили і казали: "У нас немає чим себе захистити". Ви пам’ятаєте, як ви вся злякалися, коли у Верховній Раді знайшли COVID? Ви всі ходили тут, більшість з вас ходили в костюмах, в рукавицях, пішли робити ПЛР-тести. Так от, медикам нема куди іти робити ПЛР-тести, їм нема чим захиститися. Ті, хто зараз знаходяться не в центральних обласних лікарнях, а в районних, у них немає нічого. І Міністерство охорони здоров’я сьогодні фактично вчиняє злочин, тому що спочатку вони купили костюми в три рази дорожчі. Вони купили їх по 488 гривень, в той час, як уряд Британії такі самі костюми, як нам купували міжнародні агенції по 300, купує собі по 300, а ми по 488. Ви думаєте, уряд Британії собі купує костюми для малярів, як нам розказував "Максим Костюмов" Ні, вони спочатку хотіли на цьому заробити. Вони заробили. А тепер вони роблять злочин, тому що навіть на зароблених костюмах, на цих зароблених костюмах вони починають вбивати, масове вбивство вчиняти, не привозячи їх. Вони десь зараз, не знаю, шиються в Китаї, поки наші медики голі борються з коронавірусом. Ви знаєте, у нас є як у парламенту лише один вихід з цієї ситуації. Ми всі зараз маємо починати піднімати питання заміщення міністра охорони здоров’я. Сьогодні фракція "Голос" почне збирати підписи за те, щоб ця людина пішла з посади. І кожен з вас, я закликаю підписатися під цією постановою. Тому що, якщо ви не підпишетеся під нею, ви станете співучасником цього злочину. І коли ви поїдете до себе в регіони в лікарні, вас лікарі, кожного з вас, питатимуть, що ви зробили, щоб їх захистити, чи підписали ви постанову про зміщення міністра, який краде і вбиває, тому що це окрім як масовим вбивством назвати не можна. Дякую.
Кулініч Олег Іванович.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Шановні виборці! Ситуація з коронавірусом в нашій державі показала, в якому реальному стані знаходиться медицина нашої держави. Дуже прикро, що станом на 19 травня, на сьогодні, медики до цього часу не отримали визначену законом доплату за квітень. І проблема полягає ще в тому, що медики до цього часу не знають, коли і в якому обсязі з ними повністю розрахуються. Ситуація ускладнюється ще й тим, що кошти, які пішли на доплату за березень, були запозичені з четвертого кварталу 2020 року. Це кошти, які передбачені як субвенція на забезпечення хворих інсуліном та іншими важливими препаратами. Тому обов’язково треба шукати ресурси, щоб ці програми працювали в четвертому кварталі цього року. Особисто звертаюся до міністра охорони здоров’я Максима Степанова врегулювати цю ситуацію і взяти її під особистий контроль. Ще одна надзвичайна проблема – це спалах коронавірусу в інтернаті на Київщині. Тому хочу звернути увагу Міністерства соціальної політики з вимогою комплексної перевірки таких закладів по всій державі на предмет забезпечення всім необхідним. Тому що там знаходяться пацієнти і перш за все діти, яким нікуди подітися і нікуди, ніде ізолюватися в разі хвороби. Наступна проблема – це другий етап медичної реформи. Медична реформа однозначно потрібна, і на першому етапі були дійсно запроваджені справедливі принципи, але з квітня стартував другий етап, який залишив без фінансування сотні медичних закладів по всій країні. Зрозуміло, що не можна утримувати великі приміщення там, де немає лікування, де немає пацієнтів, але закривати в районах пологові відділення – це абсолютно ненормально. В районних лікарнях повинен надаватися базовий комплекс медичних послуг, і це навіть не повинно обговорюватися. Перший місяць реформи на вторинному рівні показав цілий ряд проблем. Перше: це тарифи, які не відповідають абсолютно дійсності. Вони прораховані, виходячи не з методики розрахунку, а з наявного фінансування. Тому Національній службі здоров’я України потрібно найближчим часом прорахувати реальну вартість медичних послуг. Друге. Це фінансування інфекційних та психіатричних лікарень, протитуберкульозних закладів. Неправильно для них застосовувати принцип оплати за пролікований випадок. Тут неможливо прорахувати наперед кількість інфекційних захворювань, і пандемія COVID-19 це підтвердила. Тому наша депутатська група "Довіра" звертається до уряду з вимогою переглянути концепцію медичної реформи і внести відповідні зміни, враховувати специфіку кожного виду захворювань окремо, кваліфікацію лікаря та місцевість, де знаходиться та чи інша лікарня. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці Ірині Мирославівні Констанкевич, депутатська група "За майбутнє". Перепрошую, Тарас Іванович Батенко.
Доброго дня, шановні друзі, шановні колеги, шановне українське суспільство. Як ми знаємо, цей тиждень – перший пленарний тиждень за час карантину. Верховна Рада України зібралася на чергове своє пленарне засідання, щоб показати клас як повинна працювати Україна в умовах карантину, який фактично не працює, і ми про це неодноразово говорили. Але фактично зараз в умовах карантину, в умовах боротьби з пандемією українські лікарі як на фронті продовжують боротьбу і фактично продовжують боротьбу сам-на-сам без належної підтримки уряду, але при безумовній підтримці українських громадян. Тому ми загострюємо свою увагу в черговий раз про те, що сьогодні українські медики не отримали належних доплат, не отримали належних компенсацій на рівні обласних і районних, особливо районних лікарень, такі доплати і така підтримка відсутня. І тільки зараз Міністерство фінансів, і не треба тут кивати постійно на Міністерство охорони здоров’я, Міністерство фінансів тільки зараз починає проводити належні тендери у цій сфері. Ми звертаємо, друзі, увагу уряду на критичну ситуацію, яка сьогодні складається в енергетиці. Ми фактично зупиняємо енергоблоки – найдешевшу електроенергію і дотуємо далі найдорожчу електроенергію, піднімаємо електроенергію для промислового виробництва. І я вважаю, що це критична ситуація, яка повинна бути предметом розгляду в Верховній Раді України. Депутатська група "За майбутнє" разом з фракцією "Батьківщина", разом з іншими фракціями підготувала проект постанови про створення тимчасової слідчої комісії і тільки фракція монобільшості "слуг народу" фактично блокує створення такої ТСК, очевидно боячись повторення ситуації з створенням ТСК по умовно заявах пана Уманського, коли боязнь розслідування фактів корупційних в енергетиці і сьогоднішнього виконуючого обов’язки міністра енергетики пані Буславець зумовлюють не подавати своїх представників і оформити належно, і почати працю такої тимчасової слідчої комісії. Ми вимагаємо, щоби така тимчасова слідча комісія була створена найближчим часом в Верховній Раді України. Друзі, я вважаю, що сьогодні в нас багато роботи. І 30 років назад, те, що сказав сьогодні зранку Дмитро Олександрович Разумков, коли почала роботу дванадцятого скликання Верховна Рада України, тобто першого демократичного скликання, показавши приклад всій Україні, як в умовах диктатури фактично Радянського Союзу можна було ламати більшості, монобільшості комуністичній, політичною опозицією. І ми так само почали розгляд законопроекту про політичну опозицію. І вважаємо, що в рамках законопроекту про політичну опозицію ми повинні в цьому парламенті повернутися до розгляду Регламенту Верховної Ради України зі всіма учасниками переговорного процесу у Верховній Раді України. Ми також звертаємо увагу на те, що, коли ми говоримо про Крим і депортованих, ми повинні не забувати про власних депортованих українців, громадян України, які були вивезені в 44-51-му роках з території України на територію Польщі. І наше прохання депутатської група "За майбутнє" поставити законопроект, який стосується переселенців, в порядок денний, це номер 2038. Давайте підтримаємо власних громадян і власну.
Дякую. Арахамія Давид Георгійович.
Колеги, доброго дня! У мене сьогодні два заклики до вас. Перший. Ви всі знаєте, що останнього тижня на одного з наших депутатів було скоєно, на його будівлю, фактично замах і закинуто "коктейль Молотова" так званий. Хочу закликати, щоб ви всі підтримали звернення до правоохоронних органів, щоб вони негайно втрутились, розібрались і захистили політичну позицію народного депутата. І друге. У нас було вчора засідання всіх голів фракцій щодо того, що Апарат Верховної Ради не має фактично можливості ефективно стерилізувати приміщення під час перерви. Тому є пропозиція у вівторок та у четвер поміняти графік роботи Верховної Ради з 10-ї до 12-ї, потім півгодини перерву на дезінфекцію і потім з 12:30 до 15-ї. Сподіваюсь, що така пропозиція знайде підтримку у всіх народних депутатів всіх фракцій. І прошу пана Голову Верховної Ради проголосувати. поставити на голосування це питання. І прошу підтримати. Всім дякую.
Дякую. Шановні колеги, час для виступу вичерпаний. Переходимо до нашої роботи. Надійшла заява від двох фракцій із заміною на виступ. Княжицький Микола Леонідович.
Шановні колеги, як ви знаєте, вчора вся країна відзначала День пам’яті жертв геноциду кримськотатарського народу, а позавчора – День жертв пам’яті політичних репресій. І саме вчора на одному приватному YouTube-каналі громадянина України Гордона виходить інтерв’ю з російським терористом Гіркіним. А до цього інтерв’ю з відомою пані Поклонською. Те, що це інтерв’ю вийшло вчора, очевидно, було звичайною і зрозумілою насмішкою. Те, що це інтерв’ю взагалі з’явилося, взято громадянином України і потім передруковано українськими медіаресурсами, свідчить про те, що ці медіаресурси прямо сприяють тероризму, оскільки будь-яка популяризація тероризму і є сприянням тероризму, і є підставою для порушення кримінальної справи. Шановні колеги, дехто каже, що нібито Дмитро Гордон робив це на замовлення українських спецслужб, щоб відправити матеріали цього інтерв’ю в Гаагу. Що відправити в Гаагу – розповіді про те, що Крим не винен в російській агресії, розповіді про те, що Гіркін особисто вирішив сюди прийти, на Україну, тому що тут була така погана українська влада, і що він ще захопить Київ і Одесу? Українські спецслужби просять українського журналіста виправдовувати Кремль? Може і так, але тоді це не українські спецслужби. І, шановні друзі, це не журналістика. Ви можете собі уявити, що після Голокосту з’явилося в Ізраїлі інтерв’ю ізраїльського журналіста з Ейхманом? З Ейхманом не розмовляли, його викрали і віддали справедливому суду. А той, хто хотів з ним розмовляти, були звичайними зрадниками. Ви можете собі уявити, щоб в демократичному суспільстві спецслужби признавалися в тому, що використовують журналістів? По-перше, є питання журналістської етики. І для нас цікаво: скільки ще завербованих українських журналістів є в українських спецслужбах. Нехай дадуть на це пряму і конкретну відповідь. А, може, їх вербували не українські спецслужби, а російські? А, може, коли ці так звані журналісти займаються політичною діяльністю, вони це теж роблять за завданням українських спецслужб? Все це є ряд питань, які наша фракція "Європейська солідарність" прямо поставила до Служби безпеки України, до прокуратури, до всіх українських державних органів. Я вдячний фракції "Голос", разом з якою ми взяли цю перерву. Я вдячний всім українським патріотам. Бо лише ми, відповідальні українські громадяни, не дамо під виглядом примирень, матеріалів кудись, пропагувати в Україні тероризм, заохочувати тероризм і показувати людське обличчя.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Однак була озвучена пропозиція декількох голів депутатських фракцій та груп щодо зміни роботи Верховної Ради України. Вчора, дійсно, на нараді проговорювався такий формат. І це скорочує режим роботи загалом на 3 години, а фактично зменшує час нашої роботи лише на 1 годину. Тому є пропозиція поставити це питання на голосування і вирішити залом Верховної Ради України, прийняти рішення Верховною Радою України щодо цього питання. Наступне. Пропозиція, яка також лунала вчора на засіданні і Погоджувальної. Шановні колеги! Шановні колеги, Денис Анатолійович, ви дуже. Шановні колеги! Олександре Рафкатовичу, була пропозиція, вона звучала на Погоджувальній раді, після цього і на засіданні з головами депутатських фракцій та груп також обговорювалась, це те, щоб сьогодні зняти з розгляду питання щодо, так зване питання щодо подвійного громадянства. Чи немає заперечень? Немає. Можемо зняти його? Добре. Переходимо тоді до того питання, яке я тільки що озвучував, щодо зміни графіку нашої роботи. Було запропоновано наступний графік роботи: починаємо засідання о 10-й до 12-ї, після цього з 12-ї до 12:30 перерва і з 12:30 до 3-ї ми продовжуємо нашу роботу. До 15-ї. Вівторок та четвер. Шановні колеги, я зараз поставлю на голосування щось інше, будемо працювати цілодобово. Якщо нікому нецікаво, зараз проголосуємо саме так. Готові голосувати? Ставлю на голосування вищезазначену пропозицію. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:40:14]] За-324 Рішення прийнято. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про внесення змін до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 2835-9). Я ставлю його на голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про внесення змін до порядку денного третьої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер 2835-9). Прошу підтримати та проголосувати. [[10:41:10]] За-223 223. Рішення. По фракціях покажіть.
Шановні колеги, я так розумію, надійшла вимога від однієї із фракцій поставити ще раз на голосування. Тому я дуже прошу. [[Шум у залі]] Що – ні? Шановні колеги, приготуйтесь, будь ласка, до голосування. [[Шум у залі]] Шановні колеги, давайте, добре, по одній хвилині з мотивів по фракціях. Прошу записатись.
Урбанський Анатолій Ігорович.
Доброго дня. Я хочу передати слово Вадиму Івченку.
Івченко Вадим Євгенович.
Шановний Голово, пане Дмитро Олександрович, я хочу нагадати, що це ваш особистий імідж, коли Верховна Рада не повертається до розгляду відповідних постанов і законопроектів. Ви це започаткували, і ми це підтримуємо. І я прошу вас не порушувати відповідно Регламент Верховної Ради. Це перше. Друге, колеги. Чому опозиція не підтримує. Тому що багато законів лобістських ви вставляєте в порядок денний, а те, що пропонує опозиція, просто не вставляється. Раніше всі законопроекти, які реєстрували депутати, були фактично поставлені в порядок денний, тому це об’єднувало зал. В нашому контексті, коли ми бачимо, що ви протягуєте лобістські закони, а закони опозиції стоять поза увагою, "Батьківщина" не підтримує. Тому інші опозиційні фракції теж не підтримують. Пропонуємо рухатись далі. Дякую.
Цабаль Володимир Володимирович.
Рахманіну.
Рахманін Сергій Іванович.
Шановні колеги, фракція "Голос" голосувала за заміну порядку денного, а, точніше, за новий календарний план. Але я теж дотримуюсь тої точки зору, що Регламент є Регламент. Якщо з першого разу це питання не пройшло, сенсу ставити його на повторне, тим більше з голосу, це неправильно. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги, я в першу чергу звертаюся до громадян України, які дивляться нас по телебаченню і слухають по радіо. Ви знаєте, що Верховна Рада України під вашим головуванням, пане Голово, показала принцип дотримання Регламенту, коли не підтасовується політичне бажання під якісь "хотєлки", а ми чітко дотримуємося закону. Ну, і саме головне. Дивіться, коли формується порядок денний, то має бути пропорційне представництво в порядку денному. Чому із 49 законопроектів, включених до порядку денного, тільки 2 від "Опозиційної платформи - За життя"? Ми чітко і ясно домовлялись з вами, що ми дотримуємося рекомендацій Європейської місії пана Пета Кокса про те, що в порядку денному мають бути представлені законопроекти пропорційно чисельності фракцій. Наша фракція складає чисельність більше 10 відсотків ніж загальний склад Верховної Ради України, тому, якщо 49 питань, то наших має бути як мінімум 5 законопроектів. Я прошу дотримуватися.
Чийгоз Ахтем.
Прошу передати Геращенко.
Геращенко.
Історичні паралелі. Колись за часів спікера Литвина, коли він не хотів озвучувати якусь поганку, він передавав це на озвучення Першому віце-спікеру Мартинюку. Не повторюйте, друзі, цей комуністичний досвід. І, дійсно, якщо озвучено, що двічі в одну ріку не виходять, то не треба сьогодні це голосувати. А треба ставити в порядок денний не тільки недолугі закони такі, як Закон про громадянство, яким Президент хоче насправді так само зруйнувати країну і надати російські паспорти громадянам України, а треба ставити в порядок денний закони, які вимагає опозиція. Це ганьба, що сьогодні немає постанови, заяви Верховної Ради до роковин депортації кримських татар. Це ганьба, що немає створення ТСК по справі Шеремета, коли ми не можемо захистити наших ветеранів і волонтерів. Це ганьба, що всі опозиційні фракції не можуть поставити жодного законопроекту в порядок денний. Тому ми проти такого порядку денного.
Кулініч Олег Іванович.
Олег Кулініч, депутатська група "Довіра". Наша група не голосувала за цю постанову, тому що ряд законопроектів, про які ми постійно говоримо, наполягаємо на них, в тому числі й на Погоджувальній раді, не включаються до порядку денного. Які стосуються малого і середнього бізнесу застосування РРО, підтримки аграрного сектору. Тому у нас для того і відбуваються погоджувальні ради, на яких ми повинні узгоджувати порядок денний з усіма депутатськими фракціями і групами. Тому я підтримую колег, давайте рухатися по Регламенту, узгоджувати порядок денний від всіх фракцій та груп і виходити в сесійний зал на голосування, як того визначає Регламент. Дякую.
Шановні колеги, всі з мотивів виступили? Згідно Регламенту і того, про що ми тільки що проголосували, ці зміни стосуються, якщо ми говоримо про сьогоднішній порядок денний, лише Закону про СБУ, все інше було включено в порядок денний сесії до цього. Тому ми переходимо до наступного питання порядку денного. Немає зауважень? Пішли. Дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Постанови про скасування результатів голосування Верховної Ради України від 13.05.2020 року про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення деяких механізмів регулювання банківської діяльності (реєстраційні номери 2571-д-П, 2571-д-П1). Слово для доповіді надається народному депутату України Полякову Антону Едуардовичу. А є Антон Едуардович?
