Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Rad bi, da čim bolj točno začenjamo seje državnega zbora, čas ni naš zaveznik. Če bo sicer državni zbor delal po pričakovanju, bomo do parlamentarnih počitnic opravili vse zastavljene naloge. Prosim kolegice in kolege, ki so v dvorani in se jim zahvaljujem za točnost, da vstavijo glasovalne kartice v glasovalne naprave. Tako bom imel pregled nad navzočnostjo. Tiste, ki jih še ni, pa prosim, da pridejo čim prej v dvorano. Sedem minut čez 14.00 uro je. Prosim vse, da pridejo v dvorano. Ugotavljal bom navzočnost. Ali lahko prosim kolegice in kolege iz preddverja, da pridejo v dvorano. Na začetku mandata smo se precej točno držali urnika in mislim, da ni nobenega razloga, da bi proti polovici in koncu mandata to dobro navado spremenili. Tako da bom vztrajal glede časa začetka sej. Prosim, če vstavite glasovalne kartice v glasovalne naprave, ugotavljal bom namreč navzočnost v dvorani. Pred tem vas želim obvestiti, spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, da se je kar nekaj kolegic in kolegov zaradi drugih obveznosti opravičljive narave opravičilo za današnjo sejo. To so kolegi: Pukšič, Pohorec, Bevk, Kelemina - prosim? Nekdo vas je opravičil, kolega Pukšič, v vašem imenu [[kolega Pukšič je tukaj]] - kolega Peterle, kolega Plemeniti Jelinčič, Čeligoj, Kopušar, za pričetek seje pa kolegi Špindler, Levič in Pucko ter med 16.00 in 17.00 uro kolega Horvat in Potrč. Prosim, če vstavite kartice. Ugotavljal bom navzočnost v dvorani. Prosim, če pritisnete tipko "kvorum". Še hipec bomo morali počakati. Prosim vse, da zasedejo svoja mesta. Kolegice in kolegi! Prosim, da zasedete svoja mesta. Prosim, da vstavite kartice v glasovalne naprave. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim, pritisnite tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani! Prosim, kolega? [[Glas iz ozadja.]] Ni v redu z glasovalno napravo. Potem bomo še enkrat ugotovili navzočnost. Prosim vse za pozornost. Dokler ne bo popolnega miru v dvorani, ne bom nadaljeval, ker je očitno, da državni zbor še ni pripravljen na začetek seje. Prosim za mir v dvorani! Ugotavljam navzočnost!Prosim, pritisnite tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani! Navzočih je 48 kolegic in kolegov. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Na sejo sem povabil predsednika vlade, predstavnike vlade, predstavnike državnega sveta, Banke Slovenije in sodnega sveta. Vse lepo pozdravljam! Pred določitvijo dnevnega reda te seje bomo opravili postopek sprejemanja zapisnikov 15. seje in 19. izredne seje državnega zbora. Zapisnika sta na vpogled v računalniški mreži. Sprašujem, ali želi kdo sporočiti kakšno pripombo, dopolnitev, spremembo. Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje. Najprej o zapisniku 15. seje. Glasujemo! Glasujemo o sprejemu zapisnika 15. redne seje državnega zbora. 46 navzočih. 41 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zapisnik 15. seje sprejet. Ker tudi k zapisniku 19. izredne seje ni bilo pripomb, prehajamo na odločanje o njem. Glasujemo. Prosil bom za pozornost v dvorani. Smo sredi odločanja o sprejemu zapisnika 19. izredne seje. Glasujemo o zapisniku. Prosim za mir v dvorani! Glasovanje o zapisniku 19. izredne seje. 49 navzočih. 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zapisnik 19. izredne seje sprejet. Sedaj pa prehajamo, kolegice in kolegi, na določitev dnevnega reda 17. seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem dne 11. julija letos. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z 2. odstavkom 64. člena poslovnika. Najprej bomo prešli na predloge za umik in prosim za vašo pozornost. Na podlagi dogovora z vodji poslanskih skupin predlagam umik tistih točk dnevnega reda, ki s strani matičnega delovnega telesa niso pripravljene za obravnavo na seji zbora. Ugotavljam, da navedenega pogoja ne izpolnjujejo točke 16, 17, 18 in 30, zato zboru predlagam, da odloči o umiku teh točk z dnevnega reda. Predlagam, da razpravo o predlogu za umik opravimo skupaj, po končani razpravi o vseh predlogih skupaj pa bomo glasovali seveda o njih posamezno. Najprej dajem besedo poročevalcem matičnih delovnih teles. Kolega Lavrinc, predsednik odbora za notranjo politiko, prosim. Vsi ostali nimate besede in prosim, da se usedete na svoja mesta. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Moram obvestiti vse kolegice in kolege, da je odbor danes zjutraj začel obravnavo 18. točke, to je predlog zakona o enakih možnostih žensk in moških, hitri postopek, da je prvo branje opravil, se opredelil tudi do postopka in da bo jutri končal obravnavo amandmajev v drugem branju, tako da bo najkasneje, se pravi jutri popoldan že poročilo na mizi, vključno s pregledom amandmajev in tako naprej. Zato seveda bi bil hvaležen kolegicam in kolegom, če to 18. točko pustimo na dnevnem redu, ker bo pripravljena. Tega pa seveda ne morem trditi za 17. točko. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik odbora. O predlogih za umik 16., 17., 18. in 30. točke sprašujem, ali želi še kdo besedo? Imamo torej priporočilo predsednika odbora za notranjo politiko, da umika pri 18. točki državni zbor ne bi sprejel. Še kdo želi besedo? Želi morda vlada sporočiti svoja stališča v zvezi s temi predlogi za umik? Ne? Želi, prosim.
Jaz bi prosila, če se lahko ta 18. točka zadrži na dnevnem redu glede na to, da je eden od tistih zakonov, ki spada pač v paket evropske zakonodaje, in če bo tudi izpolnjen ta pogoj obravnave na odboru, potem verjetno ni nobenega formalnega razloga, da se zakon ne bi obravnaval. Hvala.
Prav. Še kdo? Ne. Potem bom zaključil razpravo o predlogu za umik točk 16, 17, 18 in 30 in bomo o njih glasovali posamezno. Najprej bom dal na glasovanje predlog, da se z dnevnega reda umakne predlog zakona o varstvu pred ionizirajočimi sevanji in jedrski varnosti. Glasujemo. Predlog za umik. 65 navzočih, 56 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog za umik 16. točke z dnevnega reda sprejet. Na glasovanje dajem predlog, da se z dnevnega reda umakne predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti cestnega prometa. Glasujemo. 62 navzočih, 54 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Preden dam na glasovanje predlog, da se z dnevnega reda umakne predlog zakona o enakih možnostih žensk in moških, naj spomnim na argumentacijo predsednika odbora za notranjo politiko in stališče vlade glede tega. Predlog dajem na glasovanje. Predlog ni bil sprejet. Izmed 63 navzočih je zanj glasovalo 13, 41 pa mu je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da ta točka ostaja potemtakem na dnevnem redu. Na koncu imamo še glasovanje o predlogu, da se z dnevnega reda umakne predlog zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2000. Glasujemo. Prosim za mir v dvorani. 62 navzočih, 53 za in 3 proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog za umik te točke z dnevnega reda sprejet. Drugih predlogov za umik nisem prejel in tudi ne vidim želje za to ta hip, tako da lahko preidemo na predloge za širitev. Vlada Republike Slovenije predlaga državnemu zboru, da dnevni red razširi s predlogom vlade Republike Slovenije za umik predloga zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje iz zakonodajnega postopka. Predlog vlade ste prejeli danes na klop. Želi predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Sekretariat? Predstavniki poslanskih skupin? Prehajamo na odločanje o predlogu za razširitev dnevnega reda s predlogom vlade za umik predloga zakona o skladih in družbah za upravljanje. Glasujemo. Glasujemo za razširitev dnevnega reda. 59 navzočih, 45 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 7.]] Kolega Kangler, ste dvignili roko? Aja, razumem, bom dal besedo. Zbor bo ta predlog zakona obravnaval kot 2.a točko dnevnega reda. Besedo dajem zdaj kolegu Kanglerju za razširitev. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani [[...]]
Samo hipec, kolega Kangler. Mir v dvorani! Samo hipec. Prosim, kolega Kangler.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Predlagam, da razširimo dnevni red z naslednjo točko: obravnava poročil Slovenske obveščevalne službe, Sove, ministrstva za notranje zadeve in varnostno-obveščevalne službe ministrstva za obrambo za leto 2001. Namreč, šest let sem že poslanec v tem državnem zboru, niti enkrat do sedaj nismo obravnavali problematike, kaj počenjajo naše obveščevalne službe, kakšno je stanje v naših obveščevalnih službah. In pravzaprav, kaj delamo v komisiji za nadzor nad obveščevalnimi službami.
Mir. Prosim za mir v dvorani, samo kolega Kangler ima besedo.
Mislim, da je zelo pomembno, da se ne samo mi, ki smo stalni člani te komisije, seznanjamo s problematiko obveščevalnih služb in njihovo aktivnostjo in delom v tem slovenskem prostoru, pomembno je, da se tudi vi poslanski kolegi in poslanke seznanite s problematiko. Zato, ker smo tudi poslanci in istočasno člani te komisije zavezani k molčečnosti, predlagam - in glede na to, da se je kar nekaj takšnih dogodkov zgodilo v lanskem letu, pomembnih - da slovenska politika predvsem pa zakonodajno telo o tem spregovori, da to točko dnevnega reda opravimo na seji, zaprti za javnost, in mislim, da bomo takrat lahko odkrito spregovorili člani komisije o problematiki slovenske obveščevalne službe. Komisija je tudi vsa tri poročila obravnavala, razprave so še. In mislim, da bi bilo smotrno in pametno, da o tem v tem državnem zboru še v tem mesecu temeljito spregovorimo.
Hvala lepa, kolega Kangler. Dolžan sem vas obvestiti, da gradiva, ki ga določa poslovnik kot pogoj za obravnavo na seji, ni. Če bo pristojni odbor pripravil poročilo in predlagal državnemu zboru, da se uvrsti na dnevni red, bo o tem najprej na posvetovanju odločal kolegij, potem pa državni zbor. Tako poslovniških pogojev za razširitev z vašo točko ni. Želi še kdo besedo? Prosim, kolega Brenčič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi poslanci, predlagam kot predsednik matičnega odbora, ki je nekako odgovoren za predloge zakonov, ki posegajo v pristojnost resorja za zdravje, da uvrstimo na tokratni sklic tudi obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, EPA-1314-II . Predlog zakona je vložila skupina poslancev, in to po skrajšanem postopku. Predlog tega zakona razrešuje prav gotovo nekatere dileme, ki jih pričakujejo zavarovanci in zaradi katerih se tudi neprestano naslavljajo na zakonodajno telo. Res je, da prihajam po sklicu, vendar pa niso bili do samega sklica vzpostavljeni tisti potrebni pogoji, da bi matično delovno telo opravilo svoje poslanstvo. Mi smo to opravili danes. Predlog zakona smo v celoti pripravili za plenarno odločanje. Celo vrsto dilem, ki jih je predlog prinašal, smo na matičnem delovnem telesu razrešili. Tako, da lahko rečem, da je zakon pripravljen za sorazmerno tekoče odločanje. Prav zaradi področja, ki ga zakon razrešuje, to pa so nekatera pričakovanja zavarovancev v naslovu potnih stroškov, pogrebnin, posmrtnin in pa nekaterih drugih dilem, ki jih ta zakon razrešuje, predvsem pa že vse predolgo odlašanje uresničitve ali služitve odločbi ustavnega sodišča, je skoraj smiselno, da zakon uvrstimo. Če bo pač obseg celotne materije na tej 17. redni seji prevelik, je potem tako večja možnost, da bomo ta predlog zakona prenesli na izredno sejo. Zato vas prosim, da ga uvrstimo. Matično delovno telo, kot sem rekel, se je potrudilo in danes v celoti zakon pripravilo. Hvala lepa.
