Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, začenjam 91. izredno sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi prvega odstavka 58. člena ter prvega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Samo Bevk do 14. ure, Marko Koprivc, Igor Zorčič in Franc Jurša. Na sejo so bili vabljeni predstavniki Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 91. izredne seje Državnega zbora. Predloga dnevnega reda ste prejeli v torek, 21. decembra 2021 s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predloga za širitev dnevnega reda seja nisem prejel, zato predlagam, da za današnjo sejo določimo dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 29. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da je dnevni red 91. izredne seje zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DODATNIH UKREPIH ZA PREPREČEVANJE ŠIRJENJA, OMILITEV, OBVLADOVANJE, OKREVANJE IN ODPRAVO POSLEDIC COVID-19, v okviru nujnega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, mag. Andreju Širclju, ministru za finance. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Še vedno se soočamo s posledicami in vplivom nalezljive bolezni Covid-19 in sicer tako na področju zdravstva, gospodarstva, kot socialnega varstva. Vlada se tega zaveda, zato je Vlada pripravila dodatne ukrepe. Te ukrepe želim razdeliti v dva dela in sicer, prvič, na ukrepe s področja varovanja zdravstva in drugič, na ukrepe s področja pomoči gospodarstva podjetjem in posameznikom, predvsem tistim, ki so najbolj ogroženi. S področja varovanja zdravja, se določeni ukrepi podaljšujejo, kot na primer, možnost prerazporejanja zdravstvenega kadra, financiranje telemedicine, poenostavljeno je tudi koriščenje odsotnosti z dela. Nov ukrep, ki ga predlog zakona predvideva, je določitev povračila škode tistim upravičencem, ki so bili cepljeni in jim je nastala škoda na zdravju. Cepljenje je dokazano najbolj varen in učinkovit preventivni ukrep v boju proti nalezljivim boleznim, ki ščiti tako posameznika, kot celotno družbo. Se pa tudi pri cepivih v zelo redkih primerih lahko pojavijo resni neželeni učinki, vendar koristi cepljenja močno odtehtajo tveganja zaradi resnih posledic bolezni. Uvedba odškodninske odgovornosti in s tem sistema odškodnin brez krivde, je ključna pri ohranjanju zaupanja v varnost in kakovost cepiv, ter zagotavljanju učinkovitega in celovitega izvajanja nacionalnega programa cepljenja proti Covid-19. Prav tako se uvaja povračilo škode tistim upravičencem, ki jim je zaradi uporabe ali aplikacije zdravila za zdravljenje Covid-19, ki ima začasno dovoljenje za promet, nastala škoda na zdravju. Podaljšuje se tudi koriščenje dopusta, predvsem zaradi tega, ker je marsikomu bilo to oteženo v razmerah pandemije oziroma epidemije. Poleg tega predlog zakona omogoča realizacijo kolektivne pogodbe v zdravstvu z možnostjo, da zdravniki in zobozdravniki dosežejo največ 63. plačni razred za obdobje do konca leta 2021. Zakon pa prinaša tudi ukrepe, ki so namenjeni neposredno pomoči gospodarstvu, podjetjem in posameznikom. Tako se uvaja dodatek za izpostavljenost nevarnosti in posebne obremenitve za prostovoljne in nepoklicne pripadnike sil za zaščito, reševanje kot tudi za dijake in študente, ki pomagajo pri oskrbi bolnikov v zdravstvenih in socialno-varstvenih ustanovah. Uvaja se solidarnostni dodatek za upokojence, ki prejemajo pokojnino v višini 732 evrov ali manj, in sicer v 3 višinah. Uvaja se solidarnostni dodatek za posebej ranljive skupine v višini 150 evrov in dodatek za kmete, stare več kot 65 let, ki niso prejemniki pokojnin. Predlog prinaša tudi dodatno financiranje programov v podporo družini. Podaljšuje se obdobje plačila solidarnostnega dodatka za novorojence in uvaja se dodatek za tiste gasilce, ki so zaposleni v prostovoljnih gasilskih društvih oziroma zvezah in do sedaj tega dodatka niso prejeli. Za gospodarstvo je določen nov ukrep likvidnostnega posojila preko slovenskega podjetniškega sklada, predvsem za mikro, mala in srednje velika podjetja. Za gospodarstvo se ravno tako vzpostavlja pravna podlaga za črpanja dodatnih sredstev iz naslova rezerve, ki je bila uvedena pri prilagoditvi na Brexit. [[znak za konec razprave]] Predvideno je podaljšanje trajanja programa finančnih pobud preko shem državnih pomoči. Predvideno je, da se namenska EU sredstva pridobijo v proračun Republike Slovenije v višini 5,2 milijona evrov in ta so namenjena gospodarstvu. Uvaja se možnost predplačil javnim agencijam in poenostavljajo se javni razpisi in uvaja [[…]] [[znak za konec razprave]] se digitalizacija na tem področju. Glede na vse navedeno menim, da predlog zakona vsebuje nujno potrebne ukrepe tako za varovanje zdravja posameznikov kot tudi za izboljšanje socialnega položaja stanja najbolj ranljivih skupin in podporo okrevanju gospodarstva. Zato predlagam, da predlog zakona podprete. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Robertu Polnarju. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci. Odbor za finance je na 68. nujni seji, 23. decembra letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o dodatnih ukrepih za preprečevanje širjenja, omilitev, obvladovanje, okrevanje in odpravo posledic Covid-19. V poslovniškem roku so amandmaje vložile poslanske skupine koalicije in poslanske skupine opozicije k številnim členom predloga zakona, kar je razvidno iz pisnega poročila. V uvodu je minister za finance predstavil poglavitne rešitve in cilje predloga zakona ter pri tem izpostavil, da gre za dodatne ukrepe, saj je epidemija vplivala na vse sfere družbenega življenja. S področja varovanja zdravja se določeni ukrepi podaljšujejo. To so ukrepi glede razporejanja kadra v zdravstvenih zavodih, financiranje telemedicine, koriščenja odsotnosti z dela brez potrdila o upravičeni zadržanosti. Predlog zakona predvideva tudi podaljšanje obdobja izrabe še neizrabljenega letnega dopusta za leti 2020 in 2021. Drugi ukrepi so namenjeni neposredni pomoči podjetjem in posameznikom, to so dodatki za izpostavljenost, nevarnost in posebne obremenitve za prostovoljne in nepoklicne pripadnike sil za zaščito in reševanje, kakor tudi za dijake in študente, ki pomagajo pri oskrbi bolnikov v zdravstvenih ali socialnovarstvenih ustanovah. Prav tako je predviden solidarnostni dodatek za ranljive skupine in dodatek za kmete. Zagotavlja se podaljšanje veljavnosti unovčitve turističnih bonov. Določen je tudi ukrep za delno povrnitev izgubljenega dohodka za samozaposlene, kmete in družbenike. Poleg tega se uvaja tudi določene poenostavitve na področju postopkov obdelovanja finančnih spodbud na javnih razpisih in pozivih na način, da bodo postopki čim bolj digitalizirani. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da je služba pripravila pisno mnenje, ter pojasnila, da so v mnenju dane uvodne pripombe ter pripombe k posameznim členom. V sami razpravi je predstavnica službe podala pripombe k posameznim amandmajem. Predstavnik Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance je predstavil pisno mnenje komisije in v njem opozoril na mnenje zainteresirane Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki predloga zakona ne podpira. Nasprotno pa matična Komisija Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance predlog zakona podpira. V razpravi so nekateri poslanci različnih poslanskih skupin opozorili na problematiko glede dopustnosti nekaterih vloženih amandmajev različnih poslanskih skupin. Imeli so postopkovne predloge v zvezi s tem in so zaradi nestrinjanja z nesprejetjem postopkovnih predlogov napovedali obstrukcijo. Sejo so pri tej točki obstruirale poslanske skupine Levica, SAB, SD in LMŠ. Glede samega predloga zakona pa je član odbora povedal, katere ugodne rešitve predlog zakona prinaša, in ob tem omenil posebne dodatke za upokojence, za posebej ranljive skupine in podaljšanje veljavnosti turističnih bonov. Odbor je v skladu z drugim odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval in sprejel 59 amandmajev poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Sprejel je tudi amandmaje poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezani k naslovu petega poglavja ter k členom od 63 do vključno 67. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora [[znak za konec razprave]] pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona pa je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Že desetič od izbruha virusne epidemije in od nastopa aktualne vlade obravnavamo zakonski paket, katerega vzrok je epidemija covida-19. V skoraj dveh letih smo se že navadili na ta način dela te vlade – paketno, z odloki, po nujnem postopku, v zadnjem trenutku, brez obrazložitev in z eno in edino utemeljitvijo COVID-19. Desetkrat je vlada prinesla paket, ki naj bi nujno bil potreben zaradi epidemije. V vsakem so bile poleg podtaknjencev tudi priložnosti za dopolnitve in izboljšave. Devetkrat so predsedniki štirih različnih odborov, ki so doslej obravnavali te zakonske predloge, zavzeli enako stališče: ker gre za interventni zakon zaradi izjemnega dogodka, naj se njegova vsebina omeji na področja, ki jih je predlagala vlada ob vložitvi predloga. Devetkrat doslej odbori in Državni zbor niso mogli glasovati o celi vrsti predlogov tako opozicije ali koalicije za izboljšave vladnih paketov, ker naj se vsebine interventnih zakonov nebi smelo širiti. Mnoge pozabljene skupine, gospodarske branže in življenjska področja, ki jih je prizadela epidemija so morale čakati na konec zakonskih postopkov preden bi lahko naslovili njihove težave. za vsak posamezni amandma, ki bi dopolnil vsebino vladnega predloga je bilo potrebno obsežno in naporno dokazovanje, da ne gre za dodatne zakonske vsebine. Po navadi se je končalo na isti način, predlogi so bili označeni za poslovniško nedopustno in niso bili dani na glasovanje četudi je bila njihova vsebina smiselna. V 10 poizkusu se je spremenilo tudi to. Poslanci koalicije so le nekaj ur pred odločanjem vložili celo vrsto amandmajev, ki v že tako sporni zakon dodajajo sporni zakon dodajajo kopico novih rešitev med drugim tudi poseg v plačni sistem javnega sektorja, s katerim bi odpravili plačne omejitve za zdravnike in zobozdravnike. Tokrat predsedujoči odbora amandmajev ni označil za nedopustne temveč je na glasovanje vložil vsa vložena dopolnila. Kljub predlogom in protestom opozicije so tako vladajoči na odboru še dodatno razmesarili zakonski predlog, ki zato pred Državni zbor prihaja v bistveno drugačni obliki kot je bil vložen. Z odločitvijo predsednika odbora, da bo desetič ravnal drugače kot smo devetkrat bili prej s tem seznanjeni se je parlament znova podredil Vladi in njenemu diktatu. Z vedno novimi zakonskimi paketi, ki posegajo na različna področja in pravila že urejena z drugimi zakoni se ustvarja predvsem zmeda. Niti državljani niti Vlada se ne morejo več znajti v nepregledni množici pravil, zato ironično, da je na seji, na isti seji obravnavan tudi Zakon o debirokratizaciji med tem pa ljudi zasipavamo že z desetim paketom novih izjem, zato Vlado in njene podanike pa so tudi zakonski postopki zgolj krinka. Zakone sprejemajo, zaradi njihovih naslovov in zaradi navidezne legalnosti, zato je vseeno, če so koalicijski poslanci iz zakonskega besedila umaknili sporne člene, s katerim so si želeli dati pooblastilo za vladanje z odloki kajti zagotovo to nameravajo to početi naprej z zakonsko podlago ali brez nje. Spoštovani, v manj kot dveh letih so trenutno vladajoči tako zelo raztegnili meje nekoč nesprejemljivega, da se ni mogoče na nič več zanesti. Do prejšnjega četrtka se je bilo mogoče zanesti vsaj na dejstvo, da se bo to spoštovalo pravila tega doma. Sedaj vidimo, da so tudi ta žrtev samovolje vladajočih, ki lahko storijo vse, če se le sklicujejo na epidemijo in je niso razglasili. S takim načinom dela se vladajoči nadejajo, da bo dovolj ljudi preprosto dvignilo roke in se obrnilo v stran, da bodo vsi kritični glasovi potihnili oblast pa ostala v rokah manjšine, ki ji takšno stanje tudi ustreza. Socialni demokrati se ne bomo obrnili stran skupaj z demokratično opozicijo tokrat vlagamo vrsto dopolnil, s katerimi bi iz zakona odstranili vsaj najbolj škodljive vsebine, ki so jih vladajoči tudi tokrat skrili pod darila. Vztrajali bomo, da se tudi naši predlogi obravnavajo z enakimi vatli kot tisti, ki jih vlagajo vladajoči. Zakon, ki z načinom svojega sprejemanja krši vsa demokratična pravila pa v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne moremo dati podpore. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Miha Kordiš. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Vlada Janeza Janše je popolnoma in v celoti zavozila vodenje epidemije Covid-19. Začelo se je z razvpitimi nabavami ventilatorjev in mask, kjer so prednjačile provizije ne pa družene potrebe, nadaljevalo z razvojem kriznih žarišč v domovih starejših občanov in zavezalo za katastrofalno sliko organizacije cepljenja, ki je med najslabšima med evropskimi državami. Proces je vseskozi spremljalo vladno sprejemanje odlokov, s katerimi so omejevali gibanja državljank in državljanov pa dopuščali enkrat te dejavnosti drugič druge dejavnosti spet tretje dejavnosti so zapirali četrte omejevali odloki pa so se pogosto spreminjali kar čez noč. V državi je skratka zavladala popolna zmeda. Nikjer drugje se ta zmeda ne odraža bolje kot v dejstvu, da danes sprejemamo že deseti protikoronski pat. Deseti paket med tem, ko bi morale biti podlage za vodenje in urejanje epidemije rešene že v njenem začetku in veljati skozi njeno celotno trajanje. Tako pa imamo vsakih nekaj mesecev na mizi Državnega zbora zmazek za zmazkom v kateremu se množijo bombončki za privilegirance in šikaniranje teh ali onih skupin državljank ali državljanov. V konkretnem predlogu tako lahko zasledimo že tretjo obliko izplačila solidarnostnega dodatka upokojencem, a je ta narejena spet že v tretje nepravično. Upokojenci s pokojninami do 510 evrov bodo namreč prejeli 300 evrov solidarnostnega dodatka, tisti z zgolj enim evrov pokojnine več, 511 evrov na primer pa kar 70 evrov dodatka manj in to kljub temu, da smo že v začetku izplačevanja solidarnostnih dodatkov v Levici in v demokratični opoziciji Vladi predložili formulo po kateri lahko te dodatke obračunava linearno in na družbeno pravičen način. Podobno je tudi z drugimi oblikami solidarnostnih dodatkov. Namerno in zavestno so iz PKP 10 izpadli delovni invalidi, tisti ki so kljub poškodbi in omejitvi svojih kapacitet še vedno zavezani k temu, da k družbi prispevajo po svojih najboljših močeh. Pa ostale ranljive skupine od brezposelnih do študentov, tudi te ne uživajo vladne pomoči in vladne podpore. Namesto tega je v PKO 10 svojo pote našel naravnost zavržen predlog, da se odpravi plačne omejitve za najvišje plačne razrede po katerih plačilo za opravljeno delo prejemajo zdravniki v tej državi. Ne pogovarjamo se niti približno o večjemu delu zdravništva, pogovarjamo se zgolj o tistih najbolje plačanih zdravnikih, saj veste, vsako leto lahko gledamo lestvico 50 najboljše plačanih javnih uslužbencev, nazadnje je med njimi svoje mesto našlo kar 46 zdravnikov. Rekorder med njimi je prejel 15 tisoč evrov plačila na mesec. V primeru takega zdravniškega mandarina Vlada sedaj nagrajuje še z dodatnimi tisoč evrov plače. V Levici pravimo, da je treba prioritete obrniti in plače najprej popraviti tistim, ki z njimi že sedaj ne morejo shajati, zato smo skupaj z demokratično opozicijo že za odbor pripravili amandma, ki plač navzgor ne bo popravil zdravniško-zavarovalniškemu lobiju, ki vodi in kroji našo zdravstveno politiko v obliki zdravnikov dvoživk pa vodstev raznoraznih bolnišnic, ampak bi plače dejansko popravil tam kjer jih je potrebno popraviti, to je pri zdravnikih začetnikih, mladih zdravnikih, tistih do 2 tisoč evrov bruto plače pa 3 tisoč evrov bruto plače, itn. Torekši pa je potrebno izpostaviti, da je ključni problem pri nas ne plačna umeščenost te ali one poklicne skupine, ampak prenizko plačilo za opravljeno delo na sploh med delavskim razredom, naj se pogovarjamo o zdravniškemu proletariatu v domovih starejših občanov ali v industriji. Edini ukrep, ki bi to plačno diskrepanco med najbolje plačanimi in najslabše plačanimi zares naslovil pa je izenačenje osnovne plače z minimalno plačo kot pravijo sindikati, enkra je minimalka. A takega ukrepa, ukrepa za socialno pravičnost v PKP 10 ne bomo našli niti ga ne bomo našli na dnevnem redu Vlade. Za kaj takega bo treba počakati na 24. april in šele po tem datumu prevrednoti prioritete po katerih se z javnim denarjem v naši družbi dela. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati bo predstavil bo predstavil Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister, predstavniki Vlade, drage kolegice in kolegi! Zaključujemo še eno leto v katerem nas je utesnjevala epidemija COVID-19. Sledilnih besed v zgoščenih decembrskih prazničnih dneh bi gotovo na vrh pogostosti pojavljanja postavil besede s katerimi eden drugemu želimo zdravja. Utrujeni, tudi nestrpni in izčrpani zaradi epidemije sedaj bolj kot kdajkoli prej hrepenimo po povezanosti. Ljudje smo vendarle družbena in družabna bitja zato socialno izolacijo težko sprejemamo. Vendar mora biti naš pogled tokrat drugačen, ne gre za našo odločitev o našem zdravju, temveč tudi o zdravju ljudi okoli nas, ne le naših najbližjih, tudi vse skupnosti, ki ji pripadamo. Tudi naše osebne odločitve vplivajo na dolžino trajanja družbenega zastoja. Posledično naše odločitve vplivajo na delo zdravstvenih delavcev in njihovo preobremenjenost in nenazadnje na število razpoložljivih postelj in z njimi povezanih intervencij, ki rešujejo življenja, človeška življenja. Živimo v družbi, ki ceni človekovo življenje kot najvišjo vrednoto. To pomeni, da nam je bolj pomembno varovanje življenj kot na primer pravica do svobodnega gibanja ali pravica do zbiranja in združevanja. V teh duhu smo v času pandemije vse vidike javnega življenja podredili varovanju zdravja naše skupnosti. Na tem mestu želim ob 30. letnici sprejema Ustave Republike Slovenije izpostaviti genialnost njenih avtorjev, ki so v ta najvišji akt splošnih načel in pravil zapisali tudi vsebine za primer pandemije. Izpostavljam zgolj 17. člen Ustave, ki določa, da je človekovo življenje nedotakljivo in 42. člen Ustave, ki nam daje pravico in svobodo do zbiranja in združevanja. Ta pravica pa je omejena, če to zahteva varnost države ali javna varnost ter varstvo pred širjenjem nalezljivih bolezni, tako pravi Ustava. Ko se pojavijo nove bolezni so obnašanje patogenov, sama bolezen in njene posledice velikokrat uganka. Tako je tudi pri bolezni Covid-19. V tem času v pogostosti pojavljanja besed prednjači tudi besedica »omikron«. Bolje rečeno, 15 črka grške abecede, ki v slovenščini pomeni »mali«, »majhen«. Gre za sev korona virusa SarsCOV2, ki se lahko naseli ne le na necepljene in neprebolele, ampak mu nudijo možnost naselitve tudi cepljeni in prebolevniki. S tem se je virusu silovito povečal človeški teritorij, ki ga lahko poseli in zato je omikron glede kuženja postal pravi tornado. Izbruhi nalezljivih bolezni so torej nepredvidljivi. Zato ni mogoče zakonsko predvideti vseh možnih situacij do katerih lahko pride. Takšne zahteve so nerealne, sploh v našem sistemu, ki ne slovi po svoji hitrosti. Gospe in gospodje, Državni zbor obravnava 10. protikoronski paket pomoči ljudem in gospodarstvu. Dopolnjen predlog zakona o dodatnih ukrepih za preprečevanje širjenja, omilitev, obvladovanje, okrevanje in odpravo posledic Covid-19 med drugim prinaša pomoč najranljivejšim skupinam naše družbe. Predlog prinaša tudi dodatek za izpostavljenost nevarnosti in posebne obremenitve za prostovoljne in nepoklicne pripadnike sil za zaščito in reševanje. Nismo pozabili na trajno nezaposljive invalide, ki dobijo solidarnostni dodatek v višini 150 evrov. Pomoč družinam za novorojenčke v višini 500 evrov se podaljša do 30. junija 2023. Nismo pozabili na invalide, nismo pozabili na upokojence. Ključno sporočilo tega zakona so pravzaprav rešitve, ki naslavljajo okoli 300 tisoč ljudi, ki so najranljivejši pri nas. In prav zaradi tega bo Poslanska skupina ta zakon tudi podprla. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona, ki je danes pred nami, je že deseti po vrsti, ki naslavlja epidemijo koronavirusa, predvsem pa njene posledice. Opozicije poslanske skupine SAB, LMŠ, SD in Levica smo obstruirale obravnavo PKP10 na Odboru za finance, saj je predsednik Odbora za finance koaliciji dal prosto pot, da si izglasuje, kar želi. Zopet se je izkazalo, da je aktualna oblast nad pravnim redom in Poslovnikom Državnega zbora. Požvižgajo se tudi seveda na ustavo. Naj poudarim, da je bilo kar 75 % amandmajev k 10. ZUJF-u, imenovanem PKP10, v neskladju s Poslovnikom Državnega zbora, zato nebi smeli biti predmet obravnave. To se je vseeno zgodilo, zato v Poslanski skupini SAB pri tako slabih parlamentarnih praksah in načinu dela nismo želeli sodelovati. Ni nam preostalo drugega kot da sejo obstruiramo in se zoperstavimo nezakonitemu vodenju seje. Vladajoča koalicija ruši vladavino prava in ne spoštuje zakonov, kar se je 23. decembra znova zelo jasno odrazilo. Hkrati dodajamo, da vsi ukrepi, zajeti v 10. protikoronskem svežnju, niso slabi. Ob tem v SAB izpostavljamo zlasti solidarnostni dodatek za najranljivejše upokojence. Žal koalicija s svojimi manevri v nedemokratičnim načinom delovanja podre vse tisto, kar je v resnici dobro. Kot običajno, gre tudi pri tem predlogu za velike finančne vložke – približno 180 milijonov. Vsekakor pozdravljamo, da je vlada naslovila težko zdravstveno in gospodarsko situacijo in podaljšala nekatere ukrepe, ki so se izkazali za učinkovite. Med drugimi podaljšanje veljavnosti turističnih bonov. V poslanski skupini SAB se strinjamo z navedbami predlagatelja, da je podaljšanje tega ukrepa v luči posledic epidemije tako z vidika omejenih možnosti koriščenja bonov kot iz vidika nadaljnje pomoči gospodarstvu nujno, saj številni posamezniki bonov še niso izkoristili. Se je pa seveda v zakonskem besedilu ponovno znašlo nekaj podtaknjencev, ki smo jih opozicijske stranke z amandmaji – bolj kot ne neuspešno – skušale črtati iz zakonske materije. V Poslanski skupini SAB smo k predlogu zakona vložili amandma, s katerim smo želi razširiti možnost uporabe bonov za storitev področja dobave električne energije, goriv, kurilnega olja in zemeljskega plina, ki so v celoti izvedene in koriščene na ozemlju Republike Slovenije z namenom vzdrževanja socialnega položaja državljank in državljanov zaradi dviga cen vseh naštetih energentov. Predlagali smo, da bi lahko upravičenci, ki svojih bonov še niso izkoristili, te unovčili pri ponudnikih zgoraj navedenih storitev. Boleče dejstvo, s katerim se sooča naša država, je, da 254 tisoč prebivalk in prebivalcev živi pod pragom revščine, od tega kar dve tretjini upokojenk in upokojencev. Prav tako smo v SAB predlagali, da so vsi upokojenci upravičeni do enkratnega solidarnostnega dodatka, in ne samo tisti, ki imajo pokojnine nižje od 714 evrov. V SAB smo tako predlagali, da vsi uživalci pokojnin prejmejo solidarnostni dodatek glede na višino prejete pokojnine. Koalicija je na seji matičnega delovnega telesa sprejela zgolj amandma, s katerim je zvišala mejo na 732 evrov. Epidemija je prav tako brez dvoma razgalila kadrovsko podhranjenost slovenskega zdravstvenega sistema, saj je že dlje časa na robu zmogljivosti. Zaposleni so izčrpani, nekateri so ta poklic iz tega razloga celo zapustili. Z amandmajem SAB smo predlagali, da lahko ministrstvo, pristojno za zdravje, odredi prednostno razporejanje kadra glede na izkazane potrebe za pomoč pri oskrbi bolnikov s COVID-19 tudi za koncesionarje in zasebne izvajalce zdravstvenih storitev. Dejstvo je, da so razmere v bolnišnicah izjemno težke, posledično pa so zdravstveni delavci že na robu zmogljivosti. V izogib kolapsu zdravstvenega sistema so na pomoč [[znak za konec razprave]] slovenskim bolnišnicam prišli tudi italijanski vojaški zdravstveni delavci, med njimi pa so tako zdravniki kot medicinske sestre. V Poslanski skupini SAB menimo, da bi bilo smotrno, da z namenom preprečitve kolapsa zdravstvenega sistema uporabimo tudi vse domače kadrovske kapacitete tako iz mreže javne zdravstvene službe kot tudi zasebnih izvajalcev zdravstvenih storitev. Žal naš amandma na Odboru za finance ni bil sprejet. Naši predlogi in večina predlogov drugih opozicijskih skupin, ki smo jih sopodpisali, so [[znak za konec razprave]] bili zavrnjeni. (nadaljevanje Kar pa lahko poudarimo in poudarjamo bomo vedno znova, vlada je z vodenjem epidemije zavozila vse, na vseh frontah omejevali ukrepe, ne dajejo pravih rezultatov, javno zdravstvo poka po šivih, število ur [[nerazumljivo]]pa je še vedno previsoko. To so dejstva, ki povedo vse. Janševa vlada se za dimno zaveso Covid-19 loteva zadev, ki za reševanje epidemije in zdravstvene krize niso ne nujne ne potrebne. Še več, utegnejo povzročiti več škode kot epidemija sama. Vladne prioritete so očitno, kot vidimo, drugje.
Spoštovani gospod poslanec, čas se izteka.
Predloga zakona v Poslanskih skupini SAB tako ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavila Monika Gregorčič. Izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predstavniki vlade. Pred nami je zakon, poimenovan tudi PKP 10, katerega glavni cilj je nadalje omiliti in odpraviti posledice, ki jih je pandemija prizadela zdravju, delu, gospodarstvu in socialni varnosti naše družbe. Tudi ta že 10. protikoronski paket pomoči je v prvi vrsti naravnan solidarnostno. Jasno je namreč, da je bilo breme, povezano s pandemijo, neenakomerno razpršeno po različnih segmentih naše družbe. To breme se je v nekaterih dejavnostih odražalo v popolni zaustavitvi delovanja, ponekod v močno okrnjenem razvojnem potencialu, ponekod pa deležniki niso občutili večjih posledic. In zato je tudi ta protikoronski paket osnovan na načelu, da ublaži neenakomerno razporeditev bremena na tistih družbenih skupinah in gospodarskih panogah, ki so utrpele najhujše posledice in bile izpostavljene najhujšim pritiskom. Kot del tega paketa se zato uvajajo nekatere pomoči in finančni dodatki, kot so solidarnostni dodatek za posebej ranljive skupine, med te upoštevamo tudi vse skupine invalidov, dodatek za pripadnike sil za zaščito, reševanje in pomoč ter solidarnostni dodatek za upokojence. Paket predvideva pomoč pri nakupu hitrih antigenskih testov in kompletov za samotestiranje. Prav tako se določa pravna podlaga za podaljšanje veljavnosti turističnih bonov. Obenem pa se v zakonu predvideva tudi delna povrnitev izgubljenega dohodka za čas trajanja karantene na domu ali nezmožnosti opravljanja dela zaradi obveznosti varstva otroka. Po obravnavi predloga zakona na nedavni seji Odbora za finance pa ta zakonski predlog ne vsebuje več določb, ki bi posegale oziroma popravljale Zakon o nalezljivih boleznih, ki sicer po odločitvi Ustavnega sodišča potrebuje nekatere korenite spremembe in dopolnitve. Nadaljnje nasprotovanje zakonu je zato nerazumljivo in je v nasprotju s solidarnostnim načelom pomoči potrebnim družbenim skupinam. Ocenjujemo, da gre zgolj za nasprotovanje samo po sebi, torej za politični boj z vsemi sredstvi, četudi na plečih najbolj ranljivih. Kmalu bomo vstopili v tretje leto soočanja s posledicami pandemije. Kljub temu, da se danes ponovno soočamo z višjim številom aktivno okuženih, pa smo se naučili živeti na način, ki širjenje okužb precej učinkovito zamejuje. Danes tako dokaj dobro vemo, kdaj pričakovati kritična obdobja in kdo so tisti, ki se takrat znajdejo pod najhujšim pritiskom. Prav tako znamo sprejemati učinkovite in hitre gospodarske ukrepe in z njimi blažiti padec gospodarske aktivnosti v kritičnih obdobjih. Prepričani smo, da se moramo tudi tokrat na vsak način izogniti spremembam v dinamiki zagotavljanja podpore ljudem in gospodarstvu. Verjamemo namreč, da bi lahko oviranje izvedbe načrtovanih ukrepov, ki bi ga povzročilo današnje nesprejetje zakona, privedlo do rušenja nekaterih temeljnih razmerij v naši družbi. Še več, nasprotovanje predlaganim rešitvam bi bilo po našem mnenju v nasprotju z načeli pravičnosti in solidarnosti. Napovedi, ki zadevajo gospodarsko rast v prihajajočih obdobjih, so relativno dobre. Danes imamo predvsem zaradi izredno dobro izpeljanih državnih intervencij eno najnižjih stopenj brezposelnosti in eno najvišjih stopenj gospodarske rasti v Evropski uniji. Kljub temu pa se zavedamo, da je naš izjemno učinkovit odgovor na posledice pandemije terjal določene državne izdatke in ko pretehtamo vse argumente, pridemo do zaključka, da se mora naša fiskalna zmogljivost še naprej primarno osredotočati na odpravo posledic pandemije in okrevanja gospodarstva, vse dokler bodo pandemske okoliščine ovirale nemoteno opravljanje gospodarskih dejavnosti oziroma vseh družbenih aktivnosti. Zato bomo [[znak za konec razprave]] v naši poslanski skupini predlog tega, tako imenovanega, desetega protikoronskega zakonskega paketa, podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Položaj, v katerem se nahajamo in je obeležen z virusno pandemijo, je v resnici zelo poseben le po svojem trajanju. Od pandemija AIDS-a preko ptičje gripe, ebole, SARS-1, vemo, da svetovno tržišče proizvaja v kombinaciji s slabimi zdravstvenimi sistemi na ogromnih površinah in s trendom nespoštovanja potreb nujnega cepljenja, neizogibno hude in smrtonosne pandemije. Zapletenost pandemije se kaže v tem, da je vselej področje izraženosti med naravnimi in družbenimi opredelitvami. Ta kriza, ki ni samo zdravstvena kriza in kriza političnih inštitucij, ampak tudi globoka ekonomska kriza, razkriva slabosti našega načina življenja. Od nekaj je bila ena od odlik demokracije, da je to vrsta samo popravljajoče politične ureditve. To nikakor ne pomeni, da v demokracijah ne delamo napak, toda ob primerjanju s totalitarnimi režimi, so demokracije boljše v popravljanju napak. Narava politične ureditve ne določa, kdo se bo bolje odzval na krizo. Pandemija je dramatična kriza in med njo začenjajo države postajati podobne druga drugi. Glavna vprašanja postanejo učinkovitost, raven zaupanja v družbi, izkušnje s preteklimi krizami in učinkovitost državnega aparata. Posamezne demokracije lahko za to, da bi se učinkovito spopadle s krizo, uporabijo politike, ki si jih je sicer težko zamisliti. Ta fleksibilnost pa je znamenje moči demokratične ureditve, ne pa znamenje njene slabosti. V skladu s poglabljanjem in razširjanjem dimenzij krize, smo v Sloveniji do sedaj sprejeli 9 protikoronskih zakonov. O njihovem pomenu, smislu in učinku imamo tudi popolnoma nasprotujoča mnenja, poudariti pa je treba, da je to naša realnost. V fiskalnem smislu delamo to, kar je mogoče, ne pa tistega, kar se vsakodnevno poraja v pregretih glavah krojačev utvar. Deseti protikoronski zakon je kombinacija ukrepov za varovanje zdravja in ukrepov, ki imajo namen pomagati posameznikom in podjetjem. Ravno tako gre za kombinacijo podaljševanja že veljavnih ukrepov in uvajanje nekaterih novih. Podaljševanje trajanja ukrepov se nanaša na razporejanje kadra v zdravstvenih zavodih na financiranje telemedicinske obravnave, koriščenje odsotnosti z dela do 3 dni brez potrdila o upravičenosti zadržanosti in možnosti izrabe neizkoriščenega letnega dopusta za leti 2020 in 2021. Na tem področju je posebej izpostavljeno podaljšanje veljavnosti unovčitve turističnih bonov. Med novimi ukrepi poudarjamo predvsem določitev povračila škode tistim upravičencem, ki so bili cepljeni in jim je nastala škoda na zdravju. Neposredna pomoč podjetjem in posameznikom se odraža v dodatkih za izpostavljenost, nevarnost in posebne obremenitve za prostovoljne in ne poklicne pripadnike sil za zaščito in reševanje. V dodatkih za dijake in študente, ki pomagajo pri oskrbi bolnikov v zdravstvenih ali socialnovarstvenih ustanovah, pomoči pri nakupu hitrih testov za samotestiranje in delni povrnitvi izgubljenega dohodka za samozaposlene družbenike, ki so poslovodne osebe in kmete. Poslanci Poslanske skupine Desus izpostavljamo solidarnostni dodatek za upokojence v treh različnih višinah – 300, 230 in 130 evrov. Celotne finančne posledice predlaganega zakona so ocenjene na 280 milijonov evrov, pri čemer ta dodatek obsega 80 milijonov evrov se pravi skoraj oziroma nekaj manj kot eno tretjino vseh odhodkov in to je tisto, kar je resnično pomembno. Nikakršni virus ne more odstraniti človeške potrebe, da v naravnih in družbenih dogajanjih vidi nekakšen smisel. Vse, kar lahko mi v celi zgodbi storimo je, da se zoperstavimo svojim znanjem toda ne s tistim znanjem, ki smo ga posesali iz Facebook na hitrico, ampak izključno s tistim, ki se razvija v laboratorijih in eksperimentalnih centrih prenaša pa se s knjigami in resnim šolanjem. Kadar se to znanje oplemeniti z našim sočutjem do vsakega človeka, potem je mogoče nadvladati tako virusne kot ekonomske apokalipse. Ta enostavna in jasna resnica bo edino dobro, ki bo izšlo iz sedanjega zla. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim še posebej vam, podpredsednik Državnega zbora, predstavnikom Vlade z ministrom na čelu. Prepričan sem, da ko se je lani prvič zapirala država nihče ni premišljeval o tem, da bomo morali sprejeti kar 10 tako imenovanih PKP se pravi deseti protikoronski zakon. Mogoče se še premalo zavedamo v kakšni resni situaciji smo. Iluzorno je pričakovati, da bomo končno odpravili zadnji ukrep, da bomo začeli živeti normalno do tja je še zelo zelo daleč. V vsaki zdravstveni krizi so tudi ekonomska in ta razen zvišanja cen še nismo občutili. V tem malo več kot leto in pol smo dobili izstavljen račun za vse napake, ki smo jih ali so jih v preteklih letih pridno zaklepali v omare, se delali, da jih ni in si govorili, da ni tako hudo. Ni nas streznilo, da je pošiljanje sms-ov na 1919 pod različnimi gesli postala stalnica. Nismo slišali kritike različnih organizacij, ki so opozarjale, da nimamo dovolj kadra, da veliko ljudi živi pod pragom revščine seveda jih v tem hramu demokracije radi na glas govorimo in se predlagajo neka zvišanja za nekaj 10 evrov. Star pregovor pravi, da je s polno ritjo lahko pametovati žalostno je, da nekateri tukaj delate le-to. Sramotno je, da mi kot predstavniki državljanov naredimo bistveno premalo, da bi pomagali ljudem. Ne rečem, da je PKP-10 popoln, da bomo odpravili vse krivice daleč od tega definitivno pa bom pripomogel k temu, da bo klofuta, ki jo bomo dobili po koncu tega covidnega obdobja milejša. Turistični boni so vsekakor vladni bombončki in močno dvomim, da se bo še tistih 30 odstotkov lansko letni porabilo za nočitve. Verjamem pa, da bodo letošnji pomagali še komu. Sploh ne vem kako je lahko prišlo do tega, da se je pozabilo na espeje, kmete in družbenike, ki so bili napoteni v karanteno. Niti pomisliti nočem koliko teh je moralo karantensko odločbo kršiti, ker položnice je nekdo moral plačati in tudi hrano je nekdo moral nabaviti, je enostavno ne dobiš na lepe poči. Pohvalno je, da se bo pripadnike civilne zaščite in še koga nagradilo za požrtvovalno delo v tem času. Skrajni čas je že bil glede na to, da so dejansko bili tudi v prvih bojnih vrstah a menda je to njihova naloga. Preveč samoumevno so nam postale določene stvar. Tako nam je že čisto samoumevno, da preko 200 tisoč upokojencev dobi pokojnino nižjo od 600 evrov, še dobro, da bomo, zaradi tega PKP dobili ponovno solidarnostni dodatek. V nedogled bi lahko našteval zakaj je nujno, da se podre tudi ta PKP. Mi bomo vsekakor amandmaje podprli v zakonu, vendar imamo pomisleke pri amandmaju dviga plačnih razredov za zdravnike in zobozdravnike, čeprav je bilo v igri govora o mladih zdravnikih in zobozdravnikih, a glede na to, da sem v tem času dobili preko 10 tisoč elektronskih sporočil naj ne podprem PKP-10 je očitno določenim le uspelo ljudi ponovno naplahtati, da se jim krati ne vem katera pravica. Prihajajoče volitve ne bi smele biti vodile pred odločanja o zakonu kot kaže pa bo to postala praksa v naslednjih mesecih. Dobrobit državljanov očitno ni pomemben, ker je všečne reklame, ki prinaša glasove lažje ustvariti z lažmi. Zakon, žalostno pa je edini problem pri tem zakonu za nasprotnike zakona je, da je samo en, ni pravi predlagatelj. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa tudi vam. Stališča Poslanske skupine Nepovezanih poslancev bo predstavila Janja Sluga. Izvolite.
V slabih dveh letih smo poslanke in poslanci odločali o desetih protikoronskih zakonodajnih paketih, ki so blažili posledice epidemije Covid ali pa naj bi jih. Modus operandi njihovega sprejemanja je praktično identičen od prvega zakonodajnega paketa naprej. Številni ukrepi so bili nujni in potrebni, mnogi od njih pa so predstavljali in še vedno predstavljajo obvode od demokratičnih načinov sprejemanja odločitev. Naivni bi bili, če bi tokrat pričakovali kaj drugega. In na nek način je pravzaprav ironično, da se to dogaja v času, ko praznujemo enotnost in samostojnost naše države ter 30. obletnico sprejetja Ustave, kot da bi takšen način vladanja bil nekomu pisan na kožo. Komu le, pa je že retorično vprašanje. Vladi Janeza Janše tudi po dveh letih zahtevne epidemiološke borbe ni jasno, da so poleg odlokov potrebni tudi zakoni. To je eno in edino relevantno sporočilo, ki ga je tekom tega časa s svojimi odločitvami ves čas dajalo Ustavno sodišče. In kaj je storila oblast? Prvič, glasovala proti lastnemu Zakonu o nalezljivih boleznih ker se je zbala ljudstva. Drugič, v PKP 10 vnesla določila, po katerem bi bilo vladanje z odloki absolutno dovoljeno. Kasneje so koalicijski poslanci uvideli, da lahko takšna rešitev ponovno sproži množičen upor ljudstva in na seji Odbora za finance so bili sprejeti amandmaji opozicije za črtanje spornih členov. Vsi ti koraki vladajočih kažejo, da lahko oblastno samovoljo prepreči le sprejem dopolnitev Zakona o nalezljivih boleznih, ki celovito urejajo vsebino, postopke in pogoje za ukrepe za preprečevanje širjenja nalezljive bolezni ob istočasnem varovanju pred prekomernimi posegi v pravice in temeljne svoboščine. Govorimo seveda o zakonu, ki ga je pripravila civilna družba, pravna mreža za varstvo demokracije in ki smo ga v parlamentarno proceduro vložili nepovezani poslanci. Zdravniške plače, druga nevralgična točka tega zakona. Zdravniki vztrajno zagovarjajo izstop iz enotnega plačnega sistema in zdi se, da jim tokrat uspeva. Na strani vladajočih spet ni poguma, da bi namesto selektivnega dviga plač odprli socialni dialog in se z zdravniki, zobozdravniki, medicinskimi sestrami, negovalci in vsemi ostalimi kolektivno pogajali, tako kot se to počne v normalnih demokratičnih državah kjer socialni dialog nekaj velja. Zdi se delo, da je Vlada Janeza Janše enkratna priložnost za zdravniški ceh, seveda po logiki najmanjšega napora in v breme in v problem naslednje Vlade, tako je tudi najlažje. Začelo se je z delitvijo Covid dodatkov vse povprek in radodarno, končuje se z desetim protikoronskim paketom. Vprašanje, ki ostaja neodgovorjeno je cunami zahtev drugih poklicnih skupin in njihova pogajalska moč pred iztekom trajanja časa te Vlade. Vladajoči so v vseh desetih protikoronskih paketih premogli veliko poguma za ruvarjenje po pravni državi, po vladavini prava in kršenju osnovnih demokratičnih postulatov. Niso pa premogli toliko poguma, da bi z zadostno precepljenostjo četudi obvezno, v resnici zagotovili zdravo življenjsko okolje za državljanke in državljane. To je v resnici daleč največji negativni davek te Vlade, ki nas bo stal nesorazmerno veliko, še najbolj pa v trajni izgubi zaupanja populusa nad njegovimi predstavniki. Nepovezani poslanci bomo iz navedenih razlogov glasovali proti PKP10.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsedujoči, hvala za dano besedo. Spoštovani minister, spoštovani člani vlade, kolegice, kolegi. Pred nami je predlog zakona o dodatnih ukrepih za preprečevanje širjenja, omilitev, obvladovanje, okrevanje in pa odpravo posledic COVID-19, t.i. PKP10. Glavni cilj je omiliti in odpraviti posledice in vpliv nalezljivih boleznih covid na področju zdravstva, gospodarstva in pa socialne varnosti. Pred nami je 10. paket. Državni zbor je na predlog Vlade Janeza Janše sprejel do sedaj že devet protikoronskih paketov. Rezultati danes so tisti, ki govorijo, da so bili teh devet paketov nujni in upravičeni ter tudi uspešni. Slovenija danes beleži med državami Evropske unije eno izmed največjih gospodarskih rasti. Slovenija med državami Evropske unije beleži eno izmed najmanjših brezposelnosti. V Sloveniji imamo trenutno rekordno brezposelnost v zgodovini Slovenije. Bonitetne ocene Slovenije ostajajo iste oziroma se povečujejo. S tem lahko ugotovimo, da nam bonitetne agencije in pa tuji partnerji zaupajo in ocenjujejo, da je Slovenija stabilna in pa zaupanja vredna država. Rdeča nit tudi 10. t.i. protikoronskega paketa je zajezitev bolezni COVID-19, pomoč gospodarstvu in pa pomoč najbolj ranljivim skupinam. V paketu PKP10 bi izpostavili naslednje zadeve. Solidarnostni dodatek za upokojenci, ki prejemajo pokojnino v znesku do 510 evrov, bodo dobili dodatek v višini 300 evrov. Upokojenci, ki prejemajo pokojnino od 510 do 612 evrov, bodo dobili dodatek v višini 230 evrov. Upokojenci, ki prejemajo pokojnino v višini od 612 do 714 evrov bodo dobili dodatek v višini 130 evrov. Solidarnostni dodatek se bo izplačal tudi za posebej ranljive skupine v višini 150 evrov. Enkratni solidarnostni dodatek za izboljšanje položajev bodo dobili v višini 150 evrov tudi osebe, ki so starejše od 65 let in niso prejele dodatka kot upokojenci, ter nosilci oziroma člani kmetije. PKP10 uravnava tudi pravno podlago za podaljšanje veljavnosti turističnih bonov izdanih v letu 2020. Vrsta ukrepov se sprejema v zvezi s področjem izobraževanja in pa s področja zdravstva. Podaljšuje se ukrep 3 dni bolniške brez zdravniškega potrdila. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ocenjujemo, da je paket PKP10 nujno potreben. Zato ga bomo tudi podprli. Poudarili bi pa radi, da smo poslanci in poslanke na Odboru za finance podprli štiri opozicijske amandmaje, in sicer vse amandmaje, ki se navezujejo na področje Zakona o nalezljivih boleznih. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da bo sprejem PKP10 podlaga za zajezitev COVID-19 in pa da bomo ohranili delujoče gospodarstvo, ohranili delovna mesta in zaščitili najbolj ranljive skupine.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavila Andreja Zabret. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, predstavniki vlade, kolegice in kolegi. Pred nami je že deseti protikoronski paket, ki naj bi vseboval ukrepe za preprečitev širjenja novega virusa ter za omilitev in odpravo posledic epidemije. Zanimivo je, da so pristojni že poleti govorili o tem, da se nahajamo v četrtem valu epidemije korona virusa, zakon ki naj bi pa vseboval nujno potrebne ukrepe vezane na epidemijo pa obravnavamo šele danes. To je, v zadnjem tednu decembra. Če smo bili prej pri dosedanjih obravnavah protikoronskih zakonov priča marsičem, pa je bilo dogajanje na seji Odbora za finance minuli četrtek kaplja čez rob. Da si predsednik odbora drzne samovoljno tako eklatantno kršiti Poslovnik in se požvižgati na vsa pravila je resnično nedopustno. Koalicija je le nekaj ur pred sejo vložila 43 strani amandmajev izmed katerih jih je bilo po besedah predsednika odbora kar 75 % poslovniško nedopustnih. To pomeni, da o njih ne bi smeli odločati, vendar pa je predsednik kar po svoji presoji dovolil glasovanja o njih. In zato, ker so pač amandmaji prišli s strani koalicije. V LMŠ pri takem manevru nismo mogli sodelovati. Še več, z amandmaji se je predlagalo nekatere korenite spremembe trenutne ureditve, ki v interventnem zakonu nimajo kaj iskati. Najbolj seveda bode v oči dvig plač najbolje plačanih zdravnikov in zobozdravnikov. Takšna sprememba, ki posega v sistem plač v javnem sektorju se nikakor ne morejo sprejemati v interventnem zakonu, še manj pa samo z nekim amandmajem. Enako velja za določbe s katerimi se dejansko niža raven znanja slovenskega jezika za zdravstvene delavce oziroma zdravstvene sodelavce. Takšne spremembe bi morale biti obravnavane v dialogu s socialnimi partnerji in ostalimi ključnimi deležniki. Kljub temu, da smo v LMŠ in opoziciji uspeli preprečiti namero vlade Janeza Janše po uzakonitvi vladanja z odloki pa zakon ostaja slab in v več pogledih tudi sporen. Poleg že omenjenih sprememb podtaknjenih z amandmaji v PKP10 še vedno ostaja možnost, da bi delodajalec lahko delavcu odredil delo po poteku delovnega časa brez omejitev za počitek. Temu v LMŠ nasprotujemo. Izrazito nestrinjanje s predlogom so izrazili tudi sindikati. Možnost odreditve daljšega delovnega časa pomeni možnost krajšega uživanja svojega prostega časa in s tem krnitev zasebnosti. To pa je lahko poseg v varovane pravice delavcev, kar pomeni poseg v človekovo pravico. Na to je opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. Takšne določbe so se znašle v zakonu, saj je bil tudi deseti PKP sprejet brez socialnega dialoga. Kljub temu, da je bilo časa na pretek in kljub temu, da zakon vsebuje ukrepe, ki bi morali biti obravnavani na Ekonomsko-socialnem svetu. Socialni partnerji imajo ogromno izkušenj in praktičnega znanja, da lahko kvalitetno, strokovno in s svojimi izkušnjami pomagajo pri pripravi interventnih zakonov. Toda vlada očitno s tem izraža namero, da si ne želi vzpostavitve socialnega dialoga, niti ponovnega delovanja Ekonomsko-socialnega sveta. Zakon vsebuje tudi nekatere člene, ki niso neposredno povezani z epidemijo oziroma sploh niso interventne narave. Po drugi strani pa PKP10 ne vsebuje pomoči najbolj prizadetim panogam, kot je na primer industrija srečanj. In še očitek, ki smo mu priča pri čisto vsakem PKP-ju, ponovno se ustvarja dodatna zmeda in nepreglednost v slovenskem pravne redu. PKP10 posega v številne PKP-je, kakor tudi v določeno področno in sistemsko zakonodajo, vzporedno pa ureja ista vprašanja kot jih urejajo že nekateri drugi zakoni, kar preglednost in jasnost ureditve še dodatno zmanjšuje. Pravni naslovljenci svoj pravni položaj vse težje razberejo. V LMŠ takšnemu predlogu zakona ostro nasprotujemo. K predlogu smo sicer vložili številna dopolnila, s katerimi želimo v zakon vnesti nekatere potrebne ukrepe oziroma s črtanjem posameznih členov sanirati vsaj tisto najnujnejše. Vendar bomo v LMŠ zakonu kljub temu nasprotovali.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi prvega odstavka 134. člena Poslovnika Državnega zbora. K 1. členu amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, SAB in nepovezanih poslancev. K 1. členu je vsebinsko povezan z amandmaji istega predlagatelja za novo 8.a poglavje, za novi 20.a člen in za novi 20.b člen. Amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 1. členu je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja za novo 17. poglavje in novi 40.a člen. Amandma poslanskih skupin nepovezanih poslancev in LMŠ k amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 1. členu pa je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja za novo poglavje 8 – začasni ukrepi na področju šolstva. Zato bomo o vseh amandmajih za to poglavje in k tem členom razpravljali skupaj. V razpravo torej dajem amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 1. členu, ki je spremenjen, ter za novo 17. poglavje in novi 40.h člen, 4 amandmaje poslanskih skupin LMŠ, SD, SAB in nepovezanih poslancev k 1. členu za novo 8.a poglavje, za novi 20.a člen in za novi 20.b člen, amandma poslanskih skupin nepovezanih poslancev in LMŠ k amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 1. členu ter amandma poslanskih skupin nepovezanih poslancev in LMŠ za novo poglavje 8 – začasni ukrepi na področju šolstva. Želi kdo razpravljati? Prosim za prijavo, prijava poteka. Prijavljenih imamo 5 poslank in poslancev. Najprej pa dobi besedo predstavnik vlade, minister Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Zdaj moja razprava bo kratka, predvsem bo to odziv na nekatera stališča poslanskih skupin. In prvo, kar želim poudarit, je, da ta 10. protikoronski zakon ni predlagan zato, ker bi si kdorkoli to posebej želel v vladi, ampak zato, da omilimo posledice Covid krize, ki dejansko poteka v svetu, v Evropi in v tej državi že skoraj 2 leti. Tako da s tega zornega kota je glavni cilj in glavni namen, glavni cilj je seveda omilitev posledic, glavni namen pa je, da se seveda to zgodi tako, da bo gospodarstvo kot prebivalstvo utrpelo čim manjše posledice na socialnem področju predvsem prebivalstvo in na gospodarsko-finančnem gospodarstvo. Tako da s tega zornega kota bi želel poudariti, da je temelj vseh 10 zakonov to, da dejansko obdržimo delovna mesta in da zagotovimo ljudem spodobno življenje v teh razmerah, predvsem tistim, ki so najbolj prizadeti. Tukaj velja seveda posebna zahvala zdravstvenim delavcem in vsem tistim, ki skrbijo za bolnike, in tistim, ki dejansko rešujejo življenja. Tukaj smo bili večkrat pred dilemo in smo še vedno pred dilemo tudi v povezavi prioritet glede pravnih prioritet v času Covid-19. Prvič, seveda pravica do zdravja in pravica do življenja, ki izhaja tudi iz pravice do zdravja, ima vsekakor tukaj prioriteto, tudi po mojem osebnem mnenju, v pogledu človekovih pravic. Iz tega zornega kota želim povedat, da je temeljni namen vseh desetih zakonov predvsem to, še enkrat, da se zagotovi življenje čim večjemu številu ljudi, ne glede na Covid in da se seveda zagotovi tudi zdravje. Seveda so resursi tukaj omejeni in v zvezi s tem so seveda predlagane tudi določene določbe, tako na področju zdravstva, kot na področju sociale oziroma socialnih pravic. Na eni strani, na drugi strani pa se zavedamo, da moramo zagotoviti gospodarsko delovanje, da moramo zagotoviti to, da gospodarstvo deluje, v čim bolj normalnih pogojih in da na tej podlagi seveda gospodarstvo zagotavlja tudi prihodke, ki so uporabljeni predvsem v večji meri za zdravstvo. Tukaj bi rad povedal, da vsekakor, če govorimo o tem, da s tem zakonom želimo zmanjšat socialne težave, potem moramo seveda povedat, da želimo to naredit pri tistih, ki so najbolj socialno prizadeti, v tem pogledu in želimo to naredit na način, kjer, kot smo že dvakrat dejansko naredili. Naredili predvsem zaradi tega, da tudi posredni učinki Covid-a ne vplivajo na te ljudi. Tukaj mislim tako na invalide, kot upokojence, v takšni meri, da bi jih dejansko prizadeli. Drugo, kar želim pa seveda povedat je, da gospodarstvo je deležno predvsem ukrepov na tistih področjih, kjer je gospodarstvo najbolj prizadeto. To pa je na področju turizma in na področju tudi, nekateri ste omenili industrijo srečanj in tako naprej, spremljevalnih področjih. In tukaj bi rad povedal da, seveda, v ta del gospodarstva gre tudi finančno največji del teh ukrepov, zaradi tega seveda tudi podaljšujemo bone in tukaj moram povedat tudi to, da gospodarstvo deluje, da je nezaposlenosti manj, kot leta 2019, da je stečajev manj, kot leta 2019, da seveda to gospodarstvo in tukaj gre zahvala njim in seveda vsem naporom, ki se dogajajo, lahko financira zdravstvo, zdravstvo, ki v ob, bom rekel, največjih uporih, ki jih zdravstveni delavci dejansko delajo, rešuje neposredno življenja. Zakaj odloki? Zakaj ne normalni postopki? Zakaj zakoni po hitrem postopku? Zaradi tega, ker je Covid bolezen, če želite, virus, tukaj tako hiter in tako hitro se širi, da bi vsekakor kakršnikoli ukrepi, ki bi potekali po postopkih, ki bi trajali tukaj 6 mesecev, 9 mesecev, kot seveda traja neka javna razprava in tako naprej, dejansko dosegel veliko večji negativen učinek, kot ga doseže s tem, da je treba hitro odreagirati, hitro reagirati na tistih področjih, ki so seveda najakutnejša. Tako da, s tega zornega kota, seveda, bom rekel, na nek način, bom rekel, utemeljujem, zakaj so predvsem tako imenovani zakoni, ki govorijo o preprečevanju Covid-a, hitro postavljeni s strani Vlade, po hitrejšem oziroma nujnem postopku. Žal – žal – tukaj večkrat ne gre drugače, reagirati je treba veliko hitreje, predvsem zaradi tega, ker živimo še vedno v obdobju Covid-a. Še enkrat, ta zakon poudarja spremembe na treh področjih – na področju zdravstva, gospodarstva in na področju socialne zaščite posameznikov. S tem seveda in s ciljem, da se omeji na eni strani širjenje virusa, na drugi strani zagotovit delovanje gospodarstva tudi z dodatnimi sredstvi in s tem, da se posameznike, tiste najbolj ranljive, socialno zaščiti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima Jože Lenart, pripravi naj se Igor Peček. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Na mizi imamo seveda obravnavo PKP10. Seveda smo vsi pričakovali, da bo PKP10 končno rešil z vsemi temi posegi, ukrepi COVID-19 vsa področja, ki jih prejšnjih 9 paketov ni reševalo, kar smo izpuščali, kar smo, recimo, tudi napačno pristopali in tako naprej. Žal tega danes nismo dočakali. In da povem naslednje. Tudi danes je minister, tudi zdaj v zadnjem govoru, jasno povedal, da se mudi, da je treba hitro ukrepati. Ampak zdaj tu meni nekaj ni jasno. Če pa je direktor NIJZ že avgusta napovedoval četrti val, danes pa smo konec decembra, kje je zdaj tu hitro ukrepanje? Nadalje, če smo na samem Odboru za finance dobivali med sejo maso, če se tako izrazim, amandmajev za sprejemanje, da niti nismo mogli imeti vpogleda, kaj se dogaja, kakšni ukrepi so, kako bodo vplivali na gospodarstvo, na socialo, na tiste, ki v tej epidemiji so prikrajšani, ne morejo delati, in danes enako, pravkar smo bili seznanjeni, 15 strani novih amandmajev, zdaj, če gledam iz vidika neke odgovornosti kot poslanca v tem državnem zboru, kako naj zdaj realno ocenim, kako so ti ukrepi dobri, slabi, kako učinkujejo kratkoročno, dolgoročno? Nikakor tega ne moremo, bom rekel, z neko odgovornostjo danes dvigniti roke ali pa tudi, bom rekel, ne dvigniti, da jih zavrnemo. Mislim, na tak način se mi zdi, da je res od te vlade dokaj neodgovorno, da tako pristopamo in tako delamo. Zdaj, če vemo, da je tudi na sami seji Odbora za finance tako Državni svet izrekel negativno oceno k PKP10 ukrepom, da je Zakonodajno-pravna služba skoraj 50 strani pripomb dala, da so neusklajeni z zakonodajo, da celo kršijo Ustavo Republike Slovenije, celotna opozicija nasprotuje, utemeljuje, kje so ti vzroki, zakaj se ne da delati, sam predsednik Odbora za finance je na seji izrazil takrat tisti amandmaji, ki so takrat bili vloženi, da je 75 % teh amandmajev v nasprotju z zakonodajo, da niso sprejemljivi, pa kljub temu jih je potem koalicija sprejela, seveda brez naše prisotnosti, poslancev opozicije, in tako ko smo rekli, danes dodatno na 15-ih strani amandmaji, ki jih niti nismo mogli še prebrati, mi pa že obravnavamo in želimo, da danes o tem glasujemo, to je nekako popolnoma nesprejemljivo, da na tak način obravnavamo ta PKP10, od katerega smo pričakovali, da seveda bo reševal vse tisto, kar do zdaj ostali niso. Seveda jaz se najbolj ukvarjam seveda s to tudi, kako pa to vplivajo, te PKP ukrepi, na našo likvidnost države, na naše proračunske dokumente, ki smo jih tudi že nekako sprejeli. To, kar smo v 2022, praktično je za nami. Tudi 2021 je načeloma že leto za nami in imamo zelo dokaj jasno sliko, kakšno je. Za leto 2022-2023 pa bo vse to še učinkovalo in danes jaz ne morem oceniti kaj bo. Že sedanja slika teh proračunskih dokumentov, ki pa smo jih sprejeli je jasno razvidno, da je dodatna zadolženost države Slovenije za 11 milijard in pol iz teh podatkov, ampak novi, novi amandmaji, novi ukrepi, ki pa to luknjo še povečujejo. Zdaj, kje je problem kar nas opozarja tudi evropska komisija? Evropska komisija nas opozarja, da povečujemo strukturni primanjkljaj, in da smo ga spravili na točko, ki ga bo praktično nemogoče spraviti na uravnotežen cilj nazaj kot sledi za to področje in zelo jasna je slika, v štirih letih se bo država Slovenija zadolžila za 11 milijard in pol s tem primanjkljajem, če samo iz tega gledamo, od tega pa za Covid izdatke znaša 5 milijard 600, to se pravi, manj kot polovico in ta drugi primanjkljaj, ki se pa nanaša na strukturni primanjkljaj je pa 5 milijard 800 n tako na hitro kot gledam te amandmaje in ti ukrepi, ki so PKP 10, imam občutek, da samo dodatno še ta strukturni primanjkljaj povečuje, da ne govorim o ostalih zakonih, ki jih bomo tudi danes sprejemali, kjer zmanjšuje davke, ki bo pa še bistveno vplival na to povečanje strukturnega primanjkljaja in to nas skrbi. Spoštovani minister, želim, da to področje bolj konkretno objasnite, da ste bolj eksplicitno poveste kaj to pomeni, ne pa samo vse je dobro, vse je dobro. Jaz verjamem, da je dobro, vsi ti ukrepi, ko filamo denar ljudem, skupina, vse to pa je zelo kratkoročno vpliva na rast BDP. Če bi vse to bilo tako učinkovito, potem bi morala biti rast Slovenije EBRD, Evropske komisije in vseh ostalih, tudi mednarodnih institucij bi morali Sloveniji, bom rekel, potem dajati večje možnosti te rasti BDP s katere bi lahko iz tega izšli, ampak kljub vsemu smo še nekje na povprečju evropskih držav in to ne vodi nikamor. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima minister mag. Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa. Nismo na povprečju glede rasti BDP. Smo nadpovprečni, blizu 7 %, vse napovedi se začnejo s 6, vendar z več kot 6,5 in smo tukaj nadpovprečni tako glede rasti in med prvimi, če ne prvi glede nezaposlenosti.
