Доброго ранку, шановні народні депутати! Прошу сідати на свої робочі місця, підготуватися до реєстрації. Інформую вас, що сьогодні день народження святкує народний депутат Пономарьов Андрій Вікторович. Привітайте його. [[Оплески]] Прошу включити систему "Рада" і провести реєстрацію народних депутатів України. [[10:03:18]] В залі зареєстровано 322 народних депутати. Верховна Рада розпочинає своє ранкове засідання. Шановні колеги! Інформую вас, що Збройні Сили і Національна гвардія продовжують активний наступ на терористів і злочинців. І дії наших військових достатньо ефективні і результативні. Я маю переконання, що саме завдяки активним діям наших Збройних Сил, нашої Національної гвардії ми повністю розчистимо від терористів і звільнимо від загарбників схід нашої України. І Донецька, і Луганська області знову будуть жити в мирі і працювати разом на могутню, сильну Україну. Слава Україні! [[Оплески]] Шановні колеги! Хочу вас також проінформувати, що з життя пішов видатний український письменник, патріарх української літератури, лауреат Шевченківської премії Анатолій Дімаров. Прошу вшанувати його пам’ять хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Прошу сідати. Шановні колеги, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради України в середу ми маємо 30 хвилин для виступів народних депутатів з внесенням пропозицій, заяв, повідомлень. Прошу народних депутатів записатись на виступ. Слово надається народному депутату України Пазиняку, фракція "Батьківщина". Будь ласка. Колеги?
Передаю, передаю слово Григорію Немирі з фракції "Батьківщина".
Будь ласка, прошу, Григорій Немиря. Включіть мікрофон Григорію Немирі.
Григорій Немиря, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, минулого тижня була підписана Угода про асоціацію. Не треба нагадувати всім присутнім, що це не просто акт підписання - це крок до закріплення історичного вибору України як європейської країни. Давайте не забувати, що гасло "Україна – це Європа" - це не було гасло, яке видумали політтехнологи і політики, це тема, це стрижнева тема українського народу. Сьогодні в той час, коли ми зараз з вами тут, в Києві, парламент Молдови збирається на спеціальну сесію, для того щоб ратифікувати Угоду про асоціацію між Молдовою та Європейським Союзом. Наступного тижня це зробить парламент Грузії. Хочу нагадати, що коли Україна завершила переговори про Асоціацію, ані Молдова, ані Грузія до того моменту і близько не підійшли до цього етапу. Цього тижня парламент Румунії ратифікує цю угоду. Наступного тижня це зробить парламент Латвії та інших країн-членів. Ми вважаємо, що це питання політичної відповідальності, для того щоб Верховна Рада вже цього тижня ратифікувала угоду. Ратифікація угоди є найкраща антитерористична операція, яку може проводити незалежна, суверенна, європейська держава Україна. Саме тому ми закликаємо Президента України невідкладно подати на ратифікацію текст Угоди про асоціацію включно з поглибленою зоною вільної торгівлі. Хочу проінформувати колег народних депутатів, що вчора Комітет з питань європейської інтеграції розглядав це питання і прийняв рішення звернутися до Президента з вимогою подати цей документ на ратифікацію. Сьогодні у Верховній Раді зареєстрований проект постанови з аналогічною рекомендацією до Президента України: невідкладно подати текст угоди. Фракція "Батьківщина" виступає за ратифікацію Угоди про асоціацію. Завтра, в четвер, традиційний день для цього відведений. Ще раз підкреслюю, це буде наша найкраща відповідь на неспровоковану агресію на сході України та анексію Криму.
Дякую. Шановні колеги, я хочу вас проінформувати. Як тільки Президент внесе угоду для ратифікації, ми невідкладно розглянемо її в сесійній залі. Народний депутат Пацкан, фракція "УДАР", будь ласка.
Прошу передати слово Фірсову Єгору Павловичу, представнику Донецька.
Будь ласка.
Уважаемый председатель, уважаемые коллеги! Прошлую неделю я проработал в Донецкой области в зоне АТО, общаясь со своими избирателями., и сейчас просто обязан перед Донбассом озвучить то, что говорят и что требуют люди. Не верьте тому, кто скажет, что Славянску сейчас нужен русский язык. Не верьте тому, кто скажет, что Краматорску нужна децентрализация. Все, что нужно Донбассу, – это мир и спокойствие. Все, что касается тех территорий, где не идут боевые действия, то люди в один говорят следующее. Первое. Люди требуют тотальной перезагрузки государственной и местной власти. Причем местные выборы – это только первый шаг. Ну, вдумайтесь, из 18 руководителей районных государственных администраций 14 назначены еще Януковичем. Люди смотрят на государственную вертикаль и не видят совершенно никаких изменений. Начиная с участкового, заканчивая начальником областного управления милиции, – это все ставленники и пособники Януковича и главные рассадники сепаратизма. Поэтому люди требуют кадровых изменений. Второе. Люди требуют досрочных перевыборов в парламент. Часто задают вопросы: почему народных депутатов 450, а на работу ходит в лучшем случае 300? Где наши мажоритарные депутаты? Почему они не отстаивают наши интересы? Почему они самоустранились? Почему они нам не помогают? Поэтому Донбассу нужны новые представители в парламенте, которые бы реально представляли и отстаивали их интересы. И третье. Людей волнует общее будущее Донбасса, что будет с Донбассом завтра. Вся инфраструктура разрушена: разрушены мосты, путепроводы, перспективная молодежь уезжает, прогрессивные предприниматели тоже покидают Донбасс. Люди совершенно не понимают, что будет завтра. Нарушено водоснабжение, повышена криминогенная обстановка. И это только час вопросов, которые требуют разрешения. Поэтому именно эти проблемы правительству нужно включать в план развития Донбасса. Мы все забываем об еще одной проблеме, которую централизовано никто не решает, – это проблема беженцев и переселенцев. По официальным данным, уже больше 60 тысяч покинуло Донецкую область. Но я скажу так: на прошлой неделе я ехал из Донецка в Киев, по моему направлению каждая пятая машина была с донецкими номерами. На данный момент централизовано для беженцев не делается ровным счетом государством ничего, и этих людей можно понять, они потеряли все: бизнес, работу, недвижимость. Например, для донецких предпринимателей нужно создавать единое "разрешительное окно", освобождать от налогов минимум на 6 месяцев, пока их бизнес не "станет на рельсы". Поэтому рабочая неделя парламента и Кабинета Министров.
Дайте півхвилини звершити виступ.
должна начаться с создания единого государственного органа по разрешению всех этих вопросов. По логике вещей, это должно быть министерство по вопросам Крыма и Донбасса, которое решало бы эти все проблемы в комплексе. Спасибо!
Народний депутат Бриченко, "Батьківщина".
Передайте, будь ласка, слово Миколі Томенку.
Шановний Олександр Валентинович, шановні колеги! Хотів би звернути увагу на низку проблем стосовно сьогодні ситуації на Сході, оскільки мої зустрічі у військових частинах, на кордоні з нашими військовослужбовцями, офіцерами і солдатами змушують мене публічно сказати про низку проблем, які ми мусили спільно вирішити. Перша проблема – це діяльність військкоматів. І думаю, Олександре Валентиновичу, будемо спонукати і Міністерство оборони, і всіх відповідальних, можливо, проаналізувати, подивитися, де необхідно замінити керівників військкоматів. Оскільки сьогодні складається ситуація, що є величезна кількість підготовлених людей, які пройшли війни, які готувалися в українській армії за бюджетні кошти, які добровільно хочуть бути на Сході. Вони не можуть потрапити на підготовку і на Схід. Натомість беруть тих людей, які мають сім’ї, мають дітей, двох, трьох, які не зацікавлені і не хочуть бути на Сході. І створюється і моральна, і психологічна ситуація, коли ми в центрах навчання, де я був, отримуємо тих людей, які всупереч своєї волі знаходяться в центрах перепідготовки перед операцією АТО. Натомість тисячі, десятки тисяч людей прагнуть захищати Україну, а військкомат бавиться там в старі корупційні схеми. Друга проблема – проблема переселенців. Я думаю, що ми уряду мусимо чітко вказати на те, що останнє рішення, за яким сьогодні рівень координаційних штабів по переселенцях в Україні зроблений по принципу, що заступник керівника обласної служби МЧС є керівником штабу по переселенцях. Що він зробить? Які у нього повноваження? Сьогодні голова обласної адміністрації, мінімум перший заступник голови обласної адміністрації, мусить бути керівником штабу, бо переселенця треба нагодувати, десь, може, в лікарню звернутися з ним, знайти помешкання. Тому я вважаю, що це не адекватне рішення уряду, оскільки ми сьогодні знаходимося. бо в кожній біді і війні є і позитивні сторони. Сьогодні унікальна можливість на заході, в центрі України показати людям з Донецької і Луганської області, що в нас немає двох чи трьох сортів. До речі, я прокуратурі вказую, що треба було б уже відкрити кримінальну справу і посадити тих людей, які в 2004 році Україну на три сорти поділили і підготували сьогоднішнє протистояння, бо розділення на три сорти – це був початок елементів війни, яка сьогодні на Сході. Так як вони останні роки ділили всю Україну, то вони це спровокували, а Путін цим скористався. Тому сьогодні робота з переселенцями – це пріоритет уряду, а не повинні займатися департаменти нижчого рівня. І насамкінець, друзі, я би хотів от трошки героїзм депутатів зупинити. Я чув вчора: там всі хочуть постанову приймати і воювати на Сході. Постанову не треба приймати, у нас багато учасників бойових дій, які бойові дії по телебаченню бачили. Хочете воювати - беріть зброю, йдіть на фронт, не треба тут виступати, малюватися, коли хочете допомагати.
Дайте завершити, півхвилини.
Йдіть на кордон, допомагайте, я знаю десятки депутатів, які, коли сесія не працює, допомагають організаційно, технічно, військово, морально і не б’ють себе в груди. Тому вся Україна сьогодні повинна бути на Сході, кожний депутат повинен бути на Сході, і тоді ми переможемо. Слава Україні!
Народний депутат Мірошниченко, фракція "Свобода".
Ігор Мірошниченко, фракція Всеукраїнського "Свобода". Шановні українці! Я п’ятий місяць разом зі своїми побратимами з Всеукраїнського об’єднання "Свобода" б’юся над питанням безпеки інформаційного простору в Україні. У нас триває війна, але війна продовжується Росії проти України не лише на східних кордонах і не лише в анексованому Криму, але і в інформаційному просторі, до якого досі люди, які мають відношення до влади, залишаються байдужими. Інформаційний простір, знову наголошую, – це питання національної безпеки. А тепер подивимося, що відбувається в нашому інформаційному просторі. Серіали: "Хроніка убойного отдела", "Убойна сила", "Прокурорская проверка", "Дознаватель-2". Телеканал ICTV: "Врятувати боса", "Просте життя", "Слід". Телеканал "Україна", телеканал "Плюси" і СТБ Пінчука проходяться по "Інтердевочкам". Це все контент сусідньої держави - Росії, Путіна, який зомбує і воює проти українців продуктом на наших телеканалах. Скільки це буде продовжуватися?! Переходимо до Першого національного каналу. Давайте подивимося, що відбувається на державному каналі, який фінансується за наші з вами кошти. Керують ним, нагадаю, тріо: Аласанія, Лієв і Юрлова, така собі пані. Хто такий Зураб Аласанія? Зураб Аласанія - це той чоловік, який каже: "Я не против России и не за Украину".Він керує національним телеканалом. Людина, яка закрила понад 30 програм українського контенту, зокрема програму "Крок до зірок", в якій могли діти проявити свої українські фольклорні таланти. Хто такий Лієв? Це товариш, який казав в Криму: "Новая власть - новые возможности. А пані Юрлова, яка сьогодні керує на телебаченні, якщо вірити засобам масової інформації і світлинам із джерел соцмереж, є дуже близькою людиноюдо Зураба Аласанії. Я звертався до Генеральної прокуратури з вимогою розслідувати діяльність громадського телебачення на Першому національному, не тому, що я не люблю журналістів, а тому що громадське телебачення за 12 гривень у місяць має шість з половиною годин ефіру на нашому Першому національному каналі без жодних конкурсів і без жодних контрактів. Знаєте, скільки це коштує державі? Сімсот тисяч гривень щомісяця. Запитання: на яких умовах громадське телебачення прийшло на Перший національний і без жодних конкурсів зайняло цю нішу? У нас сьогодні недовиконання державного замовлення. Якщо півтори тисячі працівників НТКУ не можуть забезпечити цілодобового мовлення на державному каналі, значить треба міняти керівництво, значить це свідчення неефективного менеджменту і свідчення інформаційної війни проти української держави. Годі вже спостерігати байдуже, як московські окупанти використовують наш інформаційний простір у війні проти.
Дайте завершити.
бо інформаційна зброя, ще раз наголошую на цьому, вона вбиває не менше, ніж зброя автоматична. Тому будьмо пильними і захистимо свій інформаційний простір. Слава Україні!
Народний депутат Княжицький, фракція "Батьківщина".
Дякую. Я, по-перше, хочу підтримати те, що говорив з цієї трибуни Ігор Мірошниченко, теж торкатимуся проблеми інформаційного простору, але не лише його. Якось так сталося, що ми нібито після нашої Революції гідності прокинулися в іншій країні, але абсолютно цього не відчули. Якось так сталося, що всі демократичні сили мали би об’єднатися за те, щоб провести в країні реформи і якомога швидше приєднатися до європейського дому, але відбувається все по-старому. Нам досі не зрозуміло, чому ми не повинні так швидко ратифікувати Угоду про асоціацію з Європейським Союзом, як це зробила Грузія і Молдова. Може, для цього є якісь причини? Може, просять наші західні партнери? Але тоді Президент, який показував тут ручку Януковича, якою той відмовився підписати угоду, має прийти сюди і сказати, чому ми не повинні спішити з ратифікацією цієї угоди. Ми повинні тут, в залі, щиро обговорювати, чому подається проект Конституції, яка, по суті, є покручем між Конституцією Януковича і якимись європейськими зразками, і нащо нам повернення до цієї Конституції Януковича? Ми повинні чітко сказати, чому представники Президента на місцях за новою Конституцією повинні регулювати дії урядових представників і фактично обмежувати діяльність уряду, який в парламентсько-президентській республіці є незалежним. Так, ми всі це читаємо, але ми мовчимо. Чому ми не можемо відверто цього обговорити хоча би для єдності всіх тих людей, які хочуть змінити нашу країну. Ми нарешті повинні сказати, чому тихенько ми подаємо законопроект про вибори, який фактично залишає стару систему, де половина обирається на маленьких мажоритарних округах корумпованими представниками колишньої влади і людьми з незрозумілими політичними поглядами, а половина – за списками. Чому ми не обговорюємо той самий, з моєї точки зору, достатньо якісний законопроект Рудьковського, який готував Ключковський? Чому ми не обговорюємо той законопроект, який от зараз подає "Батьківщина", власний законопроект, про пропорційні списки, але відкриті пропорційні списки? Чому ми не ведемо цю дискусію, коли суспільство очікує від нас виборів? Запитань на це немає, тому що нам здається, що нібито прийдуть нові люди, але зможуть діяти так само, як Янукович, але трошечки м’якше, так, що ніхто нічого не помітить. Десь там під столом ми карти пересмикнемо і залишимо систему управління. А для того, щоб цю систему управління залишити, ми ніяк не можемо призначити Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення. Скільки разів ми говоримо про те, що в цій раді мають бути відомі особистості, люди, які своє ім’я і свою честь поклали на служіння Україні, і відомі юристи, відомі фахівці – люди, за яких буде не соромно. Знову під килимом люди, які керують великими телехолдингами, хочуть залишити систему, яка була. Під виглядом створення суспільного мовлення на тому мовленні, яке суспільне, досі крутиться реклама холдингу "Вести". Уряд свариться, що цей холдинг є антиукраїнським, а на УТ-1 крутиться реклама. Ігор Мірошниченко тут про це вже говорив. Я зателефонував до пана Аласанії. Жодної реакції, окрім того, що "ми за це не несем відповідальності, бо ми комусь продали цей час". Якщо ми так будемо ставитися до країни і до її майбутнього, тут буде не третій Майдан.
Дайте завершити виступ.
тут буде нормальне повстання, яке буде тільки шкодити Україні. Ми всі маємо об’єднатися для того, щоб цивілізовано будувати нормальну європейську державу. Дякую.
Народний депутат Каплін, фракція "УДАР".
Шановні колеги! Шановні українці! 6 років тому Рада з міжнародних відносин Російської Федерації затвердила нову зовнішньополітичну доктрину. По суті, вона являє собою втілення квазімістичного російського шовінізму. Має три надзвичайно зухвалі концепції: про так званий розділений народ, так звану необхідність захищати по всьому світі росіян, і начебто на росіян в усьому світі розповсюджується російський суверенітет. По суті, це плагіат Путіна - Адольфа Гітлера, це 1939 рік, і Україна вже стала жертвою реалізації цієї концепції. Разом з тим, ми в середині України, на жаль, сьогодні не можемо вирішити нагальних питань, аби блокувати розширення, розгортання цієї імперської доктрини. Так, незважаючи на мої виступи з цієї високої трибуни, на ток-шоу, які дивляться мільйони українців, до цього часу ми продовжуємо спонсорувати щомісячно тероризм. Із десяти захоплених у Луганській і Донецькій області телевеж, які вимкнули прогресивні українські канали, такі як "1+1", "5 канал", інші демократичні канали, продовжують транслювати канали з Росії, які подрібнюють пропагандистське інформаційне лайно і поширюють його на територію Луганської і Донецької області. Це робить, і я відповідально заявляю, людина, призначення якої було помилкою, надзвичайно небезпечною помилкою, вже нової влади: генеральний директор Держкомзв’язку, Дерспецзв’язку Звєрєв, який до того ж, по дивному співпадінню, являється кумом Сівковича. Рівно мільйон гривень на рік ми перераховуємо для фінансування електропостачання цих веж. Я прошу Голові Верховної Ради дати доручення розібратись в цьому питанні і зробити негайні кадрові висновки. Далі. Ми повинні продовжувати боротьбу з агентами Кремля всередині парламенту, зокрема Комуністичної партії України. Вчора ми з Олегом Ляшком зареєстрували законопроект, який дозволить нам скасувати реєстрацію фракції Комуністичної партії України. Також, користуючись нагодою, я хоті би передати побажання пана Дубневича, депутата від Львівщини, аби ми дали доручення МЗС і вони, і Міністерство закордонних справ звернулося до європейського співтовариства з тим, щоб дозволили експорт шоломів, кевларових шоломів і бронежилетів на територію України. Так само вчора мною зареєстровано проект постанови про закриття щурячих переходів під землею Верховної Ради України. Дорогі колеги! Нам прийдеться платити по рахункам простих людей! Нам.
Дайте можливість завершити, півхвилини.
Нам не вдасться уникнути відповідальності, але ми повинні знайти розумне рішення, щоб не повторилася історія з Морозом. Коли прийняли рішення для дітей війни, а потім діти війни засипали суди, в тому числі і європейські, а грошей на це немає. І останнє. Ця Верховна Рада України потребує перезавантаження. Давайте наберемося мужності і приймемо рішення про перевибори! Закінчу словами свого великого земляка Скороводи.
Дякую, дякую. Ми вже дали півхвилини. Буде можливість у вас ще виступити. Народний депутат Бондаренко, Партія регіонів.
Герман, Герман.
Передає слово народному депутату Герман.