Prav. Vi ste ne samo predlagatelj, ampak tudi hkrati poročevalec, predsednik pristojnega delovnega telesa. Slišali smo vaše stališče in tudi utemeljitev, zakaj so razlogi nastali po sklicu. Sprašujem kvalificirane razpravljavce, sekretariat, poslanske skupine, ali želijo besedo. Ugotavljam, da ne. Potem bom prešel na odločanje o predlogu za razširitev dnevnega reda s predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Glasujemo. Prosim državni zbor, da glasuje. 67 navzočih, 59 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 4.]] Gre za predlog po skrajšanem postopku. Odločali bomo o skrajšanem postopku za sprejem tega zakona, zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Želijo kvalificirani predlagatelji oziroma kvalificirani govorniki besedo? Ugotavljam, da ne. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev, tak predlog ne bo sprejet. Glasujemo o postopkovnem predlogu za skrajšani postopek. 46 za, 2 proti izmed 52 navzočih. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da smo tudi to odločitev v zvezi s predlogom tega zakona sprejeli. Prehajamo na odločitve o predlogih za sprejem zakonov po hitrem postopku. Imamo predlog vlade, ki je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o preprečevanju pranja denarja in nam predlaga, da ga sprejmemo po hitrem postopku. Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne želi.]] Matično delovno telo podpira sprejem zakona po hitrem postopku. Želi besedo predsednik odbora? [[Ne želi.]] Želijo besedo drugi kvalificirani razpravljavci? Sekretariat? Poslanske skupine? Če take razprave ni, bomo prešli na odločanje o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Smo sredi glasovanja o predlogu za obravnavo zakona po hitrem postopku. Ta predlog je sprejet. 41 za, 1 proti od 52. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o evropskih svetih delavcev. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Sprašujem, ali kdo od kvalificiranih razpravljavcev želi besedo? [[Nihče.]] Potem bomo glasovali o predlogu za hitri postopek. Prosim, če glasujete. 49 navzočih, 36 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo predlog za hitri postopek sprejeli. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o enakih možnostih žensk in moških. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želijo besedo kvalificirani razpravljavci? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. Glasujemo, da se predlog zakona o enakih možnosti žensk in moških sprejme po hitrem postopku. Mir v dvorani. Ta predlog je sprejet. Zanj je glasovalo 41 od 55 navzočih, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč. Zboru predlaga, da se sprejme po hitrem postopku. Želi kdo od kvalificiranih razpravljavcev besedo? Nihče. Potem bomo glasovali o predlogu, da se navedeni zakon sprejme po hitrem postopku. Glasujemo. 53 navzočih, 40 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je navedeni predlog sprejet in bo zakon obravnavan po hitrem postopku. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila tudi predlog zakona o dopolnitvah zakona o omejevalnih ukrepih. Zboru predlaga, da ga sprejmemo po hitrem postopku. Želi kdo od kvalificiranih razpravljavcev besedo? Nihče. Potem bom dal ta predlog za odločanje po hitrem postopku na glasovanje. Prosim, da državni zbor glasuje o njem. 55 navzočih, 39 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je navedeni predlog sprejet. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti javnega podjetja Slovenske železnice, d.d. iz naslova posojil, najetih za financiranje vzdrževanja javne železniške infrastrukture. Zboru predlaga, da ga sprejme po hitrem postopku. Želijo kvalificirani razpravljavci besedo? Ne. Potem bom dal ta predlog na glasovanje. Glasujemo. Glasujemo o predlogu za obravnavanje predloga zakona po hitrem postopku. Državni zbor je ta predlogsprejel, tako je glasovalo 39 od 53 navzočih, 9 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 9.]] Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o izvajanju dogovora o politiki plač za obdobje od leta 2002 do leta 2004 in predlaga zboru, da ga sprejme po hitrem postopku. Želi kdo od kvalificiranih razpravljavcev besedo? Nihče. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Glasujemo o predlogu za sprejem po hitrem postopku. 58 navzočih, 41 za, 8 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da smo predlog sprejeli. Prehajamo na razpravo in odločanje o predlogih za sprejem zakonov po skrajšanem postopku. Prosim za mir v dvorani. Vlada Republike Slovenije je v obravnavo zboru predložila predlog zakona o spremembi zakona o izvrševanju kazenskih sankcij. Zboru predlaga, da ga sprejme po skrajšanem postopku. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Kot je običajno pri odločanju o predlogu za obravnavo po skrajšanem postopku, opozarjam, da tak predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Glasujemo o predlogu za obravnavo po skrajšanem postopku. 55 navzočih. 42 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlog za obravnavo po skrajšanem postopku sprejet. Tako, spoštovane kolegice in kolegi, lahko preidemo na odločanje o predlogu dnevnega reda, kot smo ga prejeli s sklicem in dopolnili s sprejetimi spremembami. Glasujemo o predlogu dnevnega reda v celoti. Glasujemo o predlogu dnevnega reda v celoti. 66 navzočih. 56 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dnevni red 17. seje državnega zbora sprejet. Nimam drugih obvestil, razen da vas spomnim na dopis, ki ste ga prejeli nedavno, da bomo obravnavo pobud in vprašanj opravili v četrtek 20. junija v popoldanskem nadaljevanju seje, pričenši ob 14.30 uri. Obveščeni ste, da je predsednik vlade zaradi mednarodnih obveznosti v tujini in bo skupaj z ministri in ministricami, državnimi sekretarji odgovarjal na vprašanja in pobude poslank v četrtek ob 14.30 uri. Tako lahko preidemo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O VRAČANJU VLAGANJ V JAVNO TELEKOMUNIKACIJSKO OMREŽJE. Državni svet Republike Slovenije je na 77. seji dne 23. maja letos sklenil, da na podlagi tretje alinee prvega stavka 97. člena Ustave Republike Slovenije od državnega zbora zahteva, da ponovno odloča o zakonu o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje. Vabim predstavnika državnega sveta, gospoda Branka Grimsa, da obrazloži zahtevo sveta pred državnim zborom. Imate besedo, gospod Grims. Vse ostale pa prosim, da ne motijo njegovega nastopa. Prosim.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane gospe poslanke, spoštovani gospodje poslanci! Vsem zbranim v imenu Državnega sveta Republike Slovenije prav lep pozdrav! Državni svet Republike Slovenije je na svoji seji sprejel sklep, da na podlagi 97. člena Ustave Republike Slovenije zahteva od Državnega zbora Republike Slovenije, da ponovno odloča o zakonu o vračanju vlaganj v telekomunikacijsko omrežje. Državni svet je svojo odločitev utemeljil z dejstvom, da je v sprejetem besedilu zakona predvideno, da se povrne vlagateljem delež tako imenovanih prekomernih vlaganj, torej tistih, ki so bistveno odstopala od sicer veljavnih, v razponu od 20% pa do največ 40% v tistih primerih, ko so ljudje sklenili pogodbe v obdobju od leta 1991 do 1994. To seveda pomeni, da bi bili tisti, ki so vlagali v telekomunikacijsko omrežje, oškodovani, kar je v nasprotju z načeli pravne države in taka rešitev zato po mnenju državnega sveta tudi ni skladna z nekaterimi določili Ustave Republike Slovenije, med drugim z 2. členom, po katerem je Slovenija pravna in socialna država. Ob tem je potrebno še opozoriti na nekatere okoliščine, ki so spremljale že sam postopek. Namreč, zagotovo se danes ne bi soočili z zahtevo državnega sveta, če bi obveljal že sprejeti amandma - kolikor mi je znano, ga je vložil gospod Trofenik - po katerem bi se pač povrnila ta vlaganja v celoti, sicer ne revalorizirano, ampak vendarle brez kakršnihkoli obresti, da se razumemo, ampak vendarle tako, da bi bile zahteve oziroma pričakovanja upravičencev v celoti izpolnjena. Ti so sedaj ocenili, da je seveda ta predlog zanje nesprejemljiv in zato je jasno, da imajo že v tem trenutku zbranih, to so tudi pokazali na seji državnega sveta, več tisoč podpisov za vložitev pobude za referendum, obenem pa so dali tudi zagotovila, da imajo s strani že več kot 30 poslancev dano obljubo, da bodo v primeru, da bo danes pač državni zbor preglasoval veto državnega sveta, podprli njihovo zahtevo in vložili zahtevek za referendum, skladno z določili ustave Republike Slovenije. Tukaj se seveda postavlja vprašanje načela racionalnosti in državni svet je pravzaprav temu želel tudi slediti. Namreč želel je doseči pač, da bi se omogočila vrnitev celotnega postopka na začetek, da bi lahko prišlo do ponovnega dogovarjanja, do ponovnih pogajanj. Kajti iz pogovorov, ki smo jih imeli, tako s predstavniki vlade kot tudi s predstavniki upravičencev, je bilo očitno, da je dovolj možnosti, da do takega kompromisa tudi v resnici pride. Toda edini pogoj, da do tega lahko pride, je, da se seveda ne soočimo z referendumom, da se torej vrne zadeva na začetek in da torej danes državni zbor ob ponovnem glasovanju ne preglasuje veta. Zato v imenu državnega sveta predlagam državnemu zboru, da tega zakona ob glasovanju ne sprejme. S tem je ta naša zahteva upravičena. Hvala.
Hvala lepa, gospod Branko Grims za obrazložitev zahteve sveta. Sprašujem, ali želi besedo državni sekretar, kot predstavnik vlade. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. V času od sprejema tega zakona v državnem zboru niso nastali absolutno nikakršni novi elementi ali pa argumenti, ki bi predlagatelja tega zakona na kakršenkoli način napeljali k predlogu, naj se zakon ne sprejme. Tudi na argument, ki je bil predstavljen tukaj, s strani državnega sveta, smo že večkrat argumentirano odgovorili in ga zavrnili. Zato predlagamo, da državni zbor potrdi oziroma sprejme zakon takšen, kot je. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod državni sekretar. Zahtevo je obravnaval odbor za gospodarstvo. Želi njegov predsednik besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na glasovanje. Ob tem vas želim opozoriti [[...]]Prosim, imate, obrazložitev glasu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju, skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije, za sprejem navedenega zakona glasovati večina poslancev državnega zbora, to je 46 ali več. Pri tem glasovanju bom prosil za popoln mir v dvorani. Kolega Pukšič je želel obrazložiti glas in mu dajem to možnost. Vendar vam bom dal to takrat, ko se bo državni zbor umiril. Prosim, kolega Pukšič, imate besedo, vsi ostali pa ne. Kolega Pukšič.
Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Veliko vsebinskih argumentov je, da takšen zakon, kot je bil sprejet, ni ponovno potrjen v državnem zboru. Verjamem - seveda, ta zakon ima precej dolgo svojo zgodovino, petletno oziroma že več kot petletno, iz leta 1997, pa do danes, to je pravzaprav pol obdobja vladavine LDS v Republiki Sloveniji. Že leta 1997 je državni zbor naložil takratni vladi pripravo posebnega zakona, ki bo obravnaval problematiko vračanja vlagateljev v telekomunikacijsko omrežje. V vseh petihletih je pravzaprav veljal argument moči. Argument moči, prvič v vladi, da v mandatu od leta 1996 do 2000 ni pripravila zakona, saj se je v koaliciji liberalna demokracija izrazito postavila proti takšnemu zakonu. Temu je sledila tudi odločba ustavnega sodišča in tudi argument odločbe ustavnega sodišča ni prepričal vlade, zopet je veljal argument moči. Drugič, veliko vsebinskih razprav je bilo v državnem zboru ob trikratni obravnavi zakona o telekomunikacijah v tem drugem mandatu, tako tudi v prvem oziroma prejšnjem mandatu, in sedaj o argumentih, ki so bili povedani, ne bom ponovno govoril. Upam pa, da bo danes prevladal argument - vsaj trije so, ki govorijo v prid temu, da je to slab zakon - eden od vsebinskih argumentov, ki ga je združenje upravičencev ki so vlagali v gradnjo telekomunikacijskega omrežja, prek 160.000 državljank in državljanov stoji za tem. Drugi vsebinski argument so vsebinske razprave, ki so bile dolge in precej, torej zelo vsebinske, ne politične, ampak vsebinske, v državnem zboru konec lanskega leta. Tretji vsebinski argument, ki govori v prid temu, da ta zakon pri ponovnem odločanju dobi 46 glasov, je veto državnega sveta. Dejstvo je, da z upravičenci ni bil to pogodbeni odnos, prostovoljni pogodbeni odnos, ker so bile te pogodbe sklenjene v enopartijskem sistemu, ko država ni bila pravna, in to niso bile stranke, torej pogodbene stranke na drugi strani. Dejstvo je, da zaradi tega zakona ne bodo šla nobena sredstva iz državnega proračuna. Nobena sredstva. Ampak se bo lastnina,del lastnine, katere je lastnik država, porazdelila na znane lastnike in s tem ne bo prišlo do nobenega večanja obremenitev gospodarstva ali manjšanja gospodarske konkurenčnosti, ampak samo razdelitev dela lastnine bo postal v tem primeru nekoliko, nekoliko delno pravičnejši in tisti, ki so Telekom zgradili, ki so ga torej ustvarjali, tisti bodo postali delni lastniki tega, kar je seveda v pravni državi normalno. Zato bom sam glasoval proti temu zakonu, in če bi tudi danes prevladal samo argument moči, potem morajo tisti prevzeti tudi vso odgovornost v zvezi z naslednjimi postopki, ki bodo verjetno temu sledili. To so referendum in referendumska odločitev. Hvala lepa.
Prosim za mir v dvorani. Kolega Sok ima zdaj besedo za obrazložitev glasu. Še kdo potem?
Spoštovani predsednik, spoštovane kolegice poslanke in poslanci, lepo vas pozdravljam in tudi sam napovedujem, da bom glasoval proti temu zakonu, kakor tudi vsi poslanci naše poslanske skupine. Sam prihajam s področja, ki je v ekonomskem smislu v izredno težki situaciji v naši Sloveniji. To je področje severovzhodne Slovenije, področje Prekmurja, področje Slovenskih Goric, področje Haloz. Prav na teh področjih so ljudje največ vložili v razvoj telefonije, rad pa bi poudaril, da niso vlagali samo v razvoj telefonije, vlagali so pravzaprav v celotno komunalno infrastrukturo, ki so jo potrebovali. Vlagali so poleg komunalne infrastrukture tudi v šole, vlagali so v ceste, vlagali so v vrtce, vzdrževali so krajinsko dediščino in še bi lahko našteval. Torej telefonija je samo eden od teh načinov vlaganj. Sigurno danes ne bi o tem govorili, če se ne bi Telekom privatiziral, če ne bi Telekom v tej naši tranzicijski družbi dobival neke druge oblike lastništva. Ker pa gre za to, bi seveda bilo pravično in pošteno, da bi tem ljudem, ki so Telekom, takšen kot je in toliko vreden, ustvarili, da bi recipročno temu, kar so vložili, vrnili. Jaz sem prepričan, da je pričakovanje združenja upravičencev bilo legitimno in pa realno. Niso zahtevali kapitala, obrestovanega z obrestmi in pa revaloriziranega. Bili so pripravljeni sprejeti vsaj 80% tistega, kar so vložili. Seveda vlada in pa vladajoča koalicija tem predlogom in pa tem pričakovanjem ni želela prisluhniti in tako je vsaj prisluhnil državni svet in jaz sem zelo zadovoljen in moram pohvaliti državni svet, da je tokrat le izglasoval odložilni veto na ta zakon, kajti sedaj se bo jasno pokazalo, kateri so tisti poslanci, katerih 46 poslancev bo glasovalo za to, da tisti, ki so prvi vlagali, ki so vlagali tam v letih 1974 in 1980, praktično ne bodo dobili od svojega vložka ničesar. Kajti 20% minus neplačana priključnina, ki je pa seveda takrat niso plačevali, v praksi pomeni, da ne bodo dobili nič ali pa kvečjemu kakšen drobiž. Na drugi strani pa se seveda tudi zavedamo, da se bodo s tem premoženjem opomogli določeni posamezniki, tako kot so se z zavarovalnicami in še s kakšnim drugim premoženjem v tej državi. Glasoval bom proti. Ta zakon se mi zdi nepošten in pa krivičen do vseh tistih, ki so ta sistem gradili. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Sok. Kolega Sušnik ima zdaj besedo in za njim kolega Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Jaz bom glasoval proti ponovni potrditvi zakona o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje, zato ker smatram, da je s tem zakonom narejena krivica dobršnemu delu slovenskega premoženja oziroma da se s tem zakonom, ki je bil sprejet v tem državnem zboru, poglablja razkorak med urbanimi območji in med podeželjem, od koder prihaja večina upravičencev, ki upravičeno pričakujejo povračilo prekomernih vložkov, ki so jih vložili v in za namene pridobivanja telefonskega priključka. Predlagatelj je v obrazložitvi ciljev in načel zakona zapisal, da je namen sprejetja tega zakona izenačiti pogoje in načine pridobivanja telefonskega priključka, ne glede na kraj in čas pridobivanja telefonskega priključka. To je sicer lepo napisano. Zakonski predlog, o katerem odločamo, pa izrazito odstopa od tega ciljain se mu še zdaleč ne približa. Jaz bi rad omenil samo 4. člen zakona, ki opredeljuje delež vračila, kot smo od predhodnikov slišali, namenja upravičencem v odvisnosti od časovnega obdobja pridobivanja telefonskega priključka vsega od 20 do 40% realno preveč plačanega. To mislim, da je izrazito diskriminatorno, neskladno z ustavo in v nasprotju z načeli pravne države. Rad bi opozoril še na drugi odstavek 12. člena sprejetega zakonskega predloga, ki govori, da se zneski iz tretjega in petega odstavka 8. člena tega zakona začnejo vračati upravičencem v roku treh mesecev po izvedeni privatizaciji državnega deleža v Telekomu. Ta alinea 12. člena zakonskega predloga po mojem globokem prepričanju odmika pričetek vračila v neko nedoločeno prihodnost in ni realno pričakovati, glede na zaplete, ki so povezani tudi z nesprejetjem tega zakonskega predloga, ki je še kako povezan s privatizacijo Telekoma, da bi se to v nekem realnem času zgodilo. Prav tako ne bom glasoval za zakonski predlog tudi zaradi načina vlaganja vložkov, zaradi opredeljenega načina vračanja, ki je izrazito preveč zadministriran in preveč zapleten ter predolgotrajen. Upoštevajoč slednje, se pravi, da se začne vračati šele po privatizaciji državnega deleža v Telekomu, in pa upoštevajoč zapleten postopek uveljavljanja vračila prekomernih vložkov, je še bolj jasno, da je kakršnokoli vračilo odmaknjeno v daljno prihodnost. Ne nazadnje bom nasprotoval temu zakonskemu predlogu tudi zaradi tega, ker se tudi s sprejetjem tega zakona odraža odnos državnega zbora, tega parlamenta do podeželja. Sprejeti zakon je v popolnem nasprotju z načeli, ki jih večkrat slišimo v tej dvorani, z načeli, ki bi naj težila k temu, da se odpravi razkorak med urbanimi naselji in podeželjem ter razkorak v razvoju podeželja. In mislim, da v ničemer ne pripomore ta zakonski predlog k temu, da bi ustavili razseljevanje podeželja, da bi ustavili negativne trende, ki so prisotni v Sloveniji in ki so še kako zaskrbljujoči. To ni dobra popotnica. Prepričan sem, da se bomo ne glede na današnji izid glasovanja s tem zakonskim predlogom še srečevali in da bo še veliko govora o tem. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Sušnik. In zdaj dajem besedo kolegu Jerovšku, za njim kolegu Krambergerju.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi sam menim, da bi bila uveljavitev tega zakona, ki ga vladajoča večina očitno želi oktroirati temu državnemu zboru in vlagateljem v javno telekomunikacijsko omrežje, da bi bila uveljavitev tega zakona krivična. Namreč v situaciji, ko se lastnini in privatizira Telekom, je popolnoma jasno, da je edino načelo, ki pride tu v poštev, da se vlagateljem, ki so nekoč pripomogli k razvoju tega omrežja, vrnejo njihovi vložki. Gre za 150 ali 160.000 vlagateljev in za njihove številne družine, ki so z uveljavitvijo tega zakona razlaščeni. Ta zakon, ki ga oktroirate, ni zakon o vračanju, ampak je zakon o razlastitvi. Trdno sem verjel in bil prepričan, da se ne bo treba v tem parlamentu, tem državnem zboru nikdar odločati o zakonih, ki posegajo v ropotarnico klasičnih instrumentov dogmatičnih režimov iz preteklosti, kot so konfiskacija, razlastitev in tako naprej. Sprašujem vas, ali ste pripravljeni obrazložiti temu državnemu zboru, kaj je teh 160 tisoč ljudi z demografsko ogroženih področij storilo napak, da jih s tem zakonom po logiki prejšnjih režimov in prejšnjega sistema proglašate za protiljudske elemente. Kajti protiljudskim elementom so v prejšnjih totalitarnih režimih razlaščali njihovo premoženje. Kje je osnova za upravičenost takšnih revolucionarnih ukrepov v današnjem času in v tem parlamentu. Ker sem proti uveljavitvi dogmatičnih postulatov, ki so v nasprotju z načeli pravne države, sem seveda proti temu, da uveljavimo v tem parlamentu takšen zakon. Mislim, da bi se slovenska vlada morala opravičiti 400 tisočim ljudem, ki bodo s tem kaznovani. Da je sploh prišlo do logike tega, da jim mečemo pesek v oči in jim obljubljamo neko vrnitev. Kar 20 procentov vložka dejansko ni, teh 20 procentov bodo lahko začeli v najboljšem primeru uveljavljati čez 3 leta. Ob kupu preglavic, birokratskih zapletov in vsega tega. Točno veste, kaj pripravljate, kakšen pesek v oči mečete ljudem in kljub temu vztrajate. Upam, da bo ta državni svet toliko preudaren, da se bo uprl tej logiki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem kolegu Krambergerju, za njim bo nastopil kolega Peče.