Hvala lepa. Besedo ima Igor Peček, pripravi naj se Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala lepa gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Naj že v uvodu povem, da predloga zakona ne bom podprl, bom pa navedel razloge zakaj. Minister, tudi mene ste presenetili z izjavo, da odloke sprejemamo zato, ker jih je potrebno sprejemati hitro. Ampak poglejte, dejstvo je, da je pripravljen predlog prišel v naše klopi prepozno. V proceduro je bil vložen 19. novembra, situacija na področju epidemije se je začela slabšati pa že konec poletja. Direktor inštituta za nacionalno zdravje nas je že 6. avgusta opozarjal na to, danes pa smo konec decembra. Drugi razlog je vsekakor ta, da je tudi ta zakon ponovno sprejet brez potrebnega socialnega dialoga. Na eni strani nas pozivate k sodelovanju, na drugi strani pa, da ne rečem, kar kaže svojo aroganco s tem, ko ne želite vzpostaviti niti socialnega dialoga niti ponovnega delovanja Ekonomsko-socialnega sveta. Res je, socialni dialog ni zakonska obveznost, vendar sem mnenja, da ne gre zanemarjati oziroma puščati v nemar izkušenj in pa znanja, ki ga socialni parterji imajo in bi lahko s svojimi predlogi, s svojimi rešitvami pripomoglo k pripravi takšnih interventnih ukrepov, ki bi bili dobri za večino. S tem pač Vlada na neki način kaže tudi svoj odnos do demokracije oziroma do demokratičnega sprejemanja zakonov. Da ne rečem, da so se v zakonu ponovno znašli sporni členi in členi, ki niso interventne narave, na to nas opozarja tako Zakonodajno-pravna služba, na to nas je opozarjal tudi že Fiskalni svet in naj ponovim to, kar je bilo že danes povedano epidemija ni razglašena. Ne vem zakaj, gospod minister, mogoče bi mi vi povedal zakaj ali zato, kar nimamo finančnih sredstev za izplačilo dodatkov, če upoštevamo, da je bila v letu 2020 epidemija razglašena dvakrat? Prvič 12. 3., ko je bilo potrjenih manj kot 5 %, drugič 19. 10., ko je bil dnevni delež okuženih s covid 18 %, teden nazaj je bil ta delež slabih 34 %, danes pa beremo, da imamo na intenzivnih oddelkih manj kot 200 pacientov. Naj to vzamem kot dobro? Povedano je bilo tudi in tudi sam sem mnenja, da zakon ne vsebuje potrebnih ukrepov za pomoč najbolj prizadetim gospodarskim panogam. Ne verjamem, da bomo s turističnimi boni rešili industrijo srečanj, sejemsko dejavnost vemo pa, da ta segment ta dejavnost zaposluje več kot 15 tisoč ljudi in da je 20 tisoč ljudi posredno povezanih s to dejavnostjo. Slovenija je med najbolj neučinkovito in pri sprejemanju protikoronskih ukrepih to kažejo študije različnih ekonomskim strokovnjakov. Je spodbudno govoriti o dobrih rezultatih in pohvalno je, da imamo dobro gospodarsko rast, relativno nizko stopnjo nezaposlenosti, vendar prav pa je tudi, da povemo, da nas je to zelo zelo veliko stalo. Iz tega sedeža ne morem ocenjevati ali smo za to plačali preveč. Številke kažejo, da smo plačali veliko. Kako bo v letu 2022? Izzivi bodo vsekakor. Sami večkrat poudarjate, da je potek covidne pandemije nepredvidljiv. Soočili se bomo z nižjo gospodarsko rastjo. Ta bo v veliki meri odvisna od potrošnje gospodinjstev in pa tudi pasti, ki nam jih bo nastavila rastoča inflacija. Bojim se, da ta ni več kratkotrajna oziroma tudi napovedi pametnejših od mene napovedujejo, da se ne bo ustavila tako hitro istočasno nam predi napovedan dvig obrestnih mer centralnih bank oziroma velika dilema, ki nas čaka oziroma kako bomo ravnali oziroma kako bomo določili pravi datum oziroma pravi čas, ko bo potrebno opustiti pandemične ukrepe. Nekaj v tej smeri nam je že nakazalo zasedanje Evropske centralne banke, ki je bilo mislim, da 17. decembra. Prav bi bilo, da se na to začnemo pripravljati že danes ne pa, da potem ponavljamo vedno in sproti kako pomembno je predvidljivo okolje tako za družbo kot za gospodarstvo in da je potrebno določene razširitve pripravljati sorazmerno in pa prej preden te težave, ki sem jim omenjal in napovedoval tudi dejansko nastajajo. Res je, PKP10 vsebuje tudi nekatere nujne ukrepe, ki so potrebni, ki so dobrodošli, potrebni za pomoč najranljivejših, ki so potrebni predvsem zaradi napovedi dražitve življenjskih potrebščin in energentov, vendar, pa še enkrat pravim, pač tudi pri tem ukrepu je cel kup selektivnih rešitev, ki določene panoge v gospodarstvu že dolgo časa, predolgo časa zanemarjajo. V LMŠ smo predlagali, da naj najprej kar vlada pripravi ustrezna dopolnila k zakonu, s katerimi bi umaknila sporne ukrepe in ukrepe, ki niso interventne narave. Sami smo potem predlagali dopolnila k predlogu zakona. Vemo kako je bilo na odboru za finance, pač večina teh naših predlogov skladno s prakso, ki jo imamo s strani koalicije ni bila sprejetih. Izjema so pač dopolnila oziroma črtanje tistih členov, ki jih je potrdila tudi koalicija in se nanašajo na tako imenovano vladanje z odloki, katerega pač na svoj svojstven, res svojstven način opravičujete. Kar se tiče amandmajev, so povedali že kolega oziroma je povedal kolega, mi bomo razloge in pa vsebinske razlage potem k amandmajem pojasnili v nadaljevanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima minister. Izvolite.
Hvala lepa. Pri zadnjem govorniku sem bil narobe zastopljen. Ko sem govoril o hitrosti ukrepov nisem govoril o odlokih, ampak o desetih zakonih oziroma o tem desetem zakonu in tudi prejšnjih devetih, ki so bili sprejeti po nujnem postopku, kar je v skladu s Poslovnikom in pravnim redom v popolnosti. Tako da s tega zornega kota sem bil osredotočen izključno na zakone, katerega tudi danes tukaj zagovarjam.
Hvala lepa. Besedo ima Lidija Divjak Mirnik, pripravi naj se Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav minister! Kolegice, kolegi! Deseti PKP imamo danes, malo pred novim letom pa ful se je mudilo že avgusta, ampak okej. Mimo postopka, ki se je zgodil na tem PKP10 pa res ne moremo. Nekoč je namreč veljalo, da sta tako zakonodajna kot izvršna oblast ločeni, vsaj tako piše. Piše tudi v tej knjižici. Imenuje se mimogrede kolegi iz koalicije Ustava, modre barva je tale, ki smo jo dobili. 110. člen, tam tudi piše, da je Vlada odgovorna DZ-ju. Ampak tako bi naj bilo in tako piše. Razen ko je ta vlada. Leto in pol že gledamo to kar gledamo tudi danes oziroma kar se bo zgodilo tudi danes. In leto in pol že zato ljudje zunaj stojijo in nam pišejo tisoče in tisoče mailov. Zato, ker se na to preprosto požvižgate. Kar se je zgodilo, pred sejo ste vložili, pred sejo Odbora za finance ste vložili 90 amandmajev na 40 straneh, pa od avgusta ste pacali ta PKP10, ker se tako ful mudi. To ste govorili namreč. Danes smo dobili na mizo še 16 strani novih amandmajev, pa Zakonodajno-pravna služba vam je napisala na 40 straneh pripombe. In kaj vi naredite? Nič. Preprosto se na to požvižgate. In očitno sledite tistemu sončnemu, država to sem jaz. Tako namreč to izgleda. In zato so ljudje jezni, zato ljudje protestirajo, zato nas bodo nesli vse skupaj ven, ker se požvižgate na vse to, kar vam stroka razlaga. Ker ne slišite ne strokovnih pripomb, ki vam jih pošiljajo vse možne sindikalne in še ne vem kakšne konfederacije, opozicije pa tako ali tako na slišite. In ta postopek, ki ste si ga privoščili, ki si ga je privoščil nekdo, ki so ga iz Desusa ven vrgli, pa še vedno govori v imenu Desusa, ker je tako ali tako paradoks od paradoksa, ampak okej, to je njegova karma, je pravzaprav grozljivka. In to mora iti v knjige in bo šlo v knjige, kako se nikoli ne bi smelo delati v tem Državnem zboru. Meni je žal, da sem v tem sklicu temu tudi prisotna oziroma da moram te stvari gledati, ker nas potem ljudje mečejo vse v isti koš, pa nismo vsi isti. Nikoli ne bomo, ker jaz ne želim biti enaka temu nikoli v mojem življenju. Zdaj s tem zakonom ste na začetku prišli od ideje, da uvedete diktaturo, da si boste naredili to pravno podlago za uvedbo te diktature, potem pa smo v opoziciji vložili amandmaje, seveda pol Slovenije je skočilo v luft, pa ste si zdaj premislili in ste dobronamerno celo tistih 5 amandmajev, ki smo jih v opoziciji vložili, kjer se je črtalo to vlaganje z odloki, potrdili, se pravi ste jih umaknili. Mislim, človek bi rekel čudež, čudež v teh božičnih časih se je zgodil, vendar to seveda ni čudež. Ustrašili ste se namreč ljudi, ustrašili ste se tistih, ki nam pišejo, in ustrašili ste se tistih, ki protestirajo. In zato ste hitro vložili še in dali malo bombončkov v tem PKP 10, da jih boste kao kupili. Samo ljudje niso neumni, ljudje vidijo, da jim uvajate diktaturo in jim jemljete svobodo. Ljudje vidijo, da jim vsak dan z vašim vladanjem jemljete svobodo. In to je, kar se tiče LMŠ, popolnoma nedopustno. Zdaj pa glede na to, da verjetno pri 20. členu več ne bomo smeli govoriti o novem, o novih teh členih, ki smo jih vložili, ker kot vidimo, zakonodajna služba nekaj pravi. Bom kljub temu povedala, kaj smo storili, kaj smo želeli storiti s temi amandmaji. Namreč vložili smo novi 20.a člen, novi 20.b člen na način, da bi industriji srečanj in pa sejmov pomagali, ker sta to 2 najbolj prizadeti dejavnosti. Namreč ukinjajo se dodatki, ukinjajo se dogodki, ki se pripravljajo veliko vnaprej, stroški podjetjem pa ostajajo. Podjetja v navedeni gospodarski dejavnosti ocenjujejo, da bo ta dejavnost poleg izgube prihodkov na dolgi rok izgubila tudi usposobljen ali kvalificiran kader, kar preprosto pomeni, da bodo vsi tisti, ki so do sedaj to počeli, šli ali pa velika večina njih. In kaj bo »day after«, vas seveda ne zanima. Zato smo tudi predlagali, da bi se višina teh stroškov iz 10, stroškov organizacije iz 10 tisoč znižala na 5 tisoč in da bi se tudi podaljšal rok za veljavnost tega ukrepa, se pravi, da bi lahko v primeru odpovedi do 30. 6. ti ukrepi tudi veljali. Zdaj očitno ste se spet odločili, da temu ne bo tako. Jaz težko razumem, kako ne razumete, da če se neka organizacija nekega dogodka ali pa sejma pripravlja več mesecev in če se to naenkrat odpove in se tudi, če se preseli v neko drugačno obliko, v tem primeru, ne vem, tudi avdio obliko, da stroški ostanejo. Zato je seveda treba tudi tej industriji srečanj pomagati, ampak ja. Spornih členov je v tem zakonu, kot smo že pri vseh PKP navajeni, seveda ogromno, od tistih, že rečeno, vladanja z odloki in uzakonjenja diktature, do tistih, ki seveda nimajo popolnoma, ampak popolnoma nobene veze z epidemijo. Recimo repatriiranim osebam se omogoča, da si po prenehanju statusa repatriirane osebe uredijo trajen status v RS. Znižanje praga za namensko premoženje občin in tako dalje. Če so te stvari potrebne urediti, potem jih pač uredimo na način, kot bi jih morali urediti, ne pa s podtaknjenci v PKP. Pa mimogrede tisti zakon, ki ga bomo potem čez eno točko ali dve sprejemali, debirokratizacijo kao delate zato, tako ste vsaj govorili, ker je v tej državi preveč zakonov in ker je prevelika zmeda na področju zakonodaje. In kaj počnete vi s temi PKP-ji od 1 do 10? Še trikrat večjo zmedo povzročate. In tlačite notri vse, kar paše in vse kar ne paše tja zato, ker je treba zadovoljevati neke potrebe, kogarkoli pač. Zdaj, s temi PKP-ji seveda uvajate tudi spremembe, ki pomenijo trajen poseg v sistemsko zakonodajo. In prav to naj nebi počeli z neko interventno zakonodajo, vendar vi konstantno počnete samo to. Fiskalni svet je večkrat opozoril, da je vlada v PKP-jih uvrstila tudi kar nekaj takšnih ukrepov, ki niso ustrezali osnovnemu namenu zmanjševanja posledic epidemije, ki je, mimogrede, še vedno nimamo razglašene. Pa še ga ni junaka s strani vlade, ki bi razložil državljanom, zakaj tega ni razglašenega. Ste pa takrat, ko je delovala vlada Marjana Šarca, tulili, zakaj še epidemija ni razglašena, pa tu v Državnem zboru so se nekateri spraševali, zakaj še nobenega v Sloveniji okuženega. Ampak mi smo takrat razglasili epidemijo. Danes, ko je umrlo preko 6 tisoč ljudi, pa vi tega ne storite. In, minister, mene zelo, zelo zanima, kaj boste odgovorili na to vprašanje, zakaj tega še vedno vlada ni storila. Zdaj, o tem, kaj se dogaja z vso to pravno zmedo, in o tem, kaj se bo dogajalo še potem kasneje, ko bo trebalo vse to popravljati, bomo še v današnjem dnevu spregovorili, ker se bomo še prijavljali k razpravi pri vseh tistih amandmajih, ki smo jih tudi vložili in ste jih blagovolili celo sprejeti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima predstavnik vlade mag. Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa. Rad bi odgovoril na vprašanje, kaj delamo s PKP zakoni. Ker se ponovno to pojavlja. S PKP zakoni, ta je že 10. pred vami, spoštovane poslanke in poslanci, rešujemo življenja, izboljšujejo zdravje ljudi, zagotavljamo zaposlenost in ohranjamo delovanje gospodarstva.
Hvala lepa. Besedo ima Miha Kordiš, pripravi naj se Andreja Zabret. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zdaj, vlada Janeza Janše in minister Šircelj s svojimi PKP zakoni rešujejo življenje ljudi približno tako kot je minister Počivalšek s svojimi golfi in maskami in ventilatorji reševal svoja življenja. Pa vsi vemo, kaj se je zares reševalo – profiti, provizije določenih izbrancev v vladi Janeza Janše in okoli nje. Zakoni, paketi, PKP10, delujejo po točno enaki logiki in nimajo nikakršne veze z zagotavljanjem javnega zdravja državljank in državljanov, ampak prej izrabljajo razmere epidemije covida-19, da pomagajo določenim krogom kapitala okoli vlade po eni strani in po drugi strani, da skozi te zakonske pakete vlada poskuša kupovati glasove določenih skupin državljank in državljanov. Pravi minister Šircelj, da je v epidemiji potrebno hitro ukrepanje. In zato morajo zakoni po nujnem postopku skozi državnozborski mlin in zato je potrebno vladanje z odloki namesto z zakoni, kot imamo to primer vsebin iz Zakona o nalezljivih boleznih. Ampak poglejmo to hitro ukrepanje vlade Janeza Janše po skoraj dveh letih epidemije. Ta epidemija ni razglašena. Tožimo o obremenjenih, preobremenjenih bolnišnicah, domovih starejših občanov, kadru, ki je tam zaposlenih – epidemija ni razglašena. Je prišla še najbolj nalezljiva različica virusa do sedaj, omikron – epidemija ni razglašena. Minister Šircelj, če se mudi, če je stanje drastično, in jaz mislim, da se mudi in je stanje drastično, zakaj potem epidemija ni razglašena? Odgovorite mi na to vprašanje, če pravite, kako ste na vladi ažurni in se hitro odzivate na potrebe državljank in državljanov. Zakonska osnova za tovrstne intervencije je razglas epidemije, ampak epidemije v tej državi uradno, pravnoformalno ni. Je pa nekaj drugega, recimo PKP-10, dvig plač za zdravniške mandarine. Tiste, najbolje plačane zdravnike, rekorder med katerimi ima tudi 15 tisoč evrov mesečne plače. Rekorder med prejemniki dodatkov jih je dobil kar za 80 tisoč evrov, sočasno imamo pa v državi četrt milijona evrov državljank in državljanov pod pragom tveganja revščine, samo znotraj javnega sektorja pa 22 plačnih razredov, ki so pod ravnjo minimalne plače. Res, minister Šircelj, se mudi s tem, da dvigujete plače za zdravniške mandarine preko 57. plačnega razreda? Preko 4 tisoč evrov. Za tistega, ki že sedaj dobiva 15 tisoč evrov plače, da bo dobil še tisoč evrov več. Je to neka vsebina, s katero se tako zelo mudi, da je potrebno, da vas citiram, »hitro ukrepati.« Ali pa navsezadnje že samo golo dejstvo, da imamo opravka že z desetim – desetim – PKP paketom, z vsebinami, ki bi morale bit vzpostavljene in rešene kmalu po začetku epidemije in bi skozi to celotno epidemijo morali stati in veljati, ne pa, da se na vsakih nekaj mesecev na novo in iz nič kvačka skupaj zakonske pakete, ki lomastijo in buldožirajo po slovenski zakonodaji, notri pa imajo cel kup stvari, ki nimajo veze ne z socialnim varstvom v epidemiji in ne z zdravstvenim varstvom v epidemiji. Saj veste, ti tako razvpiti podtaknjenci. No, v temu slučaju je prvi med tovrstnimi podtaknjenci ravno ta dvig plač, neopravičen dvig plač za zdravniške mandarine za tisti ozek del najbolj privilegiranih ljudi znotraj zdravniškega ceha, ki so si uzurpirali vse zdravniške inštitucije, od sindikata Fides do Zdravniške zbornice, ki de facto kontrolirajo bolnišnice in ki so tesni prijatelji z aktualno vlado Janeza Janše. To so stvari, za katere se Vladi mudi in za katere bi hitro ukrepala. Da nagrajuje določene kroge okoli sebe in nič kaj dosti drugega. Niti približno kakšne podobne doslednosti ne zasledimo, ko se pogovarjamo o solidarnostnih dodatkih in pomočeh državljankam in državljanom. Tam se pa kar množi na »šlamparija« na »šlamparijo«, ki je kar ni videti konec. Poglejmo samo tokratno iteracijo solidarnostnega dodatka za upokojence. Že tretjo in že v tretjo se bo ta solidarnostni dodatek izplačeval ne pošteno. Zakaj? Ker se izplačuje stopničasto. Upokojenci do 510 evrov penzije bodo prejeli 300 evrov, če imaš pa ti samo 1 evro penziona več, 511 evrov, boš dobil 70 evrov manj, dobil boš 230 evrov. Zakaj, po kakšni logiki? Je to pravično, je to »fer«? 1 evro razlike pri pokojnini, 70 evrov razlike pri solidarnostnemu dodatku. Mislim, pa kakšno norčevanje iz ljudi je to in izigravanje revnih upokojencev enega proti drugemu. Tehnična rešitev za odpravo takega stopničastega izplačevanja solidarnostnega dodatka za upokojence obstaja. Že prvič, ko se je podeljeval in v zakonodajo vpisoval, smo dali amandma, v katerega smo napisali formulo, da se dejanska višina izplačanega solidarnostnega dodatka določenemu upokojencu, prilagodi njegovi realno obstoječi pokojnini in ne bi nastala nikakršna nova dodatna krivica in izigravanje ljudi, tako kot vi to počnete in to celo pri vašemu »zastavonošnemu« socialnemu bombončku, s katerim se trkate po prsih. Podobno so kratko potegnili tudi invalidi. Spet, ne vsi. Tisti invalidi, ki so v najslabši socialni situaciji, ki so tudi brezposelni, oni se lahko nadejajo solidarnostnega dodatka. Potem imamo pa tu cel kup invalidov, ki so delavni invalidi, ki so delovno aktivni, pa so ven iz originalnega predloga preprosto popadal in to se ni zgodilo prvič, to se je zgodilo že v preteklih PKP paketih in že v preteklih PKP paketih smo morali to iz opozicijskih klopi reševati z amandmaji. Seveda jih je koalicijski glasovalni stroj takrat povozil, so pa potem samo idejo in vsebino hvala bogu vsaj to vsaj nekaj posvojili v naslednjih iteracijah protikoronskega paketa. Nadaljujem lahko z vprašanjem čakalnih dob v našemu zdravstvenemu sistemu. Dobili smo pod to Vlado razpise za skrajševanje čakalnih dob, ki so se mastno financirali iz javnih sredstev govorimo o več 10 milijonih evrov, ampak je bil cel ta razpis in dodatna finančna injekcija vzpostavljena na podlagi neobstoječih podatkov pa je Vlada hitela razlagati, da ne potrebujemo še več podatkov in da ne potrebujemo še več analiz oziroma odvisno od tega, katerega vladnega funkcionarja vprašaš. Kakšen drug je dejal, da imamo vse potrebne podatke je prišlo do realizacije v višini zgolj 6 odstotkov predvidenih, izvedenih programov. Gospe in gospodje, mi smo vam to povedal, takrat smo vam povedali že pri prvem razpisu za skrajševanje čakalnih dob, da ti preprosto ne moreš kar vreči nekega denarja v javni zdravstveni sistem oziroma v zdravstveni sistem brez, da bi vedel zakaj ga boš porabil pa tega niste poslušali in rezultati so tukaj. V resnici to razlagam še iz nega benevolentne pozicije kot, da bi res imeli kakršnekoli namen skrajševati čakalne dobe pa ga nimate. Pač ves namen razpisa za skrajševanje čakalnih dob je bil nadaljnja privatizacija in stopnjevanje javnega zdravstvenega sistema pod krinko epidemije, ker ste ta sredstva prednostno želeli usmeriti v žepe zasebnega zdravstva na račun javnih zdravstvenih institucij in natančno to je bilo, potem tudi realizacija celo navzlic sprejetemu opozicijskemu amandmaju, da se ta sredstva podeljuje kaskadno, da jih najprej prejemajo javne bolnišnice in šele, potem na koncu, da bi jih lahko koristili čisti zasebniki, ampak zgodilo se je znova točno to, kar smo v Levici napovedali. Zdravniki zaposlenih v javnih bolnišnicah te istih posegov, ki bi se financirali iz razpisa v okviru javne bolnišnice niso želeli opraviti so jih pa zato toliko bolj pokoristili kot zdravniki dvoživke sočasno delujoče v zasebnem zdravstvenem sistemu. Tam so pa, kar na enkrat našli voljo, interes pa kapaciteto, ker bi dodatno še bolj mastno zaslužili kot služijo že sedaj in tukaj se zelo lepo izrisuje za koga pravzaprav vlada Janeza Janše dela. Dela za prvorazredne in to na račun naših zanamcev, našega javnega zdravstvenega sistema tudi v obliki takih zakonskih paketkov kot je PKP-10 vse to zelo jasno odraža ne glede na to pod koliko menda solidarnostnih ukrepov so tovrstne intence in ambicije zakrinkane.
Hvala lepa. Besedo ima [[…]]Kar izvolite, kot predstavnik Vlade, izvolite.
Hvala lepa. Replika Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala. Očitno se nismo dobro razumeli. Zdaj, za začetek jaz nisem govoril o zdravnikih na sploh, govoril sem o privilegiranem delu znotraj zdravništva, tistih ki imajo po 10 tisoč evrov mesečne plače, pa 15 tisoč evrov mesečne plače, pa 80 tisoč protikoronskih dodatkov in podobne zgodbe. 50 najbolje plačanimi javnimi uslužbenci je kar 46 zdravnikov. O teh profilih se pogovarjamo ne o zdravnikih na splošno. Kar se tiče mlajših zdravnikov, ki so za po moji oceni podplačani za svoje delo in mislim, da so okoli tega lahko tudi strinjamo, pa smo ukrepali šele v opoziciji z našim amandmajem, ko pravimo naj se dvignejo njihovi plačni razredi. Tistim zdravnikom, ki delajo do 2 tisoč evrov bruto mesečnega plačila naj se dvignejo za štiri plačne razrede. Pa tistih, ki delajo za malo več naj se dvignejo za tri plačne razrede. To so podplačani ljudje, ne pa raznorazni gospodje Kuštrini in drugi s petmestnimi številkami zaslužka, ki ne more na noben način kompenzirati za odgovornost, ki jo sedaj terjate, tako ida ima ta dvig najvišjih plač že tako najboljše plačanih zdravnikov nikakršne veze z odgovornostjo, ampak v resnici zgolj in samo s pogoltnostjo. Cela kaskada dviga plač najboljše plačanim zdravnikom se je začela z dvigom plač medicinskim sestram in drugim določenim uslužbencem v zdravstvu in v domovih starejših občanov. Gospod Konrad Kuštrin je na to temo dejal, takole, žaljitev da je ta povišica, pazite to, da je povišica za zdravniški proletariat žalitev za vrednotenje dela zdravnikov in zobozdravnikov in dodatna klofuta zdravnikov. Pri tem naj opozorim, da je bil ta dvig plač za medicinske sestre in za druge zdravniške proletarce v domovih in zdravstvu neobčuten za določene profile ljudi kot so to na primer strežnice. Zakaj? Ker so njihove osnovne plače postavljene pod ravno minimalne plače in jim nobena povišica tu ni dvignila dejanskega dohodka, ki ga dobijo iz plače, ampak za vas v tej Vladi očitno simpatije in posluha za te ljudi ni, pa so to osnovni gradniki na katerih tako zdravstvo kot skrbstvo stoji, ampak to vas sploh ne briga in to vas pa ne skrbi. Morda pa ima za celo to zgodbo tudi povezano s skrajševanjem čakalnih dob in tem namenskim razpisom kaj opraviti dejstvo, da so skozi ta razpis komercialne zdravstvene zavarovalnice oprale del denarja, ki so ga iz dopolnilnega zavarovanja zaplenile zavarovancem v epidemiji, ker ga niso izplačevale dalje za opravljanje in izvajanje dejavnosti, so pa namesto tega kupovale zdravstvene inštitucije kot je to diagnostični center Bled. Zasebna ordinacija v katero se bo verjetno kdo iz te vlade po zaključku mandata tudi preselil, a ne gospod?
Hvala lepa. Besedo ima Andreja Zabret. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Modis operandi sprejemanja zakonov, predvsem PKP-jev te vlade so nekako sledeči. Vse se sprejema zadnji moment, kljub temu, da minister pravi, da je vse zelo nujno, vendar vlada vedno pripelje v Državni zbor vse zadnji moment, tako kot v četrtek ko smo imeli Odbor za finance, ko smo zjutraj dobili 43 strani amandmajev. Prav tako smo jih tudi danes dobili nekaj na mizo, tako da pač je to že stalnica sprejemanja teh zakonov, kar seveda ni okej. Druga stvar je en kup podtaknjencev. Tudi v PKP10 niste presenetili s tem. Namreč, v PKP10 notri se spreminja kar en kup zadev, ki so sistemske narave in pa ki ne pašejo v to interventno zakonodajo, ker pravzaprav nimajo nobene povezave s kovidom. Bom nekoliko več naprej povedala. S tem stalno vnašate pravni nered, zmedo in pa, če po domače povem, pravzaprav se greste pravno huliganstvo. Na to opozarja in Zakonodajno-pravna služba in pa, če pogledamo tudi nekaj zadev, o katerih govori tudi Ustavno sodišče. V PKP-jih se spreminjajo sistemski zakoni, stalne spremembe, kar temu ni namenjena intervencija, intervencijski zakoni in pa kar je predvsem najbolj pomembno z vsemi PKP-ji še dodatno vrtate luknjo v javne finance s tem, da nihče sicer ne govori, da ti ukrepi niso pomembni. Vendar kup njih pa nima povezave s kovidom in ne, ni potrebe, da jih sprejemamo v PKP-jih. Kar dokazuje tudi nedavna študija, ki pravi, da naši ukrepi kot se ta vlada zelo rada pohvali, tudi danes je bilo slišati kako so učinkoviti ukrepi, niso ukrepi tako učinkoviti kot naj bi bili ali kot vlada pravi, da so. Namreč, za tako velik vložek kot je Vlada namenila sredstev za vse te ukrepe, nimamo takega rezultata in ni tako bistvenega vpliva na rast BDP in vemo, da trenutni BDP se pravzaprav financira iz samega zadolževanja in preteklih zalog. In pač me zanima če ima minister oziroma vlada pripravljen scenarij ko bodo vsa ta podjetja, ki so trenutno na subvencijah, ko tega več ne bo, kaj se bo zgodilo. Temu vemo, da rečemo zombi podjetja, res da je trenutno brezposelnost izredno nizka in mogoče, ja, v zgodovini Slovenije najnižja, kar je pač super. Ampak kaj se bo zgodilo ko ti ukrepi ne bodo več veljali? Vemo, da nam sledi, da se nam obeta inflacija, da tudi ECB ne bo več tako dobrohoten pri odkupovanju državnih obveznic, da se bo tudi obrestna mera dvigala. In takrat se bo pokazalo kako učinkoviti so ukrepi in kako dobro ta vlada sprejema ukrepe. Danes je minister rekel, pravzaprav to že večkrat poudaril, danes je pa prav posebej tudi odgovoril na neko repliko, kaj vlada dela s PKP-ji. Rešuje življenja. Super, ampak jaz sem potem vprašam, ali je dvig plač v javnem sektorju v nekem PKP-ju z enim samim amandmajem, reševanje življenj? Mi vemo, da smo z dodatki, ki jih je ta vlada namenila za kovid ukrepe že do sedaj porabili več kot 4,6 milijarde evrov, od tega je bilo samo milijardo za dodatke večinoma v zdravstvu. In ali nebi bilo bolj smiselno, da bi se uredile? Vemo, da so bili te dodatki nepravično razdeljeni in da bi morali biti v nominalnem znesku, še danes tega vlada ni uredila. Vi ste raje dali v PKP10 spet dvig plač, in to samo določeni skupini, zdravnikom in zobozdravnikom – najbolje plačanim, se pravi eni tretjini zdravnikov, ki so že zdaj najboljše plačani. Pa da ne bo pomote, vsi se strinjamo, da je treba to zadevo urediti, samo ne na tak način. Poleg tega pa ste pozabili, kaj bo pa z mladimi zdravniki. Oni so pravzaprav začeli trenutno s to mantro, da je potrebno urediti ta plačna razmerja, da je treba plače urediti, vendar ne, vi ste samo določeni skupini dvignili plače, na mlade zdravnike ste pa očitno pozabili, oni naj pa pač delajo naprej tako kot delajo. Potem naslednja stvar, ki se mi, očitno se vladi to zdi reševanje življenj, je sprememba ZIPRS-a. A to je prostor, sprememba ZIPRS-a ima prostor v PKP10? Tudi danes smo dobili en amandma za spremembo 33. člena ZIPRS-a, kjer ni potrebno soglasje ministra za finance pri predplačilih občinam nad 100 tisoč evrov, kar se tiče javnih naročil, oziroma predplačila občinam nad vrednost 100 tisoč evrov. To je tudi nujno, nujno moramo to v PKP10 sprejeti. Nižamo standarde slovenskega jezika zdravstvenih delavcev. Sprememba pogojev tudi pri javnih naročilih pri občinah oziroma krajevne skupnosti. Krajevne skupnosti ne bodo rabile imeti javna naročila. In jaz ne vem, od kdaj so javna naročila vezana na teritorij. Kolikor vem, je javno naročilo, se vedno navezuje, kakšna višina je, ampak tudi to je očitno nujni ukrep, ki ga moramo v PKP10 sprejeti. Na drugi strani pa smo tudi že na Odboru za finance dali amandma za skupino podjetij, ki pa so res še vedno v slabšem položaju in ne morejo poslovati tako kot vsa ostala gospodarstva, ki več ali manj funkcionirajo normalno, to je pa industrija srečanj in pa sejemska dejavnost. To pa je bilo celo iz strani Odbora za finance v prvem koraku ovrednoteno kot nedopusten amandma in ne bo šel na glasovanje, čeprav se je potem predsednik Odbora za finance odločil, da bo na samem odboru dal na glasovanje vse amandmaje. Očitno se je malo raznežil, ker so zdaj predbožični časi, pa je bil kot nek Božiček, da bo dal vse amandmaje na glasovanje. Ampak vsi vemo zakaj – ker večinoma amandmajev je prišlo s strani koalicije in je bilo jasno, da je potrebno vse amandmaje sprejeti. Zato smo v četrtek tudi člani Odbora za finance, kar se tiče strani opozicije, tudi obstruirali to sejo, ker je bilo skrajno neprimerno in nedopustno obnašanje predsednika Odbora za finance. Zdaj, kar bi še omenila. Minister pravi, da smo tudi povsod nadpovprečni, v sami gospodarski rasti, nezaposlenosti, da imamo najnižjo nezaposlenost. To je vse, trenutno drži, vendar se sprašujem, za kakšno ceno. Za kakšno ceno smo vse to dosegli? Študija kaže, da smo preveč dali, kakor bomo dobili rezultat nazaj. In predvsem smo nadpovprečni tudi v sami višini javnega dolga. Vemo, da smo v zgornji tretjini evropskih držav, kjer smo se v tem času covida najbolj zadolžili. In to sigurno ni dobra popotnica za prihodnost in pa predvsem za naslednjo vlado. Je pa bilo že tudi na enem izmed Odborov za finance rečeno, mislim, da je to sam predsednik izjavil, da to itak potem ni več naš problem, s tem se bo ukvarjala naslednja vlada. Tako da to je pač modus operandi te vlade, trenutno moramo podelit čim več, si pridobit mir, čim več volilnih bombončkov, kaj bo pa pri naslednji vladi, pa to itak ni naš problem, takrat bo pa pač, kot bo. Zdaj toliko zaenkrat. V LMŠ smo skupaj z opozicijo tudi vložili še nekaj amandmajev, pa bom potem tudi se še pri posameznih amandmajih oglasila. Hvala.
Hvala lepa. Besedo, preden odpremo nov krog prijav, dam besedo še državnemu sekretarju. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana poslanka, jaz verjamem, da vi zelo dobro veste, kako potekajo socialni dialogi. Verjamem, da tudi zelo dobro veste, kaj vsebuje tarifni del kolektivne pogodbe za zdravnike in zobozdravnike. In verjamem, da veste, da na tem spisku so tudi mladi zdravniki, če jih tako imenujemo, specializanti, tisti, ki končajo specializacijo, in tako dalje. In ne vem, iz katerih izhodišč izhajate, da ne bodo vključeni oni v socialni dialog, res ne vem. Na spisku je tudi, so tudi mladi zdravniki. In zato bojo tudi oni vključeni v socialni dialog in so vedno vključeni v socialni dialog. In tudi oni bodo deležni tega, teh pogajanj o dvigu plač. Tako da ne vem, res ne vem, od kje vam, da dvigujemo plače samo neki eliti. Hvala.
Hvala lepa. Ker vidim, da je interes za razpravo še, odpiram nov krog prijav. Prosim, prijavite se. Imamo 8 prijavljenih razpravljavcev. Prvi dobi besedo mag. Dejan Židan, za njim se pripravi gospod Marijan Pojbič. Izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica, za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani predstavniki vlade, lepo pozdravljeni. A je zakon, ki je pred nami, zato ker je vlada, vladajoči umaknila nekaj najbolj spornih členov zaradi predlogov opozicije in pritiska civilne družbe, kaj bolj primeren za sprejem? Odgovor je, ne. Zakon je vsaj zaradi 3 vsebinskih razlogov neprimeren, da danes kdorkoli za njega pozitivno glasuje. Da jih naštejem. Prvič, zakon je po svojem bistvu izrazito nemoralen. Zakaj? Zato, ker podobno kot že 9 PKP pred tem, meša koristne, potrebne in dobre rešitve s škodljivimi. In takšno mešanje je v resnici nemoralno. Drugič, zakon je postopkovno sporen. Jaz vem, da se kdo vpraša, pa zakaj je postopek tako pomemben. Veste, postopek ali procedura je temelj demokracije. Rušenje postopka je rušenje demokratičnih institucij. In to se je pri tem zakonu na Odboru za finance prvič pri sprejemanju PKP dogodilo. Pri prvih 9 sprejemanjih se je postopek spoštoval. Pri današnjem in pri dogajanju prejšnji teden je bil postopek povožen. In napad na Poslovnik Državnega zbora je napad na samo institucijo. Mene sploh preseneča, ker predsednik parlamenta na to ni pravilno odreagiral. Kot tretje pa, v vsebini je seveda kar nekaj pozitivnih in tudi kar nekaj izrazito spornih rešitev. Jih bom nekaj naštel. Zakon se na eni strani oziroma na eni strani relativno kratek zakon se ukvarja o tem, kako zapirati šolstvo. Če bi zmogli vladajoči pogled vsaj preko meja, bi si pogledali novo verzijo ZNB v Nemčiji. Na posebno varovano mesto so dali šole, vrtce, fakultete, univerze, ki morajo ostati odprte. Pri nas pa zaradi šibke ministrice in nepriznavanja pomena mladih ljudi na celi strani se ukvarjate s tem, kako šole zapirati. Drugo, ponovno delite ljudi na ene in druge. Nekdo, ki ima pokojnino 730 evrov, je ponovno deležen enkratnega dodatka. Mu privoščim. Nekdo, ki ima pokojnino 750, ponovno ne dobi nič. Pa je ta upokojenka ali upokojenec prav tako plačeval v svoji delovni dobi v pokojninski fond. Pa ta upokojenka in upokojenec imata prav tako potrebe. Ali veste kakšno krivico delate s tem? Naprej. Kazenske določbe kažejo kako si zamišljate obvladovanje epidemije. Groziti in kaznovati najraje na odprtem prostoru tam, kjer so ljudje v resnici najbolj varni. Dajmo groziti, dajmo zviševati kazni, vendar na odprtem prostoru so ljudje najbolj varni. Tisto, kar je dodatno nesprejemljivo v resnici višate plače plačni eliti. Zakon ne rešuje težav tam kjer so. To so prenizke plače v osebnem zdravstvu tega zakon ne rešuje. To že ob sedanji ureditvi kakor tudi ob tem sprejetem zakonu se rešuje na drugačen način. Zakon sam po sebi ne rešuje plače mladih zdravnikov. Tisto kar, spoštovane in spoštovani, ste pozabili povedati plačni sistem velja verjetno v tem trenutku za 180 tisoč ljudi v javnem sektorju in je bil predmet pogovorov, dogovorov in na koncu kompromisa s tem, ko zvišujete plače skupini najbolj plačanih posameznikov. Poglejte, kdo je med 50 najbolj plačanimi, kdo je med 100 najbolj plačanimi in kdo je med tisočimi najbolj plačanimi? Kaj sporočate? Sporočate, da delate za elito. Vemo, da uporabljate besede bo bolje in tako naprej. Ali veste podobni argumenti veljajo zadnjih 15 let? Dajmo zvišati plače, dajmo povečati število ljudi in generalno financiranje. Po 15 letih, spoštovane in spoštovani, ko se je število zdravnikov v slovenskih javnih to je državnih bolnišnicah – 27 jih imamo – zvišalo iz 2700 na 4100 torej za slabih 50 odstotkov, povečalo se je. V zadnjih 15 letih se je žal samo za 13 odstotkov povečalo število zdravnikov v primernem zdravstvu, vendar se je tudi povečalo. Če komu so se v zadnjih 15 letih zlasti povečevale plače zdravnikov in če kje se je financiranje tukaj povečevalo, vendar ne, dajmo eliti zvišati plače ponovno. Ni pomembno, da globoko ponižamo vseh ostalih 170 tisoč zaposlenih v javnem sektorju, ni pomembno, da tega denarja ni to je podobno kakor pri medicinskih sestrah, ki jih privoščim, one so res potrebovale, ampak 200 milijonov niste zagotovili. Ali veste kaj bo rezultat naslednje leto? Ja, ja, denar iz zdravstvene blagajne bo šel za plače in vedno bolj za plače in vedno manj denarja bo za storitve. Zakaj imamo mi že zdravstveni sistem? Zato, da zagotavljamo vedno višje plače vedno večjemu številu zdravstvenih delavcev ali enostavno samo zato, da bolnim ljudem omogočimo zdravljenje? Pa se o tem danes sploh več ne pogovarjamo samo več tako ljudi, višje plače, več investicij, o ljudeh pa skoraj, da ni besede. Jaz seveda vem, da sindikati so najavili, da bodo s tem členom šli na Ustavno sodišče, jaz vem, da tega denarja ni, da če bo ta člen sprejet pomeni še manj storitev za bolne ljudi, ki že sedaj pridejo težko do zdravnikov. Končam pa takole. Saj je prav, da poslušate sindikat, ampak zakaj ne postavite pravega vprašanja. Ali veste kaj je pravo vprašanje ali so zdravstveni timi, ki opravljajo podobno delo md posameznimi bolnišnicami podobno učinkoviti, storilni? To vprašanje je bilo odprto pa ste ga v vaši Vladi zaprli. Ko vprašate naprej. Ali so zdravstveni timi v državnih bolnišnicah podobno storilni kot podobni timi pri koncesionarjih ali pa zasebnikih? Odgovor je, da je to vprašanje, ki se ga ne sme postaviti. Na ta vprašanja morate odgovoriti in ta vprašanja morate postavljati. Samo z višanjem števila zaposlenih, višanjem plač, dodatnim financiranjem saj to smo vsi skupaj počeli zadnjih 15 let. Še enkrat, da vam povem število zdravnikov v slovenskih bolnišnicah se je povečalo za 50 odstotkov in koliko so se zmanjšale čakalne vrste. Hvala vam.
Hvala lepa. Besedo želi državni sekretar. Izvolite.
Saj bom zelo kratek. Gospod Židan po vsej verjetnosti si je prebral 71.a člen, financiranje določenih ukrepov pri ZZZS-ju, kjer govori tudi, v kolikor bodo nastale višje obveznosti iz naslova plač, to pokrije proračun.
Hvala lepa. Repliko ima mag. Židan.
Zapisana beseda je pomembna. Ampak ko že v tem trenutku, vam povem, brez višanja teh plač vam manjka 300 do 500 milijonov denarja za približno, za približno kolikor toliko spodobno izvrševanje nalog zdravstva, pa tega denarja še ni v državnem proračunu, ko manjka v celoti denar za dolgotrajno oskrbo, ki ni zagotovljen dodatni denar za medicinske sestre, lahko mi napišemo, bo zagotovljeno iz državnega proračuna, ampak, a veste, količina denarja, ki je tam na voljo, gre v minus. Dve in pol milijardi minusa sta tam. Hvala.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima gospod Marijan Pojbič, za njim se pripravi gospa Monika Gregorčič. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana gospa podpredsednica. Torej najprej bi rad samo kratek stavek na to razpravo mojega kolega na drugi strani ali pa na moji desni strani, če lahko temu tako rečem, ki je govoril o tem, kako se neke stvari ne smejo delati in kako se delajo narobe. Hkrati pa je povedal, točno to smo delali zadnjih 15 let. Gospod Židan, prosim, da si pogledate magnetogram, to je vaša izjava. Torej zadnjih 15 let ste delali narobe. In potem bi morali biti tudi do sebe zelo kritični in samokritični. Kar se tiče, drage kolegice in kolegi, tega zakona in pa tudi amandmajev, o katerih do tega trenutka, mislim, da ni govoril nihče, lahko povem, da se tudi ne bom potem več oglašal, da bom amandmaje koalicije podprl, pa seveda tudi zakon takšen kot je predlagan tudi podprl, seveda z amandmaji. Hkrati bi pa rad poudaril in prosil vse poslanke in poslance, vse poslanske skupine, ki sedimo tukaj v Državnem zboru, da se zavedamo nujnosti in potrebe tega zakona, ki ga imamo na mizi. Ta zakon ni namenjen poslankam in poslancem, temveč je namenjen seveda tudi nam, ker smo isto ljudje, namenjen ljudem. Namenjen je ranljivim skupinam in namenjen je tudi gospodarstvo. In zdaj bom poskušal čisto na kratko še enkrat ponoviti tiste ključne temeljne argumente oziroma razloge, zakaj je ta zakon danes na mizi. S tem pa tudi bom zaključil svojo razpravo. In čisto na kratko, ta zakon PKP10 rešuje področja zdravstva, torej pomaga reševati stvari v zdravstvenem sistemu ter pomoč posameznikom in pa seveda tudi gospodarstvu. Predvideva enkratni solidarnostni dodatek za upokojence s pokojninami do 714 evrov v višini od 130, 230 do 300 evrov. Prav tako predvideva dodatke za kmete brez pokojnine v starosti nad 65 let, invalide in vojne veterane, pa tudi mesečni dodatek za pripadnike sil za zaščito in reševanje ter dodatek za dijake in študente, ki pomagajo pri oskrbi bolnikov v zdravstvenih ali socialnovarstvenih ustanovah. Podaljšuje tudi lanske turistične bone. Slednji bodo veljavni do konca junija 2022. Spoštovane kolegice in kolegi, ali je kdo med vami, ki tega, kar sem sedaj prebral, ne podpira? Naj mi pove, da potem ne podpira podaljšanja turističnih bonov, ne podpira dodatek upokojencem in tako dalje in tako dalje. Zelo enostavno je tukaj razpravljati in reči, ja, saj ta zakon ima neke stvari dobre, ampak ga ne bom podprl zaradi tega. Tega enostavno ne razumem. Tega enostavno ni mogoče razumeti. Nikoli ne bo zakon zapisan in spisan tako, da bi bili vsi zadovoljni. Takega zakona še ni spisal nihče, ne glede na to katera vlada je na oblasti in katera koalicija je v Državnem zboru, nikdar in nikoli. Zato pričakujem in prosi, da se vsaj okrog tistih ključnih stvari, ki so namenjene ljudem, strinjamo in znamo stopiti skupaj. In en tak zakon kot ta, ki je pred nami, ki pomaga zelo široko predvsem tistim najbolj ogroženim, da damo glas za njega in glasujemo zato, da tem skupinam tudi pomagamo. In res vas prosim, nehajmo se igrati demagogije. Jaz vem, da smo politične stranke in da je čas še – koliko? – pet ali šeste mesecev do volitev, da bi pač nekateri poskušali in se želijo čim več izpostaviti tukaj za tem mikrofonom, da bi na tak način nagovarjali ljudi. Ampak na tak način nagovarjati ljudi, da v isti sapi poveš, da en zakon ima dobre strani, ampak ga ne boš podprl, potem je to napačno nagovarjanje. Zame napačno nagovarjanje. In mi moramo in smo dolžni pomagati ljudem, ki potrebujejo pomoč. In smo dolžni pomagati gospodarstvu, ki potrebuje pomoč zaradi okoliščin v katerih živimo. Ne zaradi tega, da se je neka vlada to zmislila. Zaradi okoliščin, ki vladajo po celem svetu. In zaradi tega vas, drage kolegice in kolegi, prosim, da se vzdržimo demagogoških razprav ob tako pomembni situaciji in nekaj dni pred novim letom in se osredotočimo na tisto kar ta zakon ponuja, na tisto kar sem prebral kar so ključni razlogi za sprejem tega zakona, hkrati ni nobenega problema, vsak ima pravico do svojega pogleda, do svojega mnenja. Jaz s tem nimam nobenih težav. Vendar si pa želim, da vsaj za konec leta pa le na nek način strnemo vrste in glasujemo za tisto kar je dobro za ljudi. Jaz vedno to rad rečem, od ljudi za ljudi, saj smo poslanke in poslanci izvoljeni od ljudi za ljudi, da rešujemo njihove težave in probleme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima mag. Dejan Židan. Izvolite.
Hvala. Ker me je gospod poslanec omenil. Ja, pravilno ste me razumeli. Vse zadnje vlade zadnjih 15 let, ko je bilo rečeno, dajmo nekaj narediti za bolnike, smo prisluhnili glasu sindikatov, pa še komu, hočemo več ljudi, boljše plače, boljše pogoje. In res je, v zadnjih 15 letih ker smo prisluhnili številu zdravnikov v bolnišnicah povečalo za skoraj 50 %, v primarnem zdravstvu za 13, medicinskih sester mimogrede tudi za 35 %. Bistveno več je denarja na razpolago. In če komu, smo zdravnikom zviševali plače. Vendar pa ni uspelo. Danes najbolj običajno vprašanje, ki ga mi, mi tu tudi odločamo o denarju, imamo pravico vprašati ali je zdravstveni tim povprečen v slovenski bolnišnici enako učinkovit kot zdravstveni tim pri koncesionarju, pri zasebniku ali pa če hočete preko meje? In če to vprašamo, nam rečejo, da so to skorajda nedostojna vprašanja. Torej, ob bistveno povečanem denarju bistveno višjih plačah, bistveno več zdravstvenega osebja, kam smo prišli? Zato vam govorim, da v bistvu ne več govoriti, da če bomo zvišali dodatno za 25 % plače, ker to pomeni 25 % bo pa boljše. Nikoli ni bilo do sedaj boljše, ker boljše bo zaradi organiziranosti in tu moramo več narediti. Če pa zvišujemo plače 25 % najbolje plačanim v javnem sektorju, pa je čisto upravičeno, da dvignemo tudi plače za 25 % tej konkretni čistilki v tem državnem zboru, profesorju, šolarju, mislim profesorju in še komurkoli drugemu, znanstveniku, in enako pravico ima povedati tudi prodajalka v diskontu. Če v državni upravi, javni upravi, v javnem sektorju je denar za 25%, ja pa verjetno mora biti tudi tam kjer davke plačujejo. O tem govorim. In zato je ta ukrep ob priznanju, da klasični odgovor boljše bo bolnikom, če bomo dali več denarja, več ljudi in več investicij ni dal pravilnega odgovora. Saj to vsi sedaj priznamo. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Nadaljujemo razpravo. Besedo ima gospa Monika Gregorčič, pripravi se gospod Primož Siter. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica. Jaz bi se v svoji razpravi najprej želela ustaviti pri posegu v zakon o nalezljivih boleznih, ki je prvotni predlog zakona, ki je prišel s strani vlade v ta parlament, je vseboval poseg in spremembe tega zakona napotujoč ali pa z namenom realizirati ustavno odločbo. Pa vendar se je koalicija na Odboru za finance pretekli teden [[…]]
Sedaj, spoštovana Gregorčič, jaz predlagam, da se osredotočite v svoji razpravi na zakonsko materijo, ki v resnici še živi. Ti členi, o katerih govorite so bili z amandmaji umaknjeni tako, da današnja razprava o teh členih je popolnoma absurdna, ker jih ni več. Predlagam, da se osredotočite na temo, ki jo imamo na dnevnem redu in to so členi, ki pa so še v zakonu.
Bom. Hvala za opozorilo samo navezati sem se želela pa prosim, če mi lahko tudi ustrezen čas vrnete nazaj, da kljub temu, da so bili ti členi eliminirani, ki naj bi po navedbah demonstrantov danes zunaj vsebovali neke nastavke za obvezno cepljenje ali pa omejevanje človekovih pravic to demonstrantov pač danes ne ovira, da izražajo svoja stališča, da se zbirajo, da dokazujejo vsem državljankam in državljanom svoje nerazumevanje in nepoznavanje epidemiološke situacije. Zakaj se je pa koalicija temu odločila? Zato, ker ni želela ogroziti sprejema drugega bolj pomembnega dela tega 10 protikoronskega zakonskega paketa, ki ima finančne posledice in ki ranljivim skupinam omogoča oziroma daje solidarnostne dodatke z namenom, da čim lažje s čim manj žrtvami prebrodijo te pandemske okoliščine in ta četrti val epidemije, zato vključuje ta zakon zelo pomembno solidarnostno načelo in iz tega vidika mi je nerazumljivo nadaljnje nasprotovanje predlogu zakona s strani nekaterih opozicijskih kolegov. Izgovor, da se čuva tudi javne finance je morda celo dokaj na mestu, opozorila so, če so dobronamerna bi jih lahko razumem pa vendar ne razumem tega, da nekatere bolj skrbi za javne finance kot pa za dobrobit ljudi. Glede očitkov, da je na Odboru za finance prišlo do nedopustnega napada na zakonodajni postopek na zlorabo Poslovnika s strani predsedujočega jaz bi samo spomnila na to, da pač o tem ali je nek amandma dopusten ali ne odloča predsedujoči. Prakse predsednikov vodij, odborov in tudi predsednika Državnega zbora so različne. Samo spomnila bi na 7 PKP paket in na sprejet amandma glede financiranja STA tudi tisti amandma je bil po tem kriteriju 129. člena Poslovnika nedopusten pa vendar ga je predsednik Državnega zbora uvrstil, dal na glasovanje in je bil gladko sprejet tako, da vsaj dvojnih meril bi bilo dobro, da jih v koaliciji kul nimate, če ste že to izpostavili kot glavni razlog za obstrukcijo seje Odbora za finance. Še ena stvar glede urejanja plač zdravnikom, višanja nekega zgornjega limita plačnih razredov. Kot veste gre le za zvišanje okvira za nadaljnja pogajanja s Sindikatom Fides. To je delno tudi realizacija stavkovnega dogovora še iz leta 2016, ko je Vlado vodila vlada Mira Cerarja oziroma ministrstvo gospa Milojka Kolar Celarc. Jaz v tem ne vidim prav nič tragičnega. Če pa prihaja do nekih ekscesno visokih plač v tako imenovani zdravniški eliti to je zgolj nekaj posameznikov jaz se strinjam. Če zadeva preveč štrli oziroma gre za odstopanje je potrebno to urediti na primeren način. V prvi vrsti pa razumem te določbe, ki so v PKP-10 uvrščene glede plačnih razredov zdravnikov samo za namen reševanja resnično težke gmotne finančne situacije mladih zdravnikov. Ti so plačani sramotno nizko za polno odgovornost in po več kot desetletnem študiju jim žal ta naš zdravstveni sistem, javni zdravstveni sistem ne omogoča ustreznega kariernega napredovanja in tudi ustreznega nagrajevanja za opravljeno delo. In jaz mislim, da moramo na tem področju potem tudi v sistemskem smislu narediti še veliko nadaljnjih korakov in pač naš zdravstveni sistem prilagodit, da bo primerljiv s sosednjimi državami, kamor potem ti mladi zdravniki odhajajo, ko jih izobrazimo ali se izobrazijo na račun vseh davkoplačevalcev Republike Slovenije. In da se to prepreči, tudi v tem kontekstu vidim predlagane zakonske spremembe, jih podpiram. Mogoče pa samo predlog vladnim predstavnikom, da bi morda veljalo te člene bolj specializirati oziroma dikcijo spremeniti v smeri, da se, da bo razvidno, da se rešuje finančna situacija mladih zdravnikov. Kot rečeno, zakon bom podprla. Prinaša dobre rešitve za ljudi, za ranljive skupine. In ne razumem tistih, ki dajejo prednost javnim financam pred dobrobitjo ljudi. Hvala.