Шановні колеги, хочу нагадати кожному, що коли ми приймали присягу народного депутата України, ми з вами клялися захищати інтереси громадян України, а не західних кредиторів. І саме зараз наша держава постала перед серйозною дилемою – забути про наші власні закони, переступити через нашу власну Конституцію чи нарешті показати нашу власну суб’єктивність на міжнародній арені та продемонструвати, що всі ключові рішення щодо розвитку нашої держави приймаються саме тут під куполом Верховної Ради, а не десь у просторих кабінетах за океаном. Ви вже дозволили розпродаж української землі під час економічної кризи та під час розвиваючої продовольчої світової кризи. Ви дозволяєте продовжувати другий етап медичної реформи, завдяки якій за 2 місяці звільнено понад 30 тисяч медичних працівників, які б могли врятувати тисячі життів українців. Ви кажете про підтримку підприємництва шляхом кредитування. При цьому хочете знищити нашу банківську систему. Ви кажете про те, що співпраця з МВФ – це дуже гарний сигнал для наших міжнародних інвесторів, та при цьому хочу нагадати вам, що ми співпрацюємо з МВФ вже понад 10. не один десяток років, але рівень прямих іноземних інвестицій так і залишається на понад критичному, низькому показнику. Шановні друзі, хочу вам сказати, що антибанківський законопроект – це дуже велика помилка. Прошу підтримати мою постанову. Дякую.
Слово для співдоповіді надається голові комітету. А, ні, другий доповідач – Дубінський Олександр Анатолійович.
Шановні колеги, критичні порушення конституційної процедури при розгляді законопроекту 2571-д вимагали обов’язкового проведення процедури третього читання, на якому я категорично наполягав і завчасного подав офіційну заяву, де детально все виклав. Зараз, коли на всіх без виключення етапах були детально зафіксовані численні факти фальсифікації та підроблення документів, системного порушення норм Регламенту і конституційної процедури розгляду законопроекту, спеціально для стенограми фіксую це і вимагаю від Голови Верховної Ради повернути процес в конституційне русло. Мої офіційні заяви до Голови Верховної Ради, офіційні заяви інших депутатів, зокрема секретаря фінансового комітету парламенту, розгромні зауваження юридичного управління щодо системної антиконституційності багатьох норм, які з’явилися тільки напередодні голосування, унеможливлювали голосування за цей закон в цілому. Ігнорування фактів шахрайства, кричущих порушень Конституції та законів – це шлях у прірву. Умисна відсутність обов’язкових висновків Науково-експертне управління та антикорупційного комітету яскраво підтверджують, що цей закон завідомо антиконституційний і несе в собі величезну корупційну складову. Тому незалежно від сьогоднішнього голосування Голова Верховної Ради не має жодного законного права підписувати прийнятий в завідомо неконституційний спосіб абсолютно неконституційний по змісту документ, який навіть не може називатися законом. Підписання такого закону і такого документа є неприпустимою та ганебною дією. Не руйнуйте український парламентаризм та конституційні засади української держави. І взагалі, колеги, хочу для вас наголосити на тому, що ми занадто глибоко допустили зовнішнє керування в процеси української влади і передали найважливіші функції контролю над державними інституціями – антикорупційною прокуратурою, НАБУ та Національним банком – у руки іноземних фінансових спекулянтів, які зараз встановлюють правила гри і нашої політичної системи. Це ганьба. Дякую.
Слово надається голові комітету Кальченку Сергію Віталійовичу, будь ласка.
Шановна президія, шановні народні депутати, регламентний комітет на своєму засіданні розглянув ці два проекти постанов – 2571-д-П і 2571-д-П1. Комітет ухвалив висновки, в яких відзначив, що в порушення положень статті 48 Регламенту ані народний депутат Дубінський, ані народний депутат Поляков не зверталися до головуючого на пленарному засіданні щодо порушень під час обговорення та голосування. Так само не подавали заяви до Голови Верховної Ради щодо порушень частин третьої, п’ятої статті 48 Регламенту щодо порушень під час обговорення, голосування, але подали проекти постанов про скасування, як сказано, результатів голосування. Але навіть назви цих проектів постанов не відповідають положенням статті 48 Регламенту, оскільки за цими нормами можуть бути скасовані рішення Верховної Ради про прийняття в цілому закону, постанови або іншого акта, а не скасування результатів голосування. Отже, у підсумку регламентний комітет щодо кожного проекту постанов ухвалив рішення: рекомендувати парламенту визначитись шляхом голосування щодо прийняття або відхилення їх. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Прошу записатися на обговорення. Будь ласка, народний депутат Лопушанський Андрій Ярославович, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Олексій Гончаренко, будь ласка.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, знаєте, що спільного між Києвом і Лондоном? Ну, звичайно, крім лондонського дощу, який сьогодні йде в нашому Києві? Символом Лондона є Біг-Бен, а символом Києва став "Біг Беня", тому що насправді, подивіться, останні декілька місяців все наше життя вращается навколо "Біг Бені" і його бажання повернути собі контроль над "ПриватБанком". І сьогодні ми бачимо з вами, дивимось чергову серію серіалу "Беня і його друзі", коли в нас заблоковано підписання закону, який не дозволить колишнім власникам банків повертати банки собі через українську "саму чесну в світі судову систему". Насправді про що ж йде мова в цьому законі? Про те, що банк – це не гаряча картоплина, яку можна перекидати з рук в руки. Уявіть собі ситуацію, що держава отримала право на якусь земельну ділянку, неважливо навіть як, і збудувала на цій ділянці лікарню. Завтра суд визнає, що ця ділянка, держава її отримала неправильно. Так що, тепер знести лікарню? Ні, звичайно, це абсурд. Ось про це цей закон і крапка. Але бачите, які по ньому, яка йде по ньому боротьба? 16 тисяч правок, тепер постанови про те, що його не можна підписувати. Все це є боротьба колишніх власників, в першу чергу "ПриватБанку", за цей банк. Але подивіться, хто є авторами цих правок і цих постанов. Це ж все "слуги народу". "Слуги народу" автори і колишні, і діючі цих постанов, 14 тисяч правок з 16 тисяч. Що це означає? Це означає, що йде війна між Коломойським і Зеленським всередині фракції "Слуга народу", а в заручники взяли всю країну. Треба це припиняти. Треба нарешті поставити на цьому крапку. Звичайно, ми розуміємо, що буде ще одна серія в Конституційному Суді. Я сподіваюся, що ми доведемо це видання до кінця і українські гроші платників податків не зникнуть в нікуди.
Дякую. Демченко Сергій Олексійович.
Дякую. Колеги, доброго дня! Доброго дня, Україна! Колеги, ну, що це за законопроект, який проголосований був Верховною Радою. Насамперед для мене це не "Беня", ні "Шменя", ні всі інші, по фені. Розумієте? Це, ну, насамперед не для нас ці вирази. А, по-друге, не в цьому залі. Цей законопроект для мене – це порушення незалежності судової системи в країні. Ви подивіться, колеги, ну, я вже десять більше ніж разів казав, що коли у нас пояснювальна записка супровідний документи починаються з того, що законопроект необхідно прийняти внаслідок того, що у нас деякі суб’єкти, використовуючи недосконалу судову систему, отримали якісь рішення. Колеги, це зазіхання на незалежність судової системи, на рішення судів, які прийняті і набрали законної чинності. Невже ми не розуміємо, що рішення судів мають оскаржуватися в вищестоящих інстанціях в апеляції, в касації, будь ласка. Невже ми маємо, тут, в Верховній Раді, переглядати рішення судів? Про що ще кажуть автори законопроектів, Національний банк та Фонд гарантування вкладів? Вони кажуть, що нібито суб’єкти, банки в даному випадку, використовували судову систему як квазілегітимний інструмент, який нівелює зусилля їх на судовому просторі. Невже ми можемо називати судову систему квазілегітимним інструментом, колеги? Давайте знищимо взагалі судову владу. Навіщо вона взагалі існує, на вашу думку, якщо ми її не поважаємо, якщо ми намагаємося всі будь-які дії судової влади знищувати новими законопроектами? І ще додам. Ну, я не знаю, я розумію, можливо, я голос один в пустелі, але є в нас голос відповідних фахівців експертних установ, які прямо вказали, що даний законопроект порушує безліч статей Конституції, даний законопроект обмежує повноваження суду при здійсненні правосуддя, колеги. Ще раз кажу, якщо для когось правосуддя це не просто слово, а є якесь значення по душі, будь ласка, голосуйте за цю постанову. Дякую.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, я спочатку по формі, а потім по суті. Про що можуть бути ці постанови? Про те, що під час розгляду одного з найважливіших законопроектів, від якого в прямому сенсі залежала безпека нашої країни і фінансова, і в цілому, було порушено або не було порушено процедуру регламенту. У нас було багато дискусій в цій залі, на нарадах з Головою парламенту, в експертних середовищах, чи може цей законопроект бути прийнятий швидше. Я повторюю ще раз, що фракція "Голос" була готова голосувати за законопроект і за основу, і в цілому. Але в залі було прийнято рішення і, на мою особисту думку, з самого початку до кінця цей законопроект розглядався згідно Регламенту, за що я вдячний і комітету, і Голові парламенту, і всім вам, які дотримувались норми закону. Це що стосується по формі. Тепер щодо суті. У нас було багато дискусій: добрий закон, поганий. Ви знаєте всі позицію фракції "Голос", яка заявляла про те, що ми будемо голосувати за цей закон незалежно, чи є це вимога МВФ, чи є це вимога міжнародних партнерів, чи це є наші українські напрацювання, тому що нам необхідно посилити і вдосконалити банківське законодавство. І позиція багатьох бізнес-асоціацій і асоціації банків говорить про те, що це було правильне рішення. І зараз ми закликаємо вас не блокувати це рішення, скасувати цю постанову і нарешті виконати те, що ми обіцяли виборцям, а саме прозоре необхідне законодавство, яке захищає наших громадян, і в першу чергу захищає безпеку в тому числі фінансову нашої країни. Дякую.
Власенко Сергій Володимирович.
Дякую, шановний пане Голово. Колеги, що спільного між Лондоном і Києвом, окрім дощу, який сьогодні був? Це пані Валерія Гонтарева, яка розвалила українську банківську систему, а сьогодні переховується від переслідувань в Лондоні. І каже нам звідти: "Хлопці, ідіть ви всі під три чорти. Я зробила злочин, але я плювати хотіла на все. Я розвалила банківську систему, але плювати хотіла на все". Тут попередні колеги говорили, що нас обрали захищати безпеку країни. Це правда. Але нас точно не обирали порушувати українську Конституцію у найбрутальніший, у найгрубіший спосіб. Я неодноразово говорив про те, що цей закон порушує низку статей Конституції. Цей закон порушує базові принципи судового процесу. Я повторюю це. Колеги, основний принцип судового процесу – це ефективний захист порушеного права. І якщо вже суди встановили, що Національний банк забрав банк незаконно, якщо суди встановили, що ці дії, очевидно, порушували законодавство, і при цьому цей банк ще не ліквідовано, то чому власник не може отримати контроль над цим банком? Я не розумію цього. І ще раз підкреслюю, це закон не про "ПриватБанк", це закон про руйнацію банківської системи. Я не з усім погоджуюсь, що говорив тут колега Демченко із "Слуги народу", але я ще раз підкреслюю: базові принципи процесу цим законопроектом порушуються. Цей закон неконституційний і по суті, і по формі. І тому ті, хто голосували за цей закон, допомагають колишнім власникам "ПриватБанку" в суді отримати рішення на свою користь і отримати величезні компенсації за рахунок українського бюджету. Тому підтримуємо постанову. Дякую.
Демченко Сергій Олексійович.
Мікрофон. Дякую. Право на репліку. Панове, моє прізвище було сказано, що зі мною трохи не згодні. Я хочу сказати, що в даному випадку пан Власенко зі мною згоден, оскільки ми на Комітеті правової політики безліч разів намагалися поставити дане питання щодо даного законопроекту на відповідність його положенням Конституції. Ви думаєте, яке рішення було прийнято? Ніякого. Майже 6 місяців даний законопроект пролежав в Комітеті правової політики і жодний підкомітет взагалі не розглядав даний законопроект. Більше того, якщо ви звернете увагу на позицію на сьогоднішній день Генерального прокурора пані Венедіктової, вона прямо вказала, що даний законопроект мав розглядатися не в комітеті пана Гетманцева, а в нашому профільному комітеті – Комітеті правової політики, оскільки містить всі необхідні ознаки, а саме зміну судових профільних законів, які є спеціалізацією нашого комітету і повинні були розглядатися. Тому, колеги, ще раз кажу, неконституційний закон, в неконституційний спосіб прийнятий.
Дякую. Всі бажаючі виступили? З мотивів немає бажаючих виступити? Є. Бачу, Колтунович. Хто ще? Зараз Колтунович Олександр Сергійович. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до залу, будь ласка.
Дякую, шановний Дмитро Олександрович.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановні народні депутати, я хотів би сказати, що "Опозиційна платформа - За життя" буде голосувати за проект цієї постанови, і ми в свій час були проти голосування, під час голосування антибанківського закону. Чому ми голосували проти? Тому що хочуть легітимізувати діяльність Національного банку, хочуть легітимізувати тотальне зубожіння населення, хочуть зробити так, що та девальвація національної грошової одиниці у 3,5 рази виявилася законною, що підняття облікової ставки до 8, а було в свій час і 30 відсотків, щоб це було правильним рішенням і так далі, і так далі, і так далі. А тим колегам, які тут виходять маніпулюють, що нам кредит не дають, то я хочу вам сказати, що в нас понад 600 мільярдів гривень додаткових запозичень в цьому році, половина з них зовнішні і половина внутрішні. Тому не треба одним мільярдом від МВФ чи двома розказувати, що ми маємо декласувати національну банківську систему України. Дякую за увагу.
Дякую, Олександре Сергійовичу. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Підготуйтесь до голосування, будь ласка. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про скасування результатів голосування Верховної Ради України від 13.05.2020 року про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення деяких механізмів регулювання банківської діяльності (реєстраційний номер 2571-д-П). Прошу визначатися та голосувати. [[11:08:56]] За-78 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про скасування результатів голосування Верховної Ради України від 13.05.2020 року про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення діяльності механізмів регулювання банківської діяльності (реєстраційний номер 2571-д-П1). Прошу визначатись та голосувати. [[11:09:43]] За-84 Рішення не прийнято. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 364 Кримінального кодексу України щодо уточнення ознак окремих злочинів у сфері службової діяльності (реєстраційний номер 2621). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:10:29]] За-259 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається Представнику Президента України у Верховній Раді України Стефанчуку Руслану Олексійовичу.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, у 2014 році набрали чинності зміни до Кримінального кодексу України, якими було суттєво ускладнено кваліфікацію вчинення окремих злочинів службовими особами та надана їм можливість безкарно здійснювати свою діяльність. Так дії службової особи можуть бути кваліфіковані як злочин за окремими статтями Кримінального кодексу України виключно за умови завдання матеріальних збитків. За завдання шкоди нематеріального характеру, порушення прав свобод людини і громадянина, громадської безпеки, громадського порядку, послаблення авторитету, престижу органів державної влади чи місцевого самоврядування службову особу неможливо притягнути до відповідальності. Саме тому главою держави внесено на розгляд парламенту та визначено як невідкладний проект Закону України про внесення зміни до статті 364 Кримінального кодексу України щодо уточнення ознак окремих злочинів у сфері службової діяльності (реєстраційний номер 2621). Законопроектом пропонується внести зміну до примітки статті 364 Кримінального кодексу України та передбачити, що умовою кваліфікації злочинів, передбачених статтями 364, 364 прим., 365 та інші, є наявність істотної шкоди, зокрема нематеріального характеру. Схвалення парламентом зазначеного рішення дозволить виправити існуючі недоліки у питанні кваліфікації окремих службових злочинів, сприятиме дотриманню службовими особами прав і свобод людини і громадянина, забезпечення громадської безпеки та громадського порядку, зміцнення авторитету та престижності органів державної влади. З огляду на зазначене, від імені суб’єкта законодавчої ініціативи, Президента України, прошу підтримати вказану законодавчу ініціативу реєстраційний номер 2621. Дякую за увагу.
Дякую, Руслан Олексійович. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирському Денису Анатолійовичу.
Шановні колеги, Комітет з питань правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні законопроект, внесений Президентом України, під номером 2621, про внесення змін до статті 364 Кримінального кодексу України щодо уточнення окремих злочинів у сфері службової діяльності. Історія цього законопроекту полягає в тому, що в 2014 році, прийнявши зміни до цієї статті 364, по суті, було декриміналізовано цілу низку правопорушень, які на сьогоднішній день не можуть кваліфікуватися як злочини. На це неодноразово вказував також і Верховний Суд у своїх висновках та рішеннях. Відповідно, не повторюючи зміст законопроекту, який полягає у зміні примітки, прийняття даного законопроекту дасть змогу вдосконалити положення Кримінального кодексу і забезпечити єдність судової практики по цій категорії злочинів. Саме тому, виходячи з цього, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Радій прийняти законопроект 2621 за основу. Дякую вам. Прошу підтримати.
Прошу записатися на виступи від фракцій та депутатських груп: два – за, два – проти. Воронов Володимир Анатолійович.
Добрий день. Прошу передати слово Владлену Неклюдову.
Шановні колеги, дорогі українці! Це дуже необхідний законопроект, оскільки минулі зміни в статтю 364 Кримінального кодексу України фактично дали змогу недобросовісним службовим особам, в тому числі і корупціонерам, уникати відповідальності. Чому істотна шкода має бути тільки у вигляді матеріальних активів (грошей)? Невже матеріальні активи (гроші) вищі, мають більшу цінність, ніж життя, здоров’я, права громадян? Чому колеги з минулого скликання створили сприятливі умови службовим особам для ухилення від кримінальної відповідальності? У житті часто виникає багато випадків, коли службові особи зловживають своїм службовим становищем, діють в своїх особистих інтересах чи в інтересах третіх осіб і таким чином порушують права громадян – страждають люди. Наразі стаття 364 Кримінального кодексу України в цьому вигляді, на мій погляд, вона не відповідає Конституції України, і ми маємо це змінити. Тому, шановні колеги, я вас дуже прошу проголосувати за законопроект 2621 задля поновлення законності та справедливості у службовій сфері і задля захисту, життя, здоров’я та прав громадян. Дуже дякую.
Южаніна Ніна Петрівна.
Прошу передати слово Алєксєєву Сергію.
Алєксєєв.
Шановні колеги, я хочу нагадати, що зміни до 364 статті та низки інших статей ми приймали в 2014 році як умови про надання безвізу. Хочу нагадати, що головним є принцип правової визначеності, особливо коли ідеться про зміни до Кримінального кодексу, про статтю Кримінального кодексу, саме пропонується цим законопроектом змінити об’єктивну сторону складу злочину. На сьогодні визначено, що об’єктивною стороною складу злочину є злочин, який заподіяний службовою особою, що привели до істотної шкоди, яка перевищує сто неоподаткованих мінімумів громадян. Це повністю правова визначеність і є кваліфікуюча ознака. Змінами пропонується розмити цю правову визначеність, і у нас не буде жодних кваліфікуючих ознак. Тому фракція "Європейська солідарність" не буде підтримувати цей законопроект, і якщо вносити зміни, то треба конкретно визначити за що особа притягується до кримінальної відповідальності. Дякую за увагу.