Hvala, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Jaz sem pravzaprav sedaj v dilemi, kako ravnati v tem trenutku. Ali podpreti zakon ali slediti predlogu državnega sveta? Poglejte, področje Slovenskih goric je, upam si trditi, eno izmed bolj prizadetih, kar se tega tiče, kar se tiče vlaganja v telekomunikacijsko omrežje. Ampak poglejte, če mi danes zavrnemo zakon, potem zakona nimamo. Obžalujem tudi to, da zakon ni nastajal v dogovoru in sodelovanju z združenjem, ampak je nastajal, torej ni bilo dogovorov med združenjem in vlado. Mi smo sprejeli zakon, v katerem smo pač določili teh 20 do 40 procentov, kar osebno mislim, da je absolutno premalo, ampak konec koncev, če mi danes zakon zavrnemo, nimamo zakona. Nikjer ne piše, da mora priti vlada z drugim zakonom. In tudi vprašanje je, kakšno usodo bo doživel zakon, če ga bomo napisali poslanci. Tako da osebno mislim, da je bolje, da zakon podpremo in da vložimo morebitne spremembe zakona. Mislim, da je to boljša pot. In zato bom tudi zakon podprl. Hvala lepa.
Prav, kolega Kramberger. Kolega Peče ima zdaj besedo, za njim kolega Mamić. Prosim.
Spoštovani prisotni! Nekoč so rekli, zakon je zakon, ker je pač zakon. Jaz pa ne verjamem in verjamem, da je naloga in pa dolžnost tega državnega zbora, da sprejme tak zakon, ki se bo pozitivno odražal pri ljudeh, da sprejme tak zakon, ki ga bo pripravila vlada Republike Slovenije, kot mu je narekoval predhodni zakon, ki ga je ta isti državni zbor sprejel. In da če v kolikor se danes državni zbor srečuje s slabim zakonom, in po mojem osebnem prepričanju govorimo danes o slabem zakonu, je naloga in pa pravica poslancev, da ta zakon zavržejo, da vlada Republike Slovenije pristopi k novemu zakonu, takemu, ki ne bo postavljal državljanov naše države v neenakopraven položaj. Gledano zgodovinsko, čemur priča smo v tem zakonu, in pagledano teritorialno, čemur prav tako smo priča v tem zakonu. V Slovenski nacionalni stranki predloga zakona o vračanju pri naši tretji obravnavi 16. 5. 2002 nismo podprli. Mi smo ga podprli zaradi štirih osnovnih momentov, in sicer zaradi nestrinjanja z vsebino, čemur dajemo kritiko tudi danes, dalje nestrinjanja z načinom in delitvijo vračanja, s čimer se strinjamo tudi danes, dalje zaradi ignorance vlade Republike Slovenije v okviru svojih pogajanj pri pripravi zakona, kakršno delovanje se nadaljuje vse do tega trenutka, ko nam je vlada ponovno oziroma ko dobimo s strani matičnega ministra enak odgovor na problematiko, kot je bila pri tretji obravnavi - vidimo, da se ignoranca vlade nadaljuje na tem področju - in pa seveda zaradi, po naši oceni, nemogočih zahtevkov od dokumentacije iz leta 1994 in naprej, kar se bo zahtevalo od tistih, ki bodo poskušali pridobiti vrnjeno to, kar so vlagali na posameznih področjih oziroma predvsem na posameznih področjih naše države. Mene osebno veseli, da je državni svet izglasoval veto. Mene osebno veseli, da je izglasoval veto in s tem dal možnost vladi republike Slovenije, da ponovno premisli o zakonu, kajti, če je državni svet dal nanj veto, je smiselno razmisliti o smiselnosti tega zakona, po drugi strani pa je daldržavni svet ponovno v odločanje o primernosti tega zakona nam poslancem. In torej govoriti o tem, da je boljši tak zakon kot noben zakon, se meni ne zdi umestno. Mislim, da si take izjave zaslužijo celo kritiko, toda o tem naj sodijo drugi. Jaz osebno sem pričakoval, ko so se dogajale stvari v okviru državnega sveta, da se bo vlada Republike Slovenije malo zamislila v predstavitvi, v stališčih, podala drugačna stališča, in da se bodo ob ta stališča in mnenje državnega sveta obregnili tudi poslanci državnega zbora, tisti, ki ste dali pozitivno podporo oziroma tisti, ki ste dali podporo temu zakonu v tretji obravnavi, s katero smo mislili, da je parlamentarna procedura zaključena. Danes smo ničkolikokrat slišali, da tudi, če bo državni zbor s kvalificirano večino danes sprejel torej to tako imenovano četrto fazo proceduralnega odločanja, se lahko znajdemo na področju še enega referenduma. Kaj bomo dosegli s tem? Mislim, da je smiselno, da vlada Republike Slovenije danes razmisli, ali je smiselno zaradi trmelobijev in pa še česa več, da ne bom rekel, ki izvirajo izključno s strani LDS, Liberalne demokracije Slovenije, to državo zavihteti še enkrat v referendumsko odločanje. Toda, da ne bom predolg. Materija predloga zakona je po oceni, moji oceni glede na to, da govorim o obrazložitvi poslanskega glasu, in pa istočasno po oceni Slovenske nacionalne stranke izhaja iz treh podlag. Treh podlag, ki jih je določila po eni strani vlada, po drugi strani državni zbor v novejši zgodovini Slovenije. Prvič, zakona o javnih gospodarskih družbah, ki določa, da se kot lastnica Republika Slovenija s tega področja opredeli zainfrastrukturne objekte in naprave oziroma omrežja. Skratka, v določeni meri je to lepo in prav, kajti nekdo pač mora s tem razpolagati. Toda, ta novi lastnik, to je Republika Slovenija, prenosa vsega tega, nekoč tako cenjene in tako opevane skupne lastnine skozi samoprispevke, skozi različna plačila na do lanskega leta - poudarjam, javno podjetje Telekom d.d. Javno podjetje Telekom d.d, javno podjetje ki se sklicuje za svoje delovanje na podlagi zakona o javnih gospodarskih službah, katerega osnovni namen je zagotavljanje javnega interesa, nizka cena, čimboljša pokritost in tako dalje. Po drugi strani vidimo, do lanskega leta [[...]]Gospod Pahor, vidim, da mi hočete nekaj povedati, izvolite.
Čas se vam je iztekel. Vidim, da zelo spretne delate toliko podredij v stavku, da vam ni treba pike narediti. Prosim, končajte. Prosim.
Hvala. Po drugi strani pa vidimo d.d., kar označuje kapitalsko družbo in pa interes z dobičkom, kar je seveda osnova zakona o gospodarskih družbah in kar je po zakonu o gospodarskih družbah tudi smiselno. Dobršen del bom spustil. Gospod Pahor, predsedujoči, pustite mi samo še 20 sekund.
Ne morem, ker veljajo za vsa enaka pravila.
Dobro. 5 sekund bom izkoristil. Predloga zakona ne bo podprl nobeden od poslancev Slovenske nacionalne stranke. Hvala.
Hvala lepa. Prosim, kolega Mamić, za njim kolega Rupar. Prosim, imate besedo.
Hvala. Pozdravljam vse prisotne. Jaz sem že povedal prejšnji mesec, ko smo obravnavali to stvar tudi na odboru, da gre tu pravzaprav po mojem za prevaro. Namreč, ne morem razumeti, da je PTT, ki je imel ves monopol, da je šel v čisto izgubo že od samega štarta. Enostavno mi to ne gre v glavo. Se pravi, da so bili na PTT-ju sami nestrokovnjaki, da ne uporabim kakšnih grših izrazov. In zdaj, če so se že ušteli in če je to zdaj prišlo pod Telekom in tako naprej in se bo lastnino, so tudi neke delnice. Pa zakaj tistim ljudem, ki so vložili vsaj večje vsote denarja, zakaj ne bi dobili delnice? Pa tudi, če je samo 1 tolar delnica vredna, naj dobi tiste delnice tisti, kdor je vlagal. To bi bilo pošteno. Pa bi lahko dobili manj kot 20%, recimo. To bi bilo dosti bolj pošteno, pa bi tudi država kaj prihranila. Potem meni, recimo, tudi ni jasno, zakaj enim 20%, enim pa 74%, če so vi vlagali in tako naprej. Pa naj bi bilo za vse enako, recimo v povprečju 30%. To mi tudi nikakor ni jasno. Potem mi tudi ni jasno, zakaj so časovni intervali: enkrat je šest let, enkrat tri leta, enkrat štiri leta in tako naprej. Se pravi, tisti daljši interval za tiste, ki so vložili več denarja in zdaj bo treba manj plačati. Seveda, če je 20% do 1980. leta - to je tudi prevara, oprostite. In pri vsem tem enostavno smatram, da je ta zakon zelo slab, in slabega zakona nikakor ne mislim podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, kolega Mamić. Kolega Rupar. Opozarjam kolegice in kolege, da je kolega Rupar zadnji na seznamu prijavljenih za obrazložitev glasu. Bo potem želel še kdo besedo? Ne, kolega Rupar je zadnji. Potem bomo glasovali. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Začel bom z repliko kolegu Mamiću.
To je obrazložitev glasu.
Ja, ja, ampak dovolite mi, da povežem to kot - ali pa pripomba, no.
Prosim, če poveste svoje stališče.
Ali pa kot pripombo. Obrazložim glas: bom proti. Začel bom pa z drugačnim mnenjem - no, gospa, če ste že tako dosledni, bi rad videl, da bi bili povsod, pa niste. Ne gre za prevaro, veste, ne gre za prevaro, gre za blefiranje. Med prevaro in blefiranjem je velika razlika. Čevi nekoga prevarate, potem to delate tudi s končnim ciljem, da morda kdaj poveste, da ste nekoga prevarali; ko gre pa za blefiranje, kolegice in kolegi, pa govorite, da boste naredili vse, da dobijo premoženje nazaj, da bodo delničarji oziroma ti vlagatelji v telekomunikacije zadovoljni in tako naprej, držite pa figo v žepu. Torej je bistvena razlika. Prepričan sem, da bo ta zakon danes ponovno dobil podporo. Žal mi je, ker gre za ponovno in ničkolikokrat že dokazano ignoranco državnega sveta. Iskreno mi je žal, da državni svet nima večjega pomena v tej državi, ampak odločili ste se za izigravanje na podlagi večine. Po svoje sem, bom rekel, tudi zadovoljen, če ga boste sprejeli. Zadovoljen v tistih 35% tistih vlagateljev od 160.000, ki so teoretično ali statistično tudi vaši volivci in jim boste "primazali" še eno od ničkoliko klofut. In vesel sem zato, ker sem prepričan, da se pa kdo vendar bo streznil tudi na podlagi tega. Zakon, ki ga boste sprejeli, rekel sem, da ga nedvomno boste, ker tako mobilizacijo in tako veliko demokracijo, kot je bila danes prikazana v LDS, ko kompletno vsi sedite tukaj. Ob "tri, štiri, zvonček sem pritisnil" - kajne, gospod predsednik - in pridrveli so v dvorano; take demokracije jaz še nisem videl. Take scene oziroma prikaza mobilizacije, vojaške mobilizacije tudi še nisem videl, ker navadno tam kdo manjka, danes pa od vas nihče. Torej sem prepričan [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Prosim za mir v dvorani. Prosim za mir! Prosim za mir v dvorani, to je prva stvar. Prosim za mir v dvorani. Kolega Rupar, prosim, lahko vodim sejo.
Prosim, če mi lahko vrnete minuto mojega izvajanja.