Коли тут сьогодні зранку пан Голова вітав наших депутатів з днем народження, я пригадала собі, і хотіла би так, делікатно, пригадати про це і владі, що сьогодні день народження Донецької області. Усі роки, протягом 20-ти і більше років української незалежності, в цей день нагороджували трударів Донбасу, в цей день нагороджували Донбас. Сьогодні теж нагороджують, посмертно, правда. Я хотіла сьогодні схилити голову перед усім народом, перед усіма людьми, котрі проживають на Донбасі, на Донбасі, який сьогодні стікає кров’ю. Кілька тижнів тому тут, на цій трибуні, стояв представник шахтарів, людина, яка понад 30 років попрацювала на шахті, яка є Героєм України, але йому не дали говорити, бо він говорив по-російськи, і вискочило тут кілька депутатів і збивали йому мікрофон. Я думала про те, як боляче на це дивитися його побратимам і всім людям на Донбасі. Але навіть при цьому, навіть при тому, що з цього залу лунають голоси про те, щоб робити поїзди і невдоволених вивозити до Росії з Донбасу, так, як колись зі Львова вивозили на Сибір (100 тисяч людей вивезли зі Львова незадоволених на Сибір), чим це закінчилося? Що 300 тисяч - їх рідні, близькі, діти - стали і не дали тим, хто вивозив їх, зробити те, що вони хотіли зробити на нашій землі. Так і Донбас не дасть. Але навіть при тому, що Донбас сьогодні в обличчі столиці української має не маму, а мачуху, навіть при тому ми скажемо сьогодні Путіну на його заяву про те, що він буде захищати російськомовних на Україні всіма способами, скажемо: "Дякуємо, але не треба. Ми самі наведемо лад у нашій країні". Партія регіонів продовжує наполягати на тому, що необхідно повернутися до мирного діалогу на Донбасу. Мир – це першооснова подальшого політичного процесу, і наша позиція в цьому незмінна. Алгоритм має бути такий: спершу – мир, потім - зміни до Конституції: реальна, а не на словах, децентралізація, російська мова і фінансова незалежність, і лише потім вибори. Я дуже надіюся і дуже хочу, щоб партія війни в Україні не перемогла здоровий глузд в Україні.
Народний депутат Розенко, фракція "УДАР".
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". Безумовно, от лейтмотивом всіх виступів попередніх виступаючих стає у нас ситуація на Сході. Безумовно, ця ситуація лежить і пролягає через серце кожного українця, кожного громадянина України, який переживає цю ситуацію вкрай важко. Але давайте не забувати і про інші теми, які так само турбують кожного українця сьогодні в нашій державі. І я хотів би пару слів сказати про проблему, яка стосується підвищення цін на житлово-комунальні послуги в Україні. Безумовно, підвищення цін на газ для України в декілька разів, яке здійснила отак, волюнтаристськи, односторонньо, Російська Федерація, примушує сьогодні владу приймати абсолютно не популярне рішення, в тому числі і щодо підвищення цін на житлово-комунальні послуги, на підвищення цін, тарифів, а в тому числі підвищення цін на газ для населення. Але треба, з іншого боку, розуміти про те, що сьогодні є соціальні програми, які чітко захищають кожну малозабезпечену родину від такого стрімкого підвищення цін на житлово-комунальні послуги і на газ для населення. Сьогодні в Україні існують дві щонайменше програми. Перша - це програма субсидій, яка сьогодні, якою користуються біля півтора мільйона українських родин. Друга програма, яку нещодавно затвердив уряд, – компенсація підвищення цін на житлово-комунальні послуги. Всі родини, в яких доходи громадян менше прожиткового мінімуму, всі підвищення тарифів їм компенсуватиме держава. Всі сьогодні кошти, необхідні для цього, передбачені в Державному бюджеті України. Але нас турбує інше. Представники фракції "УДАР" сьогодні їздять по всій Україні і зустрічаються з людьми. І ми сьогодні бачимо одне – що люди просто не знають про існування цих соціальних програм. Влада їх начебто хоче захистити, але і не інформує людей, що є такі соціальні програми. Тому фракція "УДАР" вимагає від уряду і від місцевих органів влади посилити інформування громадян України про соціальні програми, які захищають людей від підвищення цін і тарифів, від підвищення цін на житлово-комунальні послуги. І друге. "УДАР" сьогодні вимагає від уряду і від місцевих органів влади до людського ставлення до кожної людини, яка приходить в управління соціального захисту населення і хоче оформити відповідну соціальну допомогу. Чиновник не повинен відмахуватися від людини, як від назойливої мухи, кожен чиновник зобов’язаний допомогти людини оформити необхідну соціальну допомогу. Чиновник зобов’язаний.
Дайте можливість завершити виступ.
Чиновник зобов’язаний допомогти кожній людині оформити субсидію чи матеріальну допомогу для. людини. Тому якщо ви сьогодні стикаєтесь з чиновницьким свавіллям, звертайтеся до фракції "УДАР" з конкретними прізвищами. Ми будемо захищати права кожної людини в цей непростий для держави час.
Народний депутат Бутківський, фракція регіонів.
Прошу передати слово Пономарьову.
Будь ласка.
Андрей Пономарев, 61 избирательный округ, Донецкая область. Я, прежде всего, обращаюсь к гражданам Украины и к жителям своего родного избирательного округа, представителям и жителям города Снежного, Докучаевска, Амвросиевского района и Старобешевского района. Знаете, я сегодня в день своего рождения так и понял, что до конца не выдавил из себя производственника и не стал политиком - политиком, для понимания большинства этого зала, синонимом лицемерия, фарисейства и вранья. Честно говоря, я об этом и не жалею. Поэтому для меня произнесенное где-то слово или обещание, независимо кому, независимо, где и когда, является высшей категорией нравственной ответственности. Также я думаю, что слова Президента значат тоже для него, поэтому мне было чуть-чуть не понятно, когда больше недели назад Президент, обращаясь к жителям Востока Украины, вместе с другими месседжами, говорил о снятии казначейских ограничений и финансовых платежей для востока Донбасса. "Свежо предание, да верится с трудом". Более месяца, как жители города Снежного: пенсионеры, работники бюджетных сфер, работники социальных, - ни копейки не получили. Вы можете представить: люди не могут купить лекарство, воды, в элементарных человеческих условиях жить. Вы понимаете, мне тут рассказывают: небезопасно там. Тогда, где логика, объясните мне: через город Снежное, через банковские и почтовые учреждения перечисляются деньги для соседних районов (для Шахтерского, Амвросиевского районов и города Шахтерска). То есть туда завозится, трансформируется, распределяется. Я не пойму! Дальше, если там не безопасно, почему выплатили шахтерам? Правильно, правильно сделали шахтеры, потому что гвардия труда имеет право, конечно, получить первоочередное. Но причем здесь заложники закрытых медицинских учреждений? Причем здесь, извините, женская тюрьма?! Женщины, я к вам обращаюсь, которые месяц не могут, платежа копейки не получить! Вы знаете, я неделю назад, на сессионной, предлагал кому-то из вот здесь сидящих, выехать на территорию своего родного округа. Выехать, не так, что за 30 километров или с охраной в 200 человек. Пожить, поработать недельку, как живу я там, походить по людям, позаниматься водой, в сапожках пройти по карьеру, в шахту можно спуститься, чтобы там послушали и определились. Я еще раз предлагаю сейчас, ко всем здесь сидящим: завтра утром выехать на территорию 61-го округа - и убедиться, насколько безопасно в городе Снежном. Я вам скажу: там безопаснее, чем возле парламента в Киеве - то, что было вчера! Я знаю, о чем говорю! Тут только что один мой вроде бы земляк рассказывал, чего хотят люди Донбасса. Да что он там знает?! Знаете, по главам райадминистраций, я не знаю, как в других округах, но благодаря главам райадминистраций Стабешевского района и Амвросиевского района, благодаря мэрам этих городов, вернее секретарю, там, понимаете, мир, по крайней мере, мир относительный, мир внутри, спокойствие и нет криминала бытового.
Дайте завершити. Дайте півхвилини завершити.
Мое предложение остается в силе. Я там сижу, кто хочет со мной - поедем, поработаем, поживем недельку и послушаете. Кстати, единственное, чего не знаете, что люди требуют запретить трансляцию по телевидению Верховной Рады, потому что большего рассадника сепаратизма, большего выступлений внефракционных извращенцев я еще не видел. Слава труду! Не знаете, что ответить? Донбассу слава!
Шановні колеги! Я хочу проінформувати представників Партії регіонів, що саме тому, що терористи, яких, до речі, підтримують окремі народні депутати, захопили центральні управління Національного банку в області Донецькій і Луганській, казначейства, саме тому, завдяки діям терористів, обмежені сьогодні можливості перерахування соціальних виплат по багатьом регіонам Донецької і Луганської області. Але ці регіони скоро будуть звільнені - і люди будуть отримувати, як і мають право за Конституцією, і пенсії, і зарплати, і мирне життя повернеться на Донбас, незважаючи на провокаторів і терористів. Будь ласка, останній виступ. Народний депутат Павловський.
Андрій Павловський, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, народні депутати! Ми всі, коли в нашій країні на Сході йде війна, повинні бути у Верховній Раді в питаннях щодо підтримки оборони, цілісності нашої держави як одне ціле. І тому, всі таємні посібники терористів, тікайте геть звідси, не заважайте Україні йти європейським шляхом! Бо, дійсно, скоро вас туди на вилах винесуть. А зараз я хотів би звернутися, сказати до того, що якщо там дійсно йде війна, і давайте речі називати своїми речами, там є неприхована, необ’явлена війна путінської Росії проти нашої країни. А якщо є війна, то треба забезпечити нашим військовим, які кладуть там життя за Україну, відповідне правове забезпечення і юридичну підтримку. Тому треба, щоб Президент нарешті наважився, суспільство очікує продовження від Петра Порошенка твердих і рішучих кроків, наважився і підписав указ про введення воєнного стану на сході країни. Це розв’яже руки нашим військовим, вони будуть себе відчувати юридично захищеними. І друге питання. Подивіться, Молдова, Грузія вже на цьому тижні ратифікують Угоду з Європейським Союзом. А ми чого чекаємо? Що за інтриги не дозволяють Президенту подати до Верховної Ради цю Угоду? Фракція "Батьківщина" наполягає, просить Президента: подавайте Угоду з Європейським Союзом до парламенту, ми її ратифікуємо на цьому тижні, голоси у Верховній Раді під це є. ([[Оплески]]) Тому, друзі, зараз є дві важливі проблеми в країні, які треба негайно, не відкладаючи, вирішувати, – це введення воєнного стану і ратифікація Угоди з Європейським Союзом. Все інше - це другорядні речі. Виграємо війну, захистимо Україну - все буде добре в нашій країні. Треба діяти твердо і рішуче. Слава Україні!
Шановні колеги, ми завершили виступи народних депутатів. Я прошу вас заслухати оголошення. Відповідно до статей 59,60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" повідомляю про створення у Верховній Раді України сьомого скликання депутатської групи "За мир та стабільність", до складу якої увійшло 32 народних депутата України. Уповноваженими представниками депутатської групи "За мир та стабільність" обрано народних депутатів України: Грушевського Віталія Андрійовича, Балицького Євгена Віталійовича, Присяжнюка Олександра Андрійовича. Шановні колеги, дві фракції звернулися з вимогою надати їм можливість для консультації і провести перерву. Я так розумію, що замість перерви - це фракції: "Батьківщина" і "Свобода", - замість перерви є можливість просто зробити заяву. Так чи ні? Будь ласка, народний депутат Тарасюк Борис Іванович з заявою від фракції.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Фракція "Батьківщина" і фракція "Свобода" просили про перерву для того, щоб висловити своє ставлення до питань, які мають відношення як до сьогодення України, так і до її майбутнього. Нас глибоко турбує ситуація, пов’язана з проведенням терористичної і мародерської діяльності з боку терористичних банд, керованих путінською Росією. Ми стурбовані тим, що затягується процедура подання на ратифікацію Угоди про асоціацію, підписану минулого тижня. В зв’язку з цим я хотів би сказати наступне. 27 червня відбулася історична подія: Президент України від імені української держави підписав Угоду про асоціацію, разом з ним це зробили представники Молдови і Грузії. На відміну від молдовської і грузинської Угоди про асоціацію з Європейським Союзом, українську Угоду про асоціацію спіткала дуже, я б сказав, драматична доля. Якщо молдовський парламент збирається ратифікувати цю угоду завтра, а грузинський – наступного тижня, то доля ратифікації Угоди про асоціацію між Україною і Європейським Союзом знаходиться в підвішеному стані. Я хочу нагадати, що саме за Угодою про асоціацію пов’язані драматичні події в нашій державі, саме через рішення уряду Януковича-Азарова про припинення підписання Угоди про асоціацію відбулася Революція гідності, яка тривала більше трьох місяців. За це заплатили своїм життям 106 українських громадян. Дорогі друзі! Питання виникає: кому вигідно затягування процесу ратифікації угоди? Очевидно, що Росії. Очевидно, що це пов’язано з тим, що на 11 липня призначені трьохсторонні консультації між Україною, Росією і Європейським Союзом з приводу виконання Україною і Європейським Союзом Угоди про асоціацію. Виникає питання: кому це вигідно? Росії вигідно. Чи вигідно це Україні? Тому наші фракції звертаються до Президента України негайно передати документи про ратифікацію Угоди про асоціацію. Дякую за увагу. І прошу слово передати Олегу Тягнибоку.
Будь ласка, півтори хвилини.
Дякую. Шановне товариство, в контексті продовження нашої спільної заяви хотів би оголосити, що фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" однозначно підтримує вищесказане Борисом Івановичем Тарасюком, а також ми пропонуємо до невідкладного ухвалення 15 законопроектів, які спрямовані на протидію агресору і зміцнення національної безпеки, і які мають бути ухвалені в українському парламенті першочергово. Це проект Постанови щодо денонсації Угоди між урядом України та урядом Російської Федерації про безвізові поїздки громадян України і Російської Федерації; про розірвання дипломатичних відносин з Росією; щодо призупинення на території України діяльності філій та представництв банків Російської Федерації; щодо вжиття заходів для застосування санкцій до авіаційних компаній Російської Федерації за порушення правил міжнародних польотів; про тимчасове призупинення акредитації журналістів та технічних працівників деяких засобів масової інформації Російської Федерації при органах української влади; про мораторій на постачання Російській Федерації товарів військового призначення та подвійного використання; про деякі заходи щодо попередження екстремізму та сепаратизму в Україні; про участь громадян України в охороні громадського порядку та Державного кордону. Наполягаємо на реєстрації закону про цивільну зброю та боєприпаси, а також три наші постанови, які сьогодні розглядатимемо: звернення до Генеральної асамблеї ООН, Ради безпеки ООН, Організації безпеки та співробітництва в Європі і Ради Європи щодо виключення Росії з цих організацій. Ну і, звісно, проекту закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення рівня соціального захисту членів сімей військовослужбовців Збройних сил України, Служби безпеки, Держприкордонслужби, працівників міліції. Ну, і Закон щодо гарантій соціально-правового захисту військовослужбовців. А також далі наполегливо вимагаємо поставити Закон про люстрацію і заборону комуністичної ідеології. Слава Україні!
Шановні колеги! Нам треба сьогодні також схвалювати рішення. Нагадую, зокрема, у нас зараз буде розглядатись блок питань, пов’язаних з прийняттям рішень в першому читанні. Я прошу, шановні колеги, щоб ми розпочали роботу з проекту Закону про внесення змін до статті 1058 Цивільного кодексу України (щодо відповідальності банку за порушення умов договору банківського вкладу (депозиту). Будь ласка, народний депутат Булах. Шановні колеги, є пропозиція, щоб весь пакет в першому читанні ми розглядали за скороченою процедурою. Прошу підтримати цю пропозицію. [[10:49:58]] За-162 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановні виборці, народні депутати! Вашій увазі пропонується законопроект про внесення змін до статті 1058 Цивільного кодексу України (щодо відповідальності банку за порушення умов договору банківського вкладу). Основними положеннями даного проекту передбачено відповідальність банків за порушення умов договору банківського вкладу щодо своєчасного повернення вкладів у вигляді сплати вкладу пені у розмірі одного відсотка від суми вкладу. Згідно зі статтею 526 Цивільного кодексу України зобов’язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства. Саме тому мною розроблений даний законопроект, який захистить права та законні інтереси тих людей, які мають депозити. Саме даний проект закону спрямований на припинення практики невиконання банком своїх зобов’язань за умовами договору банківського вкладу. Особливо сьогодні, коли до мене як до голови Підкомітету з питань гарантування вкладів громадян та захисту прав споживачів фінансових послуг щодня надходять десятки звернень від громадян про неповернення банками депозитів. Наша фракція завжди захищала і буде захищати таких людей, яким не виплачують заробітні плати, пенсії, депозитні вклади. Ми повинні створити такі умови, щоб люди, які мають вклади, отримали не лише свої кошти, але й пеню за невиконання банком своїх зобов’язань. Саме тому я вийшла на цю трибуну, щоб захистити не банки, а людей, які в тому числі стоять під стінами Верховної Ради. Саме для того фракція комуністів і розробила законопроект, прийняття якого дозволить захистити права усіх людей, які мають депозити. Я думаю, що кожний народний депутат у цьому залі зобов’язаний подумати зараз про людей, які знову змушені виходити на вулицю, а не про своє благо. Зазначу, що головний комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний.
Дайте можливість завершити виступ.
рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний законопроект у першому читанні за основу. У Міністерства юстиції України були відсутні зауваження щодо законопроекту. Головне науково-експертне управління теж підтримало даний законопроект. Тож прошу всіх народних депутатів проголосувати за дану законодавчу ініціативу для захисту прав наших громадян. Дякую за увагу.
Співдоповідає заступник голови Комітету з питань правової політики Гузенко Костянтин Олександрович. Будь ласка.
Шановні депутати! Комітетом Верховної Ради з питань правової політики розглянуто законопроект про внесення змін в Цивільний кодекс України. Законопроектом запропоновано передбачити відповідальність банків за порушення умов договору банківського вкладу щодо своєчасного повернення вкладів у вигляді сплати банком вкладнику пені у розмірі 1 відсотка від суми вкладу за кожен день прострочення виконаних обов’язків. У Міністерстві юстиції України були відсутні пропозиції та зауваження щодо цього законопроекту. Враховуючи викладене, комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти в першому читанні і за основу даний законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є бажання обговорити це питання? Є. Будь ласка, прошу записатись на виступи. Народний депутат Фурман, фракція "Свобода". Будь ласка.
Олексій Фурман, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Прошу передати слово Маркіяну Лопачаку. Дякую.
Будь ласка, включіть мікрофон.
Маркіян Лопачак, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Дійсно, в проекті пропонується внести зміни до статті 1058 Цивільного кодексу України, якими встановлюється відповідальність банків за несвоєчасне повернення вкладів шляхом сплати вкладнику пені у розмірі 1 відсотка від вказаної в договорі суми вкладу за кожен день просрочення виконання. Вказана норма є актуальною для України, оскільки у державі поширені явища зловживання своїм домінуючим становищем на ринку банків, особливо явище неповернення вкладників фізичних осіб стає доволі поширеним під час кризових явищ в економіці. Від неповернень вкладів страждає уся система держави, оскільки через неможливість скористатися своїми коштами при передачі їх на депозит фізичних осіб немає довіри до банківських установ. Запровадження фінансової відповідальності для банків за несвоєчасне повернення вкладів стимулюватиме банки добросовісно виконувати свої обов’язки перед клієнтами. Зважаючи на вищевикладене, вважаємо за до цільне голосувати за прийняття вказаного законопроекту. Дякую.
Дякую. Народний депутат Томенко, фракція "Батьківщина".
Прошу передати слово моєму колезі Леоніду Ємцю.
Будь ласка, включіть мікрофон Леоніда Ємця.
Шановні колеги! Леонід Ємець, фракція "Батьківщини", місто Київ. Хочу вам зазначити, що наша фракція "Батьківщина" вирішила підтримати даний законопроект, тому що ті зловживання, які є в сфері невиплати депозитів клієнтам вчасно, мається на увазі навіть такі, здавалося б, дрібні невиплати, як у вихідні та святкові дні, коли ці гроші утримуються з вкладників банків, а в той же час банки продовжують нараховувати пеню і штрафи щодо кредитів в абсолютно аналогічних умовах, свідчить про те, що банківська сфера системно запроваджує схеми зловживань, за якими страждають добросовісні вкладники - громадяни України. Тому наша фракція наполягає, що цей законопроект давно мав би бути внесений і однозначно має бути підтриманий Верховною Радою. Тому що Верховна рада діє в інтересах громадян України і, звичайно, в інтересах банківського бізнесу. Але правила поведінки між сторонами - вкладниками і банкірами - мають бути рівноправними. Тому банки мають платити штрафи і пеню за прострочені виплати для громадян, які внесли депозитні вклади. Дякую.