Hvala lepa. Samo s postopkovnega in pravno-formalnega vidika pojasnila vsem, ki nas morda spremljajo, da bodo vedeli, o čem govorimo. Danes razpravljamo trenutno o vseh amandmajih, ki so bili vloženi k členom, ki so bili amandmirani na Odboru za finance, tudi če so bili amandmaji spoznani za nedopustne. To je predsednik, gospod Robert Polnar, kar sam priznal, ko je dejal, da je 75 % amandmajev nedopustnih, pa ste na odboru vseeno odločali o njih. Tako da to drži. Kar se pa tiče o dopustnosti amandmaja glede STA pri PKP 7, pa samo za postopkovno pojasnilo, predlagateljica tega nedopustnega amandmaja je bila Poslanska skupina SMC. [[oglašanje iz dvorane]] Postopkovno, gospa Gregorčič. Izvolite.
Ja, hvala za to vaše postopkovno pojasnilo. Saj tudi jaz bi rada posebej izpostavila, tudi jaz namreč kar dobro poznam poslovnik. In to, ali je nek amandma dopusten ali ne, o tem odloča predsedujoči odboru oziroma Državnemu zboru v tistem trenutku, ko vodi sejo. Pri tem pa se lahko ali pa ne opre na mnenje Zakonodajno-pravne službe. Dobro veste, gospa podpredsednica, da poslovnik in poslovniške določbe tolmači predsedujoči. Hvala.
Ja, hvala lepa, gospa Gregorčič. Pozdravljam to, da tudi vi dobro poznate poslovnik. Naj vam pa samo v pojasnilo, sama sem spremljala Odbor za finance, kjer je predsednik odbora zelo jasno povedal, da bo dal na glasovanje in v obravnavo tudi amandmaje, ki niso poslovniško dopustni. In samo zgolj in o tem sem govorila v svojem pojasnilu. Toliko, da bodo tudi gledalci, državljani, ki pa nas spremljajo, verjemite, da nas, vedeli, kakšen je način delovanja te koalicije. Zgolj in samo to. Se pa strinjam z vami, poslovnik interpretira predsedujoči. In brez mahanja v dvorani. In moja dolžnost je, da postopkovno pojasnim, o čem gre danes debata in o čem danes glasujemo oziroma kakšni amandmaji so na mizi. Zgolj in samo to. Tako da, če ste za to, gremo naprej z razpravo. Gospa Sukič ima pred tem še postopkovni predlog.
Ja saj, predsedujoča, sicer ste že sama pojasnila. Prosim, da izrečete opomin tej, pač Moniki Gregorčič za to nesramno vztrajanje in zavajanje javnosti in norčevanja iz parlamenta. Povejte ji, razložite ji, da je sam predsedujoči ugotovil, da je 75 % amandmajev nedopustnih in jih je kljub vsemu proti poslovniškim pravilom dal naprej. Oprostite, takšne, takšnega načina pa v demokraciji ne poznamo. Temu se reče avtokracija, če se veliki predsednik odloči, da bo povozil poslovnik. In to se dogaja že cel mesec. Povozite poslovnik na vsaki seji, od izobraževanja naprej. Samo gledamo še, kar se dogaja. Prosim, da jo opomnite, ker to je zavajanje javnosti, norčevanje iz javnosti, norčevanje iz demokracije, norčevanje iz poslancev in iz parlamentarne procedure. To je res višek in nezaslišano. Hvala.
Hvala lepa. Za vaš postopkovni predlog seveda ne bom izrekla opomina, kolegici Gregorčič, ker je to njena legitimna pravica, da razpravlja na kakršenkoli način pač želi in sama oceni, da je tako prav. Sem pa samo z vidika postopkovnega in pa pravno-formalnega pojasnila o čem danes v resnici razpravljamo, h katerim členom in h katerim amandmajem. Tako, da toliko o tem. Mislim, da smo stvar razjasnili. Nadaljnji ima besedo gospod Primož Siter, pripravi se dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala za besedo. Dober dan. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Bom začel kjer se je razprava končala. Zdaj, letos praznujemo kot smo tudi v uvodnih stališčih poslanskih skupin slišali nekajkrat, v teh dneh praznujemo 30. obletnico slovenske Ustave, Ustave Republike Slovenije, ki je v končni fazi tisti vrhovni varuh reda v državi, tista hrbtenica tudi pravnega reda, mi pa imamo pred sabo zdaj vnovični šolski primer tega kar je rušenje pravnega reda, torej nekega pravnega sistema, ki stvari v družbi drži po konci, ki skrbi za to, da družba ne pade v kaos. Mi imamo zdaj tukaj vnovični in to že n-ti poizkus v teh zadnjih dveh letih, ki mimo vsakršne zdrave logike znotraj tega pravnega reda vanj posega in vanj vnaša kaos in nered. Kot smo danes že slišali, to je čisto evidentno, tukaj ne govorimo o nobenih teorijah zarote, o nekih skritih scenarijih. Na sami odborni obravnavi tega zakona smo imeli situacijo kjer je predsedujoči priznal, da so tri četrtine vse zakonske materije, ki tukaj prihaja, nezakonite, da nimajo veze niti z epidemijo, zdravo logiko, da nimajo veze s pravnim redom, da grobo posegajo in rušijo pravni red, pa je zamahnil z roko in je rekel, ah, bomo vseeno ne glede na to na kakšen način in v kolikšni meri se je opozicija tukaj oglasila in zahtevala nič drugega kot spoštovanje pravnega reda. Sploh še nismo do vsebine prišli, nismo prišli do razprave ali se strinjamo z vsebinskimi rešitvami ali se ne, govorili smo o tehnikalijah. In zdaj, tukaj imamo en zakonski predlog, kolegice in kolegi, ki je dolg mislim, da nekih 80 členov, pa je Zakonodajno-pravna služba po tisti obstrukciji na odborni obravnavi bila tista, ki je v bistvu največ spregovorila, takorekoč k vsakemu členu je podala svojo kritično stališče. In imamo ne samo ta zakon, to je deseti ZUJF, deseti, se opravičuje, PKP, ki vnaša kaos v pravni red na način kot ga je vnašal in kot je v siceršnji pravni red posegal pred devetimi leti, desetimi leti ZUJF, le da je bila tista ena etapa, tukaj imamo pa deset zaporednih etap, in če bomo ZUJF še nekaj let oziroma posledice, škodljive posledice ZUJF in vnašanje kaosa v pravni red popravljali še nekaj let, si lahko mislite koliko časa, koliko moči in koliko političnih odločitev bo treba sprejeti, da se bodo škodljive posledice teh brutalnih posegov v pravni red, ki se jim reče PKP, odpravile v prihodnje. In seveda, Vlada vsakič, ko pride z enim takim škodljivim PKP, pride s krilaticami, odpravljamo krivičnost pa pomagamo vsem, nikogar nismo pozabili, kar pa pozabijo povedati je pa dejstvo, da je to Vlada katere prvi ukrep je bil dvig plač lastnim ministrom in s tem trendom nadaljujejo tudi v PKP, z ukrepi, ki nimajo nikakršne veze z epidemijo, dvigujejo, da dvigujejo plače vsem je zgolj lep izgovor, v osnovi pa vidimo takorekoč vsaki zakonski spremembi, da pride neka finta za najbogatejše, da pride neko darilo bodisi v Zakonu o dohodnini kjer so najbogatejšim odpisali nekaj dohodninskega davka. Bodisi čez nekaj ur bomo obravnavali Zakon o DDV, kjer zopet privilegirajo menedžersko kasto in jim odpisujejo nekaj tako rečeno za voljo zelenega pravičnega prehoda nekaj tisočakov in tako naprej in tako naprej. Res je, da ta PKP vsebuje tudi nekaj socialnih ukrepov, ampak so nedomišljeni, so nepravični, so nesmiselni, popolnoma arbitrarno določeni. Težko jim rečemo socialni ukrepi. Vlada, recimo, uvaja solidarnostni dodatek za upokojence, ki prejemajo pokojnine, ki so nižje od 714 evrov, ampak zopet kot že prej v prejšnjih PKP-jih prag določa tako, da bodo upokojenci s pokojnino do 510 evrov prejeli 300 evrov dodatka, če bodo imeli 1 evro več pa 70 manj, torej 230 evrov. Totalno arbitrarno, brez vsakršnega smisla. In potem je tukaj še dodatek za prejemnike nadomestil iz invalidskega zavarovanja, a zgolj ob pogoju, da so ti brezposelni. Ja, mislim, kaj pa tisti, ki so zaposleni? Ki so prejemniki invalidskega zavarovanja, pa so zaposleni? 90 % njih je zaposlenih za polovični delovni čas z minimalno plačo kot da oni pa ne potrebujejo nobene pomoči. To vse pod krilatico, da vlada ne pozablja na nikogar oziroma da dela za vse. Skratka, arbitrarno določeno, nedomišljeno, nepravično in z eno veliko pozabo na ključne ranljive skupine. O tem kaj so pa zares poleg daril najbogatejšim prijateljem aktualne vlade, kaj je res namen teh zakonov pa tudi pričajo sedaj ti umaknjeni z amandmajem opozicije umaknjeni členi od 63. do 68., ki pa so v bistvu zakonsko urejali vladne ukrepe, vladanje z odloki namesto z zakoni. Tisto, za kar je vladi spodletelo z zakonom o nalezljivih boleznih. Minister za zdravje se je nekaj sprehajal od poslanske skupine do poslanske skupine brez uspeha, sestavljanje nekega zakona o nalezljivih boleznih, ki bi lahko prinesel nek red tudi, ta ključen sistemski red, v obvladovanju epidemije, pa ni šlo. Pa je vse kazalo, da bi tudi tisti predlog bil morebiti samo še ena edicija zakona o dolgotrajni oskrbi, ki je tudi samo tam bil zato, da, ne vem, da se je kljukica naredila. No, pa se je potem oglasila celo civilna družba, sestavila svoj ZNB, pa slišim, da tudi nima podpore z naslova vlade. Torej, ali mi ali pa nihče. Še enkrat, nepremišljeno, nepravično, arbitrarno in z veliko pozabo naključne skupine ljudi. Poleg tega, da invalidi, prevelika skupina invalidov tukaj izpade, da prevelika skupina upokojencev tukaj izpade, izpadajo tudi mladi zdravniki. Čas je vlada sedaj tako, da ali pač sestavite nekaj in poslušate civilno javnost, stroko z naslova civilne javnosti ali pa poslušate opozicijo, sicer pa 24. april je zelo blizu. In na kakšen način javnost ocenjuje vašo pomoč s katero ne pozabljate v navednica na nikogar bo pa popolnoma jasno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo dr. Franc Trček, za njim se pripravi mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Bom nadaljeval tam, kjer je Primož končal. Takrat ko je prišla tista betlehemska luč je poslanka Bah Žibert ubesedovala, da je na začetku bila beseda. No, smo dojeli, da je na začetku bila beseda, so prej bila ušesa. Trčki imamo velika. In da besedo sploh slišiš. Primož nimam iluzij, da bo ta vlada kogarkoli ali karkoli poslušala, ker to je vlada, kot je mag. Grims lepo povedal, saj mi nismo stranka, mi smo privat firma enega človeka. To je vlada, ki si ministri ali dvor ne upa možu zdravnice, ko gre v bolnico, niti to reči, da si kirurško haljo narobe obleče. Sedaj: »Epidemija je potres, ukrepi ne smejo biti popotresni sunki.«, to je citat, to so besede predsednika Ustavnega sodišča in to je ta problem, ki ga imamo. Dalje, tam nekje 2 leti že vemo za Covid SARS-2 virus in dejansko katerakoli vlada kaj šele Vlada, ker se kakšen poslanec NSi ali pa kakšen mladi ud SDS: »Delamo za ljudi, Vlada dela.«. Katerakoli Vlada bi morala najpozneje od tam nekje konec avgusta preteklega leta biti sposobna vlagati zakone po običajnem, normalnem postopku ne pa to PKP-izacijo se iti. Primož je dober lapsus rekel ZUJF, ker to je v osnovni 10 ZUJF-ov. Če nekdo, ki se ne poglobi v to slučajno nas posluša, gleda sedaj kaj naredi vsak PKP? Vsak ta zakon šari tam prej 10 pod 10 do ducat zakonih in vsak ta PKP postavi oklepaj oziroma odstopa od določil istega števila zakonov. Prvotni predlog te 10 je šaral zgolj po 10 in je postavljal oklepaj zgolj 11, potem pa to malo skupaj seštejemo in je to eden tak v bistvu mega ZUJF, ki ga gledamo in ga bomo očitno gledali dejansko do konec tega mandata, kar kaže na neko Vlado, ki je tudi nesposobna lahko govorimo tudi o legaliteti pa bo Meira kaj več o tem povedala ali pa predsedujoča, da se ne bom jaz delal večjega pravnika kot laično sem in o maličenju neke pravne države in čeprav je to že 10 niz teh zakonov se vam vedno posreči nekoga izdatno pozabiti kot je Miha recimo ubesedoval o določenih skupinah invalidov in vsakemu od teh zakonov, čeprav je meni Janša po horoskopu – kaj že – devica špilati škorpijona in napičiti, da potem vsi mediji, civilna javnost, vsi mi tukaj norimo sočasno na način pasjih bombic se pa ne glede tisto, kar je bistveno, kar je izračunal Bole, ki zna najbolj računati v tej državi te zadeve pa kakšen dunajski institut pa še kdo z nekajkrat več denarja, milijardami, ki jih bo moral plačati moj vnuk pa njegovi vnuki pa še marsikdo vmes je ta Vlada dosegla dva do trikrat slabše učinke. To je v bistvu neko dejstvo, to je citat, ni se sedaj to Franc Trček spomnil. To je neka ta škodljivost, o kateri moramo govoriti. Dalje. Glede na stanje osebno menim, da tisti ki spadamo v naj boš v četrtino po dohodkih v Sloveniji nimamo kaj cviliti nimamo kaj jokati nimamo katerihkoli odpustkov zahtevati. Ne gospod Colarič, ne gospod Golob, ne Janša, ne vi gospod državni sekretar, ne zdravniki in vsi ostali, ki spadamo v četrtino najbolj plačanih v Republiki Slovenji. Seveda živim zraven germanskega okolja in recimo približno taka logika je na delu v Nemčiji, ki jo Židan rad omenja pa še kje. Jaz sem tudi takrat, ko ste te bone turistične sprejemali isto govoril. Jaz v osnovi ta bon ne rabim pa tudi govorec za menoj ga ne rabi pa sem bil tukaj osamljen skoraj edini od 90 spet to ti Trček nekaj ludi. Ta prolongacija bonov kaže zgolj zato, da nekako ne najdete nekega izhoda v teh zahtevnih časih. Sedaj pa prolongacija bonov ne bo rešila slovenskega turizma pa imamo tudi koga v stranki, ki se zelo dobro spozna na to. Potem so notri take cvetke proti katerim ne morem biti, ampak težko se vprašati od kje je logika. Dodatek za novorojenčka 500 evrov super do 23. 6. 2023. Kaj bo na tisti dan, ne vem. Suki bo novo knjigo izdala ali kaj? Zakaj potem ne zapišete vsaj, do daljnega, če se vam tako gre za te zadeve. Ali veste, pa tudi, nekaj hvalit se tako, kako nam gre super, kako je [[…]]Okej, ja, visoka zaposlenost, super, ampak kaki so dohodki, kake penzije bojo imel, ne vem, dve tretjine zaposlenih v DSO-jih. Kako penzijo bo navsezadnje imel moj brat, ki dela v firmi, ki ima vedno po 35, 45 milijonov dobička, pa nikoli čez tisočaka ne vidijo, pa je v francoski lasti, pa bi tistim Belokranjcem, Dolencem, »komot« 150 evrov penez več dal, pa bi se malo dvignila produktivnost, pa bi bil dobiček tiste firme isti. Zdaj rast, ja, visoka rast. Z enormnim zadolževanjem, z visoko rastočo inflacijo, kar bo pripeljal seveda do višjih obrestnih mer, pa ne rabiš bit Alenka Bratušek, ki je celo strokovno življenje obračala proračune ali pa Mojmir Mrak, da bi to vedel. In to so, to so neke zadeve, seveda, ki vi v vaši zaslepljenosti ne vidite, ne slišite, pa z vsem dolžnim spoštovanjem do betlehemske lučke. Ob tem na sam dan ustavnosti 23. decembra, na tistem odboru, debelo kršite in povozite ustavnost. Sočasno se boste pa sončil, pa slikal, ker je nekaj prigodnosti dogodek. Za ob vsem skupaj, včeraj ob pripravi na to današnjo izredno sejo, sem nekako razmišljal takole. Jaz imam blazno rad Božič. To je verjetno dan, ki je najbolj tak, miren. Res je tak mir, tišina, lepo je. Pa ljubi bog, še med prvo svetovno vojno na Soški fronti, so se v teh časih zmenili, da imajo premirje. Mi imamo pa kaj? Ljudi pred parlamentom, vse »shajkane«, ker niti ne vejo, da mogoče nekaj v zakonu ni več, policijo, ki nas od avtomobilov pelje v Državni zbor in nazaj, in za to ni kriv Luka Mesec, z novo frizuro, niso krivi kolesarji, nisem kriv jaz, vi, ki podpirate to Vlado in ta Vlada je odgovorna za to. Isto, kot je ta Vlada odgovorna za to, da je glede na gostoto poselitve na kvaliteto slovenskega javnega zdravstva, število umrlih s Covid-om ali zaradi Covid-a, dvakrat večje, kot bi bilo, če bi se vi primarno ukvarjal z epidemijo. Ampak 20 mesecev vam ni bilo v interesu, zdaj se boste pa 4 mesece »šlepal« do volitev na to. Zdaj vam bo pa to izgovor. Bom zaključil s poslanko, ki sem jo prej omenil. Sramota, sramota, sramota. Pa ko poslušam vse to danes, se spomnim enega zelo znanega albuma, »Lepi so kao kakao«, ki je noter en refren » [[nerazumljivo]]se malo i sutra je dan.« Ta Vlada ne varčuje, pred nami pa tudi še pridejo dnevi, v prevodu. Hvala.
Hvala lepa. Preden nadaljujemo, postopkovni predlog gospa Sukič.
Ja, spoštovana, saj nisem sploh vedela ali prav slišim, pa sem morala preverit, da nisem prehitro reagirala. Prosim, da zahtevate opravičilo od poslanca Pogačnika, ki je poslancu Siterju se zadrl med njegovo razpravo, da je nor. Mislim pa [[…]]Dajmo imet neke, vsaj približno minimalne standarde [[…]]Ja, sem preverila, kot rečeno, jaz sem najprej mislila, da narobe slišim. Tako da, tole pa res presega vse meje, no, tiste male dostojnost, no [[…]]Mislim, res, dajte se malo brzdat no tam na desni strani. Saj vem, da nas komaj prenašate, ker pod lupo dajemo vse vaše nesmisle in abotnosti, ki jih dobivamo serijsko v teh PKP paketih, ampak vendarle, no. Tako da, moj postopkovni predlog bi bil, da tokrat pa res, no, v imenu etičnega kodeksa, na katerega se tako radi sklicujejo ravno na desni, naj se opraviči mojemu kolegu. Hvala.
Ja, hvala lepa za vaš postopkovni predlog. Moram priznat, da sem tudi sama slišala ta komentar, kolega Pogačnik, pa nisem želela reagirat, ker nisem želela kolega Siterja motit med njegovo razpravo o rdeči niti. Sploh ne za take nespodobne zadeve, kar se tiče pa opravičila, pa je dejstvo, da v Poslovniku tega instituta ne poznamo, tako da jaz tega od kolega poslanca ne morem zahtevat in ne bom. Predlagam pa, če ocenjujete, da je to stvar za etični kodeks, da sprožite postopke, ki so tam opredeljeni. Še enkrat, gospa Sukič.
Potem pa prosim, da dobi prvi opomin. Mi dobimo opomin samo, če kihnemo od kolega Tanka, kaj šele, če bi rekli, da je kdo nor. Tako, da prosim, da ga opomnite, prvi opomin.
Ja, zdaj glede standardov vodenja, spoštovanega kolega Tanka imam jaz svoje mnenje in se zagotovo ne bom posluževala njegovih standardov, tako da tudi tukaj glede na to, da nismo takoj oziroma, da nisem takoj odreagirala tudi zdaj ne bom post festum talala opominov, je pa dejstvo, da strpnost v vseh razpravah več pove o nas, ki smo strpni kot o tistemu, ki pač ni strpen. Pač apel na vse nadaljnje razpravljavce, da smo spoštljivi in strpni. Če lahko nadaljujemo z razpravo. Ima besedo mag. Marko Pogačnik, za njim se pripravi mag. Alenka Bratušek. Izvolite.
Ja, spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Zdaj glede na ta izziv, ki ga je dala kolegica Sukičeva, to ni bilo verjetno direktno mišljeno, da je nekdo pač tukaj nor, bil je pa komentar mojim kolegom glede na vse skupaj kar je bilo s strani omenjenega poslanca rečeno, vrsto nepravilnosti, vrsto mogočega napačnega razumevanja vsega kar je bilo povedanega. definitivno pa ni bilo to rečeno direktno, ampak v smislu vse te njegove razprave. Zdaj, pri tem PKP 10, ko ga imamo, je Vlada pripravila glavni cilj nadaljevanja vseh teh paketov, ki so bili, omilitev in odpraviti posledice nalezljivih bolezni Covid na teh področjih zdravstva, gospodarska in pa socialne varnosti. Dejstvo je, da je to že deseti paket, in da je Vlada Janeza Janše sprejela skupaj v Državnem zboru že devet paketov. Zdaj, teh devet paketov lahko nedvomno rečemo, da so bili uspešni in da so dili učinkoviti in da vse te zadeve, ki so jih predvidevali ti ukrepi, so ukrepi za ljudi. Da so bili ti ukrepi učinkoviti in uspešni, nedvomno govorijo številke in te številke ne lažejo. Slovenija je izmed držav Evropske unije država, ki beleži najvišjo gospodarsko rast. Slovenija je med državami Evropske unije država, ki beleži eno izmed najmanjših brezposelnosti. V Sloveniji imamo danes brezposelnost na zgodovinsko nizki ravni in jaz sem prepričan, da zahvala tem rezultatom tako za visoko gospodarsko rast kot za nizko brezposelnost so predvsem devet paketov PKP-jev tukaj in protikoronskih paketov, ki so uveljavljala ukrepe, da se je zajezila širitev COVID-19, da se je ohranilo delujoče gospodarstvo, da so se ohranila delovna mesta, in da se je poskrbelo za tiste ljudi, ki so najbolj šibki. Rdeča nit paketa PKP 10 se nadaljuje. To pomeni, namen tega paketa je ohranitev delovnih mest, zajezitev širitve COVID-19 in pa poskrbeti za socialno najbolj šibke ljudi. Vse te zadeve, ki jih predvideva PKP 10 so notri, solidarnostni dodatki za upokojence, ki bodo izplačani v razponu med 300 in pa 130 evrov, solidarnostni dodatek za najbolj ranljive skupine v višini 150 evrov, vojni veterani, vojni invalidi, invalidi. Poskrbela se bo za enkratni solidarnostni dodatek za izboljšanje socialnega položaja oseb prav tako v višini 150 evrov. Paket PKP 10 predvideva tudi pravno podlago za podaljšanje veljavnosti turističnih bonov, izdanih v letu 2020, vrsto ukrepov s področja zdravstva. Podaljšuje se tudi ukrep 3 dni bolniške brez zdravniškega potrdila. To pomeni vrsto ukrepov in ponovno, bi rekel, so tukaj ukrepi za ljudi. Zdaj s strani opozicije je, bi rekel, verjetno živčnost, živčna vojna, da ta vlada dela dobro, da ta vlada dela za ljudi. In, bi rekel, zaradi tega tudi bes, laži in pa predvsem, bi rekel, nerazumevanje teh ukrepov. Zdaj najbolj, bi rekel, kar tukaj noter boli, je bilo tudi verjetno tako kot pri PKP 10, pri dohodnini, ko so pač s strani opozicije govorili, da gre predvsem za tiste, ki so najbolj bogati. Temu daleč ni res. Zakon o dohodnini predvideva, da se, bi rekel, vsem zaposlenim dvignejo plače, in sicer na nivoju ene letne plače na leto. Opozicija, predvsem Levica to težko prenaša in zaradi tega, bi rekel, poskuša na vsak način v javnosti prodati zgodbo, da ta vlada, bi rekel, dela samo za bogate. Temu daleč ni tako res, kajti vrsta ukrepov tudi v tem PKP 10 se tiče predvsem tistim najbolj ranljivim skupinam ljudi. Najbolj smešno se mi zdi seveda, da opozicija na nek način poskuša enačiti ZUJF in pa PKP 10. Glejte, spoštovani, ZUJF je jemal, PKP 10 pa daje. In res ne vidim, kje ste vi našli, bi rekel, povezavo z Zujfom. Danes preko strani opozicijskih poslancev, tako Siterja kot Trčka, smo poslušali, bi rekel, o Zujfu. ZUJF je jemal, jemal je pa, bi rekel, saj vemo, zaradi česa, da se je takrat Slovenija rešila, bi rekel, pred trojko. In tudi ta tako imenovani zloglasni ZUJF, ki je bil, ga bi lahko, bi rekel, po 6 mesecih veljave takratna Vlada Alenke Bratušek takoj umaknila, pa ga ni, umaknila ga niti potem tudi Cerarjeva vlada in tudi ne Šarčeva vlada, ker so se pač vse vlade zavedale, da brez Zujfa bi se Slovenija potopila. Ampak vsi PKP, od 1 do 10, pa, bi rekel, ljudem dajejo. Če so druge vlade reševale banke, finančne inštitucije, ta vlada rešuje ljudi, rešuje gospodarstvo, rešuje delovna mesta in pa rešuje gospodarstvo. In nedvomno še enkrat tudi napoved gospodarske rasti za Slovenijo je optimistična. In zato je, bi rekel, tudi ta optimizem lahko pri nas prisoten. Jaz sam osebno bom PKP 10 podprl, tako kot smo ga podprli tudi na Odboru za finance. Na Odboru za finance smo pa podprli, bi rekel, tudi 4 oziroma 5 amandmajev opozicije, ki se nanašajo, bi rekel, na člene med 63 in 68, ki se nanašajo na Zakon o nalezljivih boleznih, ki je bil, bi rekel, tudi, bi rekel, dvignil največ prahu. In glejte, zanimivo, niti en medij v četrtek ni poročal, da smo mi v poziciji podprli opozicijske amandmaje in da se, bi rekel, členi med 63 in 68 črtajo, zato ker se je pač, bi rekel, dvignilo največ prahu. Glejte, predsednik Odbora za finance je imel pa enake vatle pri sprejemanju in pa pri glasovanju in pa o odločanju o vseh amandmajih, tako opozicijskih kot koalicijskih. To ste pa, bi rekel, pozabili povedat ali pa ste namerno preslišali. Tako da jaz sem prepričan, da ta PKP 10 je nujno potreben, nujno potreben, da se zaščiti najbolj ranljive skupine prebivalcev Republike Slovenije, da se ohrani delujoče gospodarstvo, da se zaščiti delovna mesta in pa, bi rekel, da se pomaga zdravstvu.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima mag. Alenka Bratušek, za njo se pripravi gospa Violeta Tomić. Izvolite.
Najlepša hvala. Res je, kar je povedal kolega. Ena druga vlada je morala reševati oziroma sanirati slovenske banke, je pa korektno zraven povedati tudi zakaj. Zato, ker je druga Janševa vlada v teh bankah pustila več milijardno luknjo. 5 milijardna luknja je ostala v slovenskih bankah po njihovem vodenju. Ker so pač delali zelo podobno kot delajo danes. Prijatelji z, bom rekla, ne najboljšo preteklostjo odločajo o premoženju države. Davčni utajevalci odločajo kdo bo sedel v kakšnem nadzornem svetu. Tako da po tej vladi nas lahko skrbi, da se bo zgodba iz leta 2008 ponovila. Zato mogoče na naši strani živčnost, o kateri je govoril kolega. Ja, z državo delate kot bi bila vaša in samo vaša. Pa ni. Ni in nimate pravice uničevati vsepovprek. Virus pa pravzaprav z ukrepi povezanimi, s tem virusom se ukvarjamo že dve leti, in na začetku državni sekretar na Ministrstvu za zdravje vprašanje zakaj pravzaprav od poletja dalje v naši državi ni razglašena epidemija? Bolnice so bile zasedene kot še nikoli. Celo iz tujine ste pripeljali pomoč, kar je seveda lepo, da nam sosednje države želijo pomagati, ampak potem ta pomoč, o pomoči iz Italije govorim konkretno, je bila tukaj samo na dopustu, ker ji niste uspeli urediti dovoljenj, papirjev, ki bi bili potrebno zato, da bi lahko delali in so se pač poslovili in šli nazaj domov. Konkreten odgovor, zakaj? Ker če ni razglašena epidemija ni problemov. Največja kritika predsednika vlade, ko je marca 2020 prevzemal oblast je to, da takratna vlada ni pravočasno razglasila epidemije. Situacija v tej jeseni je veliko veliko slabša, vi pa nič. Ljudi omejujemo, obremenjujemo brez osnove. Ker če je slabo, bi bilo treba razglasiti epidemijo, ki je osnova za to, da ljudi omejujemo. Tako da zelo jasen odgovor zakaj ni. Ste na Ministrstvu za zdravje dali predlog, ki ga vlada ni upoštevala? Ali tega predloga sploh ni bilo? Sedaj pa na ta konkreten zakon, ki je v marsičem podoben ZUJF-u, v marsičem. In to je že deseti ZUJF tretje vlade SDS. Najbolj mu je pa podoben v načinu sprejemanja. Enako arogantno kot danes sprejemate PKP10 ste takrat sprejemali ZUJF. Sama osebno do mislim da pol šestih zjutraj na Odboru za finance enako niste slišali argumentov ne delajte tega, ne delajte tako, zato seveda popolnoma upravičena primerjava ZUJF-om. Marsikaj kar je PKP10 napisano bi lahko sama ocenila kot dobro, pozitivno in verjetno res potrebno. Ste pa tako kot v vse zakone do sedaj, tudi v PKP10, vrnili kot jim rečemo sedaj že tradicionalno podtaknjence. In vsekakor en tak podtaknjenec so plače zdravnikov. Dejstvo je, da s tem zakonom višate plače samo najbolj plačanim. Pa lahko govorite kar hočete. V ta zakon niste napisali, da boste najslabše plačanim zdravnikom dvignili plačni razred. Ne. Vi boste sedaj najprej dvignili te najboljše plače, zato da potem razmerja ohranite takšna kot so. S tem zakonom je dejstvo, da dajete možnost dviga plač samo najbolje plačanim zdravnikom kaj imate vi v glavi, kako bodo potekala pogajanja pa na žalost poslanci ne moremo vedeti. Jaz se strinjam, državni sekretar, z vsem, kar ste povedali. Zdravniki res rešujejo življenja, zdravniki res v teh časih delajo enormno, res so se borili tako rekoč na prvi bojni liniji, ampak ali veste vmes imamo tudi zdravnike, ki so dobili plačo in dodatek štempljal po domače jih je pa varnostnik tudi takšne zdravnike imajo zdravniki v svojih vrstah in tudi tem boste verjetno, ker bo to šlo kar po prek dvignili plače. Tudi tistemu, ki je dobil 81 tisoč 750 covidnih dodatkov v enem letu, 81 tisoč 750 eden zdravnik tudi takšni zdravniki so, to ste zamolčali. Vse, kar ste prej povedali o zdravnikih seveda še kako drži in res so ne samo zdravniki, ampak tudi ostalo osebje dajali od sebe življenjske napore, da so stvari se izpeljale. Upam, da se zavedate, da s tem manevrom podirate plačni sistem, ki ga je uvedla druga Janševa vlada in nad ta plačni sistem bila neskončno ponosna. To je bil največji dosežek vlade SDS v času 2004-2008 in to tik pred volitvami leta 2008. To je bil največji dosežek in sedaj ta ista Vlada je ta ista Vlada spoznala, da je naredila napako in da ta njihov biser ni tako velik biser in ga je treba podreti, ker to se začenja, ampak seveda vas ne skrbi, da vas po 24. aprilu ne bo več na oblasti in bodo pač tisti, ki bodo prišli za vami morali vse te stvari reševati, ampak tako se ne dela. Vlado se vodi z nekim srednjeročnim in tudi dolgoročnim pogledom ne samo kaj je danes in da danes meni ni težko. Tudi v stranki SAB smo vložili tri amandmaje. Eden se nanaša tudi na zdravnike. Če je kriza, potem je kriza za vse tudi za zdravnike zasebnike in tudi zdravniki zasebniki bi lahko, če bi bilo potrebno in če bi na Ministrstvu za zdravje tako ocenili prišli pomagati. To je bil naš prvi amandma. Seveda ste vse amandmaje na odboru zavrnili. Naš drugi amandma se nanaša na bone, ki podpiramo, da se veljavnost podaljšuje, ampak če jih ljudje do danes niso porabili za turizem jih verjetno tudi v nadaljevanju ne bodo porabili za počitnice, ker si mogoče teh počitnic ne morejo niti privoščiti. Glede na to, kar se dogaja se pravi visoke cene električne energije, visoke cene naftnih derivatov je bil naš predlog, da te bone lahko ljudje uporabijo tudi za plačilo tega. verjetno popolnoma razumljivo, če vi govorite o nekih energetskih vavčerjih, da že te, ki ste jih dali pa jih velika večina še ni uporabljenih in jih tudi do junija ne bo uporabljenih porabimo za to. Tretja stvar se nanaša na dodatek za upokojence. Seveda v obrazložitvi tega mislim, da je 53. člen ste napisali, da zaradi te covidne situacije najšibkejšim upokojencem in tako naprej seveda se je sedaj, ker se je vmes zgodila tudi energetska kriza predsednik Vlade, kar priklopil in je rekel, da sedaj upokojencev dajete že energetske vavčerje. Tako da najprej so bili za socialno ogrožene, ker je covid pustil neke posledice in da bodo to lažje prebrodili sedaj smo pa jih že prekategorizirali v energetske vavčerje za upokojence vsi ostali pa bodo ali ne bodo. To je prvi problem. Drugi je pa ta, da ste v zakon, ki je prišel v Državni zbor napisali, seveda lestvico razredov in upokojencem dali dodatke do višine 714 evrov in to je veljalo pravzaprav za vse PKP, mislim, da je bilo v treh za nazaj. Se pravi, razlika med upokojencem, ki ima pokojnino 714 evrov in med nekom, ki ima pokojnino 714,01 cent, je mislim, da 390 evrov. Tisti, ki ima 714,01 evrov je za 390 evrov po vašem manj lačen kot tisti, ki ima 714. To pač se tako ne dela in ne gre. Naš predlog je bil, da se ta zadnji razred 130 evrov ste jim namenili, da vsem upokojencem nad 714 evrov. Ti ste zdaj sicer to dvignili na 732 evrov z amandmajem, ampak enako velja, tisti s 732,01 cent pokojnine je po moji oceni enako prizadet ali pa ga enako zebe ali pa je enako lačen kot tisti s 732. evri. Ne delamo si utvar, da nas boste tukaj slišali, zato ker nas niste slišali nikoli do danes, ko smo govorili o PKP, ampak prav pa je, da te stvari povemo. In seveda na koncu ne morem mimo načina izvedbe odbora, ki ga je opozicija ali pa, ki smo ga v opoziciji bojkotirali na način, da smo odbor obstruirali, kar je seveda bilo za vas fino, ker ste potem v mislim, da eni uri ali pa še manj sprejeli kopico amandmajev, tako pomemben zakon brez da bi sploh kdo razpravljal. Tako, da ste pač slovenski javnosti pokazali kakšen je vaš odnos do tako pomembne vsebine kot je PKP. In to kar si je dovolil predsednik odbora, ki pravi, da je na seji zato, da tudi tolmači Poslovnik, kar je seveda res, ampak ga tolmači takrat, ko je dilema. Ali velja A ali velja B? Tukaj je pa sam povedal, da ni nobene dileme, in da je 75 odstotkov amandmajev v nasprotju s Poslovnikom, ampak on bo to vseeno dal na glasovanje. To ni nobeno tolmačenje Poslovnika, ker ni bilo nobene dileme. In uvajate zelo nevarno parlamentarno prakso, ki ji boste seveda, ko boste v opoziciji, zelo na glas nasprotoval, ampak ne boste imeli obraza. Tudi takrat boste lahko tiho in sedeli, če se bo kdo drug odločil, da bi na vaš enak način sprejemal zakone. Pod krinko epidemije ste se odločili spremeniti državo. Ja, na desni strani imate politične poglede drugačne kot jih imamo mi na levi strani. To ne velja samo za Slovenijo, velja za cel svet. Za vas je pač pomemben kapital in posameznik, za nas je pa pomembna država, družba, skupnost in če bi na volitvah vi dobili večino, se pravi, bi ljudje želeli iti po vaši poti, bi pač tudi na tej strani naši se nekako morali sprijazniti s tem, še vedno bi opozarjali, ampak bi vsaj imeli legitimiteto od ljudi, tako je pa nimate. Nimate je, zato ker dve stranki in vsi vaši podporniki so na volitvah govorili nekaj drugega kar danes podpirajo in to je velik problem. In zato takšen odpor ljudi, ki vam ne verjamejo niti to, da je, ko rečete dober dan, pogledajo več, ne ni slučajno noč. To je problem. Jaz upam in želim, da je to zadnji PKP, ki ga sprejemamo. Seveda si tudi želim, da pač epidemija izzveni, ker ta Vlada epidemije rešila s svojim načinom delovanja ne bo. Edina možnost je, da tako ali drugače izzveni, potem bo pa po aprilu seveda treba neskončno veliko stvari, ki ste jih zdaj že dodobra uničili, popravit in tudi sama in v naši stranki, bomo seveda PKP-10 nasprotovali.
Hvala lepa. Imamo repliko. Mag. Pogačnik, izvolite.
Ja, spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Zdaj, repliko v zvezi z to primerjavo, no, ZUJF in pa PKP-ji. Jaz bom še enkrat poudaril, ZUJF je ljudem jemal. Jemal jim je zaradi krize, ki je takrat nastala. PKP-10 pa ljudem daje in rešuje predvsem delujoče gospodarstvo, delovna mesta in pa tiste najbolj ranljive skupine ljudi. Še enkrat ponavljam, na vlada Alenke Bratušek, ne vlada Mira Cerarja, ne vlada Marjana Šarca pa ni ZUJF-a ukinila, ker se je vedlo, da je ZUJF nujno potreben za normalno delovanje te države. Zdaj, daleč ni tudi res, da pri PKP-10 v četrtek na Odboru za finance ni bilo razprave. Minister je predstavil bistvene elemente tega zakona in zakon je bil predstavljen.
Hvala lepa. Besedo je želel državni sekretar. Izvolite.
Hvala lepa. Zdaj, gospa poslanka, glede na to, da se stalno ponavlja, da bomo samo elito nagradili, bom jaz še enkrat ponovil, tako kot ponavljate. Gre za odprtje socialnega dialoga, gre za pogajanja z vsemi zdravniki, ki so v tem socialnem dialogu vključeni in ne gre samo za elite, ampak gre tudi za mlade zdravnike in vse tiste, ki so v slovenskem zdravstvu. Zdaj, kar se tiče plačnega sistema, na žalost je plačni sistem [[nerazumljivo]]ravnotežja že od leta 2008 dalje in ne bo porušeno zaradi tega, ker bomo še se z zdravniki pogovarjal o in odpiral socialni dialog. Zdaj, kar se tiče pa zdravnikov zasebnikov, lahko vam samo povem, da se je po pozivu ministra za zdravje, 169 zdravnikov zasebnikov in zobozdravnikov vključilo v sistem pomoči bolnišnicam, ki so potrebovale pomoč, tako da, tudi zasebniki so se z veliko mero vključili v to pomoč.
Hvala lepa. Imamo repliko in postopkovni predlog. Najprej postopkovni predlog, mag. Bratušek.
Jaz bi [[…]]
Vi imate postopkovni predlog?
Postopkovni predlog, da prosite državnega sekretarja, da odgovarja na vsa vprašanja, ne samo na tistega, ki njemu odgovarjajo. Jaz sem ga jasno vprašala, kaj je z razglasitvijo epidemije, pa niti pikice od tega. Jaz mislim, da je to pomembno vprašanje, na katerega, ne samo mi, tudi slovenska javnost, mora dobit odgovor. Mi se »skos« ukvarjamo z virusom, neprestano se vrtimo okrog teh ukrepov, ampak, pravno formalno ni pa nič narobe. Slovenija je v normalnem stanju, tako kot vedno. Tako da, jaz bi želela dobit odgovor na to vprašanje, potem bom pa imela za kolegico še repliko.
Ja, hvala lepa. Zdaj, državni sekretar vas je slišal. Jaz lahko samo toliko povem; v okviru poslovniških določil je vsak predstavnik Vlade avtonomen in sam ocenjuje, kdaj se bo oglasil in na katera vprašanja bo odgovarjal, kljub temu, da so predstavniki Vlade v naši hiši zato tukaj, da odgovarjajo tudi na vprašanja poslank in poslancev. Ampak, kot rečemo, nimam nekih formalnopravnih poslovniških vzvodov. Toliko o tem. Zdaj pa najprej replika, gospa Andreja Zabret. Izvolite.
Ja, hvala. Na kratko replika državnemu sekretarju. Jaz sem šla že prej, ko ste mi odgovoril, pa sem šla potem posnetek pogledat, pa vidim, da se nisva ravno najboljše razumela. Zdaj, v PKP-10 ni zakonske določbe, ki bi se nanašala na mlade zdravnike in danes ne govorimo o socialnem dialogu, ampak o novem 11. poglavju in novem 40.a členu, kjer govori, da se dvigujejo plače za plačno podskupino e1, za zdravnike in zobozdravnike, kjer se lahko dvigne, se pravi, strop do 63. plačnega razreda in tukaj niso všteti mladi zdravniki in kaj se boste vi potem na socialnem dialogu dogovoril, je to čisto druga stvar. In dejstvo je, da za mlade zdravnike se ne dvigujejo plače, ampak samo za določeno skupino zdravnikov, se pravi za eno tretjino najbolj plačanih že zdaj zdravnikov. In za te bo zakon veljal, za ostale pa ne.
Hvala lepa. Še replika, mag. Alenka Bratušek Izvolite.
Ja, ker očitno državni sekretar ne ve, o čem govorimo ali pa govorimo mi in govori on. Bom jaz prebrala njihov amandma, toliko da bo jasno, o čem ta amandma v, ki je že bil sprejet, govori. Ne glede na drugi odstavek 7. člena Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, naštetih cel kup uradnih listov, je za plačno podskupino E1, zdravniki in zobozdravniki, na delovnih mestih in v nazivih mogoče doseči največ 63. plačni razred za obdobje do 31. decembra 2022. To piše. Zdaj vi filozofirajte o tem, kaj se boste potem pogovarjali, ampak vi tukaj dajete višje plače tistim, ki so že danes v najvišjih plačnih razredih, to je dejstvo. Kaj imate vi v glavi, kaj imate vi na mizi, kaj imate vi v papirju, tudi v obrazložitvi ne piše o tem, da se boste šli socialni dialog in vsem dvigovali plače. Tako da to je zelo jasno. Lahko poslušamo pravljice, lahko nam obljubljate, lahko vam tudi verjamemo, lahko vam tudi mladi zdravniki verjamejo, ampak dejstvo je, da s sprejemom tega amandmaja oziroma tega zakona se dviguje plače samo najbolje plačanim. In na koncu še enkrat, državni sekretar, ker ste se že prijavili k besedi, vas res lepo prosim, da mi odgovorite v povezavi z razglasitvijo epidemije.
Hvala lepa. Ja, besedo je želel državni sekretar. Izvolite.
Hvala lepa. Zdaj, gospa Bratušek, ne vem, kaj, komu smo v tem trenutku, če bi se sprejel in ko se bo sprejel ta člen, dvignili plačo. Mi boste povedali enega, ime in priimek enega zdravnika, ki mu je s tem členom dvignjena plača. Zdaj, kar bom, kar se bom pa jaz odločil, kaj bom odgovoril, je pa seveda moja zadeva. Hvala lepa.
Ja, hvala lepa. Samo v pojasnilo, gospod državni sekretar, vi ste tukaj za to, da odgovarjate Državnemu zboru. Res je, da ste pri tem avtonomni, ampak če vas poslanka eksplicitno večkrat vpraša neko določeno stvar, jaz ne vidim razloga, zakaj kot predstavnik izvršilne veje oblasti, ki je odgovoren zakonodajni veji oblasti, ker vas je zakonodajna veja oblasti nastavila, ne bi odgovorili. Ampak kot rečeno, ste avtonomen v svojih odločitvah. Repliko ima mag. Alenka Bratušek.
Ja, aroganca nima meje, ampak tako pač je s to trenutno oblastjo. In danes to zelo lepo pokaže in prikazuje državni sekretar. Tako da jaz bom mogoče še enkrat ali pa še 10-krat ponovila vprašanje, očitno odgovora nimate ali pa ne veste. Samo te 2 možnosti sta. Zakaj ni razglašena epidemija, če mislite, da smo v času, ko je virus tako razbohoten, da je treba ukrepati? Očitno smo, ker sprejemamo PKP, ki je proti krizni zakon. To ne gre skupaj. Ampak okej, boste vi to razložili ljudem in mi bomo, mi bomo seveda povedali, kaj in kako. Glede zdravnikov pa še enkrat, spoštovani državni sekretar, če bi poznali ta svoj člen, pa svoj amandma, bi videli, da plače dvigujete samo tistim, ki so že danes v najvišjem, to je v 57. plačnem razredu. Če bi imeli kakršnokoli željo reševati mlade zdravnike, tako kot govorite, bi to lahko že danes naredili, pa ne naredite. Ampak boste najprej dvignili plače najbolje plačanim, mogoče tudi tistim, ki so hodili, ki niso hodili v službo, pa dobili visoke covidne dodatke, potem enkrat boste pa poskrbeli za tudi ostale zdravnike. Pa zanimivo je, da to delate samo za 1 leto. Kot zgleda kot nek predvolilni bombonček, ki pa seveda, bom rekla, rezultate teh vaših bombončkov bo morala pa reševati naslednja vlada. Ampak ja, marsikaj smo rešili pa tudi to bomo.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Gospa Violeta Tomić, ima besedo. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo, predsedujoča. Ja jaz, ko pozorno poslušam predstavnike Vlade in koalicijske poslance pa saj nisem nič več presenečena. Predstavniki Vlada jasno kažejo odnos do tega Državnega bora, od izvoljenih predstavnikov ljudstva in posredno s tem kažejo odnos do ljudstva, ki nas je zasulo z e-maili in prošnjami naj ne podpremo teh PKP-10 kakor tudi njihov protest pred trenutnim Državnim zborom kaže na to, da so ljudje popolnoma dezorientirani, neinformirani in prestrašeni kajti eden populizem rodi drug populizem, zato je treba najprej povedati, da so členi z amandmaji opozicije črtani od 63. do 67. člena, kjer so bile zajete vse represije, obvezno cepljenje, prepoved shodov, uresničevanje verske svobode in tako naprej. To jim je potrebno povedati in ljudi pomiriti, ampak žal ne. Koalicijski poslanci se obnašajo tako kot, da jim vsakič ne vem šef da knjižico napotkov, katere neresnice je treba ponavljati, da bi postale resnica in tako poslušamo nekakšne floskule in hvalospeve Vlade in prvi od takih je, ki se ponovi na vsaki seji: »Vlada dela dobro.« celo z isto intonacijo čivkajo vsi isto. Tako ponavljajo te laži in je problem, ker nihče nikomur več ne zaupa. V zadnjih 20 let vidimo kaj se dogaja tudi z mediji, ko v glavnem gledamo rijaliti šove Sanje moške, Kmetije in podobno. Skratka, ljudje so dejansko izgubili možnost kredibilnih informacij, kajti ta Vlada, ki tako dela dobro je izkoristila to epidemijo, ki kot vemo ni razglašena nikoli, zato da lahko ribarijo v kalnem izkoristila za tajkunizacijo, za prevzem medijev, za financiranje svojih fakultet, ki so jim blizu in tako naprej. Skratka, druga floskula je rešujemo življenja. Na podlagi te floskule si dovolite nedopustne posege v človekove pravice, rešujete življenja s čim? Z vsakodnevnim gledanjem robokopov, policijskih avtomobilov, ograj okoli Državnega zbora, policijskih vozil, solzivca, policijskih konjev in psov. Ali se tako rešuje zdravje ljudi? Po drugi strani pa vidimo kaj se dogaja v zdravstvu in državni sekretar je uporabil kar nekaj pa pustimo to, da je bil nesramen do Državnega zbora in poslanke, ampak je nedopustno to, da je na začetku s tako patetiko ponavljal zdravniki so tisti, zdravniki so tisti in zdravniki so tisti, ki in ki. Kaj pa medicinske sestre, kaj pa zdravniški timi? Veste poznam osebo, ki je bila v bolnici in je rekla saj je v redu, da pridejo prostovoljci, ampak medicinske sestre odhajajo za blagajno delati v ne vem neke trgovine, ki so edine brez kakršnikoli restrikcij odprte. Tim je tisti, ki ko je treba dati človeka na respirator ali pa na kakršenkoli spodbujevalnik je uigran in se sporazumeva s pogledom, z znakom in od kar so odšle medicinske sestre se je povečalo število umrljivosti in o tem bi morali razmišljati, če bi za res reševali življenja pa jih ne. Rešujete interese elite in to je grozljivo ali veste? To je tisto, kar nas bo teplo in bo teplo naše vnuke, ki bodo morali vaš zapitek plačevati. Ta trenutek pač financirate svojo volilno kampanjo in dajte bombončke ljudem, kar je nedopustno in zadolžili ste Slovenijo več kot je bila ranka Jugoslavija zadolžena pa veste, da je bila večja. Nič ne skomigujte in nič mi ne dajete pripomb, kajti sedaj jaz razpravljam. Kolega Pogačnik, slišal sem, da ste rekli, da ste zmerjali kolega Siterja zaradi napačnega razumevanja. Če dovolite, da vas poučim, v demokraciji ne obstaja napačno razumevanje. Obstaja drugačno. Drugačen pogled, česar v SDS, pa imate lahko stokrat demokracijo v naslovu, ne razumete. In dajete seveda vabe v PKP-ju. Z našim davkoplačevalskim denarjem bi radi kupili množice pred volitvami in seveda računate na to, da je povprečen Slovenec takšen, da bo pozabil na pravico drugega, če mu boste stisnili tisoč evrov v žep, pa mu boste dali v levi žep, zraven boste pa 2 tisoč pobrali iz desnega. Samo veste, ljudje večinoma niso tako neumni in Ustavno sodišče vam je že kar nekajkrat povedalo, da vladanje z odloki krepko presega pooblastila izvršilne veje oblasti. In široka pooblastila, ki jih dajete različnim skupinam, so pač značilna za totalitarne sisteme. In tukaj v tem PKP je ogromno vsebin, ki niso združljive niti z Ustavo, niti s slovenskim pravnim redom, niti z mednarodnimi predpisi in splošnimi demokratičnimi normami. Prej je kolega Židan govoril o nemoralnosti tega PKP. In mislim, da moramo razmisliti tudi o nemoralnosti ko v PKP, ki naj bi pomagal državljanom dajete podtaknjence. Veste to je isto kot če zelo lačnemu človeku v sendvič daste med dva dišeča kosa kruha pokvarjeno salamo. In ga zastrupite. Ampak zastrupitev je potem dolgotrajna, veste. In to je tisto, kar je nemoralno. In ta vlada je tako nemoralna, da se bomo deset let vsaj ukvarjali s tem, da stvari vsaj delno saniramo. Tretja vlada Janeza Janše je šla na polno. Po prvi vladi je bilo desetletje popolnoma požgane zemlje. Po drugi vladi Janeza Janše požgana zemlja. Po tej duplo požgana zemlja. Kajti, poleg katastrofe Janševe vlade smo dobili še epidemijo, ki ni epidemija, ampak je krasna priložnost za bogatenje posameznikov, za nemoralno bogatenje marsikoga. Če naj nadaljujem, kako naj vam zaupajo ob vseh izgubljenih respiratorjih in preprodajah in izgubljenih maskah in kriptovalutaših in tako naprej. Epidemija je uporabljena za povečanje represije, kadrovanja, prevzem medijev. Kaj ima z epidemijo to veze? Akreditacijo privatnih vam naklonjenih fakultet, rahljanje okoljskih standardov, bogatenjem elit z vojnim dobičkarstvom, preprodaje zdravil, cepiv, respiratorjev. Skratka, bogatijo ne ljudje in ne govorite, da ohranjate življenja in normalizacijo nekih ljudi, ki naj bi preživeli lažje, ampak bogatijo zdravniški lobiji, zavarovalniški lobiji, gradbeni lobiji. Skratka, divja privatizacija se nam dogaja vsega javnega, ker je za SDS javna RTV državna RTV, javno zdravstvo državno zdravstvo, javno šolstvo državno. Država pa reče Janez sem pa jaz. Veste, ko se pogovarjamo o čakalnih vrstah v zdravstvu, koliko ljudi je umrlo zaradi nezdravljenja raka, zaradi srčno žilnih bolezni in drugega. Ste se vprašali? Kar je najhuje, nihče v tej državi ne ve, vprašajte policija, vprašajte varnostnika, vprašajte šolnike, nihče ne ve kakšna pravila veljajo. Popolna anarhija vlada in to ljudi bega in ruši zaupanje v vse, ne le v državo, v vlado, tudi v Državnem zboru več nihče ne verjame, ker mislijo, da smo vsi isti, zato ker obstaja medijska blokada in so ljudje popolnoma zmedeni. Skratka, kaj se dogaja je, da se posega v pravice delavcev, sindikati ostro nasprotujejo PKP 10, pa sploh niste niti omenili niti pomislili. Omejuje in odvzemajo se pravice in svoboščine, Vladi podeljuje status zakonodajalke, kar Vlada ni in s tem tudi nadaljevanje samovolje oblasti in rušenje temeljev pravne države, ker vam je Ustavno sodišče povedalo že nekajkrat. In zakaj Vlada hoče vladati z odloki? Zato, ker nima večine v parlamentu. Sicer imate nekaj propadlih satelitskih strank, ki niti imena več nimajo istega, ki nimajo več niti poslanske skupine kjer Vlada anarhija, nekateri vas podpirajo zaradi strahu, drugi zaradi koristi, zelo malo jih je, ki verjamejo v to kar počnete. In sestre v zdravstvu bi morali se jim najprej opravičiti, jim dati dostojne plače in jih prositi, da pridejo nazaj. S tem bi rešili marsikaj. In veste, kolikor jaz vem, Hipokratova prisega nikjer ne navaja pogojevanja pomoči bolnim z večjimi plačami. Ne vem kje ste videli to, ampak to po mojem vedenju Hipokratova prisega ne zaobjema. In seveda pravite, razliko za zvišanje njihovih plač, se pravi, teh najbogatejših v zdravstvu bo kriv proračun, je rekel sekretar. Ja. Dve in pol milijarde minusa že zdaj. Skratka, mislim, da je luknja tudi ne le v proračunu, ampak tudi v demokratičnih procesih in je zelo globoka in bojim se, da je nepopravljiva. In razkol med ljudmi ni bil nikoli globlji in ustvarila ga je ta Vlada s svojimi sovražnostmi, tviti. Riba pač smrti pri glavi. Konflikt, konfliktnost je kužna in totalitarizem vabljiv. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima mag. Pogačnik. Izvolite.