Bom upošteval to. Ali lahko prosim za sekundo? Kolega Rupar, vam bom podaljšal čas, ampak prosim za mir v dvorani. Prvi pogoj, prosim za mir! Kolega Jakič, nimate besede. Kolega Rupar, vas pa prosim, da svoja stališča sporočite. Nihče nima pravice posegati vanja, vi pa, prosim, pazite na to, da jih kdo ne bi razumel tudi kot žalitev.
Ja, saj veste, kdaj mački vpijejo. Torej, boste že dosegli [[...]] [[Nemir v dvorani.]] [[...]]Ja, a mi daste mir, no?
Prosim za mir v dvorani. Kolega Rupar.
Torej že, da boste z zakonom teoretično nekoč vrnili neke drobtinice tistim, ki so veliko svojega premoženja vložili v izgradnjo telekomunikacij. Samo bojim se, da bodo te drobtinice zelo majhne, da jih ljudje sploh občutili ne bodo, če jih seveda ne bo kakšna sinička Telekoma že prej malo pohrustala, ampak vendar. Torej, mene bi bilo sram, mene bi bilo sram. Zakaj se vam niso tresle hlače in roke, ko ste pritiskali na gumbe takrat, ko je šlo za zavarovalnice? Ko je bilo treba milijarde dati nekaterim posameznikom [[...]]
Kolega Rupar!
Oprostite, gospod predsednik.
Dolžan sem vas opozoriti. Ni polemike. Obrazložitev glasu. Prosim.
Ja, saj bom povezal, gospod predsednik. Ampak takrat se jim, poglejte, niso tresle hlače. Noben ni nič govoril, nobenemu ni bilo žal, posameznikom v zavarovalnicah! Danes vemo in še bodo ljudje izvedeli, da ste ravnali zelo zelo nekorektno. Danes se vam pa za tistih posameznih kmetov tam nekje, jaz ne vem, kje: Haloze, Gorenjska, kjerkoli že, tako hudo tresejo hlače, pa "kikle" tudi, da ste prišli v državni zbor v polnem številu.
Prosim za mir v dvorani!
Računico imate. Seveda iskreno upam, da se ta računica na nek kratek rok ne bo izšla, da se ne bo izšla. Tudi zato ne, ker bodo nekoč potrkali na taista vrata tudi tisti, ki so s svojim denarjem, svojim delom gradili oddajnike, torej televizijske mreže, tudi teh je veliko. Zelo zelo podpiram naslednjo pobudo, to je referendum in pa seveda želim, da bi ta referendum uspel, pa da vendar nekoga to strezne. Hvala lepa.
Prosim, če se usedete, kolega Rupar. Prosim za mir v dvorani. Kolega Jakič! Kolega Rupar! Ali se lahko umirimo? Kolega Rupar! Prosim za mir! Mislim, da niso v tem državnem zboru potrebni nastopi, ki bi jih lahko kdo jemal kot poseganje v integriteto slehernega od nas. Vsa stališča je mogoče sporočiti, mi smo jih dolžni poslušati, sporočiti pa jih je mogoče na tak način, da - kot rečeno - v integriteto ne posežejo. To je temelj neke politične kulture, h kateri se zavezujemo. Mislim, da smo s tem izčrpali seznam tistih, ki so želeli obrazložiti svoj glas. Prehajamo na glasovanje. Ob tem vas še enkrat opozarjam, da mora pri ponovnem odločanju za sprejem navedenega zakona glasovati večina poslancev državnega zbora, to je 46 ali več. Glasujmo! Smo sredi glasovanja. 73 navzočih. 49 za, 24 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je zakon o vračanju vlaganj v javno telekomunikacijsko omrežje sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Kolega Rupar! Prosim za mir v dvorani! Kolega Rupar! Imeli ste veliko srečo, da sem opazil, da se tja niste namenili s časopisom. Prosim za mir v dvorani! Mislim, da je naša skupna dolžnost in odgovornost, da pazimo na ugled te hiše. Prehajamo na 2.A TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA VLADE REPUBLIKE SLOVENIJE ZA UMIK PREDLOGA ZAKONA O INVESTICIJSKIH SKLADIH IN DRUŽBAH ZA UPRAVLJANJE. Vlada Republike Slovenije je kot predlagateljica navedenega predloga zakona z dopisom dne 17.6. zbor obvestila, da iz zakonodajnega postopka umika predlog zakona o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Sprašujem vlado, ali želi besedo? [[Ne.]] Sekretariat? Želite besedo? Prosim.
Rada bi samo opozorila na razloge [[...]]
Gospa, ali lahko, prosim, vstanete, kot je običaj v državnem zboru. Prosim.
Se opravičujem. Rada bi opozorila na razloge za umik tega zakona. In sicer gre za to, da je ta zakon obravnaval državni zbor v prvi obravnavi lansko leto junija. V tem času je prišlo do sprejema novih evropskih direktiv, ki bistveno spreminjajo določena področja naložb investicijskih skladov in druga določila, kar se tiče poslovanja samih investicijskih skladov. Temu smo zdaj skušali slediti pri oblikovanju novega predloga zakona o investicijskih skladih, ki ga bomo predložili v naslednjo obravnavo državnemu zboru. Samo toliko. Hvala lepa.
Ali vas lahko vprašam, ali se lahko predstavite državnemu zboru? Se opravičujem, ker vas ne poznam.
Stošicky Natalija, svetovalka vlade.
Hvala lepa. Želijo besedo kvalificirani razpravljavci? Prosim, kolega Podobnik, verjetno kot predstavnik poslanske skupine? Prav. Kdo od poslanskih skupin? [[Ne.]] Potem ima kolega Podobnik besedo kot poslanec; razprava je omejena na pet minut.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Današnja točka dnevnega reda, ki pomeni umik predloga zakona, ZiSDu, v drugem branju, je povezan z našo razpravo prejšnjega petka. Namreč, če se boste spomnili, je bilo takrat rečeno, obljubljeno oziroma je bila dana zaveza s strani ministra mag. Ropa, da bo vlada čim prej prišla s sistemskim zakonom. Med nami je samo gospa Stošicky, svetovalka vlade. Ampak vendar, kolegice in kolegi, da ne bo nesporazuma, argumentacija vlade, da sta med prvo in drugo obravnavo stopili v veljavo še dodatno dve novi direktivi s področja investicijskih skladov, ki dopolnjujeta in bistveno spreminjata te direktive in se dotikata naložb investicijskih skladov, obveščanja javnosti o poslovanju investicijskih skladov, tudi vsebina [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]in tako naprej, to ni argument, da vlada predlaga umik oziroma da se zakon umakne iz procedure. Veljavni poslovnik bi vladi omogočil, da bi prišla z amandmaji. Zato bi rad na tem mestu vprašal predstavnico vlade, če ima ta mandat, da mi lahko odgovori, po kakšnem postopku bo vlada predlagala spremembo zakona. Veljavni zakon, ki je sistemski, je celovit, je po rednem postopku, vlada pa pravi, da bo šla naprej samo s tistimi določbami, ki so vezane na delovanje investicijskih skladov in družb za upravljanje, ki so vezane na EU direktive. Rad bi kolegice in kolege tu obvestil, še posebej kolega dr. Bajuka, ki ga trenutno ni med nami da to pomeni, da novi predlagani zakon vlade s tega področja ne bo pokrival vprašanja preoblikovanja pidov. Upam, da je ta informacija točna. To se pravi, ali se lahko pidi preoblikujejo v redne delniške družbe ali ne, in vse dileme, o katerih smo se prejšnji četrtek kar vsebinsko pogovarjali, ne bo vsebina zakona, ki ga bo vlada predlagala, očitno, še do poletja oziroma do parlamentarnih počitnic in bo najverjetneje po skrajšanem ali ne vem po kakšnem postopku - po hitrem? Tega iz gradiva vlade ni razvidno, vsaj iz te informacije, ki jo imamo danes, vsaj jaz nisem zasledil. Če bi se pa zgodilo, da bi vlado premamile skomine in bi ob tej tako imenovani EU zakonodaji, EU obveznostih, ob vgraditvi vsebin evropskih direktiv v ta zakon zašle tudi konceptualne teme, ki so vezane na temo preoblikovanje pidov, bi pa to pomenilo zlorabo postopka in zlorabo nalepke EU. Preoblikovanje pidov ni EU problematika. Rad bi vendar na tem mestu od predstavnice vlade, če mi torej odgovori na vprašanje. Kakšen bo, po kakšnem postopku bo vlada predlagala zakon? In ali drži moja domneva, da bo predlagani zakon sledil samo vsebini dveh novih dodatnih direktiv s področja investicijskih skladov, ne bo se pa dotikal nekaterih vsebinskih vprašanj preoblikovanja pidov in sploh delovanja pidov na slovenskem kapitalskem trgu? Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Sprašujem poslanke in poslance, če želijo besedo. [[Ne.]] Gospa svetovalka vlade, želite vi besedo. Želi besedo? Prosim.
Hvala. Gre za pojasnilo, in sicer vlada bo predlagala nov zakon o investicijskih skladih in družbah za upravljanje po hitrem postopku. Kot sem že dejala, gre za uskladitev z dvema novima evropskima direktivama, ki nista le dve novi evropski direktivi, ki bi malenkostno korigirali dosedanjo ureditev, ki jo je evropski pravni red poznal, ampak gre za bistveno spremembo posameznih ureditev na področju, ki smo ga tudi v materialu obrazložili. To pomeni, gre za celotno področje, celotno poglavje enega zakona, to je naložbe investicijskih skladov, ki jih povsem drugače ureja. In tudi tukaj smo delno sledili torej tem novim smernicam v bistvu oblikovanja novih oblik oziroma dovoljevanja novih oblik investicijskih skladov. V bistvu, potem te nove direktive povsem na novo opredeljujejo tudi dodatno obveščanje vlagateljev v investicijske sklade. Podrobneje urejajo tudi upravljanje premoženja dobro poučenih investitorjev. Dodatno urejajo institut skrbniške banke in s tega vidika tudi delno nadzora poslovanja investicijskih skladov s strani tega instituta. Tako gre za bistvena konceptualna vprašanja oziroma ureditve, ki jih te nove direktive prinašajo. Glede na to, da nas evropski pridružitveni sporazum veže in da sledimo, torej odpravljamo določene omejitve, ki jih sedaj veljavni zakon ima v svojih določbah glede ustanavljanja družb za upravljanje držav članic na slovenskem prostoru in omejitve naložb v tuje vrednostne papirje in torej nas ta pridružitveni sporazum zavezuje do februarja 2002 - to pomeni, da so roki že potekli -k odpravi teh omejitev. Odprava teh omejitev pa pomeni samo veljavna zakonodaja. To pomeni, da je nujno in to ocenjujemo, da so izredne potrebe države, da se sprejme ta zakon, predlagani zakon o investicijskih skladih po hitrem postopku. Drugi razlog je seveda tudi državni program, ki ga je sprejela naša država, in sicer glede sprejema evropskega pravnega reda, kjer se nam v bistvu ravno tako iztekajo roki. 14.6. v bistvu treba je oddati poročilo evropski komisiji, kjer bomo poročali o tem, ali smo prevzeli pravni red tudi na tem področju. Zopet velja samo sprejeta zakonodaja. Če pa želimo v drugi krog pogajanj o pridružitvi. Tako smo mi ocenjevali, da so te izredne potrebe države, ki narekujejo, da se sprejme predlog zakona, ki vam ga bomo dali v obravnavo po hitrem postopku. Kar se tiče preoblikovanja pooblaščenih investicijskih družb, kar je bilo vprašanje, je res, da je ta novi predlog zakona, kot smo že poudarili - tu gremo z evropskim delom zakona naprej - ne ureja oziroma v tem kontekstu v bistvu velja še sedanji veljavni zakon o investicijskih skladih: ker gre za to, kot ste že sami omenili, gospod Podobnik, da je treba pripraviti nek sistemski zakon oziroma nek sistem. Moramo reči, da tukaj na teh področjih je treba usklajevanje s koncepti in torej ne moremo glede na te roke, ki jih imamo, hiteti s tem in tudi ne kaže hiteti s tem. Predlog vlade je bil umik tega predloga iz enega samega razloga, da se lahko potem obravnava ta zakon, ki je predvsem evropski zakon. Kar se pa tiče samega postopka, zakaj naj bi šli mi z amandmajem, je pa ravno to, kar sem že omenila. Ocenjujemo, da je bilo amandmajev toliko, da ne bi bilo smiselno z amandmaji iti. Toliko zaenkrat. Hvala lepa.
Prosim, kolega Podobnik.
Hvala za odgovor predstavnici vlade. Lahko sprejmem vaše argumente, čeprav bi imela vlada še nekaj drugih postopkovnih možnosti, ampak to ni ključni problem. Ključni problem oziroma dejstvo je, da bomo najverjetneje v naslednjem mesecu dobili zakon, ki bo spreminjal to področje in bo tako imenovani EU zakon. Čakajo nas pa še sistemske spremembe veljavnega ZiSDu-ja, to bomo pa dobil najverjetneje enkrat septembra ali oktobra. Torej, v nekaj naslednjih mesecih bomo dvakrat obravnavali to problematiko. Upam, da jejasno, da bo temu tako. To pa seveda tudi pomeni, da se bodo sedaj pidi še naprej preoblikovali po stari zakonodaji, po veljavnem ZiSDu-ju in po veljavnem zakonu o prvem pokojninskem skladu. Tako ta razprava, ki je bila prejšnji četrtek v državnem zboru, ki je nekako terjala od vlade, da pride čimprej s sistemskim zakonom, torej temu ne bo tako. Najprej pride vlada samo s tistimi spremembami, ki so pa, kot pravi svetovalka vlade, zelo zapletene, ki so vezani na dve novi direktivi in so še posebej vezani nanekatera področja, ki jih sprememba zakona v drugi obravnavi ni vsebovala. Upam, da ne bomo, ko bomo imeli čez nekaj dni ali tednov predlog zakona o ZiSDu po hitrem postopku na dnevnem redu, da ne bo prva pripomba, kje pa so spremembe, ki bi se dotikale vprašanj preoblikovanja pidov. Teh v naslednji rundi ne bo, ampak šele jeseni ali proti novemu letu. Hvala lepa.