Народний депутат Гінка, фракція "УДАР".
Прошку передати слово Сергію Капліну.
Буди ласка, включіть мікрофон Сергія Капліна.
Фракція "УДАР Віталія Кличка", Каплін, Полтавщина, 144 виборчий округ. Ми хочемо відкрити українському народові одну велику таємницю, чому банки не повертають вклади. 180 банків, які сьогодні працюють в Україні, не повертають вклади простим українським громадянам через те, що якийсь час тому, зокрема за підтримки Комуністичної партії України, Партією регіонів на посаду Прем’єр-міністра України було призначено Миколу Яновича Азарова, який за допомогою молодої команди із синів Віктора Януковича побудували фактично фінансову піраміду. Вони привчили більшість із тих 180 банків жити не на тих засадах і принципах, за якими функціонує і існує світова банківська система: через оптово-роздрібне кредитування, через залучення депозитів, через довгі гроші і таке інше. Вони привчили заробляти гроші у корупційний спосіб через рефінансування, через рефінансування з 20-ти і 30-відсотковими відкатами. І українські громадяни нині вимушені розплачуватися за ці корупційні гріхи Азарова. Я переконаний, що кожен повинен отримати по своїм заслугам і кожен повинен понести відповідальність. Відповідальність тут у Верховній Раді за те, що кришував в свій час цю піраміду Азарова. Відповідальність за те, що нищив українську економіку і перетворив українську економіку на щось незрозуміле для людей, які розуміються на економіці і на тих принципах, на яких вона побудована. Наша політична сила вважає, що потрібно не на словах, не на таких фейкових документах або інших, захищати українських людей. Є суд і є Конституція і її потрібно виконувати. Я особисто докладу зусиль, щоб допомогти кожному.
Дякую. Шановні колеги, у нас є можливість визначитись щодо прийняття цього закону в першому читанні і прошу народних депутатів сісти на свої робочі місця. Перед тим, як ми будемо голосувати, я прошу висловитись з цього приводу представника уряду. Будь ласка. Включіть мікрофон в урядовій ложі.
Шановні народні депутати! Уряд, на жаль, не підтримує цей законопроект у запропонованій редакції, тому що є деякі речі, які потрібно чітко визначати. Наприклад, можливі факти, коли банківська установа не може повернути вклад по об’єктивних причинах. Це, наприклад, да, коли цей вклад заморожений правоохоронними органами. Коли є нормативна база, того ж Національного банку, яка не дозволяє банку це зробити. По цьому законопроекту навіть в такому випадку банк повинен платити 365 відсотків річних пені. Це не дуже є об’єктивно і справедливо. По-друге, розмір самої пені, по тому ж Цивільному кодексу, він повинен відображати, власне кажучи, втрати позивача, реальні втрати. 365 відсотків від вкладу – це, на наш погляд, не є дуже справедливим розміром. І третє. Ми розуміємо, що демонізація банків в даній ситуації – це не є правильним шляхом, тому що банки мають в своїх резервах наші гроші. І якщо ми їх наказуємо в якихось випадках, то це ми забираємо у когось ці гроші, не у банку, а у іншого депозитарія. Тому під час доопрацювання, якщо буде в першому читанні прийнято, просимо врахувати і доповнити цей законопроект реальними, чіткими речами, які чітко будуть визначати: коли, в яких випадках банк повинен сплачувати такі штрафи і пені. Дякую.
Шановні колеги, ми можемо визначатись голосуванням? Я бачу дві руки. Будь ласка, Момот, включіть мікрофон.
Олександр Момот, 27-й округ, Дніпропетровськ. Шановний Олександре Валентиновичу, безумовно, цей закон захищає вкладників банків, і він заслуговує на те, щоб його підтримувати. Але я розділяю застереження заступника міністра фінансів в тому, що вибраний 1 відсоток пені. Чому не 5, чому не 0,5, чому не одна десята? Тому пропоную прийняти в першому читанні і доопрацювати його до другого читання. Дякую.
Зрозуміло пропозицію. Будь ласка, народний депутат Мирний. І будемо визначатись. Прошу секретаріат оголосити всім народним депутатам, які поза залою, щоб вони заходили для голосування.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Хочеться зауважити представнику Міністерства фінансів, що всі ті слушні зауваження, які зараз звучать з ложі уряду, вони могли би бути у вигляді пропозицій і поправок представлені автору законопроекту. І, на наш погляд, Міністерство фінансів, і уряд загалом, мають більш активніше працювати, в тому числі над депутатськими законопроектами. Бо в цій ситуації не йде мова про демонізацію банків, в цій ситуації йде мова про справедливість і відповідальність. Тому що одна сторона має мати точно такі права і обов’язки, як інша. Тоді виникає довіра, чого у нас зараз в банківській системі немає. І тому в першому читанні необхідно приймати, а до другого читання всі оті зауваження, які не тільки в уряді є, а і у депутатів, мають бути внесені, і після того закон має голосуватися в цілому. Тому що справедливості, на жаль, на сьогодні немає, є перекіс в сторону банків. Давайте виправляти. Дякую.
Шановні колеги! Нам треба визначитись щодо прийняття цього закону в першому читанні. Колеги, ми за скороченою процедурою, я і так дав залу можливість виступати, давайте визначатись шляхом голосування. Прошу шановних народних депутатів визначитись щодо прийняття в першому читанні, тобто за основу, проекту Закону про внесення змін до статті 1058 Цивільного кодексу України (щодо відповідальності банку за порушення умов договору банківського вкладу), реєстраційний номер, нагадую, 2202. Прошу голосувати, включіть систему "Рада". [[11:04:16]] За-220 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. 54 – "Батьківщина", Партія регіонів – 37, "УДАР" – 4, "Економічний розвиток" – 26, "Суверенна європейська Україна" – 9, 34 -"Свобода", 29 – Компартія, 33 – позафракційні. Шановні колеги! На повторне перше читання, так я розумію, пропозиція? На повторне перше? [[Шум у залі]] Колеги! Будь ласка, від профільного комітету є представник? Я прошу Гузенка Костянтина Олександровича. Включіть йому мікрофон.
Дякую. Є прохання повернутися до переголосування, так як деякі депутати не встигли проголосувати.
Шановні колеги! Я прошу встигати народних депутатів сідати своєчасно на свої робочі місця і голосувати, ми працюємо над законами і повинні працювати не в буфеті, нагадаю, а саме в сесійній залі. Прошу, шановні колеги, пропозиція є повернутися до цього голосування. Ставлю на голосування щодо повернення до цього питання. [[11:05:47]] За-239 Рішення прийнято. Шановні колеги, підкреслюю, йдеться про перше читання, тобто прийняття за основу. Прошу визначитись парламент щодо цього закону. [[11:06:11]] За-239 Рішення прийнято. Прошу профільний комітет доопрацювати цей проект з урахуванням пропозицій Міністерства фінансів до другого читання. По фракціях, будь ласка. "Батьківщина" – 62, регіони – 41, "УДАР" – 0, "Економічний розвиток" – 25, "Суверенна європейська Україна" – 14, "Свобода" – 34, 24 – КПУ, позафракційні – 39. Шановні колеги, наступне питання - це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення повноважень нотаріусів та особливостей реєстрації похідних речових прав на земельні ділянки сільськогосподарського призначення. Будь ласка, доповідає народний депутат Кулініч Олег Іванович, реєстраційний номер закону 3237. Будь ласка.
Дякую. Шановний пане Голово! Олег Кулініч, група "Економічний розвиток", 147 виборчий округ, Полтавщина. Шановні колеги! Шановні виборці! Законопроект за номером 3237 вирішує дві проблеми: спрощення процедури реєстрації похідних речових прав на земельні ділянки сільськогосподарського призначення та надає нотаріусам право доступу до відомостей на електронних носіях Державного земельного кадастру. Система реєстрації права оренди земель сільськогосподарського призначення, яка почала діяти з 1 січня 2014 року, є однією з найбільших проблем для українських аграріїв. З близько 4 мільйонів договорів оренди землі на сьогоднішній день зареєстровано, за даними "Укрдержреєстру", лише 300 тисяч. Проблема полягає в тому, що для реєстрації похідного речового права, наприклад права оренди на земельну ділянку, спочатку потрібно зареєструвати право власності на цю земельну ділянку в новому реєстрі прав. Цю проблему намагалися частково вирішити, коли з 12 лютого 2014 року відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2013 року за номером 868 набрав чинності новий порядок державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Але запропоновані норми до цього порядку суперечать Закону України про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Тому даним законопроектом пропонується усунути таку невідповідність. Поряд з цим існує ще одна проблема, перед учиненням нотаріальних дій нотаріуси вимагають від клієнтів витяг з кадастру, а вже потім проводять реєстрацію. Тому процедура замість кількох годин займає кілька днів. Це втрата часу, а для нотаріусів це зайва відповідальність. Тому ми пропонуємо забезпечити нотаріусам доступ до Державного земельного кадастру. Це дасть їм можливість самостійно надавати витяг. В результаті час на реєстрацію зменшиться щонайменше як на третину. Також законопроект містить інноваційну норму: надається можливість власнику чи орендарю земельної ділянки подавати заяву про реєстрацію в електронному вигляді. Цю норму пропонується запровадити для сільськогосподарських земель одразу, а для інших категорій земель – з 2018 року. Під час обговорення даного законопроекту на профільному комітеті були зауваження щодо застосування адміністративних стягнень до держаних реєстраторів за порушення ними порядку державної реєстрації. Тому дану норму ми.
Дайте можливість завершити.
Тому дану норму ми виключимо з даного законопроекту. Враховуючи важливість та нагальність прийняття даного законопроекту, я прошу вас, шановні колеги, його підтримати. Дякую.
Шановні колеги, співдоповідає з цього питання заступник голови Комітету з питань правової політики Гузенко Костянтин Олександрович. Будь ласка.
Шановні депутати, Комітет Верховної Ради України з питань правової політики розглянув на своєму засіданні проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення повноважень нотаріусів та особливості реєстрації похідних речових прав на земельні ділянки сільськогосподарського призначення. Даний законопроект розроблений з метою вдосконалення процедури реєстрації похідних прав на земельні ділянки та забезпечення доступу нотаріусів до відомостей на електронних носіях Державного земельного кадастру. Крім того, пропонується у Кодекс України про адміністративні правопорушення передбачити відповідальність за порушення законодавства про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та обтяжень. Комітет вирішив: рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення повноважень нотаріусів та особливостей реєстрації реєстрації похідних речових прав. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я прошу записатися на виступи народних депутатів. Після виступів народних депутатів я попросив би представників уряду прокоментувати цей проект закону. Прошу, включіть систему "Рада". Слово надається народному депутату Бублику, фракція "Свобода".
Прошу слово передати Маркіяну Лопачаку.
Будь ласка, включіть мікрофон.
Маркіян Лопачак, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". У проекті закону пропонується надати нотаріусам під час вчинення ними нотаріальних дій щодо земельних ділянок право доступу до Держаного земельного кадастру з метою пошуку відомостей та формування витягу про зареєстровану земельну ділянку. Передбачається також, що реєстрація похідного речового права на земельну ділянку сільськогосподарського призначення, право власності на яку виникло та було оформлення до 1 січня 2013 року, здійснюється одночасно з реєстрацію права власності на цю земельну ділянку. Ідея надання нотаріусу доступу до Державного земельного кадастру з метою пошуку відомостей та формування витягу про зареєстровану земельну ділянку є доволі прогресивною, оскільки значно спростить процедуру оформлення та реєстрації права власності на земельну ділянку для фізичних та юридичних осіб, оскільки не потрібно буде звертатися окремо до органів ДЗК, стояти в чергах та очікувати, поки нададуть витяг. Однак у випадку надання такого права нотаріусам необхідні зміни до Закону України "Про Державний земельний кадастр" для закріплення за нотаріусом статусу спеціального суб’єкта, на якого покладаються функції державного кадастрового реєстратора. Також варто узгодити вказаний закон із Законом України "Про державну реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяження". З огляду на це вважаємо за доцільне підтримати цей законопроект в першому читанні та доопрацювати до другого. Дякую.
Зрозуміла пропозиція. Будь ласка, народний депутат Пилипенко, "Економічний розвиток".
Дякую, пане Голово. Група "Економічний розвиток", Пилипенко, Полтавщина. Шановні колеги, у нас нещодавно запрацювала нова система реєстрації прав на нерухоме майно, яка передбачає, що право власності виникає з моменту реєстрації, внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно як первинного права, так і похідних прав. Разом з тим, ті права власності, які були зареєстровані до впровадження цієї системи, вони продовжують діяти. Але прийняли закон таким чином, що у нас не передбачається автоматичного оновлення нової системи, і фактично, якщо громадяни набули права власності до того, як запрацювала система, то їм для того, щоб оформити похідні права, я маю на увазі, наприклад, те ж саме право оренди, необхідно щоб це право було, первинне право, було внесено у цей державний реєстр. На практиці на сьогодні ми маємо досить великі черги, зокрема, наприклад, і в сільській місцевості, оскільки в даному випадку ситуація з реєстрацією прав є досить катастрофічною. Тому що, ну, люди в селі не можуть чекати місяцями поки зареєструється, поки внесеться до реєстру право власності, для того щоб зареєструвати право оренди. Їм треба сіяти, їм треба врожай збирати, чекати вони не можуть і ніколи не могли. Інша справа – питання реєстрації права оренди безпосередньо впливає на режим оподаткування аграріїв, які користуються цим правом. Оскільки, якщо землю не зареєстрували, то ти не можеш користуватися спеціальним режимом оподаткування, і це теж має катастрофічні наслідки для села. В принципі, всі мажоритарники, які обрані по сільській місцевості, вони цю проблему розуміють. І до нас постійно звертаються люди з проханням врегулювати цю прогалину у законі. Тому пропозиції автора, я думаю, що і пропозиції Міністерства юстиції, яке, з яким також проводилися на рівні комітету консультації, вони будуть враховані і доопрацьовані до другого читання. Разом з тим, я хочу сказати, що також зареєстрований і законопроект №4201а, який ще дальше впроваджує позитивні механізми.
Дайте можливість завершити виступ.
Дякую. під час реєстрації речових прав на нерухомість. Зокрема, цей законопроект, який ми зараз розглядаємо, прошу підтримати, а також прошу підтримати і законопроект 4201а, який пішов ще далі. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Долженков, фракція Партії регіонів.
Шановний пане Голово! Шановні присутні, виборці! Вашій увазі дійсно представлений законопроект, який носить дуже позитивні реформаторські тенденції щодо реєстрації, державної реєстрації речових прав на землю сільськогосподарського призначення. Суть його полягає в тому, як і попередні доповідачі вже докладали, що з 1 січня 2013 року, дійсно, в Україні запрацювала система Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Але, що стосується державної реєстрації речових прав на земельні ділянки, у нас існує наступна ситуація. Функції щодо реєстрації технічних даних щодо земельної ділянки здійснює земельний кадастр, в Державному земельному кадастрі. А реєстрацію вже власне сформованих земельних ділянок, речових прав на земельні ділянки та відповідно похідних речових прав на земельні ділянки здійснює Державний реєстратор. Вказаний законопроект пропонує одночасно реєстрацію речового права на земельну ділянку з відповідною реєстрацією похідних речових прав на земельну ділянку. Також фракція Партії регіонів, безперечно, підтримує ініціативу стосовно прискореної реєстрації речових прав на земельні ділянки та похідних відповідно речових прав на вказані земельні ділянки сільськогосподарського призначення, які були сформовані до 1 січня 2013 року. Оскільки це дійсно прискорить процес відповідної державної реєстрації, це підвищить законні та охоронені законом інтереси та законні права відповідних власників та орендарів земельних ділянок. Також ми вважаємо дуже прогресивним процедуру направлення в електронній формі відповідної реєстрації, державної реєстрації речових прав на земельні ділянки та похідних речових прав на земельні ділянки до 1 січня 2018 року. Але зауважуємо, що необхідно внести певні ще зміни до указаного законопроекту. Тому ми будемо підтримувати його за основу. Та прошу всіх долучитися до вказаного процесу щодо підтримки вказаного законопроекту. Дякую.
Народний депутат Медуниця, будь ласка. Передає слово народному депутату Ляпіній, будь ласка.
Дякую. Ксенія Ляпіна, партія "За Україну!", фракція "Батьківщина". Даний законопроект насправді спрямований на вирішення важливої, хоча, можливо, і точкової суспільної проблеми, насправді скорочує і спрощує шлях реєстрації, особливо похідних прав на земельні ділянки. І сьогодні, дійсно, реєстрація оренди землі супроводжується зайвими, абсолютно штучними бар’єрами, які насправді нічиї права не захищають. Тому, власне, вирішити цю проблему необхідно. Ми підтримуємо цей законопроект за основу, розуміючи, що треба зробити ще низку редакційних поправок для того, щоб він повністю був гармонізований з ідеологією реформування взагалі системи реєстрації речових прав на нерухоме майно і повністю був гармонізований з тими змінами, які запрацювали вже в цьому році. І можу сказати точно, на прикладі багатьох кроків, які зараз робляться, що доступ нотаріусів, включення нотаріусів в цю систему спростило і скоротило шлях реєстрації. Отже, ми мусимо і далі розвивати цю ідею, а наступним і дуже важливим кроком, який стоїть перед урядом України, є гармонізація реєстрів нерухомого майна і Кадастру державного земельного. Сьогодні ці системи повністю розірвані, технічно, на рівні неможливості обміну інформацією. Це, між іншим, так само є штучним бар’єром і просто-напросто створює зайві клопоти для громадян, яким треба скористатися або підтвердити своє право. Так що пропонуємо за основу цей законопроект підтримати і рухатись далі в напрямку цієї реформи. Дякую.
Народний депутат Гордієнко, 1 хвилина, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Законопроект надзвичайно цікавий, і ми поділяємо всі ті саме тривоги, які висловили автори. Але ми звертаємо увагу на одне: що не вдасться допрацювати, на превеликий жаль, до другого саме читання. І, думаю, що ми давайте подумаємо і погодимося з цим. Сьогодні необхідно звернути увагу на те, що Державний земельний кадастр є надзвичайно недосконалим, інколи є один власник, два власники на одну земельну ділянку. Тому, якщо ми зробимо доступ нотаріусів і будемо множити ці помилки, це призведе до трагедії. Я ще і ще раз звертаю: до другого читання ми цього не виправимо. Давайте думати, цей законопроект запроваджувати лише після того, коли ми вдосконалимо Державний земельний сам кадастр. Бо це приведе до дуже великого негативу для багатьох людей. Фракція Компартії України з цих мотивів, на превеликий жаль, не буде голосувати за даний законопроект.
Шановні колеги, я бачу дуже багато рук. Ми формально завершили обговорення. Будь ласка, давайте ми заступника міністра юстиції послухаємо дві хвилини і будемо визначатися.
Дякую. Шановний Олександре Валентиновичу, шановні народні депутати України! Звичайно, підтримується норма цього проекту, яка надає можливість нотаріусам мати доступ до Державного земельного кадастру. Разом з тим, під час підготовки цього проекту до другого читання слід врахувати наступні зауваження. По-перше, проектом передбачено, що під час реєстрації похідного права, а це право на оренду, в переліку документів, які мають подаватися, не зазначено такий важливий документ, як документ, який посвідчує право власності. А, виходячи з норм Закону "Про оренду землі", передбачено, що договори оренди земельної ділянки укладаються у простій письмовій формі. Це буде означати, що неподання документів, які підтверджують право власності під час реєстрації похідного права, звичайно, буде створювати корупціоногенні ризики під час реєстрації договору оренди земельної ділянки. Це перше. Друге. Цим законопроектом передбачено ввести адміністративну відповідальність за певні порушення під час реєстрації права на нерухоме майно. Разом з тим, треба доопрацьовувати диспозицію цієї норми, приводити відповідність до Закону "Про реєстрацію прав". Крім того, законопроект не визначає посадової особи і органи, які має складати протоколи про адмінправопорушення і буде розглядати ці справи про адміністративні правопорушення. Це друге. І третє, теж важливе питання. Дійсно, суспільство потребує вирішення нагальної такої проблеми, як реєстрація похідного права на земельну ділянку сільськогосподарського призначення. Але, разом з тим, не треба обмежуватися лише такою категорією нерухомого майна, як земельна ділянка сільськогосподарського призначення. Треба вирішувати в законі реєстрацію похідних прав на інші види нерухомого майна. Прохання під час другого читання підтримати ці зауваження. Що стосується законопроекту, про який говорив народний депутат Пилипенко, 4201а, він конче потрібен на сьогоднішній день державі і велике прохання підтримати для включення його, під час розгляду, саме на цій сесії, і на цій сесії прийняти. Дякую.