Цимбалюк Михайло Михайлович.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, всі ті, хто нас чує! Насправді зміни до статті 364 "Зловживання владою або службовим становищем", які були внесені 2014 року, дещо паралізували роботу як правоохоронних органів, так виробили іншу суддівську практику. Я погоджуюся з позицією голови комітету, який сказав, що і суди на місцях, і Верховний Суд вносить пропозицію щодо удосконалення цієї статті і часткового повернення до попередньої редакції. Це дасть можливість, що всі ті, які порушили вимоги статей, що стосуються зловживання владою або службовим становищем, зможуть понести саме суворе покарання згідно вимог чинного законодавства. Фахівці фракції "Батьківщина" проаналізували пропозицію Президента і комітету, і ми підтримуємо, що потрібно вносити зміни до статті 364 Кримінального кодексу України, але прийняти пропонуємо за основу, і будемо голосувати. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич. Я перепрошую. Просто не очікував, що ви підійдете.
Дякую, шановний головуючий. Безумовно, цей закон треба підтримати, фракція за нього проголосує в першому читанні. Але скажіть, будь ласка, невже ці питання, які ми сьогодні обговорюємо, є найбільш важливіші для країни в умовах подолання наслідків пандемії? Ми сьогодні вимагаємо відповідей на запитання щодо захисту фізичного і грошового забезпечення наших лікарів. Оце питання ми мали би сьогодні розглядати першочергово. Сьогодні, подивіться, в умовах мізерної пенсії ми людям не даємо можливість нормально працювати і ніяких не робимо заходів, щоби забезпечити їм фінансування, державну підтримку під час знаходження на карантині. Кредити, про які ми чуємо, вони віртуальні, тому що Національному банку України наплювати на все, що ми тут робимо. Вони вже через декілька годин стануть незалежними від нас з вами в першу чергу. Але, на жаль, вони стануть незалежними і від громадян України. Чому? Тому що це потрібно дяді за океаном. Так кому ви служите, шановні "слуги народу" – дяді за океаном або народові України? Тому сьогодні ми вимагаємо сформувати такий порядок денний, який виправдовував би наше зібрання в екстремальних умовах, і не пропихувати лобістські закони, якими сьогодні нафарширований порядок денний. Ми маємо думати сьогодні про наших людей і про наших медиків. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, з мотивів Бондар Віктор Васильович, Арешонков, бачу, з мотивів. І після цього переходимо (почекайте, будь ласка, Віктор Васильович), після цього переходимо до голосування. Правильно? Шановні колеги, запросіть народних депутатів до залу. Бондар Віктор Васильович.
Дякую. Шановні колеги, я прошу звернути увагу на цей законопроект. Він такий начебто простий юридичний, технічний там і з точки зору правоохоронних органів він їм вкрай необхідний. Але цей законопроект якраз і дає їм можливість викручувати руки будь-кому в цій країні, хто має будь-яке відношення до державних органів чи до органів, які сьогодні в тому числі представляють парламент і представляють людей. По суті законопроект міняє ключову фабулу. Якщо ви заходите в кримінальний процес і вас хочуть притягнути до якоїсь відповідальності або примусити щось робити, то раніше треба було показати, що ви своїми діями нанесли якусь матеріальну шкоду державі або державним органам, або людям, або підприємствам. А на сьогодні добавляється формула, що ви маєте можливість зробити нематеріальну шкоду. А нематеріальна шкода буде вибиратися на розгляд слідчого: яка та нематеріальна шкода, що ви могли таке придумати своїми діями чи словами і кому заподіяти цю шкоду. Не можна це голосувати. Це репресивний механізм, який дає можливість правоохоронцям.
Дякую. Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, я хочу звернути вашу увагу, які дискусії точаться навколо цього законопроекту. Більшість визначається, що він важливий, що сьогодні треба внормувати практику застосування 364 статті в тому вигляді, в якому діяла до 2014 року. Але знову ми говоримо про те, що виписана норма сьогоднішня не зовсім коректно і це дозволяє юристам її трактувати по-різному. Тому ми прийняли таке рішення. Група "Довіра" підтримає цей законопроект, але до другого читання прохання попрацювати і кваліфіковано виписати чітко, щоб було абсолютно зрозуміло. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 364 Кримінального кодексу України щодо уточнення ознак окремих злочинів у сфері службової діяльності (реєстраційний номер 2621). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:25:06]] За-288 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про систему іномовлення України" щодо програмної політики та територіального розповсюдження (реєстраційний номер 2521). Це друге читання. Прошу до трибуни голову Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Ткаченка Олександра Владиславовича. Ткаченка, будь ласка, запросіть. Олександр Владиславович, вас трошки чекає зал.
Земля затримала. Перепрошую, колеги. В січні Рада прийняла в першому читанні Закон про іномовлення. Нагадаю передісторію. З 2016 року держбюджет витратив на фінансування іномовлення понад 1 мільярд гривень. Ефект від такої роботи викликав багато питань. Аудиторії великої немає, гроші витрачаємо. Тому Мінкульт підготував пропозицію щодо нового підходу, який дозволить вести мовлення для українських громадян, які живуть на тимчасово окупованих територіях. А це, як ви розумієте, не мовлення англійською. Також з’явиться можливість використовувати канали наземного мовлення. В березні Нацрада змінила концепцію мовлення цього каналу під назвою "Дім". В тестовому режимі це мовлення здійснюється зараз для передавачів біля тимчасово окупованих територій в Криму та на Донбасі. Це новини, ранкова програма та розважальний контент, який надали для цього каналу всі провідні українські телеканали. Ми маємо враховувати реалії. Нам потрібно виграти інформаційну війну за людей, за наших людей. Тому використовувати можливості іномовлення, щоб наші громадяни мали можливість отримувати інформацію з України, здається набагато більш доцільним. Комітет на своєму засіданні розглянув запропоновані поправки, які практично всі стосувалися зобов’язання вести мовлення програм 50 відсотків, наприклад, англійською мовою. Всі поправки комітет відхилив. Пропонуємо прийняти закон, прийнятий в першому читанні. Дякую.
В другому читанні, мабуть.
В другому читанні. В першому читанні, але в другому.
Шановні колеги, йдемо по правках. Правка номер 1, В’ятрович. Наполягаєте? Не наполягає. Княжицький, правка номер 2. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Правкою пропонується вилучити положення законопроекту, відповідно до якого програмна політика погоджується з уповноваженим органом, тобто міністерством. Законодавча вимога про узгодження програмної політики іномовлення з міністерством виглядає як цензура. Відповідно до статті 34 Закону "Про інформацію" цензурою є будь-яке узгодження інформації. Тому ми вводимо в законодавство положення, що держава в особі міністерства може впливати на програмну політику мовника. Прошу правку врахувати. Дякую.
Поправка відхилена. Існують різні методи узгодження програмної політики. Наприклад, у суспільного мовника ця політика узгоджується з Наглядовою радою, в даному випадку з уповноваженим органом. Дякую.
Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 2 Княжицького. Комітетом вона не була підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:29:22]] За-74 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Правка номер 3, Кондратюк.
Дякую. Коли ми говоримо взагалі про зміни до Закону "Про систему іномовлення в Україні", ми насамперед говоримо про особливості функціонування та змістовне наповнення цього телеканалу. Тому, на моє глибоке переконання, ми говоримо про створення, коли ми кажемо про створення державного регіонального телеканалу, який покликаний виконувати суспільні функції і фінансується з державного бюджету, то, на моє переконання, як і на переконання багатьох фахівців, а також опозиційних депутатів, він повинен бути просто аполітичний. Тому моя правка 3 прямо забороняє телеканалу "Дім" підтримувати політичні партії чи інші політичні об’єднання, забороняє надавати ефірний час для трансляції політичної реклами, розміщення агітації про референдум і так далі. Особливо це актуально перед місцевими виборами. І виходячи із специфіки ситуації, ідеї мовлення цього телеканалу, я прошу підтримати мою правку. І це допоможе опозиційним фракціям також підтримати цей закон у другому читанні. Дякую. Прошу поставити на голосування.
Дякую. Позиція комітету.
При всій повазі, пані Олено, оскільки мова йде про мовлення на окупованій території, очевидно, що пропонувати якісь речі, пов’язані з просуванням українських ідей на цих територіях варто також передбачити. Ця правка виключає таку можливість. Тому комітетом вона була відхилена. Перепрошую.
Ставлю на голосування правку номер 3 народного депутата Кондратюк. Комітетом вона не підтримана. Прошу визначатись та голосувати. [[11:31:20]] За-99 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка – правка номер 4, Сюмар. Не наполягає. Правка номер 5, В’ятрович. Ви не будете наполягати? 7 правка, Кулініч. Ой, вибачте. Княжицький, 6 правка.
Дякую. Поправка пропонує повернути вилучену норму закону, яка встановлює, що не менше 50 відсотків мовлення, іномовлення мають становити програми англійською мовою. Фактично сьогодні ми "вбили" іномовлення, його не існує. Ми пропонуємо залишити чинну норму. Бо автори законопроекту прописали, що програми виробляються українською та іншими мовами за потреби. На сьогодні, ще до прийняття цього законопроекту, іномовлення переоформило ліцензію на мовлення, і замість іномовлення ми маємо розважальний канал російською мовою за державні гроші. Ця ліцензія вже переоформлена. При розгляді законопроекту на комітеті, розуміючи знищення іномовлення і створення на його базі російськомовного каналу нібито для окупованих територій ми подавали правку хоча б про мінімальний обсяг програм українською мовою. Але всі ці правки на комітеті були не підтримані. Прошу підтримати мою правку. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 6 народного депутата Княжицького. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатись та голосувати. [[11:33:01]] За-87 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Наступна правка 7, Кулініч. Не наполягає. 8 правка, Кондратюк.
Дякую. Шановні колеги, мова йде про наповнення змістом телеканалу "Дім", а саме про контент. І я вважаю, що це повинен бути не тільки розважальний контент, а пропоную, щоб це були інформаційні, інформаційно-аналітичні та науково-просвітницькі передачі, які мають становити не менше 50 відсотків загального тижневого обсягу телемовлення. Тому що, якщо ця поправка не буде підтримана, то насправді тоді вона взагалі, закон взагалі суперечить основній суті і завданням телеканалу, телемовлення в Україні, тому що вона полягає насправді в об’єктивному, повному, своєчасному, неупередженому, всебічному, збалансованому інформуванню, про що говорить стаття 6. Тому я прошу підтримати теж мою правку, яка говорить про те, що 50 відсотків телемовлення повинно бути направлено на інформаційні та аналітичні телепередачі. Дякую.
Пані Олено, думаю, що насправді так воно і буде з часом. Єдине, що ви як медійник розумієте, що зробити це неможливо одразу, зразу ж. Тому ми даємо можливість працювати і напрацювати таку експертизу каналу. Правка відхилена.
Шановні колеги, правка номер 8 комітетом була відхилена. Автор правки – Кондратюк Олена Костянтинівна. Ставлю правку на голосування. Прошу визначатись та голосувати. [[11:34:59]] За-91 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Сюмар не наполягає. Брагар, 10 правка. Не наполягає. 11 правка, Княжицький. І після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали. Включіть, будь ласка, мікрофон Миколі Леонідовичу.
Дякую. Ця правка передбачає, що мовлення буде вестися безпосередньо на окупованих територіях. Шановні друзі, це ми дозволяємо окупантам вести мовлення українського каналу там. Правка передбачає, що мовлення тимчасово, окрім іноземних держав, велося на окупованій території, а не на окупованих територіях. Вона нібито технічна, але по суті і політична. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
З точки зору, що вона технічна, вона відхилена.
Олександр Владиславович, ще раз.
З точки зору, що правка технічна, вона відхилена комітетом. З точки зору, що правка технічна, вона відхилена комітетом.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 11. Вона була відхилена комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[11:36:46]] За-86 Рішення не прийнято. Правка не врахована. Колеги, підготуйтесь до голосування за закон в цілому. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу.
Колеги, хотів би наголосити, це мова іде про битву за уми і серця українських громадян, які в тому числі живуть на тимчасово окупованих територіях. Дуже прошу підтримати.
Шановні колеги, запросіть народних депутатів до залу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про систему іномовлення України" (щодо програмної політики та території розповсюдження) (реєстраційний номер 2521). Готові голосувати? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:38:56]] За-231 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть по фракціях. Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій про перерву з заміною на виступ. Ясько Єлизавета Андріївна. Олексіївна, вибачте.
Колеги, прошу вашої уваги. Знаєте, ми дуже часто говоримо про багато чого в парламенті і забуваємо відзначати дуже важливі дати. Вчора Україна відзначила драматичну дату в історії. І від імені фракції "Слуга народу" я хочу висловити співчуття всьому кримськотатарському народу, який постраждав внаслідок геноциду та депортації 44-го року. Тоді, 76 років тому, тисячі кримських татар, не дочекавшись світанку, під дулом автомата були змушені покинути свою Батьківщину. А все через те, що одному вождю захотілося просто змінити корінне населення Криму і надіслати кудись там подалі. Статистика злочину вражає: більше 180 тисяч депортованих кримських татар, більше 80 тисяч конфіскованих будинків. Уявіть, якщо б зараз це відбулося. Але, на жаль, це відбувається і зараз. Історичні паралелі дуже драматичні. І зараз, що ми бачимо? Ми бачимо репресії, ми бачимо расову дискримінацію проти кримських татар, і ми бачимо примусове переселення росіян на територію Криму. І хто б тоді в 44-му році міг подумати, що це все може повторитися, хто тоді міг подумати, що лідер кримськотатарського народу Мустафа Джемілєв, якому тоді не було і року, якого тоді депортували, зараз не зможе приїхати у свій рідний Крим? Хто міг би подумати, що Меджліс буде заборонений? Напевно, ніхто. Тому сьогодні з цієї трибуни я хочу підкреслити, що переселення примусове населення Криму є злочином. І расова дискримінація проти кримських татар є злочином. І винний у цьому окупант – Російська Федерація. І якщо хтось хоче, щоб "Слуга народу" чи Президент Зеленський про це забув або мовчали, цього не відбудеться. Ми як держава Україна боролися і будемо боротися далі в усіх міжнародних судах, на міжнародних платформах за притягнення відповідальності за скоєні злочини. Крим – це наш спільний біль і наша відповідальність. І так само, як в кримськотатарському танці "Хайтарма", який перекладається як "рух вперед", ми мусимо рухатись вперед всі разом, всі фракції для деокупації Криму. Дякую.
Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо безпеки використання ядерної енергії (реєстраційний номер 2372). Слово надається голові підкомітету Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Шипайлу Остапу Ігоревичу. Переходимо до розгляду правок. Правка номер 1, Бєлькова. Наполягаєте? Не наполягає. Будь ласка, не розходьтесь, тут дуже небагато правок, зараз будемо голосувати за закон. Кулініч Олег Іванович. Не наполягає. Все. Правок більше нема. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Запросіть народних депутатів до залу. Остапе Ігоревичу, дякую вам за такий слушний виступ, відповіді на всі запитання, які ви змогли якісно та професійно надати. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо безпеки використання ядерної енергії (реєстраційний номер 2372). Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Готові голосувати? Ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:45:24]] За-288 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров’я та благополуччя тварин" (реєстраційний номер 3398). Шановні колеги, нам необхідно прийняти рішення про включення питання до порядку денного сесії. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:46:25]] За-264 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про застосування процедури ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:46:54]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропоную застосувати скорочену процедуру розгляду цього питання. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:47:21]] За-256 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Чорноморову Артему Олеговичу.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, колеги! Хочу зауважити, що цей законопроект дуже є соціально економічно важливим для нашої країни. Оскільки 3 роки тому вступає норма, ще 18 травня вступає норма, яка була прийнята 3 роки тому, про те, що державний контроль харчових продуктів, який контролюють інспектори Держспоживслужби, повинні перейти на. держслужбовцями. Оскільки карантин, тому заважає прийняти їх на держслужбу і всі конкурси зупинені, ми потребуємо перенести цю норму на 1 рік – до 17 травня 2021 року. Дана зміна дуже важлива, щоб не зупинився кордон України по контролю харчових продуктів на імпорті-експорті. Прошу прийняти, якщо це можливо, за основу і в цілому. Прошу підтримати, шановні народні депутати. Все, дякую.
Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань аграрної та земельної політики Сольському Миколі Тарасовичу.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні народні депутати! Комітет з питань аграрної та земельної політики на своєму засіданні 6 травня розглянув даний законопроект про внесення змін до Розділу X "Прикінцевих та перехідних положення" Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров’я та благополуччя тварин" (номер 3398). Проект закону суто технічний, змінюється лише одна цифра: в абзаці першому пункту 2 Розділу Х "Прикінцевих та перехідних положення" даного закону України з 3 років на 4 роки. З 18.05.2020 року працівники, які здійснюють державний ветеринарно-санітарний контроль і нагляд на кордоні, мають бути держслужбовцями. Через карантин ці вимоги Держпродспоживслужби не може виконати. Тому, щоб не зупинити ветеринарно-санітарний контроль, необхідно продовжити виконання цих функцій компетентним органом на 1 рік до 17 травня 2021 року. Враховуючи зазначене, прошу підтримати законопроект 3398 за основу та в цілому як закон. Крім комітету, дане прохання від Держспоживслужби і Мінекономіки. Дякую.
Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти по фракціям. Бобровська Соломія Анатоліївна.
Прошу слово Цабалю Володі передати.