Kolega dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. S to razlago, ki smo jo zdaj slišali od predstavnikov vlade, se potrjujejo vse naše slutnje, da dejansko naši vladi ni dosti do sistemskih ureditev. Deset let je že poteklo in še bomo čakali; hitro, se nam mudi, če je treba kaj uskladiti z Evropsko unijo - kaj pa je z interesi enega milijona Slovenk in Slovencev, za to pa ni nobenega posluha! In prazne obljube gospoda ministra v tem državnem zboru prejšnji teden so očitno prazne in bodo ostale prazne. Ker s tem, ko smo glasovali in ko ste preglasovali predlog prejšnjega tedna, da bi zaustavili možnost, da bi se še naprej preoblikovalo delniške družbe, pidi, ste dokazali, kaj je bil dejanski namen. Namen je bil še naprej ustvarjati to možnost, nadaljnjo prevaro, brez vsakega nadzora, ker to je tranzicija, kot jo pojmuje velika koalicija. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Ne. Potem bom zaključil razpravo. Preden bomo prešli na odločanje, moram reči naslednje in tukaj vas, gospa svetovalka, prosim, da tega ne jemljete osebno - spoštujem vašo osebo in vaš položaj, ki ga zasedate -, da moram opozoriti vlado, da je dolžna v skladu z 267. členom obvestiti predsedstvo državnega zbora, kdo jo zastopa in ta, ki jo zastopa, mora imeti pooblastilo. Mislim, da je državni zbor dolžan vztrajati pri tej poslovniški določbi. [[...]] [[Glas iz klopi.]] [[...]]Ne, nimate besede, sem samo dal pojasnilo v zvezi s poslovnikom. Prosim, da preidemo na glasovanje. Ugotavljam, da nas ta hip ni dovolj v državnem zboru. Počakal bom [[...]]Prav, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. 47 navzočih, 36 za in 9 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RAVNANJU Z GENSKO SPREMENJENIMI ORGANIZMI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Želi predstavnik besedo? Želi, prosimminister? Mag. Kopač, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod predsednik, poslanke, poslanci! Predlog zakona o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi je bil eden prvih predlogov zakonov, ki ste jih ali pa smo jih skupaj obravnavali v tem novem mandatu, torej pred več kot letom dni, v prvi obravnavi. Vmes je Evropa sprejela direktivo 2001/18 o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje in to direktivo smo bili dolžni transpornirati v naš pravni red in jo, po precejšnjem strokovnem delu tudi ustrezno vključiti v zakon, tudi delno v obliki amandmajev, zato je amandmajev kar nekaj. Vmes smo prevedli in smo ta hip v postopku ratifikacije kartagenskega protokola o biološki varnosti konvencije o biotski raznovrstnosti in tudi ta je seveda vgrajena v besedilo zakona oziroma amandmajev. Prav tako smo vmes imeli vrsto razprav z nevladnimi organizacijami, predvsem z Umanotero, ki se je aktivno vključila v razpravo o zakonu, in tudi na podlagi sodelovanja z njimi smo v zakon vnesli nekaj sprememb in lahko rečem, dosegli soglasje tudi s to nevladno sfero. Tako k predlogu zakona ni vloženih nobenih drugih amandmajev, kot vladnih in odborovih, ki jih pa vlada seveda podpira. Zato upam, da tudi razprava ne bo polemična. Samo na kratko o tem, kaj prinaša zakon novega v drugi obravnavi glede na prvo obravnavo. Ohranja strukturo in temeljno vsebino iz prve obravnave. To je enako, kot je bilo. Torej, posebej ureja, kako se dela z gensko spremenjenimi organizmi v zaprtem sistemu, v laboratorijih. Ureja postopek prijave za oceno tveganja, postopke za dovoljenja, ureja določbe v zvezi z zaupnostjo podatkov, sodelovanjem javnosti, kako se odreagira v primeru nesreče in tako naprej. Potem ima poglavje o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje, torej sejanju na primer gensko spremenjenih organizmov. Tu ureja postopke, kako se prijavi tak namen, kako se naredi ocena tveganja, kako se vključi javnost v sodelovanje pri takem odločanju in tako naprej. Poleg tega ureja tudi postopke v zvezi z dajanjem izdelkov na trg. Spet je to postopkovni del zakona. Najpomembnejše spremembe v drugi obravnavi glede na prvo pa so nove določbe, ki urejajo pravno varnost in odgovornost za primer škode oziroma v zvezi z odpravo ali zmanjšanjem posledic škodljivih vplivov ravnanja z gensko spremenjenimi organizmi. Tu je vnešeno načelo, da povzročitelj plača. Predvidena je subsidiarna odgovornost države in pa kazenska in odškodninska odgovornost v skladu z zakonom. Tu so na novo sedaj določbe o uvozu in izvozu gensko spremenjenih organizmov in izdelkov, ki so skladni s prej omenjenim kartagenskim protokolom. V zakonu je sedaj v drugi obravnavi dan večji poudarek javnosti in pa dostopnosti podatkov ter vključevanje javnosti v postopke delovanja, nove so določbe v zvezi z ukrepanjem v primeru nepričakovanega širjenja gensko spremenjenih organizmov v okolje, natančnejše so določbe o oceni tveganja, ki jo mora pripraviti prijavitelj, nova je določba o označevanju tudi tistih gensko spremenjenih organizmov, ki so namenjeni za delo v zaprtih sistemih in za namerno sproščanje v okolje in tako dalje. Na kratko še o tem, kaj je novega v amandmajih, glede na tek zakona iz prve obravnave. Tu so izključena zdravila, ki so namenjena uporabi v humani in veterinarski medicini, in pa tista živila za prehrano ljudi, ko gre za dajanje na trg in uvoz ter izvoz, skratka za tista živila, ki so urejena z drugimi predpisi.V prvi obravnavi so se namreč te stvari prepletale, predvsem, ko govorimo o zdravilih. Potem so podrobneje določeni postopki v zvezi z zaupnostjo podatkov, z dodatnimi podatki, z novimi informacijami, potem je prenos pristojnosti bolj natančno opredeljen, sedaj je predvideno, da je v teh postopkih treba soglasje ministrstva za okolje, v soglasju z ministrstvom za zdravje in ministrstvom za kmetijsko in gozdarstvo. Črtali smo določbe, ki so omogočale pridobitev dovoljenja za namerno sproščanje v okolje po skrajšanem postopku. To je bilo na podlagi pripomb nevladnih organizacij. Upoštevali smo seveda tudi pripombe sekretariata za zakonodajo in pa sprejeta stališča v prvi obravnavi. Samo za konec še enkrat poudarim, da določbe predloga zakona, ki urejajo dajanje izdelkov na trg ter uvoz in izvoz, ne veljajo za zdravila in pa za tista živila, ki so namenjena prehrani ljudi, za katere to urejajo posebni predpisi s področja registracije, na eni strani zdravil, na drugi strani tako imenovanih novih živil. Edino, dokler teh posebnih predpisov za živila ni, ta zakon velja v prehodnem obdobju, kar se njegovih postopkov tiče, tudi za živila. Toliko za uvod. Naj ponovno poudarim, ta tematika v Sloveniji s predpisi ta hip sploh ni urejena, ta zakon pa jo seveda ureja na način, ki je v skladu z direktivami Evropske unije - moram reči, da tudi precej zapleten, ampak gre skratka za postopkovni zakon, ki poskuša prinesti red v ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi, ki seveda vsekakor niso stvar, s katero bi se prosto trgovalo in pa jo uporabljalo kar tako, kajti gre za prenevaren material. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, minister mag. Kopač. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje, kolega Janc nas bo seznanil s stališči tega matičnega delovnega telesa. Imate besedo, kolega Janc.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za infrastrukturo in okolje je na 29. seji 6.6.2002 obravnaval predlog zakona o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije poslala v drugo obravnavo vlada Republike Slovenije. Na seji odbora je poleg predstavnikov predlagatelja zakona sodelovala tudi predstavnica koalicije nevladnih organizacij za Slovenijo brez gensko spremenjenih organizmov. V uvodni besedi je predstavnik predlagatelja zakona pojasnil, da so v zakonskem besedilu za drugo obravnavo upoštevana vsa stališča državnega zbora Republike Slovenije, sprejeta v prvi obravnavi predloga zakona, in novo sprejeta smernica o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje. Upoštevan je tudi kartagenski protokol o biološki varnostih, konvenciji o biotski raznovrstnosti, ki ureja varno prehajanje gensko spremenjenih organizmov prek meja. Predlagatelj je proučil tudi mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve ter pripombe in predloge sekretariata upošteval pri pripravi dodatnih amandmajev. Prav tako je predlagatelj proučil predloge amandmajev nevladnih organizacij in številne predloge upošteval v svojih amandmajih. Odbor za infrastrukturo in okolje se je opredelil do vseh amandmajev vlade Republike Slovenije in jih podprl, razen amandmaje k 46., 47., 48. in 60. členu, kjer je vsebino povzel v svojih amandmajih, ločeno, k vsakemu členu posebej, pri čemer je za 47. člen vsebina že zajeta v amandmaju vlade Republike Slovenije, s katerim spreminja celotno vsebino 47. člena. Odbor za infrastrukturo in okolje je na podlagi razprave in opozoril sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve oblikoval in sprejel naslednje amandmaje: k 3., 25., 35., 46., 48., za novi 58.b člen in k 59. členu. Ob zaključku razprave o posameznih členih predloženega zakona in vloženih amandmajih je odbor sprejel naslednji sklep: "Odbor za infrastrukturo in okolje predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da ob obravnavi in glasovanju o posameznih členih predloga zakona o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, druga obravnava, sprejme amandmaje odbora in amandmaje predlagatelja zakona, ki jih odbor podpira." Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Janc. Želi besedo sekretariat? [[Ne.]] Poslanske skupine? [[Ne.]] Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Na pogled vidim, da nas v dvorani za odločanje ni dovolj. Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Smo sredi drugega branja. To pomeni, da glede na to, da poslanske skupine niso predstavile svojih stališč, zdaj prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih. Prosim, če vzamete pregled amandmajev. Ta pregled je bil pripravljen 7. junija tega leta, pregled pa ima 22 strani, torej imamo obsežno delo pred seboj. Kolegice in kolege prosim, da pridejo v dvorano. Mir v dvorani! Najprej bom zboru predlagal postopkovni predlog, namreč da v skladu z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih zbor razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ta predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslank in poslancev. Najprej, gospe in gospodje, kolegice in kolegi, dajem na glasovanje ta postopkovni predlog. Smo sredi glasovanja! Pred nami je postopkovni predlog. Mislim, da nas je v dvorani sicer dovolj, počakal pa bom še minuto in potem dal na glasovanje v drugo postopkovni predlog. Ali lahko prosim kolegice in kolegi iz preddverja, da pridejo v dvorano? Smo sredi odločanja o predlogu zakona o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi. Postopkovni predlog dajem še enkrat na glasovanje. Glasujmo! Prosim kolegice in kolege, če glasujejo o postopkovnem predlogu. Ugotavljam, da kljub temu da nas je dovolj v dvorani, niso vsi kolegi in kolegice prijavili svoje navzočnosti. 10 minut bomo odredili odmora. Ker gre za prvi odmor na tej seji, ki bo sicer zelo dolga, bi rad spomnil, da gre za sejo, ki je v celoti posvečena evropskim zakonom, da vse izjave poslanskih skupin zavezujejo k resnosti dela in vas prosim, da upoštevamo to okoliščino. Nadaljevali bomo ob 15.57 uri.
Kolegice in kolegi, minuta čez 15.57 je. Zboru sem predlagal, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Opozoril sem, da tak sklep ne bo sprejet, če ne bo zanj glasovala najmanj tretjinanavzočih poslancev. Glasujemo v tretje o predlaganem postopkovnem predlogu. 57 navzočih, 52 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zdaj torej lahko preidemo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Prosil sem vas že, da vzamete pregled od 7. tega meseca. Najprej bom dal v razpravo in potem v odločanje amandma k 2. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Amandma dajem na glasovanje [[predlog je vložila vlada Republike Slovenije]] . Glasujemo. 57 navzočih, 52 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ker je bil to amandma, ki je spremenil člen v celoti, o njem ni potrebno več glasovati. K 3. členu imamo vložena dva amandmaja, amandma odbora na amandma vlade in seveda amandma vlade. Želi kdo o njima razpravljati? [[Nihče.]] Najprej dajem na glasovanje amandma odbora na amandma vlade. Glasujemo. 58 navzočih, 51 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 1 sprejet. In zdaj še amandma vlade pod zaporedno številko 2. Glasujemo. 57 navzočih, 52 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Glasujemo o členu v celoti. Prosim za pozornost v dvorani. 55 navzočih, 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. V razpravo dajem 4. člen in amandma k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Odločamo najprej o predlogu vlade Republike Slovenije za amandma k 4. členu. Glasujemo. 51 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zdaj glasujmo o členu v celoti. Glasujmo! Glasujmo o členu v celoti! 56 navzočih. 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. K 6. členu imamo amandma vlade. Želi kdo o členu in amandmaju besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem amandma vlade na glasovanje. Glasujmo! Glasujmo o amandmaju vlade! 57 navzočih. 51 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo amandma sprejeli. Glasujmo o členu v celoti! Glasujmo! Prosim za pozornost! Prosim za pozornost v dvorani. Ponovno, v drugo dajem na glasovanje člen v celoti. Glasujmo o členu v celoti. Mir v dvorani! 62 navzoči. 55 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen izglasovan. Smo na četrti strani pregleda, pri 9. členu in enem amandmaju k njemu vlade Republike Slovenije. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujmo o amandmaju vlade! Glasujmo! 63 navzočih. 54 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Glasujmo še o členu v celoti. Glasujmo o členu v celoti. Glasujmo! Glasujmo o členu v celoti v drugo! Glasujmo o členu v celoti! 64 navzočih. 55 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Imamo amandma vlade k 16. členu. Nihče ne želi razpravljati. Najprej bom dal ta amandma, potem pa člen v celoti. Najprej o amandmaju vlade. Glasujmo o amandmaju vlade k 16. členu! 57 navzočih, 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. 50 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 17. členu, h kateremu vlada vlaga amandma. Ker ne želi nihče razpravljati, dajem najprej amandma na glasovanje. Glasujemo. 55 navzočih, 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Člen je tako spremenjen. K 18. členu imamo amandma vlade. Želi kdo o njem razpravljati? [[Nihče.]] Amandma dajem na glasovanje. Glasujemo. 57 navzočih, 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo o členu v celoti. Glasujemo o členu v celoti. 51 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Na 6. strani pregleda imamo amandma vlade k 19. členu. Ker ne želi nihče razpravljati, dajem najprej amandma na glasovanje. Glasujemo o amandmaju vlade. 