Шановні колеги, давайте 1 хвилину Оксана Продан від фракції "УДАР". Вони мають право на думку.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні колеги! Фракція "УДАР Віталія Кличка" підтримує цей законопроект, тому що він дійсно дуже важливий. І я згодна тими зауваженнями, які щойно висловила заступник міністра юстиції стосовно того, що цей проект необхідно доопрацювати, але, знову ж таки, згідно з Регламентом ми не зможемо внести зміни, якщо не проголосуємо в першому читанні, стосовно того, яка посадова особа буде мати право приймати рішення стосовно відповідальності чиновників. Тому я би дуже просила комітет, Голову Верховної Ради прийняти рішення стосовно того, щоб ми прийняли в першому читанні, я прошу, щоб всі проголосували, але з умовою, що в законі буде визначено, яка посадова особа буде мати право складати протоколи для притягнення чиновників до відповідальності. Тому що, якщо ми цього не визначимо, тоді дуже важлива норма в законопроекті, стосовно Кодексу про адмінправопорушення і майбутню відповідальність чиновників, після прийняття цього закону не буде працювати. Дякую дуже.
Шановні колеги, ну, дуже наполягає народний депутат Заболотний. І потім я автору дам, щоб він зафіксував ту пропозицію, яка озвучена і Мін’юстом, і Оксаною Продан. Будь ласка, включіть мікрофон. Працює.
Дякую. Олександр Валентинович, я хочу буквально 30 секунд, звернути увагу на одне серйозне зауваження. Дуже багато земельних ділянок є спірні. Дуже багато ділянок є, які сьогодні люди між собою судяться. Дуже багато ділянок є, які поміняли місцями, але не узаконені і це викличе дуже багато судових спорів. Тому я хотів би просто зробити пропозицію і зауваження, що до другого читання треба врахувати ці речі. І врахувати ще, обов’язково, таку річ як відповідальність нотаріуса, який буде мати право доступу до персональної інформації. Це теж треба в обов’язковому порядку передбачити, бо виникне, ще раз повторюю, дуже багато судових справ. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Кулініч, хвилина, прокоментувати пропозицію.
Шановні колеги, я погоджуюся з всіма тими зауваженнями, які були щойно висловлені, і обов’язково до другого читання ми їх всі врахуємо. Що стосується адміністративних правопорушень, то ми взагалі готові цю норму прибрати до другого читання, я про це вже говорив під час виступу. А щодо реєстрації неіснуючих прав, то я хотів би сказати, що норма, відповідно якої така реєстрація може бути проведена, вона визначена діючою редакцією статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень", відповідно пункт 8/1. Тому я прошу, шановні колеги, підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, з тими зауваженнями, які пролунали у виступах і заступника міністра, і депутатів, з підсумковим словом автора закону, я прошу, щоб ми визначились щодо підтримки цього проекту у першому читанні. Реєстраційний номер, нагадую, 3237 – це проект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення повноважень нотаріусів та особливості реєстрації похідних речових прав на земельні ділянки сільськогосподарського призначення. Прошу шановних народних депутатів визначитись щодо підтримки проекту в першому читанні, тобто за основу. [[11:26:46]] За-261 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте розглянемо зараз декілька проектів постанов Верховної Ради. І я прошу, щоб ми зараз перейшли до розгляду проекту Постанови про присудження у 2014 році Премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму та місцевого самоврядування. Від Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Янків Ігор Тарасович, будь ласка.
Ігор Янків, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги! До комітету надійшло 16 пропозицій про присудження Премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму, місцевого самоврядування від обласних організацій, від всеукраїнських молодіжних організацій. При цьому комітет повинен запропонувати Верховній Раді лише 10 кандидатур для отримання даної премії. При визначені зазначених кандидатур комітет виходив з наступного. Оскільки премії присуджуються за внесок молоді в розвиток парламентаризму та місцевого самоврядування, то ми оцінювали саме претендентів за цими параметрами: участь у підготовці законопроектів, моніторинг дотримання законодавства, робота органів місцевого самоврядування. Окрім того, оскільки 16 претендентів представляли 12 областей і місто Київ, комітет пропонував присудити премію представниками різних областей. Кандидатури на присудження премії досягли значних результатів в становленні та розвитку молодіжного руху в Україні, здійснили особисті вагові внески щодо розвитку парламентаризму та місцевого самоврядування у відповідних регіонах країни. Таким чином, пропонується присудити премії наступним особам: Бондарю Арсенію Віталійовичу, Григоришину Роману Мирославовичу. [[Шум у залі]] Бондарю Арсенію Віталійовичу – заступник голови Всеукраїнської спілки молодіжних організацій, Всеукраїнська рада регіонального молодіжного розвитку та співробітництва; Григоришину Роману Мирославовичу – заступник голови Всеукраїнської молодіжної громадської організації "Команда молоді Віталія Кличка"; Дмитрієву Миколі Олександровичу – студенту Чорноморського державного університету імені Петра Могили; Криденко Володимиру Вікторовичу – голові Всеукраїнського.
Дайте можливість завершити виступ.
голові Всеукраїнської молодіжної організації "Совість та надія України"; Крутенко Іллі Геннадійовичу – студенту Інституту інформатики Національного педагогічного університету імені Драгоманова; Лукері Івану Михайловичу - члену правління Всеукраїнської молодіжної громадської організації "Молодь демократичного альянсу"; Мазуру Сергію Сергійовичу - Балтському міському голові; Москвич Майї Юріївні - голові Всеукраїнської молодіжної громадської організації "Національний альянс"; Шимківу Любомиру Петровичу - молодіжному міському голові міста Тернопіль; і Щепетильниковій Єлизаветі Євгеніївні - президенту Всеукраїнської молодіжної громадської організації "Українська асоціація студентського самоврядування". Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді присудити в 2014 році Премію Верховної Ради України за внесок у розвитку парламентаризму, місцевого самоврядування кандидатам, визначених у проекті Постанови Верховної Ради України "Про присудження у 2014 році Премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму, місцевого самоврядування", прийняти її за основу та в цілому.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Є необхідність. Будь ласка, сідайте. Прошу записатися, нагадаю, за скороченою процедурою. Народний депутат Каплін, фракція "УДАР".
Народний депутат Каплін, фракція "УДАР", Полтавщина, 144 виборчий округ. Шановний пане Голово! Шановні колеги! Я би хотів скористатися нагодою виступити перед багатомільйонною аудиторією глядачів телеканалу "Рада", перед своїми колегами з надзвичайно неприємною, але інформацією, на яку ми маємо відреагувати. Кілька днів тому один із найактивніших активістів Полтавщини, можна сказати відверто, організатор Євромайдану у місті Полтава і Полтавській області , доброволець, який відбував службу на Сході, був поранений, на жаль, одним із інструкторів, який готував його до боротьби за суверенітет і цілісність нашої країни. Причому один з моїх помічників, так само доброволець, який зараз там воює за Україну, повідомив про те, що керівництво батальйону змушувало пана Кобу – молоду людину, до речі, яка є громадським активістом, одним із лідерів молодіжного руху Полтавщини, -дати свідчення про те, що це був самостріл, аби керівництво Збройних Сил України на Сході, один з керівників батальйону, не понесли відповідного. відповідної відповідальності. Я офіційно заявляю про те, що не допущу. Причому погрожували тим, що мої побратими, мої соратники, які разом зі мною і разом з народними депутатами Полтавщини піднімали цей рух на Полтавщині кілька місяців тому, будуть звинувачені начебто у сепаратизмі. Я офіційно повідомляю, що не допущу ніяких інсинуацій з цього приводу. Винуватці будуть покарані. Ми зможемо захистити цього хлопця, і я хотів би, щоб Генеральний прокурор України взяв під особистий контроль цю справу. Дякую.
Шановні колеги, я нагадую, що все ж таки ми обговорюємо закон. Що стосується цього питання, прошу оформити протокольне доручення. А зараз я, шановні колеги, прошу все ж таки обговорити ті пропозиції, які внесені Комітетом з питань сім’ї, молоді, молодіжної політики і спорту, саме щодо нагородження молоді преміями Верховної Ради України. Прошу, народний депутат Гузенко, Партія регіонів.
Дякую. Прошу передати слово народному депутату з Дніпропетровщини Момоту Олександру Івановичу.
Будь ласка, включить мікрофон народного депутата Момота.
Олександр Момот, 27-й округ, Дніпропетровськ. Шановний Олександр Валентинович, сьогодні ми розглядаємо вклад молоді в розвиток парламентаризму і місцевого самоврядування. Півроку тому ми проводили конкурс - Комітет з освіти, - молодих вчених. Підвели підсумки, об’явили переможців. І молоді вчені не отримали ні лауреатські дипломи, не отримали маленькі ті премії, які там були. Ходять кожного дня просять: "Нема грошей - дайте хоч дипломи". Прошу врахувати, вам таке подання подала голова комітету Гриневич. Дякую.
Прошу Секретаріат доповісти з цього питання і підготувати відповідну відповідь. Будь ласка, шановні колеги, народний депутат Кайда, фракція "Свободи".
Дякую. Прошу передати слово Ірині Фаріон.
Прошу включити мікрофон Ірині Фаріон.
Шановні колеги! Ірина Фаріон, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Ця постанова надзвичайно важлива не лише для молоді, а важлива і для всього українського суспільства, тому що маємо за свій безпосередній обов’язок заохочувати молодь, аби вона перетворювалася у державників. Я не маю жодного сумніву в тому, що комітет правильно відбирав кандидатури, але я би хотіла і зауважити і для усієї молоді, і для нас зокрема, що, висуваючи людей на певні премії, ми повинні культивувати кілька надважливих цінностей, які певною мірою у нашому суспільстві знівельовані. Особливо і в середовищі молодіжному. Йдеться передусім про культ праці. Сподіваюся, що, власне, ця премія обрала тих людей, які вміють працювати, тому заслуговують на належні плоди. Далі. Культ справедливості. Це те, що у нашому суспільстві значною мірою знівельовано, оскільки на перші позиції завжди виходить бізнес. Ще одне. Культ зростання і навчання. Ці молоді люди мають усвідомлювати. Що ми перестаємо навчатися тоді, коли нас несуть на цвинтар, і сподіваюся, що ця премія на це також звертає увагу. І врешті-решт найважливіша премія, яка у стінах парламентаризму найочевидніша. Ці люди, сподіваюся, стануть майбутніми державниками. Я як і більшість, напевне, депутатів Верховної Ради мали щастя спілкуватися із екстернами, які працюють у різних комітетах Верховної Ради, і можу відзначити, що, направду, в Україну прийшло нове, самодостатнє, сильне і вільне покоління. І наше завдання – максимально сприяти цьому поколінню для того, аби воно себе зреалізувало і для того, аби воно жодною мірою не розгубило ідеологічних цінностей будувати українську націєцентричну, самодостатню державу, незважаючи на жодні зовнішні чинники. Дякую.
Шановні колеги, я прошу підготуватися до голосування і визначитись щодо підтримки, за пропозицією профільного комітету, Постанови (реєстраційний номер 4140а) щодо присудження в 2014 році Премії Верховної Ради України "За внесок молоді у розвиток парламентаризму і місцевого самоврядування". Прошу, шановні колеги, підтримати цей проект голосуванням за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[11:38:13]] За-179 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. 47 - "Батьківщина", Партія регіонів – 2, "УДАР" – 30, 20 – "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 19, Всеукраїнське об’єднання "Свобода" – 34, Компартія – 0, позафракційні – 27. Шановні колеги, я так розумію, я не бачу питань до доповідача і зауважень щодо пропозицій комітету, в той же час я бачу, що багато фракцій не виступають. Матвієнкову включіть, народному депутату, мікрофон.
Матвієнков, Маріуполь, фракція Регіонів. Уважаемые коллеги, я думаю, одна из причин, по которой сейчас зал не поддержал данные кандидатуры, - это механизм и методы подхода к формированию данного списка, и механизм и методы отбора людей в этот список, механизм определения победителей. Вот когда эта система будет прозрачная, четкая и ясная, когда эти представители будут представлять действительно регионы Украины всей и когда мы действительно увидим, что это был конкурс, где победили действительно лучшие, вот тогда, я думаю, сомнений у зала не будет и зал будет 300 голосами поддерживать такие предложения. Спасибо.
Шановні колеги! Я прошу зараз голова Комітету з питань молоді і спорту щоб прокоментував все ж таки це питання. Народний депутат Пацкан, включіть мікрофон.
Добрий день! Олександре Валентиновичу, я голова Комітету з питань прав людини. Це мій колега Артур Леонідович Палатний – голова Комітету з питань молоді і спорту. Я хотів би заперечити нашому колезі, який тільки що виступав, що в Комітеті з питань молодіжної політики присутні всі депутати, від всіх фракцій нашого парламенту. Ця процедура обговорювалась на комітеті. І кожен з депутатів мав право вносити або свої кандидатури, або заперечувати щодо тих чи інших кандидатур. Ця процедура відбувалась прозоро. І зараз треба підтримати нашу молодь нашим голосуванням. Парламент не може бути осторонь проблем молоді. Тому що це наше майбутнє покоління. Це наше майбутнє. І я прошу всіх депутатів підтримати Постанову Комітету з питань молодіжної політики і нагородити цих, нашу молодь, цими преміями. Дякую за увагу.
Шановні колеги, давайте повернемося до розгляду цього питання. Коли я побачу, що достатня кількість голосів, я тоді ще раз його поставлю на голосування. Прошу Верховну Раду визначитись щодо повернення до цього питання. Будь ласка. [[11:40:58]] За-167 Рішення прийнято. По фракціям, будь ласка. 49 – "Батьківщина", регіони – 0, "УДАР" – 30, 16 – "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 20, 34 – "Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 18. Шановні колеги, я прошу комітет все ж таки ще раз розглянути це питання. Провести консультації з фракціями і по готовності внести його на розгляд. Я переконаний, що все ж таки наш обов’язок, шановні друзі, підтримувати перспективну молодь. Особливо ту молодь, яка своїм життям, своїм навчанням, своєю роботою вносить дійсно реальний внесок в розвиток і парламентаризму, і демократії в Україні, і взагалі працює на побудову нової демократичної могутньої країни. Шановні колеги! А ми зараз переходимо до наступного проекту постанови. Це проект Постанови про ухвалення Рекомендацій парламентських слухань на тему: "Законодавче забезпечення розвитку інформаційного суспільства в Україні". Будь ласка, перший заступник голови Комітету з питань інформатизації та інформаційних технологій Лук’янчук Руслан Валерійович. Будь ласка.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні колеги, шановні виборці! Відповідно до Постанови Верховної Ради України від 18 червня цього року відбулись парламентські слухання на тему: "Законодавче забезпечення розвитку інформаційного суспільства в Україні". Ініціатором проведення слухань був Комітет з питань інформатизації та інформаційних технологій за участю комітетів з питань науки і освіти, з питань свободи слова та інформації. Актуальність та надзвичайно важливість теми засвідчила участь заявлених учасників: їх було понад тисячу, виступаючих - більше 50. В результаті ми отримали майже півтисячі пропозицій, які ретельно опрацьовані комітетом за активної участі громадськості та відповідно внесений проект постанови. Інформаційні технології ввійшли на такий рівень, що стали невід’ємною складовою практично всіх економічних, соціальних, політичних та культурних процесів нашої держави. Вони визначають якісно нові шляхи подальшого розвитку нашого суспільства. Національна ІТ сфера стала однією з найважливіших пріоритетних галузей. На сьогодні немає сфери, яка б могла б існувати без використання інформаційних технологій та телекомунікаційних технологій, починаючи з освіти, науки, бізнесу, завершуючи високими технологічними процесами. На першому місці – це питання впровадження електронного документообігу, застосування електронного цифрового підпису, відкритого програмного забезпечення, розробка національних антивірусних програм. Це з часом призведе до значної економії бюджетних коштів. Серед головних питань, які були озвучені під час парламентських слухань, – це вдосконалення системи державного управління в інформаційній сфері. Ну, краще, мабуть, сказати, державне регулювання. В Україні за роки незалежності на державному рівні було здійснено декілька спроб оптимізувати державне управління інформаційною сферою, тобто регулюванням. Проте до суттєвих зрушень це не призвело. При цьому у сфері інформатизації фактично з однаковим повноваженням діє декілька державних органів. Тому сьогодні процеси розвитку галузі не узгоджені між собою, розпорошені між різними гілками влади, коштами, методами та засобами, яке дає недостатнє фінансування. З парламентської трибуни та на засіданнях комітету були озвучені пропозиції про усунення дублювання однакових повноважень в органах виконавчої влади. Беручи до уваги досвід інших країн, для України є можливий такий проект, як утворення принципового.
Дайте можливість завершити виступ.
Дякую. Для України є можливий такий проект, як утворення принципового нового державного органу, це, наприклад, міністерства, державного комітету, відповідної служби чи іншого центрального органу виконавчої влади, який буде здійснювати регулювання всього спектру діяльності в інформаційно-комунікаційній сфері. Хочу окремо наголосити на проблемі інформаційної безпеки в Україні, яка потребує комплексного вирішення шляхом створення комплексної системи захисту від загроз в кіберпросторі. Ця система має забезпечити захист систем органів державної влади, автоматизованих систем управління військами і зброєю, систем управління правоохоронних структур, систем управління промисловими об’єктами, програмно-технічні комплекси, мереж зв’язку, систем фінансової та банківської діяльності, систем управління транспортом, водо-, та енерго-, та теплопостачання. Для цього потрібно виробити нормативно-правову базу, створити координуючий орган, залучити організації з досвідом роботи в даній сфері, налагодити обмін інформації про інциденти. Хочу наголосити, що ігнорування цієї проблеми може призвести до суттєвіших втрат, ніж від традиційних загроз. На мою думку, і також на думку колег, для врегулювання мною озвучених проблем вкрай необхідними, потрібними, важливими будуть рекомендації Президента України та Кабінету Міністрів України в частині створення державного органу чи координаційного центру для контролю та регуляції політики держави в галузі інформаційної та кібербезпеки. Повторюю це для стенограми: всі озвучені мною виступи і пропозиції врахувати при опрацюванні та підготовці на підпис Постанови про ухвалення рекомендацій парламентських слухань. Прошу підтримати проект постанови. Дуже дякую за увагу, колеги.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати чи зразу підтримаємо проект? Є пропозиція підтримати. Шановні колеги, я прошу сісти на свої робочі місця. Сідайте, Руслан Валерійович, будь ласка. Давайте, інформатизація, інформаційні технології – це майбутнє нашої країни. І, безумовно, цей розвиток, ці новітні технології необхідно всіляко підтримати і розвивати. Саме на це були скеровані парламентські слухання і пропозиції, які затверджені за їх підсумками. Прошу, шановні колеги, сідайте, будь ласка, на свої робочі місця. Давайте підтримаємо всі разом, незалежно від своїх політичних поглядів, майбутнє нашої країни. Проект (реєстраційний номер 4190а), проект Постанови про ухвалення рекомендацій парламентських слухань на тему: "Законодавче забезпечення розвитку інформаційного суспільства в Україні". Прошу, колеги, підтримати за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[11:47:14]] За-211 Рішення не прийнято. Шановні колеги, по фракціям давайте подивимось, у кого не вистачило сил підтримати пропозицію. Будь ласка, хто проти інформатизації і інформаційного суспільства? "Батьківщина" – 54, Партія регіонів – 31, "УДАР" – 25, "Економічний розвиток" – 19, 22 – "Суверенна європейська Україна" (спокійно), "Свобода" – 32, Компартія – 0, позафракційні – 28. Шановні колеги, інформаційне суспільство. Невже хтось заперечує? Хвилина народному депутату Журавському.