Ja, spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Ene trije vsebinski sklopi no, kolegica Tomić. Zdaj, omenili so, da ljudje niso informirani. Tukaj se jaz z vami strinjam. Poglejte, mi smo v četrtek na odboru izglasovali in podprli štiri amandmaje, ki so bili vloženi s strani opozicije KUL zaradi zadev, ki je dvignil največji prag, to pomeni, Zakon o nalezljivih bolezni. Od člena 63 do 68. Niti en medij o tem ni poročal. Vi ste sklicali tiskovno konferenco takoj med odborom. Tudi niste omenili tega, da je koalicija podprla črtanje teh členov. In mogoče, če bi ljudje to vedeli, bi bilo verjetno danes vzdušje pred Državnim zborom lahko verjetno bolj prijazno, kajti bistveni del elementa zaradi katerega se je dvignilo največ prahu, je bil črtan in smo to tudi podprli. Zdaj, kolegica Tomić, vi navajate, da se v tem PKP črtajo delavske pravice. Naštejte mi eno delavsko pravico, ki se v PKP 10 črta delavca? Naštejte mi eno pravico delavcev, ki se črta? To ste vi omenila in prosim, če mi jo naštejete. Katera delavska pravica se v PKP 10 črt? Zdaj, glede kolega Siterja, sva se pa prej osebno pogovorila in tista pripomba, ki je bila dana z moje strani, definitivno ni bila namenjena njemu direktno.
Hvala lepa. Jaz bi samo prosila v prihodnjih replikah, če ne nagovarjate kolegic in kolegov, ker vam ne morejo odgovorit. To veste, mag. Pogačnik, ste jo prosili, da naj vam našteje neke pravice, ki se črtajo. Kolegica zdaj ne more odgovoriti, tako da to v bistvu niti ni replika. Replika je namenjena za to, da se pojasni o čem vi niste bili razumljeni. Toliko samo za prihodno razpravo. Če se bomo tega držali, bo super. Zdaj pa, ker vidim, da je interes za razpravo še, odpiram nov krog prijav. Prosim, prijavite se. Imamo 8 prijavljenih razpravljavcev. Prva dobi besedo gospa Maša Kociper, za njo gospod Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica. In lep pozdrav vsem prisotnim. Seveda nobenega dvoma ni, da je v tem zakonu ponovno spet tudi nekaj dobrih rešitev, nekaj rešitev koristnih za naše ljudi, zlasti za tiste v stiski, ampak to, kaj je v tem zakonu dobrega in pozitivnega, da se razloži ljudem, je seveda naloga vlade in koalicijskih poslancev. Tako da ne pričakovat od nas opozicije, da bomo hvalili vaš zakon. Naša vloga je kontrolna, naša vloga je, da dajemo dodatne predloge, da komentiramo in tako naprej. In v tem smislu bo tudi moja razprava. Prvo kot prvo, ni zastonj en znan rek, ki velja za zelo pomembnega v vseh demokratičnih državah, to je, da je postopek oziroma procedura mati demokracije. In v naši državi tako kot v vsaki normalni državi imamo seveda Ustavo in zakone in tudi Poslovnik Državnega zbora, ki določa, kako in na kakšen način se sprejemajo zakoni. In če smo lahko na začetku v prvih mesecih te epidemije še razumeli, ko je vlada prihajala pred nas s tako imenovanimi omnibus zakoni, kjer se v enem zakonu rešuje več vprašanj in hkrati seveda dodajajo določbe, črtajo določbe in tako naprej posameznih zakonov, potem je to po skoraj 2 letih epidemije postalo v smislu demokracije in pravne države zame kot pravnico veliki problem. Jaz vam lahko iz prve roke poročam, kakšne težave imajo pravniki, odvetniki in vsi ostali, ki morajo uporabljat take zakone, kadrovski delavci, računovodstva konec koncev, podjetniki, samostojni podjetniki pri tolmačenju takšne zakonodaje in pri uporabi teh zakonov. V tej državi nihče več ne ve, kaj še velja, kdaj velja, od kod velja, do kdaj velja, kdaj je prenehalo veljati, zato ker na tak način s temi omnibusi, kot je ta PKP 10, sprejemate zakone in popravljate velik del zakonodaje. Tudi nihče potem več ne ve, a je ta rešitev trajna in zavedno ali je začasna, potem se tukaj še na tak način, kot se je to dogajalo prejšnji teden, amandmira. To je totalna pravna nevarnost, ne pravna varnost, pravna nevarnost. Ponovila se je škodljiva in nevarna praksa, na katero v SAB že dolgo opozarjamo, da se pri pomembnih vsebinskih zakonih v zadnji minuti pripravljajo amandmaji, ki dejansko pravzaprav v celoti spremenijo zakon, v eni tretjini zakona. Prihajajo na mize amandmaji, poslanci jih nimajo časa niti pregledati, kaj šele o njih kvalitetno razpravljat. A je to neka pravna država, a je to neka demokracija, neka preglednost zakonodaje, neka situacija, kjer ljudje vejo, kaj velja, kdaj velja, do kdaj, od kdaj in do kdaj, kdaj preneha? To je res noro, kaj se dogaja. In potem, ko se takole spremeni en znaten del zakona v zadnjem trenutku, se čudite koalicijski poslanci, da še poslanci niso točno na tekočem, kaj zdaj pravzaprav velja in kaj sploh ne. Vsi tisti ljudje, ki so nam tisoče in tisoče mailov pošiljali, saj eni so skrajno žaljivi in nesramni, se strinjam, a mislite, da vejo, da ste črtali en pomemben del zakona? Ampak to ni moj problem, to je vaš problem, ker ne znate tega skomunicirat in jim povedat ali pa že v začetku premislit, kaj date v zakon. In potem so seveda v takih zakonih neke rešitve, ki lahko dolgoročno pomenijo veliko težavo za to državo. Nekaj jih je bilo že omenjenih. Če jaz omenim samo te zdravnike, ne gre samo za problem, da se spet z enim takim zakonom, ki bi naj bil interventni, rušijo razmerja med, plačna razmerja v javnem sektorju, ampak tudi še vedno nismo dobili odgovora, kaj je tako interventnega pri teh rešitvah. Državni sekretar moji kolegici Bratušek ne zna odgovoriti na najbolj logično vprašanje, zakaj ne skličete oziroma razglasite epidemije, tako kot ste to naredili na začetku. Rezultati teh raznih testiranj in tako naprej so veliko, veliko slabši, zdravniki in bolnišnice so veliko bolj obremenjeni, zdravstveni sistem je veliko bolj pred kolapsom, vi pa ne razglasite epidemije, saj odgovor je znan, ker bi potem spet morali plačevati določene dodatke, kjer pa zdaj ni več denarja. Hkrati pa ta isti problem rešujete tako, da že tako najbolj plačanim zdravnikom zvišujete do 6 razredov plače, sicer samo za eno leto, tako da to je spet eden od volilnih bombončkov, tako kot je volilni bombonček za NSi to dodatno financiranje programov v podporo družini, ker družine pa res ne vem, kaj so ta trenutek v drugačnem položaju, kot ne družine in s temi zdravniki je tako, po eni strani je bombonček, po drugi strani bo pa to imelo dolgotrajne posledice, ker, kot rečeno, ruši plačni sistem in kot drugič, vnaša veliko nezadovoljstvo v ta, ne samo med vse javne uslužbence, ki se počutijo seveda ogoljufane, ker njim pa ta bombonček ni bil dan in pa seveda, neko nezadovoljstvo tam, kjer bi zdaj rabili neki mir in sodelovanje, to je v zdravstveni sistem. Imamo medicinske sestre in druge zaposlene, negovalce in tako naprej, ki res trdo delajo celo epidemijo, ki so zasluženo dobili neko povišico, zdaj pa popolnoma nesistemsko, brez pravega premisleka, se dviguje plačo tistim, ki pa res že sedaj imajo veliko. Kdo si je zadnjič ogledal Tarčo, je lahko videl, mislim da je bilo že med 100 najbolj plačanih, ampak sploh pa med 50 najbolj plačanimi, 46 % teh zdravnikov, o katerih danes govorimo. Pa jaz nimam nič proti njim, ampak kakšna je tu logika? Res, da njihove osnovne plače so morda nižje od primerljivih v Avstriji in v Italiji, ampak z vsemi dodatki, dežurstvi, pripravljenostmi in ne vem kaj vse, da ne omenim, koliko eni lahko delajo, eni lahko delajo težke stvari, vidim, da tudi po 20 ur na dan, svaka čast, so oni že zdaj med 50., 46 najbolj plačanih. Trikrat toliko plače imajo nekateri, kot predsednik Vlade, ki tudi veliko dela v epidemiji, pa nisem jaz tukaj odvetnica Janeza Janše. Tako da, spet vnašate ena porušena nesorazmerja, slabo voljo v kolektive v bolnišnicah in v zdravstvenih ustanovah in popolnoma nesistemsko in brez vsakega reda in logike in v nasprotju s pravilom demokracija je tudi pravna država tudi preglednost zakonodaje, tudi pravna varnost, posegate v naš pravni sistem. Zakona v SAB seveda ne bomo podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Boris Doblekar, pripravi se mag. Andrej Rajh.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani poslanke, poslanci! Zdaj, najbrž niste prebral tega dokumenta, ki ga imamo danes pred sabo, nekateri, ker govorite o nekem ZUJF-u. Kje ste to slišal? Kje pa piše to? ZUJF. Zakon o dodatnih ukrepih za preprečevanje širjenja, omilitev, obvladovanje, okrevanje in odprava posledic Covid-19. O tem govorimo, to je ta dokument, o katerem danes govorimo. Ne o ZUJF-u. Zdaj, kaj vas boli? Vas boli, ker niste na oblasti, to ste takoj pokazal, že z prvo razpravo, ki sem jo poslušal in boli vas to, da bo ta Vlada ponovno, pa seveda tudi mi, poslanci, ki moramo to potrdit, pomagal upokojencem, invalidom, kmetom, ranljivim skupinam in tako naprej. To vas boli, to vam ni všeč in seveda kontrirate, ne želite sodelovat, kar je ena redkih opozicij v Evropi ali pa celo na svetu, ki v času epidemije ne želi sodelovat pri pomoči ljudem in gospodarstvu oziroma pri pomoči tej Vladi. Ne želite sodelovat, niste konstruktivni, radi se malo kregate, delite in pomagate pri namišljenih aferah, ki se dogajajo po televiziji in potem spravljate v javnost in seveda, delite ljudi, kregate ljudi med seboj, delate sovraštvo in tako naprej. To je vaš cilj. Da se Vlada z odloki – poglejte si druge države, poglejte si Švedsko pa vse ostale, ki ste jih tako opevali – kakšna pooblastila so dajali parlamenti Vladam, da lahko čim hitreje učinkoviteje in zanesljivo obvladujejo epidemijo to je bistveno in tukaj ni nobenega problema. Sedaj kul ni želel razpravljati opozicija kul ali koalicija ali kakorkoli ste že nedemokratična opozicija karkoli se pač že imenujete niste želeli sodelovati konstruktivno, umirjeno, strokovno na razpravi Odbora za finance, ampak ste razgrajali, nervirali poslance, predsednika Odbora za finance sprovocirali do konca, kar seveda cilj je pa bil, da ga sprovocirate do te meje, da potem zapustite sejo Odbora za finance in med tem so vas že čakali kamere in ste bili že v svojih žarometov eden štuk nižje in razlagali kako je vse narobe. Ko razlagate ljudem, da je to ZUJF ne, da je to protikoronski paket za pomoč ljudem in gospodarstvom, ampak da je ZUJF in ko ste razlagali ljudem in seveda tudi te e-maili, ki smo jih mi poslanci na tisoče na dan dobivali na elektronsko pošto večino so vsi e-maili nekako, če strnem to se pravi, da je ta zakon PKP vsebuje obvezno cepljenje. To smo poslušali, to sem bral to je skoraj v vsakem e-mailu pa da je diktatura in tako naprej pač vse o tem, ker v opoziciji kul tudi govorite in to so bili tudi te e-mailu ljudi nekaterih ljudi enih in istih večina pa iz par računalnikov je to prihajalo. Po vaše je pa to ljudstvo pa narod pa ne vem kaj vse. Ljudstvo kot sem že prej rekle poglejte, ne mara takih razprav, ki jih poslušamo tukaj in tudi to, da ne podpirate upokojencev, invalidov, kmetov, ranljivih skupin, da ne podpirate pomoči turizmu, v gospodarstvu, z boni in tako naprej pa, da smo poskrbeli za medicinske sestre, negovalno osebje sedaj tudi za zdravnike pač tega ne podpirate. Prav, če tega ne podpirate povejte glasno in jasno ne pa ja, ampak pa saj, pa se izmotavati. Pač tega ne podpirate in ne boste tega zakona tudi podprli. Dosti omenjate kakšno je zdravstvo, kako so bile medicinske sestre uhajajo iz države, bežijo v tujino in tako naprej. Seveda pustili ste razsuto zdravstvo tako kadrovsko kot finančno podhranjeno, uničili ste v bistvu javno zdravstvo skoraj do te mere že kot policijo in vojsko in seveda normalno medicinske sestre, negovalno osebje tudi nekateri zdravniki so odšli za boljšim kruhom, ker ste jih spravili čisto na kant. Sedaj ta Vlada to popravlja, ta Vlada dela več kot dobro ne samo dobro, ampak odlično in to vas seveda moti. Saj, če ta Vlada ne bi delala dobro bi vi ploskali in skakali do stropov od veselja tako pa ste v škripcih in sedaj se tudi to zdravstvo sanira, popravlja in medicinske sestre, negovalno osebje bo ostalo v Sloveniji v naših ustanovah in skrbelo za naše paciente, za naše starostnike. Jaz tukaj ne vidim nobenih težav za v naprej in tudi, ko stalno ponavljate ta datum 24. april, ko pač imate nekako v mislih skoz volitve in ponovni naskok na oblast se bojim, da vam to ne bo uspelo. Že, če samo pogledamo te ankete, čeprav so vaše pa vidite, da nekaterih strank skoraj ni več zaznati tudi tisti, ki ste sedaj v parlamentu in se sedaj bojim, da ta naskok 24. aprila ne bo uspešen sploh, če boste tako nekonstruktivno in sovražno razpravljali pa razgrajali po sejah in pa provocirali predsednike in predsednice odborov in komisij, da se, potem ne da v Državnem zboru normalno delati tako, da se bojim, če ne boste malo popravili tega odnosa ljudje torej ljudstvo razen vaše ljudske skupščine tiste peščice, ki jih imate notri svoje vojske vas pač ne bodo podprli. Tako, da ta zakon o dodatnih ukrepih za preprečevanje širjenja, omilitev, obvladovanje, okrevanje in odpravo posledic covida-19 bom seveda z veseljem podprl. In verjamem, da bodo tudi ljudje veseli. Tudi ta pomoč z boni, ki ostaja. Veste, kako vprašanje ali bodo te boni ostali ali ne bodo ali pa če bodo upokojenci dobili te dodatke, ki so seveda lahko tudi namenjeni za to t.i. energetsko krizo, ki ste jo toliko napihovali, pa je nikjer ni, tudi to bo pomoč za upokojence, za tiste ranljive skupine, da bodo lažje prišli skozi. Te pomoči so bile tudi že doslej. Tudi pomoč oziroma stimulacija pri rojstvu otrok ostaja in bo še ostala naprej. In ljudje so seveda hvaležni, zadovoljni in pričakujejo, da bodo te stvari sprejete, da bodo dobili, da bodo boni podaljšani, da bodo lahko še izkoristili ljudje. To je tudi za njihovo zdravje dobro, pa za dobro počutje. V vsej tej korona krizi vemo, da niso stvari luštne. In je to pomoč poleg njim tudi gospodarstvu, turizmu, turističnim agencijam in tako naprej. Tako, da te stvari bi pa ja morali vsi skupaj tukaj v Državnem zboru soglasno podpreti in pomagati ljudem in gospodarstvu. Tako, da jaz upam, da boste kljub temu, da zdaj le razpravljate, ste se le opogumili in začeli razpravljati o teh dobrih stvareh, ki vidite, da so, za razliko od tega, da ste na Odboru za finance razgrajali, bili nesramni do predsednika in potem celo zapustili sejo. Tako, da jaz verjamem, da vas je le nekako pritegnil ta PKP in da ga boste na koncu, če želite pomagati skupaj z nami, s koalicijo, z vlado, pomagati ljudem, pomagati ljudstvu, pomagati slovenskemu narodu v tej najtežji zdravstveni krizi, da ga boste na koncu podprli. Skoraj, da ne dvomim.
Hvala lepa. Repliko ima Violeta Tomić. Izvolite.
Saj ne bom na vsako neumnost replicirala, ampak nekaj moram odgovoriti, gospodu Doblekarju namreč. Tako kot je napotek, da par floskul se ponavlja, da bi postale resnica, je tako tudi vaš bog Janez tweetnil, da so vsa ta pisma, ki so prihajala tudi na naše naslove in so nam popolnoma zaspamala nabiralnik, mailbox, prišla iz dveh računalnikov. Pa je treba je povedati, da KUL nima ene kleti na Trstenjakovi, kjer bi lahko plačevala razne tviteraše, lažne profile, Koprive in drugo zelenjavo. Hvala.
Hvala lepa. Glejte, predlagam, da se pri replikah poslužujete replike, ne obtoževanj, ne obtožb, ne žaljivk. In podobno pričakujem, da se bo nadaljevala tudi razprava. Besedo ima mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala lepa. Res je, v stranki SAB in tudi demokratični opoziciji smo zaskrbljeni nad vsem, kar se dogaja. Zaskrbljeni zaradi tega, ker je v zadnjih slabih dveh letih nastalo 10 milijard evrov dolga in samo 5 milijard je šlo za posledice epidemije covid. In to kljub temu, da epidemija danes, v teh časih, ko se govori, da so bolnišnice na robu zmogljivosti, ni bila razglašena. In seveda smo zaskrbljeni nad načinom dela vlade zaradi tega, ker preprosto sprejema ukrepe in jih komunicira na način, da razdvaja ljudi. In kako najbolj učinkovito razdvojiti ljudi, je to, da jim daš različne plače. In to seveda med ljudi, pa tudi znotraj ceha, vnaša zelo, zelo velik razdor. In govoriti, da imamo za to na tak način zagotovljena sredstva, torej v proračunu, kjer ni denarja, ki se denar zagotavlja z zadolževanjem, seveda na en tak način to odpira Pandorino skrinjico. V SAB-u smo seveda bili tudi konstruktivni. Smo določene ukrepe podprli, v tem smislu se nam ne zdijo slabi. Opozarjamo pa, da je potreba na primer bone, njihovo uporabo omogočiti tudi zato, da se plačajo računi za energijo, za ogrevanje. Jaz se ne morem strinjati s trditvijo, da energetske revščine pri nas ni. Kilovatna cena plina se je iz 3,5 centov dvignila na 7 centov. To pomeni povišanje za 100 %. Več kot 10 tisoč odjemalcev je ostalo brez dobavitelja električne energije, njim se bo elektrika za v kolikor niso pravočasno menjali dobavitelja povišala za 400 %. In to so zadeve, ki jih je treba nasloviti. V SAB smo bili konstruktivni, smo predlagali, da se lahko neizkoriščeni boni porabijo tudi za plačilo stroškov ogrevanja in energentov. Letošnjih je približno neizkoriščenih 50 %. Lanskih tudi okoli 10, 20 %. In seveda ljudje, ki jih niso porabili za turizem, za obisk restavracij, jih niso porabili zaradi tega, ker ne vedeli da je fajn jesti ali pa iti na dopust, ampak zato, ker jim je to predrago in imajo druge probleme. V SAB smo bili v tem smislu konstruktivni, smo podali pripombe, tudi kar se letnih dodatkov in draginjskih dodatkov tiče. Koalicija jih žal ni podprla. Torej, ni podprla in tudi ni želela razumeti. V SAB seveda takega paketa, zakonskega paketa torej ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Seveda je glavni namen tega PKP10 ukrepa oziroma zakona ohraniti dobro delujoče gospodarstvo, ohraniti delovna mesta in pa pomagati tudi tistim najbolj ranljivim skupinam, to je upokojencem z zelo nizkimi pokojninami in pa tudi invalidom. Bi pa seveda to, kot ste nekateri že povedali, v zadnjih 14 dneh smo na naše maile dobili čez, ne vem, 5 tisoč, 6 tisoč elektronskih sporočil. In tudi v zadnjem dnevu še čez tisoč. Tako da res me skrbi in žalosti, da ni do ljudi prišla informacija, da se je v, torej v petek na odboru za finance oziroma v četrtek na odboru za finance, da so se ti členi zaradi katerih so nam ljudje pisali naj ne podpremo PKP10, da so se ti členi dejansko črtal, da jih je tudi, bili so vloženi s strani opozicije, ampak jih je koalicija podprla, ne glede na to, da je opozicija obstruirala tisti odbor in so bili črtani. Tako da res ne vem zakaj še sedaj dodatnih tisoč mailov in tudi ljudje, ki sedaj stojijo pred parlamentom, bojim se, da niti ne vedo zakaj stojijo in da so ti za njih sporni členi bili umaknjeni. Pisali so nam tudi, kot je bilo rečeno, glede obveznega cepljenja. Rekla bi tako, če bi bilo mišljeno obvezno cepljenje potem mi teh odškodnin v tem zakonu ne bi rabili določati, ker potem bi odškodnine za morebitne posledice po cepljenju tako ali tako so že določene v drugi zakonodaji. Torej, dejansko je to dokaz, da ni predvideno obvezno cepljenje. Ampak dejansko je to vprašanje, če so to res pisali naši državljani, ker jaz izmed teh 6 tisočih nikogar nisem poznala, ampak res je šlo za neke kopije enih in istih mailov, tako da žal vprašanje kakšna je bila ta akcija. Torej, ti členi so bili črtani. Obveznega cepljenja ne bo, sicer ne bi rabili določati odškodnin v tem zakonu. Bo pa seveda potem kaj bo pa podaljšal, možnost bo podaljšanje teh bonov, kot je bilo rečeno, možnost podaljšanja roka za izrabi letnega dopusta, potem, kot sem rekla, upokojencem z zelo nizkimi pokojninami, torej do višine maksimalne višine minimalne plače se bo v treh različnih kategorijah dal solidarnostni dodatek in pa tudi brezposelnim invalidom. Tukaj bi želela poudariti, da sem ob prebiranju zakona tudi ugotovila, da nam je ena skupina invalidov, to je invalidi po zakonu o zaposlitvenih rehabilitaciji, da so nam izpadli. In ko sem na to opozorila je tudi bil, seveda, takoj pozitiven odziv celotne koalicije in tudi Ministrstva za delo, gospod Uršič je pripravil amandma, tako da danes je tudi ta amandma pripravljen. In verjamem, da bo tudi sprejet, da bojo potem res vključeni vsi invalidi. Gre za nezaposljive invalide, ki jim je bila izdana odločba o nezaposljivosti, torej se dejansko ne morejo več zaposliti, torej po Zakonu o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov. To je amandma k 55. členu. Zraven seveda so tudi vključeni dodatki za pripadnike sil zaščite, reševanja, pomoči, tudi dodatek za dijake in študente, dnevni, 25 evrov je določen, za tiste, ki pomagajo v oskrbi bolnikov v zdravstvenih in socialnovarstvenih ustanovah. Ja, tudi dodatek za novorojenčke je podaljšan in prav je tako. Prej je bilo vprašanje, kaj so oni zdaj na slabšem. Še vedno ni obiskov v porodnišnicah. Oče je lahko pri porodu zraven, potem pa mora 2, pač 3-4 dni, kolikor je imama v bolnišnici z otrokom, čakati doma in ni nobenih obiskov. Tako da prav je, da se tudi ta dodatek še naprej podaljša. Zdaj seveda po eni strani vsi, torej zdravnikov se bom še dotaknila. V koaliciji je bilo dogovorjeno, ja, da se pripravi amandma, in sicer da se pomaga pri, omogoči dvig plač mladim zdravnikom. Takšen je bil dogovor. In da bo šlo tudi za začasen ukrep. Zdaj, iz te same vsebine res ni razvidno, da gre za pomoč mladim zdravnikom. Je bilo nam sicer pojasnjeno, da pač pravna kategorija mladih zdravnikov ne obstaja in da ni takšna možnost, da bi se tako zapisalo. Ampak tudi sama kot poslanka, verjetno tudi vsi drugi smo dobili številna vprašanja danes, včeraj tudi, kjer se vsi bojijo, da bo šlo za dvig plač zaposlenim, torej starejšim zdravnikom, ki so že sedaj na najvišjem plačnem razredu 57. Pa bi tukaj res želela odgovor državnega sekretarja z Ministrstva za zdravje, torej potrditev, ali to ne pomeni, da se bo tistim zdravnikom, ki so že sedaj na najvišjem plačnem razredu 57., da se jim bo avtomatsko dvignila plača gor. Jaz razumem, tudi sem prebrala izjavo, ki jo je minister Poklukar dal, torej da gre, da se s tem dvigom stropa, torej tega plačnega razreda, da se zdravnikom in zobozdravnikom omogoči dejansko komaj šele pogajalska izhodišča za dvig plač. In seveda, če želimo dvigniti mladim, je potem verjetno ne moremo narediti kar neke uravnilovke, je verjetno tudi zato širši razpon, ampak jaz ne bi želela tukaj sama ugibati, bi želela odgovor torej državnega sekretarja, ali to drži, ker naš namen, torej amandma koalicije je bil ravno zaradi tega, da se pomaga mladim zdravnikom, kajti kot vemo že vsi, torej dogovor za dvig plač zdravstvenemu osebju, medicinskim sestram, diplomiranim medicinskim sestram je na srečo že bil realiziran in sedaj se je v praksi zgodilo, da so diplomirane medicinske sestre potem že pač s plačo prekašajo mlade zdravnike. In namen je bil torej, da se pomaga tem mladim zdravnikom. Tako da tukaj bi res želela, kar je tudi iz tega članka razvidno, da so mladi zdravniki sedaj kritični. Je pa res zagotovo, prej je bilo tudi veliko polemik, zakaj se ne razglasi epidemija, po drugi strani nam je bilo očitano, da smo preveč denarja dali za te različne dodatke, ampak jaz upam, da se vsi zavedamo, da dodatki, ki smo jih s prejšnjimi zakoni PKP dajali torej tistim, ki konkretno delajo s torej Covid bolniki, tisti dodatki sploh niso bili tako zelo visoki, kot je dodatek, ki je že veljal leta in leta in je bil določen v kolektivni pogodbi, ki so ga izpogajali pred leti, ki pa res avtomatsko dvigne potem dodatke, ki jih da [[…]] [[znak za konec razprave]] vsem javnim uslužbencem. Prepričana pa sem, da sedaj dodatke rabijo le tisti, ki delajo s Covid bolniki, in to je zdravstveno osebje, torej tako negovalno zdravstveno osebje kot zdravniki. Zato je prav, da se pomaga tem kategorijam ljudi, ne pa kar vsem povprek. Glede srednjeročnega cilja je bilo rečeno s strani opozicije, da nas ne skrbi, kaj bo v naprej. Ja, ne skrbi. In danes, ko sem imela priložnost se tudi pogovarjati s kandidatom za [[…]] [[znak za konec razprave]] viceguvernerja Banke Slovenije, je tudi potrdil, da so dosedanji ukrepi vlade pravilni, hitri in učinkoviti in torej da je reševanje te krize pravilno, medtem ko seveda [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo želi državni sekretar Cugelj. Izvolite.
Hvala lepa. S sprejetjem tega člena še nobenemu nismo dvignili plače. Začenja se socialni dialog s predstavniki sindikatov zdravnikov in zobozdravnikov in sestavni del teh sindikatov so tudi mladi zdravniki in so vedno in povsod zraven in bodo tudi oni seveda deležni teh pogajanj. In seveda šele po pogajanjih bomo lahko govorili komu se je dvignila plača in komu se ni dvignila plača.
Hvala lepa. Besedo ima Jani Möderndorfer. Izvolite.
Ja. Me veseli, da se je vsaj državni sekretar vrnil nazaj iz ministrstva za zdravje v dvorano, ker gospoda Širclja že nekaj ur sploh več ni zraven in sploh ne sledi in ga pravzaprav niti ne zanima kaj se pravzaprav dogaja v tej dvorani. Danes sem poslušal s strani koalicije kar naprej en kup enih neverjetnih zadev kot so v času krize, v času epidemije [[…]]Pa dragi moji, kje pa je epidemija razglašena. Kakšna kriza? V tej državi ni nič, ker to ugotavljate vi, ko pravzaprav ne razglasite te epidemije. Seveda ne poveste na glas zakaj epidemija ni razglašena. Zaradi tega, ker veste, da potem boste mogli začeti plačevati tudi vsem tistim ljudem, ki jim na podlagi Ustave, ker je gospodarska pobuda se je ne sme omejevati, je v času epidemije in s kriznimi ukrepi seveda omejuješ in je treba doplačati nadomestilo. In tega se je Vlada Janeza Janše krepko zavedala in zato je tukaj naredila piko in je naredila razliko, pomagali bomo samo nekaterim, recimo z boni v turizmu, itn., ker je ta Vlada blazno povezana s turizmom, jasno na kakšen način in se to forsira že od samega začetka kompletne tako imenovane krize, kot jo imenujete na tej strani, dočim vsem ostalim, v drobnem gospodarstvu espejevcem ni šans, se nimamo več kaj pogovarjati. Še več, tisto kar se jim je dalo se jim zdaj pridno lepo jemlje, ker sem dobil en kup sporočil in tudi nenazadnje odločb iz FURS, kako pridno je treba vračati vsa sredstva zato, ker so bodisi zamudili en dan, bodisi za en evro ali pa celo tisto kar je najbolj obupno, sploh sredstev niso imeli in zato ker niso imeli sredstev, ne bodo dobili, morajo vračati nazaj tisti denar, ki so ga zaradi nezmožnosti dela dobili od te države, ker se je ta Vlada hvalila kako pomaga podjetnikom, ne, drobnemu gospodarstvu vključno z ministrom za gospodarstvo, prvemu na čelu, ki je kar naprej na ves glas kričal kako ta Vlada neverjetno pomaga. Zdaj, ta PKP 10 je seveda svojevrsten predvsem zaradi tega, ker v bistvu, moram reči, bom drugače začel, predsednik Vlade konstantno ponavlja eno in isto stvar. V toliko zakonov kot je sprejela ta Vlada v času svoje vladavine, je ni nobena Vlada pred tem sprejela. Veste, tudi nobena Vlada prej ni toliko omnibusov vložila kot jih je ta Vlada in zelo enostavno je doseči številke in pa seveda posledično tudi škodo, ki jo dela s tem, da dela naš zakonodajni sistem in pa pravno preglednost tako zapleteno, da še Zakonodajno-prana služba ugotavlja, da pravzaprav se tudi s tem zakonom zopet vnaša pravni nered in nered, kot nekateri zelo radi ponavljate. Zraven tega seveda uvajate noti kaj nekaj določb, kjer naj bi seveda, tukaj bom seveda bil vesel odgovora državnega sekretarja, upam da do mene ne bo tako nesramen kot je bil nesramen do naše kolegice poslanke, ki je rekel, da ji pač on ne bo odgovarjal, ker on bo odgovarjal tisto kar on želi. To drži. Se strinjam z vami, državni sekretar. Ampak vaša naloga je, vaša naloga je, da ogovarjate poslancem v času sprejemanja zakonodaje in to o vprašanjih, ki so za vas lahko všečna ali pa nevšečna. Zakaj? Ker je od tega odvisno tudi koliko glasov bo ta zakon dobil oziroma ali bo doživel določeno podpor. In nenazadnje to je vaša naloga, za to ste plačani. Jaz ne vem, kako to ne razumete, ampak to je vaša primarna naloga – odgovarjati zakonodajni veji oblasti je naloga izvršne oblasti. Ampak okej, saj smo se navadili. Predsednik vlade je dal preko svojega šefa kabineta navodilo, kako je treba delati kratke odgovore, kako nek svojevrstno novost, da naj kar poslanci zahtevajo preko informacij javnega značaja in take neumnosti. In zdaj vidim, da se je to preneslo kar na ministre in državne sekretarje že na nivo, da pač oni rečejo, da oni pač bodo odgovarjali tisto, kar oni želijo. Kakšna vprašanja bi vam rad postavil? Vi ste zdajle naši kolegici odgovorili, ki jo je zanimalo, da dajte povedati, če se bodo te plače res zvišale, ker tudi, skratka, da ne ponavljam njenega vprašanja. In vi ste odgovorili, da ne. Odgovorili ste, zato da bodo ljudje razumeli, odgovorili ste, da bo to doseženo najprej s socialnim dialogom, potem pa bomo videli, kako in kaj se bodo dvignile plače zdravnikom. Zdaj pa vi meni odgovorite na vprašanje: zakaj pa potem to potrebujemo v PKP10, če se nobenemu nič ne bo dvignilo? Zakaj? Saj boste to uredili s socialnim dialogom, ne? Zakaj to potem sploh tlačite v ta PKP10? Kakšen smisel ima to, da nekaj uzakonjamo, kar sploh ne bo veljalo, ampak bomo počakali na nek socialni sporazum? Saj, državni sekretar, veste, jaz nisem nor. Saj meni je jasno prekleto, kaj počnete. Pa vam bom odgovoril hipotetično, ker tukaj zelo radi razvijate teorije. Gospod Kuštrin se je dogovoril, da je treba najvišjim zdravnikom vsaj dati, bom rekel, že zdaj zagotoviti začasno. Ker, mimogrede, vse, kar je začasno v tej državi, je hudo trajno. Boj se začasnega, ker postane trajno, vse je trajno. In si je zagotovil višje plače za zdravnike, ki imajo že danes najvišji plačni razred. Potem se bomo pa pogovarjali v socialnem sporazumu, kjer bomo videli ali bomo spremenili ta del ali ne, in tam bo seveda tudi čas, da se bo videlo, kaj se bo potrdilo in kaj se ne bo potrdilo. In kdo bo tam izpadel? Ja, ta mladi zdravniki. Zato, ker sploh ne dosegajo teh razredov in ne bodo mogli sploh napredovati. Saj ne dosegajo 57. plačilnega razreda. Niti osnovnih pogojev, ki jih imajo vsi tisti, ki bodo po tem členu seveda dobili višje plače. Zakaj začasno? Zaradi tega, ker Kuštrin ve, kako se je treba pogajati. In Kuštrin ve, ko pride na Tarčo, veste, kaj on reče? »Državni zbor je to sprejel, mi nimamo s tem nič«. In to je to, kar jaz ponavljam že leta in leta, dragi moji. Ta ista vlada bo rekla, Državni zbor je to sprejel. In jaz vas že vidim v naslednjem mandatu, kako boste kričali s tiste strani, ko boste rekli, glejte, mi smo pomagali, glejte, zdaj pa to oni rušijo in uničujejo. Me prav zanima, kaj bo s to začasnostjo tega člena. Ki pa je, mimogrede, državni sekretar, dajte mi razložiti, meni pomagajte, meni, ker sem neuk in nimam pojma o teh stvareh, mi dajte razložiti, kaj to pomeni. 40.a člen, da vam ne naštevam kompletno zakonodajo in vse odloke, in reče: »je za plačno podskupino E-1 – zdravniki in zobozdravniki na delovnih mestih in v nazivih mogoče doseči največ 63. plačilni razred za obdobje do 31. decembra 2022«. in potem imamo 40.b člen, Zakon o zdravstveni dejavnosti, ki pa potem seveda ureja tudi ostale zadeve. Ja, za koga potem to ne velja, kot vi pravite? Zakaj je potem to sploh potrebno? Dajte mi z enim samim argumentom razložiti in vam bom verjel na besedo in se vam celo javno opravičim, ker sem vam rekel, da vam ne verjamem to, kar govorite. Pa razložite mi, zakaj je to potem potrebno pisati v PKP10. Ta vlada je sposobna, ko se kaj dogovori, in to je že večkrat dokazala, v 48-ih urah spremeniti tudi samo en člen zakona brez problema. Tamle imate predsedujočega, ki vam bo pa v koaliciji razložil, kako se to naredi takole, pok, pok, pok, samo vloži se in je stvar rešena v 48-ih urah z vsemi razpravami in ne rabim nobenih kakšnih prav posebnih soglasij. Zakaj je treba to dati v PKP-10, zakaj? Mimogrede danes je gospod minister Šircelj rekel eden znameniti stavek, ki bo odmeval v javnosti dolgo časa še. Mi vladamo z odloki zato, ker je epidemija in moramo ukrepati hitro kljub temu, da vam je Ustavno sodišče ne enkrat večkrat povedalo, da kršite Ustavo in zakonodajo in vam jasno povedalo, če je veljalo sprejemati odloke v času začetka epidemije, ko je bila bolezen neznana, nismo vedeli kako bomo pripravljeni, kako bomo sploh ukrepali. Cel svet se je ukvarjal z vprašanji kaj narediti za to, da bi lahko dobro ukrepali je po dveh letih tega virusa v Sloveniji trditi, da rešujete življenja veste kaj še osnovnošolci vam več ne verjamejo, še osnovnošolci vam več ne verjamejo kaj počnete in zakaj greste. Epidemije in razglasitve pa bom jaz sedaj malo bolj natančen od mojih kolegov in kolegic, ki govori naslednje, ko ste razglasili prvič epidemijo – to je bilo 12. 3. – je bil delež potrjenih okužb 4,8 % ali drugače povedano 61 oseb je bilo okuženo 26. marca 2020 in epidemija je bila razglašena. Sedaj, ko imamo pa na dan 3. novembra 2021 4 tisoč 518 okuženih ali drugače povedano imamo 34 % okužbe o tem pa nobenega v tej Vladi ne zanima. Ne, vi se ukvarjate ali bo najboljše plačan zdravnik dobil še več in to začasno za eno leto, kar ne znate razložiti zakaj in niti ne znate razložiti zakaj za eno leto. Ali mislite, da bo ta zdravnik eno leto dobil po 63. plačilnem razredu plačilo in potem čez eno leto, ko to ne bo več veljalo bo rekel super, hvala lepa za eno leto, jaz grem nazaj na 57. plačilni razred? To je čista norišnica, skregano z vsako logiko. Še več, ena druga stvar, ki je bolj pomembna. Vi podirate kompletni sistem, plačni sistem znotraj skupine in seveda v razmerju tudi do vseh ostalih. Dajte mi razložiti strokovnjak s 7 stopnjo izobrazbe doktor znanosti na področju zdravstva ni zdravnik tega ne sme doseči in dela v korist zdravstvenega sistema kot tim, zdravnik da. Jaz vem za nekaj zdravnikov, ki so se praskali, da ne rečem kje v času covida in to tudi vi veste, da niso vsi enako obremenjeni in tudi vi veste, da niso vsi enako kvalitetno dobro. Edino kar imajo, imajo isti faks končan in isto diplomo in tukaj se konča, potem so pa strašne razlike med njimi. Imamo zdravnike, ki so prevarali sistem, so se šli vlakce sedaj pa bodo še nagrajeni, ampak vam je to vseeno, zaradi tega, manjša skupina ljudi, ki so prevaranti je treba zanemariti, zato da bomo lahko rešili problem, zaradi katerega se gospod Kuštrin bori že mnogo časa. To je vaš osnovni cilj. Žalostno, žalostno. Komaj čakam 24. april pa ne, zaradi sebe, ampak zaradi te Vlade. Bil jaz v tem parlamentu ali ne vesel bom, da vsaj te Vlade več nimamo. Danes je eden od poslancev rekel, da je opozicija živčna. Ne opozicija ni živčna je pa izredno zaskrbljena kam to pelje, ker to nima veze več z nobeno demokracijo in to, kar se je dogajalo na odboru ta uzurpacija, ta neverjeten brezsramnost na Odboru za zdravje, za katero nam nekateri danes očitate, da je opozicija uporabila inštrument, ki je po navadi zadnji, to pa je, da ne bo sodelovala pri teh rabotah, se mi zdi skrajno privlečeno za lase. Je pa res, kajne. Namreč, rekel je, da je predsednik na odboru imel enake vatle za vse. Ja, oprostite, jaz mislim, da morajo bit enaki vatli za vse ves čas, ne pa enkrat tako, enkrat drugače, tretjič spet čisto malo drugače. To preprosto ne gre. In s tem seveda ste si v bistvu nakopal resen problem, ker jaz že vidim naslednji mandat, ko ta koalicija ne bo več v koaliciji, kako bo, spravite si te magnetograme, spravite si jih, ker jih bojo nekateri citiral, ko vam bojo očital, kaj pravzaprav ste počel in zato je en od kolegov rekel, da je bila ta seja legendarna in bo šla v anale, predvsem kot šolski primer, česa se ne dela. Ena od zadev, ki je v tem PKP-ju, je med drugim tudi to, to je ta člen, znameniti, ki govori o tem, da boste zdravstveni blagajni, pač nalagate, da bo pokrila vse te, bom rekel, izdatke ukrepov, ki jih nalaga ta PKP-10. S tem, da ne poveste niti koliko jih je, ne poveste niti kakšna podlaga bo za to in kdo jih bo plačal; ali bo to proračun, ali bo to zdravstvena blagajna, ali bo to nekdo tretji, za katerega mi v tej državi ne vemo, kdo to je? Ali drugače povedano, odprli ste streho, kakor bo, tako pa bo. To je popolnoma nezakonito in popolnoma neracionalno, iracionalno je [[…]]To je sploh, sploh si ne znam več razložit, kaj delate iz te zdravstvene blagajne. To so delal včasih, na »sisih« [[?]] , v prejšnjih sistemih, ko so bile to vreče brez dna. Me pa čudi, da nekateri poslanci, ki so danes zagovarjal vzdržnost na področju javnih financ in smotrnost in preglednost, to danes dopuščajo tako z lahkoto. Zanimivo je bilo poslušat uspehe in dosežke o Sloveniji, zdajle na državni proslavi, ampak, ta zakon ne bo kaj dosti teh presežkov prinesel, kvečjemu bo prinesel veliko škode, ki jo bo treba popravljat. Je pa dejstvo, ta PKP-10 je darilo za marsikaterega, na katerega ta Vlada računa, da bo obkrožil na volitvah 24. aprila, za te koalicijske stranke, češ ali pa predvsem samo za eno, ker ostale so itak, se izgubijo v tej kloaki, da bo seveda to nekako volilni PKP-10, ki bo omogočil neke glasove in vi, misleč, da boste obstal na teh mestih. Saj, upam, da veste, da temu ne bo tako, kajne? Bodite realni in iz vidika stroke, katero zagovarjate, boste mogli nekoč spet nazaj v stroko priti. Veste, to je tako kot tisti rek, ne hodite po ljudeh, ko greste v hrib, ker s tega hriba boste enkrat mogli dol priti in boste vse te ljudi srečal, med drugim tudi svoje lastne napake. Me zanima, kakšen obraz boste imel takrat.
Hvala lepa. Besedo ima minister, mag. Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Tukaj bi spoštovanemu poslancu rad povedal, da sem bil narobe zastopljen, jaz tukaj nisem govoril o odlokih, jaz sem govoril edino o PKP zakonih, ki se sprejemajo v Državnem zboru po nujnih postopkih in so po nujnih postopkih tudi predloženi v Državni zbor, zaradi epidemije, ker je treba reagirati hitro. Še enkrat in enkrat sem že zanikal, zgleda, da tukaj moram večkrat, to, da sem govoril o odlokih, govoril sem o PKP zakonih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo želi še državni sekretar, mag. Robert Cugelj. Izvolite.
Ja, hvala lepa. Spoštovani poslanec, jaz nisem rekel, da se plače ne bodo dvignile. Jaz sem povedal, da se bo s tem členom odprl socialni dialog. In takrat bomo videli, a se bojo plače dvignile ali ne. In to sem izjavil. Nisem pa izjavil, da se plače ne bodo dvignile. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji, ki dobi besedo, je Jure Ferjan. Izvolite.
Gospod podpredsednik, najlepša hvala za besedo. Cenjeni visoki zbor, minister za finance in ostali predstavniki in predstavnica Vlade Republike Slovenije. Visoka gospodarska rast, ohranitev preko 300 tisoč delovnih mest in posledično nizka stopnja brezposelnosti, visoke stabilne bonitetne ocene, to so posledice in to so rezultati sprejetih, tudi sprejetih proti korona paketov na vladni nivoju in v Državnem zboru Republike Slovenije. Danes imamo pred sabo 10. protikoronski paket, ki bo nadaljeval z blažitvijo posledic koronakrize, s preprečevanjem in blažitvijo stisk, ki so nastali zaradi te svetovne zdravstvene krize in ki bo omogočal, da slovenska družba deluje čim bolje, da bo slovenski zdravstveni sistem bolj odporen in da bo slovensko gospodarstvo hitreje in bolje okrevalo. Ta vlada je kljub zahtevni situaciji, kljub krizi, v kateri se nahajamo, naredila ogromno tudi na drugih področjih, investirala v poleg zdravstva tudi izobraževalni sistem, v infrastrukturo. In dejstvo je, da danes ostaja največje tveganje prav obvladovanje krize. In zato imamo na mizi tudi 10. protikoronski paket, ki deluje v smeri, da blažimo posledice in da sprejemamo ukrepe, ki pomagajo na nivoju zdravstva, na nivoju izobraževanja, na nivoju gospodarstva, da družba deluje, da je družba bolj odporna in da seveda okrevanje, ki sem prepričan, da sledi in seveda se tudi že dogaja, bo čim večje, čim boljše, in da se bomo seveda vrnili v tisto smernico razvoja, napredka naše države. In po skoraj 2 letih soočanja s krizo, zdravstveno krizo se danes ne morete v KUL več sprenevedati, ne morete se več slepomišiti. Preprosto si odgovorimo na vprašanje oziroma si odgovorite na vprašanje, koliko protikorona paketov, koliko ukrepov, ki blažijo posledice epidemije Covid-19, koronakrize ste podprli. Preprosto vprašanje in preprost odgovor, ki zelo jasno in nazorno pove, kdo tudi v tem Državnem zboru govori in obljublja in kdo, ko je potrebno nekaj narediti, dejansko to tudi izpolni. Nekateri začuda imate to napisano tudi v svojih programih, novih programih, ampak vas, ko je treba narediti korak naprej in podpreti rešitve, ki pomagajo slovenskemu gospodarstvu in prebivalstvu, ste proti ali pa ne glasujete. 10. protikoronski paket prinaša mnogo rešitev. Dovolite mi, da v nadaljevanju nekaj konkretnih izpostavim. Že tretjič, odkar se soočamo z epidemijo oziroma s korona krizo, bodo najranljivejši upokojenci in upokojenke, torej preko 300 tisoč jih je s tistimi najnižjimi pokojninami, prejeli tako imenovani solidarnostni dodatek v višini 300 evrov, 230 evrov oziroma 130 evrov, in sicer v 3 intervalih, do 523 evrov bo višina dodatka v višini 300 evrov, potem od 523 evrov in enega centa do 628 evrov 230 evrov in v zadnjem intervalu do 732 evrov mesečne pokojnine dodatek v višini 130 evrov. V 10. protikoronskem paketu je tudi dodatek za posebej ranljive skupine v višini 150 evrov. V to kategorijo se uvrščajo vojni veterani, vojni invalidi in invalidi. Dodatek bodo prejeli tudi pripadniki sil za zaščito, reševanje in pomoč, ki se prostovoljno in nepoklicno ukvarjajo oziroma opravljajo naloge pomoči pri oskrbi bolnikov v zdravstvenih ali socialnovarstvenih zavodih. Tukaj se deli torej na pripadnike sil za zaščito, reševanje in pomoč, kjer bodo deležni po 30 evrov na dan, in pa dijakom in študentom, ki prav tako v tem sklopu pomagajo pri soočanju z epidemijo oziroma virusom Covid-19, po 25 evrov na dan. Paket vsebuje tudi enkratni solidarnostni dodatek za izboljšanje socialnega položaja oseb, ki so starejše od 25 let in niso prejele dodatka kot upokojenci in pa tudi nosilci oziroma člani kmetije. Tukaj gre za dodatek v višini 150 evrov. S tem zakonom se namenja tudi pomoč za nakup antigenskih hitrih testov na virus Covid-19 za samotestiranje. Pomembno je tudi, da bodo delno povrnjeni tako imenovani izgubljen dohodek za čas trajanja karantene na domu oziroma nezmožnosti opravljanja dela zaradi višje sile, denimo zaradi obveznosti varstva otroka, konkretno 250 evrov za 10 dni oziroma 500 evrov za 20 dni oziroma največ 750 evrov v enem mesecu. Dodatno se financirajo tudi programi v podporo družini, kar je zelo pomembno. Konkretno gre za program podpore v družini, ki so bili izbrani na podlagi javnega razpisa, se jim bo zagotovilo dodatna sredstva za stroške in posredne stroške v višini 10 % od vrednosti programa, kot rečeno, v podporo družini. Ta zakon zagotavlja tudi pravno podlago za podaljšanje turističnih bonov, tistih, ki so bili izdani leta 2020. Na področju izobraževanja so določeni ukrepi glede šolanja na daljavo, hkrati pa ta zakon omogoča tudi zaposlitve za določen čas zaradi nujnih delovnih potreb vzgoje in izobraževanja, torej v času obvladovanja virusa Covid-19. Glede zdravstva bi med številnimi ukrepi izpostavil glede samega razporejanja kadra, oprostitve plačila davka na dodatno vrednost za dobavo zaščitne in medicinske opreme in pa seveda tudi z vidika razbremenitve zdravstvenega osebja, da je možno podaljšanje torej ukrepa 3 dni bolniške brez zdravniškega potrdila. Eden izmed ukrepov, ki jih bom na tej točki še izpostavil je zagotovo tudi nov ukrep likvidnostnega posojila slovenskega podjetniškega sklada, za katerega verjamem, da bo marsikomu pomagal pri njegovi dejavnosti in ohranitvi delovnih mest in samega poslovanja. In vse to, kar sem sedaj navedel, ste nekateri, ste tisti, ki se predstavljate za KUL stranke proti. Bili ste proti ali niste podprli preteklih devetih protikorona paketov in tudi danes ste proti. Celo več, danes in v preteklih obravnavah smo lahko slišali, da gre za ukrepe, ki so metanje denarja stran, torej da je denar, ki se daje za okrevanje gospodarstva, za blažitev posledic epidemije za investicije za pomoč zdravstvu, izobraževalnemu sistemu, da je to metanje denarja stran. To je pač legitimna vaša odločitev, ampak prav je, da se po vsem tem času ne bomo sprenevedali kdo je za kakšne ukrepe in kdo je proti njim, ne glede na to ali ste proti iz vsebinskega razloga, čeprav verjamem, da ste bolj proti iz razloga, ker je pač treba rušiti aktualno vlado. Preden pa sklenem svojo razpravo pa bi se želel dotakniti še enega dogodka, približno dve uri nazaj se je zgodil v tej dvorani Državnega zbora, in sicer da na nek način pozdravljam, da se očitno v stranki Levica danes so se skokovito dvignili kriteriji glede same razprave. In jaz sem prepričan, da bo kolegica poslanka Nataša Sukič naslednjič ko bodo njeni strankarski kolegi in kolegice zmerjali poslanke in poslance z nacisti, s fašisti, s kriminalci udarila po mizi, seveda simbolično, in svojim strankarskim kolegicam in kolegom razložila, da je to nespodobno, da je to kršenje etičnega kodeksa Državnega zbora Republike Slovenije in da takšno ravnanje ne sodi v Državni zbor Republike Slovenije. Pozdravljam, da bo to storila. Kajti, vsaj to je bilo moč razbrati iz njene intervencije pred približno slabima dvema urama. Bojim pa sem, da tako kot smo dostikrat to že vajeni, pravzaprav skoraj vedno, da so na eni strani besede na drugi strani pa dejanja, ki ne odražajo tisto kar je bilo rečeno ali pa obljubljeno. Danes torej dileme za kaj gre ne more biti. Pred seboj imamo deseti protikoronski paket. Podpora temu paketu je podpora blažitvi posledic epidemije korona krize tudi v bodoče. Gre za pomoč upokojenkam in upokojencem, slovenskemu kmetu, invalidom, socialno šibkim, slovenskim družinam, tistim, ki v teh kriznih časih potrebujejo pomoč, potrebujejo intervencijo države. In osebno bom glasoval za. Tako kot sem podprl preteklih devet protikorona paketov, bom podprl tudi desetega. In prepričan sem, da bo tudi ta ukrep, tako kot so preostali, pomagal, da bo Slovenija v letu, ki prihaja še naprej med vodilnimi državami članicami Evropske unije po gospodarski rasti, po nizki brezposelnosti in da bomo kot država, ki je uspešno sklenila oziroma bo sedaj sklenila predsedovanje Svetu Evropske unije, še naprej lahko zgled in primer, kako se da s konkretnimi ukrepi pomagati ljudem, pomagati gospodarstvu in seveda imeti neko ravnovesje med na eni strani seveda ukvarjanjem z epidemijo, ki je prioriteta številka ena, in hkrati seveda vzporedno skrbeti za investicije, ki jih v preteklih 10-ih letih, ko ste bile KUL stranke v vladi, ali pa vsaj nekatere, ni bilo, in da se da kljub soočanju z veliko krizo narediti veliko tudi na področju investicij v zdravstvo, izobraževalni sistem, infrastrukturo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegica Sukič, želite Postopkovno, repliko?
Ja, postopkovno, ne?
Repliko?
Ne morem dati replike, če še nisem razpravljala, spoštovani.
Postopkovno, izvolite.
Jah, postopkovno, ne, če lahko opomnite mogoče poslanca, ki očitno bi se rad pogovarjal z mano, me je kar iz luknje ven zdajle izbezal, da naj svoje male medklice, ki so v bistvu stranpoti od teme, ki sploh veze nimajo s temo, ne zlorablja mene in mojega imena v tej svoji razpravi za svoje neverjetne ugotovitve in insinuacije, kaj bom in česa ne bom naredila. Hvala.