56 navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen, zato ni potrebno glasovanje o njem. Prav tako imamo predlog vlade, da se spremeni 23. člen. Ker ne želi nihče razpravljati, ga dajem na glasovanje. Glasujemo. Predlog za spremembo člena je sprejet. Od 49 je tako glasovalo 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Imamo predlog vlade, da se spremeni 24. člen. Ker ne želi nihče razpravljati, dajem predlog na glasovanje. Glasujemo o predlogu vlade, da se spremeni 24. člen. Prosim za mir v dvorani. 49 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Smo pri 25. členu, kjer imamo amandma odbora na amandma vlade in seveda amandma vlade. O njima ne želi nihče razpravljati. Najprej bom dal na glasovanje amandma odbora na amandma vlade Republike Slovenije, ta je pod zaporedno številko 1 pri 25. členu. Glasujemo. Prosim za mir, smo sredi glasovanja. Prosim za mir. Glasujmo! 56 navzočih. 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj smo pri glasovanju o amandmaju vlade. Ta je na 8. strani pregleda. Glasujmo! Predlog je dobil podporo. 48 za od 53, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] S smo spremenili besedilo člena. K 26. členu predlaga vlada amandma. Ker ne želi nihče razpravljati o njem, ga dajem na glasovanje. Glasujmo! 54 navzočih. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Glasujmo o členu v celoti. Glasujmo o 26. členu v celoti! Člen je sprejet. Od 56 je 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 27. členu na 9. strani pregleda amandma vlade. Ker ne želi nihče razpravljati o njem, ga dajem na glasovanje. Glasujmo! Glasujmo še enkrat! Glasujmo o amandmaju vlade k 27. členu. 57 navzočih. 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo zdaj o členu v celoti! 52 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Tudi k 28. členu ima vlada predlog amandmaja. Ker ne želi nihče razpravljati, ga dajem na glasovanje. Glasujmo! 53 navzočih. 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo o členu v celoti. Smo sredi glasovanja o 28. členu v celoti. V drugo o 28. členu v celoti! Kolegice in kolegi! V drugo o 28. členu v celoti. 59 navzočih. 52 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Imamo predlog za novi 29.a člen, predlaga ga vlada. Nihče ne želi razpravljati o tem predlogu, zato ga dajem na glasovanje. Glasujemo o predlogu za novi 29.a člen. Dobil je podporo. 47 za od 55, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Smo na 10. strani pregleda. Imamo amandma vlade k 31. členu. Nihče ne želi razpravljati. Glasujemo o tem predlogu, o tem amandmaju vlade. 51 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 31. členu v celoti. 51 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Imamo predlog vlade, da se črta 32. člen. Nihče ne želi razpravljati. Predlog dajem na glasovanje. 53 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo 32. člen črtali. Imamo predlog vlade, da se nadomesti besedilo 33. člena. Nihče ne želi razpravljati. Predlog dajem na glasovanje. 53 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Imamo predlog vlade, da se spremeni besedilo 34. člena. Nihče ne želi razpravljati. Predlog dajem na glasovanje. Predlog je sprejet. 43 za od 50, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] K 35. členu imamo dva amandmaja, amandma odbora na amandma vlade in seveda amandma vlade. Ker ne želi nihče o njima razpravljati, dajem najprej v odločanje, na glasovanje amandma odbora na amandma vlade Republike Slovenije k 35. členu [[imate ga na 12. strani pregleda]] . Glasujemo. 51 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Lahko glasujemo še o amandmaju vlade. Kolegice in kolegi, v drugo bomo glasovali o amandmaju vlade, s čimer bomo, če bomo to sprejeli, spremenili 35. člen. Glasujemo drugič. Glasujmo! 49 navzočih. 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo ta predlog sprejeli. K 36. členu vlada predlaga amandma. Dajem ga na glasovanje. Glasujmo! 54 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Glasujmo še o besedilu člena v celoti. Glasujmo! Še enkrat. V drugo bom dal na glasovanje o besedilu 36. člena v celoti. Glasujmo! Prosim, glasujmo o členu v celoti! 55 navzočih. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen izglasovan. Smo na 13. strani pri 38. členu. Imamo predlog vlade za amandma. Dajem ga na glasovanje. Glasujmo o amandmaju vlade k 38. členu. Glasujmo! 53 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujmo o členu v celoti. Glasujmo o členu v celoti! 48 navzočih. 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 40. členu imamo na 13. strani pregleda amandma vlade. Dajem ga na glasovanje Glasujmo o amandmaju vlade! 56 navzočih. 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Zdaj dajem na glasovanje člen v celoti. Glasujmo o členu v celoti! 50 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo člena sprejeto. Imamo amandma vlade k 41. členu. Dajem ga na glasovanje. Na glasovanju je amandma vlade k 41. členu. Glasujmo! 48 navzočih. 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Glasujmo o členu v celoti! Imamo nekaj težav, se opravičujem za to. Glasujmo o členu v celoti! 49 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] To smo sprejeli. K 42. členu imamo predlog, da se nadomesti z novim besedilom. Predlagatelj je vlada. Ni razprave, glasujemo o predlogu novega besedila. Pri 49 navzočih, 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo to sprejeli. Imamo prav tako predlog, da se spremeni 43. člen. Predlagatelj je vlada. Nihče ne želi razpravljati. Ta predlog dam na glasovanje. Mir v dvorani. Še enkrat, v drugo bom dal na glasovanje predlog, da se spremeni člen v celoti Glasujemo, v drugo glasujemo o predlogu, da se spremeni člen v celoti. Mir v dvorani! 57 navzočih, 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Imamo predlog, da se spremeni 44. člen v celoti. Nihče ne želi razpravljati. Ta predlog dajem na glasovanje. Imamo predlog, da se spremeni 44. člen v celoti. Predlog je sprejet. Za 49, nihče proti od 56. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] K 45. členu imamo amandma vlade. Dajem ga na glasovanje. Amandma je sprejet, 48 od 56 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Zdaj dajem člen v celoti na glasovanje. Na glasovanju je člen v celoti. 50 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Imamo predlog za novi 45. a/ člen. Nihče ne želi razpravljati. Dajem ga na glasovanje. Smo na 17. strani pregleda. 53 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo besedilo sprejeli. K 46. členu imamo amandma odbora za infrastrukturo in okolje. Ni razprave. Glasujemo o njem. Glasujmo o amandmaju odbora za infrastrukturo. Glasujmo! Amandma je sprejet. 47 za od 53, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj dajem na glasovanje še 46. člen v celoti. Glasujmo! 50 navzočih. 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Vlada umika amandmaje, amandma k 46., 47., 48. in 60. členu na 18. strani našega pregleda. Tako gremo lahko na predlog, da se spremeni 47. člen v celoti. Nihče ne želi razpravljati. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujmo! 54 navzočih. 46 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sprejet. Predlog za člen v celoti. K 48. členu imamo predlog amandmaja, ki ga vlaga odbor za infrastrukturo in okolje. Nihče ne želi razpravljati. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujmo o amandmaju odbora za infrastrukturo in okolje! Sprejet je. 46 za od 53, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Zdaj dajem na glasovanje še 48. člen v celoti. Glasujmo! 50 navzočih. 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 48. člen sprejet. K 49. členu imamo amandma vlade. Nihče ne želi razpravljati. Dajem ga na glasovanje. 49. člen, amandma vlade. Amandma je sprejet. Od 46 je bilo 41 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Glasujmo o 49. členu v celoti! 52 navzočih. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Imamo amandma vlade k 54. členu. Ker ne želi nihče razpravljati, ga dajem na glasovanje. Glasujmo o amandmaju vlade k 54. členu! Glasujmo vnovič o amandmaju vlade k 54. členu. Prosim za zbranost in pozornost. Smo na 19. strani pregleda. Ostanejo nam še štiri strani do konca glasovanja. 49 navzočih. 41 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Zdaj lahko glasujemo o členu v celoti. 52 navzočih. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Imamo predlog za amandma vlade k 55. členu na 19. in 20. strani pregleda. Ker ne želi nihče razpravljati, dajem ta predlog na glasovanje. Glasujemo. 56 navzočih. 50 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Glasujemo še o 55. členu v celoti. 53 navzočih. 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Imamo amandma vlade k 56. členu. Dajem ga na glasovanje. 56 navzočih. 51 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sprejet. Dajem 56. člen na glasovanje. Glasujemo o členu v celoti. 49 navzočih. 43 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. K 57. členu imamo na 20. in 21. strani pregleda amandma vlade. Nihče ne želi razpravljati, dajem ga na glasovanje. Glasujemo o amandmaju vlade. 52 navzočih. 44 za, 3 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da smo amandma sprejeli. Glasujemo še o členu v celoti. Mir v dvorani. Glasujemo o členu v celoti. 55 navzočih. 46 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Člen je v celoti sprejet. Imamo predlog vlade za novi 58.a člen. Ni razprave. Glasujemo o njem. 53 navzočih. 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Imamo torej novi 58.a člen. Imamo tudi predlog vlade za novi 58.b člen, na katerega pa vlaga odbor amandma. Nihče ne želi besede. Potem bom dal najprej na odločanje predlog odbora za infrastrukturo in okolje. Amandma odbora za infrastrukturo in okolje je sedaj na glasovanju. Ponovno, v drugo, kolegice in kolegi, dajem na glasovanje amandma odbora za infrastrukturo na amandma vlade. Glasujemo. Smo sredi drugega glasovanja. 54 navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj glasujemo o predlogu vlade, da se doda nov 58.b člen. Glasujemo [[smo na zadnji strani pregleda]] . 50 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo ta predlog sprejeli. Imamo, končno, na zadnji strani pregleda amandma odbora za infrastrukturo in okolje k 59. členu. Nihče ne želi razpravljati. Predlog dajem na glasovanje. Glasujemo o amandmaju odbora za infrastrukturo in okolje k 59. členu. 48 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Glasujemo še o 59. členu v celoti. Glasujemo. 49 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo sprejeto. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. 49 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Tako lahko preidemo na razpravo in odločanje o naslovu zakona. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo o naslovu zakona. 51 navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Predlog je sprejet. Za je glasovalo 48 od 51, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda in se predstavnikom vlade za sodelovanje na seji zahvaljujem. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OBVEZNIH ZAVAROVANJIH V PROMETU. Predlog zakona je zboru predložila vlada. Prosim predstavnika, da seznani državni zbor z utemeljitvijo. Imate besedo. Gospod državni podsekretar, izvolite.
Gospod predsednik, poslanke, poslanci! Besedilo zakona za drugo obravnavo je pripravljeno na osnovi razprave v prvem branju, s tem da je upoštevana večina pripomb in mnenj, ki so se izoblikovala v razpravi. Najobsežnejši del sprememb in dopolnitev predloga je povezan z uskladitvijo predloga zakona s četrto direktivo o zavarovanju avtomobilske odgovornosti, glede katere so v fazi priprave predloga zakona za prvo obravnavo obstajale še določene nejasnosti. Upoštevane so bile tako določene terminološke in redakcijske pripombe glede poimenovanja posameznih institutov iz te direktive. Tako se namesto izraza "odškodninski organ" predlaga izraz "odškodninski urad", namesto izraza "pooblaščenec za likvidacijo škodnih primerov" pa izraz "pooblaščenec za obravnavanje odškodninskih zahtevkov." Zakon sedaj zelo podrobno ureja položaj in naloge odškodninskega urada ter primerov, postopkov in časovnih okvirov, v katerih lahko oškodovanec naslovi svojo zahtevo na urad. Dopolnjene so tudi določbe o informacijskem centru. Potrebno je bilo namreč določiti dolžnost zavarovalnic obveščati informacijski center o prenehanju veljavnosti zavarovalne pogodbe zavarovanja avtomobilske odgovornosti ter podrobneje urediti primere posredovanja podatkov upravičencev. V zvezi s stališčem sekretariata za zakonodajo glede roka ustanovitve informacijskega centra predlagatelj meni, da je zaradi obsežnosti informacijskega centra primerno, da se ga vzpostavi že pred samim članstvom Republike Slovenije v Evropski uniji, in sicer do 31.12. letošnjega leta, ne glede na to, da bo dejansko začel delovati šele s samim članstvom. Ni pa po mnenju predlagatelja potrebno z zakonom urejati statusnih določil odškodninskega urada, saj bo le-ta deloval v okviru zavarovalnega združenja. Kot zadnje, kar se tiče implementacije 4. direktive, naj omenimo, da sedaj zakon vključuje v pokritje škodnih primerov tudi nesreče, ki se zgodijo v tretjih državah, ki niso članice EU, če so te države vključene v multilateralni garancijski sporazum. To pomeni, da bo, recimo, oškodovanec iz Slovenije, ki je udeležen v nesreči v neki tretji državi, lahko koristil vse prednosti, ki mu jih bo nudil nov zakon na osnovi implementacije 4. evropske direktive. Tako dopolnjene določbe predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o obveznem zavarovanju v prometu sedaj v celoti sledijo zahtevam 4. direktive, katere osnovni cilj je približati reševanje škodnih primerov, ki se zgodijo izven države oškodovancev. Skladno s stališči v prvi obravnavi so sedaj ustrezneje tudi opredeljeni ukrepi, ki jih agencija za zavarovalni nadzor lahko izreče v skladu z zakonom o zavarovalništvu v primeru, ko bi zavarovalnice pričele uporabljati zavarovalne pogoje, ki bi bili v nasprotju z zakonom. Tako se predlaga določba, da se prepoved sklepanja novih zavarovanj po predlogu zakona nanaša le na obvezna zavarovanja, ki so določena v 1. členu tega zakona, ne pa tudi na katere druge zavarovalne vrste Predlagatelj je tudi izboljšal določbo zakona, ki ureja primere, ko oškodovanec nima pravice do odškodnine, saj je bila prejšnja formulacija primerov, ko nastane škoda oškodovancu zaradi delovanja jedrske energije oziroma vojnih operacij in uporov, preveč ohlapna in bi kot taka lahko napeljevala k preširokim interpretacijam. Dodaja se tudi nov primer izključitve kritja zavarovalnice, to je primer, ko je oškodovancu škoda nastala zaradi terorističnega dejanja. Tudi takšen primer je mogoče šteti med izredne primere, za katere zavarovalnica ne more jamčiti. Predlog zakona upošteva tudi ostale pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve iz prve obravnave, med katerimi bi želeli izpostaviti le nekatere najpomembnejše. Opušča se določba glede podelitve pooblastila ministru za finance za izdajo podzakonskega akta, v katerem bi bila določena vsebina zavarovalne pogodbe. Upoštevana je tudi pripomba glede člena predloga zakona, ki je urejala začetek veljavnosti kazenskih določb, ki določajo denarne kazniza zavarovalnico in