Шановні колеги, дійсно, через карантин дуже багато речей, які. реформ, які робилися і мали вступити в силу в цей період, не можуть бути здійснені і тому фракція "Голос" підтримує цей закон в першому читанні. Дійсно, треба продовжити цей термін з 3 років на трошки більше. Але зверну увагу на це слово "трошки", тому що питання, а чому саме на рік? Чому з 3 до 4 років? Чи не достатньо буде, наприклад, буде 2 місяців чи півроку? Тому нам здається, що треба в першому читанні підтримати, але потім на комітеті дуже швидко обговорити, на який саме період краще подовжити. Бо в нас виходить дуже цікава. І це скоріше за все, це період, це буде не рік, а трохи менше. Бо в нас зараз дуже цікава ситуація складається, коли ми приймаємо реформи, це я не тільки про цей конкретний закон, а про багато законів говорю, в "Перехідних положеннях" пишемо, що ці реформи вступають в силу через "х" років, через 2, 3, 4, 5, а потім, коли цей період проходить, ми кожного року добавляємо рік. Так не має бути. Тому давайте, колеги, підтримаємо цей закон в першому читанні, в комітеті обговоримо, на скільки треба продовжити цей період, я думаю, що півроку буде достатньо, і після того через тиждень проголосуємо в другому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Наливайченко. Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, зважаючи на те, що в нас сьогодні 1100 ветеринарних інспекторів в шести установах, які є недержавними, вони не є держслужбовцями, вони не можуть проводити ветеринарний контроль на кордоні. Це означає, що буде складно проводити експорт нашої тваринницької продукції. Але при цьому, дійсно, колеги вірно задають питання. Чому на рік? Чому не вистачає одного року? І це вже питання до уряду, до його фаховості і наскільки вони можуть нам аргументувати прийняття закону за основу та в цілому. "Батьківщина" підтримує в цілому. Але разом з тим ми говоримо про те, що уряд сьогодні і безпосередньо ті, що відповідають за аграрний сектор, не повністю бачать і розуміють ситуацію з продовольчою безпекою фактично країни. "Батьківщина" зареєструвала Постанову про продовольчу безпеку. До нас звертаються аграрії південних областей України з приводу того, що в них незадовільні фактично погодні умови. Їм потрібно не тільки сьогодні допомагати фінансово, а нам сьогодні потрібно зрозуміти, яким чином ми забезпечимо ціни для наших споживачів, для людей, яким чином ціни на продовольчу продукцію не будуть зростати, а це інфляція. Тому постанову, яку ми запропонували, ми запропонували ф’ючерсні форвардні контракти, які мають бути забезпечені або аграрним фондом, або державним резервом. Рада національної безпеки прийняла таке ж саме рішення і запропонувала уряду закупити в державний резерв продовольчі товари. Ми не бачимо дій уряду. Уряд має більш ефективніше працювати під час таких заходів, як пандемія коронавірусу і посуха у наших аграріїв. А цей закон давайте підтримаємо. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Прошу передати Шуфричу.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Безумовно, треба розібратися в цьому питанні, але подивіться на пусті ложі. Я хочу звернути увагу наших телеглядачів, наших громадян, тих, кому монофракція зобов’язалася служити, а саме народу України. От ми зібралися в цих екстремальних умовах невже заради цього питання? І, ви знаєте, справедливості заради, я тут слышал плач Ярославны одного з бувших щодо медиків. А скажите мне, Ульяна Супрун – это не ваш продукт? Ви з нею не знайомі? Хіба вона не та, яка довела наших медиків до такого стану, який є сьогодні? [[Шум у залі]] Тому перед тим, як морду лица сюда выпираться на трибуну, прошу згадати або на дзеркало подивитися. А сьогодні ми дійсно маємо об’єднати всі наші зусилля для того, щоб захистити наших медиків. Тому що вони, які ще, подобається це комусь чи ні, за радянські часи отримали висококваліфіковану освіту і відчуття відповідальності, саме вони зараз стали барикадою і захищають наших громадян, да, і що говорити, і нас з вами. Тому я вважаю, що ми сьогодні маємо сконцентруватися над більш ефективним, відповідальним порядком денним, який має вирішувати головні питання, допомогу людям, медикам і, безумовно, підняття рівня життя і грошового забезпечення в умовах цієї кризи. Дякую за увагу.
Софія Романівна Федина. Герасимов Артур Володимирович. Герасимов Артур Володимирович, включіть, будь ласка, мікрофон з місця.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановні українці! Ви знаєте, після того, як медики тільки після шаленого тиску опозиції почали отримувати 300 відсотків доплати, коли медики на випадок, боронь Боже, смерті від коронавірусу були застраховані тільки після потужного тиску "Європейської солідарності" і об’єднаної опозиції всієї. Мені було цікаво, хто ж прийде їм на допомогу, прикриваючи те, що "Мрія" привезла товари до "Епіцентру", костюми, про які тут казав Зеленський і всі "Слуги народу", їх реально немає в наявності. І було дуже цікаво, як попередній виступаючий прикривав їх від цих гріхів. Тому, шановні колеги, якщо ми говоримо про захист медиків, то, ви знаєте, треба говорити про реальний захист. Коли сотні тисяч масок передаються на місця, коли більше 130 тисяч костюмів благодійний фонд Порошенка закупає, а у цей час Міністерство охорони здоров’я, вибачте, рапортує разом з Зеленським про то, що воно щось завозить, а воно кудись зникає, чи ще гірше, потрапляє в магазини і продається. Що стосується цього закону, ідея вірна. Але, дійсно, те, що сьогодні на рік це продовжується, це в корні є невірним. Саме тому "Європейська солідарність" готова підтримати цей законопроект в першому читанні і після цього терміново внести зміни, які на 2 місяці чи на декілька місяців подовжать цей термін для того, щоб могла державна служба застосована. Але не на рік, як сьогодні це робиться. Бо, ви знаєте, знову що ми бачимо. Під гарною назвою, під гарною ідеєю закону знову ховають якісь оборудки. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування за закон. Шановні колеги, комітет запропонував прийняти цей закон за основу і в цілому. Всі готові – за основу і в цілому? Я з мотивів дам голові комітету, щоб він пояснив, чому важливо – за основу і в цілому. Лише одна фракція проти. Сольський Микола Тарасович, будь ласка.
Колеги, дивіться, я насправді розумію зауваження щодо строків. Воно також обговорювалось на комітеті, питання строків. Але це прохання від уряду. Ми дійсно не знаємо, коли ми до кінця будемо виходити з карантину, ми не знаємо питання, буде чи не буде друга хвиля і інші моменти. Тому вони просили саме рік. Дякую.
Хто проти в цілому, підніміть руки, будь ласка. Три фракції. Добре. Все. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Розділу X "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров’я та благополуччя тварин (реєстраційний номер 3398). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:00:49]] За-303 Рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і правок та підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 3398). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:01:24]] За-286 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується перерва до 12:30. Прохання не запізнюватися. Дякую.
Шановні колеги, повертаємося до нашої роботи. Будь ласка, підготуйтесь до голосувань. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо функціонування та обігу аграрних розписок (реєстраційний номер 2805). Шановні колеги, нам необхідно прийняти рішення про включення до порядку денного сесії цього законопроекту. Для цього необхідно 226 голосів підтримки народних депутатів України. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо функціонування та обігу аграрних розписок (реєстраційний номер 2805). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:46:39]] За-239 Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Також необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:47:06]] За-242 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:47:27]] За-232 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу. Дайте 4 хвилини як автору та представнику комітету, будь ласка.
Шановні колеги, на ваш розгляд запропонований законопроект 2805, що пропонує внесення системних змін до Закону "Про аграрні розписки". Інститут аграрних розписок функціонує в нашій державі з 2013 року. За цей час аграрні розписки залучили чи завдяки цьому інструменту аграрії залучили до своїх господарств 24 мільярди гривень кредитних коштів. Аграрна розписка – це інструмент, який дозволяє залучити аграрію кошти для сільськогосподарського товаровиробництва під майбутній врожай. Що пропонуємо ми. Виходячи з практики застосування цього інструменту, ми пропонуємо вдосконалити його застосування. По-перше, визнати природу розписки як неемісійного цінного паперу, а також дозволити обіг аграрних розписок у формі електронного документа. Крім цього, розширити коло суб’єктів, які мають право видавати аграрні розписки, додавши сільськогосподарські кооперативи, а також розширити можливі варіанти застави за аграрною запискою, як то, наприклад, тварини і продукти тваринництва. Звертаю увагу, що мова не йде про заставу землі чи про заставу нерухомого майна чи подібних об’єктів, мова іде лише про майбутній врожай. Крім цього, спрощено порядок видачі обігу та припинення аграрних розписок та введено стандартизовану форму аграрних розписок і покращено оборотоздатність аграрних розписок через механізми фондового ринку. Також вводяться багаторічні аграрні розписки і можливість виконання за ними по частинах. Комітет з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні 7 квітня 20 року прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти за основу законопроект 2805. Крім цього, комітет на сьогодні розглядає інший законопроект 2884, яким вносяться зміни в цілий ряд законів, і Закон "Про цінні папери та фондовий ринок" буде замінено новим законом про ринки капіталу та організовані товарні ринки. У зв’язку з цим відповідно до статті 116 Регламенту головний комітет як виняток повинен буде суттєво змінити структуру законопроекту 2805 до другого читання та доповнити його тими пропозиціями та поправками, які не є предметом розгляду в першому читанні. Просимо підтримати рішення комітету та прийняти законопроект 2805 за основу. Дякую.
Шановні колеги, необхідне обговорення? Запишіться, будь ласка, два – за, два – проти по фракціях. Ніколаєнко Андрій Іванович. Івченко Вадим Євгенович. Кириленко Іван Григорович.
Шановні друзі, ми не зможемо підтримати цей законопроект навіть у першому читанні. Нагадаю, закон, який ми розглядаємо, був прийнятий у 2012 році і ввів у дію ринковий механізм агророзписок, який за ці роки довів свою ефективність. Ніхто із аграріїв не наполягає на тому, щоб ми вносили до нього якісь зміни. Ніде ніяких звернень на цей предмет немає. Дійсно, навіть за минулий маркетинговий рік 130 агрокомпаній залучили у свій обіг близько 15 мільярдів гривень. Що в діючому законі? Відсутність класичної застави, укладають тільки на майбутній врожай. Друге. Мінімальний пакет документів. Третє. Швидкість оформлення, кошти фермер отримує протягом однієї доби. Четверте. Розмір відсотків менше, ніж в банках. Установлений чітко пакет, офіційна частина якого прописана в законі. І стаття, і ще раз, 7-а закону: компенсація кредитору в разі невиконання зобов’язань, предмет застави – виключно врожай, все інше – це ризики. Натомість ті позитивні якоби моменти, які щойно були озвучені, завжди, як кажуть, криється дещо у дрібницях. Так от, дрібниці. Пропонується в якості застави майно, в тому числі майно третіх осіб. Колеги, майно – це земля, хто б що не говорив, це земля. В умовах Закону, який ви прийняли, про ринок землі, це майно, яке підлягає заставі. Крім того, не встановлюється жодних кваліфікаційних вимог до кредитора. Отже, ним теоретично можуть бути офшорні компанії, юридичні особи держави-агресора, фізичні та юридичні особи, стосовно яких застосовно санкції, особи, які підозрюються FATF у відмиванні коштів і так дальше, і так дальше. Ми не зможемо підтримати в першому читанні. До другого, якщо допрацюємо і приберемо ці недоречності, ми, можливо, і проголосуємо. Дякую.
Стефанишина Ольга Анатолівна. Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, звичайно, до цього законопроекту можуть бути технічні зауваження, вони є в тому числі у нашої фракції "Голос". Але концептуально, якщо ми хочемо для того, щоб наш аграрний сектор розвився, якщо ми хочемо для того, щоб наш фінансовий сектор розвивався, якщо ми хочемо, щоб у нас нарешті з’явилися всі ті можливості, які є в тому числі у європейських фермерів, то ми повинні приймати цей закон за основу. Так, звичайно, він один не працює, нам буде потрібно приймати інші закони, в тому числі щодо діяльності деривативів і фінансових паперів. Але це один із кроків, які реально можуть допомогти нам перевести взаємовідносини одної із найбільш пріоритетних сфер економіки України, а саме аграрної галузі, на новий інструмент. Саме тому ми закликаємо вас, шановні колеги, голосувати в першому читанні за цей законопроект. Я впевнений, що до другого читання всі ті розумні зауваження і поправки, які будуть подані, ми в професійній атмосфері обговоримо і підготуємо разом цей законопроект для того, щоб до другого читання він був "за". Ми проводили консультації із регуляторами, ми проводили консультації із бізнес-асоціаціями, і зараз це важливий і необхідний крок для того, щоб далі ми рухалися. Від того, щоб ми дотримались вимог і наших обіцянок, коли ми переходимо від сировинної економіки до справжньої розвинутої економіки у тому числі в аграрному секторі. Тому, шановні колеги, позиція фракції "Голос": ми будемо голосувати за цей законопроект. Закликаємо вас підтримувати і разом до другого читання зробити так, щоб він працював на користь наших громадян і аграріїв. Дякую.
Кулініч Олег Іванович.
Олег Кулініч, депутатська група"Довіра". На сьогодні аграрний сектор потребує постійно обігових коштів, і аграрні розписки є дієвим інструментом з цієї точки зору. І цю процедуру треба постійно вдосконалювати і рухати її. Що стосується даного законопроекту, в ньому є багато як позитивних, так і негативних моментів. Хотів би зупинитися на декількох із них. Наприклад, позитивним є те, що пропонується давати можливість користуватися аграрними розписками сільськогосподарським кооперативам, тому що, як правило, у сільськогосподарських кооперативів, у невеликих фермерських господарств катастрофічно не вистачає обігових коштів. Хоча є і негативні моменти. Наприклад, ми прирівнюємо аграрні розписки до категорій векселів, це абсолютно незрозуміло, це додаткові кошти, і це зайва волокита. Плюс є ще такі моменти, як можливість звертати вимоги за аграрною розпискою не тільки на майбутній врожай, але і на інше майно. Тут є елементи рейдерства. І що останнім часом показало в аграрному секторі, що ці елементи присутні. Тому обов’язково це треба допрацьовувати до другого читання. Депутатська група "Довіра" буде голосувати за цей законопроект лише в першому читанні при умові, що ті неузгодженості, про які я сказав, будуть виправлені до другого читання. Дякую.
Федина Софія Романівна.
Прошу передати слово Ніні Южаніній.
Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, все ж таки хотілося б поставити крапки в деяких місцях. Абсолютно очевидно, що такий дієвий інструмент, як аграрні розписки, Україні потрібен. Чи треба в подальшому розвивати і вдосконалювати цей інструмент? Звісно, потрібно. Метою, завданням проекту закону, про який тільки що доповідали, є спростити порядок видачі обігу та припинення аграрних розписок і підвищити оборотоздатність аграрних розписок. А скажіть, будь ласка, як сьогодні забезпечується інструмент видачі аграрних розписок? Насправді це різновид ф’ючерсного контракту, при тому, що дуже значну роль виконують при цьому нотаріуси, які при оформленні аграрної розписки перевіряють факт реєстрації права власності чи права користування земельними ділянками, що додає додаткової гарантії кредитору відносно прийняття рішення по боржнику. Що ми зараз пропонуємо? Ви розумієте, що вдосконалювати інструмент аграрних розписок треба в частині того, щоби кредитор якраз мав більше можливості, це якраз і в контролі за вирощуванням урожаю, і в разі, якщо аграрій не може довести операцію по вирощуванню продукції до самого кінця, щоб такий кредитор міг втрутитися в певний період і виконувати роль для того, щоб забезпечити повернення того кредиту, який він надав під майбутній урожай сільгоспвиробнику. Наразі ми бачимо зовсім іншу систему, при тому, що зараз адміністратором реєстру аграрних розписок є Міністерство агропромислової політики. Це дуже добре, бо порядок і якраз ціль цих аграрних розписок вони найбільше розуміють. При чому тут переведення, до чого тут, вірніше, переведення аграрних розписок у цінні папери? Для чого, що це за інструмент? Він у нас мало використовується за.
Шановні колеги, зараз з мотивів Шуфрич Нестор Іванович, Фріс і. Івченко, вибачте, ви вже виступали, фракція. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Аграрні розписки – это здорово. Добре було б розібратися, які розписки у нас в державному резерві, тому що як прийшла пандемія, навіть марлі там нормальної знайти не змогли. І я дуже радий, що ми допомогли тваринкам. Я не проти зверюшек, люблю, чесно скажу. Але, можливо, прийшов час про людей подумати і подумати над тим, як вони будуть виходити з цієї біди? Я хочу зараз звернутися до тих, хто бідкався за медиків. При вас скоротили фінансування медиків в 2 рази: з 7 мільярдів доларів до 3,5, зараз ледве дотягнули до 4. Тому сьогодні ми маємо розуміти повну відповідальність того, тієї влади, що була попередньою. А до Зеленського хочу звернути увагу, що вже народ України в останньому опитуванні в питанні ставлення між Порошенком і Зеленським ставить знак "рівно". Вот над этим вы должны подумать. Дякую за увагу.
Дякую. Ігор Павлович Фріс.
Ви знаєте, колеги, я не буду влазити в якісь політичні питання цього законопроекту, а буду говорити виключно про його юридичну природу. Дивіться, з 12-го року працює інститут аграрних розписок. Він абсолютно дотичний, нормальний за участю тих суб’єктів, яким народ довіряє. Нотаріуси довший час посвідчують підписи на аграрних розписках, перевіряють право власності, права і унеможливлюють будь-які шахрайські дії з цими розписками. Завтра ми можемо опинитися в ситуації в такій, в яку ми прийшли на початок нашої каденції, коли ми приймали закон 1056-1, щоби ми уникнули рейдерства. Зараз ми, можливо, введемо рейдерство в аграрні розписки. Думайте те, що ми робимо, тому що потім аграрії прийдуть до кожного з нас і будуть говорити, що на них немає жодних прав стягувати якісь кошти, які на них не були зареєстровані в цьому реєстрі. Думайте не просто на те, щоб тиснути кнопку. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, підготуйтеся, будь ласка, до голосування. Запросіть народних депутатів до залу. Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо функціонування та обігу аграрних розписок (реєстраційний номер 2805). Готові голосувати? Готові. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:03:30]] За-212 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо функціонування та обігу аграрних розписок (реєстраційний номер 2805). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:04:07]] За-246 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо фінансових послуг у галузі поштового зв’язку (реєстраційні номери 2788, 2788-1, 2788-д). Нам необхідно. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Нам необхідно прийняти рішення про включення до порядку денного сесії законопроекту про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо фінансових послуг у галузі поштового зв’язку. Готові голосувати? Для цього необхідна підтримка 226 народних депутатів України. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:07]] За-257 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:32]] За-253 Рішення прийнято. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:51]] За-250 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Клочку Андрію Андрійовичу.
Добрий день! Шановні колеги, на ваш розгляд виноситься законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо фінансових послуг у галузі поштового зв’язку (номер 2788). Його метою є підвищення рівня доступності фінансових послуг для громадян малого бізнесу, органів місцевого самоврядування, адже на сьогодні лише 6 відсотків території країни покрито зоною обслуговування банків. Як наслідок, значні кошти, а саме пенсія, соціальна допомога, поштові перекази переходять у готівку, і як кажуть, під подушку. Ці кошти не працюють на національну економіку та часто стають здобиччю злочинців, які грабують одиноких пенсіонерів. Щоб врегулювати цю ситуацію, законопроектом запроваджується система поштових рахунків, а національному оператору поштового зв’язку "Укрпошта" надається право їх відкриття та введення, випуск, обслуговування платіжних карток, залучення коштів фізичних та юридичних осіб тощо. Зауважу, що відкриття національним оператором поштового зв’язку поштових рахунків своїм клієнтам є поширеною світовою практикою. Сьогодні у світі 87 поштових операторів надають послуги з відкриття та ведення поточних і депозитних рахунків, ведучи майже 2 мільярдів рахунків для клієнтів. Тож цей законопроект покликаний спростити процедуру виплати пенсій, соціальної допомоги, поштових переказів, а їх одержувачі зможуть розміщувати власні кошти на поштових рахунках з метою їх збереження, додаткового доходу, безготівкового використання. З огляду на той факт, що законопроект 2788 не врахував певне коло питань, його було доопрацьовано в Комітеті з питань фінансів, податкової та митної політики з залученням міжнародних експертів, та вдосконалений законопроект 2788-д, який більш жорстко захищає інтереси громадян. Я хочу подякувати, колеги. Дякую. Всі громадяни мають отримати доступ до фінансових послуг.