Hvala lepa. Glejte, tudi pri vseh intervencijah, tudi pri vašem prejšnjem postopkovnem predlogu, upoštevajte kriterije, ki so zapisane v poslovnik. In pa tudi enake vatle. Toliko, da ne bo to ostalo samo pri obračunavanjih, ki ne prispevajo k ničemer. Treba je dvigniti kulturo dialoga v Državnem zboru. Kot zadnja dobi besedo v tem krogu mag. Meira Hot. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, spoštovani vabljeni gostje, kolegice in kolegi, lep pozdrav tudi v mojem imenu. Jaz bi najprej začela nekoliko bolj čustveno morda. Kljub temu to moram poudariti. Torej pred kratkim smo praznovali eden največjih praznikov te države, torej dan samostojnosti in enotnosti, in res sem bila strašno užaloščena, ko sem ob čestitki našim državljankam in državljanom doživela odgovore, kaj pa imamo sploh za praznovati, pa to ni to, za kar smo se borili in tako dalje. To je odziv ljudi na to neko enostavno arbitrarno, neustavno, protipravno vladanje. Zakaj bom proti? Proti bom vsebinsko, spoštovani kolega, seveda bom proti vsebinsko. Ni dovolj, da ste na odboru sprejeli opozicijske amandmaje, s katerimi smo črtali najbolj akutne člene tega zakona. Potrebno je slediti pravu, potrebno je upoštevati načelo pravne države, potrebno je upoštevati načela, ki izvirajo iz načela pravne države, torej o pravni varnosti, govorim o pravni predvidljivosti, vam bom v nadaljevanju tudi prebrala določene izseke iz odločb Ustavnega sodišča, ki o tem govorijo. Ključna težava tega vladanja preteklega leta in pol je predvsem v temu, da enostavno na desnici, kakor se je danes že večkrat slišalo, v pravnem redu ustvarjate absoluten in totalen kaos. Da se zdi, da je ta kaos v bistvu neke vrste krinka. Torej zdaj smo že ne vem kolikič doživeli, da se poskušali sporne člene Zakona o nalezljivih boleznih, ko vam Zakon o nalezljivih boleznih ni šel skozi, takrat ste ga sami v resnici zrušili, zdaj na nek način ste skušali skozi PKP10, ki ima nekatere dobre rešitve. Ampak zdaj mi smo tega že vajeni. Vi date nekatere dobre rešitve, hkrati pa skrivate različne izjemno nevarne določbe v zakonodaji, od policijskih pooblastil, ki smo jih bili priča in tako dalje. Hoteli ste uzakoniti vladanje z odloki, čeprav, meni je smešno, saj vi ves čas to delate. Tudi če bi zdaj dodali si pravno podlago notri, v resnici bi samolegalizirali stanje, ki že je in kot je en minister aktualne Vlade že dejal, on bo, citiram, še naprej vladal z odloki, torej to, da so ti členi umaknjeni, saj v praksi se nebo ničesar spremenilo. Še vedno boste pod krinko reševanja življenja in zdravja enostavno sprejemali protipravne odloke. Nadaljevala bi s tem, da bi citirala nekaj kar je bilo izrečeno 8. 5. 2017. Že tisočletja od kar se je rodila sodobna civilizacija je znano, da držijo naslednji pregovori. Več je predpisov, manj je svobode za državljane. Več je predpisov, večja je moč birokracije. Več je predpisov, večja je korupcija. Več je predpisov, manjša je pravna varnost državljanov. In sama se zelo zelo strinjam s to izjavo predsednika Vlade izpred štirih let. Strinjam se. Ampak ni način reševanja ta, da namesto, da bi poenostavili nekako pravni red oziroma kot je bilo rečeno, za vsak nov pravni predpis se dva razveljavita, se sprejema zakon s katerim se posega, dopolnjuje, razveljavlja 21 področnih zakonodaj, sprejema se po nujnem postopku, kar je seveda absolutno nesprejemljivo glede na to, da smo prvič v tem zakonu slišali iz medijev nekako omaja, nekako omaja, junija se je začelo govoriti o temu, da bo potreben novi interventni zakon za pomoč gospodarstvu, turizmu, socialnim skupinam. In zdaj smo tik pred koncem leta v zelo žalostnih, tragičnih razmerah, ko so ljudje namesto, da bi praznovali nek praznik miru, solidarnost, ljubezni, vsi nekako naelektreni, pišejo nam, pa ne pišejo tako kot je hotela kolegica prej povedati, hotela je reči, da je to generirano sporočilo pa verjetno ne vem kaj. Ne podcenjevati ljudi. Jaz vas res prosim, ne podcenjujete ljudi. Ljudje so zelo zelo, sledijo, berejo, gre se za njihove, njihova življenja, neposredno že njihova vsakdanja življenja. Želeli so izkazati solidarnost. Jaz moram reči, da nihče tukaj notri ne more izreči, da ni bila izjemna solidarnost, ko se je prvič ta epidemija začela. Tudi kolega je rekel, da nismo nikoli sprejemali PKP. Jaz mislim, da smo vsaj pri nekaterih dali soglasje, na drugi strani smo se velikokrat tudi vzdržali. Koliko ste pa vi naših predlogo sprejeli? Saj sodelovanje ne pomeni, da vi nam povejte kaj moramo delati. Sodelovanje in zaupanje je dvostransko. Dvostransko. Vi poveste, mi povemo. Javnost pove. Tak zakon se ne sprejema na ta način. Tak zakon daste v javno obravnavo. Dobro ste vedeli kako zelo občutljivi so členi glede zakona o nalezljivih bolezni in ste morali pripeljati ozračje do abotnega stanja. Kolega je rekel, zakaj noben medij ni poročal o črtanju. Pa zakaj ste sploh dali to notri? Zakaj? Želite pomagati gospodarstvu, predlagajte zakon s katerim pomagate gospodarstvu. Želite zdravstvu, predlagajte zakon za zdravstvo, ne pa sprejemati v enem letu, v dveh letih čez tisoč 400 podzakonskih predpisov. Oprostite, debirokratizacija, poenostavitev pravnega sistema ni to, da boš ti sprejemal manj zakonov pa veliko več kot zakonskih predpisov, ker to je v nasprotju z načelom legalnosti, kar je koleg prej govoril, dr. Trček, kar je povedal, [[nerazumljivo]]več povedali. Vi z zakonom urejate materijo, s podzakonskim predpisom lahko samo podrobneje določite materijo. Ustavno sodišče vam je to večkrat povedalo v preteklem letu in vsakič znova se dogaja isto in normalno je, da se počutiš žalosten, da se počutiš brez upanja v boljši jutri, ker tako se ob koncu tega leta sama počutim, ko se ljudje obračajo na nas kaj lahko še naredimo. Ja, saj je lahko referendum. Ne, ker se bo sprejel sklep s katerim se bo referendum prepovedal na ta zakon, kar je nujno, da se takoj uveljavi. Zakaj? Zakaj poglabljati to nezaupanje. Vsi ti mali koraki so pripeljali do tega, da so danes ljudje pred Državnim zborom, da smo prejeli čez 7 tisoč mailov. Pa sama sem jih bila vesela, na koncu koncev je tudi to oblika neposredne demokracije. Še vedno ima v naši državi oblast ljudstvo. Še vedno. Še vedno ima tudi Državni zbor svoja pooblastila. Ne moremo pristati na to derogacijo katera se dogaja. Ustavno sodišče vam je večkrat povedalo kako je potrebno delovati, da ni dopustno vladati in urejati materijo z odloki, ampak vi vehementno to delate naprej, nikomur nič in to se iz tedna v teden dogaja, določate družbene razmerje iz tedna v teden in potem se čudite če na drugi strani absolutno nezaupanje vlada do teh potez. Ja, če ne bi prišli s takimi členi v PKP, s kakršnimi ste prišli najbrž ne bi bil takšen odziv pa vedeli ste, da bo takšen odziv, ker to ni od včeraj, to sedaj traja že nekaj mesecev, nekaj mesecev se že to dogaja. ZPS vam naše tako dolgo pravno mnenje in vi rečete, da ne moremo biti vsebinsko proti. Seveda smo vsebinsko proti. Ni načelo prilagajanja prava družbenim razmeram edino načelo, ki izhaja iz pravne države, ko navajate načelo prilagajanja pa prava družbenim razmeram. To je eno izmed ključnih načel na katerega ste uprli vsak PKP. Torej te družbene razmere, ki to narekujejo je seveda epidemija Covid-19 pa danes smo sicer tudi večkrat slišali, da ta epidemija ni bila razglašena kljub temu, da številke kažejo, da bi morala biti razglašena in da smo v bistvu priča temu, da se omejujejo človekove pravice in svoboščine ne, da bi za to obstajala v resnici prav pravna podlaga, ampak to načelo prilagajanja prava družbenim razmeram konkurira drugemu načelu in to je načelu pravne varnosti in predvidljivosti. Torej eno izmed ključnih načel pravna je, da mora biti pravo stabilno, da mora vsak posameznik vedeti kaj se od njega pričakuje, kaj se od posamičnega člena pričakuje. Tukaj bi vam vseeno citirala tudi odločbo Ustavnega sodišča, ki zelo lepo pove kaj pomeni, ko ti dve načeli konkurirata. Torej pravna država mora spoštovati načelo zaupanja v pravo, pravno varnost in druga načela pravne države, ki izvira iz 2. člena Ustave. Načelo zaupanja v pravo zahteva, da so posamezne odločitve, ki so zakonite in sprejete brez vnaprejšnjih pridržkov ter po svoji naravi niso predhodnega značaja stabilne. Pravo lahko uveljavlja svojo funkcijo urejanja družbenega življenja, če je v čim večji meri stalno in trajno. Torej, ne da se v letu in pol sprejme čez tisoč 300 podzakonskih aktov pa 10 PKP pa se ureja vse kaotično povprek in počez. Da eden povprečen pravnik se več ne more znajti v sedaj veljavni zakonodaji. Nadaljuje, hkrati iz 2. člena Ustave izhaja konkurirajoče načelo prilagajanja prava družbenim razmeram, za katero pa Ustavno sodišče poudarja, da je treba pri prilagajanju prava družbenim razmeram spoštovati človekove pravice in temeljne svoboščine ter upoštevati ustavna načela torej vselej je potrebno brati celoto, ne more biti eno načelo brez druge plati in vi ste nad to drugo plat krepko pozabili, zaradi tega se ustvarja to nezaupanje, zaradi tega je v tej državi neko izjemno razočaranje nad arbitrarnostjo vladanja, nad tem, ker ste poskušali tudi s tem zakonom torej spet neko podrejanje Državnega zbora izvršilni oblasti torej spet neko povečevanje in kopičenje pooblastil v izvršilni veji, vidimo kaj se dogaja s sodno vejo oblasti, vidimo kako se poskuša preko diskreditacije določenih sodnikov doseči, da se tudi načelo zaupanja v sodstvo seveda zniža na minimum in meni se to zdi spet bom ponovila res žalostno tako, da sama bom absolutno proti.
Hvala lepa. Končali smo s tretjim krogom prijav. Ali želi še kdo razpravljati? Še eden. Najprej pa replika Boris Doblekar.
Hvala za besedo, podpredsednik. Jaz sem govoril, ker sem bil tudi omenjen jaz sem govoril o teh težavah o neprestanem ponavljanju vladanje z odloki. Po celi Evropi je isto, po celi Evropi je isto, saj nismo mi izjema ali pa so parlamenti podelili posebna pooblastila Vladi, nismo mi izjema. Ko sem tudi omenil Ustavno sodišče ja naredilo je veliko škode. Tone Jerovšek, dr. Miro Cerar včeraj politično s Tanjo Gobec pa si poglejte to, poslušajte oba pravnika kaj sta povedala o odločitvah ustavnih sodnikov, ki je razdeljeno, ki je tudi razdeljeno, polarizirano. Kar precej škode je bilo narejeno s tem in seveda vi se to z veseljem upirate na to in je škod, da je tako, da se v času epidemije niti ustavni sodniki ne morejo poenotit pri tako pomembnih stvareh. In potem seveda to v KUL ponavadi radi zlorabljate oziroma uporabljate za politični boj in vaš 24. april. Samo toliko. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Zdaj bom kar direkten, pa bom gospoda Cuglja vprašal, ker vem, da je bilo tudi v medijih naznanjeno, da zapuščate mesto državnega sekretarja na Ministrstvu za zdravje, pa me zanima, če je tudi to povezano s temi, bom rekel, plačnimi spremembami oziroma anomalijami, ki so trenutno bile danes predstavljene tukaj v Državnem zboru. Zdaj dejstvo je, kdo je pač tudi pozorno spremljal medije oziroma tudi, bom rekel, sploh 24ur.com, N1, potem tudi vaša Domovina je celo o tem pisala in te stvari. In dejstvo, kar je zelo meni osebno bilo zelo zanimivo oziroma tudi mi je postavljalo en velik vprašaj, da v resnici, ko se je začelo v bistvu pogajanje glede teh plačnih razredov, sta bila tale sindikat mladih zdravnikov in sindikat Fides nekako z roko v roki oziroma sta pač nekaj časa sodelovala, kolikor vem, celo tudi neuradno pri dejansko možnosti, zdaj ne vem, koliko to drži, ampak tako je bilo tudi navedeno, da so se že celo od maja do novembra usklajevali z Ministrstvom za zdravje glede osnutka Zakona o plačah v zdravstvu. In po teh neuradnih podatkih, ker pač ni bil javno objavljen, pa bi celo dejansko prinesla tudi izstop zdravstvenih delavcev iz enotnega plačnega sistema. Tako da imam občutek, zdaj ne vem, kako bi si pravzaprav lahko danes to predstavljal, da ni to neke vrste neka dimna zavesa s tem amandmajev, se pravi, da v resnici se zadaj dogajajo večje zadeve oziroma večje stvari oziroma se že dogaja v resnici možnost izstopa, se pravi zdravnikov iz tega skupnega plačnega sistema. [[nerazumljivo]]je tudi predstavnik sindikata mladih je dejansko po odboru, po tem Odboru za finance, o katerem je bilo prej tudi ogromno govora, oziroma je izjavil sledeče. In sicer glejte, v bistvu ta amandma ne zagotavlja ničesar razen možnosti preboja strope, kar je za naše starejše kolege gotovo dobrodošlo, se pravi, se pravi, tudi mladi zdravniki vejo oziroma so bili seznanjeni s tem, da v resnici oni ne bodo vključeni v zvišanjih, v zvišanje plač oziroma v višanje razredov. Tako da s tega stališča, sicer je zelo gospod Cugelj se je tudi zelo dobro izmikal temu odgovoru, pač konstantno je govoril o tem, da poteka socialni dialog, da potekajo neki dogovori, ampak dejansko potrditev oziroma potrdilo, da bodo ti mlajši zdravniki dobili možnost oziroma bi morali dobiti možnost napredovanja in nekega pravičnega plačila, pa tudi dejansko nismo dobili odgovora. In jaz osebno moram povedati iz svoje izkušnje. Imam tudi zdravnika, osebnega, zelo dobrega, ki je tudi na začetku svoje kariere oziroma svoje poti, in res ni fer do teh mladih zdravnikov, sploh teh družinskih zdravnikov, da se jim že v osnovi določa tako nizka, bom rekel, kar nizki štart za začetek svojega delovanja oziroma strokovne poti. In spet, če pogledamo eno zadevo, kar je tudi da misliti, je dejansko, da v od tega zvišanja oziroma tega amandmaja, s katerim bi se zvišale plače tem zdravnikom, ki so že tako ali tako v najvišjem, se pravi v 57. plačnem razredu, je dejansko kar 36 % takšnih zdravnikov, se pravi okrog 2 tisoč 481 zdravnikov in zdravnic. Se pravi spet govorimo o neki večini, ki bo dejansko, bom rekel, dobila možnost oziroma dobila višje plače, po drugi strani pa ti, ki so na začetku svoje poti, pa ki vsi vemo, da tisti, ki študirajo oziroma ki so doštudirali medicino, da v resnici res že potem, ko končajo študij, že imajo kar nekaj tudi, bom rekel, tega prakse oziroma praktikuma za sabo, potem pa, ko začnejo oziroma, ko začnejo specializirat ali pa ko postanejo družinski zdravniki, kakorkoli druge stvari, potem so dostikrat bili vrženi oziroma so vrženi tudi [[znak za konec razprave]] v to opcijo, da morajo kar sami naenkrat odločati o teh večjih strokovnih stvareh, o katerih tudi odločajo, se pravi, že bolj izkušeni zdravniki. Tako da, s tega stališča, jaz se bojim oziroma imam tudi občutek, da je to neke vrste dimna zavesa, ker koliko sem bil tudi seznanjen, se sindikat Fides vseskozi zavzema za izstop iz tega skupnega plačnega razreda in tudi do nedavnega, [[znak za konec razprave]] do par dni nazaj, je še zmeraj vztraja pri tem, da bi morali zdravniki izstopit iz tega skupnega plačnega razreda. Pa, bom prosil gospoda Cuglja, če mi lahko odgovori oziroma tudi, če, zakaj, zapušča Ministrstvo za [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima mag. Robert Cugelj. Izvolite.
Hvala lepa. Zdaj, kar se tiče moje osebne kariere, mislim, da ni to točka dnevnega reda Državnega zbora, tako da, to ne bom odgovarjal, je pa tisto, kar je pomembno, to pa gospodu poslancu pojasnim. Ministrstvo za javno upravo je posredovalo pobudo, da se resorna ministrstva pripravijo posebnosti, ki bi lahko umestili nov zakon, ki bi vzpostavil skupne temeljne sisteme plače v javnem sektorju. Zato smo na Ministrstvu za zdravje 24. 3. 2021 ustanovili tudi delovno skupino za pripravo besedila zakona, ki bo urejal ločen del plačnega sistema za področje zdravstva in osnutka izhodišč za pogajanja za sklenitev kolektivnih pogodb na področju zdravstva. Delovna skupina je s svojim delom tudi končala, pripravila osnutek tega zakona in ga seveda predala ministru za zdravje. To je odgovor na vaše vprašanje, kar se tiče posebnega dela zakona za zdravstvo. Še enkrat bom pa poudaril, še enkrat sem, ste omenil mlade zdravnike. Še enkrat bom povedal, člen, o katerem danes debatirate, je samo osnova za odprtje možnosti kolektivnih pogodb in pogajanja s sindikati, v katerega so vključeni tudi mladi zdravniki, da se začnemo pogovarjati o plačah, o povišanju ali zni [[…]], ne znižanju, povišanju plač zdravnikom in gre za tudi mlade zdravnike. Še enkrat bom poudaril, tukaj mladi zdravniki niso izključeni in bodo in so sestavni del pogajalske ekipe in še vedno so bili.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati pri 1. členu? [[Da.]] Še je interes, zato bom začel s postopkom prijave. Izvolite. Najprej dobi besedo Aleksander Reberšek. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsedujoči. Ja, name se je obrnilo zelo veliko število državljanov, [[oglašanje iz dvorane]] kakor tudi na vse ostale, poslanke in poslance [[…]]Ali lahko nadaljujem?
Izvolite.
Ja. Name se je obrnilo veliko število državljanov, kakor tudi na vse ostale poslanke in poslance, to sem prepričan. Dobival smo goro elektronskih sporočil, tudi klicev, navadnih SMS sporočil in vse ostalo, tudi pisma so prišla v naš nabiralnik in, jaz sem vedno za to se vsi dvomi razčistijo, da ljudje pridejo do pravih konkretnih informacij, zato sem zakon objavil na svoji Facebook strani. Dodal sem povezavo, kjer si ljudje sami lahko preberejo zakon, vse člene PKP-10, z amandmaji koalicije in seveda tudi njihovimi spremembami. Nato sem pozval sledilce, vse, ki mi sledijo na socialnem omrežju Facebook, naj mi povedo, kateri člen se jim zdi sporen, prav tako sem zapisal, da bom resno razmislil samo o tistih predlogih, ki bodo utemeljeni. Se pravi, da mi povedo, ta člen se mi zdi sporen, predlagam takšno in takšno rešitev, do tega trenutka, pa sem to objavil že kar pred nekaj urami, nisem dobil še nobenega konkretnega odgovora. Kakorkoli že, ne pristajam na posplošene izjave, da je zakon, ki smo ga pripravili, ki ga je pripravila ta Vlada, sporen, lahko se pa pogovarjamo v smeri, kateri člen ni sprejemljiv in kaj bi spremenili pri tem členu. Sem pripravljen poslušati in tudi pomagati, kar se tega tiče. Zdaj pa dejstvo, kaj prinaša PKP10. Brez skrbi, ne prinaša nobenega obveznega cepljenja. Nobenega obveznega cepljenja ni v PKP10 in to je treba posebno poudariti. Dejstvo je, da je to sicer že možno po Zakonu o nalezljivih boleznih, in to že 25 let, in sicer zgolj z nekim aktom Ministrstva za zdravje. Danes pred Državnim zborom protestira gruča ljudi, ki protestirajo proti obveznemu cepljenju, čeprav v PKP10 o tem ni govora niti v enem samem členu. Zunaj, se pravi, protestirajo ljudje, ki ne vedo, zakaj protestirajo. Zelo dobro pa ve njihov vodja protestov, on pa zelo dobro ve, zakaj protestira zunaj. Zdaj pa srčika problema tega PKP10, če lahko rečem sploh problem. Dejstvo je, da opozicija svojo retoriko svojo celotno epidemijo govori in pa zavaja, kako je vse narobe, kako je v tej državi vse narobe. In to z enim samim namenom, da se ustvari vtis, da je v tej državi vse slabo. To je edini cilj opozicije, da se ustvari vtis, da je v tej državi vse slabo. Pa je temu res tako? Kakšen je pravzaprav sploh namen? Namen KUL opozicije je, da se ustvari nek cunami, da se ustvari nek cunami nezadovoljnih državljanov. Namreč smo tik pred volitvami. In gre se samo za oblast in čisto nič drugega. In kot je rekla ena izmed predsednic KUL opozicije, da je pomembno, ker prihaja denar, evropskih denar, kdo bo ta denar delil, da še bolj pomembno pa je, kdo bo ta denar dobil – in za to se torej gre. Gre se za oblast in gre se za denar. Vse ostalo, kar pa spremljamo danes v Državnem zboru pa je pesek v oči in predstava za javnost, ki jo gledajo naši državljani in se med sabo prepirajo in delijo. Zato sem želel, da si državljani zakon preberejo in zato sem ga tudi objavil na svoji Facebook strani s tem namenom, da ga lahko pogledajo in pa tudi sami pokomentirajo in da si ne ustvarjajo nekih napačnih odločitev na podlagi različnih člankov, takšnih in drugačnih. Namreč ne pristajam na posplošene in neutemeljene izjave. Dejstvo, ki pa je, kaj prinaša PKP10, in to je treba poudarjati. Solidarnostni dodatek za upokojence. In to tiste upokojence, ki prejemajo najmanj, se pravi, ki prejemajo pokojnino do 510 evrov, bodo dobili 300 evrov dodatka, od 510 do 612 230 evrov dodatka in pa od 612 do 714 130 evrov dodatka. Prinaša PKP10 tudi solidarnostni dodatek za posebno ranljive skupine v višini 150 evrov, enkratni solidarnostni dodatek za izboljšanje socialnega položaja osebam v višini 150 evrov, bodo prejele tudi osebe, starejše od 65 let, ki niso prejeli dodatka kot upokojenci. Enkratni solidarnostni dodatek v višini 150 evrov bodo prejele tudi osebe, starejše od 65 let, ki so nosilci oziroma člani kmetije, brez pokojnin, invalide in pa tudi vojni veterani. Zakon prinaša tudi mesečni dodatek za pripadnike sil za zaščito in reševanje ter za dijake in študente, ki pomagajo pri oskrbi bolnikov v zdravstvenih ali socialnovarstvenih ustanovah. Na področju gospodarstva se podaljšuje veljavnost turističnih bonov, izdanih v letu 2020, do 30. 6. 2022. Turistične bone za leto 2021 pa je vlada že itak podaljšala do 30. 6. 2022. Prav tako podaljšujemo ukrep v višini 500 evrov do 30. 6. 2022, ki ga bodo prejeli starši novorojenčkov. In to, kar sem zdaj naštel, so eni izmed številnih ukrepov, ki jih prinaša PKP10. To niso natolcevanja. In prosim, da se prepričate sami, da si zakon sami preberete in da se ne odločate na podlagi nekih člankov, ki jih zasledite na socialnih omrežjih. Kolikor sem pa danes poslušal predstavnike opozicije, pa si ta opozicija seveda želi, da bi mi naredili vse, kar oni niso, pa so imeli večinoma časa škarje in pa platno v rokah. Vsaj tako sem razumel. In čisto za konec mimogrede sprašujem za prijatelja: je Branko Masleša že pokazal svojo diplomo? Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlagam, da se vsi držimo okvirjev vsebine zakona. Ostale telovadbe pa da se uporabijo kje drugje. Kot zadnja dobi besedo še Iva Dimic. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik Državnega zbora. Spoštovani državni sekretar in minister! Kolegice in kolegi! Res je, danes obravnavamo deseti protikoronski paket, ki naj bi pomagal reševati slovensko gospodarstvo, slovensko zdravstvo, šolstvo, kmete. Skratka, je paket ocenjen na približno 180 milijonov, ki gre dejansko direktno do ljudi. S tega vidika res ne razumem tako nasprotovanje že ostalih paketov, na današnjem pa še najbolj, sem spremljala današnje razprave, da razpravljamo na točki ko se ljudem pomaga s konkretnim denarjem. To ni leto 2012, ko smo sprejemali ZUJF in smo gledali po postavkah kje bomo jemali. Mi danes z desetim paketom dodano vnašamo v Slovenijo, v slovensko gospodarstvo, zdravstvo, starejšim, novorojencem, gospodarstvu, bom rekla, ogromno je tega, tako kot je rekel moj predhodnik kolega, mogoče niso vsi prebrali kaj vse je naslovljeno in se vnaša 180 milijonov. In glej ga zlomka, tak odpor do tega, da ljudem pomagamo. Pa se bom dotaknila najprej starejših. Bilo je že povedano danes večkrat, da se dogaja solidarnostni dodatek upokojencem z najnižjimi pokojninami, brezposelnim prejemnikom nadomestil iz invalidskega zavarovanja in uživalcem poklicnih pokojnin v znesku 300 evrov, če imajo do 500 evrov pokojnine, potem 230 in pa 130 evrov, če prejemajo pokojnino v znesku od 612 do 732 evrov. Se pravi, se daje dodatno pomoč ljudem. Pa ne smemo pozabiti kaj se je vse v tem času te vlade zgodilo in kaj se je dalo. Ravno nismo pozabili na starejše. Izredno uskladitev pokojnin za 2 % decembra lani 94 milijonov, redno letno usklajevanje pokojnin za 3,2 % 172 milijonov, solidarnostni tako imenovani protikoronski dodatek vsem nižjim pokojninam 67 milijonov, redni letni dodatek pokojninam 139 milijonov. To je bilo v preteklem letu. Sedaj ponovno dodajamo. In ne razumem nasprotovanja na točki, kjer dejansko pomagamo tistim starejšim, ki dejansko se težko prebijejo skozi mesec. Seveda prejmejo solidarnostni dodatek v višini 150 evrov tudi starejši člani ali nosilci kmetij in solidarnostni dodatek prejmejo tudi vojni veterani, vojni invalidi in prejemniki nadomestila za invalidnost. Vse to do 31. 12. 2021 je rok, da to prejmejo. Se pravi, da je potem glede na to, da tako pozitivno naslavlja ta protikoronski paket da se ljudi, tiste, ki potrebujejo pomoč, in kljub vsemu tako nasprotovanje. Zdi se mi še zelo pomembno omeniti to, da v delu zakona o delovnih razmerjih se delavcem, ki so v letu 2021 zaradi nujnih delovnih potreb povezanih z obvladovanjem Covid.19 niso mogli izrabiti vsega preostalega dopusta iz leta 2020, zato se omogoča, da ga izrabijo najpozneje do 1. aprila 2022. Dopust za leto 2021 pa lahko izrabijo do 31. 12. 2022. SE pravi, da tukaj zagotovo naslavljamo tiste, ki so reševali krizo epidemije. To so zdravstveni delavci. Ne bo jim dopust propadel, ne bo se jim izničil, ampak bodo lahko ta dopust pokoristili vse do konca leta 2022. Mislim, da je to tudi taka pomembna zadeva na področju ukrepov, ki jih naslavlja ta zakon, ki ga imamo danes pred seboj. Drugi, če še omenim mogoče ni bilo danes toliko slišati o temu, pa se mi zdi, da je prav. Kaj prinaša ta protikoronski paket 10? Res je, danes je bilo slišati od kolega, Aleksander je rekel, nikjer ni nobenega obveznega cepljenja klub temu, da smo dobili izjemno izjemno veliko število elektronske pošte. Ampak prinaša nekaj, prinaša odgovornost za škodo, ki nastane osebi zardi cepljenja proti nalezljivi bolezni COVID-19 in uporabe ali aplikacije zdravila za zdravljenje COVID-19. Tukaj pa je tudi korak naprej. Priznava in seveda daje odgovornost za nastalo škodo. To je terma o kateri bi se morali pogovarjati. Ali je država odgovorna do tistih, ki so se seveda cepili in so imeli potem zaplete? Eno leto že poslušamo kaj je vse narobe, pa vendarle na tej točki zadeve gredo naprej. Kar se mi zdi pomembno pa je bilo danes že večkrat poudarjeno in bom tudi sama še enkrat, se mi zdi, da je potrebno povedati, da so tudi ukrepi na področju zaščite, reševanja in pomoči. Kdo so trenutno tisti, ki na terenu sploh v prejšnjem tednu, ko smo imeli akcijo cepimo se, pomagalo. Kdo je bil tisti, ki je v prvi vrsti pomagal in je seveda se dal na razpolago, da smo lahko v Sloveniji, lahko rečem danes, uspešno opravili to nalogo, tedensko nalogo cepimo se. To so prostovoljci, ki pomagajo pri oskrbi bolnikov v zdravstvenih in socialno-varstvenih ustanovah, za to jim pripada dodatek za izpostavljenost nevarnostim in posebne obremenitve v višini 30 evrov na posamezni dan. Dodatek pripada tudi dijakom in študentom in sicer v višini 25 evrov na posamezni dan. In seveda tudi oni so tisti, ki so dejansko pomagali in je iz tega naslova lahko samo naslovimo kot hvaležnost, da so se čutili nagovorjene, in da lahko so dali vse na razpolago, ker smo pač vsi potrebovali to pomoč. In še enkrat, turistični boni bodo omogočali tudi v prihodnjem letu, da bodo ljudje jih lahko izkoristili. To je pozitivna gesta te Vlade. To daje podaljševanje, daje možnost, da bodo res lahko vsi na nek način se mogoče tudi malo odpočili od vsega tega pritiska, ki ga povzroča koronavirus. To jet udi želja vseh nas. In mislim, da take razprave, te razprtije res ne vem kam peljejo. Ne peljejo naprej in tudi, če je kdo danes, pa sem slišala, je rekel, komaj čakam, da bo 24. april. Ali veste kaj pravijo? Človek obrača, bog obrne.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Še Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Naj povem, da na začetku se nisem imel namena oglašati, ampak je bilo kar nekaj stvari za razpravljati, tako je dobro, da tudi tukaj zelo jasno obelodanimo. Prvič. Jaz se bi tukaj na prvem mestu rad zahvalil spoštovanemu ministru, ki je skoraj ves čas v dvorani, čeprav pozicija vsako minuto, ko je šel ven, izrabila to priložnost, da je to obelodanila. Naj povem, da mogoče na opozicija ta zadeva današnja razprava je tako pomembna da, ampak jaz nisem tak, da bi mogoče omenil, da so danes trenutno sedaj samo štirje opozicijski poslanci v dvorani oziroma poslanci koalicije KUL. Ampak pustimo, pustimo, to ni današnja tema. Zdaj, kar se tiče in glede zadolženosti naj povem, da Slovenija svojo zadolženost glede na BDP povečala manj od povprečja držav Evroobmočja in Evropske unije. To je treba državljanom in državljankam jasno povedati. Zato je Slovenija se zadolžila manj kot povprečna država Evroobmočja oziroma Evropske unije, zato je vladna koalicija torej nadpovprečne rezultate dosegla s povprečnim zadolževanje. Zato imamo tudi najnižjo brezposelnost v Sloveniji, nižjo kot je bila pred samo krizo. Zdaj, moji kolegi, kolegica pred mano iz strani opozicije je, citiram, je rekla, za vas je pač pomemben kapital in posameznik, za nas pa je pomembna država, družba, skupnost in tako naprej. Zdaj, za Novo Slovenijo, mi radi gradimo državo od spodaj navzgor. Se pravi, za nas je najprej pomemben posameznik, vsak posameznik, ker vemo, da veliko posameznikov potem tvori državo in skupnost. Zaradi tega se zavzemamo za le zdravi in uspešni posamezniki lahko gradijo povezano skupnost in državo, zato PKP10 naslavlja ukrepe za najranljivejše in da se bodo še lahko v boljši in polni meri vključili v skupnost. Tukaj je razlika med nami in drugo stranjo. Zdaj, kar se pa tiče, je bilo že veliko povedanega. Jaz bi rad opozoril samo še na dve zadevi. Da tukaj nismo pozabili niti na gasilce. In če citiram, ne glede na določbo drugega odstavka pripada poklicnemu gasilcu v poklicnem jedru prostovoljne gasilske enote, ki izvaja naloge javne gasilske službe, poseben dodatek za izpostavljenost nevarnosti in posebne obremenitve v višini 65 % urne postavke osnovne plače za ure, kot je v času razglašene epidemije opravljal delo v rizičnih razmerah v letih 2020 in 2021. Mi na gasilce nismo pozabili in to tudi odpravljamo. Naj povem, da so osem takih gasilskih društev večino to občine že reševale, ampak zdaj rešujemo še tisti dve, ki niso videle te možne rešitve. In tukaj se tudi zahvaljujem državnemu sekretarju, ki je držal dano obljubo in se sedaj tudi rešujemo. Seveda danes ni v dvorani tistih, ki so na to najbolj perečo zadevo opozarjali, ampak saj težko je priznati, da es je tudi zadeva že prej rešila in sedaj dokončno rešila. Kar se pa tiče, bi pa rad omenil še eno zadevo, ki je mogoče nismo omenili. Jaz pozdravljam, da so nekatere stvari v PKP-ju notri, ki niso direktno povezane z epidemijo. In tukaj bi rad izpostavil lažje stalno bivanje v Sloveniji po repatriaciji. Predvsem omenjena sprememba, tukaj še enkrat moram povedati, nima povezave s COVID-19, ampak predlagana sprememba Zakona o odnosih Slovenije s Slovenci zunaj meja omogoča pridobivanje dovoljenj za stalno pridobivanje tudi Slovencem, ki nimajo državljanstva oziroma so ožji družinski člani repartiranih oseb slovenskega rodu. Jaz seveda to zadevo zelo pozdravljam. Eni seveda so se vozili z venezuelskim predsedniškim letalom, drugi pa rešujemo socialno krizo tistih ljudi, ki imajo slovenske korenine in so morali zbežati iz Venezuelo iz Slovenijo. In tukaj moramo državljankam in državljanom jasno pokazati, kakšno sliko oziroma kam nas želijo nekatere stranke tudi peljati. Na tem mestu se bom ustavil in bom še enkrat z velikim veseljem podprl sedanjo zakonodajo, ker vem, da bomo s tem pomagali najranljivejšim skupinam širom Slovenije. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 5. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev. Želi kdo besedo? Lidija Divjak Mirnik, izvolite. Imate besedo.
Hvala za besedo. Ja, pri tem amandmaju predlagamo dodaten drugi odstavek, ki se spremeni na način, da odločitev o tem, da bo izvajanje na daljavo, seveda sprejme pristojni minister/ministrica, ampak je lahko sprejeta, če so sočasno uvedeni tudi drugi ukrepi za preprečevanje širjenja COVID-19, s katerimi se preprečujejo množični stiki med ljudmi in ki seveda primerljivo bolj ali manj intenzivno posegajo v človekove pravice. In to je potem potrebno na vsakih 14 dni tudi, da rečem, še enkrat predelati. Zakaj? Zato, ker se nam v opoziciji zdi nedopustno, da bi spet zapirali šole pred zaprtjem gostinskih obratov, trgovin, da ne rečem cerkva. Torej takšen ukrep kot se je že zgodil, je absolutno preveč negativnih posledic pustil, zato želimo, da se spremeni na način kot sem povedala. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 7. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo razpravljati? Ne želi, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem amandma poslanskih skupin LMŠ in SD za novi 10.b člen. Želi kdo besedo? Ne želi, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 4.b poglavje in 12.b člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo besedo? Lidija Divjak Mirnik, izvolite.
Tukaj predlagamo črtanje tega 4.b poglavja 12.b člena. Zakaj z amandmajem predlagamo črtanje, ki sočasno podaljšuje možnost, da občine za svoje ožje dele, kot so vaške, krajevne skupnosti ali četrtne skupnosti, lahko izvajajo naročila storitev ali blaga mimo postopkovno javnega naročanja? Namen postopkov javnega naročanja je zagotavljanje enotnih in pa enakopravnih pogojev za sodelovanje zainteresiranih ponudnikov, katerih cilj je izbor najkvalitetnejšega ponudnika blaga ali storitev z vsemi potrebnimi znanji in izkušnjami, ki bo naročilo izvedel na transparenten način. Namreč to, da se delajo zdaj pa neke izjeme, da krajevne skupnosti, pa četrtne skupnosti zdaj kar naenkrat lahko kar naročajo neke stvari brez javnega naročanja, je absolutno nedopustno. Pa ne bom tukaj špekulirala, da se to počne s kakšnim drugim namenom, zato predlagamo v opoziciji črtanje. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ne želi, zato zaključujem razpravo. Amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 22.a členu je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja za novi 22.aa člen, zato bomo o amandmajih k tema členoma razpravljali skupaj. V razpravo torej dajem 2 amandmaja poslanskih skupin SDS, NSi in SMC, in sicer k 22.a členu ter za novi 22.aa člen. Želi kdo besedo? Ne želi, zato zaključujem razpravo. Amandma Poslanske skupine SAB k 7. poglavju je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 33. členu, zato bomo o njiju razpravljali skupaj. V razpravo dajem 7. poglavje in 33. člen ter 2 amandmaja Poslanske skupine SAB. Želi kdo besedo? Ne želi, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 35. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? Ne želi, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 11.a poglavje in 40.a člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev in amandma Poslanske skupine Levica k 40.a členu. Želi kdo besedo? Mag. Bojana Muršič, izvolite.
Ja, hvala lepa, podpredsednik, za besedo. V opoziciji predlagamo črtanje tega člena, kajti 11.a poglavje in novi 40.a člen določa odstop od predpisa, ki ureja sistem plač v javnem sektorju. Za plačno skupino E, delovna mesta na področju zdravstva in E1, zdravniki in zobozdravniki se določa, da se do 31. 12. 2022 ne uporablja omejitev drugega odstavka tega predpisa, ki ureja sistem plač v javnem sektorju. Ta določa, da je v plačnih skupinah C1 do J3 mogoče doseči največ 57. plačni razred. Interventni zakon, ki ga imamo danes na mizi, nikakor ni mesto za takšne spremembe. Te spremembe bi morale biti sprejete v dialogu s sindikati. PKP 10 je obravnavan po nujnem postopku, torej tega dialoga nikakor ni bilo. Ni se opravila tudi ne javna razprava. Javnost je bila pri tem žal izključena. Prav tako bi bil takšen člen sprejet brez socialnega dialoga. Novi 40.a člen pa je koalicija predlagala kar z amandmajem, ki je bil vložen le nekaj ur pred obravnavo tega predloga zakona na matičnem delovnem telesu. Plače v javnem zdravstvenem sistemu ne moremo sprejemati z amandmaji k interventnemu zakonu, pač pa s spremembami področne zakonodaje, ki še enkrat morajo biti usklajene s ključnimi deležniki v dialogu in tudi usklajene. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ne želi, zato zaključujem razpravo. Amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC za novi 40.a člen je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k naslovu 15. poglavja in z amandmajem k 40.f členu, zato bomo o amandmajih k naslovu tega poglavja in k tema členoma razpravljali skupaj. V razpravo dajem tri amandmaja Poslanski skupin SDS, NSi in SMC in sicer za novi 40.a člen k naslovu 15. poglavja in k 40.f členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 11.b poglavje in 40.b člen ter amandma Poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 40.c člen ter amandma Poslanski skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 41. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 45. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podpoglavje 1.a in amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 46.a člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC ter amandma Poslanske skupine SAB. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 46.b člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem podpoglavje 1.c in 46.c člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 53. člen ter amandma Poslanske skupine SAB. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 55. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 56. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 69. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 10. poglavje in 71.a člen in amandma Poslanskih skupin LMŠ, Levica in SAB, amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 71.a členu ter amandma Poslanske skupine Levica k 71.a členu. Andreja Zabret, izvolite. Imate besedo.
Hvala. Jaz bom tukaj, kar vse amandmaje in vse člene skupaj razložila. Gre za amandma, ki je pripravljen na predlog Zbornice računovodskih servisov namreč leto 21 je bilo pač izredno težko in vsi ukrepi, ki so jih vsebovali interventni zakoni za pomoč gospodarstvu zlasti finančni ukrepi, ki so bili so občutno povečali tudi obseg dela računovodskim servisom in glede na izreden pritisk v zvezi z delom računovodskih servisov in pa na okrnjeno delovanje zaposlenih v računovodskih servisih tudi, zaradi povišanega števila okuženih in obolelih ter posledično tem povečanimi izostanki iz dela, zaradi višje sile je onemogočalo ustrezno načrtovanje delo ob zahtevanih predpisanih rokih za oddajo različnih poročil državnih in drugim organom, zato so predlagali in to nam je bilo v opoziciji tudi smiselno podpreti tudi po vzoru prejšnjih PKP, kjer je bilo že podaljšano oddajanje letnih poročil in drugih dokumentov bi bilo smiselno sprejeti, kot sem rekla, naslednje ukrepe, ki jih predlagamo z amandmaji za nove 71. do 71.d člena. Gre pa za podaljšanje roka za predložitev davčnega obračuna akontacije dohodnine od dohodka iz dejavnosti, podaljšanje roka za predložitev davčnega obračuna davkov od dohodkov pravnih oseb, podaljšanje roka za pripravo in posredovanje zaključnih računov in letnih poročil za leto 2021, ki se oddajata na AJPES, in sicer za dva meseca. To pomeni, do 31. maja 2022. Podaljšanje roka za priglasitev ugotavljanja davčne osnove z upoštevanjem normiranih odhodkov za določitev nove zavarovalne osnove v letu 2021, najpozneje za mesec junij. In pa podaljšanje skrajnega roka za sestavo in odpremo informativnega izračuna dohodnine za leto 2021, kar bi pomenilo iz 31. maja 2022 na 30. junij 2022. S tem bi vsekakor računovodskim servisom olajšali delo in s tem tudi poskrbeli za verodostojne in pa kvalitetne oddaje letnih poročil.
Hvala lepa. Besedo dobi še mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz se bom dotaknila 71.a člena, to se pravi uporabo sredstev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja za financiranje zdravstvenega sistema. Z amandmajem predlagamo spremembo tega člena na način, da se trenutna vsebina, ki ureja zagotovitev sredstev za financiranje nekaterih ukrepov pri zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije umakne iz predloga zakona. Zakaj? Zaradi tega, ker namreč ni jasno razvidno koliko sredstev je za to predvidenih in koliko se jih bo lahko in kje se bodo lahko le-ta počrpala. S spremenjenim besedilom 71.a člena pa želimo zagotoviti uporabo sredstev dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja za financiranje zdravstvenega sistema bolj natančno, za programe v zdravstveni dejavnosti oziroma zdravstvene storitve specialistične bolnišnične dejavnosti, kjer so čakalne dobe najdaljše. V skladu z zakonom o zdravstvenem varstvu, se pravi 62. členu zavarovanja dopolnilno zdravstveno zavarovanje predstavlja javni interes v Republiki Sloveniji, ki se izvaja po načelih medgeneracijske vzajemnosti in vzajemnosti med spoloma med vsemi zavarovanci dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Skupaj, se pravi, z obveznim zdravstvenim zavarovanjem predstavlja del socialne varnosti zavarovanih oseb po sistemski zdravstveni zakonodaji. Dopolnilno zdravstveno zavarovanje je namenjeno kritju razlike med vrednostjo zdravstvenih storitev, ki ga pokriva obvezno, ki ga ne pokriva obvezno zdravstveno zavarovanje. Ker pa je bilo v času epidemije v letošnjem letu bistveno zmanjšan dostop do zdravstvenih storitev obstaja zaostaja zavarovalnicam, ki izvajajo dopolnilno zdravstveno zavarovanje nesorazmeren del zbranih sredstev iz dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Ker pa je bila tudi otežena in onemogočena dostopnost pravice do zdravstvenih storitev je potrebno ta sredstva iz dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja nameniti programom zdravstveni dejavnosti oziroma zdravstvenim storitvam specialistične bolnišnične dejavnosti tam kjer so čakalne dobe najdaljše. Teh pa vemo, da je kar dosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ne želi. Zaključujem razpravo. Amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in Nepovezanih poslancev za naslov poglavja 11 začasni ukrepi na davčnem področju je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja za nove 71.b, 71.c, 71.č, 71.d in 71. e člene, zato bomo o teh amandmajih razpravljali skupaj. V razpravo dajem torej dva amandmaja poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in Nepovezanih poslancev za naslov poglavja 11 Začasni ukrepi na davčnem področju ter za nove 71.b, 71.c, 71.č, 71.d in 71. e člene. Želi kdo besedo? Ne želi, zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes pol ure po prekinjeni 3. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA – TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST, v okviru nujnega postopka.VREDNOST, v okviru nujnega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, dajem besedo ministru, mag. Andreju Širclju. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! S predlagano spremembo Zakona o davku na dodano vrednost se v slovenski pravni red med drugim implementirajo štiri evropske direktive, in sicer, prvič; s pravili za določitev kraja opravljanja storitev in dobave blaga pri e-trgovanju se kraj obdavčitve blaga in storitev z države sedeža dobavitelja prenese na državo članico, kjer je blago potrošeno. Drugič; z ukinitvijo oprostitve davka na dodano vrednost ob uvozu pošiljk do 22 evrov, se izenači obdavčitev nakupov manjših vrednosti iz uvoza z nakupi v Sloveniji. Tukaj bi rad povedal, da na podlagi direktive je ta rešitev že uvedena v slovenski pravni red. Tretjič; na področju skupnih obrambnih prizadevanj unije, se bodo s 1. julijem 2022, izenačena pravila pri uvozu in nabavi blaga in storitev, s pravili, ki že veljajo za NATO. Četrtič; uvaja se oprostitev plačila davka na dodano vrednost za uvoz in nabave blaga in storitev, ki jih v Slovenijo opravijo organi unije, ko so to blago in storitve namenjene brezplačni razdelitvi državam članicam za odzivanje na pandemijo Covid-19. Tudi ta pravila se pri nas že uporabljajo. Pomemben del novele pa so tudi poenostavitve za davčne zavezance in davčni organi in seveda tisti ukrepi, ki sledijo okoljski politiki. Med temi želim poudariti naslednje; davčni zavezanci bodo imeli pravico do odbitka davka na dodano vrednost pri nabavi motornih vozil, osebnih motornih vozil, osebnih vozil, brez izpustov Co2, za poslovno rabo. To se pravi, takrat, če bodo uporabljali to vozilo, to osebno vozilo izključno za službeni namen, če pa bodo ga uporabljali tudi za zasebne namene, potem bodo morali upoštevati izračun, ki omogoča, da davčni zavezanec upošteva le del vstopnega davka na dodano vrednost. Pomemben ukrep je tudi obveznost identifikacije oziroma ukinitev obveznosti identifikacije za namene davka na dodano vrednost za davčnega zavezanca, ki nima sedeža v Sloveniji, kadar ta opravlja dobave, za katere mora plačati ta davek prejemnik blaga oziroma storitev. Pri tej ukinitvi gre za poenostavitev. Za davčne zavezance, ki prvič predlagajo v obračun davek na dodano vrednost, se pravi, so novi davčni zavezanci, se predlagata poenostavitev in sicer, se ukinja, da ta davčni zavezanec predloži dodatno dokumentacijo seznam prejetih in izdanih računov. Ukinja se prag za obvezen vstop kmetov v sistem davka na dodano vrednost, kar z drugimi besedami pomeni, da danes je ta prag 7 tisoč 500 evrov. To se dejansko ukinja. Ukinja se tudi obveznost izročitve računa v papirni obliki kupcu, razen v primeru, ko kupec takšen račun zahteva, da se mu ga izroči. Tukaj seveda to nima nobene povezave z samo izdajo računa, kajti še vedno bo moral davčni zavezanec izdat račun, bo evidentiran v blagajni, bo evidentiran kjerkoli drugje, samo ta račun se ne bo izročil. Predlagane spremembe bodo zaradi novih [[znak za konec razprave]] pravil [[?]] na področju e-trgovanja, poenostavitev pravil glede davka na dodano vrednost in tudi znižanja bremena za nakupe vozil brez izpustov CO2 za poslovno rabo pozitivno vpliva le na gospodarstvo. Hkrati bodo nekatere rešitve tudi pozitivno vplivale na prihodke državnega proračuna. In ti pozitivni učinki [[…]] [[znak za konec razprave]] se dejansko tudi že kažejo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, ob upoštevanju tega, kar sem navedel, in ob upoštevanju rešitev v zakonu predlagam, da predlog novele Zakona o davku na dodano vrednost podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Robertu Polnarju. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci. Odbor za finance je na 68. nujni seji, 23. decembra letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejem poslala oziroma predložila vlada s predlogom za obravnavo po nujnem postopku. V poslovniškem roku so amandmaje vložili poslanske skupine SDS, NSi in SMC k 10 členom in Poslanska skupina nepovezanih poslancev k 2 členoma. V uvodu je minister za finance predstavil cilje in poglavitne rešitve predloga zakona. Povedal je, da se uvajajo poenostavitve in uskladitve z direktivami Sveta Evropske unije, ki bodo pripomogle k nadaljnji modernizaciji sistema obdavčevanja dobav blaga in storitev z davkom na dodano vrednost. S spremenjenimi pravili za obračunavanje DDV se pričakujejo tudi pozitivni učinki na prihodke državnega proračuna iz tega naslova. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da je posebnost tega zakona predlagana razveljavitev pravilnika o obveznosti glede davka na dodano vrednost v zvezi z direktivami Sveta Evropske unije, ki veljajo za opravljanje storitev in prodajo blaga na daljavo. Ob tem je opozorila na 147. člen Ustave, ki določa, da davke predpisuje država z zakonom, zaradi česar je s pravilnikom določena davčna obveznost ustavno sporna. Izpostavila je še pripombo k 33. členu, pri čemer je opozorila na celo paleto identifikacijskih podatkov davčnih zavezancev v zakonu, ki ima vsaka svoj namen, in s tem izrazila potrebno po poenotenju izrazov za isto vsebino. Povedala je, da so bile nekatere pripombe službe z vloženimi amandmaji poslanskih skupin koalicije upoštevane, nekatere pa ostajajo v pisni pripombi. Komisija Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance je obravnavala predlog novele Zakona o davku na dodano vrednost in ga podpira. Rešitve po njihovem gredo predvsem v smeri poenostavitve zakona, postal pa bo tudi odpornejši na potencialne goljufije in prijaznejši do podjetij. V razpravi je bilo izpostavljeno stališče, da je to še eden v vrsti zakonov, ki zmanjšujejo prihodke državne blagajne, saj pomaga podjetjem pri nabavi dragih električnih luksuznih vozil. Nekateri razpravljavci pa so pozdravili pomoč podjetjem pri nakupu električnih vozil in poudarili, da gre v večjem delu za tehnični zakon in prenos direktiv, zato predlogu ne bodo nasprotovali. Pojasnili so, da je bil obravnavani predlog zakona že obravnavan julija letos in ni bil sprejet, in pri tem poudarili, da se bodo z njim v pravni red implementirale 4 evropske direktive in 1 izvedbena uredba, s čimer se že zamuja, saj je bil rok za implementacijo 1. julij 2021. Zaradi navedenega in zaradi možnih denarnih posledic je pomembno, da se predlog zakona sprejme. Resda je večinoma tehnično usmerjen in se nanaša predvsem na poenostavitve in odpravo administrativnih ovir za zavezance za plačilo DDV ter izvajalcev njihovega vplačevanja. V zvezi z opozorili na predvidene manjše prihodke v državnem proračunu pri davčnem razbremenjevanju nakupa električnih vozil pa je bilo poudarjeno, da je predlog v skladu z okolju prijazno naravnano politiko. Odbor je sprejel amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k desetim členom in ni sprejel amandmajev poslanskih skupin Nepovezanih poslancev k dvema členoma. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona pa je tudi sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališča Poslanske skupine Levica bo predstavil Primož Siter.