odgovorno osebo, ki ne skleneta zavarovalne pogodbe v skladu z zakonom in zavarovalnimi pogoji. Ta določba sedaj nima prehodnega obdobja in se bo pričela uporabljati takoj. Na pripombo sekretariata se določba o sankciji za primer prenehanja izpolnjevanja obveznosti obveznega zavarovanja razširja tudi na vse vrste prometnih sredstev, opravljeni pa so tudi precej obširni in zahtevni redakcijski in nomotehnični popravki zakona. Po ponovni preučitvi in medresorskem usklajevanju zakona se je pokazala tudi potreba po dopolnitvi členov, ki urejajo obvezno zavarovanje lastnikov čolnov proti odgovornosti za škodo, ki jo z uporabo čolna povzročijo tretjim osebam. Tako vlada Republike Slovenije vlaga amandma k 36. členu predloga zakona. Predlaga se, da se natančneje opredeli moč čolna, za katero obstaja obvezno skleniti takšno zavarovanje. Kot kažejo izkušnje iz prakse, je smotrno, da ta obveznost obstoji le za lastnike oziroma imetnike pravice razpolaganja čolnov, katerih moč presega 3,7 kW. Podobno, kot je urejeno v določbah o zavarovanju avtomobilske odgovornosti, je potrebno tudi tu potrebneje definirati obseg nevarnosti, ki jo krije ta vrsta zavarovanja. Predlagatelj pa je menil ob pripravi zakona za drugo obravnavo, da glede na obseg in pogostost prometa po celinskih vodah, ni potrebe po razširitvi obveze zavarovanja odgovornosti tudi na celinske vode. Vlada poleg tega amandmaja predlaga tudi amandma k 35. členu predloga zakona, ki ureja najnižje zavarovalne vsote, določene za zrakoplove oziroma druge letalne naprave. Predlaga se takojšnja uveljavitev, namesto poprej predvidene uskladitve ob vstopu v Evropsko unijo, povišanih zavarovalnih vsot, kar bi pomenilo takojšnjo uskladitev z ureditvijo, ki izhaja iz resolucije mednarodne organizacije letalskih prevoznikov. Spoštovane poslanke in poslanci! S tem sem predstavil osnovne novosti predloga zakona za drugo obravnavo. Glede na zavezo, ki jo je sprejela Slovenija v pogajanjih z Evropsko unijo, da bo zakon sprejet do konca junija letos, ter obenem glede na sorazmerno majhno število vsebinskih amandmajev, večina amandmajev, ki so do zdaj vloženi, je namreč predvsem redakcijske narave, predlagatelj predlaga, da se tretja obravnava zakona opravi na podlagi drugega odstavka 194. člena poslovnika državnega zbora Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Ciril Pucko, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Kolegice in kolegi, predstavniki vlade! Navedeni zakon je matično delovno telo obravnavalo na 25. redni seji. Ker je bilo že v prvi obravnavi veliko pomislekov o tem, ali ne bi bilo bolje, da bi vlada pripravila novelo tega zakona, so bile na besedilo v drugi obravnavi s strani sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve vložene številne pripombe na več kot 30 členov, zato je moral odbor kar dvakrat prekiniti obravnavo te točke na svoji seji. Po tem "time outu" so bili oblikovani številni amandmaji odbora, in sicer k 1., 2., 4., 5., 7., 8., 9., 13., 14., 15., 16., 18., 20., 21., 23., 31. in 32. členu, amandma na amandma vlade k 36., potem k 43., 44., 46. in 49. členu. Predlagam, da vse te amandmaje odbora podprete. Odbor pa ni podprl amandmaja vlade k 49. členu, podprl pa je dva amandmaja vlade k 35. in 36. členu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil mag. Andrej Vizjak. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani predstavniki vlade, drage kolegice in kolegi! Zakon o obveznih zavarovanjih v prometu se usklajuje s 4. smernico o zavarovanju avtomobilske odgovornosti in je v korist zavarovancev. Že pri prvi obravnavi zakona pa smo v Koaliciji Slovenija, to je v socialdemokratski stranki in Novi Sloveniji, zahtevali, da se ta zakon na novo pripravi. Podobno je tudi stališče sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Vendar vlada in ministrstvo za finance vztrajata, da to ni potrebno. Gre za primer, ko je načeloma vsebina korektna in v redu, po drugi strani pa forma ni v redu, in seveda to je korak naprej in korak k še večji nepreglednostislovenske zakonodaje. Za drugo obravnavo je zakon po vsebini seveda načelno izboljšan, urejen glede na 4. smernico, vendar še bolj izgublja na preglednosti. Tako tudi sekretariat za zakonodajo navaja, da je zakon močno nepregleden in preobremenjen in da se v tej fazi pokaže potreba po pripravi novega besedila. Ker ta zakon zadeva veliko državljanov, vse voznike oziroma lastnike motornih vozil, bi morali podpreti stališče sekretariata in ponovno zahtevati novo besedilo. Sekretariat ima tudi za drugo obravnavo pripombe skoraj na vse člene, pripombe oziroma amandmaje pa predlaga tudi zavarovalno združenje. Menim, da bi morali biti posebno pozorni in upoštevati ta stališča in bi morali zahtevati pripravo preglednega zakona v taki obliki, da bo dostopen državljanom na užiten način, na tak način, da bodo sploh razumeli, za kaj gre. Skratka, jasno bi veljalo v tem tudi opozoriti na nekatera vsebinska vprašanja. Menimo, da je potrebno urediti statusno vprašanje nove institucije odškodninskega urada, ki bo posredoval pri uveljavljanju odškodnin za škode, povzročene oškodancem s stalni bivališčem v Sloveniji, ko bodo te povzročene na ozemlju Evropske skupnosti Zavzeti bi se bilo potrebno, da se nova ureditev kontrole zavarovalnih pogojev s strani agencije za zavarovalni nadzor uveljavi čimprej in ne šele z vstopom v Evropsko skupnost. V Socialdemokratski stranki stojimo na stališču, da je ta zakon sicer vsebinsko korekten, da pa je formalno in sicer nepregleden in zato bi vztrajali ponovno pri pripravi novega besedila. Ne nazadnje kaže praksa tudi pri tem primeru, dosedanja praksa, da se tlači in seveda ustvarja normativna ureditev v Sloveniji na zelo nepregleden način, ki je verjetno zgolj nekaterim pravnikom na razpolago, ne pa državljanom, ki bi seveda od takih zakonov morali potegniti nekaj in bi moral biti tak zakon tudi njim namenjen. Hvala.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil dr. Jožef Bernik. Izvolite.
Gospa predsedujoča! Predstavniki vlade! Mnogo je bilo že pravkar povedanega o tem zakonu, zato bi samo rekel, da se strinjam s tem, da bi zakon moral biti ponovno pregledan in pa bolje bi bilo, da bi bil nov zakon, kajti to, kar imamo pred seboj, je samo krpanje. Rečeno je že bilo, koliko amandmajev je in na koliko tehničnih stvari je opozoril sekretariat. Zdi se mi, da ta zakon spada v tisto kategorijo zakonov, ki prihajajo iz finančnega ministrstva, ne dobro obdelani in ne dobro pripravljeni, tako da imamo vsi veliko več dela zaradi tega. Upam, da se bo to enkrat tudi moglo spremeniti. Vlada utemeljuje spremembe obstoječega zakona tako, da je potrebno vse to uskladiti s pravnim redom. To je seveda razumljivo. Vendar človek bi rekel, da tukaj ni šlo samo za usklajevanje pravnega reda z Evropsko unijo, temveč tudi za neko usklajevanje privatnih interesov. Pri oblikovanju teh predlogov je sodelovalo ministrstvo za finance in pa združenje zavarovalnic. Združenje je zastopalo interese zavarovalnic, ministrstvo pa naj bi zastopalo interese zavarovancev. Seveda, ko je pa vprašljivo, kot je praksa v naši državi oziroma v vladi, da zastopnikov potrošnikov oziroma državljanov pri pripravi zakona ni. To je po mojem velika izguba za potrošnike, kajti potrošniki bi morali komentirati vsak predlog, ki jih tako bistveno prizadene. Eden od razlogov je tudi ta, ki ga vlada navaja, da se bo z zakonom odprl zavarovalniški trg in bo zato konkurenčnost zavarovalnic boljša, kajti s tem bodo morale priti na ta trg tudi druge zavarovalnice, ki jih sedaj ni. Je pa tukaj problem. Pri nas imamo pet zavarovalnic in mislim, da eno tujo. Med temi se verjetno razvija precej diskusij, kakšne naj bodo premije in drugi pogoji. Tudi se govori, da se bo položaj za potrošnika izboljšal z obveznim velikim dvigom minimalne zavarovalne vsote za škodo zaradi smrti, telesne poškodbe in prizadetega zdravja. Dvignile pa se bodo tudi zavarovalne premije, tako da bodo zavarovalnice še vedno na boljšem, saj je število nesreč z veliko škode v prometu relativno majhno. Zanimivo je to, da niti zakonodajalec, niti zavarovalnice niso še pojasnile, koliko bi povečane minimalne zavarovalne vsote dejansko povečale premijo, kijo plačujejo zavarovanci. Mislim, da bi bilo treba preden se ta zakon sprejme, dobiti te podatke in videti, če ni ta zakon bolj zaščita zavarovalnic, kot pa je interes zavarovancev. Druga zanimivost v tem zakonu je tudi to, kdo določa sestavine zavarovalne pogodbe, ki niso vključene v ta zakon. Postavlja se vprašanje pravilnosti njihovega določanja le s podzakonskim aktom. Zakon o obligacijskih razmerjih določa, da se glede sestavin pogodbe, ki niso kongentno določene v področnem zakonu, dogovorita stranki sami. Zato se mi zdi, da je sedanja ureditev boljša, kajti stranke se pogajajo med seboj, stranke in zavarovalnice se pogajajo in s tem se tudi okrepi konkurenca zavarovalnic, seveda, če pristanemo na hipotezo, da ni nobene nekonkurenčne povezave med temi zavarovalnicami. Če pogledamo Evropsko zvezo, vidimo, da so dodatni zavarovalni pogoji v Evropski zvezi predmet prostega zavarovalnega trga in niso normirani. Mislim, da tukaj, če to drži, odhajamo od prakse, ki velja v Evropski uniji in mislim, da bi morali tudi ta element upoštevati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja poslanskih skupin, zato prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev O predlogu sklepa glasujemo. Proceduralni predlog, dr. Bernik, izvolite.
Hvala lepa. Mislim, da bi bilo primerno, da gospod državni sekretar odgovori na statistiko, ki gotovo obstaja, kako bodo premije porasle, če bomo obdržali standarde, ki so v zakonu. Hvala.
Hvala lepa. Mag. More, izvolite.
Hvala lepa. Kar se tiče vprašanja zavarovalnih vsot, moram povedati, da ministrstvo za finance ne razpolaga z originalnimi podatki, na osnovi katerih bi lahko sami izračunali. Zaradi tega smo že pred prvo obravnavo in kasneje tudi po prvi obravnavi zaprosili slovensko zavarovalno združenje, da opravi ta izračun. Kot veste, je že ob prvi obravnavi slovensko zavarovalno združenje zatrjevalo, da to ne bo imelo večjega vpliva na cene. Žal pa do same druge obravnave nismo pridobili konkretnih izračunov. Nam je pa zavarovalno združenje potem, ko je bil že predlog za drugo obravnavo vložen, predstavilo nek osnovni izračun, ki ga bom na kratko povzel. Zavarovalno združenje pravi, da to ni, bi rekel, neka popolna ocena, samo neka prva aproksimacija, v kateri ocenjuje, da bi se lahko cene povečale na osnovi večjih zavarovalnih vsot nekje maksimalno za 15%. Treba pa je poudariti, da vrsta zavarovalnic že sedaj ponuja v svojem paketu storitev te višje zavarovalne vsote in zaradi tega zaračunava 10% več: torej, ponuja nekoliko višje, kot so po zakonu, vendar nekoliko manjše, kot jih sedaj zakon po uskladitvi z evropskimi direktivami zahteva. Če pogledate svojo zavarovalno polico, boste videli, ali imate že do zdaj višje zavarovalne vsote in v tem primeru že do zdaj plačujete 10% pribitka k premiji, če ne, pa bo prišlo približno za okrog 15%. Želel bi mogoče še na nekaj drugih zadev odgovoriti, če lahko, ki so bile izpostavljene. V bistvu v zvezi z zavarovalnimi pogoji in njegovim odobravanjem. Sedaj smo v zakonu opustili določbo iz prvega branja, da ministrstvo za finance določa s podzakonskim aktom elemente zavarovalne pogodbe poleg tega, kar že zakono obligacijskih razmerjih. Nekatere ključne elemente v smislu zaščite potrošnikov smo sedaj zato vgradili v sam zakon. Zavarovalni pogoji - res je, kot ugotavlja gospod Bernik - se v Evropi predhodno ne odobravajo. To je tudi skladno z evropskimi direktivami, pa tudi sama konkurenca na tržišču je tako velika, da predstavlja neko zadostno jamstvo za same zavarovance, kot šibkejše stranke, ki vstopajo v stik z zavarovalnicami, ki jim nudijo te produkte. V Sloveniji, kot veste, bo do vstopa v Evropsko unijo še vedno konkurenca med zavarovalnicami taka, kot je. Trenutno šest zavarovalnic nudi to zavarovalno vrsto. Zaradi tega ocenjujemo, tako kot je v sedaj veljavnem zakonu, da je koristno, če se pogoji, torej splošni pogoji za to zavarovanje, ki jih nudijo zavarovalnice, predhodno odobravajo s strani ministrstva za finance. Kot je sedaj predlog zakona pripravljen, bi to ohranjali do samega vstopa v Evropsko unijo, z vstopom v Evropsko unijo bi pa to predhodno odobravanje odpadlo in bi dejansko bili tudi zavarovalni pogoji predmet trga, kot pravite oziroma odnosa med stranko in zavarovalnico. S tem da ocenjujemo, da s samim vstopom v Evropsko unijo, ko bo dejansko možnost, da se bodo naši zavarovanci zavarovali tudi v tujini, tudi za to vrsto zavarovanja, ali pa da bodo tuje zavarovalnice neposredno nudile to obliko na našem trgu, bo seveda potrošnik imel to možnost, da bo v primeru zavarovalnih pogojev, s katerimi se ne bo strinjal, poiskal drugo zavarovalnico. Konkurenca bo večja in v tem smislu tudi zaščita potrošnika nekoliko večja. Morda še besedo, dve glede samega tega osnovnega vprašanja, kdo ščiti interese zavarovancev. Menim, da je cel zakon pravzaprav napisan zato, da ščiti interese zavarovancev. Tudi v bistvu osnovna motivacija za spremembo zakona je v tem, da se dviguje standard zaščite zavarovancev. Ključna je 4. smernica, ki predvsem ščiti zavarovance v primeru, kadar so žrtve nesreč izven svoje države in jim približa reševanje škodnega primera, tako da v bistvu zavarovalnica mora reševati škodni primer v državi, kjer bivajo, to je recimo v Sloveniji. Pa tudi vrsta drugih določb gre dejansko vse v smeri večje zaščite. Konec koncev tudi višje zavarovalne vsote, ki bodo sicer za sabo potegnile višjo premijo, pa vendarle se ne moremo strinjati, da ta višja premija gre v korist zavarovalnic, saj se bo konec koncev ta premija prelila tudi v škode. Povišanje premije je pač potrebno, ker se bodo pač izplačevale višje odškodnine. Toliko bi rekel glede teh osnovnih vsebinskih vprašanj. Bilo je še eno vprašanje postavljeno glede statusnih vprašanj odškodninskega urada. Kot smo pojasnili v uvodu, menimo, da ni potrebno z zakonom statusnih vprašanj reševati. Odškodninski urad bo deloval v okviru zavarovalnega združenja in ne bo svoja pravna oseba, tako da v bistvu predlagatelj meni, da ni potrebno, da bi zakon obremenjevali še s tem. Glede stališča, da je zelo veliko število amandmajev. Res je, vendar v bistvu tudi predstavnica sekretariata lahko potrdi, da večina teh amandmajev je redakcijske narave in bo v bistvu pripomogla, da bo resnično nekoliko težek tekst v bistvu s temi amandmaji veliko bolj pregleden. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zdaj prehajamo na glasovanje o predlogu sklepa, da v skladu s 189. členom poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih, glasujemo potem skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Vse kolegice in kolege, ki so v bližini, prosim, da se nam pridružijo. O predlogu sklepa glasujemo. Navzočih nas je 39. Prvo glasovanje o predlogu sklepa ni bilo uspešno. Drugič glasujemo predlogu sklepa. Glasujemo. Ker tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno, nadaljujemo po 10-minutnem odmoru. Ob 17. uri in 17 minut bomo tretjič glasovali o predlogu sklepa. Hvala lepa.