Дякую. Слово для доповіді надається народному депутату України Марусяку Олегу Романовичу.
Шановний Голово, шановні колеги! У законопроекті 2788 пропонується фактично перетворити "Укрпошту", і тільки "Укрпошту", на банк, який не має банківської ліцензії. У законопроекті немає чітко визначеного механізму виконання своїх зобов’язань "Укрпоштою" перед власниками коштів. Є загрози неповернення вкладів і блокування пенсійних рахунків громадян. У моєму законопроекті 2788-1 відсутні такі ризики, які є у базовому законі. Я пропоную надати право банкам залучати операторів поштового зв’язку на агентських умовах до надання банківських послуг. Це і залучати вклади коштів юридичних і фізичних осіб, відкривати і вести банківські рахунки. Вважаю, що такий підхід є сучасним і прогресивним, а також стимулює чесну конкуренцію і усуває корупційні ризики. Прошу прийняти за основу 2788-1. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається члену Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Василевській-Смаглюк Ользі Михайлівні. Включіть 4 хвилини, тому що вона і від комітету, і від.
Я за дві справлюсь.
2 хвилини залишайте.
Шановна президія, шановні народні депутати, кожному з нас знайома картина забитих дошками банківських установ та відділень пошти – це нова українська пастораль. Прямо перед носом кожного з нас в селі закриваються поштові і банківські відділення, демонтуються банкомати. Причина – нерентабельно. 37 відсотків наших громадян взагалі позбавлені доступу до будь-яких банківських послуг, а це наші фермери, пенсіонери, дрібні підприємці, менеджмент територіальних об’єднаних громад. В ХХІ столітті в Україні дістатися до найближчого банківського відділення коштує людині дорожче ніж дохід від відсотків на їхніх ощадних рахунках, адже банки присутні лише в 6 відсотках населених пунктів. Тут ми в лідерах з вами з Габоном та Угандою. Навіть у великих селах на моєму виборчому окрузі, як і по всій Україні, не залишилось банківських відділень, тобто 15 мільйонів сільських мешканців в Україні позбавлені зручного доступу до банківських послуг. І це при тому, що ми з вами визначили децентралізацію та розвиток фермерства пріоритетом. Наприклад, у Законі про землю, який ми нещодавно з вами ухвалили, йдеться про те, що розрахунок за землю має відбуватися в безготівковій формі. Скажіть, будь ласка, як це зробити, якщо банківські відділення взагалі відсутні? Саме ці проблеми вирішуються в разі прийняття цього нашого доопрацьованого законопроекту. "Укрпошта" поки що має 11 тисяч відділень майже у всіх куточках України. Є ряд запобіжників. "Укрпошта" не зможе надавати кредити, максимальна сума на поштових рахунках буде обмежена. "Укрпошта" обов’язково стане членом Фонду гарантування вкладів, дозвіл "Укрпошті" на відкриття таких рахунків не збільшить частку державного сектору. Втілення цього законопроекту дозволить зекономити державному бюджету більше 2 мільярдів гривень, які зараз витрачаються на доставку пенсій. Ми не вигадуємо велосипед. Поштові банки є у Франції, у Японії, у Швейцарії, в Казахстані. І ми вивчили їх досвід і об’єднали ось.
Дякую. Шановні колеги, запишіться, будь ласка, на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Герасимов Артур Володимирович. Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, насправді мета цього законопроекту абсолютно доречна і заслуговує на увагу. Тільки реалізовувати в такий спосіб, як запропоновано в доопрацьованому законопроекті, ми вважаємо неможливо. Тому що, якщо нас порівнювати з іншими країнами, то тоді скажіть, будь ласка, на зауваження і на досвід Світового банку, який говорить про те, що найбільш прогресивною є агентська модель, контроль за функціонуванням якої є більш жорстким. Банк-агент сто відсотків відповідальний своїми активами за вклади. У мене виникає риторичне питання. Ви говорите про чи то 5 мільйонів, чи то про 15 мільйонів сільського населення, яке ви хочете забезпечити фінансовими послугами. В яких фінансових послугах є необхідність? Ви думаєте, там є багато грошей у людей, які готові покласти їх на вклади? Чи там є багато людей, які захочуть відкрити поточні рахунки? Фермери і інші дрібні господарства і підприємці вже відкрили такі рахунки. А ви скажіть, будь ласка, а чому стільки відділень по Україні банків закрито, в тому числі населених пунктах, таких сільських населених пунктах? Тому що вони нерентабельні. Тому що немає змоги утримувати всю інфраструктуру за відсутності клієнта. Інфраструктура – це перш за все безпека грошей людей. Зараз цим законопроектом ви ставите в нерівні умови те сільське населення, яке не буде забезпечено гарантією збереження своїх коштів. Ми не уявляємо, який почнеться бандитизм і напади на ці поштові відділення, де буде зберігатися 3 копійки, образно говорячи. А всі туди будуть іти, тому що це сільські населені пункти, де в пристосованих приміщеннях, навіть якщо вони будуть модернізовані. І не забувайте, що "Укрпошта" – це державний національний оператор. Ви.
Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Я, безумовно, підтримую цей законопроект, якщо ми не Уганда і не Габон. І прошу передати слово колезі по фракції Дмитру Люботі.
Любота Дмитро Валерійович.
Вітаю, колеги. Шановні депутати, за Конституцією України усім громадянам гарантуються рівні права. Однак на практиці ми часто маємо зовсім інше, особливо якщо питання стосується мешканців сільської місцевості. Я як народний депутат, який обраний у 178 окрузі Харківської області, як ніхто інший розумію цю проблему. Наприклад, доступність сучасних фінансових банківських послуг. Де у селі можна знайти філію якогось банку? Відповідь очевидна: ніде. Тому зате поштове відділення знаходиться майже у кожному селі, як мінімум це поруч. Тому завдяки прийняттю цього законопроекту зросте рівень залучення коштів в економіку, збільшиться акумуляція додаткових фінансових ресурсів у фінансовій системі, будуть створені додаткові умови для розвитку безготівкових розрахунків та інше. Пропоную підтримати доопрацьований законопроект 2788-д про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо фінансових послуг у галузі поштового зв’язку. Дякую за увагу.
Піпа Наталія Романівна. Цабаль Володимир Володимирович.
Шановні колеги, ми фракцією "Голос", приймаючи рішення чи підтримувати, чи не підтримувати цей закон, підійшли зважено до цього питання. Ми подивились на всі "за" і "проти". Дійсно, який основний контраргумент проти цього закону, що концентрація банківського сектору в руках держави може збільшитися. Після націоналізації "Привату" у нас вже більше половини банківського сектору в руках держави. Але, з іншого боку, ми розуміємо, що у нас є проблема фінансової інклюзії сільського населення, тобто люди не мають доступу до банківських послуг в селі. І у нас є "Ощадбанк", який мав би цю функцію виконувати. І якщо б мене 3-4 роки назад запитали, чи я би підтримав цей закон, я б сказав, ні, тому що є "Ощадбанк". Але за ці 3-4 роки ми побачили, що "Ощадбанк" в цьому питанні не здвинувся ні на крок. Відповідно, приймаючи рішення, чи підтримувати цей закон, чи давати можливість "Укрпошті надавати фінансові послуги в основному в селах, ми повинні думати з точки зору спроможності. Ми побачили, що "Укрпошта" показала свою спроможність, доказала можливість реформування такого пострадянського монстра, в той час, як той банк, який би мав цю функцію виконувати, він це не доказав. Тому зважаючи на питання спроможності, хто зможе забезпечити фінансову інклюзію в селі, доступ до нормальних банківських послуг, відповідь очевидна: це може бути тільки національний поштовий оператор. Тому фракція "Голос" буде підтримувати цей закон в першому читанні. Я впевнений, до другого читання ми суттєво його покращимо. Дякую за увагу.
Івченко Вадим Євгенович.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, минулим законопроектом ви змінювали лише одну норму. Під час видачі аграрної розписки ви запровадили можливість кредитору вилучати інше майно, яке буде належати боржнику. Сьогодні такого немає. А це означає, що додатковий механізм ви даєте тим, хто буде надавати кошти, в тому числі позичати кошти під купівлю землі. Що тут пропонується? Під благим наміром дійти до кожного селянина ви повністю порушуєте Закон "Про банки і банківську діяльність". Колеги, належне здійснення банківської діяльності, залучення вкладів фізичних осіб, юридичних осіб вимагає ряду специфічних вимог до капіталу банків, до резерву банків, відповідна відповідальність, якщо будуть втрати цих коштів. Колеги, відсутність норми обов’язкового ліцензування ставить в певне привілейоване положення перед іншими банками. Зрозумійте одну річ, що механізм прийняття рішення такий, що буде відсутня повна відповідальність, якщо люди, ті ж громадяни, під благим наміром для яких ви хочете запровадити таку можливість, вони будуть втрачати відповідні кошти. І подивіться, будь ласка, на те, а хто ж цей закон підтримав. Міністерство інфраструктури не підтримало, Національний банк не підтримав, Міністерство фінансів не підтримало. Таким механізмом ми можемо тільки нашкодити, нашкодити селянам. А я розумію одне – це податковий механізм, який ви хочете запровадити, щоб ця бабуся, вибачте, під паяльником або за мізерні кошти продавала свої. продавала своє майно, в тому числі під час того, що ви прийняли Закон про ринок землі. "Батьківщина" проти цього закону. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зраз два виступи з мотивів і переходимо до голосування. Бакунець Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, цим законопроектом поштові рахунки "Укрпошти" фактично прирівнюються до банківських. І на думку депутатської групи "Довіра", ідея про те, щоб надавати банківські послуги небанківським юридичним особам, виглядає дещо сумнівною і її практично важко буде реалізувати. Насамперед тому, що банківська діяльність є виключним видом діяльності і передбачає відповідність до цілої низки вимог до мінімізації фінансово-кредитних ризиків для нашого населення. Звичайно, що в основі законопроекту є благі наміри, тобто підвищення доступності наших мешканців до банківських послуг в селах, селищах. Однак ані Мінфін, ані НБУ не підтримали цей законопроект, тобто фахова оцінка цих благих намірів є негативно. І фактично цей законопроект спрямований на створення паралельної банківської системи, яка буде надавати мешканцям банківські послуги, однак не відповідати банківській системі.
Дякую. Бондар Віктор Васильович.
Дякую. Шановний Дмитро Олександрович, шановні колеги! Ми запізнюємося, запізнюємося вже на 15 років в цьому питанні. 15 років назад, ще в 2005 році, я як міністр тоді транспорту і зв’язку України підписав програму і план розвитку "Укрпошти", де було передбачено, що "Укрпошта" має стати банківською установою, як це робиться в багатьох європейських країнах, де було передбачено Інтернет-торгівлю, що "Укрпошта" буде здійснювати (всі казали, що це неможливо – сайт, Інтернет-торгівля; подивіться, скільки сьогодні Інтернет-площадок – "Розетка" і так далі, ніхто 15 років цього не робив), де було передбачено створення на базі "Укрпошти" нових підрозділів таких, як сьогодні "Нова пошта" зайняла ринок і так далі. І от є ще шанс зайти знову на цей банківський сектор. То чого не підтримати цей законопроект? Чого не дати "Укрпошті" пройти, дійти до кожного села, до кожного району і на базі своїх відділень вступити в конкурентну боротьбу, отримати додаткові прибутки, поліпшити якість роботи, дати своїм людям додаткову заробітну плату, додаткові доходи? І це нормально. Не дайте можливості комусь завалити цей законопроект. Дайте можливість.
Шановні колеги, підготуйтесь до голосування. Підготуйтесь, будь ласка, до голосування. Готові голосувати? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо фінансових послуг у галузі поштового зв’язку (реєстраційний номер 2788-д). Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:25:18]] За-232 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Наступне питання порядку денного – проект Закону про внесення змін – покажіть, будь ласка, по фракціях – до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації дорожнього будівництва та удосконалення законодавства у сфері містобудівної діяльності (реєстраційний номер 2680).
Шановні колеги, я ставлю на голосування розгляд даного питання за скороченою процедурою. Для розгляду, для переходу за скороченою процедурою, нагадую, потрібно набрати 150 голосів. Готові голосувати? Шановні колеги, прошу підтримати та проголосувати. [[13:26:24]] За-222 Рішення прийнято. Я запрошую до слова доповідача заступника голови Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Шуляк Олену Олексіївну. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, до вашого розгляду пропонується законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації дорожнього будівництва та удосконалення законодавства у сфері містобудівної діяльності (реєстраційний номер 2680). Як ви знаєте, восени минулого року Президентом було ініційована величезна національна програма, яка називається "Велике будівництво", і вже з 1 березня 2020 року ми можемо у всіх куточках України, в усіх областях побачити як одночасно будуються, реконструюються та проводиться капітальний ремонт тисяч і тисяч кілометрів автомобільних доріг як державного, так і місцевого призначення. З метою спрощення дозвільних процедур для отримання дозволів при реконструкції та капітальному ремонті, це відноситься лише до капітального ремонту, пропонується спростити процедуру отримання дозволів і для цього замовник або генеральний підрядник буде надавати до органів державного архітектурного будівельного контролю всю проектну документацію, всі позитивні висновки експертизи, але не буде очікувати отримання дозволу, для цього буде достатньо лише повідомлення. На сьогодні комітет розглянув цей законопроект, підтримав і рекомендував його прийняти за основу. Я також звертаюся до вас з проханням прийняти цей законопроект.
Шановні колеги, прошу записатися: два – за, два – проти для обговорення. Будь ласка, я запрошую до слова Іванну Орестівну Климпуш-Цинцадзе, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Миколі Княжицькому з "Європейської солідарності".
Микола Княжицький, будь ласка.
Шановні колеги, ми, звичайно, підтримуємо спрощення регуляції, інших процедур, але відповідно до цього законопроекту фінансування робіт з розроблення державних будівельних норм, стандартів дозволяється здійснювати в будь-яких межах. Фактично таким чином забудовники можуть лобіювати власні інтереси, підганяти стандарти під себе. При цьому замовники і підрядники при виконанні будівельних робіт можуть не дотримуватися таких стандартів, оскільки такий обов’язок вилучається. Будівельні норми і правила не підлягатимуть державній експертизі з енергозбереження, це не відповідає, очевидно, загальному курсу на використання енергозберігаючих технологій. Але найголовніше. В цьому законопроекті пропонується вилучити норму, що головний архітектор міста, району, погоджує містобудівне і архітектурне проектне рішення об’єктів розташованих в історичній частині міста, історичних ареалах, на магістралях та площах загальноміського значення. Я – мажоритарник зі Львова. Ви бачите, в що перетворюється часом історичний центр наших історичних міст. Це проблема не лише Львова, це проблема Києва, Одеси і багатьох, багатьох інших міст. І очевидно, якщо ніхто не буде узгоджувати проекти і архітектурні рішення, це загрожує перетворенню наших міст з архітектурних ансамблів на ті потвори, якими вони поступово стають. З цієї причини наша фракція не буде підтримувати цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Запрошую до слова Олександра Сергійовича Корнієнка, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка, Олександр Сергійович.
Я прошу підтримати цей закон. І передайте, будь ласка, Шуляк слово.
Кому? Шуляк передайте, будь ласка. Олена Олексіївна.
А я з місця можу, так? На сьогодні вже діє процедура спрощення в порядку експерименту. Прийнята постанова уряду. І цим законопроектом ми закріплюємо вже ті позитивні надбання, які використовуються даним часом. Дякую.
Дякую. Народний депутат Пузійчук. Будь ласка.
Доброго дня, шановний Головуючий! Шановні колеги, громадяни України! Послухайте! Суть цього законопроекту міститься в двох пунктах. 1 пункт, це те, що "Укравтодор" може не виконувати проекти по оцінці впливу на навколишнє середовище. У нас уже все добре з екологією? Нас не цікавить, як магістралі і розв’язки будуть впливати на навколишнє середовище, на екосистему, на життя людей? Як можна підтримувати такі законопроекти? І друге питання. Це те, що на сьогоднішній день надається індульгенція Укравтодору. В порівнянні з іншими суб’єктами господарювання Укравтодор може не отримувати дозволи на об’єкти з підвищеною складністю. Чому інші суб’єкти отримують, а Укравтодор не отримує? До нас зверталися газовщики, які не можуть отримати дозволи в ДАБІ на реконструкцію мереж. Ви вже викоренили корупцію в ДАБІ? Шановні журналісти, користуючись нагодою, прошу задайте завтра питання Президенту.
Дякую. Будь ласка, Бакунець народний депутат, група "Довіра". Будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати! Чому ж українцям потрібен Закон про оптимізацію дорожнього будівництва? Все дуже просто, адже цей законопроект зменшить час, який необхідний для отримання права на початок робіт щодо реконструкції будівель в історичних ареалах або щодо реконструкції, або капітального ремонту автомобільних доріг. А це значить, що наші громадяни зможуть швидше їздити хорошими, відремонтованими дорогами. І друге. Цей законопроект забезпечить дерегуляцію будівельної діяльності без створення додаткових ризиків щодо життя і здоров’я наших громадян і ризиків щодо корупції. Це також корисно і для органів місцевого самоврядування, які зменшать ці стоси необхідних паперів і швидше зможуть приступити до робіт для покращення благоустрою для життя наших мешканців на місцях. Прошу всіх підтримати даний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, ми зараз переходимо до голосування. Я попрошу запросити народних депутатів зайняти свої місця. Шановні колеги! Денис Анатолійович, шановні колеги. Шановні колеги, ви готові до голосування? Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Зараз переходимо до голосування. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації дорожнього будівництва та удосконалення законодавства у сфері містобудування. містобудівної діяльності, перепрошую, (реєстраційний номер проекту 2680). Пропозиція комітету прийняти за основу. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:35:38]] За-227 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка.
Покажіть по фракціях. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про надання будівельної продукції на ринку (реєстраційний номер 2698). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:36:21]] За-222 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Шуляк Олені Олексіївні.