Dober dan! Pred nami so spremembe Zakona o davku na dodano vrednost, vnovična etapa vladen več zakonske ofenzive v rušenju slovenskega javnofinančnega sistema. Vlada tudi s tem zakonom iz žepov šibkih daruje najpremožnejšim in s tem izpodbija osnovo za normalno delovanje socialne države, javnega šolstva, javnega zdravstva, kulturi, športa, znanosti in razvoja. Skratka, žrtvuje napredek in blaginjo za luksuz peščice. Najbolj povedanim tudi plastičen primer tega izpričujočega zakona je odbitek DDV za električna vozila, recimo. Preplet krilatico družbeni pravičnosti, pravičnem prehodu in odgovornosti v boju proti podnebnim spremembam ni drugega kot novo davčno darilo menedžerski kasti. Podjetja bodo lahko uveljavljala odbitek, ki je postavljen zelo visoko, pri 80 tisoč evrih, podjetja bodo lahko neobdavčeno nabavljala draga luksuzna vozila. Da ja darilo najpremožnejšim menedžerjem še bolj prozorno, zakon nadalje sploh ne določa omejitev davčne oprostitve glede na obseg rabe vozil v poslovne ali osebne namene. Torej, davčne odpustke bodo podjetja lahko koristila tudi za to, da bodo vodstvenim kadrom zagotavljala drage tesle za osebno rabo. Spomnimo enako sporne davčne odpustke za nakup električnih vozil je Vlada vrinila tudi v novelo Zakona o dohodnini s katerim se ukinja plačilo dohodnine od bonitete za uporabo električnih vozil. S tisto uredbo bo menedžer na račun socialne države, javnega šolstva, zdravstvenega sistema, itn., vsako leto privarčeval dodatnih 7 tisoč 500 evrov. skoraj letni proračun družine, ki živi na minimalni plači. Vladna davčna reforma je polna takšnih bombončkov za zasebni kapital, ki se prodajajo kot zelena politika. Tudi v vladni noveli Zakona o davku na dobičke pravnih oseb so olajšave za vlaganje podjetij v tako imenovani digitalni in zeleni prehod, ki nas bodo po oceni Vlade na letni ravni stale več kot 16 milijonov evrov. To je še en ukrep s katerim naj bi Vlada dokazala, da je zavezana reševanju okoljske krize in zmanjševanju izpustov CO2. A gre za metanje peska v oči. Ta ista Vlada je v noveli Zakona o davku na motorna vozila iz proračuna podarila 29 milijonov evrov davčnih odpustkov bogatašem za nakupe potratnih in okoljsko škodljivih luksuznih vozil. Zdaj pa se spet pretvarja, da bo z novimi odpustki privatnikom reševala okoljsko krizo. Še kdo verjame? Pri uvajanju davčnih olajšav za nakupe in rabo električnih vozil gre za zgrešeno okoljsko politiko. Promet je v Sloveniji res največji vir emisij toplogrednih plinov, a rešitev za ta problem ni spodbujanje električnih vozil in hibridov katerih cene se gibljejo med 20 tisoč in 170 tisoč evri recimo, in ki si jih velika večina prebivalk in prebivalcev tako ali tako sploh ne more privoščiti. Rešitev za okoljsko krizo na področju prometa ni zamenjava vseh osebnih vozil z električnimi, temveč okoljsko vzdržen in cenovno dostopen javni potniški promet, ki bo potrebo po vseh osebnih vozilih reduciral na minimum. V Levici v celoti zavračamo vsa poglavja vladnega mešetarjenja z javno blagajno, ki ga arhitekti sami lažno kronajo z obetajočim nazivom davčna reforma. Delavcem, upokojencem, kmetom, brezposelnim, študentom, prekarcem, okolju in vsem, ki niso menedžerji najvišjega ranga prinašajo le škodo, zato bomo tudi ta poskus zavrnili v zavedanju, da bomo to škodo, ki jo je Vlada v imenu zasebnih interesov peščice pustila za seboj popravljali še nekaj let. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati bo predstavil Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi. Narava obstoja države zahteva zagotavljanje nekaterih dobrin in storitev, ki so nujno potrebne za njeno delovanje. Naloga država je namreč ustvariti okvir, ki zagotavlja varnost in urejenost sobivanje ter okolje, v katerem ima posameznik možnost, da razvije svoje potenciale, množi svoje talente, uresničuje svoje sposobnosti, si ustvari družino. Seveda mora država za financiranje zagotavljanja teh svoboščin, dobrin in storitev oblikovati mehanizem, preko katerega državljani določen del svojega dohodka prispevajo v skupen državno proračun. Koncept davkov sam po sebi torej pomeni poseg v lastnino pravico posameznika, ki pa je utemeljen in upravičen v nujnosti oblikovanja države in delovanja njenih sistemov. Ker gre pri določanju davkov za sicer upravičen poseg v lastninsko pravico posameznika je pri vzpostavitvi davčnega sistema potrebna velika mera racionalnosti in previdnosti. Davčna zakonodaja pa lahko zasleduje tudi nekatere druge specifične cilje ta novela Zakona o DDV denimo med drugim pomeni tudi doprinos k trajnostni in zelene mobilnosti. Predlog zakona namreč uvaja možnost odbitka DDV pri nabavi električnih motornih vozil, če so ta vozila namenjena upravljanju dejavnosti zavezanca ter sta izpolnjena naslednja dva pogoja. Motorno vozilo je brez izpustov ogljikovega dioksida in vrednost motornega vozila z vključenim obračunanim DDV in drugimi dajatvami ne presega 80 tisoč evrov. Ne bo torej več pomembno za kakšno dejavnost se vozilo uporablja. V zvezi z navedenimi vozili se lahko uveljavlja tudi pravica do odbitka DDV pri nabavi goriv, maziv, nadomestnih delov ter storitev tesno povezanih s tem. Ob predpostavki, da bodo zavezanci za DDV letno nabavili okrog 500 električnih vozil po povprečni ceni 50 tisoč evrov bi možnost odbitka DDV za te nakupe pomenilo v prvem letu uveljavitve zakona za nekaj več kot 2 milijona evrov, v naslednjem letu pa 4,5 milijona evrov nižje prihodke državnega proračuna iz naslova davka na dodano vrednost. Predlog zakona naslavlja tudi cilj poenostavitve davčne ureditve za kmete. Z namenom poenostavitve delovanja sistema DDV za kmete in v izogib vsakoletnim administrativnim obveznostim preverjanja obsega katastrskega dohodka in obdavčljivi subvenciji ter posledičnega identificiranja kmetov za DDV po uradni dolžnosti se odpravi prag za obvezni vstop kmetov v sistem DDV. Gre za mejo katastrskega dohodka vseh članov kmečkega gospodarstva za zadnje koledarsko leto v višini 7 tisoč 500 evrov. Oranja pa se možnost davčnega zavezanca, da poračun del svojega vstopnega DDV s pavšalnim nadomestilom ter tudi možnost, da se tudi taki kmetje prostovoljno vključijo v sistem DDV. Obveznosti izdaje računov za namene DDV za dobave blaga in storitev, ki jih davčni zavezanec opravi kupcem na ozemlju Slovenije se dopolni z obveznostjo izročitve računa kupcu le, če kupec to zahteva. Obrazec za DDV ne bo več predpisan s pravilnikom, ampak bo objavljen v e-davkih pri čemer bodo za vsako polje objavljena tudi podrobnejša navodila za izpolnjevanje. S tem bo dana davčnemu organu večja fleksibilnost za dodatne obrazložitve pol, da se davčnim zavezancem zagotovi jasnost [[znak za konec razprave]] in pravno varnost, katere transakcije je potrebno vpisati v določeno polje. Zakon prinaša več pozitivnih sprememb za zmanjšanje administrativnih obremenitev, izboljšuje položaj majhnih kmetov ter doprinos na področju zelene mobilnosti. Zato bomo predlog v Poslanski skupini Nova Slovenija – krščanski demokrati podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani. Bistvo tega zakona bi moral biti pravočasen prenos evropskih določb na področju obračunavanja davka na dodano vrednost, ki naj bi dodatno obremenjevale državni proračun, a temu ni tako. Vlada je zakon pripravila v več mesecih zamude, zaradi česar tvega denarno kazen Evrope. Obenem je vanj vključila tudi nekatere rešitve, ki niso ne nujne in ne potrebne. Zakon namreč uvaja pravico do odbitka celotnega DDV-ja za osebna električna vozila za službeno rabo, če njihova vrednost ne presega 80 tisoč evrov. Gre za ukrep okoljske politike, ki sam po sebi ni slab, vendar je danes, v času izropanega državnega proračuna, zaradi katerega se bo Slovenija prihodnje leto morala zadolžiti za najmanj 5 milijard evrov, glavno vprašanje ali je ta ukrep nujen in potreben. Vsak zakon, ki ima finančne posledice, danes predstavlja tveganje za vzdržnost javnih financ. Po novem se bo kupcu račun v papirni obliki izročil le, če ga bo izrecno zahteval. Po tem, ko smo si leta prizadevali za zajezitev sive ekonomije, vzpostavitev sistema davčnih blagajn in kaznovali državljane, ki niso vzeli računa, je danes vse drugače. Reklamni državni slogan »Vklopi razum, zahtevaj račun« je postal brezpredmeten, saj so davki v tej državi očitno postali glupi. Zakon večinoma vsebuje dobre rešitve, ki bodo pripomogle k digitalizaciji in poenostavitvi sistema obdavčevanja dobav blaga in storitev, zlasti kadar gre za čezmejno elektronsko trgovanje. Plačila in prijave DDV-ja bodo potekale preko spletnega portala, ki bo moral biti vzpostavljen že 1. julija letos. Ena od novosti, ki bo nekoliko zvišala prihodke proračuna, je uvedba plačila DDV-ja za vse dobave iz tretjih držav. Do sedaj je namreč veljalo, da so dobave v vrednosti do 22 evrov DDV-ja oproščene. Zavedati se moramo, da zasluge za te dobre zakonske rešitve ne gre pripisati vladi, saj so te nastale pod okriljem Evropske unije. Edina naloga slovenske vlade je bila, da evropske rešitve prenese v domačo zakonodajo pravočasno, kar ji je spodletelo. Vlada je svoje delo opravila z linijo najmanjšega odpora, saj je praktično le prekopirala določila evropskih direktiv. Rezultat tega je nejasen, nedodelan in neustrezno obrazložen zakon. Vlada je dobila novo priložnost in dodaten čas, da zakon ustrezno pripravi, saj je identičen vladni zakon že padel na julijski seji, a niti te ni izkoristila. Ob tem tvega ponovno zavrnitev zakona in denarno kazen Evropske unije. Ali ste vedeli, da naša ustava določa, da se lahko davčne obveznosti predpišejo samo z zakonom, ki ga sprejema parlament? Ta del ustave očitno ne velja, kadar je na oblasti SDS, saj so nove davčne obveznosti predpisali kar s pravilnikom, ker za zakon v parlamentu niso dobili zadostne podpore. Glede na vztrajno vpitje opozicijske SDS o nepravičnem dvigu DDV-ja v času spopada s prejšnjo gospodarsko krizo smo v noveli pričakovali obljubljeno znižanje, a smo tak predlog iskali zaman. Stopnje DDV-ja ostajajo nespremenjene. Očitno je danes koalicija SDS dojela obseg negativnega vpliva na javne finance, ki bi ga imelo takšno znižanje davka na dodano vrednost. V Poslanski skupini SAB v tej javnofinančni situaciji dodatnih tveganj za javne finance ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavil mag. Dušan Verbič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovani minister, državna sekretarka, poslanke in poslanci, prav lep pozdrav. Pred seboj imamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost, ki bo v prvi vrsti služil kot podlaga za prenos evropskih direktiv. Rok za prenos teh direktiv je potekel že julija, a se z današnjim sprejemom novele lahko izognemo kazni zaradi nepravočasnega sprejetja. S predlaganim Zakonom o davku na dodano vrednost se obstoječi zakon dopolnjuje z določbami v okvirih direktiv Sveta Evropske unije in izvedbene uredbe Sveta. Obenem pa se s predlagano novelo uvajajo prepotrebne poenostavitve sistema obdavčevanja in plačevanja DDV za čezmejne storitve in kupovanje blaga na daljavo. Cilj predloga, kot ga opredeljuje vlada, razumemo kot administrativno poenostavitev izpolnjevanja davčnih obveznosti za davčne zavezance in razbremenitev tako davčnih zavezancev kot tudi davčnega organa. Naša davčna zakonodaja potrebuje takšne posodobitve, ki bodo sledile globalnim trendom in odgovarjala na sodobne potrebe gospodarstva. Prepričani smo, da je tudi novela Zakona o davku na dodano vrednost korak v smeri večje učinkovitosti slovenskega gospodarstva. Še enkrat je potrebno poudariti, da je gospodarstvo generator blaginje, razvoja in socialne varnosti v družbi oziroma državi. Naša vloga zakonodajalca pa mora biti osredotočena predvsem na to, da mu zagotovimo sodobno in zanesljivo okolje, znotraj katerega lahko krepi svojo konkurenčnost. Novela zakona med drugim predvideva tudi, da se bo račun v papirnati obliki izročil kupcu le v primerih, če bo le-ta to zahteval, kar sicer ne pomeni, da prodajalcem kupcu ne bo potrebno izdati. Menimo, da je čas, da začnemo izkoriščati potencial, ki ga ponuja digitalizacija. Imamo možnost, da s sprejemom novele zakona razbremenimo delovne procese izvajalcev raznih gospodarskih storitev, hkrati pa zmanjšamo pritisk, ki ga odpadni material vrši na okolje. V naši poslanski skupini se zavedamo, da imajo obdavčevanje, državna pomoč podjetjem in druge vrste državnih intervencij v gospodarstvu pozitiven vpliv na družbo. To se je nenazadnje še posebej nazorno pokazalo v času koronakrize, ko bi v primeru odsotnosti hitrih in preudarnih ukrepov danes gotovo govorili o gospodarski katastrofi širše razsežnosti. Zato je pomembno, da ohranimo razmerje med davčnimi prihodki in državnimi izdatki, kot je tudi predlagano s tem predlogom. Prepričani smo, da bo predlog novele Zakona o davku na dodano vrednost preko pospešene porabe na eni strani pozitivno vplival na prihodkovno stran državne bilance, na drugi strani pa zmanjševal administrativna bremena poslovnih subjektov. Na podlagi navedenih dejstev bomo v naši poslanski skupini novelo Zakona o davku na dodano vrednost podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci. Primarni cilj davčne politike je realizacija načrtovanih proračunskih prihodkov. Višina davčnih prihodkov v strukturi celotnih prihodkov je odločilnega pomena v funkciji doseganja proračunskih ciljev. Najpomembnejši finančni učinek davka na dodano vrednost se kaže v obsegu in relativni stabilnosti javnih prihodkov, ki jih zagotavlja. Obseg javnih prihodkov pa je povezan z opredelitvijo davčne osnove s številom in višino davčnih stopenj ter številom davčnih oprostitev. Davek na dodano vrednost ima praviloma široko davčno osnovo in visoko osnovno davčno stopnjo ob majhnem številu davčnih oprostitev in znižanih davčnih stopenj. Davek na dodano vrednost jev celoti prihodek državnega proračuna. Letni obseg prihodkov iz tega naslova je bil leta 2020 3 milijarde in 528 milijonov evrov, leta 2019 pa 3 milijarde in 817 milijonov. In tisto kar je pri tem najbolj pomembno, prihodki od DDV obsegajo gledano v daljšem časovnem obdobju med 35 in 40 % celotnih prihodkov proračuna in so njegov daleč največji vir. Korekcija davčnega sistema na področju DDV je potrebna zavoljo prenosa evropskih direktiv v slovensko prakso. Instrumenti za poenostavitev postopkov obračuna ter instrumenti za preprečevanje izogibanja plačil v DDV v trgovanju med državami članicami so v središču funkcionalne namembnosti teh evropskih direktiv. Spremembe in dopolnitve urejajo obveznost predhodne priglasitve uporabe posameznih oprostitev, neobveznost identifikacije za namene DDV davčnemu zavezancu, ki nima sedeža v Sloveniji ob izpolnjevanju določenih pogojev. Vsebino obračuna davka na dodano vrednost, ki omogoča davčnemu organu večjo prilagodljivost pri pojasnjevanju v sistemu e-davki, davčno olajšavo ob nakupu električnega vozila, celo serijo poenostavitev in administrativnih razbremenitev in pa predlog, da se račun v papirni obliki izda le na zahtevo kupca. Tu je potrebno poudariti, da ne gre za izogibanje izdajanju računov. Račun bo vsekakor izdan in bo evidentiran v vseh predpisanih blagajniških in računovodskih evidencah. Izpisan pa bo samo na zahtevo. Finančni učinki in odhodkovni strani obsegajo 2 milijona in 420 tisoč evrov, na prihodkovni strani pa kumulativno okoli 5 milijonov evrov, pri čemer jih ni mogoče popolnoma natančno okvantificirati. V primerjavi z letnimi prihodki, 3 milijarde in 800 milijonov evrov v letošnjem letu, so resnično minimalni. Proračun slovenske države ima v letošnjem letu 3 milijarde in 126 milijonov evrov primanjkljaja. Za leto 2022 pa je načrtovan primanjkljaj 2 milijardi in 741 milijonov evrov. V dveh letih torej 5 milijard in 600 milijonov. Zadeve so tu jasne, gre za odhodke, ki so nastali in še bodo nastajali za odpravljanje škode, ki jo je povzročila epidemija. Nevarnost pa, da primanjkljaj preide na področje nevzdržnega je velika, še posebej ob izvajanju politike nizkih davkov. Nizke davke sicer podpira veliko število državljanov, predvsem tistih, ki s tako politiko samo izgubljajo, kar je svojevrstno protislovje. Podpiranje politike nizkih davkov pomeni podzavestno sodelovanje v postopni destrukciji vseh socialnih funkcij države. Državljani na ta način podpirajo proces lastnega marginaliziranja in pri tem ogrožajo sedanjost in prihodnost, svojo in svojih otrok. Politika višjih progresivnih davkov in večje javne porabe dviguje kvaliteto življenja in prinaša koristi veliki večini državljanov. Zavzemanje za višje, zlasti progresivne davke pa ni isto kot zavzemanje za samomorilsko politiko odiranja davčnih zavezancev ali pa za pretvarjanje drobnih človeških zavisti v davčno maščevanje. Kakor povsod v življenju je tudi to vprašanje prave mere. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo podprli predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku na dodano vrednost. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša. Izvolite.
Lep pozdrav še enkrat tukaj vsem prisotnim v dvorani, še posebej vam gospod podpredsednik Državnega zbora, gospod minister z ekipo in vsi ostali! Vsebina novele zakona je izrazito tehnično usmerjena, pa vendarle vsebuje dobre predloge za ljudi in je naravnana trenutni okoljski politiki. Z novelo zakona se v nacionalni pravni red prenašajo evropske direktive ter se sprejemajo administrativne poenostavitve, ki bodo olajšale gospodarsko okrevanje po krizi Covid-19. Spreminja se sistem DDV na področju e-trgovanja na način, da se pravila poenotijo na evropski ravni. Davka na blago in storitve kamor se uvršča tudi davek na dodano vrednost in trošarine. Naj povem kot informacija je bila aprila letošnjega leta pobrano 606 milijonov evrov oziroma 68,3 odstotka več kot aprila lani. DDV je največji vir polnjena državne blagajne, zato je zelo pomemben proračunski prihodek. Za primerjavo, lansko znižanje DDV v Nemčiji je močno spodbudilo porabo gospodinjstev, kar posledično pomeni več proračunskih prihodkov. Trenutnega predloga Zakona o dohodnini, ki je trenutno v parlamentarni proceduri bi bilo za pričakovati, da bomo znižali stopnjo DDV. V preteklosti smo že imeli nižjo stopnjo DDV, ki je morala, zaradi krize se zvišati, kriza je bila mimo sedaj za uskladitev DDV na novo situacijo ni bilo nikoli dobre volje. Znižanje bi dokazano kot je vidno pri Nemčiji spodbudilo potrošnjo in s tem še večji dotok prihodkov v državni proračun. Seveda je na tem mestu vprašanje ali bi znižanje stopnje DDV imele učinek neposredno pri ljudeh. Vlada zagovarja stališče, da bo večji učinek za davčno razbremenitev državljanov imela višja splošna olajšava kot pa nižja stopnja DDV, zato slednjega je nesmiselno zniževati. Z vidika spodbujanja zelene ekonomije in doseganja okolijskih ciljev v prometu se določa odbitek za plačilo DDV za nabavo osebnih vozil slednje bi vsekakor pripomoglo k lažji odločitvi za nakup okolju prijaznega avtomobila. Kupci bodo lahko uveljavljali tudi pravico do odbitka DDV pri nabavi goriv, maziv, nadomestnih delov ter storitev povezanih z navedenimi vozili. V cilju zasledovanja okolijske politike se določa tudi, da se račun v papirni obliki potrošnika izroči le na njihovo zahtev. Račun ni odpadek, ki sodi med papir, temveč med ostale odpadke, saj gre za plastificiran in povoščen papir, da ga ni več mogoče umestiti med papir, zato je ta predlog iz vidika okolijske problematike dober saj bo računal kot odpadkov občutno manj. Ljudje, ki so do sedaj jemali račune bodo imeli brez težav prosili zanj. Tisti, ki jim je bil le v breme pa bodo imeli eno obveznost manj. Zelo pomembna novost je tudi poenostavitev delovanje sistema DDV za kmete. V izogib vsakoletnim upravnim obveznostim preverjanja obsega katastrskega dohodka in obdavčljivi subvenciji ter posledično identificiranje kmetov za DDV po uradni dolžnosti se odpravlja prag za obvezni vstop kmetov v sistem DDV, ki je trenutno pri 7 tisoč 500 evrih. Še vedno pa ostaja za kmete pavšalno nadomestilo ali prostovoljni vstop v sistem DDV. Skratka, obravnavani zakon prinaša kar nekaj ugodnosti za slovenski narod in gre vsekakor za dobrobit ljudi. Gospod minister pri tem zakonu imate podporo Slovenske nacionalne stranke. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev bo predstavil Jurij Lep. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospod minister s strokovno sodelavko, kolegice in kolegi, lep dober dan. S Predlogom novele Zakona o DDV Vlada želi poenostaviti in administrativno razbremeniti davčne zavezance in davčni organ. Sledi tudi ciljem okolijske problematike. V predlogu Vlada omogoča uveljavljanje odbitka DDV tudi za osebna motorna vozila za opravljanje dejavnosti in sicer za vozila brez izpustov ogljikovega dioksida in izdaja račun kupcu v papirnati obliki le na njegovo zahtevo. S predlagano novelo se v nacionalno zakonodaja prinaša tudi več evropskih direktiv, ki urejajo nekatere obveznosti glede davka na dodatno vrednost pri upravljanju storitev in prodaji blaga na daljavo. V poslanski skupini se zavedamo, da Slovenija s prenosom omenjenih direktiv EU zamuja že skoraj pol leta in da je omenjeno e-trgovanje v Sloveniji trenutno urejeno s podzakonskimi predpisi, zato omenjene rešitve podpiramo. Podpiramo tudi rešitve, ki bodo spodbudile nabavo električnih osebnih vozil oziroma vozil brez izpustov ogljikovega dioksida tako, da se tem vozilom dovoli pravica do odbitka DDV. Tako Slovenija ne bo zgolj govorila o spodbujanju tako imenovane zelene ekonomije, ampak se bo od tega lotila tudi z davčnimi ukrepi, ki so tokrat spodbujevalne in ne omejevalne narave. V zvezi s predlaganimi rešitvami v Poslanski skupini Nepovezanih poslancev opozarjamo, da je Gospodarska zbornica Slovenije letos za anketo med podjetji želela preveriti utrip glede napovedanih davčnih sprememb od leta 22 naprej. Dve tretjini podjetij je spremembam naklonjenih. Podjetja pa najbolj podpirajo uveljavljanje odbitka DDV za osebna motorna vozila brez izpustov CO2 za opravljanje dejavnosti. Ukinitev praga za obvezen vstop kmetov DDV in izločitev računa kupcu pa sta dobili najšibkejšo podporo. Tudi v Poslanski skupini nepovezanih poslancev smo v dvomih glede rešitve, ki predvideva, da bi trgovci in drugi izdajatelji računov te v papirni obliki izročali le še na zahtevo kupcev, sicer pa ne več. Res je, da se v Sloveniji v povprečju izda okoli 70 milijonov računov, a po naši oceni zaradi floskule o ukinjanju obvezne izdaje papirnatih računov s ciljem urejanja okoljske problematike nima smisla ukinjati dobro delujočega sistema. Zakaj? Obstaja namreč tveganje, da zaradi spremembe pravil računi za gotovinska plačila morebiti sploh ne bodo izdani ali pa se bodo evidentirali zgolj informativni računi, ki bodo deležni popravkov brez, da bi kupec sploh vedel. Izdani račun odraža, da ima denar, izročen v plačilu, podlago v dejansko zaračunanem blagu in storitvah. V primeru, da ne pride do izročitve računa kupcu, izdajatelj nima potrebe, da bi prodajo pravilno evidentiral v davčni blagajni in s tem vzpostavil revizijski svet pri FURS-u. V zvezi s tem velja omeniti tudi, da kampanjo FURS-a Vklopite razum, vzemite račun, ki je bila namenjena tako pobiranju davkov kot tudi opozarjanju kupcev, zakaj potrebujejo račun. FRUS se je, kot kaže, v mandatu te vlade odločil, da v letu 2021 ne potrebuje tega pripomočka. S tem se je do neke mere vlada odrekla enemu izmed preventivnih mehanizmov, ki omogoča, da kupec na račun preveri, kaj in koliko mu je bilo zaračunano, ter opozori na morebitno neskladne bodisi prodajalca bodisi FURS-a preko mobilne aplikacije Preveri račun. Kot veste, je bil namen Zakona o davčnih blagajnah, da se na eni strani omeji siva ekonomija in prepreči zaposlovanje na črno, na drugi strani pa je bil cilj seveda bolj pravično plačevanje davkov in tudi povečanje davčnih prihodkov iz naslova davka na dodano vrednost. Sicer pa kupci račun potrebujejo tudi, ko gre kaj narobe. Nenazadnje račun omogoča kupcu, da preveri pravilnost zaračunanega zneska glede na kakovost in količino kupljenega blaga oziroma opravljene storitve. Dokazuje, kdaj in kje je blago kupil in ali so bile zanj opravljene storitve oziroma katere storitve so bile opravljene in po kakšni ceni. Da ne omenjamo dejstva, da bo tak ukrep potrošnikom povzročil težave v primeru uveljavljanja garancij, reklamacij, zamenjav, vračila izdelkov ali celo vračila denarja. V poslanski skupini ocenjujemo, da bo omenjeni ukrep povečal tveganja za goljufije na področju DDV-ja in da se bo zato omenjena davčna vrzel še povečala. Ker naš amandma, s katerim smo predlagali, da se ta ukrep iz novele zakona izvzame, na seji matičnega delovnega telesa ni bil sprejet, predloga zakona žal ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Jure Ferjan. Izvolite.
Gospod podpredsednik, najlepša hvala za besedo. Cenjeni visoki zbor, minister za finance, državna sekretarka, lepo pozdravljeni. V Republiki Sloveniji je sistem obdavčevanja dobav blaga in storitev urejen z Zakonom o davku na dodano vrednost, ki je pričel veljati 1. januarja 2007. Od takrat je bil ta zakon zaradi harmonizacije s pravom Evropske unije in splošnih sprememb v družbi večkrat noveliran. Novela Zakona o davku na dodano vrednost, ki jo imamo, predstavlja enega izmed treh zakonov, katerega je Vlada Republike Slovenije letos predložila Državnemu zboru Republike Slovenije v sprejem, z vidika sprememb davčne zakonodaje. Pri tem zakonu gre med drugim tudi za prenos več direktiv in s tem za poenostavitev nekatere obveznosti za davčne zavezance pri trgovanju znotraj unije oziroma prodaji uvoženega blaga iz tretjih držav. Nova pravila tudi postavljajo evropska podjetja v enak položaj s podjetij iz tretjih držav, ki jim v skladu s pravili pred julijem 2021 DDV-ja ni bilo treba obračunati. Predlog zakona oziroma novela zakona tudi zasleduje več rešitev, povezanih z debirokratizacijo postopkov. Glavni cilji predloga zakona so med seboj tudi povezani, kot predlagane rešitve pa bi med drugim izpostavil ukinitev praga 35 tisoč evrov za obvezno identifikacijo v Republiki Sloveniji kot državi potrošnje, potem prepoznana je spletna, prepoznava spletne platforme kot davčnega zavezanca za namen DDV, sprememba neuniske in uniske ureditve VEM, spremembe uvozne ureditve VEM kjer je med drugimi spremembami tudi ukinitev oprostitve plačevanja DDV na uvoz pošiljk v vrednosti do 22 evrov. izpostavil bi tudi, da gre še za spremembo glede posebne ureditve za upravljanje storitev mednarodnega občasnega cestnega prevoza potnikov. Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost tako sledi tudi ciljem okoljske politike in pa predvsem administrativnih razbremenitev in poenostavitev. Naj še izpostavim uvedbo pravice do 100 odstotnega odbitka DDV za električna vozila do vrednosti 80 tisoč evrov ter tudi odbitka za vse nadomestne dele. Potem spremembo uveljavljanja pravic do odbitka DDV po kateri bo davčni zavezanec lahko uveljavljal odbitek že v davčnem obdobju v katerem je obveznost za obračun DDV tudi nastala. Ukinitev obveznosti izročitve računa kupcu kje pa bo kupec še vedno lahko vedno zahteval izročitev samega računa. Prav tako seveda račun kot tak bo še vedno obstajal. Spremembe so tudi pri identifikaciji za DDV davčnih zavezancev, ki nimajo sedeža v Republiki Sloveniji in so plačniki DDV. Sprememba vsebine obračuna DDV na način, da bo dana večja fleksibilnost FURS pri pojasnitvi določenih pol obrazca DDV. Izpostavil bi tudi ukinitev praga za obvezni vstop kmetov v sistem DDV. Tukaj seveda obstaja tudi možnost, da bodo kmetje prostovoljno se vključili oziroma priglasili v sistem DDV. Ukinja se obveznost predhodne priglasitve uporabe nekaterih oprostitev DDV za osebe, ki niso osebe javnega prava in izpostavil bi tudi ukinitev obvezne predložitve seznama prejetih in izdanih računov pri prvem obračunu DDV. In če na koncu strnem. Novela Zakona o davku na dodano vrednost prinaša poenostavitev in razbremenitev pri izpolnjevanju davčnih obveznosti in hkrati seveda sledi tudi ciljem okoljske politike. Glede na navedeno bomo v Poslanski skupni SDS Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost soglasno podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine LMŠ bo predstavila Andreja Zabret. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Danes obravnavamo enega od treh zakonov, ki tvorijo tako imenovano davčno reformo kot jo oglašuje Vlada. Predlog zakona je identičen tistemu, ki ga je Državni zbor zavrnil že julija, a ga je koalicija konec avgusta ponovno vložila. 1. julija je namreč potekel rok za prenos štirih direktiv in uredbe in zdaj koalicija opozarja na kazni, ki bi nas lahko doletele. A glej ga zlomka, v zakon je zapisala identične rešitve kot so bile v julijskem predlogu, torej ni se ozirala na pripombe opozicije kaj naj bi bilo v prejšnjem predlogu narobe. To je težko razumeti glede na to, da si želijo, da bi bil zakon sprejet in ena varianta je, da jim je preprosto vseeno in če ne bi uspelo, naj se s tem ukvarja naslednja Vlada, druga pa je, da so se s svojimi podizvajalci v Državnem zboru tokrat bolj trdno zmenili, da bodo pritisnili tipko »za«. Sicer nas po zadnji seji Odbora za finance prav nič, ampak res nič več ne more presenetiti. V LMŠ zagovarjamo paketno obravnavanje davčnih reform, saj smo prepričani, da mora biti za tako korenite posege v obstoječa družbena razmerja prisoten širši družbeni dialog. Vlada tega ni storila. Še več, predlog spremembe davčne zakonodaje sploh ni prišel na mizo ekonomsko-socialnega sveta, se pravi, še en zakon, ki ni bil usklajen s socialnimi partnerji. Fiskalni svet ocenjuje, da predstavlja celotna davčna reforma še dodatno tveganje za vzdržnost javnih financ na srednji rok. Najpomembnejši poudarek pa je, da naj bi se zaradi vseh predlaganih davčnih sprememb dolg sektorja država kumulativno povečal za od 4 do 14 odstotnih točk BDP. Na škodljivost davčne reforme nas je opozorila tudi Evropska komisija v oceni proračunskega načrta za leto 2022. V noveli Zakona o DDV tudi ni jasnih izračunov, koliko manj bo zaradi tega prišlo v proračun. Prav tako v obdavčeni reformi [[?]] Vlada ni predstavila nobenih izračunov, koliko višjo gospodarsko rast oziroma koliko višjo potrošnjo pričakujete, predstavili niste niti nobenih dodatnih ukrepov, kako nameravate nadomestiti ta izpad v proračunu. Zato v LMŠ ne moremo podpreti takega predloga.
Hvala. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Soniboj Knežak. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Spoštovani kolegice, kolegi, predstavniki Vlade! Zakon z identično vsebino je Vlada vložil že spomladi, v okviru svežnja davčnih zakonov. Takrat ji ni uspelo prepričati vseh svojih podpornikov, da bi v prvi obravnavi podprli zakonsko besedilo, zato ga je avgusta vložila ponovno. Kljub temu, da je kolegij sprejel njen predlog za nujni postopek je predlog vse do preteklega tedna čakal na obravnavo odbora, saj so bili postopki zasedeni z drugimi predlogi, ki so prav tako posegali na davčno področje. Zakon, ki določa pravice in obveznosti davčnih zavezancev tako sprejemamo le štiri dni pred novim letom, ko bi moral začeti veljati. To ni združljivo z načeli pravne države, a to vladajoče koalicije tudi sicer ne moti kaj preveč. Večina vsebine zakona je po navedbah predlagatelja namenjena prenosu spremenjenih evropskih direktiv, ki bi morale biti uveljavljene že sredi letošnjega leta. Nekatere ključne rešitve, kot je na primer ukinitev neobdavčevanja pošiljk male vrednosti iz tujine, je Vlada tako uvedla s pravilnikom, kar po besedah Zakonodajno-pravne službe pomeni kršitev 147. člena Ustave. Vladajočih tudi to očitno prav nič ne moti, izdajanje odlokov brez zakonske podlage pa je že skoraj stalna praksa te Vlade. Vsebina zakonskega predloga pa tudi ni omejena le na prenos evropskih direktiv. Čeprav v manjši meri, kot pri nekaterih drugih zakonih, je Vlada tudi v ta zakon skrila davčne popuste in spremembe pravil, ki bodo omogočile predvsem lažje davčno izogibanje. Kmetijam bodo tako omogočili izstop iz sistema DDV, prodajalcev pa ne bo več treba izdajati računov, če kupec tega ne bo izrecno zahteval. Največjega darila in hkrati tudi edinega, za katerega zna Vlada vsaj napovedati finančne učinke, pa bodo deležni lastniki podjetij, ki si lahko privoščijo nakup električnega službenega avtomobila. Ti naj odslej za nakup električnih avtomobilov visokega cenovnega razreda, ne bodo več plačevali davka. Lastniki in menedžerji bodo tako ceneje kupili prestižno službeno vozilo. V državnem proračunu bo letno 4 in pol milijone evrov manj, za navadne državljane pa bodo električna vozila še vedno draga oziroma predraga. Uskladitvi zakona z evropskim pravnim redom v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne nasprotujemo. Dodatni posegi v davčni sistem pa so po našem mnenju nepotrebni, zlasti po tem, ko je vladajoča koalicija že lomastila po ostalih davčnih zakonih in vanje dodala vrsto popustov, a predvsem za premožnejše in bolje plačane. Medtem, ko bi lahko z začasnim posegom v DDV ljudem bistveno olajšali soočenje z energetsko draginjo, Vlada tega ni predlagala. Namesto tega predlaga zgolj darila za tiste, ki si jih brez težav privoščijo že zdaj, medtem pa razgrajuje osnove, na katerih temelji plačevanje davkov, to je obvezno oddajanje računov in obračunavanje DDV. To lahko prinese le nižje davčne prihodke, nadaljuje pa se napačno enačenje davčnih obveznosti z birokratskimi ovirami. V Poslanski skupini Socialnih demokratov zato ne podpiramo Predloga sprememb in dopolnitev Zakona o davku na dodano vrednost. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Amandmaji niso vloženi. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes, pol ure po prekinjeni 3. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O DEBIROKRATIZACIJI, v okviru rednega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku vlade, mag. Ivanu [[…]]Aha, pardon, dr. Katji Triller Vrtovec, državni sekretarki iz kabineta predsednika Vlade Republike Slovenije. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Pred vami je tretja obravnava Predloga zakona o debirokratizaciji. Z njim je vlada pripravila prvi paket poenostavitev poslovanja posameznikov in gospodarstva z državno upravo. Poenostavitve se nanašajo na različne družbene skupine. Koristile bodo uporabnikom javnih storitev, gospodarskim subjektom, strokovnjakom, športnim trenerjem, kmetom, kulturnim delavcem, uradnikom in občinam pri poslovanju z državo. Poenostavitve se nanašajo na različna področja. Vključujejo področja notranjih zadev, javne uprave, pravosodja, okolja in prostora, športa in kulture. Vse to z namenom odprave administrativnih bremen, ki zavirajo razvojni potencial Slovenije. Predlog zakona pomembno zmanjšuje tudi regulatorno breme, saj se z njim razveljavlja preko 200 zakonov in na njihovi podlagi izdanih podzakonskih predpisov, ki niso več v uporabi. Gre za doslej največji ukrep k prečiščenju in konsolidaciji slovenskega pravnega reda. V tretji obravnavi so vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin k prehodnim in končnim določbam predloga zakona. Amandmaji so potrebni zaradi sprejetega amandmaja k 44. členu predloga zakona v drugi obravnavi na seji Državnega zbora. Prav tako opozarjam predsedujočega, da sta zaradi sprejetega amandmaja v drugi obravnavi postala 43. in 44. člen predloga zakona medsebojno neusklajena. Zato vlada vlaga uskladitveni amandma k 43. členu. Najlepša hvala.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališče poslanskih skupin. Besedo ima Blaž Pavlin, ki nam bo predstavil stališče Nove Slovenije – krščanskih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, vodja strateškega sveta za debirokratizacijo, drage kolegice in kolegi. V Novi Sloveniji smo se in si bomo tudi v prihodnje zavzemali za uspešno Slovenijo tako v Evropi kot tudi v svetu. Stremimo h konkurenčni Sloveniji, za katero pa potrebujemo nizke davke, enostavne postopke ter odprto gospodarstvo. Zavzemamo se za to, da bi čim več ljudi plačevalo čim nižje davke. Če bi poenostavili birokratske postopke, bi dobili bolj učinkovito javno upravo, za katero bi potrebovali manj uradnikov. Dobro poslovno okolje pa je okolje, v katerem se podjetniki in delavci dobro počutijo. Naloga države je, da ustvarja pogoje, kjer bodo državljani lahko ustvarjali dobro delujoča podjetja. Danes imamo v tretji obravnavi prvič v zgodovini samostojne Slovenije na mizi Zakona o debirokratizaciji. Najbrž se vsi strinjamo, da v Sloveniji zmanjševanje regulatornih bremen in nadaljnje izboljševanje upravljanja javnih institucij še vedno ostaja velik izziv. Gospodarstveniki so zadnja leta kot eno največjih ovir pri poslovanju poudarili prav pretirano birokratizacijo in premalo spodbudno poslovno okolje, zlasti dolgotrajnost nekaterih postopkov in visoko davčno obremenjenost dela. V Novi Sloveniji obžalujemo, da v tem besedilu Zakona o debirokratizaciji ni več uvedbe tako imenovane razvojne kapice. Imajo že, če se ne motim, 17 držav članic Evropske unije, a če njen umik pomeni, da bo zakon danes sprejet, to sprejemamo. Že sedaj pa napovedujemo, da si bomo v Novi Sloveniji tudi v prihodnje prizadevali, da se jo uzakoni tudi v Sloveniji. Zaradi okorne javne uprave in nesmiselnih zakonov in podzakonskih aktov trpi slovensko gospodarstvo ter državljanke in državljani. Čeprav se je poslovno okolje izboljšalo, so še vedno prisotne težave glede upravnega in regulatornega bremena, ki še vedno ovirajo poslovanje. Regulatorno breme se v Sloveniji postopoma zmanjšuje, vendar pa je na nekaterih področjih še vedno razmeroma visoko. Čas, ki je potreben za plačilo davkov v Sloveniji se je nekoliko zmanjšal, iz 245 ur v letu leta 2018 na 233 ur v letu 2019. Vendar je še vedno visok v primerjavi s povprečjem Evropske unije, kjer ta znaša 172 ur. S sprejemom tega zakona bomo državljankam in državljanom poenostavili postopke ter jim s tem poenostavili tudi življenje. Zakon tako prinaša zelo raznovrstne spremembe na različnih področjih kot so na primer olajšanje elektronske komunikacije uradnih oseb s posamezniki, ukinitev obveznega izdajanja računov pri plačilu s kartico ter povezovanje evidenc na področju visokega šolstva. Zakon, ki ga danes obravnavamo tudi razveljavlja več kot 200 zakonov, ki se ne uporabljajo več. Razveljavlja se seveda tudi vse podzakonske predpise izdane na njihovi podlagi, prav tako pa zakon določa tudi prenehanje uporabe 18 zveznih jugoslovanskih zakonov. Prepričan sem, da je današnji predlog zakona o debirokratizaciji, ki ga bomo poslanci Nove Slovenije seveda podprli, le prvi sklop ukrepov, ki bo pomagal k odpravi birokratskih ovir in da mu bodov prihodnje sledili še drugi svežnji ukrepov, ki bodo pripomogli k debirokratizaciji Slovenije ter s tem za ljudi bolj prijazni državi. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik! Spoštovana državna sekretarja, kolegice in kolegi! Naša družba se proti volji mnogih spreminja na dnevni ravni. To se potrjuje tudi tukaj v Državnem zboru in današnja točka dnevnega reda pri tem ni nobena izjema. Teptanje demokratičnih standardov in ustavnih načel je na žalost postalo del vsakdana. Koaliciji ni mar za argumente, ne zmenijo se za pripombe strokovne in zainteresirane javnosti. Niti za mnenje lastne službe za zakonodajo, kaj šele mnenje Zakonodajno-pravne službe. Slednja nam je ob obravnavi zakona predložila kar 32 strani razlogov zakaj zakon ni primeren in je dejansko v nasprotju s slovenskim pravnim redom. Kot prvo je Zakonodajno-pravna služba problematizirala zakonodajni pristop. Zakon namreč trajno posega ne več področnih zakonov, v drugem delu pa določa prenehanje več kot 200 zakonov. Gre za tako imenovan omnibus način noveliranja, ki je izjemoma le dopusten, če so za to izpolnjeni pogoji. Zakon o debirokratizaciji takšnih pogojev ne izkazuje. Posledično je tudi omejen način zakonodajnega urejanja neprimeren, saj večina zakona preveč nedovršena in nejasna. Takšen način spreminjanja zakonodaje bo povzročil zgolj še večjo nepreglednost pravnega reda, nikakor pa v SAB v tem ne vidimo debirokratizacije. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe predlog zakona pomeni poseg v zakonodajno, izvršilno in sodno vejo oblasti in s tem kršitev ustavnega načela delitve oblasti. V stranki SAB se tako kot večina strinjamo, da imamo preveč regulative in predpisov. Zakoni so prevečkrat pretirano togi in neživljenjski, marsikdaj so premalo jasni in nepregledni. In stvari pogosto zapletajo tam, kjer jih resnično ne bi bilo treba zapletati. Vse to je mogoče izboljšati z debirokratizacijo ali z drugimi besedami odpravljanjem birokratizma. A ko smo roke dobili predlog zakona o debirokratizaciji nam je bilo hitro jasno, da si vlada definicijo besede debirokratizacija razlaga popolnoma po svoje. Kot smo že vajeni je tudi pri obravnavi predmetnega predloga izostal socialni dialog. Izključevanje deležnikov je nedopustno, še posebej pri tako pomembnih zakonih s katerimi se posega na več področij. Za stranko SAB je kvalitetno voden zakonodajni postopek, v katerega so pravočasno vključeni vsi deležniki bistvenega pomena, saj lahko le na tak način sprejemamo kvalitetne zakone, ki bodo dejansko prispevali k boljšemu delovanju naše države. Debata se je precej vrtela okoli sporne uvedbe urada uradnega registra. Nedvoumno gre za poseg v ustavno materijo. 154. člen Ustave namreč določa, da predpis začne veljati 15 dan po objavi v državnem Uradnem listu. Obvezen pravni vir v Republiki Sloveniji so torej predpisi, ki so objavljeni v Uradnem listu. V SAB ne vidimo nobene potrebe po vzpostavljanju dodatnega registra. Prvič zato, ker je ustavno sporno, drugič pa zato, ker bo vzpostavitev dodatnega registra našo državo stala skoraj 800 tisoč evrov. Poenostavitev upravnih postopkov je za državo izjemno pomembno predvsem, zaradi posledic, ki jih ima na njeno delovanje predvsem na delovanje gospodarstva in javnega sektorja. Tega se zavedamo tudi v Poslanski skupini SAB in zato so bila naša pričakovanja ob napovedih, da bo debirokratizacija ena ključnih točk v tretji Janševi vladi visoka. A smo kot po navadi ponovno razočarani. Vsebina zakona ne bo imelo učinka na odpravo regulatornih bremen in zato nima nič skupnega z naslovom. V Poslanski skupini SAB namesto debirokratiziranja zakonov vidimo preveč deregulacije in demoliranja namesto debirokratizacije pa preveč destrukcije, zato predloga ne bomo podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavil mag. Dušan Verbič. Izvolite.
Še enkrat, hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovani predsednik Sveta za debirokratizacijo, državna sekretarka, kolegice in kolegi! Danes odločamo o Predlogu Zakona o debirokratizaciji katerega cilj je izboljšati stanje v Sloveniji glede administrativnih ovir in konkurenčnega poslovnega okolja. Neizpodbitno dejstvo je, da administrativne ovire upočasnjujejo razvoj Slovenija na vseh ravneh. Z zapleteni dolgotrajni postopki hromijo boljši izkoristek vseh naših potencialov ter hkrati po nepotreben obremenjujejo javne uslužbence, ki te postopke tudi vodijo. Čeprav nekateri vidijo težavo v visokem številu ali velikem številu javnih uslužbencev so dejanski problem neučinkoviti postopki, ki z številnimi koraki daljšajo delovne procese zaposlenim v javnem sektorju še posebno v gospodarstvu, zato bomo vitkejšo državo dosegli le tako, da bomo zaokrožili digitalizacijo države, ki bo pospešila postopke, odpravljala podvajanje procesov ter omogočila javnim uslužbencem, da bodo svoj čas posvečali izključno reševanju dejanskih zadev ne pa dodatnim birokratskim proceduram. Zakona, ki je danes pred nami tako z namenom olajšanja dostopa do javnih storitev in ukinitev nekaterih administrativnih bremen posega v številne zakone poleg tega pa bo razveljavil zakone in podzakonske predpise izdane na njihovi podlagi, ki se preprosto ne uporabljajo več. Do današnje tretje obravnave smo Predlog Zakona o debirokratizaciji preko številnih kompromisov sprememb ter dopolnitev pripeljali do točke, za katere menimo, da bi lahko bil deležen širšega politične konsenza. Gre vendarle za zmanjšanje administrativnega in regulatornega bremena v javni upravi in za izboljšanje učinkovitosti njenega poslovanja, kar bo številnim državljanom in državljankam ter gospodarskim subjektom olajšalo dostopnost do javnih storitev. Med drugim gre tudi za poenostavitve glede prijave prebivališča, vročanja pošiljk v upravnih postopkih, overjanje natisnjenih izvodov odločb ter za številne druge spremembe. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo že v preteklosti ciljno delovali na področju odprave administrativnih ovir in debirokratizacije ter s tem vzpostavljali dostopnejši in odzivnejši javni sistem. Tudi v prihodnosti si prizadevamo za digitalno povezanost vseh državnih organov in racionalizacijo vseh predpisov. Prepričani smo, da je osnovna težava podvajanje korakov in da je potrebno zagotoviti večjo preglednost delovanja državnih organov. Na prvo mesto postavljamo ukrepe in projekte, ki bodo državljanom olajšali pridobivanje dokumentov, soglasij in dovoljenj v vseh postopkih v katerih imajo opravka z državo. V teku so projekti o vzpostavitvi sodobne e-identitete, ki bo državljanom omogočile enostaven digitalni odnos z državnimi organi. Tudi za podjetja bo pomemben korak izvedbe projekta e-identitet z vsemi podatki na enem mestu, kar bo podjetjem omogočilo enostavnejše oddajanje poročil ter kandidiranje za razvojna sredstva. Ti projekti bodo omogočili, da se bodo državljani, podjetja in javni uslužbenci ukvarjali zgolj z vsebino in razvojem, ne pa tudi z zamudnim administriranjem. Posebno pozornost bomo namenili področju umeščanja v prostor in graditve objektov kjer je bilo veliko narejenega s projektom e-prostor. Nadaljevanje digitalizacije s projektom e-mop bo še naprej omogočila popolno zaščito naravnega okolja saj bodo avtomatično onemogočeni posegi, ki bi lahko to ogrozili. Poleg tega pa bo digitalizacija področje upravljanja s prostorom dosegla polno tansparentnost in velik pospešek vseh postopkov ker bo odpravljeno zamudno opravljanje enih in istih korakov pri pridobivanju pogojev, soglasij in dovoljenj. V Poslanski skupini SMC zato podpiramo današnji Predlog Zakona o debirokratizaciji in si bomo tudi v prihodnje prizadevali za iskanje rešitev, ki bodo poenostavila življenje državljanov in poslovanja vseh podjetij. Hvala za vašo pozornost.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Desus bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Strateški svet za debirokratizacijo je bil ustanovljen lani, 19. maja. Glavna naloga tega z velikimi pričakovanji pospremljanega organa je bil pregled zakonodaje s podajo predlogo za razrahljanje birokratskih okovov. Znalo bo torej poenostaviti življenja državljanom in poenostaviti poslovanje podjetjem ter s tem prispevati k znižanju stroškov in odpravljanju administrativnih ovir. Debirokratizacija je zastavljena kot ena izmed prednostnih nalog izvršne veje oblasti s poudarkom na elektronskem poslovanju in poenostavitvi postopkov pri gradbeni in prostorski zakonodaji ter na področju javnega naročanja. Posebej so izpostavljeni učinki in prednosti uvajanja postopkov digitalizacije. Birokracija duši individualnost, invencijo in fleksibilnost, zadostuje sama sebi, svoj posebni interes izkazuje kot skupni in splošni. Debirokratizacija bi potemtakem morala predstavljati odpravljanje takšnega sistema, takšnega načina uradovanja in predlog zakona bi moral zato vključevati le suhoparne predloge za odpravo birokratizma brez kakršnihkoli posebnih dodatkov. V prvotnem besedilu zakona predlagatelj ni zasledoval tega cilja, marveč je poskušal vnesti tudi zadeve, ki z debirokratiziranjem nimajo nobene zveze. Poslanci Poslanske skupine Desus smo najbolj očitno nasprotovali uvedbi socialne kapice in uspeli doseči, da je Vlada v zakonodajno proceduro vložila zakonsko besedilo, ki ni vključevalo tega za višino prihodkov državnega proračuna neprimernega predloga. V splošni razpravi o predlogu zakona pa smo izrazili nekatere pomisleke, zadržani smo bili do predloga izdajanja odločb s strani državnih sekretarjev namesto sedaj določenega izdajanja s strani ministrov. Ta predlog je črtan. V povezavi z uvajanjem načinov elektronskega vročanja in vzpostavljanjem oblik elektronskega poslovanja smo opozorili na potrebo po digitalizacijskem usposabljanju starejše populacije. Danes je besedilo zakona v tem delu toliko dopolnjeno, da se ta ukrep uvaja. Upoštevano pa je tudi dejstvo, da mnogi ljudje še ne obvladajo digitalne pismenosti, zato metoda elektronskega poslovanja ni določena kot edina in obvezna, marveč kot možnost, možnost, ki bo v prihodnjih letih postajala vedno bolj otipljiva stvarnost. Argumentacija predlagatelja v prid uvedbi novega uradnega registra Republike Slovenije nas ni prepričala niti po dodatnih razlagah. Dejstvo je, da se v naši državi vsi predpisi objavljajo v Uradnem listu. Dodatno zbirko pravnih predpisov, vključno s sodno prakso in mednarodnimi akti, imamo že več let vzpostavljeno. Gre za Pravno-informacijski sistem Republike Slovenije, ki je javno dostopen in brezplačen državni portal. Poslanci Poslanske skupine Desus smo podprli amandma, ki je predvidel črtanje uradnega registra na državni ravni, hkrati pa predvidel vzpostavitev registra pravnih aktov lokalnih skupnosti. V perspektivi bo tako uresničen smoter enotnega in koordiniranega objavljanja vseh aktov, ki jih izdajajo institucije lokalne samouprave. Zavedamo se, da to delo ne bo lahko, da bo potrebno spremeniti nekatere ustaljene navade. Najbolj pomembno pa je, da bo s sprejetjem zakona zagotovljena osnova, da se tako delo sploh lahko začne opravljati. Iz prvotnega Predloga zakona o debirokratizaciji je bilo torej izločeno določilo o socialni kapici. V predlogu za današnjo tretjo obravnavo pa so temeljito modificirane določbe v zvezi z uradnim registrom Republike Slovenije, s katerimi se strinjamo. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo zatorej predlog zakona soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša. Izvolite.
Lep pozdrav še enkrat vsem skupaj v dvorani, še posebej gostom. Na mizi imamo Predlog zakona o debirokratizaciji v končni tretji obravnavi. V slovarju slovenskega knjižnega jezika pojem debirokratizacija pomeni odpravljanje birokratizma. Z zakonom bo končno narejen prvi bistveni korak k lažjemu življenju naših državljank in državljanov, hkrati s tem tudi k prijaznejšemu gospodarskemu okolju. Dejstvo, mimo katerega ne moremo iti, je, da imamo v Sloveniji glede na majhnost veliko preveč zakonov, kjer je vsekakor nepotreben balast, saj marsikateremu Slovencu povzroča samo zmedo, kaos in razočaranje. Po dolgih letih je sedaj ravno pravi čas, da se tisto, kar je neuporabno in ne velja več, kratkomalo razveljavi. Namreč naši zakoni, predpisi, akti morajo biti slehernemu našemu državljanu pregledni, jasni in predvsem razumljivi. To je bistvo vsega skupaj. V naši državi nujno rabimo tovrstni Zakon o debirokratizaciji kljub temu, da določenim deležnikom ni ravno pisan na kožo, ampak nič zato. Ljudje imajo dovolj dušenja, zato si želijo čim manj administracije, papirologije, saj živijo namreč v dobi digitalizacije, kjer je vse že več ali manj dosegljivo na spletu. Ne sme se več dogajati, da se zdravnik ukvarja s pisanjem v računalnik, namesto da bi poslušal pacienta in njegove zdravstvene težave, saj smo vendar živi ljudje, ne pa roboti. Trenutno stanje v Sloveniji se mora nujno izboljšati s poenostavitvijo življenja naših državljanov, kmetov, uradnikov, strokovnjakom, športnim trenerjem, kulturnim delavcem in občinam pri poslovanju z državo. Skratka, ljudem moramo olajšati dostopnost do javnih storitev, ko bodo recimo odšli na občino ali upravno enoto ali kamorkoli drugje. Ukiniti moramo tudi nepotrebne administracije pri poslovanju z državo, da bomo povečali konkurenčnost našega gospodarstva, kar bo številnim Slovencem izboljšalo življenjski standard. Če pogledamo malce nazaj, je bil zakon v preteklosti deležen številnih pripomb, kritik, zato je bil, je bila prvotna spomladanska verzija tudi umaknjena. Sedaj smo prišli do zadnjega tretjega branja in v Slovenski nacionalni stranki upamo, da bodo zadeve čim prej zaživele v praksi. Deležni smo bili kar nekaj burnih razprav, debat tekom obravnav, saj so se določene poslanske skupine iz leve strani hrama demokracije obregnile ob elektronskem vročanju. Spraševali so se o varnosti, možnosti vdora, kot da ne vedo, da ti nekdo lahko vdre tudi v fizični poštni nabiralnik in ti dvigne pošto. Marsikateri Slovenec bo tudi vesel dejstva, da se bo register prebivalstva dopolnil z elektronskim naslovom in mobilno številko, kljub temu da kar nekaj vaških kmečkih ljudi nima svojega mobitela, ker ga pač ne potrebujejo. Stara šola pač. V Slovenski nacionalni stranki menimo, da to ni slaba rešitev, saj bo omogočen hitrejši, učinkovitejši stik uradnikov s posameznimi državljani. V praksi opažamo, da je na žalost velikokrat tako, da se, predvsem v zdravstvu, ne oglašajo na stacionarne telefone, na elektronske maile pa so vseeno bolj dosegljivi. Žal živimo v času epidemije, ko so osebni stiki, pogovori postavi prej izjema kot pravilo, kar nas žalosti. Slovenci moramo iti v korak s časom, druge nimamo. Bistveno je, da so ljudje seznanjeni in obveščeni o zakonih, ki se jih tičejo, na preprost, laičen način, za kar pa v dobri luči znajo poskrbi naši mediji. Hvala lepa za pozornost.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila Suzana Lep Šimenko. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. V Sloveniji smo znani po številnih administrativnih ovira, in to kljub dejstvu, da se od leta 2004 preko službe za odpravo administrativnih ovir Ministrstva za javno upravo s tem bolj ali manj uspešno ukvarjamo. Državljani, podjetniki, kmetovalci, vsi so na področju administrativnih bremen enotni – administrativnih ovir je preveč, postopki za pridobivanje dovoljenj pa potekajo predolgo. Tudi na številnih lestvicah konkurenčnosti, lestvicah ekonomske svobode dosega Slovenija slabša mesta predvsem zaradi prevelike regulative, prevelikega števila predpisov in predolgih postopkov. Zakon, ki je pred nami, seveda vsega ne rešuje. Je pa korak v smeri, ki jo moramo nadaljevati. Le manj obremenjujoča zakonodaja lahko izboljša konkurenčnost gospodarstva ter izboljša standard državljanov. Zakon je sestavljen iz dveh delov. V prvem delu so vsebinske poenostavitve, v drugem delu pa so prenehanja veljavnosti zakonov in njihovih podzakonskih aktov, ki se več ne uporabljajo. Vsebinske poenostavitve se nanašajo na številne zakone. Naj izpostavim le nekatere. Da bi omogočili hitrejše in učinkovitejše poslovanje uradnih oseb s posamezniki se v Zakon o prijavi prebivališča in Zakon o centralnem registru prebivalstva dodajo podatki o mobilni številki in elektronskem naslovu. Oba podatka bo državljan posredoval prostovoljno. Poenostavitve vročanja dokumentov ali aktov, ki jih izdaja državna uprava, ki bo namesto po redni pošti potekal na elektronski naslov, ki bo povezan s telefonsko številko, seveda v kolikor se bo posameznik za takšen način vročanja tudi odločil. Šlo bo seveda za prostovoljno izbiro. Ukinja se žig in pisanje datuma z besedo na vročilnicah, obvestilo o poslani pošiljki pa bo mogoče tudi preko SMS sporočila. Omogoča se, da se v davčnih postopkih davčnih zavezanec sama agrarna skupnost ne pa vsi njeni člani. Skrajšuje se rok za sprejem ponudbe pri prodaji kmetijskega zemljišča. In še bi lahko naštevala. Številni dobri predlogi so se sicer ustavili med usklajevanji v času priprave, nekaj dobrih predlogov pa je bilo izvzetih tudi tekom procedure v Državnem zboru, kar seveda obžalujemo. Veliko je bilo kritike in dvignjenega prahu zlasti zaradi t.i. socialne kapice, kar bi pomenilo, da bi bile plače nad 6 tisoče evrov bruto oproščene višjega plačila prispevkov za socialno varnost. Govorili smo zgolj o prispevkih. Dohodnino nad tem zneskom bi posameznik še vedno plačeval. Takšno ureditev ima 17 držav Evropske unije in sprememba bi omogočila, da bi vrhunski strokovnjaki raje ostajali v Sloveniji ali bi lahko s tem spet koga pritegnili, da bi se vrnil domov na delo. A več kot očitno v tem trenutku v Sloveniji ni posluha za te posameznike in, tako kot pri ostalih vsebinah, je bilo tudi tukaj veliko zavajanj. V drugem delu zakona se razveljavljajo številni zakoni in z njimi povezani podzakonski akti, ki jih več ne uporabljamo. V Sloveniji imamo namreč kar 6 tisoč 700 zakonov, od katerih je več kot 40 % neveljavnih. Imamo okoli 45 tisoč podzakonskih aktov, od katerih jih je skoraj 38 % neveljavnih. Vse skupaj je za državljane izjemno nepregledno. S tem zakonom se tako vzpostavlja preglednejši sistem. Ta zakon je začetek in je prava pot k debirokratizaciji države, zato ga bomo v Slovenski demokratski stranki seveda podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Rudi Medved. Izvolite.