Ura je 17.17. To je čas, ki smo ga določili za tretje glasovanje o predlogu sklepa. V dvorani nas za veljavno glasovanje ni zadosti, zato ponovno lepo prosim, da pridemo v dvorano. Tretjič bomo glasovali o predlogu sklepa, da o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji, razpravljamo in glasujemo skupaj. Glasujmo! Tudi ob tretjem glasovanju nismo bili uspešni. Ob 17.30 nadaljujemo z delom
Ugotovili bomo navzočnost potem pa, mislim, da zdaj vendarle uspešno nadaljevali z delom. Lepo prosim za nekaj pozornosti! Ugotavljamo navzočnost v dvorani! Ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je 55. Tako je državni zbor sklepčen in lahko odločamo. Ponovno predlagam zboru, da odloča v nadaljevanju v skladu z drugo alineo 189. člena poslovnika. O tem predlogu odločamo. Glasujmo! Navzočih nasje 56. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo torej na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 18.6.2002. Na mizi imate pa tudi predlog amandmajev poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. V razpravo in odločanje dajem 1. člen in amandma k temu členu, katerega predlagatelj je odbor. Posebej vas želim opozoriti na opombo, ker je ta amandma vsebinsko povezan z amandmaji za črtanje 2., 4., 5., 8., 9. in tako dalje člena, o katerih bomo odločali v nadaljevanju. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 47, proti 2. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem 1. člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu. Predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na odločanje o amandmaju odbora k 4. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Samo trenutek! Glasujmo! Navzočih nas je 51, za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 5. členu in amandmaju odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 7. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in amandmaju odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 44, proti eden. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 9. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 13. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih odbora k 14., 15. in 16. členu, vsi so povezani z amandmajem k 1. členu. Najprej o 14., želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Še za malo pozornosti prosim. Drugič glasujemo o amandmaju odbora k 14. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Želi kdo razpravljati o amandmaju k 15. členu? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet.Odločamo še o amandmaju k 16. členu. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 18. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 19. členu in o amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 20. členu in amandmaju vlade k temu členu, z opombo, da le-ta vsebuje vsebinsko enako rešitev, kot je predvidena v prvem odstavku amandmaja odbora za finance in monetarno politiko k 49. členu, ki upoštevaje mnenje sekretariata umešča materijo med prehodne določbe zakonskega predloga. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 21. členu, ki je ravno tako kot naslednji 23. povezan z že sprejetim amandmajem. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Odločamo še o amandmaju k 23. členu. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. 10 poslancev je vložilo amandma k 24. členu. Tega amandmaja nimate na klopi, ker je bil ravnokar vložen. Prebrala bom besedilo predlaganega amandmaja, dokler službe razmnožijo amandma in ga boste dobili na klop. Amandma je vložen k 24. členu in pravi: "V 24. členu se za besedo "registracija" doda besedilo "ali podaljšanje registracije" in črta besedilo "in izda prometno dovoljenje oziroma nalepka za tehnični pregled". Predlagatelje prosim za obrazložitev. V imenu 10 poslancev je prvopodpisani poslanec Dušan Vučko. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Jaz mislim, da je potrebno obrazložiti ta predlog amandmaja. Osnovni namen zakonodajalca v tem 24. členu je, da nihče ne more registrirati vozila ali podaljšati registracije, če ne plača oziroma sklene ustrezne zavarovalne pogodbe. Zato je povsem nepotrebno in je neke vrste prejudic, če v zakonu piše, tako kot je osnovni tekst: Registracija se lahko opravi in izda prometno dovoljenje oziroma nalepka za tehnični pregled vozila." Glejte, poznate polemiko, ki sem jo sam tudi odprl na eni izmed predhodnih sej državnega zbora in ugotovil, da nalepka, tako kot je uzakonjena s pravilnikom, je sporna z več vidikov. Zakon o varnosti cestnega prometa tega pooblastila ne daje. Če bi v ta zakon, ki pa s postopkom registracije res nima nič opraviti, se mi zdi, da gre za neke vrste prejudic, če bi se pri zakonu o varnosti cestnega prometa odločili drugače in rekli, da nalepke v Sloveniji več ne bo, kar bi bilo po moji oceni zelo racionalno in smiselno, ne bo potrebno popravljati tudi tega zakona. Še enkrat poudarjam, s to spremembo ni v ničemer prizadet, če temu lahko tako rečem, osnovni namen te določbe, in sicer ta, še vedno govorimo o tem, da bo pred registracijo morala oseba skleniti zavarovalno pogodbo. Ali je to izdajaprometnega dovoljenja oziroma izdaja nalepke, je pa stvar drugega zakona oziroma podzakonskega predpisa in je povsem nepotrebno, da te besede in ta balast vlečemo skozi ta zakon.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi le rad nekoliko več pojasnila predlagatelja, kajti zadeve nimamo na mizi, verjetno bomo o njej odločali. V celoti podpiram razmišljanje, če je usmerjeno v to, da se ta višek birokratskega, bi rekel, dodeljevanja v tej državi ukine, to je ta nalepka, za katero smo vsi mislili, da bo zamenjala prometno dovoljenje, sedaj pa imamo prometno dovoljenje in nalepko, in tako naprej. Sedaj mi poslanec vladajoče liberalne demokracije, ki je v bistvu nekako soodgovoren za ravnanje te vladajoče koalicije, govori in želi prek nekega drugega zakona to ukiniti, hkrati pa ne zmore toliko moči, da bi prek vlade oziroma prek ustreznih ministrstev, ki so del te koalicije, dosegli, da se ta nesmisel v obliki nalepke oziroma dvojnosti, nalepke in prometnega dovoljenja, dejansko odpravi in da se tem našim državljanom le prihranijo nekateri stroški ter da se ta država nekoliko manj birokratizira. Kljub temu antibirokratskemu programu se v bistvu stopnjuje ta birokratizacija. Zato bi le rad pojasnilo, ali gre za predlog amandmaja v tej smeri, da se po tej poti poskuša nekako osporavati obstoj te nalepke oziroma če je temu tako, bom seveda to podprl, vendar mislim, da je naslov za ta apel in za to nekje drugje, in to je v tistem pravilniku, ki to predpisuje oziroma uveljavlja. Skratka, prosim za pojasnilo.
Hvala lepa. Gospod Vučko, izvolite.
Kolega Vizjak je poznan po tem, da rad pometa v obe smeri. V redu, bo bolj čisto. Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije nikoli ni skrivala, da smo z nalepkami zadovoljni, zato je bila na tej seji tudi na pobudo poslanske skupine odprta razprava. Vendar se bomo tega problema lotevali takrat, ko bomo ta zakon tudi obravnavali v državnem zboru. Če se bo takrat zaradi argumentov, ki jih bomo navajali z ene in druge strani, državni zbor odločil, da nalepka ni tisto, kar je najboljše, bo seveda vlada morala temu slediti. Tu pa govorimo o nečem drugem. Še enkrat poudarjam, postopek registracije nima z zakonom o zavarovanju ničesar opraviti. Tu je namen samo ta, da mora oseba imeti sklenjeno zavarovalno pogodbo, saj šele potem lahko registrira svoj osebni avto. Ali bo to na ta način, da bo dobil izdano prometno dovoljenje, ali bo ostala tudi nalepka, to bo stvar odločitve tudi tega državnega zbora, je pri tem zakonu povsem irelevantno. Zato, ko boste dobili tekst predloga, kaj naj se iz obstoječega 24. člena črta, je povsem jasno in se glasi v bistvu tekst tako: "Registracija ali podaljšanje registracije se opravi po predložitvi dokazov, sklene zavarovanje pogodbe za zavarovanje avtomobilske odgovornosti. Zavarovanje mora biti sklenjeno tudi pred izdajo preskusnih tablic za čas njegove veljavnosti." Nič več ne prejudiciramo, ali je to prometno dovoljenje ali je nalepka. Samo v tej smeri gre amandma. O tem, kaj bomo pa pri zakonu o varnosti cestnega prometa rekli, ko se bomo dotikali dopolnitve členov, ki govorijo o nalepki, ki je zdaj precej skopa določba, se bomo pa takrat dogovarjali. Mislim, da je tisti čas pravi čas za to.
Hvala lepa. Predlog amandmaja, mislim, da imamo na klopi zdaj vsi tudi v pisni obliki. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo o amandmaju desetih poslancev k 24. členu. Odločali bomo o tem amandmaju Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 24. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 31. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora in 32. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 35. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 36. členu in pod 1 amandmaju odbora na amandma vlade, ki se nahaja pod zaporedno številko 2. Želi kdo razpravljati? Ker ne, odločamo najprej o amandmaju odbora pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih nas je 53. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 43. členu in prosim za nekaj pozornosti. V pregledu je amandma odbora, na klopi pa imate tudi amandma poslanske skupine Združene liste, o katerem bomo odločali pod zaporedno številko 2. Odpiram razpravo o členu in obeh amandmajih. Želi kdo razpravljati? Gospod Pucko najprej, potem gospod Grošelj. Izvolite, gospod Pucko.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Zanima me mnenje vlade v zvezi s tem amandmajem, ker predpostavljam, da se je kaj takega pripravljalo dlje časa, zato me res zanima, kakšen bo vpliv, ker to bo v končni fazi preneseno na plačnike zavarovanja, kajti zavarovalnice se najbrž ne bodo odpovedale temu odstotku v svojo škodo. Zato me zanima, kolikšen bo vpliv, če recimo vse ostale določbe govorijo o tem, da se premije ne bodo zvišale, pride v zadnjem trenutku na klop neki predlog, ki pač spreminja pogoje oziroma cilje zakona. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Grošelj, izvolite.
Gospa predsedujoča! Predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Ne glede na to, da je predsednik odbora za finance in monetarno politiko, gospod Ciril, po uvodni obrazložitvi predlagal, da naj bi podprli samo tiste amandmaje, ki jih je sprejel odbor za finance in pa vlada, mi dovolite, da na kratko le predstavim tudi smisel tako 42.p člena in pa 42.r člena. Mi bomotudi v nadaljevanju 17. seje državnega zbora obravnavali predlog nacionalnega programa varnosti cestnega prometa v Republiki Sloveniji. Pri tem je treba le povedati, da ta program, nacionalni program varnosti cestnega prometa, ki predvideva nacionalno organizacijo za varnost cestnega prometa, se bo po predlogu tudi financiral iz proračuna. Ker že same naloge te organizacije zahtevajo povsem drugačno organiziranost, po dosedanjih razpravah bo to agencija, tudi v kadrovskem smislu, bo razen proračunskih sredstev, ki bodo zagotovila funkcioniranje organizacije, potrebna dodatna sredstva za izvajanje teh preventivnih programov. Če ta sredstva ne bodo stabilna, bo seveda ogrožena s tem tudi učinkovitost nove organizacije za varnost prometa. Pri vseh teh razpravah, ki so že bile in pa ki tudi bodo, glede zagotovitve nujno potrebnih finančnih sredstev za financiranje preventivnih programov, za raziskovanje dela, je bilo v primerjavi podobnih rešitev v tujini tudi ugotovljeno, da se večina podobnih institucij napaja iz dela sredstev obveznega zavarovanja v prometu, ki se v ta namen tudi izločajo. Zato smo lahko iz same obrazložitve tudi ugotovili, da v nacionalnem programu, ki predvideva koordinacijo izvajanja posameznih projektov, da se zahtevajo sodelovanje vladnih organov, strokovnih organizacij in tudi organov civilne družbe, promocija programa, izbira prioritet pri izvajanju programa in sodelovanje tudi z lokalnimi skupnostmi. Zato bo tudi ta nacionalna organizacija za varnost cestnega prometa bo nova organizacija, v katero se bo reorganiziral tudi svet za preventivo in vzgojo v cestnem prometu Republike Slovenije ki bo ustanovljena na podlagi zakona o javnih agencijah. Zagotovitev ustrezne organiziranosti in najnujnejših sredstev za izvajanje programa pa sta nujna pogoja za sprejem in izvajanje nacionalnega programa varnosti cestnega prometa. Z določitvijo posebnega sklada, ki se predlaga v tem amandmaju za preventivo in vzgojo dela na področju varnosti cestnega prometa, bi zagotovili del potrebnih sredstev, da bi omogočal izvajanje najnujnejše preventive in vzgojne dejavnosti v Sloveniji. Tudi iz same obrazložitve ste lahko ugotovili, da na podlagi podatkov slovenskega zavarovalnega združenja o zbrani bruto premiji zavarovanja avtomobilske odgovornosti, tukaj je podatek za leto 2000, v višini nekaj več kot 34 milijard, bi za oblikovanje preventivnega sklada, ki se predlaga v višini 1,35 odstotka od bruto premije, zagotovil za preventivno in vzgojno delo 445 milijonov tolarjev, kar bi omogočalo stalne aktivnosti. Obrazloženo je tudi, da tak način financiranja nacionalnih organizacij za preventivo v cestnem prometu imajo že nekatere dežele, nekatere države, tako Finska kot Švica, kjer so dokazali tudi neposredni vpliv preventivnega in vzgojnega dela na zmanjšanje števila nesreč in posledično tudi na zmanjšanje škod. Tudi aktivnosti, ki jih vodimo v občinah prek sveta za vzgojo in preventivo v cestnem prometu, mislim, da bi bilo dobro tudi tema dvema amandmajema ustrezno prisluhniti, ker ne nazadnje preventiva v cestnem prometu se ne izvaja samo ob prvem šolskem dnevu, ampak se te aktivnosti vodijo skoraj prek celega leta. Tako smo v te aktivnosti največkrat vključevali tudi različna društva, bodisi da gre to za društvo upokojencev ali pa združenje šoferjev in avtomehanikov, ali pa tudi prek avtomoto društev. Vse te aktivnosti, ki imajo dober odziv in ki se sprejemajo tudi na občinski ravni, mislim, da bi bilo potrebno s sprejetjem takšnega amandmaja zagotoviti stalen vir teh sredstev in tudi nekaj obogatiti, tudi sredstva prek občinskih proračunov, ker ne nazadnje mislim, da je to prava aktivnost na pravem mestu, ker se ne nazadnje začne oblikovati že takrat, ko otrok prvič stopi na cesto oziroma od predšolske vzgoje pa ne nazadnje do njegove popolne, kako bi rekel, popolne sposobnosti, ki jo izkaže takrat, ko se pojavi bodisi za preizkus znanja iz cestno prometnih predpisov za vodenje kolesa z motorjem ali pa kasneje, ko opravi tudi šoferski izpit. Mislim, da bi vlada tem predlogom lahko prisluhnila, in prosim, dragi kolegi, župani in tudi drugi, da podprete predlagane amandmaje. Hvala.
Hvala lepa. K razpravi sta se prijavila po vrstnem redu najprej gospod More, potem gospod Vizjak. Ura je 18.00. Če bi se strinjali, bi končali še dve strani amandmajev in končali z obravnavo predloga zakona, ampak vendarle je to odvisno od vaše želje oziroma odločitve, da dokončamo. Vidim, da te želje ni, zato prekinjam 5. točko dnevnega reda. Jutri nadaljujemo ob 10.00 uri z obravnavo prekinjene 5. točke dnevnega reda in potem po vrstnem redu dalje. Vsem hvala lepa in na svidenje!