Шановний пане Голово, шановні колеги, до вашого розгляду надається законопроект (реєстраційний номер 2698) про надання будівельної продукції на ринку. Колеги, ні для кого не секрет, що з 2018 року в Україні відмінена обов’язкова сертифікація будівельних матеріалів за системою "УкрСЕПРО". І на сьогодні на нашому будівельному ринку ми можемо спостерігати величезну кількість неякісних будівельних матеріалів, величезну кількість фальсифікату, підробок. А це питання не просто красоти чи естетики, це питання безпеки якраз не менш важливе, наприклад, як і харчова безпека, це питання нашого довголіття і здорового способу життя. В свій час Україна взяла на себе зобов’язання, які прописані в Угоді про асоціацію з ЄС, і в 56 пункті якраз і прописана імплементація 305 європейського регламенту і його впровадження на території нашої України. Цей європейський регламент, він впроваджує обов’язковість виробників декларувати технічні характеристики своєї продукції та нести відповідну відповідальність за ті товари, за ті будівельні вироби, які надаються на ринку. На сьогодні сприйняття цього законопроекту також буде першим кроком до підписання Угоди про АСАА і про те, щоб наші українські товари вільно переміщалися на інших глобальних ринках і на ринках ЄС. Я прошу, як і комітет, підтримати цей законопроект за основу. Дякую.
Дякую. Встигли? Шановні колеги, прошу записатись на виступи від депутатських фракцій та груп: два – за, два – проти. Осадчук Андрій Петрович.
Будь ласка, слово Роману Лозинському.
Роман Михайлович Лозинський.
Шановні колеги, у нас зараз, ми обговорюватимемо закон, який регулює ринок будівельних матеріалів. І знаєте, у нас з будівельними матеріалами дуже багато подвійних стандартів. У нас є дуже хороший приклад, і, на жаль, сумний приклад, подвійних стандартів в цій галузі, коли одним будівельним гіпермаркетам дозволяють працювати в часи карантину, іншим невеличким будівельним магазинам, які в районному центрі і в яких ніколи в житті не було більш ніж двоє людей одночасно, не дозволяють працювати. Такі самі подвійні стандарти є і на ринку будівельних матеріалів, коли нормами регулюється так, аби створювати монополії, аби створювати унікальні положення для окремих виробників тих чи інших будівельних матеріалів. Тому норма, яка запроваджується в цьому законі щодо директиви Європейського Союзу, це добрий крок. Ми стримано позитивно ставимося до такої ініціативи, підтримуємо за основу. Тому що до другого читання нам потрібно обговорити ряд норм, які регулюють комісії та інші питання. Подвійні стандарти в галузі будівельних матеріалів потрібно прибирати, потрібно прибирати їх в нормах, запроваджуючи директиви Європейського Союзу. І це ми підтримуємо. Але і потрібно забирати, регулюючи діяльність під час карантину, не створюючи подвійних стандартів і преференцій для одних бізнесменів, які торгують будівельними матеріалами, натомість вбиваючи малий та середній бізнес, який торгує і яких просто закривають, для того, щоб створити можливості для великого бізнесу торгувати, зокрема будівельними матеріалами. Тому "ні" – подвійним стандартам. А цей законопроект за основу, фракція "Голос" підтримує.
Забродський Михайло Віталійович.
Дякую, пане Голово. Степан Кубів, будь ласка. Степан Кубів.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, наша політична сила "Європейська солідарність" буде підтримувати даний законопроект. Перше. Цей законопроект повністю погоджується з принципами і стандартами Європейського Союзу, де ми погоджували відповідно і нормативну, і правову базу, підписуючи законодавчий аспект. Друге. Ми говоримо про визначення правових і організаційних засад введення в обіг будівельної продукції на ринку шляхом удосконалення правил і міжнародних стандартів. І третє. Це головне, що регламентні і технічні специфікації сьогодні повністю відповідають європейським правилам. Прошу підтримати. Дякую.
Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Опозиція, вона має право бути реально опозицією, якщо вона об’єктивна. Три попередні мої виступи з цієї трибуни сьогодні були предметом нищівної критики дій влади. Але ми об’єктивно ставимось до тих ініціатив, які реально можуть сплинути на розвиток національної економіки, а саме головне – збільшенню робочих місць. Адже сьогодні робочі місця це є головне, що потребує наша економіка і в першу чергу наші громадяни, особливо в період, коли будемо виходити колись із карантину і будемо долати наслідки пандемії, яка, на жаль, вразила весь світ. Тому якраз ця законодавча ініціатива є своєчасною, такою, яка потребує обговорення, підтримки і прийняття рішення. Я ще раз говорю, діяти за принципом, "що погано країні, то добре опозиції" ми як відповідальні народні депутати України, як відповідальна опозиційна політична сила ніколи собі не дозволимо. Якщо є ініціатива, яка об’єктивно сьогодні вплине позитивно на національну економіку і яка буде сприяти підвищенню кількості робочих місць, ми цю ініціативу підтримуємо. І я вважаю, що саме так має діяти опозиційна політична сила і кожен народний депутат Україні – відповідально в першу чергу до себе і до своєї країни, яку ми представляємо. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, з мотивів бажає хтось виступити? Від "Слуги народу" не виступав ніхто? Марина Сергіївна Мезенцева.
Дуже дякую, пане Голово. Комітет з європейської інтеграції розглянув на своєму черговому засіданні даний законопроект. Ми дякуємо співавторам за їх активність. Хочемо зазначити, що адаптація даного законодавства є через вимоги європейського права і Угоди про асоціацію повинна бути виконана якраз до кінця 2020 року. Тому своєчасність цього законопроекту є дуже високою. Також як зазначила моя колежанка, ми говорили про певні недоліки. Але впевнені, що між першим і другим читанням можна буде внести правки відповідно до Регламенту 305/2011. І, звісно, ми ще одним кроком, як і до того з вами на кінці минулого року, приближаємося цим законопроектом до промислового безвізу. Тому цей законопроект не тільки про будівельні матеріали, але й загальну концепцію нашої європейської інтеграції. Прошу колег підтримати. Дякую.
Дякую. Бакунець Павло Андрійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Цей законопроект фактично запроваджує технічний регламент на будівельну продукцію, і його прийняття забезпечить імплементацію в законодавство України положень Регламенту Європейського Союзу щодо якості будівельних продуктів. І такий крок також – це зобов’язання України в рамках виконання Угоди про асоціацію з Європейським Союзом. Тож якщо ми приймемо цей законопроект, то ми усунемо прогалину в законодавстві щодо допуск на ринок будівельних матеріалів, а саме ми запровадимо комплексну систему перевірок будівельних матеріалів на відповідність стандартам якості. Тобто цей законопроект відповідає як національним інтересам нашим на ринку будівельних матеріалів, також і прискорює нашу європейську інтегрованість. І тому депутатська група "Довіра" підтримує цей законопроект, і закликаємо всіх у залі підтримати даний проект закону. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати, шановні колеги? Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про надання будівельної продукції на ринку (реєстраційний номер 2698). Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:47:47]] За-276 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедури внесення змін (реєстраційний номер 2256). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:48:26]] За-238 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирському Денису Анатолійовичу.
Шановні колеги, від імені всього комітету буду просити вас підтримати даний законопроект, за цією назвою стоїть дуже проста історія. Протягом багатьох років через інші комітети вносились зміни, руйнівні зміни до Кримінального, Кримінально-процесуального кодексу. Наведу один яскравий приклад. Таким прикладом є так звані правки Лозового, про які ми всі знаємо і відміняли у вересні місяці, які по суті зупинили проведення експертиз по тілам загиблих. Таких випадків трапляється досить багато. Саме тому наш комітет вийшов із пропозицією. У нас є ряд законодавчих актів, які розглядаються виключно профільними комітатами, окремими законами. Мова йде, зокрема, про Митний, Бюджетний, Податковий кодекси та Закон України "Про судоустрій та статус суддів", які розглядаються відповідно Комітетом правової політики, Комітетом податкової та митної політики і бюджетним комітетом. Наша ініціатива полягає в тому, щоби не допустити зміни в ці краєугольні кодекси, Кримінальний і Кримінально-процесуальний кодекс, які би проходили в інших великих законах і змінювали його без участі головного комітету. Саме тому ми пропонуємо, щоби вони вносились окремими законами, і комітет одноголосно проголосував за те, щоби за основу сьогодні цей законопроект розглянути і підтримати. Звертаюсь також до всіх фракцій. Всі члени комітету без виключення фракцій підтримали цей потрібний закон, і я думаю, що зал сьогодні його також підтримає. Дякую вам за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу записатися: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Цимбалюк Михайло Михайлович.
Андрію Кожем’якіну.
Кожем’якін Андрій Анатолійович.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Так, дійсно, в минулому скликанні комітет, який я очолював, який сьогодні очолює пан Монастирський, в 2016 році напрацював цей законопроект. І я вдячний вам, пане Денисе, і всім членам комітету за те, що ви цю тему підтримали і не забули. Чому? Ви правильно сказали про правку Лозового. Але є питання, пов’язані навколо цієї правки, про те, що через комітет, який я в свій час очолював, через принципову позицію деякі фахівці з юридичних питань хотіли його обійти. Тому, щоб ви знали, всі резонансні правки і до Кримінального кодексу і Кримінального процесуального були прийняті не Комітетом з питань правоохоронної діяльності, а були внесені в КК і КПК Комітетом з питань правової політики і ще інших комітетів. Це і надання Мін’юсту права робити досудове слідство, це і так званий пошук активів Януковича без рішення суду, але забути Януковича і когось узяти замість нього, але ми це не дали, вісім разів подавали. Тому я вважаю, що, на жаль, кожний народний депутат, який приходить сьогодні у Верховну Раду, так склалося за традицією, навіть якщо він не юрист, він хоче потренуватись як на манекені в залі боротьби по внесенню юридичних правок до Кримінального, Кримінального процесуального кодексу. Це ганебна практика, вона розбалансовує кодекси, вона шкодить суспільству, тому що потім ті, хто працюють із цими кодексами, вони розуміють, як треба ставити ті чи інші питання в судах і в ході слідств. Тому наша фракція підтримує цю ініціативу. І я вдячний ще раз комітету за те, що ви її підтримали. Дякую.
Дякую. Костюх Анатолій Вячеславович.
Прошу передати слово Бакумову Олександру.
Кому? Бакумов Олександр.
Шановний головуючий, шановні колеги! Я як один із авторів вказаного законопроекту прошу цю залу підтримати законопроект, який покликаний вдосконалити наше кримінальне та кримінальне процесуальне законодавство, зробити його стабільним і таким, що відповідатиме принципам правової визначеності. На превеликий жаль, по багатьох законопроектах, які у своєму фундаментальному змісті містять культуру, мистецтво, кіно тощо, завжди передбачається внесення змін до Кримінального кодексу – не завжди, але в переважній більшості. І змінюється, як правило, не тільки санкція, а змінюється склад самого злочину, змінюється об’єктивна сторона складу злочину, змінюються суб’єкти. Це як наслідок призводить до тієї ситуації, що Кримінальний кодекс розбалансовується. Як приклад, нещодавно Верховна Рада проголосувала в першому читанні законопроект, яким було покликано забезпечити безпеку тваринного та рослинного світів, забезпечити відповідні гарантії, а ми передбачили зміни до кримінального процесу, якими зобов’язали слідчо-оперативні групи встановлювати факт смерті тварини, факт смерті тварини, не загибелі, і в обов’язковому випадку. Таким чином ми розуміємо, що комітет профільний повинен не просто реагувати на це, він повинен повною мірою залучати і наукові установи, і вищі навчальні заклади, інститути громадянського суспільства для того, щоб опрацювати кожну норму, яка вноситься до Кримінального кодексу та Кримінального процесуального кодексу. Тому, шановні колеги, я прошу вас підтримати вказаний законопроект у першому читанні. Дякую за увагу.
Бобровська Соломія Анатоліївна.
Устінова Олександра, будь ласка.
Устінова Олександра Юріївна.
Шановні колеги, в нас зараз в кожному майже комітеті є законопроекти, які будуть заблоковані, якщо буде ухвалений цей законопроект. Зараз, наприклад, в Комітеті з оборони лежить законопроект про реформу СБУ, який передбачає багато змін так само до Кримінального і до Кримінального процесуального кодексу. Я знаю, що в комітеті свого часу Гетманцева розглядався Закон про Бюро фінансових розслідувань, який теж можна заблокувати лише цим законопроектом, тому що там так само передбачаються зміни до Кримінального і Кримінального процесуального кодексу. Ви зараз хочете, щоб у нас вийшло розбалансування системи, тому що в нас зараз всі правки, все, що буде стосуватися Кримінального, Кримінального процесуального кодексу, буде йти через один комітет, а все інше, основа законопроекту, через інший. От уявіть собі, якщо зараз Комітет з оборони і зал проголосують Закон про СБУ, а наш комітет правоохоронний не проголосує правки і не проголосує ту частину, яка стосується Кримінального процесуального кодексу, як буде працювати реформа? Та ніяк вона не буде працювати. Тому зараз, коли хочуть під один комітет повністю загнати все, що стосується всіх комітетів, це фактично буде узурпація. Тому "Голос" не буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Бондар Михайло Леонтійович. Після цього з мотивів, два виступи з мотивів. Після цього переходимо до голосування. Бондар.
Дякую. Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Передайте, будь ласка, Князевичу Руслану.
Князевич Руслан Петрович.
Дякую. Шановний пане Голово! Шановні колеги! Я думаю, що найгірше, що ми можемо робити зараз в сесійній залі, це звинувачувати один одного, комітету звинувачувати комітет про те, що десь хтось щось неправильно зробив. І тут згадували про правки Лозового. Я вам скажу, що проблема не в тому, що зробив комітет, а в тому, що в законопроекті, який поданий до першого читання, передбачаються зміни до Кримінального кодексу, а перед ними є величезний стос питань, які належать до повноважень цього комітету. І комітет не може через це переступити, він зобов’язаний це розглядати. Він немає права ділити на куски законопроект і передавати з власної ініціативи на розгляд іншого комітету. І ця проблема, дійсно, була в минулих скликаннях. Але я думаю, що цього скликання найбільше нею зловживають. Шкода, що голова комітету не побачив цих прикладів зараз. От буквально вчора внесли законопроект, що стосується виборчого законодавства, який взагалі міняє цілий розділ Кримінального кодексу. І таких прикладів безліч. Насправді, ця процедура, яка, наприклад, працює по відношенню до Закону "Про судоустрій і статус суддів", де передбачений такий порядок, вона працює, вона ефективна. І ми не дали її вилучити Законом 1008. Але давайте будемо ширше тоді дивитися на ці речі. Давайте поширимо на всі процесуальні кодекси. Чому ні? Давайте поширимо на Цивільний кодекс. На Адміністративний кодекс. Можливо, на господарський. Треба це питання комплексно вирішувати, тому що це не питання тільки кримінального законодавства, це питання взагалі кодексів як таких. Я погоджуюсь з тим, що тільки профільний комітет може дати фахову комплексну оцінку тих змін, які пропонуються. Крім нього ніхто не здатен це зробити. Але це проблема і депутатів, які подають законопроекти. Давайте якимось чином тоді з себе починати. А то виходить так, що винуватий комітет, а жодним чином відповідальності цих депутатів немає. Якщо застосовувати такі зміни, то давайте їх застосовувати на перспективу. Напрацюємо спільний законопроект. Визначимо якісь інші законопроекти, які, можливо, потребують такі речі. А зараз, відверто кажучи, цю проблему не вирішити, тому що ми будемо мати і.
Дякую. Мамка Григорій Миколайович.
Шановні народні депутати, я буду намагатися простими словами і приводити приклади. Чого бардак в правоохоронних органах? Тому що існує альтернативна підслідність: є одна стаття, і всі правоохоронні органи нею займаються. Якщо немає відповідального, одна стаття і один правоохоронний орган, от ми маємо результати: весна прийшла, ніхто не сидить. Цей законопроект каже про прості речі. Річ номер один. Про те, що комітет, назва якого щодо правоохоронних органів, він займається тільки визначеною сферою, і він повинен відповідати за свої дії, за свої рішення. "Опозиційна платформа - За життя" буде підтримувати даний законопроект для того, щоб все-таки функція була у комітету своя, вивчення законодавства, внесення змін, внесення законопроектів, ніякої зради тут немає і нести за це відповідальність. Ми будемо голосувати "за".
Арешонков Володимир Юрійович. Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали.
Шановні колеги, знову багато дискусій стосовно того, а чи є сенс приймати більш вузький законопроект, якщо мова йде про глобальне вдосконалення. Мається на увазі саму реформу права, вдосконалення роботи правоохоронних органів, і в тому числі законодавства, яке має сприяти цьому. Але ми домовилися, що самий оптимальний варіант роботи над Кримінальним і Кримінальним процесуальним кодексом має бути в основі цього. І в останній час ми переконались, що намагання через інші комітети проводити ті позиції, які пов’язані з внесенням суттєвих змін саме в ці кодекси, призводять до спотворення і законодавчого процесу, і в цілому суті законопроектів. Тому ми пропонуємо, і група "Довіра" буде голосувати за даний законопроект у першому читанні, а я пропоную навіть в цілому прийняти, тому що мова йде про розгляд на профільному комітеті профільних питань. Дякую.
Яценко Антон Володимирович. І після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, дійсно, ми спостерігаємо вже багато років у Верховній Раді, коли законопроекти, пов’язані зі змінами, наприклад, у Кримінальний і Кримінальний процесуальний кодекси розглядаються абсолютно в будь-яких комітетах. І іноді, на жаль, ми маємо приклади, коли з політичних мотивів приймаються ті чи інші законодавчі норми, а потім Комітет з правоохоронної діяльності вимушений їх як-то так. розгрібати це все. Тому я думаю, що, дійсно, можна це підтримати. І правильний закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. У мене одразу питання. Тому що те, що я почув від представників різних депутатських фракцій та груп, це те, що є пропозиція проголосувати і за основу, і після цього в цілому. Погоджено. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедури внесення змін (реєстраційний номер 2256). Будь ласка, займіть свої місця і підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:03:34]] За-280 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедури внесення змін (реєстраційний номер 2256). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:04:12]] За-274 Рішення прийнято. Дякую. З процедури – Арахамія.
Колеги, в мене питання є. У нас є дві постанови – 3401 і 3402, ми зараз обговорювали їх і ще потребують вони доопрацювання, на жаль. Я прошу вас зняти це з порядку денного сьогодні. Дякую.
Шановні колеги, якщо немає заперечень, пропоную перейти тоді до наступних питань. Немає заперечень? Добре. Наступне питання – це проект Постанови про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань (реєстраційний номер 3067). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:05:37]] За-229 Рішення прийнято. Слово надається голові Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирському Денису Анатолійовичу.