Hala za besedo, podpredsednik. Spoštovane in spoštovani, v LMŠ smo ves čas zakonodajnega postopka ocenjevali, da je Zakon o debirokratizaciji slab tako slab, da bi ga bilo zelo težko s čimerkoli izboljšati. To je vedel tudi predlagatelj sam, saj ga je domače rečeno mrcvaril z umikanjem določb pa z umikanjem celega zakona iz procedure pa s skrivanjem pred stroko, zainteresirano javnostjo še celo pred lastno vladno službo za zakonodajo. Ministrstva celo tukaj v Državnem zboru nista našla besede podpore zanj, kar sicer ni presenetljivo, saj pri nastajanju skoraj, da nisva sodelovala. Edina predstavitev je tekla znotraj Strateškega sveta za debirokratizacijo, kar drugače povedano pomeni, da so tisti, ki so zakon pisali to predstavili praktično samim sebi. Debirokratizacija se zakon dotika bolj ali manj le v naslovu, vse ostalo je bolj skupek nekih opomnikov, ki so si jih snovalci trudili pretočiti v zakon. Sprašujemo kje bo olajšano življenje državljanov, kako boste izboljšanja poslovno okolje in konkurenčnost gospodarstva, kako bo država prijazneje nastopala s svojimi storitvami za državljane. V LMŠ smo prepričani, da bi v tem trenutku ta Vlada storila največ za debirokratizacijo, ko bi šla za seboj pogledati ves pravni balast, ki ga je navlekla v 10 protikoronskih zakonov in ko bi dovolila svojim lastnim pravnikom, da prečešejo ta pravni nered vključno s kopico odlokov med katerimi najdemo vrsto protiustavnih in to bi bil korak k resnični debirokratizaciji družbe. In če je zakon tako slab, da se ga ne da izboljšati smo želeli narediti vsaj manj škodljivega, zato smo v LMŠ pripravili amandma s podporo partnerji v opoziciji za odpravo ničemur služečega uradnega registra predpisov kot nekakšnega vzporednega Uradnega lista. Da nam ne bi očitali, da znamo zgolj črtati smo pripravili rešitev, ki pa za razliko od mnogih v tem zakonu gre naproti ljudem in jim tudi lajša življenje. Občine so nas namreč opozorile kako nujen in za vse državljane dobrodošel bi bil celovit in pregleden register prepisov lokalnih skupnosti in v LMŠ smo občinam prisluhnili. Vanj bi poleg vseh drugih predpisov vnesli tudi občinske prostorske akte vključno z grafičnimi prikazi, saj je dostopnost do tega gradiva, zaradi razpršenosti različnih načinov objave za ljudi mnogokrat otežena, da ne rečem skoraj nemogoča. S sistemsko ureditvijo registra predpisov lokalnih skupnosti bomo tako državljanom bistveno olajšali dostop do vsebin, ki dobesedno krojijo naš vsakdan in ta predlog LMŠ je dobil parlamentarno večino torej namesto nekega uradnega registra državnih predpisov do katerih je dostop že tako ali tako urejen in bi pomenil ne samo podvajanje, ampak tudi več birokracije namesto tega register predpisov lokalnih skupnosti, ki pomeni debirokratizacijo in gre naproti ljudem. Zakon je, zaradi umestitve tega registra nekoliko manj slab, nekoliko manj škodljiv in občutek je dober, ker bomo naredili nekaj za občine oziroma za slehernega državljana.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Predrag Baković. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Vlada pravi, da s Predlogom Zakona o debirokatizaciji sledi cilju krepitve spoštovanja načel pravne varnosti, varstva zaupanje v pravo, javnosti in določnosti predpisov ter okrepi tudi vladavino prava. Pa je temu res tako? V devetih PKP-jih, pravkar smo končali tudi razpravo o desetem in z rokohitrskimi po našem mnenju nedopustnimi posegi v desetine zakonov po vseh peripetijah v zvezi z imenovanjem evropskih delegiranih tožilcev, napadih na sodstvo, degradacije javnih inštitucij, itn., se opravičeno sprašujemo o resnosti in sledenju omenjenih ciljev. Socialni demokrati smo nasprotovali sklepu, da je zakon primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo, z amandmaji na matičnem delovnem telesu smo skupaj s poslanskimi skupinami opozicije skušali kakšno zadevo popraviti in izboljšati. Naš izplen je bil žal minimalne, zato smo zakonu tudi nasprotovali. Predlaganemu Zakonu o debirokratizaciji bomo nasprotovali tudi v tretji obravnavi. Vlada namreč med drugim želi, da se v centralni register prebivalstva vpiše tudi elektronski naslov in telefonska številka. Seveda bomo slišali, da prebivalci lahko oziroma, če le želijo, posredujejo centralnemu registru tudi naslov in telefonsko številko, vendar glede na trend in izkušnje, ki jih ljudje doživljamo v zadnjem času, tisto kar je danes prostovoljno, lahko jutri postane obvezno, seveda so telefonski imeniki čedalje tanjši. Verjetno zato, ker vse več ljudi ne želi imeti javno objavljenih telefonskih številk, ker ne zaupajo več vladajočim in ne zaupajo več državi. Pred dnevi smo iz kavinega predsednika Vlade na osebne naslove prejeli pismo, pismo ki je razburilo veliko ljudi, ki se opravičeno sprašuje ali je morebiti šlo za zlorabo osebnih podatkov iz centralnega registrska prebivalcev, morda za zlorabo iz kakšne druge evidence. Vse to seveda meče dodatno senco dvoma tudi na Predlog Zakona o debirokratizaciji. Socialni demokrati bomo glasovali proti. Proti, ker zakona, ker predlog zakona ni naravnan debirokratsko in odpira možnosti za zlorabe. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Levica bo predstavila Nataša Sukič. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Lep pozdrav! Eden glavnih argumentov za pripravo tega zakona, reklamnega spota koalicije, ki se prikazuje kot borka proti zbirokratiziranosti države je, da veliko število predpisov predstavlja ključno birokratsko oviro, ki komplicira življenje podjetij in državljanov. To je argument Vlade, ki je od prevzema oblasti sprejelo že več kot 80 zakonov in 750 podzakonskih predpisov v katerih mrgolijo raznorazne administrativne ovire in celo kršitve Ustave in človekovih pravic zaradi katerih številni pristanejo na Ustavnem sodišču. Kaos je red, ki ga je treba razvozlati, je nekoč zapisal Nobelovec Saramago. Tej premisi več kot očitno sledi Vlada Janeza Janše. Kaos je način vladanja te koalicije. V tem trenutku praktično ni človeka, ki bi točno vedel kateri ukrepi veljajo kateri ne, katero so podaljšani in tako dalje. Vključno s premierjem ne in vsak naslednji protikoronski zakon ali pa Predlog Zakona o debirokratizaciji situacijo samo še poslabšuje. Skratka, predlog ki je pred nami in ki ga je Vlada pripravljala v tišini mimo ustaljenih procedur, mimo Poslovnika Vlade kot to postaja že utečena praksa te avtokratko navdahnjene oblasti je čista pretveza za upravičevanje obstoja Simičevega strateškega sveta. S tem zakonom Vlada Janeza Janše državljanov prodaja izmišljeno podobo protibirokratske na učinkovitosti utemeljene Vlade, imidž pač, fikcija, piarovska božičnica. V resnici je cilj tega meta zakona slovenski pravni red obrniti na glavo. Takšni omni bus zakoni so naravnost idealni za vpeljavo nepreglednosti in zmede. Točno to ves čas epidemije počne Janševa Vlada s protikoronskimi paketi s katerimi mirne duše posega v serijo drugih predpisov in na ta način načrtno ustvarja kaos kot sem pojasnila že v uvodu. Zakon o debirokratizaciji naj bi tako v enem zamahu prečistil pravne nejasnosti in določil prenehanje veljavnosti pravnih predpisov, ki se ne uporabljajo več. Naj bi, a dejstvo je, da je ta zakon poln nesmislov, mestoma je celo ustavno sporen, predvsem pa je slab. 22. člen na primer vzpostavlja fikcijo vročanja dokumentov na način zniževanja varstva procesnih pravic stranke. Težje bo ugotavljati kdaj je bil dokument vročen, kar seveda vpliva na tek rokov. V času ko je kibernetska varnost alfa in omega poslovanja bi Simičeva debirokratizacijska reforma uvedla vročanje uradnih dokumentov kar po0 navadni e-pošti, kar je približno tako varno kot bi nam v poštni nabiralnik poslali dopisnico. Prostovoljna odločitev za tak pristop gor ali dol. Varstva procesnih pravic stranke menda ja ne znižuješ, če nisi vlada Janeza Janše, seveda. Tu je še razvpiti uradni register predpisov obvod od Uradnega lista, ki nas bo stal reci in piši 780 tisoč evrov. Tisoč minimalni neto plač za storitev, ki jo že imamo. Ta zakon je ustavno sporen, za državo škodljiv in finančno obremenjujoč. Z debirokratizacijo pa nima prav dosti zveze. Zakon posega v vsebine, ki spadajo v področne zakone, za kater običajno skrbijo pristojna ministrstva in ki na neustrezen način razveljavlja predpise, ki se v slovenskem pravnem redu tako ali tako ne uporabljajo več. 32 strani pripomb Zakonodajno-pravne službe in molk predstavnic in predstavnikov ministrstev na pristojnem matičnem telesu pove vse. Ob takem nesmislu in ustavnih spornostih lahko le obmolkneš. V Levici bomo glasovali proti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi prvega odstavka 140. člena Poslovnika Državnega zbora. V razpravo dajem 59. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Besedo ima Vojko Starović. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Lep pozdrav! Uvodoma bi hotel samo povedati, da ta zakon od katerega se nekako pričakuje in govora je bilo tudi danes kot čarobno palico, da bo razrešil neke probleme glede prenormiranosti, ne debirokratizacije. To pomeni, ukinitev uradov ministrstva ali česarkoli, ampak neke probleme, ki nam prinaša prenormiranost nam ne, ni prinesel to. Ni take čarobne paličice in jaz sem globoko prepričan, da se z nekim takim zakonom to ne da spremeniti. Zato je tudi zakon utrpel neke spremembe in tudi ta 59. člen je šel v neke spremembe, vsi nadaljnji členi o katerih se ne bom naprej oglašal, so namenjeni temu, da so poravnali neke zadeve, ki so bile postavljene. Torej, ambicija nekega takega zakona je tudi glede na pripombe, če pogledamo z Zakonodajno-pravne službe je prevelika. Enostavno to ne gre. Na evropski ravni je bilo leta 2005 ena druga usmeritev vzeta, je bila ustanovljena komisija za zmanjšanje birokratskih ovir, ne debirokratizacija, ampak zmanjšanje birokrastskih ovir, kar je bolj pravilen izraz. Tedanji predsednik Evropske komisije Barosso je dejal: [[nerazumljivo]]naše ustvarjalnosti izpod okovov birokratskih ovir je najboljši način za doseganje ambicioznih gospodarskih in družbenih ciljev ter za kakovostno življenje naših državljanov. V prvi vladi Janeza Janše je bil sprejet tudi program ukrepov za odpravo administrativnih ovir. Leta 2009 je bila sprejeta tudi resolucija o normativni dejavnosti ter program za odpravo administrativnih ovir in zmanjšanje administrativnih [[nerazumljivo]]za 25 % do leta 2012, ki je že zdavnaj minilo. Leta 2014 je zaživela spletna stran Stop birokraciji, ter enotna zbirka ukrepov za boljše zakonodajno in poslovno okolje. Leta 2018 je e-demokracija in vsako leto tudi poročilo o realizaciji enotne zbirke ukrepov. Po skrajšanem postopku [[nerazumljivo]]pa sprejemamo brez 30 do 60 dnevne javne razprave, kot kaže števec kršitev, se sprejema kar 70 % predpisov in zakonov. Glejte, tu je tista ovira. Pod [[?]] temi ukrepi bi šli in potem, ker ta zakon dejansko tega ne more reševat, smo videli cel čas, cel čas postopek. Na žalost ne gre. Ne moremo z enim zakonom rešit cel sklop predpisov. Treba cel sistem čistit, ga spremljat, pripravljat in zakone pripravljat na način, da so kvalitetno pripravljeni in potem ne bomo imel teh ukrepov. Če pa na hitro sprejemamo, tako kot zdaj sprejemamo zadeve, to sproži en kup administrativnih ovir, ukrepov, ljudje ne razumejo za kaj gre, kako gre in to, zato tudi ne verjamem v ta zakon in ga tudi ne bom podprl Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 60. člen in amandma Poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in SMC. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo tudi k temu členu. V razpravo dajem 61. člen in amandma Poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in SMC. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 62. člen in amandma Poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in SMC. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Končali smo z razpravo o amandmajih, o katerih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez pol ure v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 91. izredno sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 18. uri pa 5 minut. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 17.33.) (Seja se je nadaljevala ob 18.05.)
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Državni zbor bo glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 1., 2., 3. in 4. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga Zakona o dodatnih ukrepih za preprečevanje širjenja, omilitev, obvladovanje, okrevanje in odpravo posledic COVID-19 v okviru nujnega postoka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, tj. z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 27. decembra 2021, ki je objavljen na e-klopi. K 1. členu [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Hvala lepa za opozorilo. K 1. členu prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin nepovezanih poslancev in LMŠ k amandmaju poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in SMC k 1. členu pod številko 1. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in SMC k temu členu pod številko 2. Če bo ta amandma sprejet in če amandma poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije, SMC k 1. členu pod številko 2 ne bo sprejet, postane ta amandma brezpredmeten. Amandma je tudi vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja za novo poglavje 8.a - Začasni ukrepi na področju športa. Če ta amandma ne bo sprejet, postane navedeni amandma brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 42. (Za je glasovalo 37.)(Proti 42.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 1. členu pod številko 2. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja za novo 17. poglavje in 40.h člen. Če ta amandma ne bo sprejet, postane navedeni amandma brezpredmeten. Če pa bo ta amandma sprejet, postane amandma k temu členu pod številko 43 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 14. (Za je glasovalo 46.)(Proti 14.) Ugotavljam, je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije, SMC k 1. členu pod številko 2, je postal amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, SAB in nepovezanih poslancev k 1. členu pod številko 3 brezpredmeten. Prehajamo na odločanje poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in nepovezanih poslancev k 5. členu. Glasujemo. Prekinitev. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Izvolite, gospa Lidija Divjak Mirnik.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Zdaj pri tem 5. členu vam v opoziciji predlagamo, da se drugi odstavek 104. člena spremeni na način, da odločitev o izvajanju izobraževanja na daljavo seveda sprejme minister, vendar odločitev o izvajanju izobraževanja na daljavo je lahko sprejeta, če so soglasno uvedeni tudi drugi ukrepi za preprečevanje širjenja Covid-19, s katerimi se preprečujejo množični stiki med ljudmi in ki primerljivo ali pa celo manj intenzivno posegajo v človekove pravice. In potem se ta odločitev na vsakih 14 dni tudi preveri. Po domače povedano, če si v koaliciji resnično verjamete v to, kar vaša brezhrbtenična ministrica cel čas govori, da se bodo šole zapirale zadnje in odpirale prve, potem ni nobenega razloga, da ne bi podprli tega predloga amandmaja. Zakaj? Tudi zato, ker takrat, ko so bile gostilne odprte in ko so bile tudi cerkve odprte, šole pa zaprte, se je seveda naredilo, da ne rečem, neprecenljivo škodo našim otrokom in to generacijam in generacijam, zato predlagamo, da ta naš amandma tudi podprete. V LMŠ ga bomo podprli. Hvala lepa.
Želi še kdo obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? V lastnem imenu? Ugotavljam, da ne. Predlagam, da glasujemo. Postopek poteka. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 45. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 12. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje za novi 10.b člen. Prehajamo na odločanje o amandmajih poslanskih skupin LMŠ in SD za novi 10.b člen. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 45. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 4.b poglavju in 12.b členu. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB k 4.b poglavju in 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 46. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, SAB in nepovezanih poslancev k 1. členu ni bil sprejet, so postali amandmaji istega predlagatelja za novo 8.a poglavje za novi 20.a člen in za novi 20.b člen brezpredmetni. Prehajamo k 22.a členu. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in SMC k 22.a členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja za 22.aa člen ter če ta amandma ne bo sprejet, postane navedeni amandma brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 12. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC za novi 22.a.a člen. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 12. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SAB k 7. poglavju. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 33. členu. Če ta amandma ne bo sprejet, postane navedeni amandma brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker amandma Poslanske skupine SAB k 7. poglavju ni bil sprejet, je postal amandma istega predlagatelja k 33. členu brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in SMC k 35. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 12. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in Nepovezanih poslancev k 11.a poglavju in 40.a členu. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma Poslanske skupine Levica k 40.a členu brezpredmeten. Glasujemo. Prekinitev glasovanja. Obrazložitev glasu, v imenu poslanske, Möderndorfer, v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Pred nami je v bistvu amandma, ki govori in rešuje to, kar je v resnici, so poslanci koalicije zakuhal z predlogom dvigom zdravniških plač. Da se ne bomo narobe razumel, jaz osebno nimam nič proti, če se zdravnikom dvignejo plače, ampak ne na ta način, kot so si predstavljal oni, da se dvigne samo zdravniški eliti, ki so v najvišjem plačilnem razredu, nikakor pa se ne dvigujejo vsem ostalim, ki so mimogrede najhuje se postavil v prvo vrsto. Spomnite se prve krize, ki je nastopila na začetku. Kdo je bil v prvih bojnih vrstah? Mladi specializanti, mladi zdravniki. Ta starejši so se umaknil, ker so bili preveč izpostavljeni, nismo še imel cepiva, zato, da ne bi bili okuženi, ker je potek bil zelo hud za starejše in starejši zdravniki, ti, ki se jim zdaj dvigujejo plače, so bili v zadnjih vrstah svojih zdravniških kolegov. Drugič, kar je bolj pomembno od tega, pa je, da ste s tem predlogom posegli v sistemsko reševanje celotne skupine na zdravstvenem področju, kar pomeni, da bi moral reševat ne samo probleme zdravniških plač, ampak vseh, ki delajo v zdravstvu, tudi tistih, ki niso zdravniki, tudi tistih, ki so v istem nivoju, kar se tiče izobrazbene strukture in tistih, ki seveda nosijo levji delež, od diplomiranih medicinskih sester, zdravstvenih tehnikov, bolničarjev in vseh ostalih, v tej piramidi in to, mimogrede, koalicija, ste naredil na ta način, da ste noter za vsak slučaj napisal spremembo, ki jo v resnici, kasneje, danes smo slišal državnega sekretarja, pravi, da se bo to reševalo s socialnim sporazumom. Zakaj potem potrebujemo to v zakonu, če pravite, da to bo veljalo, zato ker si hoče nekdo zagarantirati za vsak slučaj rezervo? Če ta pogajanja ne bodo tekla tako kot so si predstavljali in kar je najbolj grozno to delajo začasno za eno leto kaj pa potem, kaj bo pa, potem čez eno leto? Ali jih bomo vrnili nazaj na star sistem? Lepo vas prosim. Norca se delate iz vseh. Iz zdravnikov, iz nas in iz celotnega sistema. Sram vas je lahko. Jaz bom podprl ta amandma, da rešimo ta problem.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan, v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Višje plače si zaslužijo vsi ne samo plačna elita. Če se zvišujejo plače za 25 odstotkov, zakaj se ne dvigne plača čistilki v bolnišnici, zakaj se ne dvigne profesorju na fakulteti ali znanstveniku na Institutu Jožef Štefan? V kolikor pa se dviguje samo plačni eliti pa kakor, da smo pozabili. V zadnjih 15 letih se je število zdravnikov v državnih javnih bolnišnicah zvišalo za skoraj 50 odstotkov, število medicinskih sester za 35, povečalo se je tudi število zdravnikov v primarnem zdravstvu sicer samo za 13 odstotkov. Mimogrede s tem amandmajem mi ne pomagamo zdravnikom v primarnem zdravstvu, ki so plačani premalo, ne pomagamo mladim zdravnikom, mladim specialistom, pomagamo samo plačni eliti in ponovno se bomo spraševali kako, da ob dajanju denarja, ki ga ni se čakalne vrste samo večajo. Da še enkrat poudarim v zadnjih 15 letih skoraj plus 50 odstotkov število zdravnikov v državnih bolnišnicah in kaj se je zgodilo s čakalnimi vrstami? Hvala.
Hvala lepa. Miha Kordiš, v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. V tej državi imamo četrt milijona ljudi, ki živi pod pragom tveganja revščine. Imamo 22 plačnih razredov zgolj v javnemu sektorju, ki so pod ravnjo minimalne plače in imamo dve tretjine vseh delavcev in delavk, ki ne dosegajo plačnega povprečja. A komu se je odločila plače zviševati aktualna vlada Janeza Janše? Najbolj plačanim predstavnikom zdravniškega lobija. Tisti, ki se redno uvrščajo na lestvico 50 najbolj plačanih javnih uslužbencev. Na zadnje tak primer je bilo na tej lestvici kar 46 zdravnikov tistih, ki že sedaj nekateri dosegajo plače tudi do 15 tisoč evrov. Tisti, ki so pobrali v zadnji epidemiji dodatkov tudi do 80 tisoč evrov. Tisti predstavniki zdravniškega lobija skratka, ki namerno in zavestno kot zdravniki dvoživke ustvarjajo čakalne dobe, ki privatizirajo javni zdravstveni sistem, ki so namerno razpisovali specializacijo v preteklosti na način, da so zavarovali svoj položaj danes pa vsi skupaj tožimo, da imamo potrebnih specialistov premalo. Točno te ljudi, točno to peščico predstavnikov zdravniškega lobija sedaj Vlada nagrajuje s povišico še dodatnih evrov k njihovim že tako visokim plačam. Plačnemu rekorderju tistega, ki sem ga že prej omenil 15 tisoč evrov njemu se bo pri plači to poznalo dodatnega tisočaka vsak mesec. Absolutno nesprejemljivo, zato smo pripravili amandma, s katerim predlagamo naj se plače znotraj zdravstvenega sistema oziroma znotraj zdravništva dvignejo tistim, o katerih pa lahko skupaj ugotovimo, da so res menda podplačani zdravniki začetniki in drugo medicinsko osebje, ki ima nižje plače. Sicer pa moramo vedeti, da je znotraj zdravništva plača glede na siceršnje slovenske razmere še vedno precej v redu tudi za tiste, ki imajo nižje plače. Kar bi zares morali storiti je raztegniti celotno plačno lestvico začenši s tistimi najnižjimi plačami. Kako to storimo? Tako, da osnovno plačo, ki so sedaj v prej nekateremu primeru pod ravnjo minimalne plače izenačimo s to minimalno plačo ali kot gre staro sindikalno geslo enka je minimalka. Na tak način lahko poskrbimo za pravično in pošteno povišico za vsakega delavca ne glede na to ali gre za zaposlenega v domu starejših občanov, v gospodarstvu, drugod v javnem sektorju. Žal tega ni na voznemu redu Vlade Janeza Janše, žal tega tudi ni v PKP 10, mislim pa, da bi ta zahteva, enka je minimalka, morala najti častno mesto v naslednji koalicijski pogodbi, ker se po travmi Janeza Janše splača ljudem pokazati kako in zakaj se da drugače.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložitev glasu? Ker ugotavljam, da ne, glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 40.a členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC za novi 40.aa člen. Amandam je vsebinsko povezan z amandmajema istega predlagatelja k naslovi 15. poglavja in k 40.f členu. Če ta amandma ne bo sprejet, postaneta navedena amandmaja brezpredmetna. Glasujemo. Pardon. Obrazložitev glasu. Pavšič v imenu Poslanske skupine. Izvolite.
Najlepša hvala predsedujoči. S tem amandmajem in s tistim, ki je bil pravzaprav sprejet na odboru, ste predlagatelji tega zakona pokazali skrajni politično oportunizem in politikantstvo v najslabšem pomenu besede. To je tudi današnji katastrofalni protikoronski paket. Najbolj se ta oportunizem pozna pri trkanju po prsih. Še pred dvema mesecema ni bilo mogoče najti rešitve za gasilce v profesionalnih jedrih prostovoljnih društvih. To je protizakonito, to je potrebno reševati sistemsko, potekajo pogajanja ste govorili, čeprav ti gasilci niso dela kolektivne pogodbe za javni sektor, tega ministrstvo za finance ne more pokriti. Vse to smo slišali z vladne strani in s strani koalicijskih poslancev, ki so bili pa več ali manj tiho, sploh niso zagovarjali. In glasovali ste proti. Zakaj? Zato, ker smo to predlagali v opoziciji. Čisto enostavno in transparentno. V šestih oziroma sedmih členih. In zdaj bi vam mi glede na vaše razprave morali biti celo hvaležni. Sram vas bodi. Ker ste bili proti, vam moramo biti hvaležni. In ker ste si usmilili dati to vsebino identično v ta zakon, vam moramo biti zdaj mi hvaležni. Imeli ste to priložnost, pa je niste izkoristili in danes kažete s prstom na tiste, ki smo se borili, da bi končno rešili to vprašanje. Zakaj? Samo iz enega razloga, da boste spet lahko kazali s prstom, ampak vi kar, veste, v LMŠ tega amandmaja mu ne bomo nasprotovali, bomo pa nasprotovali paketu, ker ena dobra stvar ne odtehta celega morja in kopice katastrofalnih, poraznih, nevarnih. In vi lahko kimate, kolega, sram vas bodi, tisti ki najbolj kima tamle. Zlahka bom proti, ker ste nekredibilni, zavajajoči in lažnivi.
Spoštovani kolega Pavšič, prosim da spoštujete kodeks in brez žalitev. Želi še kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB k 11.b poglavju in 40.b členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 46. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 40.c členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 26. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k naslovu 15. poglavja. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 40.f členu. Če ta amandma ne bo sprejet postane amandma istega predlagatelja k 40.f členu brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 40.f členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC za novo 17. poglavje in nov 40.h člen. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 12. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 41. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 12. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 45. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 14. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k podpoglavju 1A. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SAB k 46.a členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Lep pozdrav. Poglejte, Slovenija se kot del Evropske unije nahaja v energetski krizi in njo občutijo številni državljani in gospodarstvo. Cene zemeljskega plina so skokovito narasle in potrošniki to kar konkretno občutijo. Tako se je kilovat zemeljskega plina iz 3,5 centov podražil na 7 centov za kilovat, z novim letom pa so najavljene še celo nove podražitve. Dražijo se energenti kot so kurilno olje, električna energija, obratovati oziroma nehali so pa prodajati električno energijo številni trgovci. In številni odjemalci bodo tako z novim letom prisiljeni preiti na sistem zasilne oskrbe in imeti za posledico 400 % višje cene ogrevanja. Glede na to, da je približno polovica letošnjih bonov neizkoriščenih in da so neizkoriščeni tudi lanski boni, lahko upravičeno sklepamo, da so neizkoriščeni te boni pri ljudeh, ki si tako in tako niso mogli privoščiti dopusta ali pa kosila v gostilni zaradi potreb po ogrevanju. In sedaj, ko je ta draginja prisotna, je prav, da se te neizkoriščeni boni lahko izkoristijo tudi za plačilo energije, torej zemeljskega plina, nafte, električne energije in drugih sredstev. Zato predlagamo, da se to podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 46. (Za je glasovalo 41.)(Proti 46.) Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 46.a členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. (Za je glasovalo 36.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 46.d členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine Tina Heferle. Izvolite.
Hvala lepa. Zdaj, ta amandma koalicije kaže vso njihovo zahrbtnost, ki jo v svojem delovanju kaže iz dneva v dan. Gre za to, da v člen vnašajo novo represivno določbo, in to danes, brez da bi kdorkoli obrazložil, za kaj v resnici gre. Celo več, prikriti so želeli, so prikrili na način, da so kar celoten člen, ki je sestavljen iz kar osmih odstavkov, prepisali in vmes vrinili nov odstavek, ki določa novo globo od 200 do 600 evrov za državljane, ki bodo pač naredili prekršek pri koriščenju bonov. Gre za to, da se na ta način kaže nek modus operandi oziroma način dela te koalicije, ko represivne določbe venomer poskušajo vrniti v zakonsko besedilo podtlehno, na prikrit, tih način. In še več, če preberemo obrazložitev tega amandmaja, ki določa to novo globo, za naše državljane, piše zgolj in samo to, citiram, »upoštevane so pripombe ZPS«, Zakonodajno-pravne službe torej. Jaz sem šla pogledat, teh pripomb ni. Ne v pisni obliki ne v ustni obliki. Šla sem se pogledat magnetogram od Odbora za finance, kjer ste obravnavali ta člen, na katerega ste danes tudi vložili ta sporen amandma. V nobenem izmed primerov, ne v pisni obliki ne v ustni, torej Zakonodajno-pravna služba ni govorila o kakršnihkoli novih oblikah glob za naše državljane, sploh ne v višini 600 evrov in tako naprej. Skratka, podtikate ponovno represijo. In četudi bi veljalo razmisliti v tej smeri, da se kogarkoli kaznuje, ki bi na zlonameren način želel uporabljati bone turistične, je tak način, kot se ga vi greste, da zelo pritlehno in prikrito vnašate novo represijo v našo zakonodajo, nedopusten [[…]] [[znak za konec razprave]] in nesprejemljiv. In potem se sprašujete, zakaj vam ljudje ne zaupajo. Sprašujete se, zakaj ljudje pred našo hišo protestirajo. Ravno zato, ker vnašate v našo družbo nezaupanje, s svojim delovanjem kažete vašo zahrbtnost in to na račun naših državljanov in njihovih financ. V LMŠ tega amandmaja, da se ponovno ustvarja neko [[…]] [[znak za konec razprave]] dodatno represijo, ponovno denarno kaznuje naše državljane, seveda ne bomo podprli. In obsojamo tak način dela, kot si ga privošči ta koalicija, torej zahrbtnost nima mesta.
Hvala lepa. Nataša Sukič v imenu poslanske skupine? V lastnem imenu. Izvolite.
Mislim, tole, a sploh še znate kaj drugega, kot si izmišljat nove in nove načine, kako boste oglobili državljanke in državljane? Samo to bom rekla, sramota, sramota, sramota. In bom seveda glasovala proti.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 42. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, Nove Slovenije in SMC k podpoglavju 1C in 46.c členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 18. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SAB k 53. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Lep pozdrav ponovno. Poglejte, zaradi izboljšanja socialne varnosti uživalcev nizkih pokojnin želimo, da se izplačilo solidarnostnega dodatka omogoči tudi tistim upokojencem, ki imajo višjo pokojnino kot 712 evrov. Menimo, da je nepravično, da nekdo, ki ima pokojnino večjo od 712,0 evra, ne dobi, ne dobi, ne dobi dodatka. Nekdo, ki pa ima torej do centa natančno, pa dobi. Mi smo zato predlagali, da tudi ti, ki imajo en evro oziroma en cent višjo pokojnino, da dobijo 130 evrov solidarnostnega dodatka. In nam se zdi ta zadeva pravična, ker če pogledamo vse dodatke, ki so bili v letošnjem letu izplačani, potem vidimo, da so zaradi enega centa nekateri upokojenci bili prikrajšani za skoraj 400 evrov. In se nam to zdi nepravično. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 45. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločane o amandmaju Poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 55. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločane o amandmaju Poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 56. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločane o amandmaju Poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 69. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljamo, da je amandma sprejet. Ker amandma poslanski skupin Nepovezanih poslancev in LMŠ k amandmaju Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 1. členu ni bil sprejet je postal amandma istega predlagatelja za novo poglavje 8.a začasni ukrepi na področju šolstva brezpredmeten. Prehajamo na odločane o amandmaju Poslanskih skupin LMŠ; Levica in SAB k 10. poglavju in 71.a členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet postane amandma Poslanski skupin SDS, NSi in SMC in amandma Poslanske skupine Levica pod številko 2. in 3. brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 46. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločane o amandmaju Poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 71.a členu pod številko 2. Če bo ta amandma sprejet postane amandma Poslanske skupine Levica pod številko 3 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 33. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 71.a členu pod številko 2 je postal amandma Poslanske skupine Levica k temu členu pod številko 3 brezpredmeten. Prehajamo na odločane o amandmaju Poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in Nepovezanih poslancev za poglavje 11 začasni ukrepi na davčnem področju. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja za novi 71.b do 71.e člene. Če ta amandma ne bo sprejet postane navedeni amandma brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 46. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 46.]] Amandma ni bil sprejet. Ker amandma Poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica, SAB in Nepovezanih poslancev za naslov poglavja 11. – Začasni ukrepi na davčnem področju ni bil sprejet, je postal amandma istega predlagatelja za nove 71.b, 71.c, 71.č, 71.d in 71.e člene brezpredmeten. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 1., 7., 22.a členu za novi 22.a.a člen, 35. člen za novi 40.a.a člen, k 40. členu k naslovu 15. poglavja, k 40.f členu za novo 17. poglavje in novi 40.h člen, k 41. in 45. členu, k podpoglavju 1.a, 46.a člen, 46.b člen, k poglavju 1.c in 46.c člen k 55., 56. 69., 71.a členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k temu členu vložiti amandmaje? [[Ne.]] Ugotavljam, da ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, Andreja Zabret. Izvolite.
Ja, hvala, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! V LMŠ zakona PKP-10 ne bomo podprli. Prvič, ker so se v zakonu ponovno znašli sporni členi, ki niso interventne narave oziroma niso povezani s Covid krizo, ker zakon ponovno ni sprejet niti s stroko in brez socialnega dialoga in sploh v luči, da v PKP-10 z enim amandmajem, v enem zamahu, Vlada spreminja Zakon o sistemu javnih plač in ruši celoten plačni sistem in s tem je pravzaprav dvignila plače eni tretjini že zdaj najbolje plačanih zdravnikov, pri tem pa je pozabila na mlade zdravnike. S tem si trenutno kupujete mir, pa četudi na ceno rušenja celotnega plačnega sistema v javnem sektorju. V zakonu se urejajo tudi ukrepi, ki bi veljali, če bi bila razglašena epidemija, kot je na primer, odrejanje dela preko delovnega časa brez počitka. S tem kršite celotno delovno pravno zakonodajo in nenazadnje tudi človekove pravice, na kar opozarjajo sindikati in tudi Zakonodajno-pravna služba. In zakaj ne razglasite epidemije, če s PKP-ji še vedno rešujete življenja, kot je bilo danes slišati od ministra za finance? Na to vprašanje nismo dobili odgovora, vendar pa je jasno, v katerem grmovju tiči zajec. V javnofinančni luknji. Vlada pač nima denarja. In če še za konec dodam, da se s takim načinom sprejemanja zakonov ustvarja pravna zmeda, nepreglednost, in da se greste pravno huliganstvo, v LMŠ takega zakona ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Miha Kordiš v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Kakršnakoli resna Vlada bi potrebovala sprejeti morda en protikoronski paket, mogoče dva protikoronska paketa, ampak tam bi se zaustavilo. Zakaj? Zaradi tega, ker bi že ob adventu epidemije razmislila kakšni ukrepi so potrebni, jih oblikovala na nek trajen način, ki nas lahko nato popeljejo skozi valove Covid-19 ne glede na to koliko se teh valov nabere. Ampak ne, ne v Republiki Slovenije, ne pod vlado Janeza Janše kjer Državni zbor ravnokar obravnava oziroma bo šel na glasovanje o že desetem protikorona paketu. Že samo dejstvo, da smo imeli deset PKP paketov priča o tem, da vlada priznava kako je pred tem napravila najmanj devet napak, napak, ki jih je potrebno neprestano popravljati iz PKP v PKP iz meseca v mesec. Enkrat so notri taki podtaknjenci, drugič se spušča v ono ranljivo skupino in tudi tokrat ni prav čisto nič drugače. Eden izmed ukrepov s katerim se vlada tako zelo rada pohvali je izplačevanje solidarnostnih dodatkov za upokojence, v PKP10 je ta pobuda vključena že tretjič. A že tretjič se bodo ti dodatki izplačevali nepravično. Ne bodo se obračunavali glede na to kakšno pokojnino stvarno nekdo prejema, ampak po nekih skupinah, po nekih predalčkih, zato se bo lahko zgodilo, da nekdo s 510 evrov pokojnine prejme 300 evrov solidarnostnega dodatka, nekdo drug za zgolj 1 evrov večjo pokojnino, s 511 evri pokojnine pa bo dobil 70 evrov dodatka manj. Pravično? Tovrstno pravično deljenje kolača po Janezu se nadaljuje tudi v druge oblike solidarnostnega dodatka in v druge ogrožene skupine. Pozablja se na študente, pozablja se na brezposelne, namensko se je iz PKP10 in njegovih solidarnostnih dodatkov izključuje delovne invalide. Upravičeni do pomoči bodo zgolj tisti invalidi, ki so brezposelni, čeravno vemo, da revščino tolčejo tudi tisti, ki so zaposleni za omejen delovni čas, polovični delovni čas in tako naprej. Iz vseh teh razlogov si lahko predstavljate, da v Levici PKP10 ne bomo podprli. Tudi zato, ker posega v plačni sistem javnih uslužbencev, zgolj in izključno z namenom, da nagradi najbolj privilegiran del zdravniško zavarovalniškega lobija z še dodatnimi javnimi sredstvi, sočasno pa pozablja na tiste, na katere se sklicuje, to so zdravniki začetniki. Enako kot smo v preteklosti lahko že videli povišice za delavce v zdravstvu in negi, ki pa te povišice niso bili deležni, ker so njihove osnovne plače postavljane pod ravnjo minimalne plače.
Besedo ima mag. Alenka Bratušek v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Najlepša hvala. Ta zakon, okrajšava PKP10, naj bi sprejemali po nujnem postopku in na način, ki ste ga izbrali zato, ker bi ukrepi, ki so v tem zakonu naj blažili posledice epidemije, ki je pa sploh ni. Ti ukrepi naj bi blažili posledice epidemije, ki je ni. Danes nismo uspeli izvedeti zakaj epidemije niste razglasili. Lahko si samo mislimo. Ampak je ironično blažiti posledice nečesa česar sploh ni. Drugo, način sprejemanja tega zakona je hudo podoben kot je bil enih prejšnjih ali pa enega prejšnjega. S tem ste začeli leta 2012, ime mu je bilo ZUJF, in način sprejemanja tega PKP je na žalost popolnoma enak. Cel kup je podtaknjencev v tem zakonu. Sprejemate ga na silo. Na odboru opozicija zaradi postopkov, ki ste jih na silo speljali ni sodelovala, sprejeli ste zakon brez kakršnekoli razprave in zakona z 240 milijonskim finančnim učinkom se ne sprejema na takšen način, spoštovani kolegice in kolegi. Bil je omenjen solidarnostni dodatek za upokojence, kar v naši stranki podpiramo. Ampak razlika med upokojencem s pokojnino 714 evrov in tistim, ki prejema 714 evrov in 1 cent je 390 evrov. In ne boste rekli, da tistega za s 714. evri in enim centom toliko bolj zebe ali pa je toliko bolj lačen. In ta način vaš je napačen, zato smo mi predlagali rešitev, ki pa ste jo seveda zavrnili. Zaradi vsega povedanega v naši stranki tega PKP 10 seveda ne bomo podprli.
Hvala lepa. Matjaž han v imenu Poslanske skupine. Izvolite.
Ja, osebno sem mislil, da bomo in v Poslanski skupini letošnje leto končali drugače to leto, da bomo malo prej končali in da bomo probali v naslednjem letu malo bolj iti neskregani, pa vam izgleda tudi tokrat ne uspe. Imamo na mizah zakon, deseti v vrsti, ki naj bi reševal probleme ljudi, inštitucij, gospodarstva v Covid krizi. Jaz vam moram povedati, da razen to da ste zapravili ogromno denarja, ki seveda ni zadel prave cilje, kaj druga v teh zakonih absolutno ne vidim. Vem pa nekaj. Pred nami je super volilno leto in je treba na govoriti množice ljudi in naj stane kolikor bo stalo. Ta zakon, če se spomnite par dni nazaj, smo ga sprejemali na Odboru za finance. Na tem odboru ste jasno dorekli, da ne boste upoštevali Zakonodajno-pravno službo, da ne boste upoštevali pravila igre, da se nekatere amandmaje ne sme vlagati glede na Poslovnik na ta zakon in v glavnem ste zamahnili z roko in ste rekli, vi v opoziciji nam pa že ne boste govorili. Zato imamo danes neke člene notri, ki seveda v ta zakon ne pašejo, nagradili ste samo tiste zdravnike, ki imajo že zdaj 57 plačilni razred in bodo imeli zdaj 63. plačilni razred, nagradili ste zopet eno skupino ljudi, ker veste, da gre na volitve in je najštevilčnejša, pozabili pa ste na študente, to kar so predhodniki rekli, pozabili ste na nekatere firme, podjetja, ki imajo absolutne težave v tem času, če govorimo samo industrijo srečanj, danes zapiramo po celi Slovenijo gostinske obrate in nobeden od teh gospodov od teh firm ne bo nič imel, vi ste pa pač razdelili tistim denar, ki mislite, da vas bodo volili. Mi zaradi tega v Socialnih demokratih takega zakona ne moremo podpreti in bomo prvič, da bomo glasovali na nek način proti temu zakonu. Vi veste, gospe in gospodje, koliko denarja ste v teh PKP-jih deset že zapravili za relativno malo učinka? Vse to bodo ljudje, vse to bodo ljudje, davkoplačevalci žal mogli plačati in plačali bodo predvsem tisti, ki imajo malo. Tako da, moram reči, da sem kar se tega tiče razočaran. Socialni demokrati tega zakona ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Janja Sluga ima besedo v imenu poslanske skupine Nepovezanih poslancev. Izvolite.
Ja, v imenu poslanske skupine. Hvala lepa. Ja, v resnici je dosti že bilo povedanega. Jaz moram reči, da smo tudi v naši poslanski skupini nekako spremljali napoved novega PKP paketa mirno. Zakaj? Zato, ker smo razmišljali v smeri, da je bilo že v prvem, drugem, tretjem, četrtem, petem, šestem, sedmem, osme, in devetem toliko neumnosti in toliko podtaknjencev, da zdaj pa res ni več ostalo kaj zelo kritičnega za deseti paket. Pa se vendarle še najde. In kot je bilo rečeno, epidemije ni. Ukrepov ni. Vsaj ne takih, ki bi imeli rep in glavo in za katere bi lahko nekako vsaj približno ljudje razumeli zakaj so bili sprejeti in kakšni so cilji. Ukrepe sprejemate iz danes na jutri, kar malo na približno, nimate pa poguma v resnici stopiti pred ljudi, povedati kakšno je stanje in zajeziti epidemije tako kot bi se od neke odgovorne Vlade pričakovalo. Zopet se sprejema zakon po nujnem postopku ker se baje rešujejo življenja. Jaz tukaj notri v teh vsebinah tega cilja v resnici ne vidim. So pa noter ukrepi, ki jih je v vsem tem vmesnem času že predlagala in v zakonodajno proceduro vložila opozicija, identični. Torej urejanje položaja tistih gasilcev, ki so bili predhodno spregledani, urejanje podaljševanja turističnih bonov, urejanje pravnih podlag za sprejemanje Covid ukrepov, vse to je v vmesnem času z zakonodajnimi predlogi že vložila opozicija, pa ne po nujnem postopku, pa ste temu vsemu nasprotovali. Zdaj pa to ravno iz nekega prestiža vpeljujete sami. In če je to obvladovanje epidemije, potem ne vem, kaj v resnici epidemija za vas ni. [[znak za konec razprave]] Najbolj sporna zadeva, sesuvanje sistema plač v javnem sektorju, za nas je to najbolj sporno, ker je to najbolj elegantno seveda problem pomesti z mize in ga v resnici reševati na plečih prihodnje vlade. Kaj bo ta storila, kako bo to rešila, vas v tem trenutku seveda ne zanima. Vi ste dali, dali, dali, dali, dali. [[znak za konec razprave]]
Hvala lepa. Dr. Franc Trček v imenu [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] V lastnem imenu, ja, sem želel povedati. Ja, izvolite.
Ja, hvala [[…]]
Pardon, pardon. V imenu poslanske skupine mag. Marko Pogačnik.
Ja, spoštovani predsedujoči, hvala za dano besedo. Zdaj v Slovenski demokratski stranki bomo predlog PKP 10 podprli. Prepričani smo, da je ta zakon ustrezen in da, bi rekel, so stvari, katere rešujejo, tudi pravilne in učinkovite. Nedvomno sprejeti paketi od 1 do 9 protikoronski govorijo o tem številke, da Slovenija ima danes najmanjšo brezposelnost, da ima Slovenija med državami Evropske unije eno izmed najvišjih gospodarskih rasti. In vse to je plod PKP od 1 do 9. Prepričani smo, da s PKP 10 se rešujejo problemi, kot so zajezitev pandemije Covid-19, da se ohranjajo delovna mesta in da se ohranja delujoče gospodarstvo. Poudariti je tudi potrebno, da na Odboru za finance smo podprli 5 verjetno najbolj tistih perečih amandmajev, ki jih je predlagala opozicija. Prepričan sem, da z rešitvami, kot so turistični boni, se je ohranil marsikateri gostinski lokal ali marsikateri gostinski obrat. Zdaj, kar je govoril kolega Han, ne vem, da mi zapiramo kakršnekoli gostinske lokale. Ta vlada se je vedno trudila, bi rekel, najti neki balans med ukrepi in pa delujočim gospodarstvom. Prepričani smo v Slovenski demokratski stranki, da takšen način dela je ustrezen. Nedvomno pa o tem govorijo tudi rezultati in pa številke. Predvsem pa razlika med to in prejšnjimi vladami je, da ta vlada dela za ljudi. Vsi ti paketi od 1 do 9, vključno z 10. paketom, denar se namenja ljudem, denar se namenja, bi rekel, najbolj ranljivim skupinam. Na drugi strani se pa, bi rekel, ohranja delujoče gospodarstvo, ohranjajo se delovna mesta in krepi se zdravstvo.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi. Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati bo ta zakon, kot ga poljudno imenujemo PKP 10, podprla. Podprli smo doslej vse pakete pomoči. In odzivi iz realnega sveta so takšni, da so ti paketi učinkovali, da so bili učinkoviti. In seveda zahvaljujoč predvsem marljivemu prebivalstvu, iznajdljivim poslovnežem imamo danes rekordno visoko zaposlenost, rekordno visoko gospodarsko rast, dobre bonitetne ocene, minimalno socialno izključenost in tako dalje in tako dalje. Tu smo lahko zadovoljni. Državni zbor je tisti, ki je dosedanje pakete pomoči v tej zdravstveni krizi sprejemal. Težko sprejemamo pavšalne kritike in številke, ki so napačne. Recimo, številka 714 v zakonu sploh ne obstaja. In tako dalje in tako dalje. Seveda financira se iz te četrt milijarde, kolikor je finančno težak ta zakon, se seveda financira tudi testiranje. Kar poglejte si, koliko je na dnevni ravni strošek države za testiranje. In prav je, da se ljudje testirajo, še boljše bi bilo, da se cepijo, kar bi bilo bistveno bolj učinkovito in seveda z vidika stroškov države tudi manj potratno. Bilo je že vse povedano, kdo vse bo udeležen pri tej pomoči. Ciljali smo najranljivejše, gotovo koga izpustili. Noben zakon ni idealen, tudi ta ni idealen. Mislim pa, da smo optimalno ciljali in dejansko želeli ljudem pomagati, tistim, ki so na socialnem robu. In verjamem, da jim bo ta pomoč, tudi če je nekaj 10 evrov, da jim bo prišla prav. In ljudje so hvaležni, hvaležno je gospodarstvo. In to je tisto, kar nas navdaja tudi z nekim upanjem, da je morda to zadnji paket pomoči ljudem in gospodarstvu in da bomo kmalu lahko resnično zadihali z obema kriloma pljuč in se kmalu tudi rešili te zdravstvene krize. Hvala lepa.
Hvala lepa. Monika Gregorčič v imenu poslanske skupine SMC. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik. Tudi v naši poslanski skupini bomo predlog t.i. 10. PKP oziroma protikoronskega zakonskega paketa podprli. Zakaj? Zato, ker po naši oceni učinkovito in uspešno naslavlja cilj. Cilj pa je omiliti posledice koronavirusne pandemije. Ne glede na to ali je formalno razglašena ali ne, posledice za delovanje družbe in gospodarstva so tu in so. Breme te koronavirusne pandemije je neenakomerno porazdeljeno in ta zakon, že deseti po vrsti, zasleduje cilje čim bolj uravnotežene ali pa čim bolj enakomerne potem razbremenitve določenih najbolj ranljivih skupin prebivalstva in najbolj prizadetih gospodarskih panog. Osnovan je na načelu neke solidarnosti in sorazmernosti. In glede na to, da so iz zakona bile že na odboru izvzete nekatere najbolj, po oceni javnosti in opozicije, sporne določbe oziroma posegi v Zakon o nalezljivih boleznih, nam je popolnoma nerazumljivo, kako lahko opozicija, nekatere opozicijske poslanske skupine nasprotujejo dobrim ukrepom za ljudi, ki rešuje položaj najbolj ranljivih družbenih skupin. Kot rečeno, v naši poslanski skupini bomo ta zakonski predlog podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V lasten imenu dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala lepa. Poslušam tole, pa bom poskušal metaforično povedati, zakaj tega zakona ne bom podprl. Pride zima, moraš iti k vulkanizerju menjati gume. Menjam gume. Pridejo še gasilci, vsako leto kupim koledar, dam tiste peneze. Potem pa, ker sem še pri vulkanizerju, pa rečem, da bi pa še naredil izpit za voditelja motornih čolnov, pa naj mi še brazilsko depilacijo naredijo zraven. Pa potem rečem, da bom plačal samo izpit za voditelja čolnov, depilacijo in menjavo gum ne, ker imam plačo nad 2 tisoč evri. Verjetno bi takrat poklicali nekoga, ki bi me peljal tam, kamor je Janša pošiljal Kordiša, pa Zorčič ni ukrepal. Potem vmes, ko bi me že nesli, bi se pa še drl, da morajo mesnico čez cesto zapreti. Taka je logika tega zakona. In to vi hvalite in to vi pravite, da je super. Druga zgodba. Ko meni moj otrok reče, ata, rabim 10 evrov, nimamo dopisne seje. Vi imate dopisno sejo za četrt milijarde, pa je gospa Kozlovič povedala kako je to. Janšev kabinet rukne e-mail, če se v petih minutah ne odzoveš, ker si itak ne upate je to to. Mrtev hladan ne podprem takega zakona. Glasoval bom proti.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan, v lastnem imenu. Izvolite.
Hvala, podpredsednik. Glasoval bom proti, ker je ta zakon, ki je pred nami nemoralen. To je zato, ker ponovno meša dobre ukrepe, škodljive ukrepe. Zakon je postopkovno sporen, da ne pozabimo postopek ali procedura je osnovna demokracije in ruši demokratične institucije zlasti pa zakon je vsebinsko sporen. Kakor ste opazili na eni celi strani se ukvarjajo z zapiranjem šol na mestu s pomočjo upokojenca deli na prvorazredne in drugorazredne. Če si upokojenka, ki ima 731 evrov pokojnine dobi dodatek, če imaš dva evra višje 733 ne dobiš dodatka. Zakaj že, zakaj ste se tako odločili? Je zakon, ki ponovno uvaja še večjo represijo, poglejte si kazni in to je zakon, ki dodatno nagrajuje plačno elito, elito, ki je že sedaj pri plačaš daleč nad povprečjem v Sloveniji in ji daje dodanih 25 odstotkov. Ne daje mladim zdravnikom, ne daje družinskim zdravnikom, ne daje negovalkam v bolnišnicah, daje plačni eliti. Kam to pripelje? To pripelje do razkroja javnega sistema in tisto, kar se pa ne zavedate to pripelje tudi do razkrojevanja pospešenega javnega zdravstva. Naslednje leto namesto, da bi zbirali denar za storitve bomo iz našega zavarovanja zbirali denar za vaše grozno velike darilne pakete, ki pa ne bodo imeli učinka. Hvala vam.
Hvala lepa. Miha Kordiš v lastnem imenu. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Če so pretekli PKP paketi zares tako zelo dobro učinkovali zakaj, potem vse ankete kažejo, da bo 24. april 3 od 4 koalicijskih strank izbrisal iz političnega prizorišča? Odgovor se skriva v razkoraku med besedami in dejanji točno enakemu razkoraku kot ga lahko spremljamo tudi tekom obravnave v PKP-10. PKP-10 lahko slišimo pomaga vsem ranljivim skupinam, ampak kdo očitno v tej državi po mnenju predlagateljev niso ranljive skupine. To so ljudje, ki prejemajo socialno pomoč se pravi največji reveži v tej državi. To so delovni invalidi zaposleni za polovični delovni čas, morda kaj več, morda manj, ki komaj shajajo s svojimi dohodki. To so študentje, ki so upravičeni zgolj do nizkih, prenizkih štipendij in do hiper prekarnega študentskega dela pa seveda brezposelni očitno ravno tako niso ranljiva skupina, čeprav najnižje nadomestilo za brezposelnost znaša 530 evrov bruto. Vse te ljudi, vse te skupine se iz PKP-10 pozablja. Kdo pa je ranljiva skupina po mnenju predlagateljev na katerega se ne pozablja? Zdravniški lobi najbolj plačani izmed zdravnikov tudi taki, ki prejemajo po 10 tisoč evrov mesečne plače, po 15 tisoč evrov mesečne plače, ki bodo v sled PKP-10 posega v plačni sistem javnih uslužbencev upravičeni še do dodatnega debelega tisočaka vsak mesec. Hvala lepa za take PKP pakete, ki skrbijo za bogate in skrbijo za kapital, na ljudi v tej državi pa pozabljajo. Ali veste kaj? Ni moja beseda tista, na katero se je treba ozreti in za katero se je treba bati 24. aprila, ampak razkorak med vašimi besedami in samo promocijo ter dejanji, ki so ga ljudje opazili.
Mag. Andrej Rajh, v lastnem imenu. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, pred nami je že 10 paket protikoronskih ukrepov in seveda ta hiter način sprejemanja, hiter in pogost način sprejemanja obsežne zakonodaje odpira številna vprašanja po njeni učinkovitosti in preglednosti. Dejstvo je, da je bilo v tem času porabljenih po teh zakonih 10 milijard evrov a zgolj 5 milijard za covid ukrepe. In o tem danes posebej razpravljamo. Poudarjamo to diskrepanco. Pred nami so veliki izzivi, v stranki SAB z zelo veliko zaskrbljenostjo sprejemamo način, sprejemanje te zakonodaje. Tudi zdajšnji paket, ki je v obravnavi, se je čez noč iz 180 evrov, 180 milijonov evrov povečal na 240 milijonov evrov. In seveda, tak način sprejemanja zakonodaje ni dober in popotnica ni dobra. Slovenija ima rekordno visok javni dolg, ima rekordno visok strukturni primanjkljaj, in če vidimo, da imamo na eni strani gospodarsko rast, s katero se hvali Vlada, in rekordno visok strukturni [[znak za konec razprave]] primanjkljaj in rekordno visok javni dolg, potem vemo, da popotnica ni dobra in da bo te bonbončke, ki jih Vlada sedaj deli, slej ko prej trebalo plačati. Evropska centralna banka že napoveduje zvišanje obrestnih mer. Nemčija se sooča z gospodarskim krčem. In nič od tega Vlada v teh paketih ni naslovila. Še več, z ukrepi, ki jih je sprejela, je naslednjim generacijam bistveno otežila spopadanje z gospodarsko krizo [[znak za konec razprave]] , ki jo najavljajo. Sam seveda tega zakona ne morem podpreti in tudi ne bom podprl.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič v lastnem imenu. Izvolite.
Hvala za besedo. PKP 10 bom podprla. Kot sem povedala že v razpravi, črtanje, tiste člene, za katere nas je toliko in toliko državljanov opozorilo, da so za njih sporni, smo že na Odboru za finance črtali. To so členi od 63 do 68. Še enkrat poudarjam, da obveznega cepljenja v zakonu ni, ker če bi cepljenje proti covidu-19 bilo obvezno, potem se posebej nobene odškodnine ne bi rabile v tem zakonu določati, ker bi že itak veljale tiste, ki so za cepljenje, za obvezno cepljenje. Glede plač zdravnikov. Plače se s tem PKP-jem 10 ne povečujejo, ampak se v PKP-ju določa širši razpon plačnih razredov, ki bodo podlaga za pogajanja za povišanje plač zdravnikov. Želela pa bi poudariti še nekaj, kar sem vesela, da se je tudi na mojo pobudo uredilo. In sicer, ko sem ugotovila, da so iz PKP-ja izpadli ena izmed vrst invalidov, torej invalidi, katerim je bila izdana odločba o nezaposljivosti po Zakonu o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov, torej invalidi, ki so prejemniki denarne socialne pomoči in varstvenega dodatka, in ti ljudje dejansko ne morejo več najti zaposlitve, ker so nezaposljivi, tako je bil posluh v koaliciji in tudi Ministrstvo za delo, ki je pripravilo, spisalo amandma, tako da ta amandma je bil danes k 55. členu sprejet [[znak za konec razprave]] , tako da seveda vsem pa ne moremo dati, ker to ni realno, da bi kar vsem lahko delili neke solidarnostne dodatke. In pa cenzus pa vedno obstaja. Jaz se zavedam, da bo nekdo lahko za en evro presegal določen solidarnostni dodatek, ampak cenzus je vedno. PKP bom podprla. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 42. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE S TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zakon [[…]]da bi zaradi [[…]]da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 24. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda – to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o debirokratizaciji v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi predloga vloženih amandmajev z dne 27. 12. 2021, ki je bil objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 59. členu. Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti 11. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, Nova Slovenija in SMC k 60. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 10. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 61. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 11. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi in SMC k 62. členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 12. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Ker je predlog zakona zaradi sprejetega amandmaja v drugi obravnavi neusklajen je Vlada pripravila uskladitveni amandma k 43. členu, ki je objavljen na e-klopi. Želi kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju Vlade k 43. členu. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 58, proti nihče. [[Za je glasovalo 58.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Obrazložitev [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Rudi Medved v imenu poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Hvala lepa. Sedaj se končuje ta epopeja zakona o debirokratizaciji, ki naduto nosi ta naslov. V LMŠ se vseskozi sprašujemo kaj pravzaprav prinaša, kje bo olajšano življenje državljanov na podlagi tega zakona, kako bosta izboljšana poslovno okolje in konkurenčnost gospodarstva, kako bo država prijazneje nastopala s svojimi storitvami z državljani. No vse to ta zakon ne ponuja odgovorov. V LMŠ smo prepričani, da bi v tem trenutku ta Vlada pravzaprav storila največ za debirokratizacijo, ko bi šla za seboj pogledat ves pravni balast, ki ga je navlekla v deset protikoronskih zakonih, čemur smo bili ravnokar priče. Je pa res, da smo ta zakon vendarle uspeli narediti manj škodljiv. V LMŠ smo z večinsko podporo Državnega zbora, uspeli vreči iz zakona ničemur služeči uradni register predpisov in ga nadomestiti s koristnim registrom lokalnih predpisov. Ampak poglejte, ta zakon še vedno elektronsko poslovanje ljudi z državo, reducira praktično skorajda na raven Facebook Messengerja in vročanje uradnih pisanj naj bi zdaj teklo kar po navadni elektronski pošti, s čimer se drastično zmanjšuje varnost pri poslovanju državljanov z državo, prav tako pa pušča odprta vprašanja dokazovanja vročanja. V tem je ta ogromna razlika med poslovanjem z državo s pomočjo kvalificiranega digitalnega potrdila in Facebook vročanjem uradnega pisanja. Glejte, jaz šefa FURS-a, gospoda Simiča, ki mu želim seveda vse dobro in je ideolog tega zakona, zaradi tega zakona zagotovo ne bi peljal na kosilo. V LMŠ prav zaradi teh pomanjkljivosti oziroma nedorečenosti, ki jih ta zakon prinaša, kljub temu, da smo uspeli vanj vnesti vendarle nekaj tudi koristnega, to je [[znak za konec razprave]] register lokalnih predpisov, tega zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložit glas? [[Ne.]] Ugotavljam, da ne. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 41. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA – MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju osmih članov Programskega sveta RTV Slovenija - na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člane Programskega sveta RTV Slovenija, na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija, za dobo štirih let imenujejo Mitja Čander, mag. Jurij Pavel Emeršič, dr. Peter Gregorčič, Ivan Kramberger, Živa Kušar [[?]] , Klara Remec, Jelka Stergel [[?]] in Matevž Tomšič. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi devetega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija, sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 42. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju petih članov Programskega sveta RTV Slovenija - na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predsedniku Mandatno-volilne komisije, Ivanu Hršku. Postopkovno Tina Heferle.
Hvala lepa podpredsednik. Jaz imam en zelo dobronameren in resen postopkovni predlog za vas. Namreč dejstvo je, da točke, ki jih bomo zdaj obravnavali bomo odločali na teh dveh točkah o sklepih za katere je Zakonodajno-pravna služba se izrekla da ni izkazano, da izpolnjujejo zakonske pogoje, torej je Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora za ta dva sklepa ocenila, da sta v neskladju z zakonom [[nerazumljivo]]sta nezakonita. Jaz bi opozorila na 112. člen Poslovnika, ki določa in opredeljuje kdaj in na kakšen način Državni zbor lahko s sklepom odloča, to je seveda danes in s sklepom Državni zbor odloča in daje soglasje k imenovanju in razreševanju članov organov v javnih zavodih. O tem danes glasujemo. In pazite, ta člen govori v skladu z zakonom. Zdaj, če imamo mi pred samo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki trdi, da je sklep o katerem bomo glasovali, da sta dva sklepa v neskladju z zakonom, trdim, da ta dva sklepa ne izpolnjujeta poslovniških določil, da bi ju obravnavali. O tem govori 59. člen v drugem odstavku Poslovnika, ki govori, da na dnevni red lahko se uvrstijo le zadeve, ki izpolnjujejo določene pogoje s tem Poslovnikom, kar seveda ta dva zakona ne izpolnjujeta. In še na nekaj bi opozorila, podpredsednik, o tem ali je primerno odločati o teh dveh sklepih, je enkrat že odločil predsednik Državnega zbora, ko ni dovolil glasovanja o dveh nezakonitih sklepih. Zdaj, da se ne bi vi postavljali nad odločitev predsednika Državnega zbora, predlagam zelo dobronamerno, če boste dovolili kolegi iz koalicije, gospod Krivec, če dovolite, da končam svoj postopkovni predlog. Moj postopkovni predlog za vas, spoštovani podpredsednik je, da se ne postavljate nad odločitev predsednika Državnega zbora, da prekinete sejo na tem mestu in prestavite obravnavo teh dveh točk na čas, ko bo o tem lahko še enkrat odločal predsednik Državnega zbora, ker če dovoljujete danes glasovanje o tem kar je predsednik Državnega zbora pred časom odrekel, se boste postavili in demantirali njegovo odločitev, se boste postavili nad nji. Dejstvo je, da je v skladu z 58. členom vsem poslovniškim določilom zadoščeno, sklic za izredno sejo je bil opravljen v roku petnajst dni. Ta člen, ki opredeljuje izredno sejo ne opredeljuje, da je treba izredno sejo končati v petnajstih dneh, ampak zgolj sklicati jo. Seja bo prekinjena, če boste upoštevali moj postopkovni predlog in vsem poslovniškim določilom bo zadoščeno, vi pa ne boste šel v zgodovino kot podpredsednik ki je dovolil glasovanje o dveh nezakonitih sklepih.
Hvala lepa za vaš postopkovni predlog. Naj povem, da je predsednik Državnega zbora sklical to izredno sejo, zato zavračam vaš postopkovni predlog. Maša Kociper ima postopkovno. Izvolite.
Ja, gospod podpredsednik, po vsebini se s postopkovnim predlogom pridružujem kolegici Heferle s tole dodatno obrazložitvijo. Prosim, da mi kot oseba, se pravi, kot predstavnik podpredsednikov, ki je danes namesto predsednika vodite to sejo, razložite kako lahko danes odločamo o točki b in c, pri čemer je na prejšnji seji predsednik Državnega zbora Igor Zorčič, berem iz magnetograma, povedal, da zadevo ne bo dal na glasovanje in bo točko zaključil. Prosim za obrazložitev kako lahko ponovno nadaljujemo z obravnavo neke točke, ki je bila v tem Državnem zboru s strani predsednika Državnega zbora že zaključena. Kot je povedala kolegica Heferle, 59. člen omogoča predsedniku, da na sejo ne uvrsti zadeve za katero meni, da niso izpolnjeni pogoji. V obrazložitvi, ki jo je podal, predsednik Zorčič, na prejšnji seji je jasno razvidno, da se sklicuje na ta člen in pravi, 43 poslank in poslancev v tem Državnem zboru nima svojega predstavnika v programskem svetu RTV niti ne v nadzornem svetu, glede na to kar je bilo izglasovano na Mandatno-volilni komisiji in moram reči, da se mi zdi to izjemno problematično. Glede na to, da zakon ne daje nekih posebnih pooblastil predsedniku Državnega zbora, da posega v tisto, kar je odločila Mandatno-volilna komisija, sem se vseeno odločil, da na podlagi 59. člena predsednik Državnega zbora vendarle ima pristojnost pri sklicu seje uvrstiti točko na dnevni red. in jaz, če bi imel takšno mnenje Zakonodajno-pravne službe, moram reči, da te točke nebi uvrstil«. Citirano iz magnetograma. Se pravi, predsednik Državnega zbora je to povedal, da nebi uvrstil, zaključil točko. Podana je bila zahteva za sklic, seja je bila sklicana. Jaz pa mislim, da je predlog kolegice Heferle popolnoma na mestu, da zopet ugotovite, da je bila ta točka zaključena in da ne opravimo niti razprave niti glasovanja o tej točki. Hvala.
Hvala lepa za vaš postopkovni predlog. Naj povem, da je predsednik Državnega zbora zaključil sejo na tisti seji. Ampak točka pa ni bila zaključena. In torej točka ni bila zaključena, prišla je zahteva za izredno sejo in predsednik je v skladu s poslovnikom o tem odločil. In danes imamo to točko na dnevnem redu. Meni kot predsedujočemu nimam nobenih poslovniških možnosti, da bi kakorkoli drugače odločil, zato predlagam, da nadaljujemo sejo. Postopkovno Maša Kociper. Izvolite.
Ja, nimam, žal, druge možnosti kot da postopkovno odgovorim na vašo navedbo, da je predsednik zaključil sejo. Ne. Prosim, poglejte magnetogram. Predsednik je zaključil z obravnavo te točke. Če je točka enkrat zaključena, ne razumem, kako se lahko nadaljuje. Saj ni bila prekinjena. Mi vemo, kaj pomeni prekinjena točka, kaj pa pomeni zaključena točka. Jaz bi razumela, da bi uvrstil predsednik to točko na sejo, ker je to njegova dolžnost, in začel točko na novo obravnavo s celotnim postopkom. Tako, da prosim še enkrat, da pregledate. Točka je bila zaključena.
Še enkrat, gospa poslanka. Točka je bila zaključena na tisti seji, zadeva pa ni bila zaključena še. [[nemir v dvorani]] In predlagam [[…]] Janja Sluga postopkovno.
Spoštovani gospod podpredsednik. Jaz vas res prosim, da prekinete v tem trenutku to sejo, da si boste pogledali to, kar vam pravi kolegica Kociper. Vsi smo šli to preverjati. Dejansko je predsednik točko zaključil. Zdaj vi seveda po svoje interpretirate, kdaj je točka zaključena in kdaj ne, dejstvo pa je, da ko je točka zaključena, pomeni, da je končana. Ne vem, kako vam naj še drugače to povem. In dejstvo je, da smo poslanci opozicije že na seji Mandatno-volilne komisije ves čas opozarjali, da sprejemamo sklepe, ki niso skladni z zakonom o Radioteleviziji Slovenija. Dejstvo je, da so ti sklepi prišli tudi na plenarno sejo. In da je seveda Zakonodajno-pravna služba podala svoje mnenje, v katerem je zelo jasno napisala: »Glede na to, da Državni zbor odraža politično pluralnost slovenske družbe, je nujno, da je ta odražena pri RTV Slovenija, kot to določa zakon. Sicer bi bil ta namen onemogočen. Predlogi sklepov, za katere ni izkazano, da izpolnjujejo z zakonom določen pogoj, ni mogoče oceniti kot skladne z zakonom«. In tu pridemo do 112. člena Poslovnika Državnega zbora, o katerem je govorila že kolegica Heferle. Torej pogoji za to, da mi danes o tem glasujemo, niso izpolnjeni. In predsednik Državnega zbora je skladno z 59. členom poslovnika ugotovil, da se lahko na tak način ustavi glasovanje o protizakonitih sklepih. Zelo jasno imate stališče Zakonodajno-pravne službe. Povrh vsega je bila točka zaključena. In tudi jaz upam, da se ne boste postavili nad predsednika Državnega zbora. Nad predsednika Državnega zbora, ki je ugotovil protizakonitost teh sklepov in se odločil, da jih ne da na glasovanje. Četudi je bila podana zahteva za sklic te seje, jo skladno s poslovnikom predsednik Državnega zbora mora sklicati, nima izbire. A sem prepričana, da če bi sedel danes tu na vašem mestu, ravno tako [[…]] [[znak za konec razprave]] teh sklepov ne bi dal na glasovanje, ker se niso v ničemer spremenili in še vedno so protizakoniti.
Hvala lepa. Tudi za vaš postopkovni predlog še enkrat bom ponovil. Predsednik nima mandata neko zadevo zaključit brez glasovanja. In tega ni naredil. [[oglašanje iz dvorane]] In če bi predsednik to naredil, ne vem, zakaj jo je uvrstil na današnjo sejo dnevnega reda. In prosim, bodimo odgovorni. Janja Sluga, še enkrat postopkovno.
Spoštovani podpredsednik, jaz upam, da niste se zdaj postavili nasproti predsedniku Državnega zbora, da boste vi odločali o tem, kaj on lahko in česa ne. On je vodil sejo, on je med trajanjem prejel mnenje Zakonodajno-pravne službe in skladno z 59. členom poslovnika teh sklepov ni dal na glasovanje. Zdaj vi trdite, da ni ravnal skladno s poslovnikom? To vas zdaj sprašujem, to vas sprašujem, ker ste ravnokar to zatrdili. In upam, da si ne upate trditi kaj takšnega.
Spoštovana gospa poslanka. Prosim, da tudi vi mene malo prisluhnete. Pred sabo imam sklic seje, ki jo je podpisal gospod Igor Zorčič. In ne vem, zakaj bi o tem razpravljali. Tukaj je, glejte, 21. 12. 2021. In jaz kot predsedujoči nimam nobenih podlag v poslovniku, da bi to kakorkoli drugače o tem odločil. Zato moramo s to sejo nadaljevati. Jani Möderndorfer, postopkovno. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, mislim, tole, kar delate, je že naravnost ena velika smešnica. Jaz sicer ne vem, a imate tamle malo strokovne pomoči, ampak vi mešate hruške in jabolka. Eno je odločanje o glasovanju, eno je pa odločanje o sklicu. Predsednik Državnega zbora je podpisal sklic, zato ker ga je po poslovniku moral sklicat, ker je dobil zahtevo. In dajte si prebrat poslovnik. Drugo pa je odločanje, kar imate vi v rokah, ne več tisti, ki sklicujejo oziroma so dali zahtevo. In o tem govorimo, da smo na popolnoma isti točki. Povejte mi, kaj se je spremenilo od prejšnjega tedna, ko je odločal predsednik Državnega zbora na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe, da tega ne more uvrstiti. Zdaj ste pa vi kar naenkrat ugotovili, da je neki predsednik Državnega zbora nekaj odločil in sklical. Lepo vas prosim, dajte, strokovna služba, pomagat podpredsedniku, ker zgleda res ne razume nič! Dajte prosim ugotovit enako. Vsaj preberite magnetogram, kaj je ugotovil predsednik Državnega zbora.
Spoštovani kolega poslanec, prosim, da niste žaljivi in da ste vljuden. Še enkrat vam govorim. Predsednik Državnega zbora je sklical izredno sejo in jaz nobene poslovniške možnosti nimam, da bi to točko umaknil z dnevnega reda. Zato predlagam, da gremo po točki naprej, kot je predvideno. Gospod Jani Möderndorfer.
Spoštovani podpredsednik, zdaj bom malo bolj počasen, zato da se bomo razumeli, ker ste ponovno povedali nekaj, kar nima zveze z odločitvijo, ali boste dali na glasovanje ali ne. Sklic seje je predsednik Državnega zbora po poslovniku moral sklicati, zato ker je dobil na podlagi poslovniške določbe zahtevo z dovolj podpisi s strani koalicije, ki so seveda zahtevali od predsednika Državnega zbora, da skliče in uvrsti to točko ponovno na dnevni red. Ker slučajno predsednika Državnega zbora zaradi nekih drugih razlogov danes, objektivnih seveda, ni, verjamem, da bi predsednik Državnega zbora ne bil shizofrena oseba sam s seboj in dal zdaj pa nekaj na glasovanje, kar je prejšnji teden ugotovil, da na podlagi Zakonodajno-pravne službe ne vzdrži, da sploh o tem glasujemo. Ne bom govoril o vsebini, ker je to postopkovni predlog. In zato vas prosim, če ne razumete, dajte vsaj prebrati to, kar je izrekel predsednik Državnega zbora. In tukaj smo zaključili. Tamle imate gospo Bergoč, ki vam je dolžna pomagati kot strokovna sodelavka. In vam bo razložila razliko med sklicem in odločitvijo, ki jo ima predsedujoči, v tem primeru ste to vi, da tega ne uvrsti, ker imate še vedno mnenje Zakonodajno-pravne službe. Dajte razumeti, to, kar ste prej rekli kot trditev, da se točka ni zaključila, zaključila se je pa seja. Oprostite, a imamo že kakšno točko, ki je obvisela v zraku z zaključeno sejo? To ne obstaja. S tem ko je rekel predsednik, ne dam na glasovanje, zaključujem točko, je zadeva končana. Jo je pa lahko seveda ponovno uvrstila na dnevni red. In vi morate iste ugotovitve samo še ugotoviti. Zelo prijazno in počasi. Jaz upam, vsi so razumeli, upam, da ste tudi vi.
Hvala lepa za te vaše žaljive zadeve. Prekinjam sejo za 15 minut in bomo prosili Zakonodajno-pravno službo za mnenje. S sejo bomo nadaljevali ob 20. uri pa šest minut. Nasvidenje. (Seja je bila prekinjena ob 19.52.) (Seja se je nadaljevala ob 20.06.)
Spoštovani poslanke in poslanci, nadaljujemo s 4.b točko. Kot vidite, se nam je pridružila Nataša Voršič, vodja naše Zakonodajno-pravne službe in moje vprašanje je, ali lahko Državni zbor o zadevi b in c odloča danes? Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani poslanci in poslanke! V skladu z Ustavo in Poslovnikom Državnega zbora, Državni zbor o predlaganih sklepih Mandatno-volilne komisije, ki so predmet zahteve za izredno sejo odloča, ker zadeva še ni zaključena. Zakonodajno-pravna služba je podala mnenje o teh sklepih, to mnenje je lahko podlaga za odločanje Državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Postopkovno ima dr. Matej Tašner Vatovec. Izvolite.
Ja, spoštovani podpredsednik, mislim, da smo v neki precej čudni situaciji. Zdaj, Poslovnik ima več določb in seveda so med sabo povezane. Med njimi je ključna ta, kaj se lahko uvrsti, tako da jaz se tu načeloma v osnovi strinjam z vami, da je naredil predsednik Državnega zbora napako, da je to sploh uvrstil na dnevni red te seje, ker namreč, po drugem odstavku 59. člena, morajo biti izpolnjeni pogoji za to, da se obravnava neko zadevo. Sklicujoč se na mnenje Zakonodajno-pravne službe glede predlaganih sklepov MVK-ja, ki pravi, da se ne da natančno pretehtat, ali so ti sklepi v skladu z zakonom, ampak tudi sklicujoč se na to, da mora bit upoštevano načelo sorazmernosti, izhaja, da ta dva sklepa nista v skladu z zakonom, po 112. členu Poslovnika, ki govori o tem, kako mora Državni zbor odločat pri imenovanjih članov v organe upravljanja zavodov in podjetij. V tej določbi Poslovnika piše, da mora bit v skladu z zakonom. Ta dva sklepa nista v skladu z zakonom, ker ne upoštevata sorazmernosti. Za sorazmernost, v primeru, da je v Državnem zboru zastopanih več poslanskih skupin, kot je mest, ki se jih imenuje, pravi, da je potrebno v bistvu upoštevat ustavno načelo sorazmernosti. To so besede Zakonodajno-pravne službe, iz tretje strani. »Glede na to, da Državni zbor odraža politično pluralnost slovenske družbe, je nujno [[…]]« - pravi Zakonodajno-pravna služba, - » [[…]]da je ta odražena pri RTVS, kot to določa zakon, sicer bi bil ta namen onemogočen.« Pač, stvar je popolnoma jasna. Seveda teh dveh sklepov danes ne bi sploh smeli imet na dnevnem redu, tako da, jaz vam predlagam, da naredite tisto, kar je naredil predsednik Državnega zbora takrat, ko smo to imeli na redni seji, ta dva sklepa pač ne date na glasovanje, ker sta evidentno protizakonita, ker ne upoštevata Zakona o RTV Slovenija, ki jasno določa, da morajo bit zastopane stranke v Državnem zboru po sorazmernem načelu. In ne se zdaj skrivat za predsednikovo napako, da je to sploh dal na izredno sejo, ampak sprejmite vi to odgovornost in branite [[znak za konec razprave]] zakonitost delovanja tega Državnega zbora in pač zaključite tako, kot je zaključil predsednik Državnega zbora na zaključeni redni seji in to je moj postopkovni predlog. Pač, ne morete dat na glasovanje nečesa, kar je nezakonito.
Hvala lepa za vaš postopkovni predlog, seveda, ki ga ne morem sprejet. Torej o tem, kar je zakonito in kaj ni zakonito, lahko odloča samo Državni zbor. In zato predlagam [[…]] Tina Heferle, naprej, izvolite. Ja kaj, kar dajte.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Glejte, več dejstev je, ne. Eno dejstvo je, da je Zakonodajno-pravna služba zdajle povedala ravnokar samo to, da se o sklepih, ki jih sprejme MVK, lahko odloča. To je zelo na široko splošno. Drugo dejstvo je, da Zakonodajno-pravna služba ni rekla, da se seje danes ta trenutek ne sme prekiniti. In moj prvotni postopkovni predlog vam, spoštovani podpredsednik, je bil, da na tej točki prekinete sejo, ker boste samo s tem nekako dali legitimnost in pa priznali neko pozicijo predsedniku Državnega zbora, ko je zadnjič, ko smo imeli ti dve točki na dnevnem redu, sejo zaključil. Niste obrazložili niti, v čem se danes okoliščine razlikujejo od prejšnjega tedna. Jaz ocenjujem, da so popolnoma iste, samo s to razliko, da imamo danes izredno sejo, prejšnji teden smo imeli pa redno sejo. Drugo dejstvo. Tudi sklic za redno sejo prejšnji teden je podpisal predsednik Igor Zorčič, pa je ravno tako odločil, da nezakonite sklepe, za katere je to ugotovila Zakonodajno-pravna služba, še enkrat bom prebral: »ni izkazano, da ti sklepi izpolnjujejo z zakonom določene pogoje in jih zato ni mogoče oceniti, da so skladni z zakonom.« To je dejstvo. In okoliščine so popolnoma enake kot prejšnji teden. Ni razloga, ki ga vi navajate, da bi utemeljevali vaše vztrajanje pri vaši odločitvi. Dejstvo je, da je današnji sklic podpisal predsednik Igor Zorčič, tako kot je sklic prejšnji teden podpisal Igor Zorčič. Ampak prejšnji teden predsednik Igor Zorčič ni dovolil glasovanja o dveh nezakonitih sklepih, danes pa očitno vi to boste dovoljevali. In še tretje dejstvo. Poslovnik v 58. členu opredeljuje zgolj in samo rok, v katerem mora biti izredna seja sklicana. To dolžnost je predsednik Igor Zorčič izpolnil. Poslovnik pa nikjer ne določa, pa mi preberite, če menite drugače, pa mi citirajte poslovniško določbo, ampak Poslovnik nikjer ne določa [[znak za konec razprave]] , da se mora izredna seja, ko je sklicana v roku, zakonitem roku, končati na točno določen dan. Ali pa sploh, da se mora končati. Nikjer tega ne piše. In zato je moj postopkovni predlog za vas, spoštovani podpredsednik, še enkrat zelo dobro nameren in zelo resen. Prekinite sejo na tej točki, dopustite, da o odločanju glede teh dveh sklepov [[znak za konec razprave]] odloči predsednik Državnega zbora, ker je enkrat že odločil, da jih ne bo dal na glasovanje, pa ga vi danes želite demantirati in mu izpodbiti njegovo vrednost.
Še enkrat vam bom, gospa poslanka, odgovoril, da so zadeve uvrščene na dnevni red na podlagi zahteve za sklic izredne seje. Tako sejo je treba sklicati in izpeljati v 15 dneh. Prekinitev seje, razen s soglasjem teh, ki so to zahtevali, ni možna. Besedo ima najprej, prijavil se je Jože Tanko. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. 58. člen Poslovnika in pa 85. člen Ustave urejata sklic in izpeljavo izredne seje. Če je predsednik Državnega zbora to zahtevo v celoti uvrstil na izredno sejo, in to izredno sejo potem moramo izpeljati, sklic in glasovanja tudi v določenem roku. Umik točke z dnevnega reda je možen samo s soglasjem predlagatelja. Odločitev o tem, ali se točka prestavi na kakšno drugo sejo, ni možna z odločitvijo predsednika Državnega zbora, kadar je že sklic narejen, ampak izključno z glasovanjem. Na plenarni seji. Predsednik Državnega zbora je to določilo na prejšnji seji, redni seji Državnega zbora kršil. In ni upošteval poslovnika, kajti vse to, kar lahko naredi predsednik kot predsednik Državnega zbora, je urejeno v 19. členu poslovnika. In umikati točke, ko je že uvrščena na dnevni red, predsednik Državnega zbora ne more v nobenem primeru umakniti in izpeljati, v nobenem primeru. Če je to želel narediti, bi moral dati tak predlog na glasovanje. Tega ni storil. Zdaj, še naprej. Zdaj tukaj vas je polna usta zakonitosti in ustavnost in ne vem česa še. Zakonitost ugotavlja sodišče. Vsako neustavnost ugotavlja ustavno sodišče. In če menite, da je tak sklep oziroma ta predlog Mandatno-volilne komisije nezakonit, da boste izpodbijali. Če menite, da je neustaven, ga boste tudi izpodbijali. Bi vas pa samo spomnil, da so, da je pet poslancev leta 2013 glasovalo za identičen sklep. To so bili Samo Bevk, Brane Golubović, Matjaž Han, Maša Kociper in Jani Möderndorfer. Takrat smo mi oporekali rešitvi, ki jo je sprejela Mandatno-volilna komisija. Ste jo potrdili, tudi brez nas, čeprav smo bili druga največja stranka v parlamentu in nismo imeli svojih predstavnikov. In tile, ki so danes zelo glasni, so takrat glasovali za tak sklep. Nekorektno. In, predsednik, predlagam, da v skladu s pooblastili, ki jih imate, in nalogo, ki jo imate, pač tudi te dve točki zaključite v skladu s [[znak za konec razprave]] tudi mnenjem Zakonodajno-pravne službe.
Hvala lepa. Tako bo. Predlagam, da nadaljujemo. Postopkovno dr. Matej Tašner Vatovec. Izvolite.
Še enkrat. Poglejte, to, kar se zdaj dogaja in te argumentacije ne pijejo vode. Že samo v tem mandatu smo bili priča temu, da je predsednik Državnega zbora zavrnil zahtevo za sklic izredne seje, ko je koalicija želela razpravljati o tem ali je potrebno eno stranko v tej državi prepovedati. Je zavrnil, ne? Čeprav je bilo v poslovniku to, kar pravite zdaj. Vi ste zahtevali, mora se odviti – ni res. Prav tako taisti predsednik zavrača število poslanskih vprašanj pisnih enega kolega zaradi sporne vsebine. Pa je to tudi poslovniška materija, utemeljena v ustavi. Če grem še bolj nazaj. V prejšnjem mandatu je predsednik Državnega zbora Brglez zaustavil zbiranje podpisov za referendum. In mu je Ustavno sodišče pritrdilo, ker je zaustavil v bistvu zelo odkrito zavlačevanje in rušenje postopkov v tej državi. Ustavno sodišče je reklo: ja, prav je naredil, ker je šlo za zelo jasen namen tega, kako zavlačevati sprejemanje zakonodaje in postopkov. Tako, da teh primerov in tako malo in se da to narediti, ne? Je pa treba imeti malo poguma. Tako, da še enkrat. Moj postopkovni predlog je, da na podlagi vseh teh dejstev, pa vidite, če greste brati mnenje Zakonodajno-pravne službe, ta dva sklepa, ki jih je sprejela Mandatno-volilna komisija, nista v skladu z zakonom, ker ne predstavljata sorazmerno velikosti poslanskih skupin oziroma strank, ki so predstavljane v Državnem zboru. Kar bi pa moralo biti po zakonu. Zelo jasno je utemeljeno, da je pač sorazmernost, glede na to, da imamo proporcionalne volitve zaenkrat še v tej državi, eden ključnih temeljev demokracije. In trenutno ta dva sklepa postavljata, recimo, ne vem, poslanski skupini s štirimi poslanci dobi eno predstavniško mesto v programskem in nadzornem svetu, poslanska skupina s trinajstimi - nobenega. In končno, ko pogledate papir in seštejete, dobite rezultat, da v bistvu je moč 45 poslancev reprezentirano v teh svetih. Če bi šlo po zakonu, bi jih bilo 67. In to je bistvo proporcionalnosti. In tu je vaša odgovornost, podpredsednik, da vzamete to stvar v svoje roke in ne date teh dveh stvari na glasovanje, ker sta očitno proti zakonita. Govoriti o tem, da lahko [[znak za konec razprave]] mi sami odločamo o tem, kaj je zakonito in kaj ne, je pa nevarno. Ker potem bo, ne vem, koalicija, katerakoli, ki ima večino, rekla, ne vem, bomo dali v arest Matjaža Hana in bomo to potrdili, bomo glasovali v Državnem zboru in je to okej ali kaj. Mislim, to je absurdno.
spoštovani gospod poslanec, zavračam vaš postopkovni predlog, ker ocenjujem, da teh pristojnosti nimam. Nataša Sukič, postopkovno.
Spoštovani predsedujoči, poglejte. Rekel ste, da tukaj odločamo kaj je zakonito in ni zakonito. Mislim, zakon je že napisan in danes mi ne sprejemamo novele tega zakona. Zakon je popolnoma jasen in mi kot predstavniki zakonodajnega teles bi morali znati zakone menda brati in jih tudi spoštovati in upoštevati, sploh vi, ki ste danes namesto predsedujočega, morate delovati skladno z zakoni, ki veljajo v tej državi. In zakon je popolnoma jasen. To kar imamo mi danes pred sabo ne odraža pluralnosti oziroma proporcionalnosti v tem Državnem zboru. Je ne odraža. Popolnoma izključene so poslanske skupine s trinajstimi, pa z dvanajstimi, pa z osmimi poslanci, notri so pa zastopane skupine poslanske s tremi oziroma štirimi poslanci. To ne odraža in zato je moj postopkovni predlog, da dejansko spoštujete zakon in spoštujete mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je bilo povsem jasno in je, še zmeraj stoji. Od prejšnje seje do današnje se ta dejstva niso spremenila. Prosim, da vi kot predsedujoči spoštujete zavezo, ki ste jo dali ko ste nastopili to funkcijo, da boste ravnali zakonito. Torej, da ravnate skladno z zakonom, ne takim kot ste si ga izmislila trenutna večina, ki se je vzpostavila, ampak takim, ki je že spisan. In mi danes ne razpravljamo o noveli tega zakona, da bi ga vi zdaj porušili in preoblikovali po svoje. Ta zakon stoji in ta zakon velja in ja, na koncu bo sodišče odločalo o tem, spoštovane in spoštovani. Si želimo takšnih stvari [[…]]Predlagam, da prekinete to sejo oziroma umaknete te točke iz dnevnega reda za glasovanje, ker ne moremo o njih glasovati, ker so popolnoma nezakonite. Hvala.
Hvala lepa. Vaš postopkovni predlog zavračam. Mag. Meira Hot ima besedo.
Hvala lepa. Zelo kratko vprašanje, predsedujoči. Zdaj, vi ste ravnokar povedali, da se je Državni zbor odločil kaj je zakonito, kaj ne. zgrožena sem nad tem, ampak zanima me nekaj drugega. Prosim za raztolmačenje stališča Zakonodajno-pravne službe, ki je rekla, da je mnenje ZPS podlaga za glasovanje. Kaj se zgodi, če se glasuje v nasprotju z mnenjem ZPS, kjer je jasno povedano, da ta sklep ne vsebuje meril in utemeljitve, ki bi moral. Prej je povedala, da je to podlaga za glasovanje. To pomeni, da moramo slediti ali ne?
Poglejte, spoštovana gospa poslanka, predstavnici Zakonodajno-pravne službe sem postavil jasno vprašanje in smo tudi na to vprašanje dobili jasen odgovor. Smo ga prejeli. Tina Heferle, zato ta vaš predlog zavračam. Tina Heferle ima besedo.
Hvala lepa podpredsednik. Kar nekajkrat ste me spregledal. Jaz mislim, da nisem tolk čudna.
Se opravičujem.
Ja, opravičilo sprejeto. Zdaj, nekateri v svojih postopkovnih predlogih ste zavajali in tudi vi, spoštovani podpredsednik, zavajate, ko govorite ves čas, da ne morete ne umakniti točke ker rabite soglasje predlagatelja, da ne morete prestaviti točke na drugo sejo, ker rabite soglasje predlagatelja, da ne morete umakniti točke, ker rabite soglasje predlagatelja, niste se pa še izjasnil o tem, o mojem prvem postopkovnem predlogu, zakaj enostavno ne prekinete sejo. Ne gre ne za umik, ne za predstavitev točke na drugo sejo, gre zgolj za to, da se ta današnja seja prekine in dejstvo je, da se o tem niti ni izjasnila Zakonodajno-pravna služba. Ali je možno sejo prekiniti na tej točki in jo nadaljevati nek drugi dan ali ne. Tega jaz ocenjujem, da namenoma niste vprašali Zakonodajno-pravne službe, ker bi bil verjetno odgovor vam neljub. Dejstvo je, da je Ustavno sodišče že vam neljub. Dejstvo je, da je Ustavno sodišče že odločilo, da na zlorabo pravice mora biti pozoren prav vsak državni organ. To veleva tudi za predsednika Državnega zbora in sedaj vi ste na mestu trenutno na mestu predsednika Državnega zbora in ste dolžni na zlorabo biti pozoren in tudi uporabljati zakon dobronamerno in v skladu z duhom zakona in če Zakonodajno-pravna služba jasno zapiše črno na belem, da sta dva sklepa, o katerih vi želite danes glasovati v neskladju z zakonom, potem ni nič drugega kot, da vi spoštovana koalicija s podporniki očitno Desus in vas, spoštovani podpredsednik, želite sprejeti nezakonito odločitev danes. Moj postopkovni predlog je popolnoma dobronameren in vas prosim, da o njem se jasno izrečete, izrečete na način, da mi poveste, ker poslovniških zavez, da vi sejo danes izpeljete do konca ni, sem vas že prej vprašala, če je kakšna poslovniška dikcija, po katerem morate vi sejo danes končati mi jo citirajte, citirajte iz Poslovnika ne interpretativno, ne po svojih besedah, ampak citiraj te mi jo. Ta določba ne obstaja govori samo o sklicu, ki mora biti izvršen v 15 dneh od zahteve za izredno sejo, to je fakt in zato, spoštovani podpredsednik, je moj postopkovni predlog in hkrati vprašanje, če boste nadaljevali sejo in jo ne boste na tej točki prekinili vas prosim, da mi odgovorite ali je to vaša lastna presoja ali se boste podpisali pod to nezakonito odločanje?
Spoštovana gospa poslanka še enkrat bom ponovil. Seja je bila bom rekel uvrščena na 91. izredno sejo na podlagi prvega odstavka 58. člena Poslovnika in zahtevo je potrebno v 15 dneh zaključiti. To piše, najpozneje v 15 dneh. Poglejte, od 21. je že minilo 8 dni in pademo v praznike, zato tega vašega postopkovnega predloga ne bom upošteval. Brane Golubović, postopkovno. Izvolite.
Hvala lepa. Pri tej razširjeni vladni koaliciji [[…]]Lahko obrazložim postopkovni pa boste imeli mir pri svojem nezakonitem početju gospod Krivec! Pri tej razširjeni vladni koaliciji, ki jo sestavljajo in to je treba večkrat povedati kdo jo sestavlja: SDS, Nova Slovenija, SMC, DeSUS, SNS, poslanca Narodnosti ste za dosego svojih ciljev tudi kršenja zakonov, Ustave in poslovnika pripravljeni narediti vse. Kršite vse po vrsti. To vidimo sedaj to vidimo v teh dneh tudi v praksi pri sprejemanju PKP-10, kjer je bila kršena Ustava na primer 14. člen Ustave – enakost pred zakonom. Kršena je bila delovnopravna zakonodaja oziroma Zakon o sistemu plač v javnemu sektorju in kršen je bil konec koncev Poslovnik in enako delate tudi pri teh dveh sklepih o imenovanju v programski svet in nadzorni svet, kjer kršite šesto alinejo šestega odstavka 17. člena Zakona o RTV in prvi odstavek 26. člena Zakona o RTV. Nedvoumno jih kršite, ker vam je povedala tudi Zakonodajno-pravna služba, ko je rekla, da sklepa niste skladna z Zakonom o RTV. Ta dva sklepa kljub opozorilom, dobronamernim opozorilom opozicije je dal na glasovanje Ivan Hršak, poslanec Desus-u na MVK in tudi vi ste soodgovorni za to nezakonito delovanje v Državnem zboru in zato, ker ne želimo sodelovati pri tem pravnem huliganstvu, pri rušenju javne RTV nevladne, ne strankarske, ampak javne RTV bomo v LMŠ oziroma napovedujemo obstrukcijo pri obeh točkah. Hvala.
Hvala lepa. Miha Kordiš ima postopkovno. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Vi neprestano vztrajate pri stališču, da nimate poslovniških možnosti s katerimi bi nelegalne sklepe umaknili iz glasovanja. Potem, spoštovani podpredsednik, mi pa obrazložite kako se je lahko na predhodni seji zgodilo natančno to. Kako je lahko dejanski predsednik Državnega zbora v roke dobil dokument Zakonodajno-pravne službe, ki je bil nenavadno decidiran, da gre za nezakonito kadriranje na vrh nacionalne javne RTV in je v sled ugotovitev v tem mnenju Zakonodajno-pravne službe nezakonita sklepa umaknil iz glasovanja in postopek zaključil, če pa, kot vi pravite, za to ni poslovniške podlage. Poslovniška podlaga seveda je, vi je le ne želite mobilizirat tega. Izogibate se odgovornosti, ki jo nosite kot podpredsednik tega državnega zbora. Če bi res v postopku bilo kaj napak, če bi vaš nadrejeni predsednik Državnega zbora gospod Igor Zorčič storil kaj napak, potem bi vi imeli še kakšno drugačno proaktivno obvezo za delovanje kot je le-to, da na današnji seji pravite, da nimate poslovniške podlage s katero bi nezakonite sklepe umaknili. Ker če je res storil gospod Zorčič nekaj tako zelo nezaslišanega kot je samovoljen lastnoročen poseg v demokratičen postopek, potem je zrel za to, da tudi vi kot podpredsednik Državnega zbora ukrepate, pa da ukrepate kot poslanec, da ukrepate kot državljan najmanj s kakšno ovadbo. Se je to zgodilo? Ne. Zaradi tega, ker je v umiku teh nezakonitih sklepov gospod predsednik Državnega zbora ostal v okviru svojih pristojnosti, ostal je v okviru poslovniških določil, kar pa ni v okviru poslovniških določil je, da vi iz mesta avtoritete, iz pozicije moči, ki ima možnost prižigati in ugašati mikrofon vsem 90., ki sedimo tu notri sedaj želite, da se seja nadaljuje v glasovanje o še enkrat znova in zadnjič poudarjam sklepih, ki so evidentno nezakoniti.
Hvala lepa. Gospod poslanec naj vam povem da kar je naredil predsednik jaz se ne spuščam v njegove odločitve. Vem pa to, da za današnjo sejo je bila podana zahteva za izredno sejo in to je predsednik na podlagi prvega odstavka 58. člena uvrstil na dnevni red. In predlagam [[…]]Še dr. Trčku damo besedo in da se prenehamo obmetavati in da nadaljujemo sejo. Dr. Franc Trček, izvolite.
Hvala lepa. Postopkovno moram še dopolniti to, kar kolegi govorijo, ker očitno slabo računajo. Glede na neko konkretno agregatno stanje poslanke, ki se je danes spremenilo, in glede na specifiko glede te tematike predstavnikov narodnih skupnosti smo dejansko 44:44. Pol parlamenta nima možnosti svojih predstavnikov v tozadevno na dva organa postavljati. To je eno dejstvo. Drugo, ne le v politiki so zelo bistveno lapsusi. Lapsus se je zgodil tudi Jožetu Tanku, z vsem njegovim spoštovanjem obvladovanja Poslovnika. On je vam rekel, opraviti nalogo. In moje postopkovno vprašanje, predsedujoči je, da se vprašate ali ste vi učenec Jožeta Tanka ali ste podpredsednik Državnega zbora. Hvala.
Besedo ima Matjaž Han. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, v tej državi jaz upam, da imamo Ustavo, da imamo zakone, da imamo Poslovnik. Zmanjkalo nam je pa nekaj kar v bistvu jaz najbolj pogrešam. Političnega dostojanstva, politične kulture, če želite tudi političnega gentlemanstva. V bistvu se v tem državnem zboru v zadnjem obdobju ne upošteva politična realnost in da smo v tem državnem zboru tudi opozicija, ki je mogoče celo na število močnejša kot pa nekateri posamezniki. Ena stranka ima skoraj več ministrov, kot ima poslancev v Državnem zboru, pa zaseda vse možne funkcije. Druga stranka ima samo še 2 poslanca, ki eden je izstopil in tako naprej in tako naprej. Mene pri tej stvari, ko se zdaj toliko pogovarjamo, zanima samo, ali še velja mnenje Zakonodajno-pravne službe iz 16. 12., kjer je jasno pač povedalo, da Mandatno-volilna komisija, ko je na nek način izglasovala takšen sklep za programski svet RTV, je v skladu z zakonodajo ali ni. Kakor je meni jasno in kakor je na teh dveh papirjih, je jasno povedala, da ni v skladu z zakonodajo o RTV. In če ne bomo lastne zakonodaje, spoštovani, prej je bil lapsus pri vam, spoštovali v tem Državnem zboru, če bo lahko vsak predsednik si poslovnik razlagal na svoj način in zato, ker ve, da ima neko večino za sabo, potem ta država ni na pravi poti. In ker ta država ta moment ni na pravi poti, tudi s tem zakonom oziroma s temi sklepi, ki jih bomo zdajle sprejemali, Socialni demokrati ne moremo sodelovati in napovedujemo obstrukcijo.
Hvala lepa. Maša Kociper ima besedo. [[oglašanje iz dvorane]]
Ja, hvala lepa. Jaz bi vendar morda za ljudi, ki nas gledajo, poudarila, da te proceduralne razprave, ki jih ne moreš peljat drugače kot v obliki proceduralne zahteve, da se javiš k besedi, nimajo direktno veze s sklepi, o katerih bomo glasovali. Mi se zdaj pogovarjamo, ali danes lahko te točke sploh obravnavamo. Med sejo Državnega zbora, tako določa poslovnik, poslovnik tolmači predsedujoči. Med sejo Državnega zbora prejšnjič je predsedujoči, prvi med enakimi, Igor Zorčič tolmačil, da ti 2 točki v skladu z 59. členom ne izpolnjujeta pogojev za obravnavo. Tako kot gospod Polnar na financah tolmači, da neki amandmaji, ki očitno, še sam ugotovi, ne izpolnjujejo pogojev, gredo na glasovanje, tako kot gospa Anja Bah na seji svoje komisije ugotovi, da kljub sklepu kolegija bomo delali čez 22. uro, tolmačijo poslovnik, na to se vedno sklicujejo, tolmači predsedujoči poslovnik, tako je predsednik Državnega zbora tolmačil, da ti 2 točki ne izpolnjujeta pogojev za uvrstitev na sejo. Jaz v tej celi razpravi nisem dobila odgovora, kaj se je vmes spremenilo, da ti 2 točki zdaj nenadoma izpolnjujeta pogoje za uvrstitev na sejo. Predsednik je tolmačil, da ne izpolnjujeta. In drugo vprašanje, kje je vaša pravica, da se vi nad njegovo odločitev postavite, ugotovite, da zadnjič predsednik vaš ugotovi, da ne izpolnjujeta, ugotovite, da zdaj pa izpolnjujeta. Tu je nastala ena, en tak kaos. Pa jaz ne rečem, da ima opozicija vedno prav, sploh ne. Ampak tukaj se gre očitno na neko premoč. In tukaj imamo mi prav, ker za nami stoji predsednik Državnega zbora, ki je to točko zaključil in rekel, da ne izpolnjuje pogojev. Tako da v takih pogojih seveda se ne da delat. V poslanski skupini na veliko veselje tukaj kolegov na levi, ki so mi to že večkrat predlagali, napovedujemo obstrukcijo. Menimo, da se o tej točki glede na odločitev Državnega zbora danes ne bi smelo odločat. Vi boste pa seveda po svoje peljali stvari dalje in odločali [[…]] [[znak za konec razprave]] tako kot odločate tudi na odborih. Hvala.
Besedo ima Janja Sluga, izvolite. [[oglašanje iz dvorane]] Matej Tašner Vatovec, izvolite.
Ja podpredsednik, glejte to, čemur smo priča danes, je v bistvu samo nek vrhunec tega, kar opazujemo že skoraj 2 leti. Seveda danes nihče v tej razpravi ni omenil bistva, zakaj se tak sklep sprejema na tak način proti mnenju zakonodajne službe, proti določbam zakona in proti temu, kar pravi 43 poslank in poslancev v tem Državnem zboru. Gre za zaključek desanta na javno RTV in za popolno podreditev. Medtem ko v zakonu o javni Radioteleviziji Slovenije zelo jasno piše, da mora ta izražat neko politično pluralnost, svetovno nazorsko pluralnost, pač biti, prepovedovat spodbujanje kulturne, verske, spolne, rasne in drugih diskriminacij, se dogaja kaj? Enoumje. Pod taktirko SDS-a, ki seveda vse to orkestrira, s pomočjo nekaterih drobižkov, ki so še ostali v tem Državnem zboru. Recimo SMC-ja, ki ima razpolovno dobo, ki bi si jo želeli pri radioaktivnih elementih, ki v par dneh pač se zmanjša, kar bi bilo super za okolje, in pomagačev, predvsem bivših poslancev Desusa oziroma karkoli že so, dveh poslancev narodnih skupnosti in Slovenske nacionalne stranke. Zakaj? Zaradi osebnih lastnih koristi. Zaradi tega, ker se je sprejemalo nekatere zakonodaje, ki je omogočila, ne vem, dodatke nekaterim zaposlenim v organih narodnih skupnosti ali pa časopisih, medijih in tako naprej. Zato da se bo morda legaliziralo neko črno gradnjo nekje in zato, da se je sprejelo za dva milijona amandmajev v proračunih za leti 2022 in 2023. To so na žalost ti ključni razlogi, ki na koncu podredijo javni interes temu, da zaradi treh, štirih poslancev v tem Državnem zboru gremo sprejemat nezakonite sklepe. In to je sprevrženo in to je enoumje. Ker vi ste pripravljeni, ampak predvsem vi, tisti, ki podpirate to koalicijo, ki je manjšinska, med drugim, ste pripravljeni narediti vse in degradirati in razgraditi vse institucije v tej državi. Velik del ste jih že, danes je na tapeti še javna RTV, nekaj jih bo verjetno še prišlo do konca mandata, ampak na pogorišču, ki ga bo pustila ta Vlada, boste odgovornost nosili tudi vi. Tako da mi pri tem seveda ne bomo sodelovali, vztrajamo na tem [[znak za konec razprave]] , da sta ta dva sklepa protizakonita, zato o njih ne bomo glasovali, napovedujem pa odsotnost vseh poslank in poslancev iz poslanske skupine Levica iz te seje Državnega zbora.
Hvala lepa. Besedo ima Janja Sluga. Izvolite.
Ja. Takšen način delovanja, kot ga ima ta koalicija v tej hiši, in s tem mislim, tako kot je rekel kolega Vatovec, enoumje, podrejeno eni sami stranki, pri čemer vsi ostali, pa mislim vsi ostali, tisti, ki še tu sedite zdaj poleg naju s kolego Jurijem, kimate. Takšen način se želi prenesti v prav vse pore družbenega življenja v tej državi. In točno to se s tema dvema sklepoma poskuša narediti tudi na javni RTV. Zakon o RTV je jasen. In po zakonu o RTV bi morale svoje predstavnike v programski svet po tej točki dobiti SDS, LMŠ, SD, SMC in Levica. In seveda to koaliciji ni povšeči. Zato je mirno izločila opozicijske stranke in bo svojega kandidata oziroma kandidatko dobila Nova Slovenija in SNS, in ta mimogrede niti ne plačuje RTV naročnine, tako da mi potem razložite, kako lahko ta kandidat pripomore k dobremu delovanju javne RTV. Kar pa se tiče nadzornega sveta, je pa treba tukaj posebej poudariti, da tu je pa Zakon o RTV še strožji. Ker pravi, da mora odražati. In to razmerje ni med strankami. To razmerje je med koalicijo in opozicijo. In vi kršite oboje. Predsedujoči, vi se seveda izgovarjate na sklic te seje, tudi v prejšnjem tednu je predsednik Državnega zbora podpisal sklic tiste seje, pa vendarle po prejemu mnenja Zakonodajno-pravne službe ugotovil, da sta sklepa protizakonita in zato ni umaknil točke, kot hočete zdaj reinterpretirati, ampak jo je zaključil in sklepov ni dal na glasovanje. In točno to bi naredil tudi danes, če bi bil tukaj prisoten. In točno to bi morali narediti tudi vi, če bi ravnali skladno s poslovnikom [[znak za konec razprave]] in skladno z zakonom. Jaz upam, da boste vi, podpredsednik državnega zbora, šli na sodišče zagovarjat ta sklep, ko se bo zadeva na sodišču znašla. Jaz se seveda lahko strinjam, da je obstrukcija nekaj, česar se mora opozicija poslužiti v skrajnih primerih, v skrajni sili. Ampak veste, tudi protesti ljudi so takšna zadeva, ki bi se morali zgoditi [[znak za konec razprave]] samo v skrajni sili. Pa se dogajajo vsak drugi dan. Zato, ker ste nas v to prisilili. Tudi midva bova ti dve točki obstruirala.
Hvala lepa. Predlagam, da gremo naprej. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predsedniku Mandatno-volilne komisije, Ivanu Hršku. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Vodja Zakonodajno-pravne službe, kolegice in kolegi! Mandatno-volilna komisija je na prvem nadaljevanju 37. seje 13. 12. 2021 določila besedilo predloga sklepa o imenovanju petih članov Programskega sveta RTV Slovenija, ki jih imenuje Državni zbor na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. V skladu z navedeno določbo, 5 članov Programskega sveta RTV Slovenija imenuje Državni zbor na predlog političnih strank, pri čemer mora v največji možni meri upoštevati zastopanost strank v Državnem zboru. 27. januarja 2022 petim članom Programskega sveta RTV Slovenija, imenovanim na predlog političnih strank, poteče štiriletni mandat, zato je Mandatno-volilna komisija na 35. seji 14. 10. 2021 sprejela sklep, da pozove poslanske skupine k posredovanju predlogov kandidatov. Sklep o pozivu poslanskim skupinam, kot upravičenim predlagateljem v tem postopku, je Mandatno-volilna komisija sprejela na podlagi izoblikovane dolgoletne prakse. Ponavljam – Mandatno-volilna komisija sprejela na podlagi izoblikovane dolgoletne prakse in ob upoštevanju zakonskega pogoja, ki pri imenovanju določa kriterij zastopanost strank v Državnem zboru. Preko poslanske skupine in njenih poslancev, stranka uresničuje svoje interese v Državnem zboru, zato je ta praksa tudi utemeljena in smiselna. V roku, določenem za predlaganje kandidatov, je Mandatno-volilna komisija prejela 8 predlogov in sicer, od Poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Liste Marjana Šarca, Socialnih demokratov, Levice, Nove Slovenije – krščanskih demokratov, Stranke modernega centra, Demokratične stranke upokojencev Slovenije in Slovenske nacionalne stranke. Vsi predlogi so bili pravočasni in popolni. Na podlagi izida glasovanja članic in članov Mandatno-volilne komisije o uvrstitvi kandidatov v predlog sklepa, ki ga je Mandatno-volilna komisija predložila v odločanje Državnemu zboru, so v sklep uvrščeni kandidati petih poslanskih skupin, in sicer, Dejan Cesar, kandidat Poslanske skupine Desus, Anuša Gaši, kandidatka Poslanske skupine SMC, Vane Gošnik, kandidat Poslanske skupine SNS, Jožef Verovšek, kandidat Poslanske skupine SDS in dr. Maja Lapornik, kandidatka Poslanske skupine NSi. Mandatno-volilna komisija Državnem zboru predlaga, da na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija in 112. člena Poslovnika Državnega zbora, sprejme sklep o imenovanju petih članov Programskega sveta RTV Slovenija v predlaganem besedilu. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavila Alenka Jeraj. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav! 17. člen Zakona o RTV Slovenija določa, da pet članov Programskega sveta RTV Slovenija imenuje Državni zbor na predlog političnih strank, pri čemer mora v največji možni meri upoštevati zastopanost strank v Državnem zboru. Na podlagi tega člena, je Mandatno-volilna komisija pozvala Poslanske skupine, ki delujejo v Državnem zboru, da predlagajo kandidatke in kandidate. Skladno s prakso, ki velja od sprejema Zakona o RTV leta 2005, smo poslanske skupine predlagale kandidate. Nato so člani Mandatno-volilne komisije v skladu z dosedanjo prakso določili kandidatno listo, na kateri so predstavniki koalicijskih in opozicijskih strank, kar pomeni, da so stranke zastopane. Popolne zastopanosti ne more biti, ker se voli 5 kandidatov, v Državnem zboru pa je ta trenutek 8 strank in še skupina Nepovezanih poslancev. Tokratna odločitev v ničemer ne odstopa od preteklih odločitev na sejah Mandatno-volilne komisije, saj popolne zastopanosti ni mogoče doseči, ker je zadnja leta vedno več kot 5 strank v Državnem zboru. V preteklih letih smo imeli celo po dva kandidata iz ene stranke, medtem ko druge niso imele svojega predstavnika, med njimi tudi stranka, ki je dosegla največ glasov na volitvah. Kolegi iz opozicije, ki sedaj obstruirajo, so v celotnem postopku sodelovali. Predlagali so svoje kandidate, glasovali so o kandidatih na Mandatno-volilni komisiji, sodelovali na kolegiju, ki je te točke uvrstil najprej na redno sejo Državnega zbora, glasovali so za dnevni red. Točka, ki izpolnjuje torej postopkovne, torej ki je pripravljena za odločanje in je izpolnjevala vse pogoje za uvrstitev na dnevni red, o tem govori 59. člen se uvrsti na dnevni red, če je torej obravnavana in so izpolnjeni vsi pogoji, določeni s poslovnikom. Na Mandatno-volilni komisiji je bilo izvedeno glasovanje in pripravljen sklep, o katerem odločamo danes. Predsednik Državnega zbora Igor Zorčič je na prejšnji seji v nasprotju s poslovnikom prekinil sejo na tej točki, zato imamo ta sklep pred seboj danes. V Poslanski skupini SDS bomo predlog sklepa o imenovanju petih članov programskega sveta RTV Slovenija na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prijavljenih k razpravi ni. Zato prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člane programskega sveta RTV Slovenije na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija za dobo štirih let imenujejo Dejan Cesar, Anuša Gaši, Vane Gošnik, Jožef Jerovšek in dr. Maja Laprnik. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. (Za je glasovalo 45.)(Proti 1.) Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o imenovanju petih članov nadzornega sveta RTV Slovenije. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predsedniku Mandatno-volilne komisije Ivanu Hršku. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi. Mandatno-volilna komisija je na 1. nadaljevanju 37. seje 13. 12. 2021 določila besedilo predloga sklepa o imenovanju petih članov nadzornega sveta RTV Slovenija. V skladu s prvim odstavkom 26. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija imenuje Državni zbor pet članov nadzornega sveta RTV Slovenije, pri čemer mora upoštevati zastopanost političnih strank v Državnem zboru. 27. januarja 2022 petim članom, ki jih je v nadzorni svet RTV Slovenija imenuje Državni zbor, poteče štiriletni mandat, zato je Mandatno-volilna komisija na 35. seji 14. 10. 2021 sprejela sklep, da pozove poslanske skupine k posredovanju predlogov kandidatov. Sklep o pozivu poslanskim skupinam kot upravičenim predlagateljem v tem postopku je Mandatno-volilna komisija sprejela na podlagi izoblikovanje dolgoletne prakse in ob upoštevanju zakonskega pogoja, ki pri imenovanju določa kriterij zastopanosti političnih strank v Državnem zboru. Preko poslanske skupine in njenih poslancev stranka uresničuje svoje interese v Državnem zboru, zato je ta praksa tudi utemeljena in smiselna. V roku, določenem za predlaganje kandidatov, je Mandatno-volilna komisija prejela osem predlogov, in sicer od poslanskih skupin Slovenske demokratske stranke, Liste Marjana Šarca, Socialnih demokratov, Levice, Nove Slovenije – krščanskih demokratov, Stranke modernega centra, Demokratične stranke upokojencev Slovenije in Slovenske nacionalne stranke. Vsi predlogi so bili pravočasni in popolni. Na podlagi izida glasovanja članic in članov Mandatno-volilne komisije o uvrstitvi kandidatov v predlog sklepa, ki ga je Mandatno-volilna komisija predložila v odločanje Državnemu zboru, so v sklep uvrščeni kandidatih petih poslanskih skupin. In sicer dr. Tamara Besednjak Valič kandidatka Poslanske skupine SDS, Janez Čadež kandidat Poslanske skupine NSi, mag. Metka Čobec kandidatka Poslanske skupine SMC, mag. Romana Fišer kandidatka Poslanske skupine Desus in Alenka Vodončnik kandidatka Poslanske skupine SNS. Mandatno-volilna komisija Državnemu zboru predlaga, da na podlagi prvega odstavka 26. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija in 112. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme sklep o imenovanju petih članov nadzornega sveta RTV Slovenija v predlaganem besedilu. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanski skupin. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavila Alenka Jeraj. Izvolite.
26. člen Zakona o RTV Slovenija določa, da Državni zbor imenuje pet od 11 članov nadzornega sveta RTV pri čemer mora upoštevati zastopanost političnih strank v Državnem zboru. Na podlagi tega člena je Mandatno-volilna komisija pozvala poslanske skupine, da predlagajo kandidatke in kandidate. Skladno s prakso, ki velja smo poslanske skupine kandidate predlagali, nato pa so člani Mandatno-volilne komisije določili kandidatno listo, na kateri so predstavniki koalicijskih in opozicijskih strank. Rada bi še spomnila na nekaj dejstev. Leta 2013 ni bil upoštevan predlog SDS za članico nadzornega sveta RTV. Prebrala vam bom razpravo iz seje Državnega zbora, na kateri smo odločali o članih. In sicer je Maša Kociper takrat dejala citiram: »Namreč gospa Jeraj je pravilno prebrala 26. člen Zakona o RTV Slovenija, ki pravi, da mora biti pri imenovanju pri volitvah v nadzorni svet RTV Slovenija upoštevane politične stranke v Državnem zboru nikjer pa ta člen ne določa, da mora biti sorazmernost upoštevana se pravi, da bi morale biti politične stranke v Državnem zboru sorazmerno zastopane. Če bi bilo to predvideno na ta način zakon verjetno ne bi predvidel volitev za člane nadzornega sveta, kajti če pride do volitev seveda sorazmernosti ni mogoče zagotoviti na enak način kot, če bi jo določal zakon. Po opravljenih volitvah je v nadzornem svetu RTV zastopanih pet političnih strank v Državnem zboru, ampak nacionalna katastrofa in konec sveta je, ker enkrat med temi strankami ni SDS.«, konec citata. Po mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora in strokovnjakov za medije in medijsko pravo je zastopanost političnih strank zgolj napotilo pri imenovanju nadzornika RTV Slovenija. Zakon ne navaja katere stranke morajo v svetu imeti svoje predstavnike in ne določa, da je imenovanje članov nadzorni svet pravica posamezne politične stranke. Ker smo takrat ocenili, da največja stranka nima predstavnikov v nadzornem svetu RTV, da je kršen zakon smo vložili tožbo in Upravno sodišče je 30. 1. 2014 odločilo, iz nobene od določb Zakona o RTV ne izhaja, da bi bilo imenovanje v nadzorni svet RTV Slovenija posameznikova pravica članstvo v nadzornem svetu pa izvrševanje te pravice. Prav tako iz določb ne izhaja, da bi bila pravica imenovanje svojega člana v nadzorni svet s strani posamezne politične stranke v okviru kvote petih članov Državnega zbora. Stranke kul so leta 2019, ko je zaradi izvolitve za župana Kranja odstopil Matjaž Rakovec, ki je zastopal SD protestno pa še Aleksander Igličar SMC, ker programski svet ni odstavil generalnega direktorja Igorja Kadunca za nadzornika izvolila Boruta Žagarja iz LMŠ in Danila Tomšiča iz SD. V SDS smo tako ostali brez članov v nadzornem svetu, čeprav nas je na volitvah volilo več ljudi kot SD in LMŠ skupaj. Predstavnika nismo imeli že od vlade Mira Cerarja, ko je leva večina namesto kandidata SDS v nadzorni svet RTV Slovenija izvolila predstavnika manjše NSi. V vseh teh letih se je izpostavila praksa, po kateri delamo tudi sedaj in v kolikor katera od poslanskih skupin menim, da kaj ni v skladu z zakonom lahko ravna tako kot smo mi vloži tožbo in bo sodišče povedalo kdo ima prav. V poslanski skupini bomo sklep o imenovanju petih članov nadzornega sveta RTV, ki ga je pripravila Mandatno-volilna komisija podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališče poslanski skupin. Prijavljenih k razpravi ni. Tako, da prehajamo na odločanje o predlogu sklepa s katerim se za člane nadzornega sveta RTV Slovenija za dobo štirih let imenuje: dr. Tamara Besednjak Valič, Janez Čadež, mag. Metka Čobec, mag. Romana Fišer in Alenka Vodončnik. / oglašanje iz dvorane. Pardon. Obrazložitev glasu Dušan Šiško.
V imenu poslanske skupine moram se pohvaliti. Očitno je SNS dala zelo kvalitetno kandidatko, saj je prejela 13 glasov, to je gospa Alenka Vodončnik. Tudi tisti so očitno prepoznali dobro kandidatko, ko so danes zapustili glasovanje, tako da se tudi njim zahvaljujem in tudi ostalim, ki ste jo predlagali. Tako da, hvala lepa in bomo glasovali za.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 91. izredno sejo zbora.