Шановні друзі! У нас же були слухання парламентські. На цих слуханнях виступали представники всіх фракцій. Всі розуміють, що сьогодні, коли йде війна, нам потрібне надійне інформаційне середовище. В результаті цих слухань були викладені цілком структуровані рекомендації, які охоплюють всі сфери інформаційного суспільства. Висновок. Депутатська група "Економічний розвиток" просить депутатів підтримати цей проект постанови, який конче необхідний для України, для захисту інформаційного суспільства. Дякую.
Народний депутат Мирний, хвилина, будь ласка. Секретаріат, я прошу, зробіть оголошення, щоб всі зайшли до залу.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я думаю, зараз не треба кидатися високими словами, а констатувати факт: 11.48 – народ потягнувся в буфет, і ми бачили ці забіги по залу до кнопок. Тому давайте все-таки приймати рішення, і в першу чергу коаліція, і пам’ятати про те, що о 12 годині перерва. Тому негайно всіх викликати і негайно проголосувати. Нема що обговорювати – тут все зрозуміло! Навіть комуністам, тому вони і не голосують. Тому що якщо буде інформаційне суспільство, то всі будуть знати про ті жахи, які відбувалися в країні. І навіть ті люди, які ще засліплені комуністичною ідеологією, і то вони прозріють. Тому давайте повертатися голосувати. А від Секретаріату вимагати забезпечення, нехай секретаріат вимагає, підкреслюю, вимагає від депутатів виконання своїх обов’язків: спіймали в буфеті – давайте суспільний осуд, або, вибачте, приймати якісь інші рішення. Дякую, Олександр Валентинович.
Дякую. Народний депутат Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція Комуністичної партії України. Не забувайте, що за все треба буде відповідати. Зараз ви все звалюєте на комуністів, а через декілька років будуть говорити про "Свободу", що вона довела до такого. Так що тут ви і про себе не забувайте. Це перше. Друге. Ми готові підтримати ці рекомендації, але давайте, є там одне "але": якщо забираємо цю строчку, ми за неї голосуємо. Бо дивіться, що написано: "Кабінету Міністрів відмовитись від російського програмного забезпечення, що може нести кібернетичні загрози для держави". А американське, а європейське, а інше, не може вести загрози для держави? То давайте напишемо, що "створити національне програмне забезпечення", от "створити національне програмне забезпечення" – ми готові проголосувати. А відмовитись тільки від російського і запустити американське? Запускайте.
Народний депутат Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я як голова комітету, що співдоповідав на цих парламентських слуханнях, по-перше, хочу відзначити високий рівень підготовки парламентських слухань.
Я вибачаюсь. Я до депутатів звертаюсь: прошу не покидати зали, шановні колеги, повертайтесь до зали. Вибачте. Микола Володимирович, продовжуйте.
і ці рекомендації, які комітет підготував, вони є надзвичайно важливі, і всі виступаючі звертали увагу саме на тему інформаційної безпеки, інформаційної незалежності загроз, яких ми отримали в результаті фактичної інформаційної війни з Росією, яка призвела до реальної війни. І тому тут відповідальність за кожне речення, кожне слово є надзвичайно важливим. Тут нічого торгуватися: чи ми шукаємо компроміс, щоби тут російські медіа-компанії, чи інформаційні технології заробляли гроші на Україні, чи ми захищаємо інформаційний ринок. Як крайній варіант, можливо, зафіксувати в цій постанові пріоритет національного виробника в частині забезпечення інформаційних технологій. Але загалом рекомендації підготовлені професійно, і я так бачу, що наші депутати, свідомі депутати, які абсолютно ситуативно, не в силу власних переконань, опинились в буфеті, вони зараз повертаються в сесійну залу. І тому, я думаю, зараз.
Будь ласка, шановні колеги, одну хвилину просить представник Кабінету Міністрів. Міністерство освіти, будь ласка. Включіть мікрофон.
Доброго дня! Тут є дві позиції, які варто було ще переглянути, тобто, дивіться, у нас є перший пункт – "Система державної політики" і є позиція 7 – "Створити тимчасову слідчу комісію Верховної Ради України". Але це Кабінету Міністрів, тобто це недолугість певна.
Приймається.
Цю позицію виключити. І наступне. Так само не зрозуміла позиція в розділі "Розвиток електронної економіки", позиція 6: "Внести зміни до законодавства у сфері інтелектуальної власності стосовно удосконалення". Крапка. Що? Удосконалення чого? Не зрозуміло.
Йдеться про удосконалення захисту інтелектуальної власності, саме в такому форматі. Зрозумілі пропозиції, коректні. Що стосується слідчої комісії, то, безумовно, це доручення не Кабінету Міністрів, а Верховній Раді України. Шановні колеги! Я нагадаю всім, що у нас все ж таки окупація територій з боку Російської Федерації, а інші країни будуть – значить, будемо протистояти іншим країнам. Але я наполягаю на тому, що проти нас ведеться не тільки агресивна війна, але ж і інформаційна війна. Не тільки зі зброєю, але ж і завдяки інформаційним технологіям. І захистити нашу країну – це наш обов’язок, і в першу чергу інформаційно захистити. Тому що сьогодні інформація є однин із головних ресурсів кожної країни. І фаховий підхід до цього – це наша з вами відповідальність, організувати і примусити країну працювати саме за новітніми технологіями, в тому числі формуючи інформаційне суспільство. Тому, шановні колеги, з зауваженнями, які були висловлені в тому числі і головою комітету Миколою Томенко, які, я вважаю, враховують багато зауважень, які тут визначались, прошу повернутися до цього рішення. Нагадаю, це проект 4190а. Прошу повернутись, шановні колеги, до цього проекту. Прошу голосувати, колеги, прошу всіх голосувати, дуже важливе питання. [[11:54:33]] За-197 По фракціях, будь ласка. "Батьківщина" – 60, Партія регіонів зменшила кількість – 5, "УДАР" – 32, 23 - "Економічний розвиток", 21 – "Суверенна європейська Україна", 34 – "Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 22. Шановні колеги, я переконаний, що до цього питання треба повернутись, тому що це серйозне питання, і я не розумію політичну подопльоку під час голосування з цього приводу. Будь ласка, Анатолій Кінах, одна хвилина.
Шановні народні депутати! Найважливішою складовою в умовах ХХI століття національної безпеки України є інформаційна безпека, включаючи кібер-безпеку. Тому в умовах безпрецедентної, цинічної інформаційної війни, яка ведеться проти України, дуже важливо, щоб наша держава відпрацьовувала чіткі, системні, високопрофесійні дії і наближалася до перемог в питаннях інформаційної війни, яка деформує ментальність громадян, яка створює ще більш високі ризики для державності і територіальної цілісності України. А в умовах кібер-безпеки питання йде і по складовій комплексній стратегічних об’єктів України, починаючи з атомної енергетики. Тому група "Економічний розвиток" наполегливо просить і вимагає підтримати постанову Верховної Ради, яка підсилить національну безпеку України в контексті інформаційної безпеки. Дякую за увагу.
Шановні колеги, я переконаний, що цю позицію розділяє більшість народних депутатів, і я думаю, що завтра ми зробимо підтримку, забезпечимо підтримку цього рішення. Шановні друзі! Перед тим як піти на перерву, я би просив: біля парламенту зібрались виборці, з ними спілкувався народний депутат Чудновський, він просить одну хвилину для інформаційного повідомлення. Будь ласка.
Спасибо. Чудновский, 90-й округ, Белая Церковь. Мы только что встречались с матерями и женами наших ребят, которые призваны с Белой Церкви, и из Узина, из Белогородки, которые служат в 72-ой мотострелковой бригаде. Ну, требование одно, в общем-то, как бы, самое основное – это побыстрее провести ротацию, чтобы ребят вернуть домой – те, которые 3-4 месяца служат. Ну, в принципе, в общем-то, достаточно понимаем, что сложность ситуации в настоящий момент и готовы ждать, но просят также разобраться и с материальным обеспечением. Потому что не хватает по-прежнему генераторов, палаток не хватает, не хватает, значит, спальных мешков, также – бронежилеты и каски, но этот вопрос мы вчера вирішили. И также я согласен с коллегой Томенко, и хочу попросить, чтобы считали это моим депутатским запитом по поводу того, что происходит в военкоматах. То есть непонятная ситуация, когда у нас до 30 тысяч добровольцев, когда у нас есть там афганцы, у нас обстрелянные люди, которые пытаются попасть, значит, и быть призванными в зону антитеррористической операции – их не призывают. А людей, у которых по трое, по пятеро детей – призывают или единственного сына, или, значит, у кого есть инвалид – их призывают. Поэтому я попросил бы, чтобы это было депутатским запитом.
Дякую. Шановні народні депутати, оголошується перерва на 30 хвилин. Ми продовжимо роботу о 12 годині 30 хвилин. Дякую.
Шановні народні депутати! Продовжуємо нашу роботу. Нагадую вам, час є завжди для роботи. Пріоритети є різні. Якщо ви вже є тут, значить, будемо працювати. Хто не хоче працювати, наші громадяни це бачать, це чують і дадуть якісну оцінку всім депутатам, які якісно хочуть працювати. Хто не хоче працювати, хай не працює. Отже, ми переходимо до наступного пункту порядку денного. Нагадаю, реєстраційний номер проекту Постанови - №4097: про відзначення 150-річчя з дня народження отця-митрополита УАПЦ Василя Липківського, проект народного депутата Карпунцова. Я прошу до доповіді голову Комітету з питань культури і духовності Кириленка В’ячеслава Анатолійовича.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!", фракція "Батьківщина". Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Постанови про відзначення 150-річчя від дня народження Василя Липківського. Її вніс депутат Валерій Карпунцов. 20 березня цього року минула дата 150-ліття від дня народження митрополита всієї України Василя Липківського, але це 150-ліття святкується і відзначається по всій Україні, а також у країнах розселення української діаспори, протягом усього року. Тому є розуміння і необхідність підтримки цієї постанови, з тим щоб заслуги Василя Липківського перед Україною і українським народом належно були поціновані Верховною Радою України. Для тих, хто не знає, я можу нагадати, що Василь Липківський – черкащанин, народився на території теперішньої Черкаської області, він випускник Київської духовної семінарії і Київської духовної академії, пройшов великий шлях в ієрархії Православної Церкви. В 1921 році став ініціатором створення Української Автокефальної Православної Церкви, яка взяла на озброєння принципи богослужіння рідною, народною українською мовою, принцип церковної соборності і принцип відокремленості церкви від держави. Але ж часи були сумні, жахливі і комуністичні уже. І тому церква потрапила під гоніння і наступну заборону. І разом із знищенням церков знищувалась і Українська Автокефальна Православна Церква. Тому митрополит Липківський пройшов стражденницький шлях. І після заборони на участь у релігійному церковному житті, на участь у богослужінні він був ув’язнений комуністичною совєцькою владою. І потім у віці 73 років.
Прошу дати завершити.
І потім у віці 73 років ця поважна і визнана всім українським народом людина була засуджена Трійкою НКВД і розстріляна. І до речі, навіть місця поховання митрополита Липківського ми з вами як нащадки не знаємо. Розстріл відбувся десь у Києві. Поставлено вже після здобуття Україною незалежності символічний хрест на Лук’янівському цвинтарі. Але де покоїться прах Липківського, не відомо. Тому є прохання українців і з України, і з усього світу підтримати проект постанови, внесений Валерієм Карпунцовим. Комітет з питань культури і духовності на засіданні 14 травня цього року підтримав проект цієї постанови і закликає проголосувати його за основу і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати! Є бажання виступити? Бачу, є, руки підняті. Прошу, народні депутати, записатися у відповідності до скороченої процедури. Прошу до слова народного депутата Кулініча, група "Економічний розвиток".
Прошу передати слово Володимиру Пилипенку.
Прошу включити мікрофон.
Дякую, пане головуючий. Група "Економічний розвиток", Володимир Пилипенко, Полтавщина. Вся наша група з глибокою повагою ставиться до відзначення річниці з дня народження отця-митрополита Автокефальної Православної Церкві Василя Липківського та цінує те все, що він зробив для України, для української державності як і всі інші українські діячі Української Православної Церкви. Разом з тим, колеги, я хочу привернути вашу увагу до таких моментів. В минулому році я із своїм колегою, з товаришем із фракції "УДАР" Тарасом Кутовим зареєстрували проект Постанови про відзначення на державному рівні 80 років з дня народження виданого українського письменника, публіциста, журналіста Василя Симоненка. Дякую, що ви нас підтримали, і в 2015 році ми будемо святкувати його 80-річчя. Шановні колеги, до чого я це говорю. До того, що нам потрібно бути все ж таки в певній мірі реалістами. Ми теж просили в проекті постанови для того, щоб надрукували конверти, для того, щоб випустили марки, для того, щоб відчеканили пам’ятні монети ювілейні. Але ви знаєте, що на сьогоднішній момент є постанова уряду, яка припиняє використання бюджетних коштів для проведення певних заходів і, відповідно, історичних дат, ювілеїв і таке інше. В даному випадку ми повинні бути реалістами, для того щоб ми з вами, дійсно, вшанували пам’ять. На жаль, по Симоненку цього не вийде, на жаль, я так розумію, що і по Липківському цього не вийде. Тому з проекту постанови, для того щоб ми самі себе не дурили, не дурили людей, ми повинні це виключити. З іншого сторони, у тих же Біївцях, де народився Василь Симоненко, через дорогу є село Лазірки в Полтавській області, в Лубенському районі. Там люди збирають гроші на бронежилети, тому що пішли хлопці з цього села воювати на фронт, в АТО, а держава не може бронежилетів їм купити. З іншої сторони, ми також вважаємо, що в даному випадку ми повинні захистити наших хлопців, а не переживати за чеканку певних монет. Тому з цих двох позицій я дуже прошу, щоб ми зараз всі врахували. Все те, що ми не зможемо досягнути прийняттям цієї постанови.
Прошу дати завершити.
всі нереальні речі, ми виключили. Разом з тим, в такому випадку ми зможемо підтримати цю постанову і достойно відсвяткуємо 150 років з дня народження митрополита. Дякуємо.
Прошу до слова народного депутата Донія, група "Суверенна європейська Україна".
Олександр Доній. Василь Липківський для мене особисто це не лише постать. Я хрестився в тій же церкві, Свято-Покровській на Солом’янці, це мій рідний район в Києві, де правив службу Василь Липківський. І зараз ті, хто кажуть про радянські часи, а нагадаю: він був знищений, фізично знищений Василь Липківський. Повинні розуміти, що за радянські часи не можна було навіть вільно ходити до церкви. Перший раз мене взяла міліція в дев’ятому класі, коли я намагався пройти на Великдень до Володимирського Собору, а потім в десятому класі так само на Великдень я був затриманий міліцією, коли намагався пройти до Свято-Покровської церкви на Солом’янці. Нагадую, це церква, де правив службу Василь Липківський. І зараз, згадуючи цю постать, видатну постать в українському православ’ї, ми повинні розуміти, що ми повинні так само чітко сказати і прямо сказати: на жаль, московський патріархат, який прикривається ім’ям Української Православної Церкви, значною мірою сприяв становленням українофобів в попередні часи і зараз значною мірою допомагають російській агітації проти України. Саме тому ми повинні поставитися до цього питання не лише як до відзначення визначної постаті, а як до чіткого усвідомлення, що на українській землі повинно буди українське патріотичне православ’я. І в цьому плані Василь Липківський – це взірець патріотизму і духовності. Тому прошу всіх депутатів і від себе особисто, і від всієї нашої групи підтримати оцю Постанову про відзначення 150 річчя Василя Липківського. Дякую.
До слова запрошується народний депутат Долженков, фракція Партії регіонів.
Передається слово Сергію Анатолійовичу.
Прошу включити Матвієнкова.
Спасибо. Матвиенков, 57 округ, Мариуполь, фракция Регионов. Уважаемые коллеги, фракция Регионов, безусловно, ничего не имеет против и будет поддерживать постановление по поводу того, чтобы отметить 150 летие Василя Липковского на государственном уровне. Мы с уважением относимся и ценим свою историю, ценим те исторические корни, которые мы должны уважат и ценить – это наше наследие. Но я хотел бы сегодня поддержать, вот, предыдущего товарища, который выступал и поднимал тему о том, что не должно быть двойных стандартов и не должно быть двойных подходов при рассмотрении подобных законопроектов. Я хочу привести, что еще в 2013 году мы с группой депутатов зарегистрировали Постановление (№2748) про відзначення 300-річчя з дня народження Митрополита Ігнатія Маріупольського. Это человек, который действительно является, будем говорить так, легендой и историей города Мариуполя, человек, который сыграл колоссальную роль в развитии города Мариуполя и целого региона, в целом всего региона. Поэтому для того, чтобы мы не делили Украину, для того, чтобы мы ценили всю нашу историю, давайте подходить целостно каким-то образом. Почему комитет либо кто-то в комитете принимает решение о том, что вот этих людей мы должны чествовать, а вот этих людей мы не должны чествовать? Почему до сегодняшнего дня мы не имеем решения по данному, по данной постанове? Почему она до сих пор не попала в зал? Почему неоднократно наши обращения нарываются на непонятные объяснения, где, вот – не прошло, не досмотрели и так далее, и так далее. Поэтому я еще раз говорю и подчеркиваю: мы проголосуем за постанову, мы за то, чтобы ценить нашу историю, но ценить такой, какой она у нас есть в целом. Спасибо.
Від фракції Всеукраїнське об’єднання "Свобода" Леонтій Мартинюк, будь ласка.
Леонтій Мартинюк, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановні колеги, фракція Всеукраїнське об’єднання "Свобода" підтримує і закликає підтримати інших Постанову авторства колеги Карпунцова про відзначення 150-ліття Митрополита Василя Липківського. Дуже прикро, що ця постанова стоїть в порядку денному саме зараз, коли насправді половина, більша половина, я бачу, сесійної зали чи то ще у буфеті, чи то вже в туалеті. Очевидно, народним депутатам, тим народним депутатам, байдуже і українська історія, і вшанування великих українських особистостей. І взагалі будь-які, не тільки минуле, але й майбутнє України, будь-які законодавчі акти і постанови. Я хочу опонувати тезі, яка тут була висловлена про те, що не потрібно, мовляв, чеканити монети пам’ятні на честь таких видатних особистостей. На відміну від нас з вами, шановні колеги, а особливо від тих, яких зараз немає навіть на робочих місцях, це була особистість, яка вплинула на хід української історії. Це дійсно та людина, яка залишиться в історії, незалежно від того, чи ми, дуже "великі" державні (в лапках) діячі, будемо чеканити монети, чи не будемо чеканити монети. І економити взагалі треба не на цьому, тому що самостійність, державна самостійність, починається з духовної самостійності. І саме це, саме це було сенсом життя.
Прошу завершувати, будь ласка.
також хочу подякувати принагідно телеканалу "Рада", який в циклі передач "Великі особистості", була присвячена, зокрема, одна з передач, і Ірина Фаріон її вела, митрополиту Лмпківському. І закликаю народних депутатів, які пишуть постанови, так само вкладати, використовувати цей ресурс для вшанування. Це не коштує ніяких великих грошей. Дякую. Слава Україні!
Шановні народні депутати, усі записалися виступити. Я заключне слово голові комітету. Будь ласка, Кириленкові включіть, б удь ласка, мікрофон, В’ячеславові.
Дякую, пане Руслане. В’ячеслав Кириленко, Партія "За Україну!", "Батьківщина". Річ у тім, що обговорення-то таке зацікавлене, конструктивне, але депутатської маси в залі мало. Тому я вношу пропозицію, пане заступнику Голови Верховної Ради, або поставити на сигнальне голосування, якщо немає голосів - не голосувати, або взагалі зараз по аналогії із попереднім питанням (4190а), коли ми рекомендації парламентських слухань розглядали, все-таки перенести голосування по цьому питанню на завтра, коли буде більше людей у залі, і ми тоді не провалимо цю постанову. Бо практично зараз парламент розглядає тільки ті постанови, які говорять про столітній ювілей, 150-літній, 200-літній і так далі. Ми не можемо розглядати зараз всі постанови: 60 років, 80, 55, 777, навіть такі були. Тому що немає ні грошей в уряді, ні можливості їх проголосувати, а цю треба провести. Тому прошу голосування на завтра. Дякую.
Дякую. Ви чули виступи представників всіх фракцій і груп, практично які задекларували свою позицію щодо підтримки цієї постанови. Ми зараз можемо побачити на голосуванні ефективність і якість їхніх виступів з огляду на кількісне і якісне голосування. Голова комітету пропонує сигнальне голосування. Чи немає заперечень? Не заперечуємо. Тоді ставимо на сигнальне голосування проект Постанови (реєстраційний номер 4097) про відзначення 150-річчя з дня народження отця-митрополита АПЦ Василя Липківського. Прошу народних депутатів проголосувати. [[12:49:53]] За-185 Прошу по фракціях. "Батьківщина" – 49, Партія регіонів – 19, "УДАР Віталія Кличка" – 31, "Економічний розвиток" – 21, "Суверенна європейська Україна" - 20, Всеукраїнське об’єднання "Свобода" – 34, Компартія України – 0, позафракційні - 11. Шановні народні депутати і шановні громадяни! Ви знаєте кількісний склад фракцій і груп, ви бачите ефективність їхнього голосування і вам оцінювати їхню діяльність. Отже, пропозиція народного депутата Кириленка щодо перенесення на завтра цієї постанови - я думаю, що це останнє прохання, враховуючи важливість постаті, - з порядку денного, яке ми будемо переносити сьогодні на наступний раз, більше перенесень сьогодні не буде, це є однозначно. Дякую. Шановні народні депутати, переходимо до наступного пункту порядку денного. Вашій увазі пропонується проект Закону (реєстраційний номер 3225) про внесення змін до Закону України "Про громадські об’єднання" (щодо забезпечення діяльності всеукраїнських громадських об’єднань). До доповіді запрошується народний депутат України Сушкевич Валерій Михайлович. Прошу включити мікрофон Валерію Михайловичу. Нагадаю, що ми працюємо за скороченою процедурою.
Дякую, Руслане Володимировичу. Шановні колеги! Шановні народні депутати! Фракція "Блоку Юлії Тимошенко", фракція "Батьківщина", голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Руслане Володимировичу, я з жахом думаю про доповідь, про свій законопроект, який чекає своєї долі ще за часів минулої влади, якого не ставили в порядок денний зараз, і тоді, при тій владі, і зараз я дочекався, і тому я просто надзвичайно переживаю з приводу прийняття цього закону, якого чекають пенсіонери, ветерани, інваліди і інші громадські організації. Тому що мова йде про всі громадські і всеукраїнські організації, які є, насамперед мене попросили про це ветерани і інваліди і їх громадські об’єднання. Передумовою написання цього законопроекту стали численні звернення саме тих громадських організацій, які занепокоєні долею своїх місцевих посередників, які мають змінити свій статус в зв’язку з прийняттям Закону України "Про громадські об’єднання", який набрав чинності з 1 січня 2013 року. З прийняттям Закону України "Про громадські об’єднання" мають припинити діяльність свою в статусі юридичних осіб місцеві осередки громадських організацій, які я назвав. Протягом п’яти років, до 2018 року, місцеві осередки громадських організацій, а це в більшості випадків місцевих осередків всеукраїнських громадських організацій, мають перереєструватися як відокремлені підрозділи громадських організацій без статусу юридичної особи. Тобто всі регіональні і місцеві громадські організації, які входили в структуру об’єднань всеукраїнських громадських організацій по всі й Україні, повинні зникнути як статус юридичної особи. Таким чином руйнується вибудована десятиріччями територіальна структура місцевих осередків всеукраїнських громадських організацій, про це волають і говорять всі. Наприклад, всеукраїнські громадські організації ветеранів.
Прошу дати завершити.
всеукраїнські громадські організації ветеранів і інвалідів протягом десятків років формували свої територіальні структури від села до району, міста і області. Зараз вони всі повинні. знищені як юридичні особи. Надзвичайно багато звернень, і тому з метою регулювання саме цього проблемного питання я написав законопроект, і цим законопроектом пропонується просто повернути норму, яка працювала багато-багато років. Тобто надати право місцевим осередкам всеукраїнських громадських організацій, створених до 1 січня 2013 року, право за рішенням вищого керівного органу залишити статус юридичної особи. Шановні колеги, я хочу сказати, багато народних депутатів підходило до мене і просило. і питало, коли цей вже закон буде, тому що до них звертаються люди з місць. Тому, Руслан Володимирович, я навіть не знаю, як в цій ситуації поступати, але цей законопроект чекають сотні, тисячі людей, які об’єднані в громадські об’єднання, повторюю, пенсіонерів, ветеранів, інвалідів, екологічні, культурні і інші громадські організації. Я прошу подумати про те, щоб все-таки прийняти рішення, щоб оцей законопроект – надзвичайно соціальний закон, який торкається громадськості, громадянського суспільства все-таки, якщо не зможемо прийняти – перенести це голосування. Я розумію, що ситуація критична. Але, Руслан Володимирович, іншого я не бачу, тому що, ну, люди не зрозуміють нас. Дякую і прошу підтримати.
До співдоповіді запрошується член Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Федорук Микола Трохимович. Будь ласка.
Шановні колеги, з 1 січня 2013 року набув чинності Закон України "Про громадські об’єднання" від 22 березня 2012 року, який визначає правові та організаційні засади реалізації права на свободу об’єднання, гарантованого Конституцією України та міжнародними договорами України, згоду на обов’язковість яких надана Верховною Радою: порядок утворення, реєстрація діяльності та припинення громадських об’єднань. Проте, на сьогодні залишається неврегульованим питання подальшого функціонування тих громадських організацій, які були зареєстровані до набрання чинності цим законом. До комітету надходять численні звернення всеукраїнських організацій ветеранів, ліквідаторів аварії на Чорнобильській АЕС та інвалідів, зареєстрованих ще у 90-х роках, про проблеми в реалізації норм закону в частині припинення діяльності місцевих осередків. Адже кожна з таких організацій налічує понад 1 тисячі місцевих осередків зі статусом юридичної особи, для припинення яких необхідно утворювати відповідно тисячі ліквідаційних комісій та фактично припинити статутну діяльність на період завершення ліквідаційних процесів. Комітет Верховної Ради з питань державного будівництва та місцевого самоврядування на своєму засіданні 4 грудня 2013 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про громадські об’єднання" (щодо забезпечення діяльності всеукраїнських громадських організацій), поданий народним депутатом України Сушкевичем. Зазначеним законопроектом пропонується внести зміни в Положення закону про громадські об’єднання, яким регулюється статус місцевих осередків громадських організацій. Метою даного законопроекту є збереження структури всеукраїнських громадських організацій, зареєстрованих до набрання чинності закону "Про громадські об’єднання". Комітет відмітив, що прийняття запропонованих законопроектів дозволить упорядкувати діяльність громадських організацій, зокрема.
Прошу дати завершити.
ветеранів, інвалідів, спортивних організацій та усуне дискримінацію всеукраїнських та міжнародних громадських організацій. Комітет з питань бюджету відмітив, що згаданий законопроект не має впливу на показники бюджету. Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю зазначає, що в проекті не виявлено корупціоногенних факторів та відповідає вимогам антикорупційного законодавства. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради рекомендує цей законопроект відхилити. За підсумками обговорення комітет одноголосно ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 1 частини першої статті 114 Регламенту проект Закону про внесення змін до Закону України "Про громадські об’єднання" (щодо забезпечення діяльності всеукраїнських громадських об’єднань) поданий народним депутатом України Валерієм Сушкевичем, за результатами розгляду його у першому читанні прийняти за основу. Але я також підтримую автора законопроекту в тому, що, можливо, сьогодні, пане заступнику Голови Верховної Ради, враховуючи кількість депутатів в залі, можливо провести, також по аналогії, сигнальне голосування, перенести основне голосування на завтра. Цей законопроект очікують мільйони громадян України. Дякую.
Шановні народні депутати, чи є бажання обговорити? Є. Прошу записатися до виступу відповідно до скороченої процедури. Прошу включити мікрофон народному депутату Бублику, фракція Всеукраїнське об’єднання "Свобода".
Шановні колеги, фракція Всеукраїнське об’єднання "Свобода" буде підтримувати цей законопроект. Вважає його як один із необхідних, один із важливих, тому що, позбувшись статусу юридичної особи, громадські організації місцевого, районного там обласного рівня, не можуть бути автономними, не можуть співпрацювати з органами місцевого самоврядування. Тому що Бюджетний кодекс не дозволяє органам місцевого самоврядування фінансувати якісь організації, які є рівнем вище, тобто не їхнього рівня фінансування. Яскравим прикладом тому - до мене як до народного депутата України звернулася організація ветеранів Афганістану нашого місцевого рівня, щоб ми їм допомогли із виготовленням форми. Вони дуже гарно нам допомагають у забезпеченні охорони громадського порядку. То такої допомоги ми не змогли їм надати. І тому їх, у зв’язку з цією проблемою, довелося реєструвати якусь окрему громадську організацію. Але не всеукраїнського, а місцевого рівня. Тому, ухваливши цей закон, ми знімемо дуже багато проблем, які мають громадські організації. Тому фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" закликає всіх колег народних депутатів України проголосувати за цей законопроект. Слава Україні!
Від фракції "Батьківщина" народний депутат Томенко, будь ласка.
Шановні колеги! Історія цього законопроекту нам підказує, що треба бути уважними і дуже делікатно підходити до української практики, українських особливостей діяльності і громадських організацій в тому числі. Я згадую, як у нас група депутатів, яка казала, що, якщо ми не проголосуємо за цей законопроект вже негайно, то зупиниться діяльність громадських організацій. Правда, там один знаючий депутат мені сказав, що треба було звітувати за отримання гранту за попередній рік, то треба було якнайшвидше прийняти цей законопроект до відповідної дати. От, грант отримали, а зараз вся інфраструктура громадських організацій рухне після цього гранту. Тому що всі організації фізкультурні, спортивні, - "Динамо", "Колос", "Спартак", "Україна", - ну, уявіть собі, що це означає? Це означає, що є обласне відділення чи "Динамо", чи "Спартака". Вони не юридична особа. Що робити з майном? Що робити зі стадіонами? Що робити з інфраструктурою? На кого їх переводити? І так вже порозкрадали половину, то тепер дорозкрадають до кінця. Тепер ще організації, які займаються ветеранами, чорнобильцями, афганцями і так далі. Як їм виживати в цій ситуації?! Ну, це повний абсурд було задумано, коли це було зроблено! Ми кажемо зараз про децентралізацію? Що треба передавати місцевим громадам місцеве самоврядування. А ця система жорстку вертикаль зробили, тепер сидіти думати, як пенсіонерам утримати машину там стареньку і як на ній їздити?! Треба в Київ писати дозвіл, щоб вони виїхали на цій машині. Тому однозначно ми повинні привести, повернути до старої норми всі потужні, сильні громадські структури, які працюють на обласному рівні, вони повинні впевнено себе почувати, виконувати свої статутні завдання. І я абсолютно переконаний, що ми проголосуємо, всі фракції, за цей законопроект. Думаю, ми це зробимо завтра до обіду, коли всі свідомі, добросовісні і адекватні депутати будуть на завтрашньому засіданні, а сьогодні творчо осмислимо цей законопроект і перенесемо його на завтра.
До слова запрошується народний депутат Цибенко, фракція Компартії України.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Петро Цибенко, фракція Компартії України, голова ради найбільш численної і найбільш структурованої ветеранської організації України - Організації ветеранів України. Шановні колеги, почну з аналогії. Нещодавно в сусідній державі під дуже красивим гаслом розширення можливості громадянам для участі в політичній діяльності прийняли нову редакцію Закону про політичні партії, де значно знизили планку для реєстрації політичної партії. В результаті під дуже красивим гаслом створили ситуації, коли існуючі політичні партії розчинили в океані новостворених диванних партій. До чого це я говорю? Я це говорю до того, що складається не просто враження, а складається стійке переконання, що, коли приймався оцей Закон "Про громадські об’єднання", вирішувалось те саме завдання. В Україні існують громадські організації з великими традиціями, які існували 20, 30, 40 років. І в результаті прийняття цього закону розірвали вертикаль організації: від республіканської організації відірвали обласну, від обласної – міську, від міської – районну і так далі, і тому подібне. Таким чином, я хочу сказати про те, що цей законопроект, він вирішує цю проблему: він повертає право юридичної особи районним, міським, обласним, ну, в даному випадку я говорю про ветеранські організації, але й те саме стосується інвалідських організацій, інших громадських організацій. Отже, я хочу сказати про те, що фракція Компартії України підтримає цей проект закону. Безумовно, його треба приймати і врегульовувати цю ситуацію. Дякую.
Прошу до слова народного депутата Долженкова, фракція Партії регіонів.
Слово передається Момоту Олександру Івановичу.
Прошу включити мікрофон.
Олександр Момот, 27 округ, Дніпропетровськ. Шановний Руслан Володимировичу, шановні колеги! Дуже палко виступив колега Сушкевич, автор. Дійсно, цей закон зрівняє в правах громадські об’єднання, які створені до 2012 року, після 2012 року. Але є дуже велике застереження, про що сказав народний депутат Томенко: про ті права власності, які виникнуть у зв’язку з прийняттям цього закону. Тому я пропоную підтримати за основу даний законопроект, доопрацювати його до другого читання, і тоді розглядати вже остаточно. Дякую.
Прошу включити мікрофон народному депутату Журавському.
Шановні колеги, у нас звикли так: частина людей живе "по понятиях", а частина - за законами. У нас є Закон про Регламент. Відповідно, за Законом про Регламент після розгляду питання ми його ставимо на голосування. Ну, це правильно. Якщо ми самі порушуємо закон, який ми приклад даємо для наших громадян? Тому я думаю, що більшість складу народних депутатів є адекватні, розумні, психічно врівноважені і вони проголосують так, як потрібно. Дякую.
Від фракції "УДАР Віталія Кличка", будь ласка, включити мікрофон народному депутату Розенкові.
Павло Розенко, фракція "УДАР Віталія Кличка". Тут дуже багато виступаючих говорило про традиції, про те, що зруйнована була система. Але, напевно, не про це треба говорити, а говорити про ефективність законів, які ухвалює Верховна Рада України. В даному випадку, на жаль, ті зміни, які були раніше внесені в Закон "Про громадські організації", на жаль, виявилися неефективними. Тому що не про руйнацію системи ідеться, а про те, щоб була зроблена жорстка централізація громадських об’єднань, які були фактично залежними від одного центрального органу, який був визначений як юридична особа. Тому сьогодні місцеві бюджети деякі мають можливість допомагати своїм місцевим організаціям, і таку можливість ми повинні їм сьогодні надати. Справді зробити децентралізацію як всеукраїнських об’єднань, але саме головне – фінансового ресурсу і в тому числі і власності. Я хочу представнику Партії регіонів сказати, що цей проект закону якраз навпаки вирішує питання власності.
Прошу дати завершити.
Якраз вирішує питання власності якраз оцих от регіональних об’єднань, республіканських, обласних і районних. Коли їм надаються права юридичної особи, які мають право реєструвати цю власність, всі питання власності знімаються, про що говорив Микола Томенко. Тому, безумовно, фракція "УДАР" буде підтримувати цей законопроект, адже це справді нормальний шлях до децентралізації, в тому числі фінансової незалежності громадських об’єднань.
Дякую. Від Кабінету Міністрів, прошу включити мікрофон.
Дякую, Шановні народні депутати, я б хотіла нагадати вам історію прийняття цього Закону "Про громадські об’єднання", в тому числі нагадати, що він розроблявся якраз в першу чергу інститутами громадянського суспільства. І саме інститутами громадянського суспільства було надано пропозиції привести врешті-решт законодавство про громадські об’єднання у відповідність до Цивільного кодексу. А що говорить Цивільний кодекс? Цивільний кодекс говорить, що от таких от матрьошок, там, де у однієї юридичної особи є десятки і десятки інших юридичних осіб, існувати не може. Цивільний кодекс чітко говорить, що існує у нас у юридичної особи філія і представництво, а якщо вони створюються центральною юридичною особою, то відповідно центральна юридична особа наділяє майном ці філії і представництва як окремі осередки. Тому і саме така ідеологія була покладена під час прийняття Закону про громадські об’єднання в позицію щодо позбавлення осередків статусу юридичної особи.
Дякую. Шановні народні депутати, ми обговорили цей проект закону. Тепер ви чітко бачите, висловилися всі представники фракцій і груп, які мали бажання, хто підтримував, хто не підтримував. Тепер наші громадяни також бачитимуть, як ефективно і якісно ви голосуєте. І потім, хто буде приходити до трибуни виступати від імені громадянського суспільства, громадських організацій, захищатиме їх, який сьогодні не висловлює своєї позиції і є відсутній в залі, ви можете також дати їм оцінку. З огляду на це, вашій увазі ставиться на голосування проект Закону (реєстраційний номер 3225) про внесення змін до Закону України "Про громадянські об’єднання" (щодо забезпечення діяльності всеукраїнських громадських об’єднань). Пропонується ухвалити за основу. Прошу визначатися народних депутатів. [[13:10:56]] За-195 Рішення не ухвалене. Прошу, по фракціях. "Батьківщина" - 48, Партія регіонів - 22, "УДАР Віталія Кличка" - 31, "Економічний розвиток" - 12, "Суверенна європейська Україна" - 15, Всеукраїнське об’єднання "Свобода" - 33, Компартія України - 16, позафракційні - 18. Оце і є. Є пропозиція народних депутатів поставити на переголосування. Шановні народні депутати, враховуючи побажання народних депутатів, пропоную повернутися до обговорення цього питання. Ставлю на голосування повернення до розгляду законопроекту 3225. Прошу народних депутатів визначатися. Прошу включити систему "Рада". [[13:12:05]] За-203 Рішення не ухвалено. Дякую. Переходимо до наступного пункту порядку денного. Вашій увазі пропонується проект Закону (реєстраційний номер 2017) про внесення змін до Закону України "Про мисливське господарство та полювання" (щодо виконання міжнародної Угоди про збереження афро-євразійських мігруючих водно-болотних птахів). До доповіді запрошується голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Сех Ірина Ігорівна.
Шановне товариство! Звичайно, про тих, яких я зараз буду говорити, не прийдуть до сесійної зали, не прилетять, але ми також розуміємо важливість їхньої охорони і їхнього збереження. Законопроект спрямований на охорону водно-болотних угідь міжнародного значення та приведення Закону України "Про мисливське господарство та полювання" у відповідність з міжнародною Угодою про збереження афро-євразійських мігруючих водно-болотних птахів, яку Україна ратифікувала Законом про ратифікацію угоди у 2002 році. На виконання зазначеної угоди пропонується доповнити статтю 20 Закону "Про мисливське господарство та полювання" приписом, за яким забороняється полювання на афро-євразійські мігруючі водно-болотні види птахів із застосуванням свинцевого шроту на водно-болотних угіддях міжнародного значення. Ось і висновки Науково-експертного управління, Комітету з питань бюджету, Міністерства екології. Всі висновки є позитивними. Сьогодні ухвалення змін до такого законодавства вимагає, власне, міжнародна спільнота і птахи, яких нищать. Тому ми зобов’язані, звичайно, що думати не тільки про всі соціальні, інші проблеми, але і мусимо дбати про них. Пропонуємо всіх фракцій підтримати цей законопроект. Бачите, не тільки людей не можемо порятувати, а й птахів. Немає людей в залі.
Є потреба обговорювати цей законопроект? Є. Прошу народних депутатів записатися на виступи обговорення цього законопроекту. Прошу. Прошу до слова народного депутата Розенка, фракція "УДАР Віталія Кличка".
Прошу передати слово Оксані Продан.
Прошу включити мікрофон.
Шановний Руслане Володимировичу! Шановні колеги! Фракція "УДАР Віталія Кличка", звичайно, за виконання Україною міжнародних угод, але я хочу звернути вашу увагу на інше, і шкода, що немає зараз Голови Верховної Ради. Сьогодні, коли у нас війна стоїть, коли у нас по болотам живуть зараз наші громадяни України, тому що мусять там воювати з загарбниками, ми з вами розглядаємо питання, які абсолютно не стосуються миру в Україні. З усією повагою до пташок, до комітету, до міністерства, але здається, що зараз є багато питань більш нагальніших, ми сьогодні маємо в дорозі до цього залу цілий ряд економічних проектів, які не виносяться в зал. Ми маємо ряд спеціальних проектів, які не виносяться в зал. Разом з тим, сьогодні два проекти, цей і наступний, стосуються питань, які просто соромно зараз розглядати. Дякую дуже.
Прошу до слова народного депутата Бенюка, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода".
Прошу передати слово Андрію Тягнибоку.
Будь ласка, включіть мікрофон.
Андрій Тягнибок, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановне товариство, в законі чітко прописано, де не можна полювати свинцевим шротом, – це є на тих міжнародних озерах, де ті болотяні птахи перелітають, саме шротом. Пояснюю чому, щоб ви зрозуміли цей момент, чому саме забороняється полювати свинцевим шротом. Після вдалих полювань, як то кажуть, на пернатого спеціалісти приблизно підрахували, що в воді залишається після кожного сезону близько 30 тонн свинцю. І тут навіть не йде цей момент в нашій ситуації, якщо відкинути міжнародні угоди, ідеться про те, що свинець залишається в воді. Він залишається на мулі, мул їсть риба, рибу їмо ми. Є дві складові: перша – це є потрібно угоду міжнародну дотриматися і друге – для свого ж власного здоров’я зберегти, відмовитися від свинцевого шроту. Наголошую, це не є по всій території, це є тільки на тих визначених міжнародною угодою озерах, де ті птахи, які перелітають, зупиняються для відпочинку. Дякую за увагу. Слава Україні!
Прошу до слова народного депутата Момота, фракція Партії регіонів.
Олександр Момот, 27-й округ, Дніпропетровськ. Шановний Руслан Володимирович, прошу передати слово Матвієнкову народному депутату.
Прошу включити мікрофон.
Матвієнков, 57-й округ, Маріуполь, фракция "Регионов". Уважаемые коллеги! Вы знаете, вот мы иногда, депутаты, когда работаем в зале, создается такое впечатление, что мы, действительно, не понимаем процессов, происходящих в стране. Вот смотрите, закон, который мы рассматриваем сегодня. Неужели нет более важных проблем сегодня, для того чтобы мы рассматривали, какой дробью, куда и как нужно стрелять? Птахів защищать – это дело, конечно, хорошее, но, с другой стороны, у нас сегодня масса проблем, которые нам необходимо сегодня решать по жизнедеятельности нашего государства. Мы что решили все проблемы? У нас проведена пенсионная реформа, мы решили вопрос по социальной защите? У нас сегодня что, решены вопросы, которые связаны с внедрением Закона по запобіганню экономической діяльності, которые были приняты? Двадцать пять миллиардов гривен забрали из бюджета государства на поддержание нашего народа. И, тем не менее, мы принимаем закон непонятно о чем, мы что, закончили реформирование? У нас сегодня подано, например, законопроект, который запрещает отключать за неуплату коммунальных платежей, вместе Владимиром Семеновичем Бойко, законопроект №2406. Почему его не внести, не посмотреть, как сегодня защищают наших избирателей? Либо момент. Мы что, закончили реформирование все? Где закон о прокуратуре, который хотелось бы принять?
Я вас переб’ю, ближче до законопроекту, можливо.
Я ж ближче до нього і підходжу. Я й кажу, що давайте наверное мы закон о прокуратуре поставим – как минимум, то, что нам сегодня нужно и проголосуем его. А потом будем разбираться с курми. Спасибо.
Я щиро вдячний пану Матвієнкову. Єдине прохання, якби він ще подивився кількісний склад фракцій, який зараз голосує, який є присутній зараз в залі. Тоді можемо говорити про якість. А нагадаю нашим народним депутатам, що законопроект, який зараз вноситься в порядок денний, саме керівники фракцій вносять на Погоджувальній раді. Отже я прошу включити мікрофон народному депутату Журавському.
Шановні колеги! Парламент працює. Воєнного стану поки що, слава Богу, по всій Україні немає. Комітети працюють. Комітет. Ірина Сех правильно доповідала продукцію свого комітету. Законопроект Голуба ну на часі. Мова йде про збереження мігруючих птахів. Що тут такого? Ми розглядаємо те, що є в плані. І керівники фракцій і груп, керівники комітетів на Погоджувальній раді затвердили це в порядку денному, а ми голосували в свій час за внесення цього питання в порядок денний. Тому давайте відкинемо політику, будемо розглядати ті законопроекти, які на часі. Він на часі. Але мова йде про сізіфову працю тих народних депутатів, які добросовісно відносяться до своєї роботи, тобто ходять на роботу. А ті, які не ходять, я не буду вказувати зараз пальцем на фракції і групи, то на їх совісті. І вийде так, що законопроект потрібний, але, на жаль, на превеликий жаль, через недисциплінованість деяких депутатів ми не наберемо необхідну кількість голосів. Наша група буде підтримувати цей конче необхідний законопроект. Дякую.
Прошу, заключне слово голови комітету. Ірини Сех включити мікрофон.
Ірина Сех. Шановні колеги депутати! Комітет не наполягав на тому, щоби законопроект розглядали як першочерговий. Рішення ухвалювали спільне керівники фракцій, але комітет ухвалив рішення одним з перших щодо цього законопроекту. Він був поданий до Верховної Ради одним з перших, і лише зараз дійшла його черга. Тому прошу, не політизуйте. Це вже більше ніж рік часу законопроект є у Верховній Раді. Не політизуйте, не плутайте, будь ласка, ті речі.
Шановні народний депутати.
Якщо немає людей, тоді не голосуйте, або голосуйте.
Шановні народні депутати, завершуємо обговорення. Всі бажаючі виступили. На ваш розгляд ставиться законопроект (реєстраційний номер 2017), про внесення змін до Закону України "Про мисливське господарство та полювання" (щодо виконання міжнародної Угоди про збереження афро-євразійських мігруючих водно-болотних птахів). Прошу народних депутатів визначатися. Прошу включити систему "Рада". [[13:23:24]] За-164 Рішення не ухвалено. Прошу по фракціях. "Батьківщина" – 38, Партія регіонів – 18, "УДАР Віталія Кличка" – 30, Економічний розвиток – 10, "Суверенна європейська Україна" – 15, Всеукраїнське об’єднання "Свобода" – 33, Компартія – 0, позафракційні – 20. Дякую. Переходимо до наступного пункту порядку денного, шановні народні депутати. Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про мисливське господарство та полювання" (щодо покращення заходів боротьби зі сказом та раціонального використання мисливських тварин) реєстраційний номер 2018. Прошу голову підкомітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Котеляк Лідію Леонідівну до виступу. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги народні депутати! Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи на своєму засіданні розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про мисливське господарство та полювання" (щодо покращення заходів боротьби зі сказом та раціонального використання мисливських тварин). Законопроект спрямований на вдосконалення правового регулювання відносин у сфері мисливського господарства і полювання, приведення Закону України "Про мисливське господарство та полювання" у відповідність до Конвенції про охорону дикої флори і фауни та природних середовищ існування в Європі. Зокрема, у проекті Закону "Про мисливське господарство і полювання" пропонується включити шакала до переліку тварин, щодо яких встановлюються терміни полювання, уточнити умови селекційного та вибіркового діагностичного відстрілу мисливських тварин, а також ввести заборону на застосування капканоподібних знарядь лову. Вилучити з переліку хижих та шкідливих тварин вовка. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в цілому підтримує даний законопроект. Узагальнюючий висновок: за результатами розгляду у першому читанні проект може бути прийнятий за основу. Комітет з питань бюджету та Міністерство фінансів України пропонують підтримати даний законопроект. Комітет з питань охорони здоров’я також підтримує законопроект. Міністерство екології та природних ресурсів України підтримує законопроект без зауважень. Державне агентство лісових ресурсів України підтримує законопроект із застереженням. За наслідками обговорення.
Прошу дати завершити.
рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про мисливське господарство та полювання" прийняти за основу. Дякую.
Шановні народні депутати, є бажаючі виступати? Прошу записатися. До слова запрошується народний депутат Марцінків з фракції Всеукраїнського об’єднання "Свобода".
Прошу передати слово Ігорю Мірошниченку.
Будь ласка, включіть мікрофон.
Ігор Мірошниченко, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Шановні українці, шановні народні депутати! Я також повторюся, звичайно, що ті законопроекти, які ми розглядаємо сьогодні, мабуть, не на часі. Сьогодні на часі розглядати законопроекти про люстрацію, про підтримку Збройних Сил України. Але саме питання про шакалів мене змусило вийти все ж таки на цю трибуну. Безперечно, ми турбуємося про природну флору і фауну. Але так само мене особисто і наших побратимів Всеукраїнське об’єднання "Свобода" хвилює те, що шакалів дуже багато в нашій Верховній Раді. Шакалів дуже багато в нашій державі! І ці шакали сьогодні мають бути впольовані українцями безстроково. Цілий рік ми маємо полювати на тих, хто є зрадниками у Верховній Раді України! Хто займається популізмом! Хто розповідає про те, що буде працювати безстроково, без відпусток, без перерв, а сам приходить лише раз на тиждень, тисне кнопки для своїх лобіських законів і відпочиває на курортах. Лідер Всеукраїнського об’єднання "Свобода" Олег Тягнибок вчора запропонував заборонити виїзд народним депутатам за межі України, ліквідувавши закордонні паспорти, анулювавши їх, і відібравши дипломатичні паспорти. Так давайте реально рухатись до цього. І я пропоную, аби Президент України і МЗС до цього дослухалися, тому що у нас тут, як бажання попіаритися - так завжди є бажаючі, а як зрадити свою країну - так вперед і з піснею. До речі, щодо шакалів. Я не буду називати прізвища свідомо, щоб, не даючи можливості виступати з цієї трибуни. Але, мені здається, в нас уже не поодинокі шакали, а цілі фракції, депутатські групи створюються в інтересах Кремля і Путіна. І сьогодні вони розповідають, що вони будуть працювати! В інтересах чиєї держави вони будуть працювати? На чиї гроші вони будуть працювати і скільки ми будемо терпіти зраду в Україні і в українському парламенті?! Я думаю, що шакалів треба полювати цілий рік - і нарешті знищити українську контрреволюцію, яка намагається.
Так, щодо законопроекту.
реанімувати бандитський режим Януковича. Ну, а щодо законопроекту, я думаю, що немає сенсу сьогодні жоден законопроект голосувати, тому що в цій сесійній залі, крім фракції Всеукраїнського об’єднання "Свобода" та фракції "УДАРу", яка сьогодні -варто відати належне - є у повному складі. Практично всі інші фракції в напівпорожній залі сидять. Тому я думаю, що всі законопроекти треба голосувати завтра, а підтримати ініціативи багатьох народних депутатів щодо позбавлення мандатів, і позбавлення депутатських мандатів людей, які пропускають сесійні засідання. Слава Україні!
Прошу до слова народного депутата Герман, фракція Партії регіонів.
Шановний пане Голово, звичайно, всі законопроекти, які розглядаються в цьому звалі, є важливими. Але я прошу вас звернутися офіційно до Голови Верховної Ради, щоби він з офіційних джерел дав нам спростування чи підтвердження тих фактів інформації, по яких нам надходять з Луганської і Донецької області, про те, що потрапили сьогодні бомби у дві школи, про те, що гинуть люди на цілих вулицях. Ми хочемо знати з офіційних джерел, чи правда про те, що Донбас і мирне населення Донбасу терпить такі величезні жертви внаслідок поновлення військових дій. Ми вимагаємо від вас офіційного спростування чи офіційного підтвердження цієї інформації. Дякую.
Прошу до слова народного депутата Розенка.
Прошу передати слово Сергію Капліну.
Прошу включити мікрофон.
Шановні колеги, шановний український народе! Цей законопроект, в принципі, розкриває суть тих процесів, які відбуваються у парламенті. У законопроекті ми із класу хижих тварин виводимо вовків, так само окремі регіонали виводяться із класу хижих політиканів і створюють собі прокремлівські злочинні, не депутатські групи, а угрупування, які будуть годуватися із російської землі, будуть годуватися нафтою і газом, які нам продають втричі дорого. Не дозволю ніколи і нікому брехати простим українським громадянам. Знайте: кожна ваша позиція буде викриватися членами нашої партії, не буде тут псевдомафіїї, не буде тут мафіозних решток Януковича в цьому залі – вичистимо все до кінця. Це перше. Друге: про шакалів. Вони так само є у Верховній Раді України і Господь Бог бачить, і українські виборці: ми таки доможемося того, щоб викинути їх із Верховної Ради України. Учора ми з Олегом Ляшком зареєстрували законопроект, який дозволяє Турчинову одним розписом ліквідувати фракцію комуністів у Верховній Раді України. Будуть внесені зміни до Регламенту і та норма, яка передбачає можливість Голові Верховної Ради України ліквідувати депутатську групу, якщо гранична кількість депутатів менша за найменшу депутатську фракцію на період першого засідання скликання Верховної Ради України, до цього буде додано ще приставка "та фракція", і Голова Верховної Ради України разом з прогресивними депутатами, я знаю, що є підтримка цього рішення у Верховній Раді України, поверне історію країни. Не буде тут більше негідництва, зради, більше ніхто не плюватиме в обличчя простим українським громадянам! Будемо жити по-новому: з совістю, з новою Україною і без комуністів і комунізму! Слава Україні!
Так як голосуватиме фракція по законопроекту? Від фракції "Батьківщина", прошу включити мікрофон народному депутату Кириленкові.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!", "Батьківщина". Ну, от зараз, під час проведення антитерористичної операції, парламент займається питанням боротьби зі сказом. Багато хто вважає, що не на часі. Але, з іншого боку, зараз обговорюючи це екологічне питання, ми повинні розуміти, що головний "сказ" іде в нашу країну зараз із Російської Федерації. Ото сказ: із автоматами, гранатометами, мінометами і людьми, які викрадають навіть наших українських дітей із краматорських дитбудинків, із слов’янських викрадають їх і везуть до Росії. Тому тут щойно був виступ представника однієї фракції, промосковської, вона каже, щоб Голова Верховної Ради з’ясував, чи там часом не розпочали ми антитерористичну операцію. А я хочу інше запропонувати: нехай тут дві проросійські фракції звернуться із зверненням до президента Путіна і зроблять запит, чи дійсно він закрив 3 пропускні пункти на кордоні і не випускає терористів.
Дайте завершити, будь ласка.
не випускає терористів і бойовиків, які під тиском українських Збройних Сил тікають у Ростовську область Російської Федерації. І нехай Путін оцим двом фракціям дасть офіційну відповідь. Дякую.
Шановні народні депутати, наголошую і нагадаю вам, що розгляд за скороченою процедурою – це є приблизно від 10 до 14 хвилин кожного законопроекту. Якби ви так ефективно і палко всі законопроекти якісно голосували, я думаю, що ми дуже би швидко вирішили всі проблеми з тими законопроектами, які ще голосувалися у пленарному засіданні. Отже, ми обговорили все, що стосується цього законопроекту, всі бажаючі виступили. Я на ваш розгляд ставлю проект Закону (реєстраційний номер 2018) про внесення змін до Закону України "Про мисливське господарство та полювання" (щодо покращення заходів боротьби зі сказом та раціонального використання мисливських тварин). За бажанням комітету - ухвалити за основу. Прошу визначатися народних депутатів. Прошу включити систему "Рада". [[13:36:24]] За-145 Рішення не ухвалено. Прошу показати по фракціях. "Батьківщина" - 32, Партія регіонів - 16, "УДАР Віталія Кличка" - 30, "Економічний розвиток" - 6, "Суверенна європейська Україна" – 14, Всеукраїнське об’єднання "Свобода" – 34, Компартія України – 0, позафракційні – 13. Вашій увазі пропонується проект Закону у другому читанні, реєстраційний номер 2547: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення пені у разі невиплати заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої встановленої законом виплати або її затримки. Прошу до доповіді голову Комітету з питань соціальної політика та праці Цибенка Петра Степановича.
Шановні колеги! Шановні народні депутати! Фракція комуністів, Петро Цибенко. На численні вимоги залу ми з вами повертаємося до надзвичайно актуального питання, актуально соціального питання: щодо заборгованості по заробітній платі. Шановні колеги, і при попередній владі, і при нинішній владі, ми маємо, на превеликий жаль, таке ганебне явище, як заборгованість по заробітній платі. Вона інколи трошки зменшується і сягає трошки менше мільярда гривень. Інколи вона збільшується понад мільярд гривень, але, тим не менше, вона від цього не стає менш ганебною, тим більше, як правило, заборгованість по заробітній платі мають ті люди, які считають копійки у своєму гаманці. Отже, 4 квітня 2013 року проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення пені у разі не виплати заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої встановленої законом виплати, або її затримки (реєстраційний номер 2547) був прийнятий Верховною Радою України за основу з дорученням Комітету з питань соціальної політики та праці доопрацювати та винести його на розгляд парламенту у другому читанні. Під час підготовки законопроекту до другого читання до нього надійшло 9 пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи, з яких дві пропозиції враховано і сім відхилено. Причому я хотів би зробити особливий акцент на тому, що із семи не врахованих законодавчих пропозицій більшість не враховані тому, що в разі їх прийняття закон наражається на 116 статтю Закону про Регламент. 15 травня 2014 року відбулося засідання Комітету з питань соціальної політики та праці, на якому було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України: прийняти проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення пені у разі невиплати заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої встановленої законом виплати або її затримки, 2547, у другому читанні та в цілому. Юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект із зауваженнями. Хоча слід відмітити, що під час його доопрацювання було враховано кілька техніко-юридичних правок Головного юридичного управління. Прохання підтримати комітет і прийняти даний проект закону в другому читанні та в цілому. Дякую.
Прошу, шановні народні депутати, прошу включати. Так друге читання, ми йде по системі другого читання - відповідно, ми йдемо по поправках. З процедури прошу включити народному депутату Продан мікрофон.
Шановний Руслане Володимировичу! Шановні колеги! Цей законопроект розглядався в першому читанні на Банковій, і ми вважаємо, що сьогодні голосувати цей проект демократична коаліція не може. Тому, якщо правильно, то, напевно, треба поставити. Ми голосувати за нього не будемо, нехай люди голосують, які вважають за потрібне, або взагалі його зняти. Проект, який голосувався на Банковій, до другого читання не може виноситись.
Дякую. Прошу включити мікрофон, народному депутату Зелику.
Руслан Зелик, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Дійсно, цей законопроект приймався 4 квітня 2013 року на Банковій, він дуже потрібний і соціальний, бо та заборгованість, яка сьогодні є, вона, як такий сніжний комок, все накручується і накручується. Але закон має певні проблеми, бо все-таки підприємства, бюджетні установи, малий і середній бізнес при ставці 0,5 мита за кожний день невиплати заробітної плати він може порушити повністю всю систему середнього і малого бізнесу. Тому в силу того, що він приймався на Банковій, і в силу того, що він ще не є досконалий, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" не буде за нього голосувати.
Шановні народні депутати, давайте порадимося тоді, раз така ситуація. Прошу. Зараз ще Соболєв, будь ласка, керівник фракції. Прошу включити мікрофон.
Фракція "Батьківщина", Соболєв. Шановні колеги, а ми от задумувалися, що ключові якраз заборгованості, які створені для малого і середнього бізнесу, це були створені, коли фракція комуністів разом з Партією регіонів підтримувала унікальний режим Януковича, який закривав бізнес, який незаконно заарештовував бізнес? Після цього у людей виникали проблеми, вони не мали можливості сплачувати своєчасно ні податки, ні заробітну плату. А тепер ми ще їх далі будемо карати? Я ще раз нагадую, якщо хтось не знає, що таке закон, який приймався на Банковій. Це коли комуністи і "регіони", як щурі, тікали з Верховної Ради на Банкову вулицю, в закритому приміщенні, не допускаючи інших народних депутатів, голосували там якісь рішення, які ніхто не бачив, ніхто не рахував. Саме тому тільки на підставі цього такий законопроект може бути відхилений. І я вважаю, якщо хтось бажає врегулювати цю тему, внести його по-новому, але там треба врахувати всіх тих, хто незаконно був позбавлений права займатися підприємницькою.
Шановне товариство, я побачу керівників фракцій. Якщо можна, тоді Журавський, Мартинюк. І вам слово, будь ласка.
Я висловлю позицію нашої групи "Економічний розвиток": відхилити законопроект. Дякую.
Прошу включити мікрофон народному депутату Мартинюку.
Дякую. Мартинюк, фракція Комуністичної партії України. Шановні колеги, особливо ті, хто згадують Банкову і інші. Ганьба! Але подивіться на те, що твориться. Але подивіться на те, що ви творите під куполом у сесійній залі - це ще більша ганьба. Бо так закони, як приймається зараз інколи, ніколи ще парламент за всі роки незалежності не бачив. Тому, шановні колеги, давайте діяти усі, незалежно від політичних поглядів, незалежно від того, що ви носити і з ким вносите, діяти в межах Регламенту. І тоді у вас не буде ніяких підстав говорити про те чи інше. Це перше. А друге. Скажіть, будь ласка, чим ви можете пояснити тим людям, які не одержують заробітної плати, але пеню вони за квартири, за інші комунальні послуги їм нараховують, а заробітної плати вони не одержують.
Шановні народні депутати! Цибенко, будь ласка, заключне слово.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Ну найперше. Шановні колеги, дозвольте відповісти на деякі застереження, які пролунали з залу. Найперше. Тим колегам, які бояться, що цей закон розрушить чийсь бізнес, я хочу сказати. Найперша функція закону – стримуюча. Це для того, щоб не підпадати під пеню, не створювати борги і не треба буде платити пеню. Це перше. Друге. Що стосується того, де приймався закон. Справді, яка різниця громадянину, перед яким є заборгованість роботодавця, де приймався закон. І найголовніше. Давайте чесно признаємося. Я розумію, що закон не буде прийнятий, але не тому, що він приймався на Банковій і не тому, що в ньому якісь є недоліки, а тому що в цій залі серед народних депутатів, як мінімум, половина підприємців, і вони ніколи за нього не проголосують.
Шановні народні депутати! Я почув ваші думки. Ми знімаємо з розгляду цей законопроект. [[Шум у залі]] Голосувати? Настоюєте на голосуванні? Гаразд, тоді голосуємо. Нема проблеми. Якщо ви настоюєте на голосуванні, будь ласка. До вашого розгляду ставимо законопроект (реєстраційний номер 2547) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення пені у разі невиплати заробітної плати, стипендії, пенсії чи іншої встановленої законом виплати або її затримки у другому читанні і в цілому. Прошу визначатися. Прошу голосувати. [[13:46:39]] За-36 Рішення не ухвалено. По фракціях, будь ласка. "Батьківщина" – 1, Партія регіонів – 3, "УДАР Віталія Кличка" – 0, "Економічний розвиток" – 4, "Суверенна європейська Україна" – 6, ВО "Свобода" – 0, Компартія України – 19, позафракційні – 3. Якщо можна, зараз три законопроекти, співавтором яких є я, які не будуть ухвалені. І, щоб не було претензій до головуючого на сьогоднішньому пленарному засіданні, я попрошу вас не забирати час, а щоб можна було їх поставити на голосування. Гаразд? Щоб це було справедливо. Тому я запрошую до першого. на ваш розгляд ставимо законопроекти. пропонуються законопроекти (реєстраційний номер 2978) про внесення змін до Митного тарифу України (щодо ввізного мита на книжкову продукцію). Прошу до доповіді народного депутата Ірину Фаріон. Будь ласка. Поки пані Ірина йде до трибуни, наголошую, що є разом, комплексно, три законопроекти: 2978, 2979 і 2980. Вони стосуються одного питання. Це є перше читання. Прошу, пані Ірино.
Пане Голово, пані та панове! Тут багато цвірінькали про те, що ми невчасно про пташки говоримо? Так от, я про законопроект, сутність якого напряму вмотивовує те, що відбувається сьогодні у двох областях країни, які лихоманять собою всі наступних 22 області. Йдеться про книгу, про її величність Книгу. І, якщо б, скажімо, до прикладу, у польському Сеймі розглядали питання про те, як захистити польську книгу від ворожої експансії чужої, то я собі не уявляю, щоб хоч один депутат з польського Сейму покинув залу. Так от, книга – це духовна зброя. І якщо вона влучно стріляє, то тоді не треба купувати бронежилети, кріси і танки. Якщо нація правильно визначає свою систему цінностей і розуміє, що духовний чинник первинний, а все решта вторинне, то тоді не гинуть її найкращі сини. І якщо вона цього не усвідомлює, то тоді ми за власну дурість платимо страшну ціну. За так зване перемир’я ми заплатили вже цю найстрашнішу ціну – 27 смертей! І коли ми зараз тут, у залі, начебто ухвалюємо закони, насправді гинуть люди! На тих теренах України, де не було української книжки, української мови, української ідеї, українського бізнесу, української суті. І саме через те, що на тих теренах цієї української суті не було, зараз є путінський чобіт. І цей путінський чобіт не ступить на жоден той інший український терен, де буде українська нація, центрична свідомість. Бо якщо би нашим бронежилетом була наша українська національна ідея, то не було би зараз війни. А насправді цю війну чомусь впаковують у дивні абревіатури на зразок АТО чи ще якесь там перемир’я. Донбас на сьогодні.
Я перепрошую. Тоді дайте, будь ласка, ще 2 регламента, бо 3 законопроекти.
Дякую. Донбас на сьогодні - це фокус дефіциту української книжки. Тому через законопроект, який пропонує Всеукраїнське об’єднання "Свобода", ми вимагаємо запровадити мито на завезення російськомовної продукції в Україну. Обмитнити російську книжку! Ввести 5-відсоткове мито. Якщо би моя воля, я би взагалі впровадила 20-відсоткове мито! Тому що, процитую вас геніального росіянина за народженням, але українця за вибором культури. Найстрашніша контрреволюція в Україні, повторюю, найстрашніша контрреволюція в Україні - це є розбудова російської культури. Це сказала не Ірина Фаріон, на яку сичать, це сказав гениальный Фитилев, а саме: Микола Хвильовий. Так от, щоб припинити цю розбудову контрреволюції у країні у вигляді російської книжки, ми маємо обмитнити цю книжку на 5 відсотків. Це перше. Далі. Маємо внести зміни у Державний бюджет, відповідно до чого ці кошти, які ми будемо отримувати від замитнення російської книжки, скеровуватиме у спеціальний фонд. Щороку ми вилучатимемо щонайменше 2 мільйони з огляду на показники бюджету 2012 року. Цих 2 мільйони умовних одиниць, які ми вилучатимемо, будемо скеровувати цільово на закупівлю україномовної книжки до українських бібліотек. Маю інформацію на сьогодні, що наша Парламентська бібліотека за останніх 3 роки не здатна була закупити жодної української книжки. Це означає, що ці 3 законопроекти, які ми пропонуємо, мають передусім стимуляційне навантаження, вони підтримують українську книжку і ставлять блок на завезення російської безмитної книжки в Україну. І, завершуючи, наведу вам лише такий приклад. Коли поляки змагалися за свою незалежність, а в ХІХ столітті їм не вдалося повстати проти москалів двічі успішно, маю на увазі повстання 1830 і 1863 року, так от, наприкінці ХІХ століття ця велика нація, яка зараз так підтримує нас, українців, у віднайдені самих себе, не йдеться про жодні інтеграції - йдеться про віднайдення самих себе. Ця велика нація сказала таку просту річ, яка має стати уроком для нас всіх сьогодні6 для того, щоб поляки стали великою нацією, треба забрати з рук польської жінки французький роман і дати в руки польської жінки роман польський. Так народився його величність Генріх Сенкевич зі своїм романом "Вогнем і мечем". І поляки на сьогодні є нацією визволителів, нацією самодостатньою і успішною. Бажаю нам всім в тому сили. Тому, шановний пане Голово, дуже прошу, з огляду на відсутність кількості депутатів, потрібних для голосування цього, надважливого законопроекту, перенести голосування у четвер. Дякую за увагу.
На превеликий жаль, ми не будемо переносити цього законопроекту. Ми будемо його сьогодні голосувати, всі громадяни будуть бачити, хто як ставиться. Шановні народні депутати, є бажання виступити? Є. Прошу записатися до виступу. Прошу включити мікрофон народного депутата Сиротюка.
Прошу передати слово Галині Чорній.
Прошу, Галина Чорна.
Галина Чорна, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановне товариство, подивіться, як зараз виглядає ситуація на Сході, яким чином, за якими законами, за яким страшними законами поводяться окупанти. Вони насамперед намагаються знищити, зруйнувати нашу духовність. Хто сьогодні на сході України опинився в так званих чорних списках? Хто сьогодні на сході України насамперед змушений тікати звідси? Хто змушений ставати біженцями? Біженцями змушені ставати не лише ті, хто підтримував Майдани. Змушені ставати біженцями насамперед наші українці, наші українські викладачі, наші українські історики, наші українські мовознавці - ті, хто викладають українську мову. Отак, власне, поводиться окупант. Окупант насамперед знищує нашу духовність. Коли нога окупанта ступила на кримську землю, точнісінько за такими самими законами поводилися вони. Вони знищували українську книжку, яка ще є на Кримському півострові. Вони насамперед намагалися позакривати всі українські газети, хоча їх там і так доволі мало було. Вони насамперед намагалися позакривати всі українські телеканали. Тобто духовність, як правильно казала Ірина Фаріон, – це первинне, матеріальність - це є вторинне. І лишень та нація, яка здатна захистити свою духовність, здатна захистити своїх синів від загибелі. Згідно з останніми дослідженнями, шановне товариство, лишень 46 відсотків українців, точніше, не лишень, а 46 відсотків українців за останній рік не прочитали жодної книжки. Це воістину страшна річ. І якщо ми не ухвалимо такі закони, які допоможуть нам захистити нашу українську книжку, то це показник, від 46 відсотків, буде змінюватися і він буде лише.
Прошу завершувати.
Я хочу наголосити, що на сьогодні ті нації, які читають, це польська нація, це є британська, це є німецька нація, і може, шановне товариство, саме тому там читають книжки, що ті нації, вони вміють захищати свою духовність і вони вміють захищати своє видавництво. І точнісінько так само сьогодні маємо повестися ми. Ми поставити заслін російській книжці, російській книжці, яка руйнує нашу духовність, яка вносить сюди той "русский мир", який на сьогодні є деструктивним.
До слова запрошується народний депутат Дубневич, фракція Віталія Кличка "УДАР". Прошу включити мікрофон народному депутату Пинзенику.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Похвальна і заслуговує уваги і підтримки проблеми, які піднімають наші колеги, які стосуються підтримки української, справді проблема така існує. Але я б хотів зупинитись на способі її вирішення. Бо, на жаль, інструмент, який обраний для цього рішення, не дає бажаного результату. Уявімо собі, що ми сьогодні прийняли закони, з завтрашнього дня вони будуть працювати. Що означатиме робота цих законів? Це означатиме, що на книжку, надрукованій у Польщі, буде мито 5 відсотків. На книжку, надруковану у Франції, буде мито, завезену в Україну, буде мито 5 відсотків. Ка книжку, надруковану в Канаді, при ввезенні до України, буде мито 5 відсотків. На книжку, надруковану у Російській Федерації, ввезеній в Україну, мито буде дорівнювати нулю. Чому? Тому що у нас підписана і ратифікована Угода про вільну торгівлю з Російською Федерацією, це остання угода 2011 року. За українським законодавством, якщо хтось не знайомий, прошу познайомитись, пріоритет угод за українським законодавством ратифікованих Україною. Тобто у випадку, якщо українське законодавство суперечить міжнародній угоді, то діє норма чинного законодавства. Тому я хочу звернутись ще раз до колег. Якщо хочете рішення, то не таким способом, бо, на жаль, запропонованим вами варіантом проблема підтримки української книги, а ми розуміємо, з якого боку йде конкуренція. На жаль, цими законами не вирішується, тут треба шукати, і я закликаю авторів шукати інший варіант рішення.
Прошу включити мікрофон народного депутата Стойка.
Дякую. Поки йде В’ячеслав Кириленко, прошу йому передати: я хотів би сказати, що не 5 відсотків, а 10 і 20 треба позбавлятися, і російської книжки, телебачення, бо це все нам нав’язують так званий "русский мир", який є сьогодні фашистським. Дякую. Слава Україні!
Прошу.
В’ячеслав Кириленко, Партія "За Україну!", фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні виборці! Зараз ситуація змінюється в країні, у нас тут, в цьому залі, не кажучи вже про тих людей, які мешкають в нашій великій країні. Величезна кількість громадян думали, що: "Та в житті ми не будемо мати жодних ускладнень з Росією – це брати. Яка там війна?". А тепер, коли танки і важка артилерія, установки "Град" з їхнього боку працюють, то всі переосмислюють себе, своє місце в країні і значення нашої країни. Так само мають бути і зміни в духовній сфері, на жаль, яких поки що немає, вони уповільнюються: немає змін істотних на телебаченні в змістовній частині, немає в кінотеатрах, немає в книзі і на книжковому ринку. Тому цю прогалину треба щоб ми заповнювали, в тому числі і законодавчими змінами. Безумовно, є декілька технологічних підходів. Перший підхід, який запропонований авторами, і ми його підтримуємо. Це не зовсім правда, що нас стримує Угода про вільну торгівлю. Україна може запропонувати вилучення із Угоди про вільну торгівлю, як це системно роблять росіяни на протязі багатьох років [[Оплески]]. І ми так само можемо це зробити. Другий спосіб – квотування імпорту, в тому числі і книжкового. Звичайно, мова не повинна йти про словники, ексклюзивну наукову літературу і так далі, а про "жовте" чтиво, про популярне чтиво, про чтиво для дозвілля - ось те чтиво треба квотувати, бо книжковий ринок, імпорт – це 80 відсотків продукція російського походження. На жаль, немає у нас значної частки ні польської книги, ні французької, тим більше ні жодної іншої, в основному - білий, сірий і чорний російський імпорт. Тому другий підхід – це квотування імпорту, а квоти ці треба ще і викуповувати охочим організаціям, які хотіли би сюди російську книгу завозити. І третє. Зараз є загроза скасування пільг, які протягом тривалого часу.
Прошу завершувати.
протягом тривалого часу працюють на українському ринку – це пільги по ПДВ, податок на прибуток, часткова плата за землю для видавничих організацій. Ось цього ми так точно не повинні допустити, бо навіть тих нещасних 20 відсотків сегменту книжкового ринку, який опанували українські книговидавці, і те буде знищено. Системно підходячи і запропонувавши всі ці три підходи, ми при серйозній розмові зможемо захистить українську книгу, а цей.
шановні, я розумію, ми продовжимо розгляд роботу нашого ранкового засідання до завершення розгляду цього питання. Прошу, завершуйте, будь ласка.
Всі три законопроекти, які зараз розглядаються, фракція "Батьківщина" підтримує. Слава Україні!
Дякую. До слова запрошується від групи "Суверенна європейська Україна" народний депутат Доній. Будь ласка.
Олександр Доній. Шановні пані і панове! Дякую авторам цих трьох законопроектів за те, що вони привернули свою увагу до української книжки – це тема не лише зараз гуманітарної сфери, а сфери існування нашої нації, існування нашої держави. Тому що існує реальна загроза зараз агресії, не лише військової з боку Росії, а і агресії інформаційної, яка, на жаль, точилася всі ці роки. І нам потрібно підтримувати наш інформаційний простір, в тому числі нам потрібно привчати наше населення до нашої української книжки. І дуже добре, що автори зараз стимулюють інтерес до цього питання. Але разом зі своїм колегою В’ячеславом Кириленко хотів би зараз привернути увагу завдяки розгляду цих законопроектів, що ми ще можемо врятувати однією дуже важливою постановою все-таки наявність існуючих пільг для книговидання. Пройшла під егідою віце-прем’єра пана Сича,міжвідомча зустріч, де були присутні майже всі відомі книговидавці.
Прошу дати завершити.
де була одностайно підтримана ідея про те, що необхідно зараз продовжити існуючу постанову. Нагадаю, вона з липня автоматично втрачає чинність. Так от, шановні, я ставив це питання перед Головою Верховної Ради, він підтримав, перед керівниками фракцій на нараді у Турчинова - всі підтримали. Ця постанова зараз затримана в Комітеті з податкової і митної політики. Я звертаюсь до цього комітету, негайно щоб цей законопроект був зараз підтриманий, внесений до Верховної Ради, і щоб ми проголосували, щоб пільги були продовжені для української книжки. Зранку я сьогодні розмовляв з головою Асоціації книговидавців Олександром Афоніним. Книговидавці чекають нашої дії, давайте підтримаємо книговидавців і українську книгу. Дякую.
Дякую, народні депутати. Володимир Литвин, будь ласка, останній виступ, і будемо визначатись.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Очевидно, ці законопроекти, якщо розглядати, треба було розглядати сьогодні першими. І коли б ми прийняли бодай позитивне рішення або направили на повторне перше читання – це був би результат. Я повинен сказати, шановні колеги, що українська книжка, українське книговидання не вмерло. Ви подивіться: на виставках у нас прекрасні видавці і прекрасні видання. Проблема в іншому: мізерні тиражі, навіть видання, приурочені до 200-річчя від Дня народження Тараса Шевченка, а ці видання абсолютно прекрасні, вони мають незначні тиражі. Це перше. Друге питання. Воно полягає в тому, що у нас знищена система книго-розповсюдження. Я можу навести приклад. Інститут історії України видав 10-томну Енциклопедію історії України за державним замовленням, але розповсюдити не можуть, і Кабінет Міністрів не дає їм право самостійно розв’язати цю проблему. Це саме стосується фундаментальної роботи в 9-ти томах "Історія української культури", яка, до речі, рекомендовано.
Прошу дати завершити.
на здобуття Державної премії України в галузі науки і техніки. Нам треба вирішити цю проблему комплексно. І тому пропозиція така. Попри принципову позицію головуючого, сьогодні не приймати рішення, оскільки у нас не вистачить голосів, перенести прийняття рішення на четвер, прийняти за основу і доручити доопрацювати цей законопроект до другого читання, щоб він дав відповіді на всі ті питання, про які, до речі, говорив Віктор Пинзеник, він абсолютно правий, треба врахувати цю думку. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі виступили. Шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується проект Закону реєстраційний номер 2978: проект Закону про внесення змін до Митного тарифу України (щодо ввізного мита на книжкову продукцію), за основу. Прошу народних депутатів голосувати. Прошу включити систему "Рада". [[Шум у залі]] [[14:06:48]] За-129 Рішення не ухвалено. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 41, Партія регіонів – 2, "УДАР Віталія Кличка" – 29, "Економічний розвиток" – 2, "Суверенна європейська Україна" – 13, Всеукраїнське об’єднання "Свобода" – 35, Компартія – 0, позафракційні – 7. Рішення не ухвалено. Наступний законопроект реєстраційний номер 2977: проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (щодо ввізного мита на книжкову продукцію). Прошу народних депутаті визначатися, прошу голосувати. Прошу включити систему "Рада". [[14:07:33]] За-120 Рішення не ухвалено. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 33, Партія регіонів – 1, "УДАР Віталія Кличка" – 29, "Економічний розвиток" – 2, "Суверенна європейська Україна" – 12, Всеукраїнське об’єднання "Свобода" – 35, Компартія – 0, позафракційні – 8. І останній законопроект реєстраційний номер 2980: про внесення змін до статті 282 Митного кодексу України (щодо ввізного мита на книжкову продукцію). Прошу народних депутаті визначатися, прошу голосувати. Прошу включити систему "Рада". [[14:08:18]] За-119 Рішення не ухвалено. Прошу по фракціях. "Батьківщина" – 33, Партія регіонів – 1, "УДАР Віталія Кличка" – 28, "Економічний розвиток" – 2, "Суверенна європейська Україна" – 12, ВО "Свобода" – 35, Компартія – 0, позафракційні – 8. Шановні народні депутати, о 15-й годині, інформую вас, відбудуться парламентські слухання на тему: "Про стан та законодавче забезпечення розвитку науки та науково-технічної сфери держави". Прошу бажаючих прибути і взяти участь в цих парламентських слуханнях. На цьому ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми зустрічаємося і продовжимо нашу роботу о 10-й годині ранку. Дякую. До побачення.