Ще раз доброго дня, шановні колеги, по-перше, я хочу подякувати за підтримку попереднього законопроекту, я думаю, що він дійсно буде потрібний і ефективний. Щодо питання, яке ми зараз розглядаємо, є дуже непросте, оскільки Верховна Рада вже більше ніж 5 місяців заборгувала тому, щоб призначити своїх представників до конкурсної комісії з обрання директора Державного бюро розслідувань. Нагадаю, що у грудні місяці 19-го року ми прийняли Закон щодо удосконалення діяльності ДБР, яким було звільнено Директора та заступників Директора Державного бюро розслідування. А також визначено, що Верховна Рада делегує 3 з 9 представників до конкурсної комісії. Визначили таких представників від Президента України, представники Кабінету Міністрів делегують представників міжнародної громадської спільноти, якраз які чекають нашого сьогоднішнього голосування по цій постанові. Значить, визначено вимоги щодо членів конкурсної комісії, які комітет розглянув. Було непростих, мені здається, чотири засідання, протягом якого комітет визначав представників Верховної Ради до цієї конкурсної комісії. У висновку 12 лютого цього року ми прийняли і проголосували регламент голосування по кандидатурах і обрали таких осіб. А саме: Владлена Михайловича Неклюдова – народного депутата з фракції, представника фракції "Слуга народу", комітет. Пономаренка Юрія Анатолійовича – це декан заочного факультету Національної юридичної академії. університету імені Ярослава Мудрого, визнаний фахівець з питань кримінального права. А також Юлію Григорівну Яцик – народного депутата України і нашого з вами колеги. Всі відповідають вимогам, визначеним.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, запишіться на виступи: два – за, два – проти від депутатських фракцій та груп. Цабаль Володимир Володимирович.
Осадчук.
Осадчук Андрій Петрович.
Шановні колеги, я хочу нагадати три обставини в зв’язку з цим проектом рішення. Перше. Верховна Рада України мала б визначитися з цього питання до 22 січня цього року. Ми уже прострочили всі терміни, чим поставили під сумнів взагалі подальшу долю цього конкурсу. Друге. Під час обговорення цього питання всі експерти українські, іноземні в один голос казали, що неможливо висувати депутатів Верховної Ради в конкурсну комісію, бо виникає потенційний конфлікт інтересів. Не можуть ті, кого можуть потенційно розслідувати, обирати того, хто може потенційно розслідувати. І третє. Я нагадаю, що Комітет правоохоронної політики порушив рішення фракції "Слуга народу", яка висунула абсолютно інші кандидатури і не наполягала жодним чином на підтримці кандидатів від депутатського корпусу. Таким чином це рішення є запізнілим і таким, що суперечить стандартам доброчесності і демократії. Тому ми будемо категорично проти цього рішення. І закликаємо всіх голосувати "проти". Дякую.
Арешонков Володимир Юрійович.
Шановні колеги, перше, чи потрібно якомога швидше обрати представників в конусну комісію, щоб повноцінно могла запрацювати і ця комісія, і якісно відібрати керівництво Державного бюро розслідувань? Безперечно, так. І колега мій абсолютно правильно підказував, що затяжка з цим питанням не йде на користь. Тепер друге питання – стосовно складу. Я візьму на себе сміливість сказати, який би склад не був запропонований, ніколи не буде знайдений консенсус стосовно того, що всі будуть задоволені. Та чи інша політична сила, та чи інша політична фракція або група буде говорити, що там немає або її представників, або не такі фахівці і таке інше. Я хочу пригадати засідання комітету, коли ми дійсно дуже багато вели дискусії стосовно того, чи мають бути представники громадських організацій в складі цієї конкурсної комісії, чи мають висувати тільки, скажемо, депутати або депутатські фракції і групи, і так далі. Дуже багато було розмов. Але ми голосували і прийшли до висновку, що саме ті люди, які сьогодні пропонуються до складу комісії, будуть здатні професійно виконувати свої обов’язки. Ми знаємо персонально і Неклюдова, і Яцик, і Пономаренка. Тому, мені здається, що потрібно підтримати ці кандидатури і проголосувати з тим, щоб конкурсна комісія могла якомога швидше працювати. Дякую.
Мамка Григорій Миколайович.
Хочу все-таки сказати, про випадок, який трапився: "Опозиційна платформа - За життя" не підтримала своїм голосуванням безпрецедентне рішення щодо прийняття змін до Закону "Про Державне бюро розслідувань". Цим законом принципово Верховна Рада підмінила свою функцію і звільнила керівника, і заступників, після чого був призначений тимчасово виконуючий обов’язки. Верховна Рада після прийняття свого рішення отримала наслідок, який вдарив по правоохоронній системі. На даний час Державне бюро розслідувань взяло іншу функцію не органу центральної виконавчої влади, а правоохоронну функцію, Державне бюро розслідувань на даний час є правоохоронним органом. І комітет по правоохоронній діяльності, який, виконуючи свої функції, здійснює функцію контролю, і Державне бюро розслідування підзвітне зазначеному комітету. Можна вести дискусію про ті обставини, хто повинен входити до комісії, яка буде приймати участь в виборі керівника Державного бюро розслідування. Можна сказати про те, що керівник і ті суб’єкти, які підслідні Державному бюро розслідувань, мають конфлікт інтересів, мають відношення. Але хочу зазначити, що прикладу розслідування кримінального провадження самого керівника Державного бюро розслідувань, його просто не існує. "Опозиційна платформа - За життя" буде підтримувати 3 кандидатів, за яких будемо голосувати за, які, на нашу думку, повинні бути включені в склад комісії, зробити свою роботу, обрати керівника і, по суті, запустити роботу Державного бюро розслідувань.
Власенко Сергій Володимирович.
Дякую. Шановний пане Голово, в такому вигляді, як запропонований проект постанови, це не проект Постанови про формування комісії по вибору голови ДБР, це проект постанови про передачу Державного бюро розслідувань під повний контроль і ручне управління Президента Зеленського, давайте називати речі своїми іменами. За законом, 3 суб’єкти висувають членів комісії: сам Президент Зеленський – зрозуміло, кого він висунув, Кабінет Міністрів Зеленського – зрозуміло, кого він висунув, і Верховна Рада висунула 3 представників фракції Зеленського, фракції "Слуга народу" – 2 депутатів від цієї фракції і одну людину, яка внесена фракцією "Слуга народу". Тобто всі 9 членів комісії будуть людьми, назначеними Зеленським, підконтрольними Зеленському, і в результаті цієї роботи Зеленський буде призначати керівника ДБР. Тому ті, хто зараз проголосують за це рішення, шановні колеги, ви голосуєте за передачу Державного бюро розслідувань під особистий контроль Президента Зеленського. І тоді не треба через півроку дивуватися, що туди призначать людину на сто відсотків свого хлопця, що туди призначать людину, яка не знає, що таке юриспруденція, що туди призначать людину, гаслом роботи якої буде "чего изволите", що будуть знову з’являтися абсолютно невіглаські повідомлення про підозру, що будуть з’являтися надумані кримінальні справи, що будуть з’являтися речі, які абсолютно несумісні з кримінальним правом і кримінальним процесом. Ще раз підкреслюю, сьогоднішня постанова в такому вигляді, в якому вона запропонована, вона не балансує комісію, вона робить комісію однобокою, ставить її на службу діючому Президенту і не має нічого спільного із незалежністю керівництва Державного бюро розслідувань як правоохоронного органу, покликаного розв’язувати найскладніші кримінальні провадження. Дякую.
Дякую. З мотивів – Бондар Віктор Васильович.
Дякую. Шановний Дмитро Олександровичу! Шановні колеги! Абсолютно правильно тільки що колеги зауважували, що, по суті, створення в такому форматі цієї комісії партія "Слуга народу" і особисто Президент беруть на себе повну відповідальність за те, кого буде призначено керівником Державного бюро розслідувань. В комісії нема жодного представника будь-якої іншої політичної партії, політичної групи, фракції, а це, по суті, узурпація комісії. Спочатку був вигляд демократії: подавайте документи. Подали документи від кожної фракції, від кожної групи, я особисто подавав документи. Потім дайте документи, що у вас є юридична освіта. Нате вам диплом. Потім, що у вас є наукові ступені. Нате вам диплом. Потім, що у вас ще щось є, потім ще щось. Ми переподавали ці документи 5 місяців підряд. Коли вже не було підстав, як відмовити, просто взяли, внесли в зал проект постанови, що от вам нових 3 кандидата від парламенту, і всі чомусь випадково від одної політичної партії, від одної найбільшої фракції, яка називається сьогодні "Слуга народу". Тому, насправді, це несправедливо і нечесно, і недемократично. І ніде в жодній країні світу так не роблять. А ви сьогодні робите узурпацію.
Олексій Гончаренко.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Шановні друзі, після прийняття цієї постанови ДБР можна перейменувати, і буде тепер зрозуміла ця абревіатура, це "друзі-брати-рідня". Тобто всі свої: свій до свого по своє. Ми маємо одну трійку від Президента Зеленського, одну трійку від його уряду і трійка від парламенту, де могла бути хоч якась демократія. Хоча б одну людину з опозиційних фракцій би взяли! Але ні. Знову "Слуги народу", "Слуги народу" і тільки "Слуги народу". Для чого це робиться? Зрозуміло, щоб ця дев’ятка, яку вони формують вона сформувала таке керівництво ДБР, яке буде повністю підконтрольне Зеленському. І ця дев’ятка перетвориться, як в тій пісні "девять граммов в сердце". Оце буде дев’ять грамів в серце демократії, це буде інструмент політичних репресій, і ДБР остаточно перетвориться на КДБ. Тільки червона кнопка!
Гео Багратович Лерос.
Шановні колеги, особливо я звертаюсь до своїх колег з фракції "Слуга народу". Я на своєму прикладі відчув, як ДБР може відкривати справи стосовно мене, коли я опублікував пленки стосовно того, як рідний брат голови Офісу Президента продавав державні посади. Я закликаю вас не підтримувати цей законопроект. Дякую.
Готові голосувати? Будь ласка, запросіть до зали народних депутатів України. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови в цілому про визначення представників Верховної Ради України до складу комісії з проведення конкурсу на зайняття посади Директора Державного бюро розслідувань (реєстраційний номер 3067). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:21:21]] За-194 Рішення не прийнято. Наступне питання порядку денного. По фракціях покажіть. Наступне питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Проблеми формування прожиткового мінімуму в Україні" (реєстраційний номер 2789). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:22:08]] За-242 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьяковій Галині Миколаївні.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати. В мене прохання, якщо є можливість, поставити слайд номер 1. Дякую. 18 грудня пройшли парламентські слухання і на підставі цих слухань комітет опрацював проект, який просимо прийняти сьогодні за основу та в цілому. Але хотілося б шановним народним депутатам показати аналітику, до якої прийшли ми в Комітеті соціальної політики. Динаміка співвідношення, ви бачите, зліва колонку, стовпчик – законодавчо встановлений прожитковий мінімум, а справа стовпчик – це фактичний відповідно Закону "Про прожитковий мінімум", фактичний прожитковий мінімум. Динаміка цього співвідношення протягом останніх років демонструє високі темпи збільшення розриву. Разом з тим, центральні органи виконавчої влади мотивують доцільність прийняття рішень щодо заниження прожиткового мінімуму саме в таких розмірах, які передбачені в державному бюджеті, а лівий стовпчик – це те, що передбачаються в державному бюджеті. Саме для того, щоб подолати цей розрив, ми під час проведення слухань запропонували в проект рекомендацій внести пункт щодо проведення аудиту всіх соціальних виплат, які розраховуються на основі прожиткового мінімуму. На жаль, ми готували ці рекомендації ще у лютому, а тому поставили термін для виконання цієї норми: 1 квітня 2020 року. В мене прохання, під час голосування за ці рекомендації змінити в пункті 6 Розділу ІІ рекомендацій слова "до 2 квітня 2020 року" словами "до 3 серпня 2020 року". Просимо підтримати рішення комітету з урахуванням цих змін. А також я хочу наостанок поставити слайд щодо того, які розміри прожиткового мінімуму є в європейських країнах, до яких ми прагнемо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записати на виступи: два – за, два – проти. Є необхідність обговорювати? Немає? Є необхідність. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти. Я запрошую народного депутата Цабаля Володимира Володимировича, фракція політичної партії "Голос".
Клименко Юлія.
Клименко, будь ласка, передайте.
Клименко, фракція "Голос". Це дуже необхідна рекомендація. А ще необхідніше, щоб оці рекомендації були імплементовані урядом в реальні прожиткові мінімуми і в реальні соціальні гарантії для нашого населення. Проблема складається в тому, що ми бачимо красиві цифри в 4 тисячі гривень прожиткового мінімуму, який неможливо закласти в бюджет і неможливо виплатити, бо цих грошей просто немає завдяки недолугій політиці економічній, абсолютно відсутньої програми розвитку економічної і фактично відсутнього міністра економіки, якого ми бачимо тільки один раз в інтерв’ю за два місяці. Тому, колеги, можна голосувати за космічні кораблі, але реалізувати їх дуже важко. Але будемо дивитися, як партія "Слуга народу" буде імплементувати це в реальне життя. Дякую. Ми будемо підтримувати.
Дякую. Будь ласка, я запрошую до слова народного депутата Наливайченка Валентина Олександровича, фракція.
Прошу передати слово пану Михайлу Цимбалюку.
Цимбалюк, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні колеги, насправді, постанова вкрай необхідна, і фракція "Батьківщина" вела професійну дискусію на ту тему. А що потрібно саме в цих рекомендаціях парламентських слухань? До речі, де теж була непроста дискусія. І ми за те, що потрібно підвищувати саме показники прожиткового мінімуму. Але, на жаль, вони відрізняються від реальних, тому що в проекті рекомендацій зазначено, що уряду доручено здійснити заходи щодо наближення у 20-му році розміри прожиткового мінімуму до його реальної величини, і вона становить близько 4 тисячі 251 гривня. Дана цифра також не відповідає реальності, тому що, виходячи з індексу підвищення споживчих цін на 11,6 відсотків, очікується в середньому на одну особу в другому півріччі цього року уже 4 тисячі 549 гривень саме прожиткового мінімуму. Через те фракція "Батьківщина" просить, що в разі підвищення цих пропозицій виконання щодо наших рекомендацій ми готові підтримати, але в цьому варіанті, який є зараз, ми не готові. Більше того, фракція "Батьківщина" підготувала декілька законопроектів, авторами де є Тимошенко і ряд наших колег, щодо внесення змін про державний бюджет на цей рік щодо підвищення рівня прожиткового мінімуму (номер 1175). Ми просимо, щоб цей законопроект.
Дякую. Будь ласка, Геращенко Ірина Володимирівна.
Павленко Ростислав.
Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, правильний проект постанови, хороші рекомендації. Тільки питання в тому, що вони, на жаль, залишаться на папері. Тому що рік тому, фактично рік тому, нинішня влада прийняла країну із зростаючою економікою – близько 5 відсотків зростало ВВП, із чіткими перспективами того, що по бідності, нарешті, було завдано не просто удару, а щоб, нарешті, ми вийшли на подолання бідності. Але, на жаль, уже восени ми бачили падіння промислового виробництва. Уже на початок цього року, ще до коронавірусу, ще до будь-яких обмежень і карантинів ми бачили падіння валового внутрішнього продукту. І на жаль, всі перспективи, які країна мала рік тому, вони фактично знищені. Тому, звичайно, ми будемо голосувати за цю постанову. Звичайно, треба проводити аудит. Звичайно, треба рахувати реальний прожитковий мінімум. Але все це залишиться на папері доти, доки нинішня влада не змінить свого курсу, не змінить свого підходу. А люди хай роблять висновки. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Папієв Михайло Миколайович, "Опозиційна платформа – "За життя".
Дякую. Народний депутат Папієв, фракція "Опозиційна платформа -"За життя". Ви знаєте, я, от, слухаю виступаючих, так, і мені дуже хотілось взагалі-то пояснити їм, що таке соціальні стандарти, звідки вони взялися і які соціальні гарантії вони формують. Я вам просто поясню. От, дивіться, що таке прожитковий мінімум – це вартісна величина споживчого кошику. Тобто це державний стандарт, як одиниця виміру 1 метр, як одиниця ваги 1 кілограм. Тобто сьогодні є споживчий кошик – це перелік продуктів харчування, непродовольчих товарів і послуг. Береться по методиці, вартісна величина на ринку, там методика є. І ми отримуємо оцей соціальний стандарт. Свого часу у 2003 році ми внесли до Закону "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" норму, що у нас мінімальна пенсія – це соціальна гарантія – не може бути нижча прожиткового мінімуму. В 2006 році я з цієї трибуни, ми внесли в Закон "Про плату праці", що у нас мінімальна зарплата не може бути прожиткового мінімуму менше для працездатних осіб. Тобто зараз ви з 2014 року зробили абсолютно цинічну річ, ви назвали прожитковим мінімумом величину, яка вдвічі менше ніж фактичний розмір прожиткового мінімуму. І фактично ви не доплачуєте кожному пенсіонеру по 2 тисячі гривень, кожному працюючому по 4 тисячі гривень. Що ви робите? Шановні, схаменіться! Тобто є біле – є біле, є чорне – є чорне. Ви взяли і чорне називаєте білим, білим – чорне, а людям не доплачуєте сьогодні. Сьогодні всі соціальні у нас виплати, вони беруться від прожиткового мінімуму. Ви обкрадаєте людей, ви обкрадаєте дітей. Давайте ми один раз і назавжди, як було при нас, скажемо, що прожитковий мінімум встановлений в бюджеті не може бути менший ніж фактичний розмір прожиткового мінімуму. І це буде чесно. Ми будемо голосувати за те, щоб соціальні.
Дякую. З мотивів – Качура Олександр Анатолійович.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". Декілька коментарів. Колеги, ви знаєте, питання прожиткового мінімуму, воно повинно об’єднувати цей зал, в першу чергу, але не роз’єднувати, тому що саме ми обиралися народними депутатами, щоб покращувати життя всіх українців. До речі, те, про що казала партія "Батьківщина" сьогодні, воно вже враховано в рекомендаціях, які ми сьогодні будемо голосувати. Те, що казав представник "Опозиційної платформи - За життя" шановний, також враховано. А я подивився інфографіку, і інфографіка говорить, бачите, у мене такий є текст, коли відбувся соціальний розрив з реальним прожитковим мінімумом і номінальним. Так от, він почав розриватися в 2014 році, і ми тепер будемо боротися разом з Третьяковою, разом з народними депутатами, щоб ми повернули до реального рівня прожитковий мінімум. І ми це зробимо в цьому парламентському скликанні однозначно. Тому прошу об’єднатися в цьому питанні, проголосувати рекомендації і продовжити боротьбу далі.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Депутатські фракції та групи, вибачте. Всі? Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу, переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Проблеми формування прожиткового мінімуму в Україні" (реєстраційний номер 2789). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:34:09]] За-318 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань формування і реалізації державної політики щодо відновлення територіальної цілісності та забезпечення суверенітету України" (реєстраційний номер 2677). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:34:51]] За-255 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату. Без обговорення? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому з урахуванням пропозиції комітету проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань формування і реалізації державної політики щодо відновлення територіальної цілісності та забезпечення суверенітету України" (реєстраційний номер 2677). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:35:46]] За-289 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, до мене звернулися декілька працівників депутатських фракцій і груп щодо того, щоб зняти з розгляду сьогодні питання 2640 і 3056, 3066, 3096. Якщо немає заперечень, то переходимо до наступного питання. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Постанови про зміни у складі Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для проведення розслідування відомостей щодо укладання Угоди між Міністерством фінансів України та Спеціальним комітетом кредиторів з реструктуризації зовнішнього боргу у 2015 році (реєстраційний номер 2727). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:36:54]] За-252 Рішення прийнято. Шановні колеги, без обговорення можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету проект Постанови про зміни у складі Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для проведення розслідування відомостей щодо укладання Угоди між Міністерством фінансів України та Спеціальним комітетом кредиторів з реструктуризації зовнішнього боргу у 2015 році (реєстраційний номер 2727). Прошу підтримати та проголосувати. [[14:37:42]] За-263 За-262, рішення прийнято. Вибачте, 263, рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про медіа (реєстраційні номери: 2693, 2693-1). Пропозиція комітету, я зараз. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:38:27]] За-222 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропозиція комітету направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Я дам слово голові комітету. Скажіть, будь ласка, чи будуть наполягати автори? Можемо без обговорення. Тоді голова комітету, будь ласка. Олександр Владиславович Ткаченко.
Колеги, стосовно цього законопроекту точилося багато дискусій, ми отримали десятки звернень представники індустрії, мали триденну відеоконференцію з Радою Європи. Наразі багато потрібно структурних доповнень, тому краще відправити це на перше повторне читання. Вони стосуються як повноважень Національної ради, так і регулювання онлайн-медіа і приведення багатьох положень, в тому числі мовлення громад, до правил директиви, Європейської директиви про аудіовізуальні медіа. Але хотів би маленьку ще ремарку надати. Під час цього обговорення було багато заперечень стосовно введення такого поняття, як "мова ворожнечі". Для вашої інформації. Минулого тижня парламент Франції прийняв Закон, за яким вводиться регулювання мови ворожнечі, мови терористів, в тому числі в онлайн-медіа, і зобов’язання прибирати з онлайн-платформ, таких як YouTube, Facebook, мову ворожнечі або штраф – 1 мільйон 250 тисяч євро. Тому дискусія відкрита, запрошую всіх до подальшої дискусії в цьому питання. Ми творимо, власне, з європейцями разом ці закони. Так само і альтернативний законопроект "2" – на доопрацювання.
Шановні колеги, дивіться, яка ситуація: комітет прийняв рішення направити на доопрацювання обидва законопроекти. Послухайте, будь ласка. Обидва законопроекти – і основний, і альтернативний. Але є пропозиція підтримати основний законопроект на доопрацювання, інші відхилити. Не буде заперечень? Тоді, дивіться, ми ставимо на голосування перший законопроект. Якщо прийнято рішення, він іде на доопрацювання. Ставлю. Обговорення, "Європейська солідарність" наполягає на обговоренні. Виступ від "Європейської солідарності", автор – Микола Леонідович Княжицький.
Дякую. Шановні колеги, ці два законопроекти, я є співавтором, одним із співавторів альтернативного законопроекту, вони багато в чому схожі, там дуже багато позитивних напрацювань. Відмінності полягали в тому, що в нашому законопроекті пропонувалося залишити перелік осіб і механізм блокування контенту, який прямо або опосередковано носить пропагандистський характер. Відмінність полягала в тому, що ми виступали проти обов’язковості реєстрації онлайн-медіа, таких як New York Times або Wall Street Journal, але за право держави обмежити поширення в Україні тих медіа, які виступають з антиукраїнською позицією. Ми також наполягали на введенні в законопроект норми про прозорість фінансування і прозорість власності. Ми справді домовилися на комітеті, що на базі двох законопроектів, один з них представляв голова комітету пан Олександр Ткаченко, і цього, напрацюємо спільний законопроект. Тому ми підтримуємо те, щоб направити цей законопроект на доопрацювання. Якщо буде перший – на базі першого, якщо другий – на базі другого. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на потворне перше читання проект Закону про медіа (реєстраційний номер 2693). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:43:37]] За-278 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Повітряного кодексу України щодо удосконалення механізму справляння державних зборів за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України (реєстраційний номер 2424). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:44:21]] За-218 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету з питань транспорту та інфраструктури Павловському Петру Івановичу.
Доброго дня! Павловський Петро, фракція "Слуга народу". Шановний пане Голово, шановні колеги! До вашої уваги представляється проект Закону про внесення змін до Повітряного кодексу України щодо вдосконалення механізму справляння державних зборів за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України (реєстраційний номер 2424). На сьогодні перелік та розмір, порядок сплати державних зборів, а також порядок використання коштів вказаного фонду передбачено постановою Кабінету Міністрів України від 28 вересня 1993 року. В той же час необхідно зазначити, що відповідно до пункту 1 частини другої статті 92 Конституції України виключно законами України встановлюється система оподаткування "Податки і збори". Такий стан справ призвів до численних судових спорів, внаслідок чого блокується надходження державних зборів за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України та за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, що в свою чергу призводить до недостатнього і нестабільного фінансування Державіаслужби. Головною метою проекту є визначення на законодавчому рівні особливостей справляння державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України. Законопроект відповідає міжнародній практиці, забезпечує удосконалення існуючого механізму справляння державних зборів за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України. Під час обговорення на засіданні членами комітету було ухвалено рішення рекомендувати Верховній Раді України зазначений проект закону прийняти за основу та в цілому. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую.
Дякую. Запишіться, будь ласка, на виступи від депутатських фракцій та груп. Клименко Юлія Леонідівна.
Цей законопроект покликаний в тому числі навести порядок в сплаті державних зборів різними авіакомпаніями, які мають мільярдні заборгованості перед державними компаніями, в тому числі перед "Украерорухом". Я хочу нагадати, що це безпека наших польотів. І якщо ми не наведемо лад, туди не будуть платити всі компанії, то в якийсь момент нам просто заборонять міжнародні перельоти, а також у нас буде величезна чергова діра в бюджеті. Колеги, ми будемо підтримувати в першому читанні з доопрацюванням до другого. Дякую.
Павленко Ростислав Миколайович.
Будь ласка, Павленко Ростислав Миколайович, "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Миколі Величковичу. Величкович.
Будь ласка, передайте.
Шановні колеги, насправді треба внормувати питання збирання цих зборів і внести зміни до Податкового, перепрошую, до Повітряного кодексу. Тому "Європейська солідарність" буде підтримувати цей законопроект і голосувати "за".
Дякую. Чи є ще бажаючі виступити? Будь ласка, народний депутат Папієв, "Опозиційна платформа - За життя". Михайло Миколайович, будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати України, враховуючи, що обмаль часу, я все ж таки спочатку повернуся до того питання, яке більше цікавить. От мені багато дуже відгуків написали люди стосовно прожиткового мінімуму. Дивіться, є закони України, є Конституція України. Законами встановлюються оці всі необхідні для громадян України соціальні стандарти, соціальні гарантії, соціальні виплати. Законами! Не якимись підзаконними актами. З 14-го року та команда, яка сидить от в тій частині залу, вони просто начхали на людей і взяли, і сказали людям, що от ми беремо соціальний стандарт, ділимо наполовину і кажемо, що це є соціальний стандарт – абсолютний обман, за який вони мають десь колись нести відповідальність, бо обікрали кожного громадянина України на десятки тисяч не гривень навіть, а доларів. Тому що, коли мінімальна пенсія, вони платили 945 гривень, а вона була 1 тисячу 900 гривень. Тобто 1 тисячу гривень у найбільш незахищених людей забирали. Оцей закон знову ж таки, про що він говорить? Фактично незаконно з людей утримували збори, а Конституція каже, що збори, вони можуть встановлюватись тільки законами. І зараз ви берете і цим законом легалізуєте шахрайство, маніпуляції, тому що з людей незаконно збирали ці гроші. Тоді ви вийдіть і скажіть: "Люди, з вас збирали гроші незаконно, ми вам це повертаємо, а тепер ми врегульовуємо, вводимо законом". Ви берете знову ж таки плюєте людям в очі і кажете, що дощ іде. Ви берете легалізуєте незаконні побори законами. Що ви робите, шановні? Схаменіться! Ми будемо голосувати "проти".
Білозір. Батенко Тарас Іванович.
Шановні колеги, сьогодні за сьогоднішній пленарний день ми зняли порядку третини законопроектів. І очевидно з тієї причини, що немає голосів у залі. Але переглядаючи сьогоднішній законопроект про авіапростір, в мене складається враження, що ми живемо в іншому часі, в інших реаліях: ніби в світі немає карантину, ми вже побороли всі пандемію, і сьогодні більшість депутатів Верховної Ради, які живуть за межами Києва, прилетіли сюди зручними авіарейсами. Друзі, але це не так. Наша депутатська група "За майбутнє" вважає неприпустимим в час неподолання пандемії в світі розглядати перегляд і ускладнення процедури авіаперевезень в Україні. Ринок авіаційних послуг у світі обвалився фактично до нуля, внаслідок запровадження карантинних заходів в цілому по світу в рамках боротьби з поширенням пандемії коронавірусної хвороби. І немає жодної ясності, коли цей ринок підніметься, коли ми знову з вами почнемо літати в звичному стилі, і наші громадяни почнуть літати, і відпочивати за кордоном, і як ми будемо піднімати внутрішнього авіаперевізника. Ніхто навіть не говорить про якісь темпи національного росту авіакомпаній. Мова іде лише про те, чи відновлять взагалі ці компанії роботу, в якому режимі, і як вони будуть далі виживати в існуючих умовах і без уникнення банкрутств. І що ми бачимо в Україні? Замість шукати всіх можливих шляхів стимулювання розвитку авіакомпаній нам пропонується запровадити значне додаткове фіскальне навантаження на авіаринок, створити державний збір за кожного пасажира, за кожну тонну вантажу, скерувати це в новостворений державний спеціалізований фонд фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну галузь та участь України в міжнародних авіаційних компаніях. Не здається вам, що ми розірвані у часі, в якому живемо з вами? Пропонована законодавча ініціатива, ми вважаємо, абсолютно ігнорує той факт, що авіаперевезення є надзвичайно капіталомістким бізнесом. І давайте ми не будемо цей бізнес догроблювати до кінця. Наша депутатська група буде голосувати проти. Дякую.
Дякую. Бондарєв Костянтин Анатолійович. Після цього переходимо до голосування. Всі бажаючі виступили? Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до залу.
Фракція "Батьківщина", Бондарєв Костянтин Анатолійович. Шановні друзі, цей закон, якщо почитати, я впевнений, що, на жаль, багато наших колег його так передивилися по діагоналі, він дуже простий, він унеможливлює подвійних стандартів. Одна авіакомпанія, використовуючи юридичну колізію, яка є сьогодні в законодавстві, уникала від платежів, чим завдавала дуже суттєві збитки саме компанії "Украерорух", яка повинна фінансуватися згідно нашими умовами з усіма партнерами в авіації. Цей закон каже, що платежі треба справляти, і це вже буде гарантовано цим законом. Тому наша фракція буде підтримувати і буде голосувати за цей закон, і всіх запрошуємо. Дякую.
Сухов Олександр Сергійович.
Дякую. Депутатська група "Довіра" буде підтримувати цей законопроект, адже він створений з метою удосконалення існуючого механізму і справляння державних зборів з пасажирів та з кожної тонни вантажу, який використовується аеропортами на території України. Кошти, отримані від ухвалення відповідного законопроекту, закону, можуть використовуватись на фінансування авіаційної діяльності, що зможе забезпечити розвиток сфери та складання умов епідемії коронавірусу, коли внаслідок простою авіація зазнає багатомільйонних втрат. Прошу даний закон підтримати.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Ставлю на голосування. Єдине, дивіться, шановні колеги, пропозиція комітету і за основу, і в цілому. Готові? За основу? Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Повітряного кодексу України щодо удосконалення механізму справляння державних зборів за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України (реєстраційний номер 2424) Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[14:55:45]] За-237 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до статті 73 Кодексу законів про працю України. Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[14:56:15]] За-222 Рішення прийнято. Шановні колеги, продовжую засідання на 15 хвилин, до завершення цього питання. Необхідно обговорення? Наполягають на обговоренні. Доповідач – народний депутат України Бардіна Марина Олегівна.
Доброго дня, колеги! Я попрошу Апарат увімкнути відео. [[Трансляція відеозапису]] Дякую, колеги. Як нам відомо, 14 жовтня 2014 року за указом Президента в Україні щорічно відзначається День захисника України. Для нас цей день є важливим та пам’ятним, це свято встановлене для вшанування мужності та героїзму захисників незалежності і територіальної цілісності України, військових традицій і звитяг українського народу. У Збройних Силах України сьогодні проходять службу близько 55 тисяч жінок, більшість з яких, 27 тисяч, мають військові звання, зокрема офіцерські. Отже, до нас, міжфракційного депутатського об’єднання "Рівні можливості", звернулися жінки з Української асоціації представниць правоохоронних органів з проханням змінити, доопрацювати назву "Дня захисника України" на "День захисників України", щоб відобразити, що разом з чоловіками відстоюють цю країну пліч-о-пліч.
Немає заперечень, якщо переходимо. чи треба обговорення? Обговорення. Наполягає Герасимов на обговоренні. Слово надається голові Комітету з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів Третьяковій Галині Миколаївні.
Шановні народні депутати, на своєму засіданні 29 листопада ми розглянули зазначений законопроект. Законопроектом пропонується назву державного свята "День захисника України" замінити на "День захисників України". Комітет в цілому підтримує законопроект. Головне науково-експертне управління, а також Мін’юст підтримують прийняття законопроекту в першому читанні, а також, можливо, і за основу у разі, вони висловили таке зауваження, вилучення пункту 2 "Прикінцевих положень" в частині надання окремих доручень Президенту України. Враховуючи вищезазначене, комітет Верховної Ради України з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів пропонує прийняти законопроект за основу та в цілому з виключенням пункту 2 "Прикінцевих положень". Дякую.
Прошу записатися на виступи: два – за, два – проти. Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Шановний пане Голово, шановні колеги, насамперед я хочу нагадати, що я пишаюся тим, що саме п’ятий Президент України Петро Порошенко запровадив свято відзначення Дня захисника України 14 жовтня. 14 жовтня, яке святкується і як День створення Української повстанської армії, і як День українського козацтва, і як Покрова Богородиці України. Я пишаюся тим, що ми були тим урядом, в якому вперше ми підняли політику захисту прав, рівних прав чоловіків і жінок на високий рівень державний. Я рада сьогодні підтримати цю ініціативу наших колег з монобільшості щодо перейменування Дня захисника України на "захисників України". Щоправда, я би вважала, що правильно було би називати цей день "захисників і захисниць", адже українська мова дозволяє фемінітиви, і тоді би ми точно віддали шану і українським захисницям, і українським воїнам, які нас бережуть, продовжують берегти від російської агресії України. Разом з тим, якщо рішення парламенту тільки перейти на множину, "на захисників", я сподіваюся, що дівчата, жінки, які сьогодні стоять поряд з чоловіками на захисті Вітчизни, також оцінять цей наш крок. Дякую. Ми будемо підтримувати це рішення.
Воронов Володимир Анатолійович.
Передаю слово Владлену Неклюдову.
Владлен Неклюдов, будь ласка.
Шановні колеги, дорогі українці, хто ми? Давайте скажемо відверто, хто ми, чоловіки, без жінок? Ми сіра маса без надії на майбутнє. Адже все, що створено в цьому світі, створено або жінками, або завдяки їм. Наші жінки найкращі у світі. Вони красиві, відверті, неймовірні, вони є фундаментом стабільності нашого життя, вони є символом щасливого майбутнього. І от і на фронті воюють не тільки чоловіки, але і жінки. Вони захищають нашу Батьківщину, наші кордони. Вони є прикладом мужності та героїзму і для чоловіків, і для всіх українців. Тому законопроектом 2325 і пропонується вшанувати мужність та героїзм наших жінок та відновити справедливість в нашому суспільстві. Хочеться сказати вам, дорогі жінки: "Без вас нам всім так холодно і прикро. Без вас усе втрачає барви й зміст. У вас, непевно, замість серця скрипка. А ви про це не знаєте самі". І тому, я думаю, що ми обов’язково проголосуємо законопроект 2325 заради глибокої поваги до вас, заради відмови від усякої дискримінації в суспільстві.
Власенко Сергій Володимирович.
Дякую. Я думаю, що попередній виступаючий з таким же хистом читав вірші на обранні керівника ДБР, і було б теж непогано. Я так думаю. Що стосується законопроекту фракція "Батьківщина" звичайно його підтримує в повному обсязі. Єдине що, зазначений законопроект не відображає ту мету, яка зазначена в пояснювальній записці. Наскільки я розумію українську мову, слово "захисників" означає багато людей чоловічої статі. Я повністю погоджуюсь з першою виступаючою, яка сказала про те, що, напевно, для того, щоб відобразити цю мету, треба було б назвати цей день "захисників і захисниць", і тоді би не було жодних питань. Але і в одному, і в іншому варіанті фракція "Батьківщина" повністю підтримує цей законопроект. І, звичайно, ми підтримуємо захист ролі жінок в захисті нашої країни. Дякую.
Папієв Михайло Миколайович. Після цього переходимо до голосування.
Дякую. Шановні колеги, ви знаєте, автори цього законопроекту, вони мали на увазі одне, а реалізували абсолютно інше. Хотілося би, щоб автори вивчили українську мову. Захисник – це чоловічий рід. Тобто в множинному буде – захисників. Якщо жінка – захисниця. А в множинному буде – захисниць. Тобто, якщо вони хотіли якось об’єднати, щоб була гендерна рівність і все інше, треба ж ще врахувати і інші тенденції, бо є і ті, хто не визнає себе чоловіком або жінкою. Тобто треба було тоді йти далі і треба було назвати в середньому роді: захищаючого Вітчизну. Тобто, шановні, є українська мова ви беріть, проконсультуйтеся, а потім вже виносіть такі недолугі законопроекти. Тобто мета одна, а виконання криве, як завжди. Дякую.
Соломія Анатолівна Бобровська.
По-перше, українська жінка завжди була органічно вплетена в боротьбу за українську державність, і особливо останнє двадцяте століття цьому було підтверджено. І хочу нагадати попередньому виступаючому, що жінка йде обороняти не для того, щоб чоловікам було нехолодно і неприкро, а тому що вона має відвагу і силу змінити спідницю на штани і ставати однаково в рівень з чоловіком. Цінуйте це і поважайте. Дякую.
Всі бажаючи виступили? Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування цей законопроект. Тут комітет рекомендував за основу і в цілому. За основу, да? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 73 Кодексу законів про працю України (реєстраційний номер 2325). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:07:31]] За-261 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим.