Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam z nadaljevanjem 3. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Violeta Tomić, gospa Janja Sluga od 12. do 16. ure, gospa Suzana Lep Šimenko, gospa Nada Brinovšek, Miha Kordiš, gospod Franc Breznik, gospod Marijan Pojbič in dr. Matej T. Vatovec do 12. ure. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 7.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O UKREPIH NA PODROČJU PLAČ IN DRUGIH STROŠKOV DELA V JAVNEM SEKTORJU ZA LETO 2015. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade; ministru za javno upravo gospodu Borisu Koprivnikarju.
Spoštovani predsednik, cenjeni poslanci! Dovolite, da na kratko dodatno obrazložim Predlog zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju, ki je nadaljevanje postopka dogovarjanja s sindikati glede omejevanja stroškov dela v javnem sektorju. Podlaga za ta zakon je dogovor, ki ga je podpisala večina reprezentativnih sindikatov javnega sektorja, 29 od 38 sindikatov, ki imajo priznano reprezentativnost. Ukrepi iz tega dogovora so deloma izvedeni v zakonu, ki ga danes predlagamo, deloma v zakonu o izvrševanju proračuna, deloma bodo ti ukrepi razvidni tudi iz sprememb kolektivnih pogodb za negospodarske dejavnosti. Pomembno je, da poudarimo, da s tem zakonom in ostalimi akti, ki bodo na podlagi tega dogovora spremenjeni, omogočamo podaljšanje dogovorjenih ukrepov, ki veljajo za leto 2014, ki jih ocenjujemo na višino približno 313 milijonov znižanja mase stroškov za plače; in še dodatnih približno 39 milijonov, ki so rezultat teh dogovorov, ki so potekali za leto 2015. Vsebina, ki je bila sprejeta v dogovoru, se nanaša predvsem na podaljšanje veljavnosti znižanja plačne lestvice, neuskladitev vrednosti plačnih razredov in višine drugih prejemkov oziroma povračil v zvezi s stroški dela, neizplačevanje redne delovne uspešnosti tudi v letu 2015, znižano izplačilo regresa za letni dopust tudi v letu 2015 in omejeno izplačevanje delovne uspešnosti iz naslova povečanega obsega dela. Dodatno pa so dogovorjeni še ukrepi za zmanjšanje obsega sredstev za stroške dela, dodatno znižanje vplačila premij kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja, dodatno zmanjšanje višine prihrankov na plačila delovne uspešnosti iz naslova povečanega obsega dela in zmanjšanje števila zaposlenih, ki velja za dodaten 1 % tudi v letu 2015, podobno kot velja v letu 2016. S tem zakonom, ki ga danes predlagamo, pa uveljavljamo podaljšanje veljavnosti znižanja plačne lestvice, neuskladitev plačnih razredov, neizplačevanje redne delovne uspešnosti, omejitev izplačevanja delovne uspešnosti iz naslova povečanega obsega dela, zmanjšanje višine prihrankov za delovne uspešnosti iz naslova povečanega dela pri opravljanju rednih delovnih nalog ter zamik izplačila iz naslova napredovanj v višje plačne razrede in nazive. Pomembno je, da s tem zakonom oziroma s tem dogovorom kljub temu uvajamo določene stimulativne elemente, ki so bili v zadnjih letih dolgo v zamiku, zato smo tudi dogovorili, da se ponovno uvede napredovanje, redno napredovanje s stroški, ki bodo dejansko nastali šele konec leta 2015; in napredovanje v nazive, prav tako z enoletnim zamikom izplačila. Pomembno pa je, da smo s temi napredovanji začeli postopno uvajati tudi tiste stimulativne elemente in omogočili delavcem, da bodo pridobili nazive, ki so pogoj za to, da zasedajo določena delovna mesta, za katera so nazivi pogoj. Bilo pa je nekaj dileme tudi glede tega, zakaj se ta materija ureja z interventnim zakonom in ne recimo z Zakonom o sistemu plač v javnem sektorju. Na tem mestu bi še enkrat pojasnil, da ti ukrepi dejansko posegajo v različne zakone in bi morali spremeniti kar celo vrsto zakonov, zato smo ocenili, da je bolj pregledno, da so urejeni na enem mestu z interventnim zakonom. In drug pomemben razlog je. Dogovor za te ukrepe je, da so interventni, začasni, torej ni smiselno, da se urejajo v zakonodaji, ki trajno ureja pogoje za izplačilo plač v javnem sektorju, pa tudi širše. Upam, da boste te argumente sprejeli kot smiselne in zakon, tako kot je predlagan, tudi podprli. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici mag. Lilijani Kozlovič.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na 10. nujni seji 12. 12. 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za leto 2015, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada – s predlogom za obravnavo in sprejetje po nujnem postopku. Kolegij predsednika Državnega zbora je 11. 12. 2014 na 12. seji odločil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odbor se je seznanil z naslednjim gradivom: predlogom zakona, ki je objavljen na spletni strani Državnega zbora, v Poročevalcu z dne 10. 12. 2014; z mnenjem Zakonodajno-pravne službe z dne 11. 12. 2014, z odgovorom Ministrstva za javno upravo na mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 12. 12. 2014 ter dopisom Sindikata vojakov Slovenije z dne 12. 12. 2014. Predstavnik predlagatelja minister za javno upravo Boris Koprivnikar je v dopolni obrazložitvi členov povedal, da je predlagani zakon posledica pogajanj in sklenjenega dogovora med Vlado in reprezentativnimi sindikati javnega sektorja. Predlog zakona ureja nujne ukrepe s področja plač in drugih stroškov dela javnih uslužbencev v letu 2015, ki bodo pripomogli k stabilni gospodarski rasti in trajnemu strukturnemu uravnoteženju javnih financ. Gre za začasne interventne ukrepe, ki predstavljajo podaljšanje že veljavnih ukrepov in so združeni v okviru posebnega zakona. Posebej je izpostavil, da predlog zakona kljub omejitvam, ki se tičejo mase plač v javnem sektorju, prinaša sprostitev napredovanj, čeprav z zamikom izplačila, kar je pomemben stimulativni element za zaposlene v javnem sektorju. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v predstavitvi pisnega mnenja povedala, da so predlagane rešitve oblikovane kot poseben zakon ter povzete iz določb, ki so bile uveljavljene v okviru dosedanjega zakonskega urejanja enakih ali primerljivih ukrepov. Zato je opozorila, da takšna zakonodajna praksa – zlasti za uporabnike, katerih položaj se ureja – zmanjšuje preglednost in jasnost pravne ureditve; s tem pa vpliva tudi na raven pravne varnosti in načelo pravne države. Zakonodajno-pravna služba je oblikovala pripombe k prvemu in drugemu odstavku 6. člena, kjer je glede določitve izjeme in sklicevanja na ureditev v podzakonskih aktih opozorila na neupoštevanje načela hierarhije pravnih aktov; ter k četrtemu odstavku 6. člena, ki je po mnenju ZPS premalo jasen. Na koncu je poudarila, da je z dodatno obrazložitvijo ministrstvo ustrezno odgovorilo na pripombe. Vodja pogajalske skupine konfederacije sindikatov javnega sektorja Branimir Štrukelj je povedal, da predlog zakona podpirajo. Odgovoril je tudi na trditve, ki so se pojavile v javnosti, da je javni sektor premalo prispeval k stabilizaciji finančnih razmer v naši državi. S tega vidika je pristanek sindikatov na podaljšanje veljavnih ukrepov, vreden 313 milijonov evrov, pomemben prispevek k stabilizaciji razmer. Vodja pogajalske skupine sindikatov javnega sektorja Drago Ščernjavič je povedal, da so zaposleni v javnem sektorju tista skupina, ki plačuje državi vse davke in prispevke, kar je pomemben vidik v zvezi z obravnavo predloženega zakona. Poudaril je, da so notranje rezerve varčevanja še kje drugje, ne samo pri masi plač javnega sektorja. Odbor se je seznanil tudi z dopisom Sindikata vojakov Slovenije z dne 12. 12. 2014. Predstavnik Sindikata vojakov Slovenije Gvido Novak je izpostavil odločitev Ustavnega sodišča, v kateri je ugotovilo neustavnost Zakona o sistemu plač v javnem sektorju glede ureditve kvoruma za sklenitev kolektivne pogodbe v javnem sektorju in njenih aneksov. Ker je bil tudi dogovor med Vlado in sindikati, ki se odraža v obravnavanem predlogu zakona, sklenjen pod takšnimi neustavnimi pogoji, je članom odbora predlagal, da zavrnejo predlog zakona. V razpravi so člani in članice odbora, v nadaljevanju člani, iz opozicijskih skupin izrazili nekatere pomisleke na vprašanja, in sicer glede pomena 10. člena predloga zakona, kjer so izpostavili nesorazmerje plač v javnem sektorju. Koalicijski člani so poudarili, da je sklenitev dogovora pozitiven, je pa treba seveda dolgoročno izvesti druge oblike racionalizacije. K predlogu zakona je bil vložen tudi amandma k 10. členu, ki je bil kasneje z obrazložitvijo tudi črtan in umaknjen. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]jih sprejel. Zato odbor predlaga Državnemu zboru, da Predlog zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za leto 2015 sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, v njenem imenu Luka Mesec.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani zbor! Hvala za besedo. V Združeni levici že vse od volitev naprej opozarjamo Vlado na nevarnost tretje recesije, ki jo lahko povzroči s svojo varčevalno ihto. Ker nismo slišani, bom še enkrat poudaril. Ponavlja napako Janševe vlade iz leta 2012, ko je le-ta s svojimi rezi v javni sektor v višini 460 milijonov evrov povzročila 700-milijonski padec BDP. Državo, ki je leta 2011 že zaznala rahlo rast, je varčevalna ihta takratne Janševe vlade potegnila v drugo recesijo, ki se je vlekla skozi leti 2012 in 2013; rast pa se je povrnila šele v letu 2014. Primanjkljaji so bili na koncu tolikšni, da so presegli privarčevano, da gospodarskih izgub in z njimi povezanih socialnih tragedij niti ne omenjam. Kdor misli, da je to naključje, naj si pogleda primerljive statistike iz drugih evropskih držav, ki so sledile varčevalnemu modelu, pa bo opazil jasen trend. Celotno evropsko periferijo, zlasti njen jug, so take politike potegnile v drugo recesijo in šle globlje v dolžniško krizo; oboje pa je v pretežni meri posledica neustreznih politik. Če nekoliko parafraziram Paula Krugmana v svoji zadnji knjigi – velika recesija, ki se je začela leta 2008, traja že šest let, pa njenega konca še ni na vidiku. 120 tisoč Slovencev in Slovenk je brez dela, še enkrat toliko je neustrezno zaposlenih. Ob sedanji stopnji ustvarjanja delovnih mest pa se bo raven zaposlenosti izpred krize povrnila šele do konca desetletja. To je tragedija! Naj jo kar sprejmemo?! Ne, take situacije namreč poznamo in vemo, kako jih rešiti. Za njihovo rešitev pa nam manjka samo politična volja. In v Sloveniji smo zopet dobili vlado, ki nima politične volje, da bi to krizo končala. Ta vlada se je odločila nadaljevati z varčevanjem, ki pa ni samo ekonomsko, ampak tudi socialno nevzdržno. Tekom pogajanj s sindikati se je namreč jasno pokazalo, da rezerv za varčevanje na postavkah, kjer naj bi ta vlada varčevala, ni. Nešteti uslužbenci v zdravstvu, šolstvu in policiji že zdaj delajo na eksistenčnem minimumu. Milena Zupanič je recimo zadnjič v Dnevniku pisala o spečih ženskah v avtomobilih, ki jih srečuje ob svoji poti v službo okrog petih zjutraj v okolici Kliničnega centra. Te speče ženske v avtomobilih so medicinske sestre, ki si ne morejo privoščiti parkirišč v okolici UKC, zato se pripeljejo na delo sredi noči, da lahko parkirajo zastonj. In tem ženskam bi vlada še znižala plače. Na Odboru za notranje zadeve smo videli, v kakšnih pogojih dela policija. Povprečna starost avtomobila je 10 let, računalniki so stari 8 let, njihova poslopja razpadajo. Res ne vem, kje je ta luksuz v javnem sektorju, ki naj bi ga še porezali. Nehajmo se pretvarjati, da je zategovanje pasov najrevnejšim način, kako naj vlada pride do denarja. Naj vlada vzame denar tam, kjer ga res lahko. Naj zniža plače v slabi banki, kjer svetovalci zaslužijo tudi po 20 tisoč evrov mesečno za 32 ur dela tedensko; vzemite pri javnih naročilih, kjer se zasebni interesi zažirajo v javnega in zato iz državne blagajne odtekajo vsak mesec milijoni; dvignite davke za kapital in bogate, preprečite odlivanje kapitala v davčne oaze. S tem naj si vlada napolni blagajno, ne pa z uničevanjem javnih storitev in standarda srednjega razreda in najrevnejših, ki so doslej nosili breme krize. Pod črto. V Združeni levici nas veseli, da se je vlada odločila stopiti nazaj in da vendarle ne bo izstradala javnih uslužbencev ter sestrelila družbenih podsistemov, kot so šolstvo, zdravstvo in policija. Treba pa je opozoriti, da trditve, ki so se pojavljale v medijih, niso resnične. V javnosti se je ustvarjal vtis, da so se bili javni uslužbenci pripravljeni odreči samo 30 milijonom evrov, govora je bilo celo o velikem zmagoslavju sindikatov. Vendar pa je treba povedati, da ti podatki niso resnični, ker ne govorimo o 30 milijonih evrov, ampak o 330 milijonih evrov rezov, ker se na obstoječi 300 milijonski varčevalni paket dodaja še 30 milijonov. V Združeni levici bomo glasovali za, ampak izključno zaradi tega, ker nočemo minirati socialnega sporazuma s sindikati. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov, v njenem imenu gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovani kolegice in kolegi, predsedujoči, dober dan vsem skupaj! Predlog zakona, ki ga obravnavamo, dejansko pomeni po sami vsebini implementacijo že sklenjenega dogovora med sindikati javnega sektorja in Vlado Republike Slovenije o – v narekovajih – "varčevalnih ukrepih" na področju plač javnega sektorja za leto 2015. Kljub temu da skuša vlada v medijskih nastopih prikazati sklenjen dogovor na področju plač v javnem sektorju kot dosežek in prihranek na področju javnih financ, pa je treba resnici pogledati v oči. Načrtovani prihranki na področju plač v javnem sektorju so bili na vladni strani mnogo ambicioznejši, kot je sedanji izplen po sklenjenem sporazumu s sindikati javnega sektorja. Načrtovanje zmanjšanja izdatkov na tem področju je bilo približno 127 milijonov evrov, izpogajano pa je okrog – govorite – med 20 in 30 milijonov evrov. Če bi bil jaz na sindikalni strani, bi tudi taka izhodišča takoj podpisal. Ob tem v Novi Sloveniji vidimo bistven problem – neenakomernost, nesorazmernost med sindikati javnega sektorja in njihovimi dosežki ter tem, kar želi Vlada obremenjevati gospodarstvo. Ne moremo mimo dejstva, da je gospodarstvo od septembra leta 2008 do letošnjega septembra mnogo bolj varčevalo, na drugi strani pa se javni sektor še dodatno razbohotil, zvišala se je masa plač, večja je masa plač, večje je tudi število zaposlenih. Samo za primer v šolstvu, kjer imamo okrog tisoč 500 učiteljev več, ob tem da je od leta 2008 2 tisoč 500 učencev manj. Ravno zaradi tega poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije predloga zakona ne bomo podprli oziroma mu bomo nasprotovali. Ne samo zato, ker je bila vlada v pogajanjih o ukrepih na področju plač za naslednje leto neuspešna, pač pa tudi zaradi samega načina pri pogajanjih. Vlada se je pogajala na enkrat z vsemi sindikati javnega sektorja, čeprav je to v dani situaciji praktično nemogoče; in ravno to smo slišali tudi na odboru. Po eni strani imamo sindikate policistov, vojakov, medicinskih sester in še koga, ki so kadrovsko iz vidika tudi same višine plače izrazito podhranjeni in jim dejansko ni kje več jemati, po drugi strani pa imamo sindikate, ki zastopajo tisti del javnega sektorja, ki imajo še vedno kadrovske viške in visoke plače. Vlada bi se po našem mnenju morala pogajati ločeno, s posamičnimi sindikati in pogledati tudi, koliko je za reševanje krize v državi posamični del javnega sektorja dejansko že prispeval. V Novi Sloveniji - krščanskih demokratih smo prepričani, da so na področju javnega sektorja še možni prihranki, vendar jih mora vlada poiskati in jih nato urejati po posameznih področjih. Vsekakor pa je prihranke nujno treba iskati na področju optimizacije delovnih procesov in racionalnejše organizacije javne uprave. Problem, na katerega je treba opozoriti, ko gre za javni sektor, je tudi notranja zaprtost teh sistemov. Novega zaposlovanja v zadnjih desetih letih skorajda ni. Prehodi javnih uslužbencev znotraj sistema pa so minimalni. Javna uprava tako postaja vedno bolj starajoč in okostenel birokratski sistem. Na posledice staranja zaposlenih v policiji opozarja tudi policijski sindikat, velja pa taisti razmislek za celoten oziroma vsaj za večji del javnega sektorja. Za konec. Zagotovo se bo vlada morala lotiti tudi večje fleksibilizacije zaposlitve v javnem sektorju ali vsaj znotraj tega sistema ter sistem nagrajevanj in napredovanj vezati ne le na sistematizacijo delovnega mesta in število let zaposlitve, pač pa predvsem na učinkovitost in kvaliteto dela posameznega sistema oziroma organizacije in tudi vsakega javnega uslužbenca. Poudarjamo, treba je uvesti sistem nagrajevanja uslužbencev v javnem sektorju. Treba se bo lotiti tudi sistemskih ukrepov, ki bodo prinašali rezultate dolgoročno. Časa za odlašanje s temi ukrepi ni in pričakujemo, da bo vlada prinesla paket ukrepov na tem področju že ob rebalansu proračuna za leto 2015. Še enkrat pa poudarjamo, gre za nerazumljivo popuščanje vlade pri pogajanjih s sindikati javnega sektorja v primerjavi z gospodarstvom. Najlepša hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek, v njenem imenu gospod Jani Möderndorfer.
Lep pozdrav v tem simpatičnem jutru, še posebej pa po dveh uvodničarjih, ki sta pokazala, kako diametralno nasprotno razmišljamo. In seveda tudi pravilno sedita vsak na svojem koncu. Ta predlog zakona o teh ukrepih je nujno potreben in je več kot jasno, da je bilo samo vprašanje časa, kdaj v resnici ga bo treba sprejeti. Vprašanjepa je sama vsebina, ali smo z njo zadovoljni. Videli smo, pred kamerami so bili zadovoljni vsi, sindikati in vlada, eni in drugi. Koliko so v resnici res to pokazali in koliko je bilo to iskreno, to je pa seveda drugo. Komentatorji so pospremili takšno usklajevanje kot zanimivo in so predvsem pokazali, da so bili sindikati tisti, ki so bili zmagovalci. V resnici je bil ta hip zmagovalec proračun in nihče drug, kajti edino proračun je tisti, ki si želi, da bi bil uravnotežen – in za to se borita oba prva sogovornika. Nobeden od njiju pa ni povedal, kako se do tega v resnici pride. In to je problem. Dokler bo to prisotno v tej državi, bomo imeli problem vsi skupaj, vsi davkoplačevalci in vsi državljani, ki uživamo prejemke iz tega proračuna, na takšen ali drugačen način, posreden ali direkten. Za Zavezništvo je pomembno predvsem to, da se je vlada napačno in preostro lotila ali pa, bom rekel, s prevelikim upanjem, prepričanjem, kakšen izplen bo dosegla s temi pogajanji. Prvič, bilo bi zelo dobro, če bi bila takšna pogajanja za zaprtimi vrati in brez prerekanja pred televizijo, kajti vemo, da to ustvarja nemir in tudi strasti pri prebivalstvu, še posebej če na koncu ugotovimo, da se je tresla gora, rodila se je pa miš. Zato je za nas zelo pomembno, kajti ukrepi bodo potrebni, predvsem na prihodkovni strani, ki jih že napoveduje minister za finance, kakšni bodo. In prav te ukrepe nestrpno pričakujemo, kajti proračuna 2015 z rebalansom ne bo tako enostavno zapreti, kot zgleda. Verjamemo, da je to za vlado ta hip najbolj naporen korak. Kar nekaj stvari je še odprtih, kaj se da in na kakšen način se da to urediti. Vendar sta neke vrste politična stabilnost in tudi mir med vsemi socialnimi partnerji, ki bodo usklajevali nadaljnje dogovore in pogajanja, nujno potrebna. Je pa dejstvo, če bi vlada v letu 2014, še preden je nastopila svoje poslanstvo, ki ga je dobila z zaupanjem volivcev, dopustila v juliju 2014, da se podpiše dogovor, bi imela danes bistveno več in bistveno lažji čas in mir za to, da se dogovori tudi za kakšne druge ukrepe, ki jih v tej histeriji na koncu ni uspela dogovoriti. Verjamem, da bo v naslednjem letu 2015 modrejša, z bistveno več izkušnjami in tudi s strategijo, kako to doseči. Kjer se sindikati in vlada dogovorijo, se pravi socialni partnerji in vlada, je smiselno predloge podpreti. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja, v njenem imenu mag. Klavdija Markež.
Dobro jutro vsem prisotnim! Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod minister, dragi kolegice poslanke in kolegi poslanci! Želela bi predstaviti stališče Stranke Mira Cerarja glede Predloga zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za leto 2015, po nujnem postopku, ki ga je predlagala Vlada Republike Slovenije. Nikakor se ne strinjam s kolegi, da se ne trudimo vzpostaviti stabilnosti in najti izhoda iz krize. Menim, da Stranka Mira Cerarja glede na zapuščino, ki jo je prejela, dela trdne in strumne korake v smeri, da najdemo izhod iz krize. Močno verjamem, da nam bo to skupaj tudi uspelo. Razloga, zakaj danes sprejemamo Predlog zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju po nujnem postopku, sta pravzaprav dva. Prvi je ta, da se s 31. 12. 2014 iztečejo ukrepi iz dogovora o dodatnih ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za uravnoteženje javnih financ iz obdobja od 1. junija do 31. decembra 2014. Drugi razlog, zakaj je nujno sprejeti predlog zakona, je pa ta, da je bil 9. decembra podpisan dogovor o ukrepih za zmanjšanje obsega sredstev za plače in druge stroške dela v javnem sektorju za leto 2015, ki je bil podpisan s strani večine sindikatov. Verjetno veste, da ga je od 38 sindikatov podpisalo pravzaprav 29, kar si v teh časih štejem za uspeh. Veljavni proračun v letu 2015 predvideva za 3 %, to je približno 127 milijonov evrov manj sredstev za stroške dela kot v letu 2014. Nadalje, Slovenija je dolžna izpolniti zavezo, da v letu 2015 doseže znižanje proračunskega primanjkljaja pod 3 % bruto družbenega proizvoda. To dejstvo slišimo vsak dan, ampak jaz mislim, da ga moramo uzavestiti in nekako iti korak po korak do izpolnitve le-tega. Kajti v primeru, da ne bomo izpolnili tega dogovora, vsi vemo, kakšne posledice sledijo. Prav tako, če ne bi bilo prišlo do dogovora s sindikati, bi bilo treba stroške dela znižati še dodatno, vsaj za 349 milijonov evrov. Kajti tako bi se sprostili vsi do sedaj veljavni ukrepi na področju stroškov dela v javnem sektorju, od tega pravzaprav 313 milijonov iz naslova podaljšanja ukrepov. Naj omenim samo to, da so v višini 36 milijonov ocenjeni dodatni prihranki v letu 2015 iz dogovorjenih ukrepov s sindikati, kar si ponovno štejem za naš skupni uspeh. Ta zakon pravzaprav pomeni realizacijo tega dogovora o dodatnih ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju ter predvideva, da se določeni ukrepi uredijo z zakonom, kajti morajo se urediti. Določeni pa se lahko uredijo s Kolektivno pogodbo za javni sektor in s Kolektivno pogodbo za negospodarske dejavnosti v Republiki Sloveniji. Torej predlog zakona nosi največji del finančnega učinka realizacije dogovora o ukrepih za zmanjšanje obsega sredstev za plače in druge stroške dela v javnem sektorju za leto 2015 v višini približno 261 milijonov. Tukaj postavim na glavo dejstvo, da vse nalagamo na pleče gospodarstva. Tudi javni sektor s tem kaže, da želi učinkovito prispevati k stabilizaciji, konsolidaciji javnih financ in k temu, da končno pridemo iz krize v naši državi. Naj omenim še to, da se s predlogom zakona podaljšuje veljavnost znižane plačne lestvice iz Zakona o sistemu plač v javnem sektorju do 31. 12. 2015; obenem se s predlogom zakona do 31. 12. 2015 ne usklajujejo vrednosti plačnih razredov. Prav tako pa se v naslednjem letu še ne bodo izplačevale redne delovne uspešnosti. Še naprej bo omejeno izplačevanje delovne uspešnosti iz naslova povečanega obsega na individualni ravni, zmanjšana ostane višina prihrankov za plačilo delovne uspešnosti iz naslova povečanega obsega in številni drugi ukrepi, katere smo na odboru tudi sprejeli. Še enkrat poudarjam, da so ti ukrepi interventni, nujni in dejansko namenjeni zagotovitvi stabilnosti in blaginji v naši državi. Zaradi tega in na podlagi vsega navedenega Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja podpira navedene rešitve predlaganega zakona [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]glasovali za njegovo sprejetje. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, v njenem imenu gospod Andrej Čuš.
Spoštovani gospod predsednik, gospod minister. Lep pozdrav kolegicam in kolegom! V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke so nas ob prebiranju tega zakona prevevali toplohladni občutki. Veseli smo bili zapisanih besed v uvodu, kjer je zapisano, da je Slovenija na poti konsolidacije javnih financ v preteklosti že izvedla nekatere ukrepe, vendar so za zagotovitev dolgoročne in vzdržne rasti potrebni dodatni ukrepi. Verjetno so tukaj mišljeni ukrepi predvsem iz leta 2012, ko je vlada Janeza Janše uvedla ZUJF. Torej ima ta zakon pozitivne posledice, ne glede na to, da mu določeni slovenski politiki na evropskem političnem parketu pojejo hvalnice, doma pa po tem zakonu zlivajo gnojnico. Vlada Janeza Janše je takrat obljubila, da bo ZUJF v veljavi le v letih 2013 in 2014. Ob sprejemanju pravih in strukturnih ukrepov njegovo podaljševanje ne bo potrebno in se je naredilo kar nekaj, da ne govorim o pokojninski reformi, reformi trga dela. Začelo se je s privatizacijo, nastavil se je tudi mehanizem tako imenovane slabe banke, a je vlada Alenke Bratušek ustavila vse ideje o kakšnih strukturnih reformah, izmaličila slabo banko, se čudno obnašala pri privatizaciji, dvigovala davke, nastavljala nove birokratske ovire, predvsem pa nas je vrtoglavo zadolžila. Zato ima ta vlada pred seboj težko nalogo. A dve stranki v tej vladi sta ostanek prejšnje, skoraj pogubne vlade. Ekipa iz vrst Stranke Mira Cerarja pa se še lovi pri izvajanju izvršilne in tudi zakonodajne oblasti, kjer je čutiti, da si sicer želi spremembe, a se jih tudi boji; oziroma se o teh spremembah ogromno govori, stori pa bore malo. In ko ne veš, kaj bi izvedel, podaljšuješ ukrepe, ki so že v veljavi, ker si brez idej, ker so slabe ali se posamezne ideje ne uresničijo in ker je premalo poguma. In tako je bilo tudi v prijateljskem obračunu s sindikati javnega sektorja, kar pa ima za posledico boren oziroma skromen izplen pogajanj. In račun bo izstavljen državljanom, verjetno predvsem gospodarstvu, občinam in preko drugih ukrepov. V SDS spoštujemo socialni dialog, a v tem dialogu je vlada izgubila in si zato nakopala nove probleme, kako zakrpati proračun za leto 2015. Govoriti o uspešnem pogajanju, pri tem pa skoraj pri vseh točkah popustiti, je le slab piar. Škoda. V SDS menimo, da je vlada prehitro pokleknila pred sindikati javnega sektorja. Po našem mnenju je predvsem v državni upravi še ogromno rezerv, a bomo na žalost zaradi sprejemanja linearnih ukrepov še vedno govorili o problemih, predvsem plačah policistov, gasilcev, vojakov, medicinskih sester. Torej bodo najbolj ranljivi še bolj ranljivi, kar pa pove veliko o tako imenovani socialni politiki vlade Mira Cerarja. Pomenljivo je tudi dejstvo, da vsi sindikati niso zadovoljni, ker menijo, da jih posamezni sindikalni šefi izkoriščajo, deloma pa navijajo na svoj mlin. Zato se v SDS bojimo, da bo zaradi slabega izplena Ministrstva za javno upravo njegovega kolega ministra za finance še bolj bolela glava, razen če bo šel po liniji najmanjšega odpora in bomo še naprej priča višanju davkov in nadaljnjemu zadolževanju. Zato smo v SDS prepričani, da se bomo konec leta 2015 srečali s podaljšanjem veljavnosti tega zakona. Skratka, ker sta bili leti 2013 in 2014 dve zamujeni leti, je danes namesto strukturnih reform pred nami zakon, ki namesto novega poglavja na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju le podaljšuje obstoječe stanje. Zato nas je v Slovenski demokratski stranki čedalje bolj strah, da ta vlada postaja podaljševanje politike prejšnje vlade. Veliko besed, malo rešitev. Veliko zadolževanja in davkov ter slabi obeti za prihodnost. Ena priložnost za drugačno politiko je bila zamujena. Koliko popravnih izpitov nam bo še ostalo? Zaradi navedenega v Poslanski skupini SDS zakona ne bomo podprli, ne bomo pa mu niti nasprotovali.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, v njenem imenu mag. Jana Jenko.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Vsem skupaj lep pozdrav, predvsem ministru za javno upravo! Zakon o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za leto 2015 je predlog, ki naj bi stopil v veljavo že z novim letom. Zakon namreč določa prenos varčevalnih ukrepov, ki že veljajo do konca letošnjega leta. Ukrepi, ki jih predlog zakona prinaša, so na primer znižana plačna lestvica, podaljševanje neusklajevanja osnovnih plač, podaljšanje neizplačevanja redne delovne uspešnosti, znižan regres za letni dopust in podaljšanje omejenega izplačevanja delovne uspešnosti iz naslova povečanega obsega dela. Pri slednjem ukrepu bo sicer po novem veljalo zmanjšanje obsega sredstev iz prihrankov, ki se lahko namenijo izplačilu povečanega obsega dela pri opravljanju rednih nalog. Predlog zakona določa tudi zamik izplačila iz naslova napredovanj v plačne razrede in nazive oziroma višje nazive v prihodnjih dveh letih. Predlagane rešitve vključujejo še znižano plačevanje premij kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja in zmanjšanje števila javnih uslužbencev, ki pa ne bo presegalo 1 % na letni ravni, kar velja tudi že sedaj. Iz tega ukrepa bi bili izvzeti tudi proračunski uporabniki, ki zmanjšajo obseg oddaje del zunanjim izvajalcem. Predvideva se tudi ukrep, ki se nanaša na možnost selektivnega zmanjševanja delovne obveznosti. Verjetno ni treba razlagati, da je ta predlog zakona posledica dogovora o ukrepih za obvladovanje plačne mase v prihodnjem letu, ki so ga vlada in večina sindikatov javnega sektorja podpisali že v torek, 9. decembra. Od 38 reprezentativnih sindikatov jih je k podpisu pristopilo 29. Kljub temu da vsi sindikati dogovora ne bodo podpisali, pa bodo ukrepi veljali za ves javni sektor. Poslanska skupina Desus bo predlog zakona seveda podprla. Veseli nas, da sta obe strani zmogli toliko modrosti, da sta obe malo popustili in se srečali na pol poti. Kot je dejal finančni minister, sta obe strani nezadovoljni, kar kaže, da je dogovor dober. Vendar pa v Poslanski skupini Desus pričakujemo, da se bo začelo več delati na prihodkovni strani in da bo pristojno ministrstvo pri ohranjanju vzdržnosti javnih financ pokazalo malo več spretnosti in domišljije, da bomo enkrat končno presegli okvirje, ki so že vrsto let enaki – zmanjševanje plač javnih uslužbencev, grožnje z znižanjem pokojnin ter socialnih transferjev in podobno. Prepričani smo, da se da z ustreznimi ukrepi marsikje prihraniti na tak način, da ne bodo ponovno kratko potegnili tisti, ki že tako ali tako najbolj občutijo posledice finančne in gospodarske krize, iz katere naši državi še vedno ni uspelo priti. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, v njenem imenu mag. Bojana Muršič.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Danes obravnavani Predlog zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov v javnem sektorju za leto 2015 je plod pogajanj med vlado in reprezentativnimi sindikati javnega sektorja. Ker je k predlogu zakona priložena tudi podpisana izjava 29 pogajalskih skupin o stopnji usklajenosti besedila, bomo poslanke in poslanci Socialnih demokratov ta zakon podprli. Kljub napovedani podpori obravnavanega predloga zakona pa bi vseeno spregovorila nekaj besed v zvezi z javnimi uslužbenci, ki se jih ta predlog zakona tiče. Organiziran javni sektor, v katerem so združeni različni poklici in organizacije, ki vsem prebivalcem in prebivalkam Republike Slovenije zagotavljajo javne storitve, prav tako so organizirane tudi javne službe. Pa naj se osredotočim na izvajalce javnih storitev. Nekaj več kot 150 tisoč jih je, javnih uslužbencev ter uslužbencev, ki zagotavljajo javne storitve na področjih, ki smo jih in jih bomo še potrebovali – vsi, ne glede na starost, spol, status. Govorimo o področjih vzgoje, izobraževanja, zdravstva, socialnega varstva, varstva starejših, varnosti, zagotavljanja javnega reda in miru, pa še bi lahko naštevala. Torej nekaj več kot 150 tisoč javnih uslužbencev servisira nekaj več kot 2 milijona prebivalcev Republike Slovenije. Ali jih je preveč? Ali res vsi delajo slabo? Ali so res predobro plačani? O tem naj sodi vsak posameznik. Kadar uslug javnega sektorja sami ne potrebujemo, pa se le spomnimo na tiste, ki so odvisni od delovanja javnega sektorja. In če pomislimo, javni sektor, javni servis rabimo vsak dan. Tudi danes je praktično v vsaki družini, ožji in širši, nekdo zaposlen v javnem sektorju – mož, žena, otroci, vnuki. Kdo od njih je preveč?! Socialni demokrati menimo, da je treba prevetriti posamezne delovne procese in preveriti, kje prihaja do nedopustnega trošenja javnih sredstev in do zastojev izvajanja posameznih javnih storitev, ter jih odpraviti. Nenehno prenašanje krivde za krizo na javni sektor ne bo pripomoglo k izboljšanju stanja v Sloveniji. Včasih se zdi, da je nenehno kritiziranje javnih uslužbencev pravzaprav kritika tistih, ki so sodelovali pri poglabljanju krize ali pa so zamižali in pogledali stran takrat, ko bi morali odreagirati. Poudariti je treba, da je trenutna plačna lestvica nižja, kot je bila leta 2006, kar pomeni, da se javni sektor nenehoma odpoveduje in bije usodo s težkimi makroekonomskimi okoliščinami. Kot že rečeno, poslanke in poslanci Socialnih demokratov bomo predlog zakona podprli.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni možno vlagati. Zaključujem z drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA ZA URAVNOTEŽENJE JAVNIH FINANC (ZUJF-C) PO NUJNEM POSTOPKU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, ministrici za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anji Kopač Mrak.
Lep pozdrav, spoštovani predsednik. Dragi poslanke in poslanci! Pred vami je sprememba Zakona o uravnoteženju javnih financ, ureja pa zelo pomembno področje, in sicer študentsko delo. Raje bi videli, da bi to uredili v drugem zakonu, vendar je bilo v tem trenutku možno izpeljati samo s tem zakonom, ker ureditev študentskega dela pokriva v tem trenutku že razveljavljen Zakon o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti, ki velja samo še glede določb, ki se nanašajo na študentsko delo. In ureditev študentskega dela je samo bila takrat urejena, višina koncesije z zakonom, ki ga danes noveliramo. Gre za pomembno spremembo v dveh delih. Na našem trgu dela imamo velik problem s segmentacijo. To segmentacijo na trgu dela, ki jo občutijo najbolj mladi, povzročajo predvsem stroškovno neenako obravnavane različne oblike dela. Študentsko delo je bilo do tega trenutka daleč najcenejša oblika dela, zato je bila zelo pogosto uporabljena in včasih tudi, na žalost, zlorabljena. Po drugi strani pa zaradi tega, ker je stroškovno tako ugodna, je prekerna, torej ne zagotavlja nobenih socialnih pravic študentom in dijakom, ki opravljajo to obliko dela. S tem predlogom stroške te oblike dela povečujemo, vendar jih ne povečujemo na način, da bi rekli, da se nekaj plača zato, da se plača. Mladi dobijo s tega naslova tudi polno priznano pokojninsko dobo, kar je pomembno. Tudi zdravstveni prispevek se bo plačal. Stroškovna obremenitev tega dela pa bo še vedno mnogo nižja kot so druge oblike – podjemna, avtorska ali pogodba iz zaposlitve. Zakon, ki ga bomo tudi danes, ko ga boste obravnavali, interventni, pa bistveno znižuje prispevke od plačila pogodbe o zaposlitvi za zaposlovanje mladih. Če interventno zaposliš mladega za nedoločen čas, ki je brezposeln vsaj tri mesece, je to ugodneje, kot je v primeru študentskega dela, kar je pomembna spodbuda, da bomo zaposlovali mlade za nedoločen čas. Pomembno pri tem zakonu je tudi to, da smo dosegli dogovor s Študentsko organizacijo. Veliko pogovorov in veliko besed je bilo o sami reformi ali spremembi študentskega dela že dlje časa, več kot leto in pol in že prej, v prejšnjih mandatih; spomnite se Zakona o malem delu. To je nek proces, kjer smo dolgo potrebovali za to soglasje. Verjamem, da bo danes široka podpora tem spremembam in da bomo skupaj v naslednjem letu nadaljevali v tej smeri. Morda sem še eno stvar pozabila omeniti. Pomemben je tudi dogovor o minimalni urni postavki zaradi tega, ker bodo študentje plačevali prispevek pokojnine od vrednosti napotnice. Nujno je bilo določiti tudi to minimalno osnovo, da ne bi delodajalci prevalili celotni strošek na študente in dijake. Želim si vaše podpore. Hvala zaenkrat.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici odbora gospe Urški Ban.
Spoštovani predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Odbor za finance in monetarno politiko je na 10. nujni seji 11. 12. 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ, po nujnem postopku. Odbor je poleg zakonskega predloga prejel še mnenje Zakonodajno-pravne službe, mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira, amandma treh koalicijskih poslanskih skupin k 6. členu zakonskega predloga in amandmaje Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 1. in 2. členu zakonskega predloga. Seji odbora so prisostvovali predstavniki Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, predstavniki Ministrstva za finance, predsednik Študentske organizacije Slovenije in predstavnik Zakonodajno-pravne službe. Iz dopolnilne obrazložitve členov, ki jo je podal državni sekretar Ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, izhaja, da besedilo uvaja rešitve, ki zagotavljajo višjo socialno in ekonomsko varnost dijakov in študentov, z vključitvijo začasnega in občasnega dela dijakov in študentov v sisteme socialnih zavarovanj. Navedeno je bilo, da je bilo glede predložene ureditve študentskega dela – ki do določene mere predstavlja socialni korektiv z zagotovitvijo določene socialne varnosti, pridobitve in priznanja delovnih izkušenj – opravljenih kar nekaj pogovorov. Po načelu, da vsako delo šteje; vsak, ki dela, plačuje tudi prispevke; s tem ne gre za dodatno obdavčitev študentov in dijakov, temveč za pridobljene pravice iz tega naslova. Predlog uvaja prispevke za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter tudi zdravstveno zavarovanje za študente; ob temeljnem poudarku, da se strošek delodajalca bistveno ne spreminja, ob ohranitvi potrebne fleksibilnosti in brez dodatnih administrativnih bremen. Na podlagi zaveze s Študentsko organizacijo sočasno tečejo prizadevanja za priznanje delovnih izkušenj iz naslova študentskega dela. V predlogu je zagotovljena minimalna urna postavka 4,5 evra bruto oziroma 3,8 neto, predvidena po minimalni plači, kar predstavlja osnovni potreben segment varnosti študentom. V izkazanih skupnih dogovorih s Študentsko organizacijo besedilo nedvomno rezultira visoko stopnjo usklajenega dialoga. V nadaljevanju je predstavnik Zakonodajno-pravne službe poudaril, da amandma treh koalicijskih poslanskih skupin k 6. členu upošteva dano opozorilo Zakonodajno-pravne službe. V razpravi, ki je bila osredotočena na amandmaja Poslanske skupine SDS k 1. in 2. členu, so bila izražena določena stališča, pomisleki in mnenja. Izražen je bil pomislek, da gre za dodatna bremena mladih, ne nazadnje s prispevki iz študentskega zaslužka, čeprav po drugi strani tovrstno delo predstavlja socialni korektiv. V nadaljevanju je bilo posebej izpostavljeno področje pripravništva. Predstavljena sta bila amandmaja, po katerih se koncesijske dajatve, ki se namenijo Študentski organizaciji Slovenije ter posrednikom, prepolovijo in namenijo za zaposlovanje mladih pripravnikov, kar po izraženem mnenju pomeni celovit ukrep, ki bo ukinil volonterska pripravništva in mladim omogočil vstop na trg delovne sile z zagotovitvijo potrebnih sredstev za plačana in kvalitetna pripravništva preko trajnostnega vira financiranja. Iz zaključnih pojasnil predstavnika Vlade izhaja, da zastavljeni cilji ne zadevajo le študentskega dela, temveč tudi področje plačanih pripravništev z naborom najučinkovitejših ukrepov znotraj programskih shem pristojnih resornih ministrstev. Poudaril je, da bodo v prihodnje tudi v razpoložljivem okviru evropskih sredstev zagotovljena potrebna sredstva za plačana pripravništva. V tem okviru je za plačana pripravništva trenutno razpoložljivih 24 milijonov evrov za leti 2014 in 2015. V domeni socialnega dialoga, na področje katerega posegata dopolnili, pa je potreben konsenz. Ob izvedeni obravnavi je odbor sprejel amandma koalicijskih poslanskih skupin k 6. členu; ni pa sprejel amandmajev Poslanske skupine SDS. V nadaljevanju je odbor glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala lepa.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov, v njenem imenu gospa Iva Dimic.
Spoštovani predsednik, ministrica s sodelavci, kolegice in kolegi! Študentsko delo je anomalija in se v veliki meri zlorablja. Predvsem v zadnjih petih letih je jasno, da ne služi svojemu namenu. To naj bi bilo pridobivanje delovnih izkušenj med študijem, zaželeno na svojem strokovnem področju, ki bi vodilo v sklenitev rednega delovnega razmerja s tistimi, ki se v obdobju študentskega dela dobro izkažejo. Namesto tega se delodajalci te oblike dela v veliki meri poslužujejo kot najbolj fleksibilnega načina zaposlovanja, vendar po izteku statusa študenta dotedanje delavce enostavno zamenjajo z novimi, ki takšen status še nimajo. Nekdanji delavci pa ostanejo velikokrat nezaposleni, brez uradno priznanih delovnih izkušenj ter brez kakršnihkoli pravic iz zdravstvene ali pokojninske blagajne. V tej luči je po mnenju nas, krščanskih demokratov dobro, da se ta oblika dela oprispevči in da se določi minimalna urna postavka, saj bo zaradi tega manjša motivacija delodajalcev, da se poslužujejo te oblike zaposlitev namesto redne zaposlitve delavcev. Z vidika programa Nove Slovenije pa je vsaka regulacija lahko problematična, saj posega v svobodo trga. Upamo, da so predlagatelji dobro proučili vse možne posledice takšne spremembe ureditve področja. Gre za posebej občutljivo zadevo, saj je študentsko delo velikemu številu študentov, predvsem tistim s težjim socialnim položajem, pomemben socialni korektiv. Nemalo študentov si ravno s tem delom sploh omogoči možnost študija. Krščanski demokrati pa moramo opozoriti na eno problematično rešitev, ki jo novela prinaša. Skrbi nas drastično znižanje odstotka koncesijske dajatve, ki bo namenjen za štipendije po 1. 1. 2016. Po tem datumu naj bi bili za štipendije namensko odvedeni le še 2 odstotni točki od že tako znižane koncesijske dajatve od študentskega dela. Iz 23 % koncesijske dajatve, od katere je 67 % namenjeno za štipendije po ZUJF; ob sprejemu se koncesijska dajatev znižuje na 9,59 %, od katerih je le še 20,86 % namenjenih za štipendije. Gospodje in gospe. Je to ob trenutnih razmerah pametna poteza? Iz česa bo država financirala štipendije? Spoštovana ministrica, kateri bodo viri za štipendiranje v letu 2015 in 2016 oziroma kriteriji za pridobitev štipendije? Ali ostajajo enaki ali jih boste spremenili? Upajmo, da ne zaostrili. Opozarjamo vse pristojne na to – upamo – napako in pozivamo, da se področje sistemsko uredi. Ni zanemarljivo, da je Zakonodajno-pravna služba opozorila na kar nekaj pomanjkljivosti in napak tega zakonskega predloga. Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov novele ZUJF ne bo podprla.
Besedo ima Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek, v njenem imenu mag. Alenka Bratušek.
Spoštovana ministrica, kolegice in kolegi! Ne prav dolgo nazaj smo imeli pred seboj Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o uravnoteženju javnih financ. Takrat smo obravnavali odpravo neustavne situacije, ki jo je omenjen zakon povzročil. In če smem omeniti, to ni bila edina neustavnost, ki jo je ZUJF povzročil; in tako tudi ne prva odprava tovrstne nepravilnosti. Zakon o uravnoteženju javnih financ je eden tistih zakonov, ki je že od samega sprejema v letu 2012 dvigoval veliko prahu. Postopek sprejema zakona, ki je posegel v materijo 39 različnih zakonov, je bil – in prepričana sem, da se o tem danes večina tukaj v državnem zboru strinja – neprimeren. Naj spomnim, zakon se je sprejemal po nujnem postopku, brez predhodnega usklajevanja, brez upoštevanja pripomb zainteresirane javnosti in, kot že uvodoma povedano, zakon je posegal v materijo 39 različnih zakonov. Interventni zakon, kar naj bi ZUJF ob nastanku bil, je uvajal začasne in trajne ukrepe. Dotikal se je področja socialnih pravic, pravice do upokojevanja, plač v javnem sektorju in tudi načina obdavčevanja najemnin in obresti, višine davka na vodna plovila, motorna vozila in tako naprej, da ne naštevam vseh ukrepov, ki jih ZUJF vsebuje. Vsekakor tudi ni pripomogel k transparentnejšemu pravnemu okolju. Ne tako dolgo nazaj, če sem natančna, pred enim mesecem smo opravili širšo razpravo o tem, ali naj se ZUJF dopolnjuje in spreminja ter tako podaljšuje njegova veljavnost. V Poslanski skupini Zavezništva smo mnenja, da takega zakona, kot je ZUJF, ni smiselno podaljševati; še več. Menimo, da bi bilo edino prav, da se vsi trajni ukrepi, ki jih je uvedel ta zakon, uredijo znotraj matičnih zakonov; začasni ukrepi pa bi tako že po svoji naravi morali ugasniti po roku, za katerega so bili sprejeti. Tako je bilo ob njegovem sprejemu tudi predvideno, pa ne. Vlada se je očitno odločila, da je ZUJF primeren material, da se novi ukrepi urejajo prav v njem, v zloglasnem ZUJF. Tako imamo tudi danes na eni strani pred seboj ta interventni zakon in na drugi strani izplen dolgotrajnega dogovarjanja in pogajanja s študenti in dijaki, ki so bila začeta že v času prejšnje vlade. Glavni namen današnjega spreminjanja in dopolnjevanja je pravzaprav reforma študentskega dela. In poudarjam, interventni zakon dopolnjujemo z reformo študentskega dela. Ne morem govoriti v imenu ostalih poslanskih skupin, a če izrazim stališče naše poslanske skupine, Poslanske skupine Zavezništva, potem je to vsaj nenavadno, da se ne izrazim kako drugače. Sami regulaciji in dokončni ureditvi študentskega dela vsekakor ne nasprotujemo. Še več, znano je, da smo prav mi začeli pogajanja s pristojnimi študentskimi in dijaškimi organizacijami. Prav naša vlada je v programu prepoznala nezavidljiv položaj mladih in sploh sedaj v času krize, ko so prav mladi plačali nesorazmerno visoko ceno. Obstoječe začasno in občasno delo dijakov in študentov mladim omogoča pridobivanje delovnih izkušenj, stik s trgom dela in možnost dodatnega zaslužka. Delodajalcem pa v določeni meri zagotavlja fleksibilno delovno silo za pokrivanje izrednih kadrovskih potreb. Dosežen dogovor bo študentom in dijakom, ki se bodo vključevali v študentsko delo, zagotavljal višjo stopnjo socialne in ekonomske varnosti, na trgu dela pa ne bo dopuščal anomalij, ki smo jim priča danes. Določa se minimalna urna postavka, začasno in občasno delo bo vključeno v pokojninsko, invalidsko zavarovanje ter zdravstveno zavarovanje. Od zneska na napotnici se bodo plačevali prispevki za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, delodajalci pa bodo plačevali prispevke za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, prispevke za zdravstveno zavarovanje, prispevke za poškodbe pri delu in poklicne bolezni ter koncesijske dajatve. V Poslanski skupini Zavezništva pozdravljamo dosežen dogovor, ki je bil več kot potreben. Nikakor pa ne moremo sprejeti argumentov za njegovo urejanje v interventnem zakonu. Tudi pomanjkanje časa in hitenje s sprejemom zakona ne more biti razlog, da se ni pripravil poseben zakon, ki bi mladim še dodatno priznal ustrezen status in mesto v družbi.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja, v njenem imenu mag. Klavdija Markeš.
Spoštovani vsi prisotni, še enkrat prijazno pozdravljeni z moje strani. Drži, želela bi predstaviti stališče Stranke Mira Cerarja in sporočiti javnosti ter vsem prisotnim, da je poglaviten namen Predloga zakona za uravnoteženje javnih financ odpraviti anomalijo na trgu dela, na katero v priporočilih Sveta v zvezi z Nacionalnim reformnim programom Slovenije za leto 2012–2013 in z mnenjem Sveta o slovenskem Programu stabilnosti za obdobje 2012–2015 opozarja Evropska unija, in predstavlja pravzaprav eno izmed zavez Slovenije v Nacionalnem reformnem programu za leti 2013–2014; hkrati pa ni zanemarljivo, da ima relevantne posledice za javnofinančne prihodke naše države. Bistveno pri vsej tej odpravi anomalij je, da je ključni cilj, ki zasleduje Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ, zagotovitev višje socialne in ekonomske varnosti dijakov in študentov. Pomembno je tudi, da zagotovimo vključitev začasnega in občasnega dela dijakov in študentov v sisteme socialnih zavarovanj in da odpravimo ter preprečimo obstoječe anomalije in zlorabe na trgu dela. Predlog zakona vpeljuje v ureditev študentskega dela polne prispevke delodajalca in zavarovanca za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter prispevke delodajalca za zdravstveno zavarovanje. Hkrati pa sorazmerno prilagaja vse temeljne sestavine obstoječe koncesijske dajatve. Menim, da je zelo pomembno, da poenotimo delo študentov in dijakov ter nekako sledimo načelu, da pravzaprav vsako delo šteje, kajti to pomeni, da s študentskim delom omogočimo plačevanje prispevkov v socialno blagajno. Zavedamo se, da smo starajoče se prebivalstvo in da naša socialna blagajna ali pokojninska, da tako rečem, potrebuje določene prispevke. Po drugi strani pa mladim omogočimo, da postanejo enakopravni tudi odraslim, starejšim v smislu, da imajo priznano delovno dobo in vstopajo v javni pokojninski sistem, ki temelji predvsem na medgeneracijski solidarnosti. Izhajajoč iz tega bi želela poudariti, da predlog zakona prinaša novost pri priznavanju delovnih izkušenj, pridobljenih s študentskim delom, kar je tudi zelo pomembno v današnjem času, kajti vemo, da mladi na nek način nimajo možnosti se zaposliti, se jim delovne izkušnje ne priznavajo, se jim dajejo velikokrat tudi manj pomembna dela. Menim, da jim moramo dati možnost ravno s tem. Ta ukrep – Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ je eden izmed teh. Študentje imajo velik problem, ko so iskalci prve zaposlitve, kajti do sedaj kljub večletnemu opravljanju študentskega dela, po zaključku študija teh izkušenj niso mogli prikazati kot formalnih. Vsi vemo, da so delali, delali tudi do zgodnjih 30 let in še dlje, vendar menim, da so to anomalije v našem sistemu, ki jih bomo s predlogom sprememb tega zakona na nek način odpravili. V bistvu kažejo pot naprej, da bomo sprejeli številne ukrepe, ki bodo sistemsko uredili težave na področju dela študentov in dijakov. Omenila bi še, da se inštitut študentskega dela s predlogom zakona prilagaja na način, da bo študentu zagotavljal višjo stopnjo socialne in ekonomske varnosti. Bistveno pa je, da se osnovni mehanizmi ne spreminjajo. Študentsko delo bo tudi v prihodnje potekalo preko tako imenovanih študentskih servisov in na podlagi napotnice, pretežno v elektronski obliki, ter brez nekih dodatnih administrativnih bremen. Pomembno se mi zdi, da dokončno določimo minimalno urno postavko za opravljeno delo, da se določi vrednost prispevka za zdravstveno zavarovanje in tudi prispevek za poškodbe pri delu ter poklicne bolezni. Drži, da se koncesijska dajatev v višini 16 % s 1. 1. 2016 nekoliko zniža, vendarle pa je ta predlog vlada podpisala skupaj s Študentsko organizacijo Slovenije. Gre za pomemben dogovor v smislu, da si vsi skupaj prizadevamo za vzpostavitev stabilnosti in izhod iz krize naše države. Izhajajoč iz slednjega in ob podpori, ki jo v Poslanski skupini Stranke Mira Cerarja izražamo k predlogu obravnavnega zakona, še enkrat poudarjam, da je pomen implementacije omenjenega dogovora zelo pomemben in bo omogočil približevanje k celoviti reformi študentskega dela, kar se mi zdi še posebej pomembno [[…]] [[znak za konec razprave]] . Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, v njenem imenu gospod Andrej Čuš.
Hvala še enkrat za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospa ministrica! V Poslanski skupini SDS ocenjujemo, da je glavni namen novele zakona o uravnoteženju financ samo en – udariti po žepu dijake in študente. Ne urediti študentskega dela, ker potem bi ga urejali v področnem zakonu, torej v Zakonu o študentskem delu; ne pa da v nekem interventnem zakonu, imenovanem ZUJF, urejamo študentsko delo. Menimo, da gre za nov davek, katerega pa bodo plačali izključno mladi, tisti, ki opravljajo delo preko napotnice – dijaki in študentje. Izračuni kažejo, da bo dijak in študent, ki je do danes prejel 100 evrov plačila, po novem plačal 15 evrov prispevkov za socialne pravice, za katere danes 90 % mladih pravi, da jih ne bodo nikoli deležni ali da jih ne bodo nikoli mogli izkoristiti. Torej, 15 evrov manj zaslužka na 100 evrov je kar nekaj, posebej za tiste, saj poznamo precej mladih, ki smatrajo študentsko delo kot socialni korektiv. Moramo vedeti, da je povprečen zaslužek preko študentske napotnice v Sloveniji na mesec okrog 225 evrov. Vidimo, da bodo mladi precej prikrajšani. V Državnem zboru mnogi zelo radi govorijo o medgeneracijski solidarnosti. Ampak spoštovane in spoštovani, če bo kdo rekel, da je Slovenija ali da smo kot družba medgeneracijsko solidarni in usklajeni, bi ga morali vprašati po zdravju. Mnogi –sociologi, družbeni delavci, raziskovalci – ugotavljajo, da je zaradi gospodarske krize, v kateri se je znašla Evropa oziroma svet, predvsem mlada generacija tista, ki jo označujejo za izgubljeno generacijo. In mislim, da bi morali tukaj vsi, vseh nas 90, tudi vlada, vložiti napore, da temu ne bo tako. Ampak žal gre ta predlog v degradacijo položaja mladih. Na obravnavi na Odboru za finance smo v Poslanski skupini SDS predlagali sistemsko rešitev, tudi dva amandmaja, s katerima bi prepolovili sredstva za študentske servise in Študentsko organizacijo Slovenije. Ta sredstva pa bi namenili za zaposlovanje in plače volonterskih pripravnikov. Bil je zelo konkreten sistemski ukrep, ki bi zagotovil financiranje in plačo vsakemu volonterskemu pripravniku od naslednjega leta naprej. Žalosti nas, da nam koalicija ni prisluhnila. Privarčevali bi verjetno lahko tudi tako, da bi študentsko delo v večji meri posredoval Zavod za zaposlovanje Republike Slovenije. Morda ne veste, da študentsko delo lahko že danes posreduje Zavod za zaposlovanje, ampak je delež izdanih napotnic mizeren, ni vredno omembe, lahko rečemo skoraj nič. In če bi država imela interes kaj zaslužiti, dobiti denar nazaj, bi nekaj naredila; ne pa da aktivno miruje cel čas in samo opazuje situacijo. Študentsko delo – torej socialni korektiv, ki pa bo ob podražitvi študentskega dela dostopno vse manj mladim, torej dijakom in študentom. Opozoril bi rad, da podražitvi oziroma reformi študentskega dela nasprotuje tudi Združenje delodajalcev Slovenije, ob tem pa bi tudi mi radi opozorili, da se nižajo koncesijska sredstva, namenjena za štipendije. Gre za nedopusten poseg v pravico štipendije. Štipendijska politika v Sloveniji ni učinkovita, ogromno sredstev žal ostaja zaradi nečloveških kriterijev. Mislim, da je tukaj ogromno rezerv in potencialov. Dovolite mi, da za konec, ker smo v predprazničnem času, zaključim s tole mislijo. Božiček je edini večji gospod, ki kaj prinese; vsi drugi jemljejo, tako kot ta vlada. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, v njenem imenu gospa Marija Antonija Kováčič.
Lep pozdrav, gospod predsednik. Gospa ministrica in sodelavci, pozdrav tudi poslankam in poslancem! Študentsko delo ima pozitiven vidik na socialnem področju za dijake in študente, saj ne moremo mimo resnice, da je danes zaslužek iz tega naslova v mnogih primerih pravzaprav socialni korektiv zaradi nizkega oziroma slabega ekonomsko-socialnega statusa dijakove in študentove družine. Ta oblika dela je za delodajalce v tem trenutku najugodnejša, predvsem z vidika stroškov, saj se dejansko od tega dela – razen nekaj malega namenskih koncesijskih dajatev ter minimalnih pavšalnih zneskov za posebna zdravstvena zavarovanja – ne plačuje nikakršnih dajatev oziroma prispevkov v socialne blagajne. Posledično je razumljivo, da dijakom in študentom ne pripadajo nikakršne pravice. Študentsko delo odpira tudi problematičnost nelojalne konkurence ter zlorab študentskega dela. Zaradi nizkih stroškov dela se delodajalci masovno poslužujejo nadomeščanja rednih zaposlitev s to prekerno, vendar povsem zakonito varianto dela, čeprav imajo mnoga razmerja med študentom in delodajalcem čisto klasične elemente pravega delovnega razmerja. Študenti nemalokrat delajo nepretrgano več mesecev ali celo let; kdaj le študirajo. Iz analiz študentskega dela izhaja ugotovitev, da je stopnja prehoda iz enega v drug letnik med študenti, ki so aktivni preko študentskega dela, precej nižja od prehoda vseh ostalih. Naj spomnim še na nedavno razpravo na Komisiji za nadzor javnih financ, ko smo obravnavali revizijsko poročilo Računskega sodišča z naslovom Navidezni vpisi v programe višješolskega in visokošolskega izobraževanja. Po predstavljenih podatkih so fiktivni vpisi državo v zadnjih treh letih stali najmanj 50 milijonov evrov. Če bi teh 50 milijonov evrov namenili štipendijam – kaj bi to pomenilo?! Če se malo poigram s številkami, ki predstavljajo študente, ki prejemajo državno štipendijo – teh je bilo v letu 2013 15 tisoč 603 –, ter povprečno višino štipendije, ki je v letu 2013 znašala 192 evrov, bi bilo lahko po mojem izračunu na letni ravni najmanj petkrat več državnih štipendij. To pa ni več majhna številka. Tisto, kar poleg zlorabljanja študentskega dela ter povzročanja nelojalne konkurence in segmentacije na trgu dela še bolj bije v oči, je to, da s to obliko dela ni poskrbljeno za socialno varnost dijakov in študentov, saj iz tega naslova nimajo nobenih pravic, niti se jim to delo ne priznava kot formalno delovna izkušnja. V Poslanski skupini Desus se zato strinjamo s ciljem, ki ga Ministrstvo za delo in seveda vlada želita doseči s tem zakonom. To pa je uresničitev načela – vsako delo šteje. Na podlagi tega bodo dijaki in študentje ob uvedbi plačevanja prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter zdravstveno zavarovanje pridobili tudi pravice iz teh naslovov. Pričakovano je, ta nova obremenitev študentskega dela je deležna velikih kritik s strani gospodarstva, saj se bo ta oblika nekoliko podražila tudi zaradi določitve minimalne urne postavke na 4,5 evrov bruto. V Desusu se seveda ne strinjamo z nasprotovanjem. Podpiramo novo urno postavko, če pomislim, da se tudi po regijah ta razlika zelo kaže. Na primer, na Koroškem študent, ki dela kot natakar, zasluži 2,75 evra; medtem ko se v Ljubljani plačilo giblje med 4 in 5 evri. Poslanska skupina Desus bo oboje podprla. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, v njenem imenu gospod Matjaž Nemec.
Hvala, predsednik. Spoštovana ministrica, dragi kolegi! Pred nami je novela Zakona o uravnoteženju javnih financ, s katero po večkratnih poskusih delno urejamo študentsko delo. Čeprav bi želeli, da se le-to končno uredi na sistemski ravni, tako kot so danes tudi kolegi že ugotavljali, smo z rešitvijo zadovoljni, ker menimo, da gre vseeno korak v pravo smer in korak naprej. Možnost dela za študente in dijake pomeni izboljšanje življenjskega standarda, večjo samostojno in tudi pridobivanje izkušenj ter kompetenc; s tem pa tudi vstop v socialno delovno omrežje, ki jim bo omogočilo poznejšo zaposlitev. Študentsko delo mladim omogoča pridobivanje delovnih izkušenj, stik s trgom dela in možnost dodatnega zaslužka. Žal pa predstavlja v teh kriznih časih tudi socialni korektiv. Podatki kažejo, da se obseg študentskega dela iz leta v leto povečuje v obsegu opravljenih ur ter tudi v obsegu dohodkov iz tega naslova. Študentje so močna konkurenca trgu dela, saj njihovo povprečno plačilo za podjetja predstavlja nižje stroške kot povprečno plačani delavci. Poleg stroškovne konkurenčnosti pa je razlog odločitve delodajalca o zaposlitvi študenta tudi večja fleksibilnost pri zaposlovanju. Pri tem pa ne smemo pozabiti, da je navidezno študirajoča mladina ujeta v spiralo negotovih priložnostnih del in zato dolgoročno bistveno bolj izpostavljena marginalizaciji na trgu dela. Podaljševaje izobraževanja mladih podaljšuje tudi odvisnost od staršev in ruši sistem vsem dostopnega visokošolskega izobraževanja, saj zaradi fiktivnih vpisov država namenja iz proračuna tudi več sredstev, kot bi jih bilo sicer treba. Pri tem pa študentsko delo ne omogoča socialne varnosti in ga ni mogoče uveljaviti niti kot delovne izkušnje niti kot pokojninsko dobo. In to spreminjamo z novelo tega zakona. S predlogom, ki je danes na mizi, obstoječi institut študentskega dela prilagajamo na način, da bo študentom zagotavljal višjo stopnjo socialne in ekonomske varnosti, trgu dela pa ne bo povzročal anomalij, ki smo jim bili priče do danes. Osnovni mehanizmi študentskega dela se s predlogom zakona ne spreminjajo. Študentsko delo bo tudi v prihodnje potekalo preko organizacij, tako imenovanih študentskih servisov, na podlagi napotnice pretežno v elektronski obliki, kot je bilo danes že povedano, in brez dodatnih administrativnih bremen, ki bi kakorkoli zavirala ta proces. Po vzoru minimalne plače se določa minimalno urno postavko v višini 4,5 evre bruto. Začasno in občasno delo dijakov in študentov pa bo po novem vključeno v pokojninsko in invalidsko zavarovanje ter tudi v zdravstveno zavarovanje. Moram reči, da je bilo na tem področju danes povedanih kar nekaj neresnic, upam, da bo priložnost, da bo o tem tudi ministrica lahko kaj več povedala. Naj omenim samo eno, da štipendije ne bodo na noben način posegale v proračun oziroma se jih bo prav iz tega na nek način financiralo, da ne bomo posegali v uravnoteženje le-tega. Kljub vključitvi prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, prispevkov za zdravstveno zavarovanje in sorazmernemu zvišanju stroškov začasnega ter občasnega dela dijakov in študentov je treba poudariti, da bo začasno in občasno delo dijakov tudi v prihodnje ostalo ena najcenejših oblik na trgu dela. Socialni demokrati bomo zaradi teh in drugih razlogov predlagani zakon tudi podprli. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, v njenem imenu Luka Mesec.
Spoštovani predsednik, spoštovani zbor! Hvala za besedo. Uvodoma bom ponovil, kar sem že rekel na tem mestu pred časom. Ne razumem, zakaj se je ta vlada odločila, da bo vladala s spreminjanjem in dopolnjevanjem enega od najslabših zakonov, ki so bili kdajkoli sprejeti v Državnem zboru. S tokratnimi spremembami Zakona o uravnoteženju javnih financ skuša vlada krpati sistemske probleme trga dela, konkretno – študentsko delo. S predlaganimi popravki naj bi se študentsko delo po obremenitvah in po pravicah, ki izhajajo iz dela, približalo redni zaposlitvi. Če si pogledamo stvar pobliže, hitro postane jasno, da se standardu redne zaposlitve približujejo samo obremenitve, ne pa tudi pravice. Če bi vlada sledila priporočilu Zakonodajno-pravne službe in bi pojasnila, kako se bo na primer izračunavala pokojninska doba, za katero bodo študentje plačevali prispevke, bi bilo navideznega miru med študenti kmalu konec. Za en mesec priznane pokojninske dobe bo namreč moral študent, ki bo zaslužil minimalne 4,5 evre na uro, delati 202 uri mesečno. To pomeni, da bo moral študent za štiri tedne pokojninske dobe delati pet tednov. Država bi morala vsem zagotoviti enak dostop do izobraževanja, a ta dostop je na vseh ravneh omejen s socialnim in ekonomskim položajem; najbolj ravno v visokem šolstvu. Tisti študentje, ki se morajo preživljati brez podpore staršev in štipendij, so zaradi zgrešene ekonomske in socialne politike te države prisiljeni v študentsko delo. Tem študentom ta zakon spet ne daje ustrezne socialne varnosti, ampak še poslabšuje njihov položaj z višanjem obremenitev. Dalje. S tem, ko zakon študente tlači v 18. člen Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, jih uvršča med drugorazredne zavarovance, ko gre za pravice na podlagi invalidnosti. Osebe, zavarovane po 18. členu tega zakona, torej prekerni delavci, namreč nimajo nobenih pravic na podlagi invalidnosti tretje kategorije, imajo samo pravice na podlagi invalidnosti druge kategorije. V Združeni levici zato predvidevamo, da bodo posledice uveljavitve teh sprememb podobne kot leta 2013, ko so bili po načelu Vsako delo šteje dodatno obdavčeni dohodki prekernih delavcev, ki delajo na podlagi avtorskih in podjemnih pogodb. Delodajalci bodo našli načine, kako dodatne stroške prevaliti na svoje delavce, kar pomeni nižanje njihovih neto dohodkov. Študentje so si tukaj izborili vsaj minimalno urno postavko, ki naj bi omejila konkurenco do dna, ki vlada med prekernimi delavci. Vendar pa je treba pogledati stvari v oči in si priznati, da obstaja cel kup načinov za izigravanje teh predpisov, ki se uporabljajo pri običajnih delovnih razmerjih. Stvari namreč gredo v krizi tako daleč, da morajo nekateri delavci oziroma marsikateri delavec pristati na primer na prikrojevanje števila opravljenih ur, da lahko obdrži delo, kar je še toliko pogostejše pri študentskem delu. V Združeni levici načeloma ne nasprotujemo zakonom, ki uzakonjajo dogovor med vlado in zastopniki družbenih interesov; v tem primeru pa si ne upamo prevzeti soodgovornosti za dogovor, pri katerem je šibkejša stran, torej študentje, po našem mnenju dobila bistveno manj kot razumni minimum, ki bi ga lahko od nje zahtevali. Ne moremo prevzeti soodgovornosti za dogovor, v katerem se za parolo Enake pravice za vse skrivajo le višje obremenitve za študente, hkrati pa se jim nižajo koncesijska sredstva za štipendije in ohranjajo dobički iz študentskih servisov. Hvala.
S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7.B TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNOV REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETI 2014 IN 2015, PO NUJNEM POSTOPKU Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, državni sekretarki na Ministrstvu za finance mag. Mateji Vraničar.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospe in gospodje poslanci! Osnovni cilj predloga zakona, ki je pred vami, je uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračuna države v letu 2015. V predlog zakona so vključene tudi nekatere druge določbe, ki morajo biti uveljavljene pred začetkom proračunskega leta, na katerega se nanašajo, in nekatere druge določbe, ki jih želimo uveljaviti čim prej. Predlog zakona ne uzakonja posebnih novih načel ali temeljnih proračunskih principov, saj so le-ta opredeljena že v Zakonu o javnih financah. Vsebino predlaganega zakona je mogoče povzeti v nekaj ključnih točk. Izpostavljam le najbolj pomembne. Pripoznata se vodni in podnebni sklad kot proračunska sklada ter omogoči prenos sredstev iz dosedanjih namenskih postavk v oba proračunska sklada. Natančno se določa, v katerem letu je treba zagotoviti pravice porabe za plačilo obveznosti po pravnomočnih sodnih ali upravnih odločbah in poravnavah, kadar le-te nalagajo plačila obveznosti v prihodnjih letih. Vzpostavlja se pravna podlaga za to, da se posamezne terjatve države do dolžnikov smejo pod določenimi pogoji prodajati, in določa, v katerih primerih kapitalskih naložb in terjatev ni potrebno vključiti v letni program prodaje finančnega premoženja. Dopušča se možnost dodatnega deficita državnega proračuna do višine zahtevkov za povračilo sredstev evropske kohezijske politike, ki so ob koncu posameznega koledarskega leta že posredovani Evropski komisiji, niso pa še izplačani. Spreminjata se določbi 49. in 51. člena na način, da bo posrednim uporabnikom soglasje k finančnemu načrtu, programu dela, kadrovskemu načrtu vedno izdajal organ, ki izvršuje ustanoviteljske pravice. Hkrati se določa izrecna pravna podlaga, da se posredni uporabniki državnega in občinskih proračunov v letu 2015 lahko začasno financirajo do sprejema rebalansa proračuna države oziroma sprejema občinskega proračuna. Določa se obveznost zmanjševanja števila zaposlenih pri uporabnikih proračuna za 1 %, kar je sestavni del dogovora s sindikati. Določa se višina letnega dodatka za upokojence v letu 2015, znižuje se višina sredstev, ki se zagotavljajo iz proračuna države za nagrade članom Slovenske akademije znanosti in umetnosti, ter določa taksa za predrevizijski in revizijski postopek v primerih pravnega varstva v postopkih javnega naročanja. Kot sem že omenila v uvodu, Vlada meni, da so predlagane spremembe nujne za nemoteno izvrševanje državnega proračuna v letu 2015, njihov sprejem pa nujen še pred začetkom proračunskega leta. Zato Vlada predlaga Državnemu zboru, da predlagani zakon sprejmete. Hvala lepa.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici gospe Urški Ban.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani poslanci in poslanke! Odbor za finance in monetarno politiko je na 11. nujni seji 12. decembra 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada. Poleg zakonskega predloga je bilo odboru posredovano tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, ki predlog zakona podpira. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile koalicijske poslanske skupine k členom 7, 8, 10, 11, 12 in 13; Poslanska skupina SDS k 5. in 12. členu ter Poslanska skupina ZaAB k 6. členu. Članicam in članom odbora je bil na seji predložen tudi predlog za amandma odbora k 5. členu, ki ga je odbor v razpravi sprejel. Seji odbora so prisostvovale predstavnice in predstavniki Ministrstva za finance in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za finance pojasnila, da predlog zakona vsebuje določbe, za katere je vlada ocenila, da jih je treba sprejeti še v letu 2014 za nemoteno in tekoče izvrševanje proračunov države v letu 2015. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je opozorila na pripombe iz pisnega mnenja službe glede določb, ki pomenijo odstopanje od celovite ureditve v sistemskih zakonih, ter opozorila, da takšno odstopanje od sistemske ureditve ogroža pravno varnost in načelo pravne države. Poudarila je, da gre za nujno časovno omejeno veljavo teh izjem, ki bi jih bilo v nasprotnem primeru treba urediti v sistemskih zakonih. Glede vloženih amandmajev koalicijskih poslanskih skupin je pojasnila, da se z njimi sicer temeljne pripombe službe ne odpravljajo, so pa na podlagi teh amandmajev posamezne določbe bolj jasne in določene. Tudi v povezavi z vloženimi amandmaji poslanskih skupin SDS in ZaAB je predstavnica službe opozorila na nesistemski pristop. V razpravi so nekateri članice in člani odbora izrazili nezadovoljstvo nad dodatnim zadolževanjem, povečevanjem proračunskega primanjkljaja, nepredvidljivostjo finančnih učinkov predlaganega zakona ter velikim številom določb, ki pomenijo odmik od sistemske zakonodaje. Izraženo je bilo tudi mnenje, da bi morala vlada vse zakone, ki urejajo proračun in javne finance, vključno z zakoni iz področja obdavčitve, predložiti v enem svežnju, kar bi pripomoglo k večji transparentnosti javnih financ. Državna sekretarka je pojasnila, da so v predlaganem zakonu tiste določbe, za katere je vlada ocenila, da morajo stopiti v veljavo pred začetkom proračunskega leta, na katerega se nanašajo. Poudarila je, da vlada pripravlja rebalans proračuna za leto 2015, ki bo posredovan v obravnavo hkrati z novelo ZIPRS. Postavljeno je bilo tudi vprašanje o predvidenem zmanjšanju povprečnine za financiranje občinskih nalog v letu 2015, glede katerega je državna sekretarka pojasnila, da pogovori z občinami še niso zaključeni in da bo vlada skušala dogovor z občinami doseči do 15. januarja 2015. V nadaljevanju so se razpravljavci osredotočili na 5. člen ter vloženi amandma Poslanske skupine SDS in predlog za amandma odbora k temu členu, ki se nanašata na višino terjatev in skupni obseg terjatev, ki se lahko prodajajo brez vključitve v letni program prodaje in brez soglasja Državnega zbora. Več pozornosti je bilo namenjeno tudi 6. členu, ki dopušča možnost dodatnega deficita državnega proračuna do višine zahtevkov za povračilo sredstev evropske kohezijske politike, ki so ob koncu leta 2014 že posredovani Evropski komisiji. Po opravljeni razpravi je odbor v skladu z osmim odstavkom 131. člena sprejel predlagani amandma odbora k 5. členu. Sprejel je tudi amandmaje koalicijskih poslanskih skupin, ni pa sprejel amandmaja Poslanske skupine ZaAB k 6. členu in Poslanske skupine SDS k 12. členu. Amandma Poslanske skupine SDS k 5. členu je postal brezpredmeten. Odbor je glasoval o členih skupaj in člene zakona sprejel. Hvala.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Zavezništvo, v njenem imenu mag. Alenka Bratušek.
Lep pozdrav vsem še enkrat! Na tej 3. redni seji Državnega zbora bomo očitno večkrat obravnavali in sprejemali sistemske rešitve določenih problemskih vsebin. Od imenovanja vlade mineva skoraj 100 dni in danes že drugič odpiramo Zakon o izvrševanju proračuna za leti 2014 in 2015. Čez kakšna dva meseca bomo skupaj z rebalansom verjetno še tretjič odpirali taisti zakon. Torej bomo v slabih šestih mesecih kar trikrat obravnavali isti zakon, seveda vse v duhu sistemskih rešitev. In kaj bomo danes pravzaprav sprejemali? Rešitve lahko strnemo v nekaj skupin. Tiste, ki jih je treba sprejeti sedaj in se danes z njihovim sprejemom že mudi. Govorim o rešitvah, ki so rezultat pogajanj med vlado in sindikati ter se tičejo odhodkovne strani proračuna. Seveda smo vsi skupaj pazljivo spremljali pogajanja, ki so bila nekoliko nenavadna. Rezultat teh pogajanj je skoraj tak, kot bi bil, če bi že julija sprejeli dogovor, okoli katerega se je pogajal nek drug minister za javno upravo. Takrat se je današnjemu predsedniku Vlade tisti dogovor zdel ne zadosti dober. Res je, da niti danes ne vemo, kaj točno ga je takrat motilo, sploh ko vidimo, da danes sprejema praktično identične rešitve. No, razlika je v letnem času, ministru in tudi vladi, ki se je pogajala in ta dogovor sprejela. Zanimivo, kako se stvari obrnejo v le nekaj mesecih. V drugo skupino rešitev bi uvrstila dva nova sklada – podnebnega in vodnega ter prihodke teh skladov. Tu ni kaj dodati. Pa takse za predrevizijski in revizijski postopek. Tu je še omejitev višine nagrad članom Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Vsekakor vsebine, ki nikakor ne sodijo v tehnični zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije. Rešitve, za katere Zakonodajno-pravna služba opozarja, da povzročajo odmik od sistemskih rešitev in slabo vplivajo na preglednost pravnega sistema. Tretja skupina pa je po našem mnenju tista, ki je nekoliko problematična. Tu govorimo o dodatnem zadolževanju, skupaj s povečanjem proračunskega primanjkljaja. Razlogi, ki so bili predstavljeni na matičnem delovnem telesu, nas niso popolnoma prepričali. Na eni strani seveda razumemo, da nastopijo težave, ko imamo konec leta že izstavljene zahtevke za povračilo evropskih sredstev iz evropskega proračuna, denarja pa še ni nakazanega. Za izključno take situacije bi se vlada dodatno namensko zadolžila, ne bi pa enako namensko poravnala tega dolga, ko denar iz Evrope v proračun pride. In ta drugi del nas seveda moti. V tej tretji problematični skupini so potem še dodatne izjeme glede prodaje finančnega premoženja države. Tu sta nas zmotili dve zadevi – višina posamezne terjatve, ki je predmet take ureditve, govorimo o 7 milijonih, in skupna vrednost teh terjatev, ki se je na matičnem delovnem telesu znižala iz 70 na 30 milijonov. Skupna vrednost se je zmanjšala za več kot polovico in ta lahkotnost glede odločanja o skupni vrednosti nas je presenetila. Argumenti, zakaj izjeme in zakaj izključitev Državnega zbora iz procesa odločanja o prodaji premoženja, nas niso prepričali. V četrti skupini imamo še pokojnine oziroma natančneje letni dodatek za leto 2015. V Poslanski skupini Zavezništva smo se odločili, da glede na sistemskost in sistemske rešitve v tem predlogu zakona, ki ga danes sprejemamo, vložimo amandma. Govorim o Petrolu in razpolaganju s kontrolnim deležem slednjega. Pričakujemo, da bomo v tem duhu sprejeli odločitev in pripoznali pomembnost Petrola kot družbe, o katerem kontrolnem deležu je prav, da odloča vlada. Gospe in gospodje, če v koaliciji mislite drugače, pa je prav, da to javnost ve. Ne morete govoriti eno, kako pomembno je razpolaganje z našim premoženjem oziroma našimi gospodarskimi biseri; in drugo, pustiti, da Petrol nekdo na tiho prevzame. Glede na razpravo oziroma vaše odločitve glede tega se bomo v Poslanski skupini ZaAB tudi odločili, kako bomo pri glasovanju ravnali.
Besedo ima Poslanska skupina SMC, v njenem imenu gospod Branko Zorman.
Spoštovani predsednik, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! V Stranki Mira Cerarja Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 podpiramo. Osnovni cilj zakona je uzakoniti rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračuna države v letu 2015. S predlaganim zakonom se določata vodni in podnebni sklad. S predlagano spremembo se namreč ukinjata namenski postavki, sredstva za ta namen pa se bodo od uveljavitve tega zakona dalje zbirala na proračunskih skladih. Zakon določa nove rešitve, s katerimi se urejajo primeri, kadar pravnomočna sodba, upravna odločba ali poravnava določa, da je obveznosti države treba poravnati v več prihodnjih letih. Po predlagani ureditvi bo sicer zaradi naloženega plačila obveznosti primanjkljaj sektorja države po metodologiji ESA 2010 izkazan v letu, v katerem bo odločba ali poravnava postala pravnomočna. Na deficit državnega proračuna, ki se izkazuje po denarnem toku, pa bo navedena odločba imela vpliv v letu, v katerem bo obveznost dejansko plačana. Zakon tudi določa, v katerih primerih ni treba vključiti kapitalskih naložb in terjatev v letni program prodaje finančnega premoženja. Zakon dopušča možnost dodatnega deficita državnega proračuna do višine zahtevkov za povračilo sredstev evropske kohezijske politike, ki so ob koncu leta 2014 že posredovani Evropski komisiji. Zakon tudi določa višino letnega dodatka za upokojence, ob upoštevanju, da bo Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d. d., za ta namen namenila 19 milijonov evrov. Novela zakona spreminja tudi 49. in 51. člen ZIPRS 2014–2015 na način, da bo posrednim uporabnikom soglasje k finančnemu načrtu, programu dela in kadrovskemu načrtu vedno izdal organ, ki izvršuje ustanoviteljske pravice. Hkrati se določa izrecna pravna podlaga, da se posredni uporabniki državnega ali občinskih proračunov v letu 2015 začasno financirajo do sprejema rebalansa proračuna države oziroma do sprejema občinskega proračuna. Treba je še omeniti, da novela zakona v 8. členu vsebuje dopolnitev drugega odstavka 51. člena, ki predstavlja realizacijo dogovora o ukrepih za zmanjšanje obsega sredstev za plače in druge stroške dela v javnem sektorju za leto 2015, ki določa zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju za 1 %, tudi za obdobje januar 2015–januar 2016. Znižanje števila zaposlenih v navedenem obdobju pa ne velja za proračunske uporabnike, ki strošek poslovanja v letu 2015 znižajo na tak način, da vrednost oddaje del zunanjim izvajalcem zmanjšajo za ekvivalentno vrednost stroškov dela 1 % zaposlenih. V Poslanski skupini Stranke Mira Cerarja ocenjujemo predlagan dogovor kot pozitivni pristop socialnega sporazumevanja, vsekakor pa pridobljeni čas za izvedbo strukturnih ukrepov v javnem sektorju ter za izvedbo strukturnih reform, ki bodo povečale konkurenčnost gospodarstva, zaposlenost in višjo gospodarsko rast. Zaradi tega bo Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 podprla.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, v njenem imenu mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovana predstavnica Vlade, kolegice in kolegi! Pred nami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015. V Slovenski demokratski stranki se sprašujemo, zakaj je treba že drugič v roku enega meseca ponovno predlagati spremembe in dopolnitve Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije. Na Odboru za finance in monetarno politiko mi kakšnih direktnih pojasnil, ki bi nas prepričala, zakaj je to nujno potrebno, s strani predstavnikov Vlade nismo dobili. Na drugi strani bi radi opozorili na dejstvo, da je namen zakona, ki ureja izvrševanje proračunov, uveljavitev tistih rešitev, ki so nujno potrebne za tekoče in nemoteno izvrševanje proračunov. Te določbe naj bi bile glede na pooblastilo proračunskih uporabnikov, ki jih določa finančni okvir njihovega delovanja, nujen in neposreden pogoj za uveljavitev proračuna. Ker v nasprotju s proračunom vsebuje abstraktne pravice in obveznosti proračunskih uporabnikov, kot izhaja iz 5. člena Zakona o javnih financah, naj bi zakon, ki ureja izvrševanje proračuna, urejal obseg zadolževanja in vseh predvidenih poroštev države ter obseg zadolžitve javnega sektorja na ravni države v posameznem letu in druge elemente, ki jih določa Zakon o javnih financah. Obstoječa praksa prejšnje in sedanje vlade je pa, da Predlog zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije uporablja za vse druge stvari. Lahko bi rekli, da je pod taktirko sedanje vlade ta zakon o izvrševanju proračunov Republike Slovenije postal neka kanta za smeti; česar ne morete uveljaviti v proračunu, daste pač v ZIPro. Mislim, da se ta politika ne bi smela nadaljevati. Drugo dejstvo pa je, da smo dobili mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je dala pripombe čisto na vsak člen ZIPro. Pred seboj imam mnenje Zakonodajno-pravne službe, kjer je več vsebine v pripombah, kot jo je v samem zakonu. In jaz mislim, da v Slovenski demokratski stranki te slabe prakse ne bomo dopustili in da je tudi to verjetno eden izmed ključnih razlogov, zakaj spremembe in dopolnitve tega zakona ne bomo podprli. Na drugi strani pa predvidevamo, da bomo v roku enega meseca z rebalansom proračuna za 2015 ponovno dobili tudi dopolnitev oziroma spremembo zakona o izvrševanju proračuna. Kaj nas v tem samem predlogu najbolj moti? Najbolj nas moti 5. člen, ki predvideva odprodajo terjatev države, posamezne terjatve brez soglasja Državnega zbora do višine 7 milijonov evrov. Z amandmajem, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, smo predlagali, da se posamezna terjatev omeji na pol milijona evrov in v skupni višini vseh terjatev za celotno leto v višini 5 milijonov evrov. Prvotni predlog te vlade je bil 70 milijonov – bianko menica brez soglasja Državnega zbora odprodaja te terjatve. In kaj je za nas zaskrbljujoče? Na Odboru za finance smo imeli vrsto vprašanj v zvezi s temi terjatvami, zakaj so potrebne tako visoke številke bianko menice na 7 milijonov. Državni sekretar je predlagal, da se lahko seja zapre za javnost, da se bo razkrilo, za katere terjatve gre, vendar žal koalicija temu predlogu ni sledila. V Slovenski demokratski stranki nas zanima, kaj skrivate, katero terjatev v višini 7 milijonov evrov boste prodali pod mizo? Ali boste prodali pod mizo ali boste javno razkrili? To je res sila nenavadni postopek sedanje koalicije. Koalicija, ki je volitve dobila na osnovi etike in morale, sedaj noče razkriti, kljub temu, da se državni sekretar strinja, da bi na zaprti seji lahko to terjatev razkrili. In v Slovenski demokratski stranki bomo k temu predlogu oziroma dopolnitvi sprememb ZIPro ponovno vložili ta amandma. Spoštovani, terjatve so premoženje države, terjatve so premoženje davkoplačevalcev in na takšen način se z državnim premoženjem ne more upravljati. Po drugi strani bi pa še enkrat poudarili, da si sedanja vlada jemlje Zakon o izvrševanju proračuna Republike Slovenije kot kanto za smeti. Vse tisto, česar ne morete dati v druge zakone, ste se odločili, da boste dali v ZIPro. In mnenje Zakonodajno-pravne službe je jasno. Vsak predlog, vse pripombe na vsak člen so tukaj notri podali. Pripombe Zakonodajno-pravne službe so, bi rekel, v bistveno večjem obsegu, kot je sam predlog zakona. In jaz pričakujem, spoštovana državna sekretarka, da boste sledili amandmajem oziroma da boste skozi razpravo dali še dodatno pojasnilo.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, v njenem imenu gospod Uroš Prikl.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! Dovolite, da predstavim stališče Poslanske skupine Desus na Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna za leti 2014 in 2015. Prejšnji mesec na seji Državnega zbora sem na tem mestu predstavil stališče Poslanske skupine Desus k noveli Zakona o izvrševanju proračuna za leti 2014 in 2015, ki se je sprejemala sočasno z rebalansom proračuna za leto 2014. Res je, da je bila tedaj ta novela deležna podpore z naše strani in za nas ni bila sporna, saj je dejansko predstavljala le in zgolj izvedbeni predpis za rebalans proračuna 2014. Res pa je tudi, da sem že tedaj na tem mestu opozarjal – opozorilo bilo je predvsem naslovljeno na vlado oziroma na pristojno ministrstvo, torej finančno ministrstvo kot pripravljavca teh predpisov –, da naj ZIPro ostane izvedbeni, torej procesni predpis. V preteklosti smo bili nemalokrat deležni, vse prevečkrat, da se je s tem zakonom posegalo v materialne predpise in v vsebino posameznih pravic. Zvišanje RTV prispevka, določitev davka na dodano vrednost, regres upokojencev, usklajevanje, bolniške itd. Torej gre za izvedbeni predpis in ob tej priložnosti želim še enkrat in ponovno opozoriti vlado, da je vsebinska materija pravic in obveznosti materija posameznih zakonov, posameznih predpisov, ki te pravice in obveznosti ureja; ne pa zakon o izvrševanju proračuna. Zato naj morebitne vsebinske spremembe pravic in obveznosti v zakonodajno proceduro vloži samostojno, zakon ZIPro pa naj ostane predpis izvedbene narave. Če se zelo na kratko dotaknem nekaterih alinej, nekaterih vsebinskih zadev, ki tangirajo naveden predpis. Gre za spremembo kadrovskega načrta posrednih proračunskih uporabnikov, ki se mora smiselno spremeniti oziroma dopolniti v smislu tistega minus 1 %. Tukaj so opredeljene takse v postopkih javnega naročanja, za katere prav tako mislim, da niso v nobenem primeru sporne. Gre za dodatno zadolževanje, kar zadeva EU projektov, do višine zahtevkov za povračilo sredstev iz kohezijskih skladov. V petnajstih dneh po sprejemu rebalansa je treba posredovati finančne načrte posrednih proračunskih uporabnikov. Tukaj sta opredeljena tudi vodni in podnebni sklad. Gre za to, da se namenska sredstva zlivajo v omenjena sklada in ne več v posamezne proračunske postavke. In seveda letni dodatek upokojencev, glede katerega bi želel potem povedati še stavek ali dva. Ob tej priložnosti želim izpostaviti tudi dejstvo, da Poslanska skupina Desus pozdravlja odločitev vlade, da v besedilo predloga predpisa ni vključila, verjamem da, zmanjšano financiranje občin, saj bi to pomenilo na nek način tudi zmedo in nepreglednost pred pričetkom leta 2015 v povezavi s sprejemanjem posameznih proračunov velikega števila občin v Sloveniji. Kot rečeno, želim izpostaviti tudi vsebino predloga, ki govori o tem, da se bo v letu 2015 izplačal regres upokojencem. V tem delu je Desus vložil velike napore in zagotovil, da bodo upokojenci ta dodatek prejeli, čeravno je bila sprva intenca, da regresa tudi tokrat ne bo. Že res, da regresa ne bodo deležni prav vsi upokojenci, deležni pa ga bodo vsi tisti s pokojninami, ki so nižje od 750 evrov. Našim prizadevanjem – verjamem, da je temu tako – gre zasluga, da se je ta znesek dvignil iz letošnjih 622 na 750 evrov. Zavedamo se, da je dandanes s takšnim dohodkom izjemno težko preživeti, zato smo se zavzeli za socialno najšibkejše; ker razumemo, da je treba proračun zapreti, in ker razumemo javnofinančno situacijo, v kateri smo se na žalost znašli; smo bili nekako pripravljeni tudi ta kompromis sprejeti. Ker me že čas priganja, bi se želel vključiti v razpravo glede posameznih točk, ki so jih kolegi iz opozicije že izpostavili, vezane pa so na finančna premoženja oziroma odprodajo finančnih terjatev. Verjamem, da bodo predstavniki Vlade še enkrat dodatno, ker je bilo očitno premalo pojasnil na matičnem delovnem telesu [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]] Za zaključek, še enkrat, želimo v prihodnje, to pa naj bo tudi napotilo za pripravo novele tega predpisa o rebalansu 2015, da ostane in postane ZIPro zgolj izvedbeni predpis. Hvala lepa.
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, v njenem imenu dr. Franc Križanič.
Spoštovani predsednik, spoštovani visoki zbor! Predlog novele Zakona o izvrševanju proračuna za leti 2014 in 2015 vsebuje nekatere nujne rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračuna. To je že običaj. Običajno je, da se s tem zakonom rešujejo stvari, ki prihajajo sproti na mizo, ki jih prinaša življenje. To seveda zmanjšuje preglednost, na nek način ustvarja tudi nejasnosti in nedoločnosti; se je pa temu, po moji praksi sodeč, težko izogniti. To je neka stalna naloga, da se poskuša določene zadeve reševati v področnih zakonih, ne v nekem skupnem zakonu; a vedno znova življenje prinese probleme, vsaj v času po nastopu velike finančne krize je tako, ker jih ni moč drugače reševati kot s takim zakonom, ki je nabor nekih rešitev. Za kakšne rešitve tokrat gre? Kaj bi mi od tod še posebej poudarili? Najprej gre za izkaz porabe za plačilo obveznosti po različnih pravnomočnih sodnih in upravnih odločbah, ki se razpotegnejo čez več let. Potem gre za letni dodatek za upokojence v višini dodatnih 19 milijonov evrov, ki jih bo zagotovila Kapitalska družba. Potem gre za regulacijo nagrad članom Slovenske akademije znanost in umetnosti, gre za takso za predrevizijske in revizijske postopke. Diskusija na pristojnem odboru in tudi skrbi poslancev so se zlasti zaustavile ob 5. členu, to je ob letnem programu prodaje finančnega premoženja države. Ne gre za lastniške deleže, tu gre za terjatve države, ki so se v zadnjem času nakopičile ob različnih regresijskih zahtevkih, se pravi zahtevkih, ki jih ima država do podjetij, kjer je garantirala za različne obveznosti. Zato so paketi teh terjatev večji, kot je to običajno, zato so tudi nastopili takšni zneski. Po tehtnem premisleku se je koalicija odločila za to razmerje, 7 milijonov – ena terjatev, 30 milijonov skupaj, brez da vlada dodatno sprašuje Državni zbor. Na ta način se vključi v pogajanja upnikov in skuša doseči čim večji rezultat z vidika fiskalnega cilja, se pravi proračuna, ki pa je bil tudi oškodovan z garancijo v določenem kreditnem razmerju. Mislimo, da bodo učinki za proračun pozitivni, in kot koalicijska stranka tudi zaupamo vladi, da bo ravnala kot dober gospodar in dosegla maksimalne učinke, ne samo kratkoročno z vidika poplačila terjatev, ampak tudi z vidika ohranjanja delovnih mest v podjetjih, kjer so bile te garancije dane. Skrbi nas zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju za 1 %, tu ne delimo navdušenja nekaterih drugih poslanskih skupin; obratno. Gre za ukrep, ki bo škodil mladi generaciji, direktno in hitro. Vsem ostalim pa zaradi težav z menjavo generacij kasneje in še bolj boleče. Slej ko prej se bo to pokazalo celotnemu prebivalstvu v storitvah javnega sektorja. Javni sektor bo postal kadrovsko podhranjen, ne bo več svežih idej ali pa jih bo manj ter idej mladih. Mladi se ne bodo mogli kaliti na način, kot bi se pač morali kaliti v nekem normalnem prehodu generacij. Mi spoštujemo to določilo zato, ker ga je pač opredelil Ekonomsko-socialni svet v dogovoru o proračunski politiki v tem letu. Je kompenziran, kot je bilo že omenjeno v uvodu SMC, s posebnim ukrepom, da ni treba zmanjšati števila zaposlenih, če se zmanjšajo plačila zunanjim izvajalcem in se na ta način vendarle omogoča menjava generacij v posameznih sektorjih. V prihodnje take regulacije verjetno niso smiselne. Mi tu pričakujemo, da bodo mladi vključeni tudi v pogajanja Ekonomsko-socialnega sveta; če ne drugače, pa v delegacijo države. Končno je pomembno tudi to, česar v predlogu ni, in sicer je vlada umaknila zahteve po zmanjšanju sredstev za lokalno samoupravo in podaljšala pogajanja. Mi pričakujemo, da bodo ta pogajanja dala rezultate in da bo predlog rebalansa za leto 2015 učinkovit in tak, da bo sprejemljiv tudi za lokalne skupnosti. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo predlog sprememb in dopolnitev Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 podprla. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, v njenem imenu dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Pozdravljam državno sekretarko in cenjeni zbor! Po skoraj petih mesecih dela Državnega zbora in treh mesecih dela Vlade Republike Slovenije lahko rečemo, da je vlada sama sebi nasedla pri ustvarjanju razmer, zaradi katerih je treba sprejemati izredne zakone po nujnih postopkih. Kaj naj si drugega mislimo o zakonu, s katerim Vlada Republike Slovenije spet derogira določene cele vrste področne zakonodaje in si neutemeljeno povečuje določene pristojnosti. Pri zakonu je treba izpostaviti dve vsebinski in eno načelno vprašanje. Prvič, zakaj si vlada povečuje pristojnost razpolaganja z lastniškimi deleži v podjetjih? Očitno zato, ker je po mnenju vlade, navajam, "bistveno, da po prestrukturiranju Republika Slovenija čim prej izstopi iz lastništva podjetij," konec citata. To je v nasprotju z načeli same vladne koalicije, ki je v koalicijskem sporazumu zapisala, da se zavzema za, ponovno navajam, "preudarno privatizacijo," konec citata. Po mnenju Združene levice ni bistveno, da po prestrukturiranju Republika Slovenija čim prej izstopi iz lastništev družb; bistveno je, da družbe dobro delujejo. Edina sprejemljiva privatizacija bi bila za nas delavski prevzemi; nikakor pa ne, da se podjetja prepušča na milost in nemilost sovražnim prevzemom, kot na primeru Heliosa. Drugič. S čim je utemeljena zahteva, da se število javnih uslužbencev v letih 2015 in 2016 zniža linearno za 1 %, pri vseh posrednih in neposrednih proračunskih uporabnikih, kot piše v zakonu. Z logiko gospodarstvenikov, torej menedžmenta in lastnikov kapitala, da je treba potem, ko so oni zapravili na desettisoče delovnih mest v zasebnem sektorju, žrtvovati še nekaj javnih uslužbencev. Ta logika je popolnoma zgrešena. Delavci v zasebnem sektorju niso izgubili služb zaradi tega, ker bi bilo preveč zaposlenih v javnem sektorju. Službe so izgubili zaradi krize svetovnega kapitalizma, zaradi vlade, ki pred krizo ni ukrepala proti finančnemu in investicijskemu pregrevanju gospodarstva, in zaradi tega istega menedžmenta, ki je do onemoglosti izvajal širitev na Zahodni Balkan in menedžerske prevzeme, tajkunske odkupe, kot se jim reče dandanes. S slepim odpuščanjem ljudi v javnem sektorju ne boste dosegli drugega kot poslabšanje njegovih storitev. Še enkrat več boste prizadeli prekerne delavce, kajti predstojniki ne bodo odpuščali zaposlenih za nedoločen čas, pač pa ne bodo več podaljševali pogodb zaposlenim za določen čas. Med njimi je nesorazmerno veliko mladih in žensk. Število javnih uslužbencev v Sloveniji ni niti ekscesno niti previsoko. Treba je enkrat jasno povedati, zaposleni v javnem sektorju ne odžirajo dela zaposlenim v zasebnem sektorju. Če boste odpustili teh 3 tisoč in nekaj zaposlenih, ne bo zaradi tega dobil dela nobeden izmed nekaj čez 115 tisoč brezposelnih. S tem boste samo povečali brezposelnost. Morda je Vlada Republike Slovenije tak dogovor izsilila pri sindikatih, ampak Združena levica seveda ni sindikat. Ne pristajamo na linearna odpuščanja. Morda je res preveč ljudi zaposlenih na Ministrstvu za obrambo in v Slovenski vojski, ampak v zdravstvenem sistemu in še kje kvečjemu premalo. Namesto da javne uslužbence odpuščate, poskrbite, da bodo lahko dobro opravljali svoje delo. Začnite na Ministrstvu za finance pri pisanju zakonov. Končal bom z načelnim problemom tega zakona, ki zadeva raven demokratičnih pravic v tej državi. Lani je ena tretjina, žal tu zdaj nenavzočih, kolegov podprla spremembo Ustave Republike Slovenije, zaradi katere državljani med drugim ne morejo odločati o Zakonu o izvrševanju proračuna. Takrat ste utemeljevali, da je Zakon o izvrševanju proračuna tehnični dokument, ki ne vpliva na vsebino delovanja države. Zdaj v tem zakonu urejate oziroma rinete vanj celo vrsto zadev, ki spadajo v področne zakone in ki celo po tej okrnjeni Ustavi Republike Slovenije še vedno spadajo med tiste zadeve, o katerih imajo državljani pravico neposredno odločati. Tudi ne upoštevate opozorila Zakonodajno-pravne službe – in to me osebno zelo žalosti. Navsezadnje imamo koalicijo, kjer prevladuje pravniški lobi, delamo pa še večjo šlamastiko iz zakonodaje. Izhajajoč iz vsega skupaj Poslanska skupina Združene levice predloga zakona ne bo podprla. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov, v njenem imenu gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana državna sekretarka! Uvod vam je že v naprej znan. Po enem mesecu, ko smo odločali o noveliranju Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2014 in 2015, smo na mizo spet dobili nov predlog sprememb in dopolnitev tega zakona; nove spremembe in dopolnitve tega zakona pa bomo zagotovo dobili na mize spet naslednji mesec, ob obravnavi Rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2015. Gospe in gospodje, to je eklatantni šolski primer nesistemskega pristopa k iskanju sistemskih rešitev. Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o izvrševanju proračunov za leti 2014 in 2015 posega z vsebino na različna področja, ki so sicer urejena s sistemskimi predpisi, od Zakona o Slovenskem državnem holdingu, Zakona o Slovenski akademiji znanosti in umetnosti, Zakona o varstvu okolja, Zakona o vodah in tako naprej. Čeprav ne gre za bistvene spremembe glede teh področij in čeprav gre za ukrepe, ki imajo omejen čas veljavnosti, pa vseeno tako spreminjanje predpisov vpliva na preglednost in jasnost zakonodaje, na kar je v svojem mnenju opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. Krščanski demokrati v svojih stališčih konstantno opozarjamo na dejstvo, da prepogosto spreminjanje zakonodaje ne prispeva k večji pravni varnosti, zlasti če ne gre za tehtne vsebinske spremembe; pač pa vnaša v sistem še dodatno zmedo. Takemu pristopu k spreminjanju zakonodaje ostro nasprotujemo. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov tokratnih sprememb in dopolnitev Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 ne moremo podpreti. V Novi Sloveniji pa smo tudi zaskrbljeni nad napovedanimi spremembami pri financiranju občin za naslednje leto – konkretno nad napovedanim dodatnim zniževanjem sredstev povprečnine in tudi sredstev za sofinanciranje investicij. Kot vemo, je v veljavnem zakonu povprečnina za leto 2015 že nižja od povprečnine v letošnjem letu, ki sicer znaša 525 evrov, medtem ko je v letošnjem letu, torej 2014, znašala 536 evrov na prebivalca. Napovedana sprememba sicer še ni vključena v sedanji predlog sprememb in dopolnitev tega zakona. Po pojasnilu državne sekretarke na Ministrstvu za finance pogajanja glede višine povprečnine z reprezentativnimi združenji občin še trajajo in končne odločitve na tem področju še ni; naj bi bile znane do 15. januarja. Poudarjamo, da pomeni zniževanje sredstev za financiranje občin de facto ukinjanje občin, zlasti seveda manjših občin. Kot vemo, so občine v preteklih letih financirale pretežni delež investicij v državi, seveda s sofinanciranjem iz sredstev Evropske unije. Za financiranje investicij so se občine morale zadolževati in imajo sedaj neporavnane obveznosti do bank. Že izvršeno, torej realizirano znižanje sredstev občinam za sofinanciranje investicij za kar 50 % – iz 4 % na 2 % – pomeni, da občine obveznosti do bank že sedaj ne bodo mogle poravnati in tudi ne zagotavljati sredstev za financiranje tistih projektov, za katere imajo že sklenjene pogodbe z izvajalci; kar pomeni zastoj večine investicij v državi in posledično padec gospodarske rasti. Krščanski demokrati zato pozivamo vlado, da načrtovano znižanje sredstev za financiranje občin umakne.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 5. člen in amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ter amandma Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek. Prosim, če preverite glasovalne naprave. Začenjamo s prijavo. Besedo ima mag. Marko Pogačnik, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za besedo. Uvodoma bi jaz mogoče predlagal, da bi državna sekretarka podala še pojasnilo v zvezi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe. Zakonodajno mnenje pravne službe je pripomba na vsak člen te spremembe oziroma dopolnitve zakona, kje so pač razlogi in kako državna sekretarka komentira, da so na Vladi oziroma na ministrstvu pripravili tako slab zakon. In zakaj se v ta ZIPro vključuje po vrsti vse, kar si vlada izmisli? Tisto, česar ne morete dati v druge zakone, daste v ta zakon. Po drugi strani bi radi komentirali še ta amandma, ki ga je dala Slovenska demokratska stranka. Ta amandma predvideva, da se prodaja terjatev brez soglasja Državnega zbora posamezna terjatev zniža na pol milijona evrov in v skupni višini na 5 milijonov evrov. Prvotni predlog vlade je bil posamezna terjatev 7 milijonov, skupna terjatev 70 milijonov evrov. Spoštovani, spoštovane – 70 milijonov evrov je precejšen znesek. Včasih država še težko najde 20, 50 tisoč evrov za kakšne nujne zadeve, za sanacijo po naravni katastrofi, ki jo je Slovenija doživela s poplavami; tu bi pa si vlada prisvojila bianko menico 7 milijonov evrov posamezna terjatev in prvotni predlog 70 milijonov evrov. Zanima me tudi razlog, zakaj ste po konstruktivni razpravi na Odboru za finance zahtevali polurni odmor. In po pol ure ste iz 70 milijonov znižali zadevo na 30 milijonov evrov. To pomeni, da vi kar malo trgujete, 70 milijonov, 30 milijonov in niste povedali razloga. Ampak posamezne terjatve pa niste hoteli znižati. Posamezna terjatev pa je še vedno ostala 7 milijonov evrov, kar je bil za Slovensko demokratsko stranko šok. Je bil seveda tudi šok, da je bil pri razpravi državni sekretar spoštovani gospod Dragonja pripravljen na zaprti seji razkriti ime terjatve in zaradi česa se bo ta terjatev prodajala. Ampak koalicija je izglasovala 6:7, da se seja ne zapre in da ta zadeva ni pomembna za opozicijo. Zanima me, spoštovana državna sekretarka oziroma koalicija, kaj skrivate in za katero terjatev tu gre. Gre za terjatev 7 milijonov evrov, ki jo boste prodali. To nam je bilo jasno povedano. Spoštovani, vi ste rekli, da ste za premišljeno privatizacijo, da ste za transparentno privatizacijo; danes pa vsi vemo, da z nakupom terjatev lahko kupiš tudi podjetje oziroma da v podjetju dobiš pomemben vpliv. Spoštovana državna sekretarka, jaz pričakujem pojasnila z vaše strani. V razpravi pa tudi pričakujem, da bodo koalicijski poslanke in poslanci povedali razloge, zakaj so glasovali proti temu, da se seja zapre in da državni sekretar razkrije, za katero terjatev tukaj gre. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Anže Logar.
Hvala, predsedujoča. Mislim, da imamo danes že drugič pred seboj spremembo oziroma potrjevanje spremembe zakona o izvrševanju proračuna. Predhodniki so pri predstavitvi mnenj poslanskih skupin predstavili to zgrešenost vlade, ki sega po gasilskih ukrepih, namesto da bi sistemsko spreminjala zadeve, skače iz enega zakona na drugega in išče ter upa, da bo to prineslo rešitev za brezciljno tavanje vlade v času oteženih makroekonomskih razmer. To, kar imamo danes pred seboj, je v bistvu prvi neposredni obračun ali račun za sestavljanje koalicije – 19 milijonov evrov. Če se je koalicija sicer takrat uskladila o 40 milijonih, imamo tokrat nek popust s strani Desusa v višini 19 milijonov evrov – in to je prvi strošek te vlade. In drugi, očitna smer, ki jo bo ubrala ta vladajoča koalicija, kadarkoli gre za vprašanje premoženja Republike Slovenije, je očitno za to vlado manj transparentnosti, bolj pomembno kot pa čista transparentnost in seznanitev Državnega zbora z vsemi ukrepi, ki jih vlada namerava. Temu je bil tudi namenjen amandma Slovenske demokratske stranke k 5. členu, ki ga je prej na kratko predstavil že kolega Pogačnik. Če smo na eni strani v prejšnjih razpravah pred nekaj trenutki v zvezi s študentskim delom poslušali o tem, kako bo vlada s strani študentov iz njihovih žepov iztisnila 50 milijonov evrov dodatnega denarja; pa gre tukaj iz državnega proračuna za upokojence dodatnih 19 milijonov evrov. Torej iz generacije, ki bo ustvarila dodano vrednost, v generacijo, ki ima pač svojega zastopnika v vladi in ima zato tudi bistveno boljša pogajalska izhodišča za naprej. Če beremo mnenje Zakonodajno-pravne službe, pravi med drugim, torej kritizira ali pa izraža resen dvom nad načinom sprejemanja odločitev te vladne koalicije in zapiše ravno pri 5. členu, da izjeme od sistemske ureditve ogrožajo pravno varnost in s tem načelo pravne države. In naprej, da bi določanje naložb, s katerimi SDH ne opravlja, lahko ogrozilo namen, določen v drugem odstavku 1. člena Zakona o SDH-1. To je danes natanko tretji zakon ali novela zakona, kjer Zakonodajno-pravna služba prav z istimi besedami opozarja vladajočo koalicijo – s sprejemanjem nesistemskim rešitev v nepodročnih zakonih uvajate v slovenski pravni red še dodatno zmedo in še dodatno nejasnost pravnih podpisov. In največji absurd cele zgodbe je, to dela vladajoča koalicija, ki jo vodi pravnik in ki je svoj pohod na oblast najavljal ravno z bojem zoper takšen način dela. Danes pa že tretjič zapored sprejemamo zakone, ki jih Zakonodajno-pravna služba označuje kot pretnjo sistemskemu pravnemu redu in sistemskemu urejevanju zadev. Druga problematična točka je ravno tista točka, pri kateri je Slovenska demokratska stranka vložila svoj amandma. Očitno gre za popolnoma rokohitrski pristop vladajoče koalicije, ki ima v svojem načrtu odprodajo ene naložbe, 7 milijonov evrov; in je zato pripravljena povoziti vsa svoja načela, ki jih je vključila v koalicijsko pogodbo in ki jih pred kamerami, sicer vse manj aktivno, pa vendarle še vedno zagovarja. Ta želja po odprodaji 7 milijonov naložbe je tako močna, da je bila pripravljena takole čez palec popustiti celo pri skupni vsoti iz 70 na 30, vendar nikakor pri tej naložbi za 7 milijonov evrov. Če bi jaz vaše besede – preden ste bili izvoljeni v ta državni zbor in preden ste zmagali volitve, predvsem to referira na Stranko Mira Cerarja, po novem transparentnem moralno-etičnem delu na ravni vlade – sprejel za suho zlato, bi vaše glasovanje na odboru 7:6, da se o tisti naložbi ne opravi razprava na zaprtem delu seje odbora, potem bi verjel, da boste danes sami od sebe ali pa spoštovana državna sekretarka povedali, za katero naložbo gre. In boste povedali tudi, zakaj je tako pomembno, da se v ZIPro vnese ta izjema, in zakaj je treba mimo sistemske ureditve sprejemati rokohitrske ukrepe. Saj morda nas boste po tem prepričali, morda gre za tako dober posel, da bomo celo mi glasovali za, čeprav močno dvomim. Ampak še enkrat, pridite s temi besedami na dan, povejte, za katero naložbo gre, in ne se potem skrivati za nekimi izrazoslovji, kot je, da bi to zmanjšalo učinkovitost, da bi to onemogočilo hitro odzivanje na trgu. Kajti imate udobno večino, ne nazadnje redno sklicujete izredne seje in posamezno zadevo lahko spravite skozi parlamentarno proceduro tudi v desetih dneh. Ker ste že 89 dni na oblasti, 10 dni pač ni takšna težava, da bi opravičevala skrivanje in prodajo pod mizo, ki se ravno s to novelo Zakona o izvrševanju proračuna napoveduje. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Alenka Bratušek. Izvolite.
Najlepša hvala, spoštovana podpredsednica. Tudi sama sem bila presenečena na Odboru za finance, da nam vladajoča koalicija na zaprti seji, se pravi tam, kjer ni javnosti, ni bila pripravljena povedati, kaj bo z državnim premoženjem, z našim skupnim denarjem delala. To je res skrajno nenavadno. Mislim, da bi bilo prav, da slišimo tudi mnenje poslancev, ne samo državne sekretarke, ampak predvsem mnenje poslancev vladajoče koalicije, zakaj takšna skrivnost. Prav tako sem na odboru povedala, da razumem, da so časi takšni, da je potrebno hitro ukrepanje, če želimo stvari še naprej peljati v pravo smer; tako da nimamo problema s tem, da je določene stvari treba sprejeti na hitro. Ampak nikakor se pa ne moremo strinjati, da mora biti vse tako tajno. Mogoče vi, spoštovani kolegice in kolegi iz koalicije, veste več od nas; prav bi bilo, da tudi nam poveste, zakaj tako. Seveda se bom pa sama danes že drugi dan borila, pa ne drugi dan – že 14 dni se borim s koalicijo, da uspemo preprečiti tihi prevzem Petrola, pa me na žalost bolj malo poslancev v koaliciji sliši. Ko govorimo o državnem premoženju, ste kolegi v koaliciji pravzaprav v nasprotju sami s seboj. Po eni strani govorite, da je državno premoženje pomembno, da je pomembno, kaj se dogaja z našimi gospodarskimi biseri. Ampak to so na žalost samo besede, dejanja kažejo povsem nekaj drugega. Na mizi imate amandma, ki bi vladi – še enkrat poudarjam vladi, ne opoziciji ali pa mogoče Alenki Bratušek, ampak trenutni vladi – omogočil, da prepreči tihi prevzem Petrola. Da prepreči, da nekdo na tiho, na način, kot smo izgubili Istrabenz, Merkur, Mercator, postane lastnik kontrolnega deleža v podjetju. Res težko razumem, da vas moram kot poslanka opozicije prepričevati v to, da ta amandma podprite in dajte vladi, svoji vladi, možnost, da to prepreči. Težko, jaz ne vem, če kdo lahko to razume. In lepo prosim, ne tega amandmaja zavračati z argumenti o sistemskosti oziroma nesistemskosti rešitve. Ker pravzaprav so vsi členi, ki jih boste danes sprejeli v okviru zakona za izvrševanje proračuna, popolnoma nesistemski in tako pravi tudi Zakonodajno-pravna služba. Včeraj me je vaš predsednik Vlade gospod Cerar prepričeval, da tega ne morete podpreti, ker je to nesistemska rešitev. To, bom rekla, je pa kar malo ponižujoče za ta državni zbor in tudi za ljudi, ki nas poslušajo. Vi lahko vse naredite nesistemsko. Če je nujno, bom rekla, se na nek način lahko s tem tudi strinjam; ampak ne nam potem prodajati in zavračati vseh naših stvari z argumentom, da ne gre za sistemske, da gre za rokohitrske rešitve. Če vam je res kaj do državnega premoženja, če vam je res kaj do tega, da ne boste dovolili, da se s Petrolom naredi to, kar se je naredilo z nekaterimi drugimi našimi gospodarskimi biseri, jih bom jaz imenovala, pa danes vemo, kje so – v stečaju. Tisti, ki so pa to peljali, pa več ali manj po zaporih ali vsaj v kazenskih postopkih. Vaša je odgovornost. Naša poslanska skupina ima samo štiri poslance, ne moremo sami sprejeti tega. In še enkrat, vladi Mira Cerarja boste dali pravico in možnost, da to prepreči. Kot sem včeraj povedala predsedniku; po toči zvoniti bo prepozno. In ko se te stvari odvijejo, ne pomagalo ne jokanje ne stokanje, ampak se bo s Petrolom zgodilo to, kar se je zgodilo že z nekaterimi našimi podjetji. Apeliram na vas, da ta amandma podprete in nam pomagate racionalno upravljati z državnim premoženjem. Res je čudno, da vas moram jaz kot opozicijska poslanka to prositi, ampak okej.
Hvala. Besedo ima dr. Franc Križanič.
Hvala lepa. Dve stvari trenutno, in sicer najprej v zvezi s tavanjem sedanje vlade. Sedanja vlada tava pri rasti izvoza, to je prvi podatek, oktobra je izvoz blaga dosegel plus 9 %. 9 % je bil večji, kot je bil preteklo leto. Pri rasti zaposlovanja, 10 tisoč novih delovnih mest je nastalo od septembra lani do septembra letos. Pri upadanju brezposelnosti, že do novembra se kaže, da se ta proces nadaljuje, treba je gledati medletne podatke, ker je sezona močna, za približno 3 tisoč se je zmanjšalo to število. Ker tava vlada? Tava pri izravnavi javnofinančnega ravnotežja. In kje je nastalo to neravnotežje? Pri nesrečnih znižanjih davčnih stopenj – najprej leta 2007, ko je bilo še razumljivo, potem pa še aprila 2012, ko je bilo povsem neresno, da ne rečem otročje; kar je, lahko rečemo, v bran ali v dobro tistim, ki so te stopnje zniževali, to je stopnja dohodnine in davka na profit, po domače davka od dohodka pravnih oseb; je to, da niso pričakovali negativnih posledic na javnofinančno ravnotežje in posledično potem še na recesijo. To, kar sem hotel govoriti, je pa v zvezi s 5. členom, o katerem sedaj teče razprava. Za kakšna razmerja gre? Gre za razmerja, za kredite države, ki so nastali, ko so zapadle garancije, država bi morala poravnati, ker je garantirala v določenih razmerjih. Podjetje je prišlo v stečaj, postalo neplačevito in nelikvidno. Sedaj ima država do tega podjetja zahtevek, ko je poravnala upniku, in to je regresni zahtevek. Vstopila je v položaj tistega upnika. V tem primeru seveda tukaj nima nekega kontrolnega deleža. Podjetje je v velikih težavah, iščejo se partnerji, ki ga bodo postavili nazaj na noge in rešili delovna mesta. V tem okviru se prodaja terjatev skupaj z ostalimi terjatvami v upanju, da bo podjetje z ustreznimi akcijami, tudi države in resornega ministrstva, lahko delovalo naprej. In tu mora imeti vlada določeno fleksibilnost ter določeno samostojnost. In vsaj mi kot koalicijska stranka vladi zaupamo, da bo ravnala kot dober gospodar. Od tod ta podpora tej odločitvi. Ne gre samo za eno terjatev, za neko skrito terjatev, pričakuje se več takšnih zapadlih kreditov, ki so nastali v procesu garantiranja države. To bo država tudi deloma poplačala, kar bo izboljšalo proračunsko sliko. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Andrej Šircelj, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovana državna sekretarka s kolegico, kolegi in kolegice! Zdaj naprej, ker smo že začeli z vprašanjem, kje tava ta vlada. Ta vlada tava v megli in temi. V megli in temi, saj se navsezadnje to kaže skozi predloge zakonov, ki jih predlaga Državnemu zboru. Zakon o spremembah Zakona o izvrševanju proračunov za leti 2014 in 2015 je tipičen primer za to, da ta vlada tava v megli in temi. Pravzaprav niti ne ve, kaj bi, niti nima neke strategije, ki bi jo lahko pokazala vsaj v nekih obrisih, zato tukaj predlagani parcialni ukrepi – parcialni ukrepi od Slovenske akademije znanosti in umetnosti, do ukrepov na področju pokojnin, na področju privatizacije, prodaje terjatev in tako naprej. Jaz sem vesel, če kakšen podatek kaže na to, da gre tej državi bolje in da gre predvsem ljudem bolje. Vendar na drugi strani to vlado čakajo še verjetno neki ukrepi in neke naloge, ki jih bo morala narediti; ne zaradi tega, ker se je zgodila davčna reforma leta 2007, ampak zaradi tega, ker se je od leta 2008 pa naprej, 2009, 2010 in tako naprej, pač trošilo več, kot se je dejansko ustvarilo. In se je pač dolg od leta 2008 do letos povečal iz 8 na 30 milijard. Kako in zakaj ter kje je zdaj dobrobit tega zadolževanja za ljudi? Nikjer ga ni in to je tisto najslabše po mojem osebnem mnenju. Govorimo o zakonu in amandmaju k 5. členu, kjer Slovenska demokratska stranka predlaga, da se zmanjšajo zneski, tako tisti enkratni kot celotni za prodajo posameznih terjatev. Če je znesek prodaje terjatev večji, potem mora vlada priti v državni zbor – in to je bistvo vsega. Najprej je bil tukaj skupni znesek, ki je veljal in ki ga je predlagala Vlada, 70 milijonov in za posamezno terjatev, mislim da, 10 milijonov. Zdaj se je to zmanjšalo na 7 milijonov za posamezno terjatev in 35 milijonov za celotni znesek. Vendar kaj pravzaprav kažejo ti zneski? Kažejo na to, da vlada na eni strani nima programa privatizacije, nima klasifikacije naložb, ne pride v parlament s programom za klasifikacijo naložb za privatizacijo; po drugi strani pa na tih, neviden način, malo manj viden način privatizira in prodaja gospodarstvo. Dejansko se preko prodaje oziroma nakupa terjatev dobi nove lastnike, novi lastniki postavijo nov menedžment, tukaj lahko govorimo tudi o državnih ali paradržavnih deležih; in na ta način dejansko pridemo do tega, da se privatizacija vrši. Veste, to je pesek v oči, seveda ste vi tukaj lahko vsi proti, da Slovenska demokratska stranka zagovarja neko večjo privatizacijo bank in gospodarstva ter tudi večjo vlogo zasebnega sektorja. Ja, pride v parlament, to naredi transparentno in reče, izvolite, o tem smo se pripravljeni dogovarjati. Stranka Mira Cerarja pa to dela potihoma. To dela netransparentno in potihoma se preko teh terjatev vrši privatizacija gospodarstva. In se vrši dejansko to, kar bi se moralo vršiti na transparenten način. Višek vsega tega je, da mi, poslanci in poslanke iz opozicije, nimamo niti pravice vedeti, kdo bo kupil neko posamezno terjatev, ker to preprečijo poslanci Stranke Mira Cerarja; medtem ko se vlada celo strinja in reče, na zaprti seji smo vam pripravljeni povedati, kdo stoji za terjatvijo 7 milijonov. To je rekel državni sekretar Dragonja na seji Odbora za finance in monetarno politiko. Zaprite sejo in vam bomo povedali. Potem je bil sklep o tem, da se glasuje, ali se bo seja zaprla za javnost ali ne. Pač pozicija na čelu s Stranko Mira Cerarja, ki zagovarja etiko, transparentnost, moralo pri poslovanju, enostavno glasuje proti takšnemu sklepu. Kaj skrivate? Kaj skrivate?! In kdo bo imel od tega korist? Povejte, kdo bo imel korist od tega! Tukaj gre za neke zelo čudne posle, da vi dejansko preprečite poslancem, da bi vedeli, katera terjatev se dejansko prodaja. Gospe in gospodje, če je takšen namen in takšno vladanje, ki na eni strani govori o veliki transparentnosti, moralnosti in tako naprej; na drugi strani pa vse dela pod preprogo, skriva podatke, čeprav vlada reče, ja, mi bomo to predlagali, mi povemo, kdo je to; poslanci pa ne. Tukaj zdaj niti ne vem, ali ima vlada večino pri vas, ali nima večine; vi se pač odločate drugače kot državni sekretar, ki je funkcionar Vlade, ki je politično mesto, vi glasujete pač drugače. V redu. Samo tukaj ne več govoriti o transparentnosti in etičnosti, o tem, kako je to nek nov veter in takšne zadeve. Gospe in gospodje, povejte, zakaj je treba skriti neko prodajo terjatev za 7 milijonov in kolikšen je diskont tukaj. Koliko je dejansko vredna taka terjatev? Koliko je diskont? 70%, 60, 50? Tukaj ne gre potem za 7 milijonov, ampak bo verjetno ta terjatev večja. Povejte, za katero podjetje gre. Lahko zaprete sejo pa povejte. Lahko še enkrat skličete sejo Odbora za finance in monetarno politiko. Vse lahko danes naredite, da bi poslovali transparentno; vendar kot kaže – žal ne. V Slovenski demokratski stranki smo vložili amandma, po katerem zmanjšujemo te zneske, in smo predvsem za to, da se privatizacija opravi transparentno in na način, kot ji dejansko pritiče. Da se privatizacija naredi tako, da bomo enostavno v Sloveniji vedeli, kdo bo kupil posamezno podjetje, po kakšnih pogojih, in da se dejansko to tudi naredi. Glede ostalih določb – bom rekel, da gre še za eno hitrost in verjetno tudi za neko šlampasto ravnanje. Glejte, tudi če pogledamo na primer 61. člen, kjer govorimo o določbi, ki se nanaša na to, da morajo biti proračuni dostavljeni Agenciji za javnopravne evidence. Ja, zdaj bomo dve besedi notri dali. Notri bomo dali, da morajo biti bilance stanja državnega proračuna in občinskih proračunov dostavljene Agenciji. Ker manjkata ti dve besedi. Do kdaj? Glejte, spet bodo prišli župani in bodo rekli, saj ne vemo, do kdaj in za katero leto. To je šlampasto. Tako kot je že zdaj, je lahko zakon popolnoma jasen, ampak ker so nekateri župani rekli, aha, katerih proračunov, so se zdaj dodajale neke pojasnjevalne besede in tako naprej. Ampak še vedno ne piše, do kdaj je treba dati Agenciji, za katero leto. Do leta 2060? Pravnoformalno je to seveda spet možno in naslednjič bomo dobili spet nov zakon, bomo spet dobili Zakon o izvrševanju proračuna, kjer bo pa mogoče napisana celo kakšna letnica ter za kateri proračun. Skratka šlamparija – šlamparija vlade Mira Cerarja in verjetno je tu Ministrstvo za finance tisto. Drobna določba, nepomembna, ki bi se jo lahko izvrševalo že danes, pa se ne bo niti danes niti s sprejetim proračunom, ker bodo spet vsi spraševali, do kdaj. Skratka, tako si pač vlada daje delo sama sebi, na ta način krpa luknje; ne pride pa z nekim programom, ne pride z nekimi rešitvami, ki bi dejansko koristile ne le vladi, ampak predvsem državljankam in državljanom.
Hvala. Besedo dajem predstavnici Vlade, državni sekretarki Ministrstva za finance mag. Mateji Vraničar.
Hvala lepa. Spoštovani! Preden se osredotočim na oba predložena amandmaja, mi dovolite nekaj splošnih pojasnil še o drugih določbah zakona, ki so bile omenjene v dosedanjih razpravah, ker jih je preprosto treba omeniti zaradi tega, da je dana vam in tudi javnosti točna informacija. Najprej, kar se tiče letnega dodatka za upokojence in doplačil v zvezi s tem po tem predlogu zakona. Ni točna trditev, da se povečujejo sredstva državnega proračuna za pokojninsko blagajno, ampak zakon izrecno določa, da se sredstva za letni dodatek v višini 19 milijonov zagotavlja s strani Kapitalske družbe, ki ima tako ali tako v skladu z Zakonom o SDH določeno, da mora določena sredstva vsakoletno zagotavljati za financiranje pokojninske blagajne. Nadalje, večkrat je bilo omenjeno mnenje Zakonodajno-pravne službe. Res je obsežno in podrobno; zelo podrobno in natančno razlaga posamezne svoje ugotovitve. In res je, da se nekatere ugotovitve ponavljajo že nekaj let, ampak te iste ugotovitve so bile dane pri čisto vseh vladah, ne glede na to, na katero stran tega državnega zbora danes pogledamo. Hkrati pa velja kljub vsemu poudariti, da vse določbe, ki so vključene v ta predlog zakona, na posreden ali neposreden način vplivajo na prihodkovno in odhodkovno stran državnega proračuna; in trdim, da so pomembne za izvrševanje proračuna tudi v naslednjem letu. Mogoče samo še to, v zvezi s spremembo 61. člena. Če beremo ta odstavek oziroma ta člen izolirano, potem se nam postavi vprašanje, kot ga je postavil poslanec Šircelj. Če pa zraven upoštevamo še vso ostalo zakonodajo, ki točno določa, do kdaj je treba predložiti zaključne račune oziroma letna poročila Ajpesu, potem dvoma v zvezi s tem ni. Naj se zdaj osredotočim na 5. člen predloga zakona, pa se bom najprej osredotočila na obstoječo vsebino predloga zakona, kjer se izpodbijajo rešitve po drugem odstavku predlagane spremembe 39. člena. Najprej bi želela opozoriti, da se ta sprememba nanaša na terjatve in ne na kapitalske naložbe, kar pomeni, da povezovanje te določbe s transparentnostjo privatizacije ni na mestu. Hkrati bi tudi rada opozorila poslanca, da napačno navaja, da naj bi bil prvotni znesek za višino posamične naložbe 10 milijonov evrov – to ne drži. Prvotni predlog, da naj bi posamezna višina terjatve, ki bi jo bilo mogoče prodati, znašala 7 milijonov, je bil od vsega začetka enak. Res pa je, da smo že v razpravi na matičnem odboru povedali, da je zelo težko oceniti, kolikšen bo obseg tovrstnih terjatev, ki bi jih bilo v posameznem koledarskem letu primerno odprodati. Zaradi tega je bil prvotno zastavljen dokaj širok okvir 70 milijonov. Po razpravi smo ugotovili, da lahko v tem trenutku postavimo tudi nižji znesek. Če bi se tekom izvajanja določbe pokazalo, da je mogoče na ta način razpolagati z večjim obsegom terjatev države, bi v bistvu lahko to določbo še popravili. Zakaj je ta določba pomembna? V tem trenutku lahko država svojo terjatev uveljavlja bodisi s sredstvi običajne izvršbe bodisi s konverzijo te terjatve v kapitalski delež. Seveda se ji lahko tudi odpove oziroma jo odpiše, ampak to je zagotovo neprimerno oziroma opcija, ki jo je mogoče uveljaviti samo v izjemnih primerih. Ta določba omogoča državi, da posamično terjatev ne samo uveljavlja v stečajnem postopku, v prisilni poravnavi skozi izvršbo ali jo konvertira v kapitalski delež, ampak da jo tudi odproda. To je v poslovnem svetu normalen način upravljanja s svojimi terjatvami in če ta določba ni sprejeta, država na takšen način ne bo mogla ukrepati. In marsikateremu podjetju, ki je zašlo v težave, tudi zaradi dolga, ki ga ima do države, ne bo mogla z ustreznimi postopki pomagati, da se izvije iz svoje lastne krize in še naprej uspešno posluje, ampak bo treba sodelovati v stečaju takšnega podjetja. Izplen oziroma poplačilo terjatve v stečajnem postopku ali v postopku prisilne izterjave, vemo, da je praviloma pičel. Zaradi tega ocenjujemo, da je primerno, da se vladi omogoči mehanizem, po katerem lahko po eni strani pomaga gospodarskim subjektom, družbam; in po drugi strani zagotovi tudi dodaten priliv s prodajo terjatev, ki bi sicer ostale zelo verjetno v večjem delu nepoplačane. Večinoma gre za terjatve izdanih poroštev ali posojil, predvsem poroštev, v omejenem obsegu pa bi lahko na ta način upravljali tudi s terjatvami iz naslova davčnega dolga. Tukaj obstajajo posebne omejitve, ki jih določa že Zakon o javnih financah. Upoštevaje navedeno predloga amandmaja Poslanske skupine SDS ne morem podpreti. Žal iz razlogov, ki so bili pojasnjeni tudi na Odboru za finance, ne morem podati podrobnejših pojasnil o konkretnih terjatvah, v zvezi s katerimi bi ta instrument lahko pomagal pri njihovem poplačilu. V zvezi z drugim amandmajem Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek pa bi želela opozoriti, da se ta amandma nanaša na konkretno družbo, to je družba Petrol. V obrazložitvi se kot utemeljitev navaja, da je stari Energetski zakon vseboval 56. člen, ki je omejeval oziroma določal, da morajo izvajalci gospodarske javne službe v energetskih dejavnostih imeti v svojih ustanovnih aktih določila, ki dopuščajo pridobitev kontrolnega deleža v osnovnem kapitalu družbe samo s soglasjem vlade. Naj opozorim, da družba Petrol ne opravlja javne gospodarske službe v energetski dejavnosti. Zaradi tega, tudi če bi še obstajala ta določba Energetskega zakona, je v novem Energetskem zakonu za kontrolo oziroma nadzor nad razpolaganjem lastniških deležev v družbi Petrol ne bi mogli uporabiti. Nadalje, ne bo odveč tudi opozorilo, da država v Petrolu res razpolaga s kapitalskim deležem v višini 24,87 %, vendar ta kapitalski delež ne pripada Republiki Sloveniji neposredno, ampak posredno – preko lastništva družb SDH in Kad. Zaradi tega se zastavlja utemeljeno vprašanje, ali lahko mimo določb Zakona o Slovenskem državnem holdingu država oziroma vlada na tak način posega v oblikovanje lastniških struktur in ne nazadnje tudi v razpolaganje s kapitalskimi naložbami posameznikov. Kot pravnici se mi v zvezi s tem pojavi tudi vprašanje, ali je predlagana rešitev skladna z ustavno določbo o svobodi gospodarske pobude in z ustavnimi določbami, ki govorijo o varovanju lastninske pravice. Upoštevaje navedeno predlaganega amandmaja k 5. členu ne morem podpreti. Hvala lepa.
Hvala državni sekretarki. Mag. Andrej Šircelj je želel repliko.
Hvala lepa za repliko. Kot prvo, glede 61. člena in glede, recimo temu, predvsem administrativnih nepomembnosti. Že danes bi lahko vse to vedeli, če bi se dalo, pa zgleda, da ne gre, pa se potem nekaj administrira pa spet na pol. Tukaj je zdaj ta zadeva. Hudo pa je glede transparentnosti, če bi veljalo po vaše, da mora iti proračunski uporabnik gledati pet predpisov zato, da bo dobil datum, če se to ne more v eni zadevi narediti. Ne glede na to, to se samo vidi, po domače povedano kvačkanje, kako se tile predpisi delajo v vladi Mira Cerarja oziroma na Ministrstvu za finance; skratka bolj po polovičarski logiki. Drugo, kar bi rad rekel, spoštovana državna sekretarka, povejte, za katero podjetje gre. Povejte, za katero podjetje gre, pa bo zadeva popolnoma jasna. Za teh 7 milijonov. Že kolega Pogačnik vas je pozval, da transparentno poveste, za katero podjetje gre. Kajti gre točno za eno podjetje, za teh 7 milijonov. Bodite transparentni in povejte. Kako se preko terjatev kupi podjetje – jaz mislim, da to verjetno učijo v drugem, tretjem letniku Ekonomske fakultete, drugače pa imate v vseh časopisih, v vseh analizah narejeno, kako preko neke terjatve postaneš lastnik, ker se ta enostavno ne proda. To, da preko tega ne postane nekdo lastnik, veste, realnost je popolnoma druga. Realnost je popolnoma druga! Preko terjatev se dejansko danes kupi podjetje. Govor o tem, gospa državna sekretarka, da ne gre tukaj za privatizacijo, to je pesek v oči. Pesek v oči! Tukaj gre dejansko za prodajo državnih terjatev, če želite, ki jih bo pač nekdo kupil in s tem seveda tudi poslal delni ali celotni lastnik nekega podjetja. Imamo Družbo za upravljanje terjatev bank, preko katere se menja lastništvo ravno preko terjatev, če že gledamo čisto sistemsko, na kakšen sistem se naredi. Dve, tri transakcije potrebujete, pa se to naredi. Mislim, da na Ministrstvu za finance tudi kdo ve, kako se to dejansko naredi. In tukaj gre za pesek v oči in mislim, da gre za privatizacijo, ki je netransparentna. Jaz nisem proti privatizaciji, samo netransparentna je. O govori ta zadeva.
Hvala. Proceduralno je želel še mag. Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Ponovno se vrtimo kot mačka okoli vrele kaše. Spoštovana državna sekretarka je rekla, da ne more povedati, za katero terjatev gre. Državni sekretar na Odboru za finance je bil na zaprti seji pripravljen razkriti to terjatev, vendar koalicija ni izglasovala zaprte seje. Gre za pomembno zadevo in ne vem, zakaj ne morete podpreti predloga Slovenske demokratske stranke. Mi ne nasprotujemo temu, da država z nekim soglasjem lahko odproda neko terjatev, vendar do določene višine. In kot je že tudi kolega Šircelj povedal, z nakupom terjatev postaneš tudi lastnik podjetja. Tu gre za tiho privatizacijo, ki je vi nočete razkriti. Povejte, ali gre za družbo Elan, ali za katero drugo družbo. V 10 dneh lahko daste takšen predlog v Državni zbor in Državni zbor o tem razpravlja. Ne vem, zakaj se greste takšne skrivalnice. Višina terjatev za 7 milijonov, mislim, da je to kar precejšen znesek. Vemo pa, da je ta terjatev prišla iz nekega poroštva, ki ga je dala država. Zdaj ne vemo, ali je ta terjatev tudi že s kakšnim diskontom, po kakšnih vrednostih bo prodana, lahko bo prodana za manj, ali je ta terjatev že nastala z nekim diskontom. Spoštovana predsedujoča, predlagam, da sejo Državnega zbora prekinemo za pol ure, da se vmes skliče Odbor za finance in monetarno politiko in da na zaprti seji državna sekretarka pove, za katero terjatev gre. In če bomo tu ocenili, da je to tako pomembno, da bi zaradi sanacije in poslovnega prestrukturiranja podjetij neprodaja terjatve lahko pomenila izgubo delovnih mest ali celo kakšne stečajne postopke ali podobno, sem prepričan, da bomo v Slovenski demokratski stranki zadevo podprli, temu ne bomo nasprotovali. Nasprotujemo pa nekim skrivalnicam, ki se jih ta vlada Mira Cerarja gre. Spoštovana podpredsednica, predlagam, da sejo prekinemo, da se skliče Odbor za finance, da se na Odboru za finance pove. Če pa se tega po Poslovniku ne da, ker vidim, da že študirate, kaj boste povedali, po katerem členu mojega predloga ne bo možno dati na glasovanje; pa predlagam, da zapremo sejo Državnega zbora za javnost – to se pa da, saj smo imeli že več takih primerov – in naj se pove, za katero terjatev gre.
Hvala. Se pravi, vi ste predlagali, da Državni zbor skladno s četrtim odstavkom 101. člena obravnava to na zaprti seji, brez navzočnosti javnosti. Izvolite, mag. Pogačnik.
Jaz sem dal uvodni predlog, da sejo prekinemo, da se vmes skliče Odbor za finance in da državna sekretarka na zaprti seji Odbora za finance pove. Vendar ker sem videl, da vi že po Poslovniku gledate, kateri člen mi boste interpretirali, da boste rekli, spoštovani gospod Pogačnik, tega se ne da po tem in tem členu Poslovnika, sem dal še dodatno možnost, da sejo Državnega zbora pri tej točki zapremo za javnost in da se pove. Mislim, da je to možno.
Hvala. Skladno s Poslovnikom – res je, iskala sem določbe, ki napotujejo, kakšno je delo Državnega zbora v zvezi s tem. Če predlagate, da se to obravnava na seji brez navzočnosti javnosti, moramo sejo zapreti za javnost in o tem sprejeti sklep na zaprti seji Državnega zbora. Zato odrejam polurni odmor, do 12.40. Nato bomo o tem odločali na zaprtem delu seje vseh nas, poslank in poslancev, da se seja zapre in da se pogovorimo o tem, kar ste predlagali. Sejo bomo nadaljevali ob 12.40.
Spoštovani kolegice in kolegi, ostali prisotni! Nadaljujemo z razpravo o 5. členu in podanih amandmajihPredloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 Želi še kdo razpravljati? Še je želja za razpravo. Predlagam, da se prijavite. Besedo ima Anja Bah Žibert, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Sámo glasovanje, kateremu smo bili priča, je dokaz dvoličnega ravnanja te koalicije. Pri posameznih zakonih v tem državnem zboru slišimo, da se je treba pogovarjati, treba je razpravljati, morda opraviti še kako širšo razpravo; pri nekaterih drugih pa z nerazumnim hitenjem hitite stran od državljanov in stran od transparentnosti. Ta nesistemski pristop pri reševanju je problem, problem z več vidikov. Prvi je gotovo ta, da nas zanima, kaj se dogaja s temi 7 milijoni, spoštovani. To zanima tako opozicijo kot gotovo tudi državljane. Kaj se dogaja, kaj skrivate? In ni res, da tukaj ne gre za prikrito privatizacijo; seveda gre. Na eni strani se borimo za to, da bo stekla privatizacija na nek transparenten način in bi na ta način seveda pomagali tudi državi, na drugi strani pa prikrivate. In to niso majhni zneski. Spomnite se, kaj ste počeli ob amandmajih Slovenske demokratske stranke, ko smo se pogovarjali o pomoči na popoplavnih področjih. Vse ste zavrnili, češ da premetavamo nek drobiž. Danes govorimo o 7 milijonih, s katerimi boste lahko prikrivali marsikaj. Naslednjič, glede na vaš način dela, oprostite, se ne bom čudila, če bo ta številka morda zamenjana kar z milijardo. Kdo pa vas bo pri čem ustavil?! Ne ustavijo vas pobude o tem, da o tem govorimo, razpravljamo in da vemo, za kaj se gre. In na drugi strani še poudarjam, da ni razloga za hitenje. Manj kot 10 dni potrebujete, da spremenite zakonodajo, manj kot 10 dni. In s tem ko nenehno posegate v ta zakon, tudi onemogočate njegovo izvrševanje – nenehno. Notri ste že vse živo nametali, kar vam paše in kar vam seveda gre po godu. Nesprejemljiv odnos in takšen način dela gotovo ne kaže na tisto, kar ste obljubljali državljanom. In res ne vem, zakaj takšno početje in komu greste v tem primeru na roko. Upam, da bomo slej ko prej državljani to izvedeli.
Hvala. Besedo ima dr. Franc Križanič.
Hvala lepa. Spoštovani! Dva odziva bi imel, in sicer, prvič, uporablja se izraz privatizacija za odprodajo terjatev. Privatizacija je seveda sprememba, transformacija lastništva, ko je lastništvo državno, v privatno. Običajno je vezano tudi na deregulacijo, na tržno samostojnost subjekta, ki se privatizira. V tem primeru se pričakuje učinkovitejše gospodarjenje, ker je subjekt suveren, podjetje je suvereno in bolje išče poslovne priložnosti, se strukturira glede na potrebe na trgu in podobno. To, kar smo kot parlament pozabili preprečiti, je razprodaja. Letališč in Telekomov nihče ne prodaja njihovim konkurentom, ker je jasno, da v sinergijskih procesih jih bodo razgradili, omejili njihove razvojne potenciale, zmanjšali zaposlitvene možnosti in tudi sčasoma zmanjšali raven ponudbe. Vidimo v soseščini, kako se je to zgodilo. To, o čemer pa tu govorimo, je kolaps privatiziranega podjetja, podjetja, ki je bilo privatno in je bilo zadolženo, država je z garantnimi shemami poskušala pomagati ali pa je nekaj časa odložila plačilo davkov; in sedaj se to poravnava, ko je kolaps prišel do izraza. Ta kolaps pač življenje prinaša, to se bo vedno dogajalo. Sedaj se dogaja v nekoliko večjih paketih zaradi garantnih shem, ne zaradi davčnega dolga, in zaradi tega so prišli ti zneski. Ne gre za eno samo podjetje, seveda se pričakuje, da bo več teh podjetij, in pričakuje se, da bo vlada tu našla tako rešitev, da bo ohranjenih čim več delovnih mest in da bodo ohranjena podjetja. Mi kot koalicijska stranka zaupamo vladi, da bo te rešitve našla. Drugo, odzval bi se na mnenje cenjene gospe državne sekretarke o Petrolu. Petrol je seveda po svoji naravi infrastrukturna družba, je pomemben lastnik skladišč naftnih derivatov v Sloveniji – Sermina. Tole tako ponujati naokoli kot pravico do privatne lastnine – pravica je, vendar v razpršeni družbi, ne da ga prevzame bog ve kdo. Poleg tega je lastnik Geoplina. Geoplin je lastnik plinovodov, in to kontrolni lastnik. Poleg tega s svojo ponudbo tekočih goriv ali naftnih derivatov, kakor hočete, pokriva pomemben del slovenskega trga in tudi tu se vzpostavlja kontrola. Pomembno je, da to podjetje ostane neodvisno in da ima tudi transparentno razpršeno lastništvo in da je država notri sicer manjšinski lastnik, tako kot je, da pa podjetje ostane táko. Da je zakonska regulacija taka že bila, ni nobenega dvoma, drugače bi ga že prevzeli. Ne si delati utvar, je na jedilnem listu, ker je to pač, če rečem v narekovaju, tovarna denarja. Videli ste, kako se je podjetje rešilo potem, ko je v obdobju tiste nesrečne vlade 2004–2008 prišlo do neracionalnega gospodarjenja, predragih nakupov delnic Istrabenza; pa je podjetje lahko izdalo obveznice in izplavalo iz težav. Nobeno drugo ali pa redka so podjetja, ki bi se rešila iz takih velikih minusov, kot je takrat zapadlo po določenih postopkih, ki seveda niso bili v čast temu podjetju. Jaz apeliram, da se tukaj vendarle vzpostavi, da se država postavi za to podjetje in da zagotovi njegovo nadaljnjo suverenost, da ne bo prevzeto. Kakšen amandma naj bi to bil, mi pa ni jasno. Kar so mi dali iz Zavezništva Alenke Bratušek, je nekaj o črpanju evropskih sredstev. Ne vem, ali so ga naše službe spregledale. Jaz ne vem, o čem bomo v tej zvezi danes glasovali. Vsekakor pa bi se strinjal, da koalicija oziroma da tudi širše podpremo, da se ta člen, ki preprečuje prevzem Petrola, zagotavlja njegovo razpršeno lastništvo in prodajo potem v okviru razpršenega lastništva, vrne.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Anže Logar, izvolite.
Hvala, predsedujoči. Jaz sem bil neprijetno razočaran nad odzivom spoštovane državne sekretarke, ko je poslance podučevala o dveh izpostavljenih temah; najprej o nesistemskosti vključevanja vseh možnih rešitev v zakon o izvrševanju proračuna in potem o tem 5. členu, ki postaja očitno vedno bolj zloglasni člen netransparentnosti vlade Mira Cerarja. Gospa državna sekretarka je vključevanje vseh možnih predlogov v ZIPro utemeljevala približno s tem, da so vse vlade pred časom že tovrstne ukrepe dajale notri v zakon o izvrševanju proračuna. Ampak ob tem je pozabila navesti, da je od zadnjih štirih vlad bila spoštovana državna sekretarka Vraničarjeva državna sekretarka v treh vladah na Ministrstvu za finance, kar pomeni, da je s tem svojim argumentom govorila o svojem nespametnem početju v preteklosti in de je s tem svojim nesistemskim početjem v hierarhiji, na vrhu Ministrstva za finance oziroma tik pod vrhom vzpostavljala že od nekdaj očitno to prakso, ki jo kani nadaljevati. Kar se tiče 5. člena, očitno je kolegu Križaniču zadeva jasna, za katero podjetje gre. Očitno ve, da gre za štiri terjatve. Če ste znižali vrednost skupnega zneska s 70 milijonov na 30 milijonov, hkrati pa naredili vse, da ohranite vrednost enkratne odprodaje na 7 milijonih, pomeni, da imate v načrtu štiri podjetja, štiri prodaje terjatev v vrednosti do 7 milijonov; torej skupno 28 milijonov in nekaj drobiža. Je pa rahlo podcenjujoče s strani državne sekretarke, ko razlaga o tem, da gre za ukrep, ki je nujen. Dejala je, da država drugače ne bo mogla ukrepati in brez ustreznih ukrepov ne bo mogla pomagati gospodarstvu oziroma posameznim subjektom, da bodo preživeli na trgu. Očitno gre za neko epohalno odkritje, ki je bilo omogočeno šele z vlado Mira Cerarja, da prej takšnih rešitev ni bilo in da je moral na čelo vlade priti ravno moralni teolog in pravnik, da so lahko takšni ukrepi – kljub temu da so v nasprotju z nekim zdravorazumskim pogledom na pravno ureditev in kljub temu da na njih opozarja Zakonodajno-pravna služba – očitno postali edini pravi ukrepi za reševanje podjetij. Kot razumem državno sekretarko, so bila vsa dosedanja prizadevanja vseh vlad neuspešna in so podjetja propadala ravno zaradi tega, ker tovrstnih ukrepov ni bilo. Ampak, pozor – terjatve! Tu je glavno vprašanje, po kateri diskontni stopnji boste te terjatve prodajali; morda od prijateljev po boljši, od kakšnih drugih pa po bolj verodostojni. In kdo bo tisti, ki bo to preverjal? Če bi bili mi, poslanci, tisti, ki bi lahko odločali o tem, bi imeli s tem državljanke in državljani močno zagotovilo, da je vsaj v pogledu diskontnih stopenj zagotovljena ustrezna transparentnost. Ker se pa tovrstne odločitve skrivajo za domnevno edinimi možnimi ukrepi, ki dopuščajo vladi, da rešuje posamezne gospodarske subjekte, se pa ne morem izogniti mnenju, da je tovrstno ukrepanje oziroma sprejemanje tovrstnih ukrepov ali odločitev bolj namenjeno temu, da se še kakšnemu podjetniku, gospodarskemu subjektu, kakšni terjatvi, ki pripada recimo pomembnim vplivnim posameznikom, ki so bili že aktualni za vladajočo koalicijo, omogoči osebno ali podjetniško preživetje v prihodnje. Nerazumljivo je, da poslanci koalicije na tem mestu glasujejo za to, da se z nečim ne seznanijo; da glasujejo za to, da bodo nevedni v prihodnje. Da glasujejo za to, da jim ni treba vedeti, katere terjatve se bo prodalo. Oprostite, pa saj so nas volivke in volivci izvolili zato, da smo skrbniki zakonitega izvajanja politike Vlade Republike Slovenije. Ne zaradi tega, da smo nevedni in da ne vemo, kaj vlada sprejema. 28 poslancev je tistih, ki želijo biti informirani, in očitno 45 je tistih, ki jim je čisto vseeno, kaj se dogaja s terjatvami, ki so v lasti Republike Slovenije. In če je državni sekretar v Kabinetu predsednika Vlade pripravljen povedati, zakaj vsaj poslanci Stranke Mira Cerarja, ki prisegate na najvišje moralno-etične standarde, samostojno pristajate – no, ne vem, če samostojno, morda vam je kdo to naročil –, ampak v brk vsega pristajate na to, da ne veste. Verjetno je to možno zato, ker je bilo glasovanje opravljeno tajno, brez javnosti. Ampak povejte še enkrat, javite se k besedi! Tamle vidim, da ima Stranka Mira Cerarja še vedno celoten čas za podajanje svojih stališč na razpolago. Vstanite, povejte, "mene pa ne zanima, kam gre 7 milijonov", povejte! Recite to slovenski javnosti. Recite, da vam je popolnoma vseeno, na kakšen način, po kakšni diskontni stopnji vlada prodaja svoje terjatve. Povejte! Ali boste zopet trdili, da vladi zaupate, da dela dobro, da ste ji dali svoj mandat; hkrati pa se potem, ko bodo prišli računi in ko bo kje objavljeno, za koga je šlo, sprenevedali, da tega pa res niste vedeli. Danes imate možnost, da od vlade zahtevate, da vam pove, kam gre 7 milijonov. Z ministrstva za finance očitno ne želijo povedati. Državni sekretar v Kabinetu predsednika Vlade je pripravljen povedati, vendarle za zaprtimi vrati. Kolega Križanič očitno ve, ker je že napovedal, da gre za več podjetij, pa tudi ne želi povedati. In potem pričakujete, da naj bo opozicija konstruktivna in podpre predloge Vlade Republike Slovenije. To, kar danes spremljamo, je obrat za 180 stopinj obljube, ki je zapisana v koalicijski pogodbi, in obljube, s katero ste šli na volitve leta 2014. Dan za dnem, z vsakim predlogom, z vsako novelo, z vsako nesistemsko rešitvijo kršite ravno tista načela, ki ste jih postavljali na piedestal nove moralno-etične doktrine Stranke Mira Cerarja. Če je za poslance Stranke Mira Cerarja to popolnoma normalen način poslovanja, glede na to, da ste ustanovljeni šele 120 dni, v redu; ampak kaj pa za ostale koalicijske partnerje. Tudi vi z veseljem sprejemate doktrino o želji po nevednosti?! Opravljajte poslanski poklic tako, vrtajte, sporočite in omogočite, da bo slovenska javnost vedela o vseh načrtih Vlade Republike Slovenije, kajti le potem bo lahko tudi realno ocenila delo te vlade. In dokler v tem državnem zboru ne bo želja vseh 90 poslancev po transparentnem delu vlade, torej ne glede na to, si naš, vaš, toliko časa bomo imeli v Sloveniji negativno konotacijo o politiki, ker očitno po vaši doktrini – ker gre za našo stvar, ne želim vedeti. V Slovenski demokratski stranki še enkrat pozivamo, podprite amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka. Vladi daje ravno proste roke za hitre ukrepe, vlada ima ustrezno koalicijsko večino za hitro sprejemanje pri posameznih rešitvah. Kolegi so omenili, 10 dni pa boste sprejeli; slovenska javnost pa bo dobila ustrezno informacijo. Še enkrat, danes pričakujem, da bomo poslanci in slovenska javnost izvedeli, za katero podjetje gre, komu, katera terjatev za 7 milijonov evrov je tista, ki jo želite prodati. Če vam je kaj za transparentno delovanje vlade in če si želite ohraniti kaj kredibilnosti izpred predvolilnega časa, bomo to danes seveda slišali. Hvala.
Hvala lepa. Replika, izvolite, gospod Križanič.
Spoštovani! Repetitio mater studiorum est, se pravi ponavljanje ne škodi. Gre za unovčevanje terjatev, ki jih je država pridobila – to so ti veliki zneski – ki jih je država pridobila preko različnih garantnih shem. In ko je bila garancija unovčena, je dobila potem terjatev do podjetja. Tako podjetje je seveda nelikvidno, je v težavah in pred stečajem. Tukaj ne gre za nikakršne postopke lastniškega prestrukturiranja, ampak poizkuse reševanja teh podjetij, iskanja rešitev. Tu moramo dati vladi kot izvršni oblasti in njenim organom možnost, da najdejo rešitve in rešijo čim več delovnih mest, kot se jih da. To ni ta DUTB, ki je prevzel zdrava podjetja, ki so jih banke vzele kot garancijo za te nesrečne dolgove finančnih holdingov – in največjega med njimi, ga ne bom omenil, ker bo potem replika name. To sem hotel povedati.
Hvala lepa. Preden nadaljujemo, samo obveščam, spoštovani poslanci in poslanke, da je Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek poslala nov, spremenjen amandma k 5. členu. Besedo ima gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, državna sekretarka, državni sekretar! Državni zbor je nadzorni organ vlade. Kako naj jaz tukaj na zadnjem sedežu državnega zbora, na sedežu številka 90, nadziram delo vlade, ko pa ne vem, kaj naj nadziram. Kaj je teh 7 milijonov, o katerih toliko govorimo na Odboru za finance in danes tu. In ko smo dobili zagotovilo na Odboru za finance, da bo stvar pojasnjena na zaprti seji, in potem ni bilo to možno. To so elementi, ki dejansko ne zbujajo, ne povečujejo zaupanja do vlade. Jaz bi rad tej vladi maksimalno zaupal, ampak dajmo se zmeniti, da igramo na odprte karte. Izgleda, da drugi okrog parlamenta in okrog vlade več vedo, kot mi poslanci oziroma morda bolj točno, poslanci opozicije. Ta moja razprava ni neka kaprica, je zgolj rezultat študija poročila Zakonodajno-pravne službe, ki je res skrbno pripravila svoje mnenje o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015. In to je naša služba, služba te hiše, Zakonodajno-pravna služba, ki nam pomaga, da delamo, da sprejemamo boljše zakone. Res je, da smo velikokrat do te službe, do priporočil, do teh mnenj arogantni in zamahnemo z roko, rinemo z glavo skozi zid in imamo slabo zakonodajo. Če bi bolj upoštevali delo teh naših sodelavk in sodelavcev v Zakonodajno-pravni službi, bi bila zagotovo naša zakonodaja boljša. In kaj pravi to poročilo? O tem še danes tukaj nismo govorili. Kaj pravi Zakonodajno-pravna služba o 5. členu novele zakona oziroma o 39. členu originalnega zakona. Pravi naslednje. Tudi v novem drugem odstavku 39. člena, torej originalnega zakona, oziroma 5. člena novele zakona bi bilo treba natančno določiti, za izjemo od katerih določb zakonov gre. Sklepati je mogoče, da gre zgolj za izjemo od ureditve po Zakonu o javnih financah, ki ureja prodajo finančnega premoženja. Zato se zastavlja tudi vprašanje, kakšne pravne posledice ima določba, po kateri v letni program prodaje finančnega premoženja države za proračunski obdobji 2014 in 2015 ni treba vključiti posamičnih terjatev Republike Slovenije do višine 7 milijonov evrov, pri čemer skupni obseg vseh terjatev posameznega leta, ki ne bodo vključene v letni program prodaje finančnega premoženja države, ne sme presegati 70 milijonov evrov. Denimo, ali se bo sledilo drugim določbam v zvezi s prodajo finančnega premoženja, ki jih določa Zakon o javnih financah. In še naprej. Namen oblikovanja takšnega programa, ki ga vlada v skladu s prvim odstavkom 80.č člena Zakona o javnih financah, skupaj s predlogom proračuna, predloži Državnemu zboru v sprejem, je namreč prav usmerjanje politike prodaje finančnega premoženja. Zato bi bilo treba to izjemo, upoštevaje višino terjatev in možno izpostavljenost večjega števila posameznih terjatev do 7 milijonov evrov, ki sicer ne presegajo 70 milijonov evrov, do enega dolžnika, dodatno pojasniti oziroma to izjemno dopolniti z dodatnimi merili. Tako Zakonodajno-pravna služba. Zato je smiselno in sem prepričan, da so prav na podlagi tega kolegi iz SDS predlagali ta amandma k 5. členu, drugi odstavek, ki je seveda vreden pozornosti, temeljite razprave oziroma odgovorov na vsa vprašanja, ki se tukaj generirajo. Mi, Poslanska skupina Nove Slovenije, bomo ta amandma tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Je še kakšna želja po razpravi glede 5. člena? Prosim, če se prijavite. Dr. Trček, izvolite.
Hvala za besedo. Kolegi iz opozicije so že povedali večino tega, kar je bilo za reči o celi zadevi. Prej mi je nekoliko časa zmanjkalo. Vrnil se bom na začetek te materije. Naša pravna služba pravi tudi, da gre za brcanje neke materije v ta zakon, ki se ureja v drugih zakonih, kar sem že prej omenjal. Skratka, ponavljal se bom. Imamo sklic parlamenta, v katerem je, lahko rečem, najmočnejši pravniški lobi, težko bom rekel pravniška elita; in sočasno imamo neko zakonodajo, ki gre naprej v smeri, ne morem drugega reči kot napol zmazkov, kar opozarja naša hišna služba. Tega se ne upošteva. Kolega Horvat je rekel, da jih imamo dostikrat kot neke sitnobe, ampak skrajni čas bi bil, da jih že upoštevamo, ker drugače se lahko vprašamo, komu odgovarja ta in takšna zakonodaja, ko bomo nekaj malo reševali tu, nekaj bomo reševali tam – in na koncu bomo imeli še bolj čudno zakonodajo, če se blago izrazim. Če se vrnem k samem 5. členu. Združena levica, enako kot celotna opozicija, bo podprla ta predlog amandmaja SDS. Dodal bi še to, pol milijona je v Sloveniji ogromno denarja. Jaz včasih novinarjem rečem, pa me vedno izrežejo ven, milijon je ogromno denarja, ko govorimo v tej bajti, konkretno v tej veliki dvorani. Navsezadnje, 10 tisoč evrov je ogromno denarja, ker gre za neko delo nekoga, ki je mogoče sedaj brezposeln. Jaz sam prihajam iz Maribora. Ko sem na nekem portalu gledal tiste diskontne stopnje ob prenosu terjatev na slabo banko, je bilo moje prvo vprašanje, kdo spet brije norca iz nas. Kateri krog privatizacije je zopet v igri? Približno vsi vemo, za kateri projekt gre tukaj. Večina nas ve, kaj se skriva za temi 7 milijoni. Večina ve, da na dilah te firme ne smuča več Tina Maze, če sem lahko toliko direkten. In sedaj se delamo tu malo kretenčke, ne morem drugega reči. Zelo nas moti v Združeni levici tudi to, da bomo neko zakonodajo sedaj spreminjali na osnovi posamičnih primerov. Dobro, včasih se zgodi primer, kot zapornik poslanec Janez Janša, in se mora iti nekaj spreminjati. Ampak energetsko zakonodajo bomo spreminjali zaradi lobiranja okoli nekega enega in edinega konkretnega podjetja. Tu ne bomo zaprli seje, ne bomo izvedeli, za kaj gre zaradi nekega drugega podjetja. Mislim, čakajte, ali se vi delate norca iz večine nas v opoziciji? Ali se delate norca iz ljudstva? Veste, navsezadnje ljudje niso tako neumni, kot si pogosto politiki domišljajo, in Slovenke in Slovenci niso zlate ribice ter tudi tisti, ki imamo mogoče kakšno drugačno etnogenezo. Imamo nek dolgoročni spomin. Jaz sedaj ne vem, vsi smo brali ta poslovnik, da smo se to napiflali, ampak jaz upam, da ste si poslanke in poslanci tudi prebrali, kaj so naloge Državnega zbora. Upam, da si bo tudi publika, ki to spremlja tukaj, pogledala na našem portalu in prebrala; ker mi se moramo tudi začeti učiti parlamentarizma. Danes sem imel nek pogovor z novinarko. Mi smo seveda skrbniki javnih blagajn in to početje danes in to preglasovanje, ko kolega Han reče, "aha, bi vas še bolj povozili, če bi kolegica Ksenja glasovala …" Imam še pol minute, pa se bom tukaj ustavil, komentar ni pomemben, to ni več črni humor, to je harakiri. Hvala.
Hvala lepa. Če ni več posebne potrebe po razpravi, potem prehajamo na razpravo o 12. členu, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, dva amandmaja. Želi kdo razpravljati? Pričenjam s prijavo. Izvolite, gospa Anja Bah Žibert.
Hvala lepa, predsedujoči. V uvodu ene od poslanskih skupin, konkretno s strani Desusa, smo poslušali, kako dobro in kako veliko napora je bilo vloženega v ta predlog zakona, tudi zato, da se je šibkejšim upokojencem omogočil letni dodatek. Veste, pesek v oči. Pa veste zakaj? Če bi dejansko naredili toliko napora in bi res lahko verjeli tem vašim besedam, spoštovana koalicija, potem podprite amandma, oba amandmaja, ki jih predlaga Slovenska demokratska stranka. Gre namreč za dvoje; gre za odpravljanje privilegiranja bivšega predsednika države; imamo namreč predsednika države, ki je privilegiran, in tega nihče v tej državi ne želi slišati oziroma spremeniti. Danes, koalicija, imate to možnost. Spoštovani kolegice in kolegi, imamo tudi privilegirane bivše poslance, tudi to vas ne moti. In veste, skupaj se tukaj nabere kar lep denar. Težko boste to zanikali in še težje boste rekli, da ta denar ni potreben kje drugje. Vsi poznate tudi odločbo Ustavnega sodišča in dejansko bi bilo prav, da če že danes sprejemamo nekatere res neumne in povsem netransparentne ukrepe, da podprete tega, ki dejansko lahko spremeni tisto najpomembnejše. Nihče v tej državi zaradi svoje funkcije, ki jo je nekoč opravljal, ne more biti privilegiran. Ne Milan Kučan, ne Spomenka Hribar in ne še kdo drug.
Predstavnica ministrstva, gospa Vraničar, izvolite [[…]] [[oglašanje iz ozadja]] Replika? Potem se pa opravičujem, izvolite Uroš Prikl [[…]] [[oglašanje iz dvorane]]
Hvala lepa, podpredsednik [[…]]
Oprostite, niste razpravljali [[…]]
Desus je bil tukaj direktno pozvan in se mi zdi, da je korektno [[…]]
Ne, ni, ni, oprostite. Gospa Vraničar, izvolite.
V zvezi z vloženima amandmajema bi rada opozorila, da 12. člen, ki uvaja 71.a člen zakona, v originalu ne posega v individualne pravice članov Slovenske akademije znanosti in umetnosti, ampak omejuje transfer iz državnega proračuna Slovenski akademiji znanosti in umetnosti za te namene. Kolikšna nagrada bo članom pripadala, je odvisno od pravil SAZU in tudi od drugih virov sredstev, ki jih bodo porabili za ta namen. V nasprotju s tem obstoječim predlogom 12. člena pa oba amandmaja, ki jih predlaga Poslanska skupina SDS, posegata v individualne pravice posameznikov, ki jih naslavljata. Ob tem bi rada opozorila predvsem na določbo oziroma na predlog amandmaja, ki se nanaša na pokojnine, odmerjene na podlagi 39. člena Zakona o poslancih. V zvezi s tem bi želela opozoriti na odločbo Ustavnega sodišča, ki je v zvezi z odločanjem glede ustavnosti posameznih določb Zakona za uravnoteženje javnih financ opozorilo, da ne smemo pri tovrstnem krčenju naslavljati zgolj ene kategorije oziroma ene skupine posameznikov, ki pridobijo določeno pravico – v tem primeru pravico do pokojnine, ki ni utemeljena v plačanih prispevkih. Ustavno sodišče je v svoji obrazložitvi izrecno poudarilo, da zakonodajalec ne sme brez utemeljene obrazložitve posegati zgolj v posamezno kategorijo pokojnin. Ugotavljam, da v tem primeru predlaganega amandmaja temu pogoju ni zadoščeno, zaradi tega ocenjujem, da bi bil sprejeti amandma lahko v nasprotju z Ustavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o predloženih amandmajih? Ne. Hvala lepa. Če nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora odločali danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam 7.b točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAPOSLITVENI REHABILITACIJI IN ZAPOSLOVANJU INVALIDOV. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, ministrici za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti gospe dr. Anji Kopač Mrak. Izvolite.
Hvala, spoštovani podpredsednik, drage poslanke in poslanci; se opravičujem. Pred vami je sprememba ZZRZI, torej Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov. Ključna sprememba zakona je, da se postavi omejitev. Vsi veste, da imamo v Sloveniji 141 invalidskih podjetij, ki zaposlujejo približno 6 tisoč neinvalidov in 6 tisoč invalidov, torej skupaj približno 12 tisoč zaposlenih, in da imajo glede na določbe zakona tista invalidska podjetja, ki zaposlujejo vsaj 50 % invalidov, pravico, da dobijo povrnjene socialne prispevke, ki jih plačajo za invalidne delavce ter tiste neinvalide. Na letni ravni to znaša približno med 38 in 40 milijoni. V zvezi s tem se pojavljajo tudi določena vprašanja, o najbolj racionalni rabi teh sredstev. Zato smo se odločili skupaj na vladi, da postavimo omejitev višine plač, do katere velja za delavce neinvalide v invalidskih podjetjih oprostitev plačila prispevkov za socialno varnost. Ta meja je postavljena na trikratnik minimalne plače, ki znaša v tem trenutku, ker se bo usklajevala z rastjo minimalne plače, 2 tisoč 367 evrov. Poudariti je treba, da seveda to ne pomeni omejitve višine plač, ki se izplačuje za neinvalide v invalidskih podjetjih; postavlja se samo meja, do koder za neinvalide v invalidskih podjetjih država plača prispevke za socialno varnost. In dejansko bodo po novi ureditvi, če bo potrjena, invalidska podjetja za te delavce morala plačati razliko med to 2 tisoč 367 evri in višjo morebitno vsoto – razliko v višini socialnih prispevkov. Druga sprememba pa se nanaša na poročanje, ker morajo invalidska podjetja o teh subvencijah, ki jih dobijo, poročati v skladu s pravili državnih pomoči. Posamezni členi določajo tudi poenostavitve v zvezi s tem poročanjem. Toliko, hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno. Besedo dajem predsedniku gospodu Urošu Priklu. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana ministrica! Na kratko želim predstaviti poročilo k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval predlog omenjenega zakona, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada; s predlogom za obravnavo in sprejetje predloga zakona po nujnem postopku, ki ga je Kolegij tudi potrdil. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja, predstavnica Zakonodajno-pravne službe, predstavnica Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, predstavniki Zavoda invalidskih podjetij Slovenije in Nacionalnega sveta invalidskih organizacij Slovenije ter predstavnica Kabineta predsednika Vlade. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom in zakonodajno-tehničnega vidika in k nekaterim členom podala tudi pripombe. Odbor je prejel tudi mnenje Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki podpira predlagane ukrepe. Komisija je kljub izraženi splošni podpori predlogu zakona v razpravi opozorila na nekatere problematične oziroma odprte točke ter posledice predlaganih rešitev. Na podlagi prakse delovanja invalidskih podjetij ugotavlja, da je že ukrep iz leta 2011, s katerim so se zaostrili pogoji za pridobitev državnih pomoči v obliki oprostitve plačila prispevkov najmanj 50 % zaposlenih invalidov, od invalidskih podjetij terjal precejšnje napore pri doseganju novopostavljenih kriterijev; zdaj pa se pogoje njihovega poslovanja ponovno spreminja. Odbor je prejel tudi predlog za zavrnitev predloga zakona od Zavoda invalidskih podjetij Slovenije in Nacionalnega sveta invalidskih organizacij, ki sta ga na seji odbora predstavila njuna predstavnika. Poudarjajo, da bo ukrep različno prizadel posamezna invalidska podjetja, najbolj pa tista, ki zaposlujejo bolj usposobljeno delovno silo in uporabljajo boljšo tehnologijo. V poslovniškem roku s strani predlagateljev ni bilo vloženih amandmajev, so pa bili na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe predlagani nekateri predlogi za amandmaje odbora, ki jih je odbor sprejel kot svoje amandmaje. Predstavnik predlagatelja je na kratko predstavil predlog zakona. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je povedala, da so v pisnem mnenju opozorili na nekatere nedoslednosti v predlogu zakona, ob tem pa je poudarila, da so bile s predlogi amandmajev odbora le-te v pretežni meri tudi odpravljene. V krajši razpravi je bilo s strani razpravljavcev izpostavljeno stališče, da se predlog zakona podpre, da pa se v nadaljevanju razmisli tudi o olajšavah za delovna mesta za delavce neinvalide, ki neposredno delajo z invalidi. Predstavnika Zavoda invalidskih podjetij Slovenije in Nacionalnega sveta invalidskih organizacij sta predlogu zakona sicer nasprotovala iz že navedenih razlogov v njunem predlogu za zavrnitev zakona. Odbor je sprejel predlog zakona vključno z amandmaji, seveda ob predpostavki, da se o predlagani materiji v prihodnosti razmisli in se sprejmejo take rešitve, ki bodo v korist in v interesu vseh vpletenih. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Irena Grošelj Košnik bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki ministrstva! Pri Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov gre za manjše spremembe. Glavna sprememba se nanaša na oprostitev plačila prispevkov delodajalca za neinvalidne delavce v invalidskih podjetjih, kar je povzročilo kar nekaj nasprotovanj pri nekaterih invalidskih organizacijah. Tu bi izpostavili, da so v invalidskih podjetjih plače zaposlenih neinvalidnih delavcev običajno precej višje od plač zaposlenih invalidov. V Sloveniji je 141 invalidskih podjetij, v katerih je zaposlenih okoli 6 tisoč delavcev neinvalidov. Invalidska podjetja z vsaj polovico zaposlenih invalidov in tista z vsaj tretjino težjih invalidov so oproščena plačila prispevkov za socialno varnost tudi za neinvalide. Predlog zakona določa najvišjo plačo dela neinvalidov, do katere so še naprej oproščena plačila prispevkov za socialno varnost in mejo postavlja na trikratnik minimalne plače, kar trenutno znaša 2 tisoč 367 evrov. Torej se plačajo prispevki le za razliko med dejansko izplačano plačo in tem trikratnikom. Pomembno je še, da ta predlog poenostavlja postopke poročanja o uporabi državnih pomoči, odpravlja administrativne ovire glede načina uveljavljanja pravic pri skladu, ki že sedaj posluje elektronsko, delodajalci pa so se na tak sistem poslovanja navadili. V predlogu zakona je tudi določba, ki posrednim uporabnikom državnega proračuna ne omogoča uveljavljanja oprostitev plačil prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za zaposlene invalide nad predpisano kvoto. Ti so imeli težave pri porabi teh sredstev, ki jo predpisuje evropska uredba zaradi prepovedi dvojnega financiranja. Tako menimo, da predlog zakona ne bo posegel v politiko zaposlovanja večine strokovnega kadra za delo z invalidi ter izvajanja razvojnih nalog v invalidskih podjetjih. Zato tudi menimo, da negativnih učinkov na poslovanje invalidskih podjetij ne bo imel. Predlog zakona v Poslanski skupini Stranke Mira Cerarja podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Andrej Čuš bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.,
Spoštovani, spoštovane, spoštovana gospa ministrica! Pred nami je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov, ki ga je Vlada Republike Slovenije vložila v zakonodajno proceduro po nujnem postopku in iz sistema invalidskih podjetij jemlje približno 3 milijone evrov; torej približno eno desetino tistega, kar bo za finančno konsolidacijo prispeval celotni javni sektor. Uvodoma ugotavljamo, da Vlada Republike Slovenije ni predlagala prilagoditev obstoječega zakona z uredbo Evropske komisije, ki na novo definira kvote zaposljivosti invalidov, in sicer tako, da določa minimalno 30-odstotno zaposlenost invalidov in ne 50-odstotno zaposlenost invalidov, s katero je Pahorjeva vlada leta 2011 obremenila invalidska podjetja. Prav tako nova uredba Evropske unije odpravlja omejitve za nakup objektov in opreme za invalidska podjetja, s čimer bistveno izboljšuje pogoje delovanja za zaposlitev invalidov. V Poslanski skupini SDS bi pričakovali, da bi koalicija vzela 3 milijone evrov sistemu invalidskih podjetij vsaj ob sočasni implementaciji določb nove uredbe Evropske unije, s čimer bi pomembno razbremenila invalidska podjetja in tako pripomogla k bolj učinkovitemu zaposlovanju invalidov. Temu seveda ni tako. Koalicija s tem zakonom sicer določa mejo za oprostitev plačila prispevkov samo za zaposlene neinvalide v invalidskih podjetjih, vendar pa to pomeni zmanjšanje sredstev tudi za zaposlovanje invalidov samih. Po pojasnilih predstavnikov invalidskih podjetij na Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide se ti prispevki obračunajo posebej in ostanejo namenjeni za zaposlovanje invalidov. Pred nami je torej predlog zakona, ki vsebuje rešitev za dodatno obremenjevanje invalidskih podjetij v finančnem smislu in v smislu dodane vrednosti, saj je ukrep usmerjen proti tistim zaposlenim v invalidskih podjetjih, ki predstavljajo dodano vrednost v smislu zaposlovanja visoko kvalificiranega kadra, od katerega zaposleni invalidi v invalidskih podjetjih pridobivajo delovne izkušnje in ki invalidskim podjetjem ustvarjajo dodano vrednost. Izračuni Zavoda invalidskih podjetij Slovenije kažejo, da ob upoštevanju vseh dejavnikov država na mesec nameni na zaposlenega invalida le 27,49 evrov, kar je bistveno premalo v primerjavi z zneski, ki bi jih država dajala za teiste nezaposlene invalide preko socialnih transferjev. Predlog zakona s strani leve politične opcije predstavlja v roku štirih let že drugi zakon, ki neutemeljeno, brez jasnega cilja in neodgovorno obremenjuje invalidska podjetja. Predlog zakona ni usklajen s socialnimi partnerji; vlada ni imela niti resnega namena, da bi z invalidskimi podjetji našla skupni cilj; z razliko od javnega sektorja. Spoštovane, spoštovani, glede na vse navedeno predloga zakona v Poslanski skupini SDS zagotovo ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Jana Jenko bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Vsem skupaj ponovno lep pozdrav! Ključni vsebini spremembe Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov sta omejitev oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost zaposlenih neinvalidov v invalidskih podjetjih na trikratnik minimalne plače, kar znese oprostitev v višini 2 tisoč 367 evrov na zaposlenega neinvalida; ter omogočanje izvajanja uredbe Evropske komisije, ki se nanaša na državne pomoči, s čimer se poenostavi postopek poročanja o porabi državnih pomoči s področja invalidske politike preko že obstoječega elektronskega sistema poslovanja Javnega jamstvenega, preživninskega in invalidskega sklada Republike Slovenije. V Republiki Sloveniji je bilo konec leta 2013 140 invalidskih podjetij, ki so zaposlovala približno 11 tisoč delavcev; od tega približno polovica, 5 tisoč 500, pa je neinvalidov. Torej je na vsakega zaposlenega invalida zaposlen en neinvalid. Po podatkih invalidskih podjetij je povprečje vseh najvišjih izplačanih plač invalidov v invalidskih podjetjih v letu 2011 znašalo približno tisoč 980 evrov bruto, povprečje najvišjih plač neinvalidov pa približno 4 tisoč 70 evrov bruto. Naj ob teh podatkih še omenim, da invalidska podjetja prejemajo tudi druge državne pomoči, na primer za kritje stroškov prilagoditve prostorov invalidom, za kritje stroškov zaposlitve osebja za čas, ki ga porabi osebje samo za pomoč invalidom, za kritje stroškov graditve poslovnih prostorov, kjer bodo zaposleni invalidi, in še nekaj takšnih pomoči. V Poslanski skupini Desus predlagan ukrep države razumemo kot sprejemljiv in potreben. Upravičen oziroma potreben je predvsem zaradi cilja izpolnjevanja fiskalnih ciljev državnega proračuna, saj je potrebno varčevati na vseh segmentih državne porabe. Poslanke in poslanci Poslanske skupine Desus bomo zakon večinsko podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Marija Bačič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana ministrica, državna sekretarja, poslanke in poslanci! Pred nami je novela Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov. Javnofinančna slika Slovenije, ki nam daje že dlje časa, ne kaže nič lepega, od nas terja iskanje rezerv, ki bodo pripomogle k stabilizaciji javnih financ. Eden takšnih ukrepov je tudi omejitev plačila prispevkov neinvalidom invalidskih podjetij na trikratnik minimalne plače. Gre torej za prihranek v višini 3 milijonov evrov. Naj povzamem, za kaj gre. Zakon določa, da so invalidska podjetja z najmanj 50 % zaposlenih invalidov in tista, ki imajo od 40 do 50 % zaposlenih težjih invalidov, oproščena plačila prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, zdravstveno varstvo in zdravstveno zavarovanje ter starševsko varstvo za vse zaposlene, torej poleg invalidov tudi za neinvalide. S tem ukrepom ne posegamo v pravice in položaj zaposlenih invalidov. Zanje se ne spremeni nič, saj za invalide še naprej veljajo oprostitve plačila prispevkov tako delodajalcev kot tudi delojemalcev. V postopku obravnave predloga zakona smo poslanci na mizo dobili tudi nasprotna stališča, ki so nas želela prepričati, da bo to vplivalo na poslabšanje položaja invalidov. Korektno je, da zaradi razjasnitve zavajajočih navedb, ki se pojavljajo v javnosti, še enkrat po domače povemo, zakaj gre. Prvič, dejstvo je, da imajo v večini invalidskih podjetij neinvalidi višje plače kot invalidi. Drugič, delodajalec bo po uveljavitvi zakona plačal prispevke za neinvalide, pa še to le za tiste, katerih plača presega 2 tisoč 367,45 evrov bruto. K temu je treba dodati še, da delodajalec za zaposlenega neinvalida ne bo plačal polnih prispevkov, kar pomeni, da delna olajšava, če temu lahko tako rečemo, ostaja tudi za delavce neinvalide. Delodajalec bo torej moral plačati prispevke delodajalca kot tudi delojemalca za vse neinvalide delavce, katerih plača je višja od že omenjenega zneska. Če povzamem. Omejujemo torej plačevaje prispevkov za vse neinvalide v invalidskih podjetjih in s tem ukrepom bomo v proračunu prihranili 3 milijone evrov. Zavedamo se, da noben ukrep, ki posega v neke pravice, ni zaželen in da ne bo pospremljen z odobravanjem; pa vendar to ne pomeni, da ni potreben. Upamo samo, da se bodo vsi ukrepi, ki jih sedaj sprejemamo, izkazali za upravičene ter se bo stanje v državi čim prej stabiliziralo in normaliziralo. Zaradi navedenega bomo Socialni demokrati predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček bo predstavil stališče Poslanske skupine Združene levice.
Hvala za besedo, predsedujoči. Pozdravljena, ministrica, kolegice in kolegi! Najprej bom rekel, da besede invalid ne maram, ker je beseda 19. stoletja; moti me celo, da je še vedno zapisana v slovenski ustavi. Upam, da se bo to v doglednem času spremenilo; ampak da se bomo razumeli, jo bom, žal izjemoma, uporabljal tokrat v stališču poslanske skupine. Vlada predlaga, da se oprostitev plačila prispevkov za delavce neinvalide omeji na plače, ki so manjše od trikratnika povprečne bruto plače. Ta ukrep je seveda na prvi pogled socialno pravičen, če pa ga bolj natančno pogledamo, je vsaka podobnost s socialno pravičnostjo naključna. V resnici je ukrep socialno nepravičen in zanj tudi ni nobenih utemeljenih javnofinančnih razlogov. Oprostitev plačila prispevkov delodajalca ne koristi zaposlenim z visokimi plačami, ampak invalidskem podjetju. Z vidika invalidskega podjetja je popolnoma vseeno, katerega davka je oproščeno; pomembno je, da se zmanjšajo odhodki teh podjetij, ki po produktivnosti težko tekmujejo z običajnimi podjetji. Z državno pomočjo je omogočena zaposlitev delavcev, ki v običajnih podjetjih ne bi mogli dobiti zaposlitve in so ena od najbolj ranljivih skupin na trgu dela. Vlada je v odgovoru Državnemu svetu navedla, da bodo invalidska podjetja, ki uporabljajo zahtevnejše tehnologije, zaradi predlaganega ukrepa izgubila okrog 10 % sedanje državne pomoči. Veliko invalidskih podjetij že tako posluje na meji rentabilnosti. Zavod invalidskih podjetij je izračunal, da bi invalidska podjetja brez državne pomoči poslovala z visoko izgubo oziroma sploh ne bi več poslovala. Če vlado motijo plače delavcev neinvalidov v invalidskem podjetju, potem bi morala predlagati kakšen ukrep, ki bi kompenziral izgubljeno pomoč. Takega ukrepa vlada seveda ne predlaga. Če vlado moti, da so, citiram, "plače delavcev neinvalidov precej višje od plač zaposlenih invalidov", konec citata, potem naj določi višjo minimalno plačo za delavce invalide. Niti tega vlada ne predlaga, ampak raje skupaj z Evropsko komisijo in Gospodarsko zbornico pritiska na znižanje vseh minimalnih plač. Ukrep, ki škoduje invalidskim podjetjem, ni bil predlagan pomotoma. Za vlado vprašanje zaposlovanja invalidov preprosto ni prioriteta in ga je pripravljena žrtvovati za doseganje maastrichtskih kriterijev. Pred mesecem je večina v tem zboru sprejela rebalans proračuna za letošnje leto, v katerem je na primer izdatke za obrambo povečala za 1,7 %, hkrati pa jih je zmanjšala na postavkah, na kontih Podpora zaposlovanju in rehabilitaciji invalidov ter izenačevanje možnosti za invalide. Invalidska podjetja so pomemben člen pri preprečevanju socialne izključenosti. Delež delavcev invalidov med zaposlenimi v invalidskih podjetjih se je med letoma 2008 in 2013 povečal za več kot 5 odstotnih točk, tako da je danes že skoraj 51 % zaposlenih v invalidskih podjetjih delavcev invalidov. To so podjetja, kjer se mora gospodarska funkcija podrediti socialni, zato je zmanjševanje pomoči nedopustno. Vlada se je zavestno odločila za varčevanje pri najšibkejših, namesto da bi javnofinančni primanjkljaj obvladovala s socialno pravičnimi ukrepi. Proračunski predlog, ki ga je potrdila Evropska komisija, je poln protisocialno naravnanih ukrepov. Vlada je pripravljena poslabšati položaj ranljivih skupin za nekaj milijonov prihranka, ki so večinoma previsoko ocenjeni. Ali ne vidite, da s takimi ukrepi ne boste dosegli treh odstotkov primanjkljaja. Rešitev za naše javne finance je jasna in jo pozna vsak, ki se je malo poglobil v davčno statistiko. Rezervo imamo pri prihodkih o davku na premoženje in kapital. Združena levica seveda ne bo podprla nobenega ukrepa, zaradi katerega bi se poslabšal položaj že tako hendikepiranih delavcev, oziroma da boste lažje razumeli – delavcev invalidov. Ker imam še malo časa, kako že gre. Iz Afganistana bomo privlekli sedem kamionov, to nas bo stalo 350 tisoč evrov, vzdrževanje teh kamionov bo stalo v dveh, treh letih pol tega prihranka za invalide. Prosim vas lepo!
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije - krščanskih demokratov.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, spoštovani kolegice in kolegi! Krščanski demokrati se čudimo, da je na prednostni listi ukrepov za doseganje fiskalnih ciljev proračuna ravno ukrep, ki prinaša spremembo oziroma odpravo oprostitve plačila prispevkov za socialno varnost, zdravstveno, pokojninsko zavarovanje zaposlenim neinvalidom v invalidskih podjetjih. Naše mnenje sta le še potrdili odklonilni mnenji Zavoda invalidskih podjetij Slovenije in Nacionalnega sveta invalidskih organizacij Slovenije. Obe organizaciji opozarjata predlagatelje, da bo predlagani ukrep prizadel celotna invalidska podjetja, kljub temu da se bo obveza plačevanja prispevkov za socialno zavarovanje v teh podjetjih uvedla zgolj za zaposlene neinvalide. Vsakdo, ki je vsaj enkrat prebral bilanco podjetja, to natančno razume. Invalidska podjetja težje vzdržujejo konkurenčnost, kljub temu pa so v težkih kriznih časih večinoma, hvala bogu, dobro preživela. Ker so spremembe v ureditvi gospodarskega okolja prepogoste, gospodarstveniki opozarjajo tudi na nemogoče strateško dolgoročno načrtovanje razvoja teh podjetij. Nesprejemljivo je, da vlada začenja varčevati z ukrepom, ki bo prizadel eno izmed najbolj ranljivih skupin na trgu dela, to je invalide. V invalidskih podjetjih je zaposlenih več kot 5 tisoč invalidov oziroma približno polovica vseh zaposlenih v teh podjetjih so invalidi. Še bolj, da ne rečem, sramotno pa je, da vlada zmanjšuje podporo zaposlovanju invalidov ravno v mesecu decembru, saj 3. decembra praznujemo mednarodni dan invalidov pod geslom Gradimo skupaj Evropo brez ovir. Vlada pa postavlja nove ovire. V besedilu predloga zakona pogrešamo podatke o stanju na področju zaposlovanja invalidov pred sprejemom zakona leta 2004 in po njem do danes. Šele na osnovi teh podatkov bi lahko dobro ocenili predlagane spremembe in se odgovorno odločili o podpori novele. V Poslanski skupini Nove Slovenije pričakujemo, da bo vlada pripravila časovno in vsebinsko usklajen predlog sprememb predpisov iz liste ukrepov za izpolnitev fiskalnih ciljev državnega proračuna za leto 2015. Ni sprejemljivo, gospe in gospodje, da zakoni kar kapljajo v parlament. Na navedenem seznamu je večje število zakonov, ki bi morali biti sprejeti še v tem mesecu, zato je neprimerno, strokovno in politično neprimerno, da Vlada najprej pošlje zakon, s katerim naj bi privarčevali manj kot 1 % potrebnih sredstev. Krščanski demokrati predlagane novele ne bomo podprli.
Hvala lepa. Gospa mag. Mirjam Bon Klanjšček bo predstavila stališče Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek.
Spoštovani! Veljavni zakon o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov določa, da so invalidska podjetja oproščena plačila prispevkov za socialno varnost za zaposlene invalide. Za invalidska podjetja z najmanj 50 % zaposlenih invalidov in za invalidska podjetja, ki imajo 40–50 % zaposlenih težjih invalidov, pa velja oprostitev plačila prispevkov za vse zaposlene, torej tudi za neinvalide. V Poslanski skupini Zavezništvo Alenke Bratušek ugotavljamo, da po predlagani noveli zakona invalidi ne bodo v ničemer na slabšem. Spremembe prinašajo posledice le za zaposlene neinvalide, ki imajo plačo višjo od 2 tisoč 367 evrov bruto. Za te bodo morala invalidska podjetja plačati prispevke za socialno varnost v višini razlike med 2 tisoč 367 evrov do njihove dejanske plače, kar pomeni, da so s predlagano novelo zajeti le režijski delavci in poslovodstvo teh podjetij, katerih delo ni povezano z neposrednim delom z invalidi in prilagajanjem delovnih obveznosti njihovi invalidnosti. Predlagano rešitev v poslanski skupini podpiramo, saj menimo, da je trenutna ureditev, po kateri so do plačila prispevkov upravičeni vsi delavci neinvalidi, neustrezna. Kljub temu pa Zavezništvo Alenke Bratušek od vlade pričakuje, da bo na podlagi razprave na seji matičnega delovnega telesa v prihodnje razmislila, ali ne bi oprostila plačevanja prispevkov tudi za tiste delavce neinvalide, ki opravljajo delo z invalidi in izvajajo naloge, ki so vezane na dejansko omogočanje dela, kot je na primer prilagajanje delovnega prostora, delovnih procesov in drugo. V nasprotnem primeru je moč pričakovati, da bodo podjetja njihovo število zmanjševala in s tem se bodo povezane razmere za delo invalidov poslabšale. Sicer pa velja na splošno opozoriti, da bo predlog zakona učinkoval predvsem na invalidska podjetja, ki so manj delovno intenzivna v svojih delovnih procesih, oziroma tista, ki na zaposlenega ustvarjajo večjo dodano vrednost, kar pomeni, da so bolj produktivna in tehnološko napredna. Država torej upa, da bodo ta lažje prenesla izgubo 3 milijonov evrov, kolikor znašajo ocenjene finančne posledice predloga zakona. S tem zakonom bomo v prihodnje preprečili tudi številne zlorabe in anomalije, ko so podjetja ustanavljala hčerinska invalidska podjetja, preko katerih so popravljala bilance matičnih podjetij in preko katerih so si vodilni obračunavali prispevke za socialno varnost, ki jih matična podjetja zaposlenim niso plačevala. Ne glede na slednje pa velja vseeno opozoriti, da obstajajo razlike med delovanjem invalidskih podjetij, ki nastopajo samostojno, ter invalidskimi podjetji, kjer gre za tako imenovana hčerinska podjetja. Hčerinska podjetja so zaradi povezav z obvladujočim podjetjem v boljšem položaju kot tista invalidska podjetja, ki na trgu delujejo samostojno in so razmeram na trgu bolj izpostavljena. Zato bi za slednja veljalo razmisliti o primernosti sedanjega koncepta pridobitev državnih pomoči. Vsekakor pa bomo v Zavezništvu Alenke Bratušek novelo zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. Dva vložena amandmaja imamo in najprej dam v razpravo 2. člen in amandma koalicijskih poslancev. Želi kdo razpravljati? Predstavnica Vlade, gospa ministrica dr. Anja Kopač Mrak, izvolite.
Hvala za besedo. Pred vami sta dva amandmaja, kjer gre za čistopis glede na mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora. Si bom pa ob tem členu, ki pomembno naslavlja vprašanja vsebine zakona, vzela čas še za nekaj pojasnitev, da ne bo ostalo neodgovorjeno. Kolega iz Poslanke skupine SDS je odprl vprašanje Uredbe o skupinskih izjemah, torej pravilo Evropske unije, ki govori o tem, zakaj in kakšni so pogoji za porabo sredstev podjetij, kjer gre za državno pomoč; in tam se govori o 30 %. Ne govorimo o invalidskih podjetjih, govorimo o katerem koli podjetju, ki lahko sredstva porabi za ta in ta, točno določene namene, ker so to pravila. Govorimo o razdelitvi sredstev, o porabi sredstev. Ta zakon pa govori o viru državnih pomoči – in to je unikum v Evropi – vir za to državno pomoč predstavlja oprostitev prispevkov za socialno varnost. Še ena pomembna stvar je, ko govorimo o odstotkih. Status invalida je določen v našem zakonu, tako da status invalidskega podjetja imaš lahko, če imaš 40 % invalidov. V tem primeru, če imaš samo 40 % zaposlenih invalidov, si oproščen plačila socialno varstvenih prispevkov samo za zaposlene invalide. Če pa imaš vsaj 50 % zaposlenih invalidov, pa ta oprostitev velja za vse zaposlene v invalidskem podjetju. Bilo je tudi omenjeno, da s tem grobo posegamo v možnosti zaposlovanja invalidov, morda vseeno en takšen podatek, da imamo 6 tisoč zaposlenih ljudi invalidov v invalidskih podjetjih, medtem ko imamo v Sloveniji celotno zaposlenih 30 tisoč invalidov. Tako da postavimo malce a propos stvari. Morda še ena informacija, rečeno je bilo, da je tudi ta zakon nastal brez kakršnega koli usklajevanja s socialnimi partnerji. To ne drži. 6. 11. sem sprejela predstavnike Zavoda invalidskih podjetij Slovenije, na njihov predlog je bila tudi spremenjena ta višina. Najprej bi bil predlog 2,5-kratnik minimalne plače, v pogovoru z njimi smo poskušali najti kompromisno rešitev, tako da je pred vami sedaj. Tudi vlada je sprejela predlog, da govorimo o trikratniku minimalne plače, da so oproščeni vsi plačila socialnih prispevkov do bruto zneska v višini trikratnika minimalne plače, ki znaša 2 tisoč 367 evrov. Pred tem sestankom je bil ta predlog 2,5-kratnik in je znašal tam okoli tisoč 972 evrov bruto. Torej ni res, da se nismo usklajevali, smo se pogovarjali, ni pa prišlo do soglasja s strani predstavnikov Zveze invalidskih podjetij. Na žalost je kar nekaj zgodb, s katerimi ste bili tudi vi in celotna slovenska javnost preko medijev seznanjena, o zlorabah v invalidskih podjetjih. In na tem mestu jaz ne želim izpostavljati slabih praks v invalidskih podjetjih ali kakor koli črniti ugled invalidskih podjetij. Vendar tudi to ostaja in eden teh ukrepov, ko postavimo mejo za plačilo prispevkov, pri čemer pa nikakor ne posegamo v višino plač neinvalidov v invalidskih podjetjih, tudi na nek način naslavljamo problematične prakse, ki so se pojavljale v našem prostoru in so bile medijsko izpostavljene. Nikakor pa ministrstvo ali vlada nista želela s tem predlogom poseči v možnosti zaposlovanja invalidov, okrniti te možnosti ali kakor koli slabšati položaja invalidov v invalidskih podjetjih. Hvala.
Hvala lepa. Za besedo je prosila gospa Anja Bah Žibert, izvolite.
Hvala lepa za besedo. K razpravi me je spodbudil zadnji odgovor, pojasnilo ministrice same. Dejstvo je, da je Zakonodajno-pravna služba povedala o tem predlogu mnogo več. Vi ste upoštevali enega od tehničnih elementov in to popravili, imate pa štiri strani pomanjkljivosti tega zakona. Štiri strani, spoštovana ministrica! In da ta zakon še kako posega v delo invalidov, priča tudi zadeva, ki smo jo dobili s strani Nacionalnega sveta invalidskih organizacij Slovenije. Pravijo, da se bodo stvari korenito spremenile, tudi zato, ker smo sedaj kot država bili glede zaposlovanja invalidov uspešni. S tem predlogom bomo še tam, kjer smo v okviru Evropske unije dosegali dobre rezultate – dobre rezultate, ko gre za primerjavo z invalidi in neinvalidi na trgu dela, v samem vrhu smo bili, spoštovani. Bili smo med državami, kot so Nemčija, Luksemburg, Avstrija in Italija. Gre namreč ravno tudi zato, ker smo bili nekako uspešni pri zakonodaji invalidskih podjetij in tudi kot sami. Danes s tem posegom v zakon obračamo to na glavo. Da je temu tako, nas je opozoril Zavod invalidskih podjetij Slovenije. Res je, da se je ministrica 6. 11. z njimi sestala; upam, da ni bil to samo en sestanek, ampak do dogovora ni prišlo. Dejstvo je tudi, da so sami v svojem dopisu – mislim, da ste ga prejeli tudi vsi ostali poslanke in poslanci – jasno navedli, da gre pri trditvi, da se zmanjšujejo samo ekonomske olajšave za plače neinvalidov, za zavajanje; ker se vsi odstopljeni prispevki v invalidskih podjetjih obračunavajo kot strošek poslovanja na trgu itn. Torej ni res, da se tukaj s tem posegom, ki ga želite prikazati kot samo to, da gre za ukrep za tiste neinvalide, ki so v podjetjih; gre za poseg v celotni sistem. To, kar ste, ministrica, povedali, kako pozitivne številke imamo glede zaposlovanja invalidov, boste videli, da se bo zaradi tega učinka to spremenilo. Opozarjajo nas na to številni in menim, da takšno hitenje za 3 milijone ni upravičeno. Tudi zato ne, ker smo ravno pri prejšnji točki sprejeli sklep o terjatvah, ki jih bomo pač prodajali za 7 milijonov, ne da bi kdorkoli karkoli dobro vedel, za kaj gre, kam bodo šle in kdo bo. Veste, kaj mi je najbolj hudo, da sem ravno sedaj v pošti dobila čestitko Zveze društva slepih in slabovidnih Slovenije. Srečno 2015 nam želijo. Jaz jim lahko odgovorim – Srečno tudi vam!, ampak ta koalicija vam za začetek leta jemlje 3 milijone evrov. Zamislimo se, spoštovani kolegice in kolegi, ali res ni moč najti kje drugje. Ali res ni moč priškrtniti kje drugje? Verjamem in prepričana sem, da je mogoče. Da je mogoče in da pustimo še tisto, kar je dobro urejenega in očitno uspešnega v primerjavi z drugimi državami, na miru. Raje se učimo iz teh primerov.
Hvala lepa. Želite še razpravo? Prosim za prijavo. Gospod Ivan Hršak, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovana ministrica, spoštovani kolegice in kolegi! Sem koalicijski poslanec, vendar tega predloga ne bom podprl. Zakaj? Prihajam iz takega invalidskega podjetja, prihajam iz enega večjih in uspešnejših invalidskih podjetij v Sloveniji in vem, kako pravzaprav ta podjetja delujejo. Poglejte naš primer. S 33 zaposlenimi smo začeli svoje delo. Ravno na podlagi teh odstopanih sredstev, ki jih ni bilo treba plačevati, se je podjetje širilo in zaposlovalo. Prišli smo v nekem momentu do najvišje številke, 171. To je za Zasavje, od koder prihajam, fenomenalna številka. Mi smo šestkrat povečali začetno stanje. Zdaj je nekje okrog 150, malo čez 150 zaposlenih, kar je seveda še super številka in zaposlenost glede na zasavsko problematiko pomanjkanja teh delovnih mest in se ne morem strinjati, da je to zmanjšanje prispevkov, se pravi za neinvalide, 100 % na trikratnik minimalne plače. Zdaj pravite, to velja samo za neinvalide, ne za invalide kot invalide. ¸ To seveda ne drži, ker ta sredstva boste odvzeli invalidskemu podjetju in ta sredstva so del kompletnega proračuna ali kakorkoli, s katerim deluje to podjetje. To bo vsekakor pustilo posledice pri nadaljnjem uspešnem delu teh invalidskih podjetij. Glejte, ta sredstva so seveda namenska, ta sredstva se ne morejo uporabljati za plače neinvalidov, lahko se samo za zaposlovanje usposabljanja teh invalidov, se pravi dodatna zaposlovanja, za posodabljanje in kupovanje opreme, na kateri bodo ti invalidi in neinvalidi seveda delali, in tudi za delovne pogoje, se pravi objekte, v katerih bodo ta dela izvajali. Slišali smo, da je 142 invalidskih podjetij v Sloveniji in da je približno polovica, mogoče malo manj kot polovica zaposlenih, invalidov in da bodo tu na podlagi tega sigurno negativne posledice za ta podjetja. Ministrica je omenila tudi nekatere ugotovljene zlorabe. Ja, lahko da je prišlo tudi do zlorab v nekaterih podjetjih, vendar v Sloveniji, jaz sem v Državnem zboru že predhodno povedal, da se država najlažje [[…]]Bom rekel, če se nekje ugotovijo zlorabe, država ne ukrepa pri tistih, ki zakonska določila kršijo – se pravi, da je treba sankcionirati tiste –, in je najlažje, da spreminjamo zakonodajo in udarimo po glavi vse, tudi tiste, ki dobro delajo, uspešno delajo. S tem načinom se ne morem strinjati. Tako te spremembe zakona absolutno ne bom podprl iz teh razlogov, kot sem jih navedel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem gospe Jelki Godec.
Najlepša hvala, predsedujoči. Glede na to, kar je povedal kolega pred mano, sem skoraj ostala brez besed oziroma ker bo moja razprava šla v popolnoma isti smeri. Namreč, tudi sama poznam invalidska podjetja in se ne morem strinjati s tem, da bomo v bistvu odvzeli tukaj neinvalidom in ne bomo prizadeli invalidov. Glejte, tudi v vaših razpravah oziroma predstavitvi mnenj poslanskih skupin ste zelo poudarjali to, da gre za neinvalide in da imajo visoke plače. To je bilo tako poudarjeno, da v bistvu ni bilo preslišano tudi ne s strani nas, poslušalcev, in tistih, ki poslušajo preko televizijskih ekranov. Želeli ste povedati torej, da ima nekdo visoke plače in da mu boste zdaj vzeli en del te plače. Ne, ne boste mu odvzeli. Plačo bo imel takšno, kot jo ima, vzeli pa boste denar invalidskim organizacijam. Tako kot je povedal kolega, denar, ki se dobi iz javnih sredstev za invalidske organizacije, je namenski denar – gre za usposabljanje, potem za izobraževanje, za širjenje podjetij in tako naprej in ne gre torej za poplačilo plač ali karkoli drugega. Poudarjati visoke plače, odvzem neinvalidom, je zavajanje javnosti. Tisti, ki poznate invalidske organizacije oziroma ki ste kdaj zaposlovali invalide, točno veste, da je ta denar namenski in da se mora na posebnem kontu voditi, na posebnem stroškovnem mestu, da se pregledujejo tudi, da so inšpekcije in da pridejo pregledat, kam ste dali ta denar in da ga ne morate kar tako nekam dati. Če vi vzamete ta denar, v bistvu vzamete denar invalidski organizaciji, vzamete denar za razvoj, za izobraževanje invalidov, za dodatna zaposlovanja, za razvoj tega podjetja. Res je tudi, da prihaja do nepravilnosti v invalidskih organizacijah, tudi se to izkorišča, s tem se strinjamo verjetno vsi. Tudi pri nas v poslanski skupini smo imeli o tem debato, torej: ja ali ne. Ampak, zakaj potem ne ukrepamo tam, kjer prihaja do nepravilnost? Ne! Mi bomo zdaj lepo udarili točno po tistih invalidskih organizacijah, ki so uspešne, ki uspešno koristijo ta javna sredstva, ki namensko koristijo javna sredstva. Tisti, ki pa to izkoriščajo, bodo pa še naprej izkoriščali, verjemite mi. Ker so zelo dobri v tem. Da bi pa enkrat sistemsko ali pa z inšpekcijo tam reševali – tam pa ne! Tam pa pustimo še naprej, da se še naprej bogatijo na račun invalidov, jemljemo pa javna sredstva. Tako vsekakor stojim za tem, to je tudi moja obrazložitev glasu, da tega zakona oziroma spremembe definitivno ne bom podprla. Hvala.
Hvala lepa. Še en krog prijavljenih? Izvolite se prijaviti. Gospod Anže Logar, izvolite.
Hvala, predsedujoči! Danes imam občutek, ko poslušam predstavnike Vlade tukaj, v Državnem zboru, da imajo občutek, da smo priča seji, ki je zaprta za javnost. Drugače si ne znam predstavljati izjav vladnih predstavnikov, ko govorijo, da so se s posameznimi deležniki za posamezen zakonski predlog oziroma novelacijo uskladili predhodno. Prej smo imeli tak primer pri enem drugem zakonu, zdaj imamo pa pri spreminjanju podlag zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov. Vsak od nas je prejel dve pismi dveh pomembnih organizacij, kjer obe referirata na to, da naj poslanci ne podpremo teh predlaganih sprememb, ker se s temi predlaganimi spremembami zajema v njihovo osnovno dejavnost. Kolega poslanec Desusa je na osebni izkušnji predstavil problematiko, ki jo danes obravnavamo. In prej, kot je kolegica Godec že poudarila, ste vseskozi poudarjali, da ne gre za invalide, torej da ne bodo prizadeti invalidi, da imajo ti visoke plače in hkrati še dodajate, da nekateri predstavniki, vidnejši predstavniki invalidskih organizacij so v sodnih ali pa preiskovalnih postopkih. Ampak, poglejte, iste tri karakteristike najdete pri slovenskih bančnikih – niso invalidi, imajo visoke plače in so v posameznih preiskovalnih postopkih. Zakaj tam ne režete plač? V slovenske banke smo zmetali 3,6 milijarde evrov, tukaj govorimo o treh milijonih. Če boste strgali po tri milijone, bo znesek, ki smo ga dali za banke, tukaj pred nas prišlo še tisoč dvesto takšnih predlogov. Vlado pozivam, ne se hecati na hrbtih najbolj tistih, ki se borijo za vsakdanje preživetje, in pripravite sistemske rešitve za tiste, ki imajo, ne pa na plečih tistih, ki nimajo. Hvala.
Mag. Anže Logar, hvala lepa. Torej, sklepam, da smo to razpravo opravili. Prehajam na 7. člen in amandma koalicijskih strank. Želi kdo razpravljati? Nihče. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmaju oziroma o amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje odločali danes v okviru glasovanj. S tem prekinjam 2. točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBI ZAKONA O INTERVENTNIH UKREPIH NA PODROČJU TRGA DELA IN STARŠEVSKEGA VARSTVA, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade dr. Anji Kopač Mrak.
Spoštovani podpredsednik, drage poslanke in poslanci! Pred vami je predlog za podaljšanje interventnega zakona, ki je bil sprejet v lanskem letu, mislim, da maja, in eden izmed ukrepov velja do konca letošnjega leta. To je pomemben ukrep, ki se je izkazal v tem obdobju kot tak; da dajemo možnost, da delodajalca, ki zaposli mlado brezposelno osebo, staro do 30 let, če je ta prijavljena na zavodu za zaposlovanje vsaj 3 mesece in če to mlado osebo zaposli za nedoločen čas, oprostimo plačila socialnih prispevkov za dvoletno obdobje. Od novembra lanskega leta, ko je zakon stopil s tem delom v veljavo, do septembra je bilo okoli 3 tisoč zaposlenih mladih v okviru tega ukrepa. Ta ukrep je približno 2 tisoč delodajalcev uveljavilo. Pomembno je zaradi tega, ker s tem ukrepom spodbujamo zaposlovanje za nedoločen čas in znižujemo stroške zaposlitve in, kot sem rekla že pri študentskem delu, dejansko zdaj, če pogledamo pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas z vidika stroška, ki ga ima delodajalec za tako zaposlitev, mislim, da znaša okoli 53 ali 54 %, medtem ko je študentsko delo bolj obremenjeno. Torej, z vidika stroškov delodajalec ne bi imel več razloga, da se poslužuje študentskega dela – z vidika stroškov govorim; seveda je fleksibilnost študentskega dela bistveno drugačna kot pogodbe za nedoločen čas, ampak vseeno, to je pomemben spodbujevalec zaposlovanja mladih za nedoločen čas. S tem pa naslavljamo tudi enega izmed večjih problemov na slovenskem trgu dela, kjer imamo delež zaposlitev za določen čas, če pogledamo, kako se starostno razporedijo, ugotovimo, da so te zaposlitve za določen čas predvsem mladi iskalci prve zaposlitve. Torej, s tem ukrepom želimo spodbuditi ne samo zaposlovanja mladih, ampak tudi zaposlovanje mladih za nedoločen čas. Tudi ta ukrep je del jamstev za mlade, to je dokument, ki je bil sprejet v lanskem letu. Zanimivo je morda – tule imam nekaj podatkov še o tem, kateri od teh mladih so se zaposlovali po tem zakonu. Večina starostne strukture je bilo med 25. in 30. letom. Torej, 73 % je teh, ki so se zaposlili na podlagi tega ukrepa do sedaj in so stari od 25 do 30 let, in samo 27 % je tistih od 15 do 24 let. Pri čemer ti podatki ponovno kažejo, da je v Sloveniji predvsem problem mladih brezposelnih v starosti od 25 do 30 let, zaradi česar smo tudi z ukrepom Jamstvo za mlade kot ene izmed izjem znotraj Evropske unije naslovili mlade do 30. leta, medtem ko večina drugih evropskih držav naslavlja mlade od 15. do 24. leta. Upam, da bo ta zakon s tem enoletnim podaljšanjem tega ukrepa dobil podporo z vaše strani. Hvala.
Gospa ministrica, hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku gospodu Urošu Priklu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, ministrica! Dovolite, da predstavim kratko poročilo k Predlogu zakona o spremembi Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembi Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva, ki ga je Državnemu zboru predložila Vlada s predlogom za obravnavo in sprejetje predloga zakona po nujnem postopku, ki ga je Kolegij predsednika Državnega zbora tudi potrdil. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja, predstavnica Zakonodajno-pravne službe ter predstavnica Državnega sveta. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika in napovedala, da bo v sodelovanju s predlagateljem pred objavo predloga zakona v Uradnem listu opravila manjšo korekcijo redakcijskega značaja. Odbor je prejel tudi mnenje Komisiije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide, ki ga podpira predlagane ukrepe, pri tem pa izraža upanje, da za mlade, ki so ali še bodo zaposleni na njegovi podlagi, pomeni to trajno rešitev, torej ohranitev zaposlitve za nedoločen čas tudi po preteku izteka subvencionirane zaposlitve, to je 24 mesecev. Predstavnik predlagatelja je na kratko predstavil predlagane spremembe. V krajši razpravi, ki je sledila predlogu zakona, je bilo izpostavljeno stališče, da so ukrepi dobri in jih velja podpreti. Nekaj pomislekov je sicer bilo predvsem glede strukturne brezposelnosti in politike izobraževanja, o čemer bi po mnenju nekaterih razpravljavcev lahko v prihodnje opravili razpravo. To pa ni predmet tega predpisa. Ministrstvo za delo se je strinjalo, da je treba dati poudarek karierni orientaciji, prav tako pa prekvalifikaciji oziroma prekvalifikacijam. Prav tako pa je treba najti načine za zmanjšanje števila brezposelnih, ne samo brezposelnih mladih. Odbor je glasoval o predlaganih členih predpisa ter zakon tudi podprl. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide Državnemu zboru predlaga, da Predlog zakona o spremembi Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva sprejme, kot izhaja iz predloženega besedila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališča poslanskih skupin. Gospa Jelka Godec bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Predlog zakona o spremembah Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva je eden izmed predlogov, ki jih bo Slovenska demokratska stranka podprla, saj podaljšuje možnost uveljavljanja začasne spodbude za zaposlovanje mladih brezposelnih oseb do 31. 12. 2015. Mladi takoj po zaključku šolanja želijo narediti naslednji korak k socialno-ekonomskemu osamosvajanju, želijo se zaposliti. Ker pa jim je v današnjih časih ta korak zelo otežen, prihaja pri mladih do malodušja in ohromelosti pri osamosvajanju. Težje se odločajo za družino, oteženo jim je tudi urejanje bivanjskih razmer. V Slovenski demokratski stranki se nam zdi pomembno, da mladi po končanem šolanju čim prej najdejo ustrezno zaposlitev, zato je ob ukrepu, ki je danes pred nami, treba še v okviru aktivne politike zaposlovanja oblikovati posebne spodbude za gospodarstvo, da bodo mlade vključevali v delovni proces že med samim šolanjem. V tem smislu smo predlagali tudi spremembe Zakona o delovnih razmerjih, da se ukine volontersko pripravništvo, saj ob ukrepih za zaposlovanje mladih še vedno več kot 800 mladih opravlja takšno pripravništvo. Nenehno tudi opozarjamo na povezovanje izobraževanja z gospodarstvom in na nujnost sprejemanja takšnih ukrepov. Spodbude za zaposlovanje mladih bodo izzvenele v prazno, če se bo še naprej zmanjševalo število delovnih mest v gospodarstvu. Gospodarstvo se danes ukvarja z bojem proti višjim dajatvam in zadušljivi birokraciji. Mogoče tudi zato takšna statistika, ki jo podajajo predlagatelji v razlagi spremembe zakona. Zapisali so namreč, da so z ukrepi zaposlovanja mladih do 30. leta, ki se izvaja od 1. 11. 2013 dalje, imeli za cilj za nedoločen čas zaposliti 7 tisoč 500 mladih. Po podatkih ministrstva pa se je v devetih mesecih zaposlilo le nekje okoli 2 tisoč 500 mladih. To je majhna številka proti tej številki, ki je predstavila registrirano število mladih brezposelnih oseb v mesecu avgustu, kar je bilo letos več kot 27 tisoč mladih. Na tem mestu je treba opozoriti tudi na dejstvo, na katerega je mnenje izrazil tudi Državni svet. Imamo skupino mladih nad 30 let, ki že imajo družine, in nimajo posebnih ukrepov za zaposlitve. Torej imamo nekako novo skupino, ki je socialno ogrožena, pri tem da ne gre za enega človeka, ampak so tukaj ogrožene tudi družine tistih, ki so nezaposleni. Postavlja pa se tudi vprašanje, kaj se zgodi s temi mladimi po dveh letih, potem ko ta ukrep v bistvu preneha veljati za njih; ali ostanejo še vedno zaposleni, ali delodajalci ohranjajo ta delavna mesta ali pa v bistvu potem mladi ostanejo na cesti. Predlagamo podaljšanje ukrepa, možnosti uveljavljanja začasne spodbude za zaposlovanje mladih brezposelnih oseb do 31. 12. 2015 je le kapljica v morje pomoči mladim pri zaposlovanju. Ker pa se v Slovenski demokratski stranki zavedamo, da je za uspešen razvoj družbe in države pomembno zaposlovanje mladih in s tem tudi vse aktivnosti, ki ustvarjajo pogoje za zaposlovanje mladih, bomo predlog spremembe Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Uroš Prikl bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala lepa, podpredsednik. Spoštovani! Tokrat mi dovolite, da vam predstavim stališče do Predloga zakona o spremembi Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva v imenu Poslanske skupine DeSUS. Od 1. novembra lanskega leta dalje se je izvajal ukrep spodbujanja zaposlovanja mladih brezposelnih oseb, starih manj kot 30 let, v okviru Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva kot del ukrepa Jamstva za mlade. To spodbudo lahko uveljavljajo delodajalci, ki v obdobju, se pravi od začetka veljavnosti predpisa, od 1. novembra lanskega leta pa do konca letošnjega leta za nedoločen čas zaposlijo brezposelno osebo, ki je mlajša od 30 let in je najmanj 3 mesece pred zaposlitvijo prijavljena v evidenci brezposelnih oseb. V tem primeru je delodajalec za prvih 24 mesecev, torej za 2 leti zaposlitve te osebe, oproščen plačila prispevka delodajalca za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in zdravstveno zavarovanje, zavarovanje za starševsko varstvo in zavarovanje za primer brezposelnosti. Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je kot nosilec ukrepa zaznalo zelo pozitivne rezultate tega ukrepa in če me spomin ne vara, je bilo do zdaj že več kot 2 tisoč 500 takšnih primerov, ko so se delodajalci posluževali tega ukrepa. Seveda se pa pričakuje še neprimerno več v naslednjem letu. Glede na to, da so še vedno neugodne razmere za zaposlovanje v širšem smislu, še posebej mladih oseb, ter glede na množično zanimanje za ta ukrep tako s strani mladih kot predvsem delodajalcev se predlaga podaljšanje izvedbe tega ukrepa še za eno leto. V stranki DeSUS ocenjujemo, da je to zelo smiselno in bomo predlog predpisa soglasno podprli. V Poslanski skupini DeSUS, čeprav morda včasih komu to izzveni tako, seveda nismo indiferentni do položaja mladih. Nad neugodnimi razmerami, ki bremenijo mlade, smo v Desusu zelo zaskrbljeni. Mladi takoj po končani izobrazbi ne morejo na samostojno življenjsko pot in tako namesto da bi si ustvarili svojo družino, ostajajo odvisni od svojih staršev, nemalokrat tudi od starih staršev. Prekerne in fleksibilne zaposlitve oziroma oblike dela, ki so večinoma na voljo in so tudi praviloma slabše plačane, ne dajejo nikakršnih ali pa zelo minimalne možnosti za kakovostno, človeka vredno in dostojno življenje. V Poslanski skupini DeSUS seveda predlog za podaljšanje ukrepa, kot sem že povedal, ki spodbuja delodajalce k redni zaposlitvi mladih, podpiramo. Ob tem si želimo, da ne bi bila ta zaposlitev zgolj za tisti dve leti, ko ni treba plačevati prispevkov, ampak da bi dejansko in v pravem pomenu besede ta zaposlitev prerastla v dolgoročno in za nedoločen čas. Zavzemamo pa se hkrati tudi za resen in kompleksen pristop k reševanju celostne slike na področju zaposlovanja oziroma brezposelnosti v Sloveniji ne samo za skupine mladih, tokrat 30 minus, ampak tudi za druge kategorije. Kot so že kolegice in kolegi izpostavili, starostna skupina med 30 in 50 let, 50 plus in vsi ostali. Vse seveda v želji po medgeneracijskem dialogu v pravem pomenu besede in za zagotavljanje lepše, svetle prihodnosti mladih. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Gospa Marija Bačič bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik! Pred nami je novela Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva, ki bo za eno leto podaljšala možnost uveljavljanja začasne spodbude za zaposlovanje mlajših brezposelnih oseb. Gre za ukrep oprostitve plačila prispevkov delodajalca za čas štiriindvajsetih mesecev v primeru zaposlitve mlade brezposelne osebe za nedoločen čas, za njegovo izvajanje pa ne bodo potrebna dodatna sredstva. S podaljšanjem tega ukrepa želimo prispevati k doseganju čim hitrejše in stabilne zaposlitve za mlade, spodbujati delodajalce k zaposlovanju za nedoločen čas ter zmanjšati neskladja med ponudbo in povpraševanjem na trgu dela. Problematika brezposelnih mlajših oseb je velika, anomalije na trgu dela povzročajo porast negotovih oblik dela in nezavidljiv položaj mladih na trgu dela, ki se je v času krize najbolj poslabšal. Mladi bolj pogosto kot druge starostne skupine delajo v prekernih oziroma fleksibilnih zaposlitvah, zato so ob nastopu krize običajno prvi, ki izgubijo zaposlitev. Med vsemi registrirano brezposelnimi osebami je bilo v mesecu septembru 2014 kar 23,7 % mladih med petnajstim in devetindvajsetim letom. Med mladimi brezposelnimi je več kot polovica iskalcev prve zaposlitve, kar kaže na še vedno omejene zaposlitvene možnosti mladih. Zaskrbljujoč je tudi podatek, da je kar 33,3 % brezposelnih mladih dolgotrajno brezposelnih. Omenjeni ukrep se izvaja šele deset mesecev, zato dolgoročnih učinkov še ni, so pa prvi indici, da ukrep služi svojemu namenu in spodbuja zaposlovanje mladih za nedoločen čas. Razpoložljivi podatki kažejo, da se je v temu obdobju na podlagi olajšave za zaposlovanje mladih brezposelnih oseb za nedoločen čas zaposlilo 2 tisoč 438 brezposelnih oseb, od tega 27 % starih med petnajstim in štiriindvajsetim letom in 73 % starih od petindvajset do trideset let. Podatki so vsekakor spodbudni in zbujajo optimizem, da se bo ob izvajanju pravih ukrepov premaknilo na bolje tudi za mlade. Mladi so generacija, ki izgublja največ. Namesto da bi svoje potenciale, znanje in mladostno zanesenost, kreativnost sproščali na delovnem mestu s skupnim ciljem izboljšati gospodarsko sliko naše države, so prevečkrat potisnjeni na sam socialni rob družbe, odvisni od pomoči staršev, oropani prihodnosti in upanj. Vsak ukrep, ki prinaša delovna mesta za mlade, s tem pa tudi možnost njihovega osamosvajanja in ustvarjanja družine, mora biti deležen široke podpore. Upamo, da bo izvajanje ukrepa tudi v prihodnjem obdobju uspešno in da se starostna struktura zaposlitev v prihodnjem letu še bolj prevesi k mladim. Socialni demokrati bomo zakon podprli.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček bo predstavil stališče Poslanske skupine Združena levica, izvolite.
Hvala še enkrat za besedo, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Predlog zakona prihaja v času, ko je ministrstvo napovedalo drastično zmanjšanje sredstev za ukrepe aktivne politike zaposlovanja. Letos je bilo na voljo slabih 105 milijonov, v naslednjem letu bo na voljo samo še 47 milijonov evrov. Število oseb, vključenih v te programe, se bo zmanjšalo s 35 na 15 tisoč 400. Glede na dogovore Ekonomsko-socialnega sveta je sklepati, da ne bo denarja za subvencioniranje zaposlovanja ranljivih skupin in da se bo razpolovilo število oseb, ki bodo zaposlene preko javnih del. Lani jih je bilo 9 tisoč oziroma letos, v letu 2015 naj bi jih bilo le še 4 tisoč. Glede na to, da bodo rezi tako zelo radikalni, se moramo vprašati, ali je upravičeno podpreti prav ta ukrep. Kot ste že povedali drugi, gre za oprostitev plačila prispevkov delodajalca, če podjetje zaposli brezposelno osebo, mlajšo od trideset let, ki je vsaj tri mesece prijavljena kot iskalec zaposlitve. Ukrep poteka deset mesecev in Ministrstvo za delo žal še ni analiziralo učinkov tega ukrepa. Takšni ukrepi niso nikoli enoznačni, prvo vprašanje je, ali je ciljna skupina ustrezno opredeljena. Sledi: ali je res smiselno subvencionirati zaposlovanje zelo mladih ljudi, ki so komaj končali srednjo šolo, ali ni zanje bolj primeren kakšen drug ukrep iz jamstvene sheme za mlade, recimo, pripravništvo ali izobraževanje? Po drugi strani je že Državni svet opozoril na dejstvo, da je zgornja meja 30 let postavljena čisto formalno, da potrebujejo spodbude tudi nekoliko starejši brezposelni, pogosto gre za primere mladih družin. Tudi pogoj, da mora biti upravičenec najmanj tri mesece prijavljen na uradu za delo, je postavljeno arbitrarno. Ali ne bi bilo smiselno spodbujati zaposlovanje dolgotrajno brezposelnih mladih? Predlagatelji boste verjetno rekli, da je bil namen tega zakona zmanjšati trend nezaposlovanja mladih za določen čas. S tem pridemo do splošnega resnega vprašanja, kako smo lahko padli tako nizko, da je treba spodbujati nekaj, ker je po zakonu norma. Po Zakonu o delovnih razmerjih je zaposlovanje za določen čas dovoljeno le izjemoma. Bom še enkrat ponovil: po Zakonu o delovnih razmerjih zaposlovanja za določen čas je dovoljeno le izjemoma. Delež zaposlitev za določen čas v Sloveniji je sploh pri mladih izjemno visok, kar je jasen znak, da prihaja do množičnih kršitev zakonodaje in proti temu je treba sistemsko ukrepati. Glede na to, da trenutno ni drugih ukrepov in da je od tega verjetno odvisno črpanje evropskih sredstev, bomo zakon podprli. Pričakujemo pa, da bo Vlada resno pristopila k problemu brezposelnosti. Skratka, naša podpora je pogojna, kajti s temi provizoričnimi rešitvami ne bomo srednjeročno nikamor prišli. Sedaj, ko sem poslušal, vsi bomo podprli predlog tega zakona, nekaj podaljšujemo, še za eno leto prolongiramo, vsi ste se sedaj dobrikali tukaj mladim, jaz bi s koalicijske strani pričakoval kakšne amandmaje, ki bi nekako malo zarezali v to veliko diskrepanco zmanjševanja sredstev za ukrepe aktivne politike zaposlovanja in zdi se mi, da bi bil čas, žal ni mladih kolegov iz SDS tukaj, pa tudi našega mladega kolega ne, da začnemo malo razmišljati o tej zadevi in uvajati neke nove rešitve, in da sočasno ne pozabimo – Desus tukaj ni izpostavil –, da so problematika tudi nezaposleni starejši: 55 in plus. Kako bomo reševali to problematiko? Kot sem že rekel, Združena levica bo podprla Predlog zakona o spremembi Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva pogojno, pričakujemo pa v najkrajšem mogočem času, da se Vlada teh zadev loti sistemsko in da začnemo iskati neke dolgoročne rešitve, saj veste, to prolongiranje, ki se ga bomo šli v naslednjem letu ob sočasnem rezanju klobase, bo pripeljalo do tega, da bo še kruha zmanjkalo, kaj šele klobase.
Hvala lepa. Gospa Ljudmila Novak bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Mladi so najbolj ranljiva skupina na trgu dela. Stopnja delovne aktivnosti mladih v Sloveniji se že peto leto zapored znižuje in je posledica večje razširjenosti začasnih in manj varnih zaposlitev. Delež začasnih zaposlitev med mladimi je pri nas največji v Evropski uniji. S predlagano novelo se za enoletno obdobje podaljšuje možnost uveljavljanja spodbude delodajalcem. Eden od razlogov za podaljšanje je po besedah predlagatelja tudi ta, da je ciljni skupini mladih, ki so vključeni v izobraževanje, potekel status dijaka s 1. septembrom 2014 oziroma status študenta s 1. oktobrom 2014, kar posledično pomeni, da delodajalci za zaposlitev mladih, ki so se v evidenco brezposelnih oseb prijavili po poteku statusa v letošnjem letu, ne bodo upravičeni do navedene spodbude. Vendar Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora opozarja, da bo konec leta 2015 nastala podobna situacija. Krščanski demokrati sprašujemo, kako bo ministrstvo poskrbelo, da bodo mladi, ki se bodo po zaključku šolanja vpisali v evidenco brezposelnih in trimesečni pogoj prijave v tej evidenci izpolnili ravno 31. decembra 2015 ali kasneje, lahko koristili ta ukrep. Mnogi nas opozarjajo, da se pri oblikovanju ukrepov na trgu dela in v okviru ostalih politik pozablja na prav tako ranljivo skupino mladih od 30 do 35 ali pa tudi starejši, ki sicer ne sodijo več v statistično kategorijo mladih, a se prav tako soočajo z enakimi problemi kot mladi do 30. leta. Ti ostajajo pri iskanju rešitev prezrti, saj niso več upravičeni do ukrepov za dvig zaposlenosti mladih. Izhodi v samozaposlitev, ki se jim pogosto ponujajo kot rešitev, se pogosto zanje končajo s težkimi finančnimi težavami in pomanjkanjem socialne varnosti. V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da se Vlada ukrepov ne loteva na pravi strani. Preveč je programov subvencij, ki so drage in imajo kratkotrajne učinke, hkrati pa vršijo velik pritisk na državni proračun ter vzdržnost javnih financ. Takšno stanje najbolj občutijo mladi, saj je najbolj obdavčeno prav tisto, kar se ustvarja in troši sproti; mladi pa drugega nimajo. Glede na to, da oprostitev plačila prispevkov delodajalcev vsaj po podatkih predlagatelja daje dobre rezultate, krščanski demokrati predlagamo, naj se plače sistemsko razbremenijo in se sistemsko celovito pristopi k razbremenitvi stroškov dela. Poleg tega pa predlagamo, da se Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje reorganizira in preoblikuje na način, da bo bolj usmerjen v posredovanje dela z manj birokracije in več neposrednih aktivnosti s strankami s ciljem doseči najvišjo raven učinkovite storitve za brezposelne in delodajalce. Na račun reorganizacije zavoda se lahko okrepi Inšpektorat za delo, ki bo preverjal tudi izvajanje aktivne politike zaposlovanja na zavodu in pri agencijah. Kolegice in kolegi, mladi, gospodarstveniki, vsa javnost nam govori o potrebah po spremembi pristopa. Krščanski demokrati jim pritrjujemo. Predlagano novelo bomo podprli, ker vsaj delno rešuje to težko problematiko.
Hvala lepa. Mag. Mirjam Bon Klanjšček bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov – oprostite, Zavezništva Alenke Bratušek. Se opravičujem.
Hvala lepa. Spoštovani! Olajšava delodajalcev za mlade do 30. leta starosti je bila del lani poleti sprejetega Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva. Prejšnja vlada je z njim želela doseči povečanje deleža zaposlenih mladih, hkrati pa tudi povečanje deleža zaposlitev za nedoločen čas. Mladim je bilo treba dati priložnost, posebej zato ker je Slovenija v letih krize beležila enega višjih porastov stopnje brezposelnosti med mladimi v vsej Evropski uniji. Opozoriti velja, da je bil ta ukrep razmeroma uspešen, saj je spodbudo do sedaj uveljavilo več kot 2 tisoč delodajalcev in za nedoločen čas zaposlilo okoli 2 tisoč 500 brezposelnih mladih. Delodajalci so uveljavili za okoli 2,25 milijonov evrov spodbude v obliki oprostitve plačila prispevkov delodajalca. Na drugi strani pa je bila akontacija dohodnine na podlagi izplačil plač zaposlenim več kot en milijon evrov, 3 milijone evrov prispevkov pa je bilo plačanih za socialna zavarovanja, kar pomeni, da je bil neto izplen države oziroma vseh blagajn milijon 750 tisoč evrov. Že novembra 2013 je bilo rečeno, da bo država ukrep podaljšala, če se bo izkazalo, da bo imel ukrep učinek na zaposlovanje mladih. Prejšnja vlada je letos januarja sprejela Jamstvo za mlade, izvedbeni načrt od 2014 do 2015, interventni ukrep iz omenjenega zakona pa je v načrtu ključen. Omenjena jamstva za mlade želijo preprečiti, da bi mlade pustili ob robu in dlje neaktivne. Mladim se v času krize, ko se zmanjšujejo možnosti za zaposlitev in je povpraševanja delodajalcev vse manj, želi zagotoviti vsaj možnost prvega vstopa na trg dela ali da so vsaj aktivni. Zato jamstva obvezujejo države, da bodo zagotovile, da bo mlada oseba vključena v enega od ukrepov, na primer pripravništvo, ponudba zaposlitve, usposabljanje in druge. Težava pa je v tem, da je reševanje problema brezposelnosti mladih tudi eden izmed ciljev operativnega programa od 2014 do 2020. Nova vlada je operativni program sprejela in posredovala Evropski komisiji novembra, kar pomeni, da do potrditve programa, ki mu nato sledi še oblikovanje ukrepov ter razpisi zanje, sredstev Evropskega socialnega sklada ne bo mogoče koristiti. Ker sredstev iz državnega proračuna zmanjkuje že za ukrepe aktivne politike zaposlovanja, bo, kot kaže, podaljšanje tega interventnega ukrepa do nekako sredine leta 2015 edini ukrep spodbujanja zaposlovanja mladih, zato bomo v Zavezništvu Alenke Bratušek novelo zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Irena Grošelj Košnik bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja.
Spoštovani podpredsednik, ministrica, kolegice in kolegi! Predlog zakona o spremembi Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega za eno leto podaljšuje možnost uveljavljanja začasne spodbude za zaposlovanje mladih za nedoločen čas za čim hitrejšo in bolj stabilno zaposlitev. Predlog interventnega zakona je bil v letu 2013 oblikovan tudi zaradi izrazite segmentacije na trgu dela. 66 % mladih je delalo na podlagi pogodbe za določen čas, medtem ko je med starejšimi, na primer starih nad 55 let, bil ta odstotek bistveno nižji, to je okrog 4 %. Za mlade na trgu dela je značilno, da so njihove plače nižje, službe bolj nestabilne in da mladi danes kasneje dosegajo avtonomijo, da se kasneje odselijo od staršev in ustvarijo družino kot prejšnje generacije. To je povezano tudi s prekerizacijo trga dela, na katerem igrajo mladi glavno vlogo. Z namenom ustvarjanja bolj varnega okolja za mlade je predlog zakona izjemno pomemben tudi s tega vidika. Poleg odpravljanja segmentacije na trgu dela pa je ukrep, ki se ga s tem zakonom ohranja, pomemben tudi zaradi spodbujanja hitrejšega prehoda mladih v zaposlitev, še posebej za iskalce prve zaposlitve, ki v povprečju na prvo zaposlitev čakajo od 8 do 10 mesecev. Do sedaj se kažejo pozitivni učinki veljavnega zakona. V času od novembra 2013 do julija 2014 se je na podlagi veljavnega interventnega zakona za nedoločen čas zaposlilo 2 tisoč 438 brezposelnih mladih, olajšavo pa je koristilo 2 tisoč 17 delodajalcev. S predlagano novelo pa bi v naslednjem letu na podlagi podaljšanja veljavnosti te spodbude bilo mogoče realizirati tudi do 5 tisoč novih zaposlitev za nedoločen čas. Predlog zakona bo prispeval tudi k večjemu prilivu sredstev v obe socialni blagajni. Za leto 2014 se tako ocenjuje priliv dodatnih sredstev v proračun in socialne blagajne v višini 3,1 milijona evrov, v letu 2015 pa v višini 3,9 milijona evrov. Hkrati pa to pomeni prihranek pri izplačilih denarnega nadomestila za brezposelnost in pri denarnih socialnih pomočeh. Kot najpomembnejši učinek predloga zakona pa izpostavljamo, da bo predlagana spodbuda pomembno prispevala tudi k zmanjševanju brezposelnosti med mladimi iskalci zaposlitve, kar predstavlja eno izmed prioritet države na področju trga dela, zato bomo v Poslanski skupini SMC ta predlog seveda podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji ni mogoče vlagati. Zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili čez približno petinštirideset minut v okviru glasovanj. S tem prekinjam 4. točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 3. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 15.45. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 7.A točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o ukrepih na področju plač in drugih stroškov dela v javnem sektorju za leto 2015 po nujnem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in amandmajev na seji zbora ni bilo mogoče vlagati, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 51 poslank in poslancev, proti 4. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi predloga zakona ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS gospod Andrej Čuš.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne bomo podprli oziroma bomo nasprotovali noveli Zakona za uravnoteženje javnih financ. Smatramo oziroma vsi vemo, da ima novela ZUJF samo en namen, to je reforma študentskega dela oziroma povedano po domače, udariti po tistih, ki jih največkrat radi udarimo; po mladih, torej po dijakih in študentih. Neodgovorno in neresno se nam zdi, da moramo reformo študentskega dela imeti v ZUJF. Če bi se želeli resno lotiti sprememb študentskega dela, bi to urejali v zakonu o občasnem delu študentov. Menimo, da gre za nov davek, ki ga bodo plačevali izključno mladi, torej dijaki in študenti, ki delajo preko študentske napotnice. Če je študentsko delo socialni korektiv, ki omogoča študij ali življenje dijakom in študentom, bi rad povedal, da je povprečen mesečni zaslužek dijaka ali študenta okrog 225 evrov, in če vemo, da bo zdaj dijak ali študent na 100 evrov moral sam plačati 15 evrov za prispevke, si lahko izračunamo, da bo kar ob znaten del finančnih sredstev. Radi bi tudi povedali, da je tudi med mladimi malo nezadovoljstva, saj bodo plačevali za socialne pravice in prispevke, za katere danes 90 % mladih meni, da jih v življenju nikoli ne bodo uživali ali izkoristili. Mnogi menijo ali govorijo v Državnem zboru o tem, da je politika v Sloveniji medgeneracijsko usklajena, da so medgeneracijsko solidarni, ampak tistega, ki je takega mnenja, mislim, da je treba vprašati po zdravju. Žalostno je, da bomo udarili po dijakih in študentih, in s tem se nikakor ne moremo strinjati. Možnost varčevanja bi bila tudi z reformo študentskega dela v smeri, da bi napotnice izdajal Zavod za zaposlovanje Republike Slovenije in bi potem država, lahko rečemo, imela dobiček. Morda marsikdo od vas ne ve, študentsko delo lahko že zdaj posreduje zavod za zaposlovanje. Ker ocenjujemo, da bo ta zakon močno poslabšal socialni položaj šolajoče se mladine, nekako tega zagotovo ne bomo podprli. Bi pa rad za konec povedal, ker smo v predbožičnem času in ker prej veliko poslank in poslancev koalicije sploh ni bilo tukaj, dovolite, da zaključim z mislijo: Božiček je edini rdeči gospod, ki kaj prinese, vsi drugi jemljejo, tako ko tudi ta vlada.
Še kakšna obrazložitev glasu? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SMC mag. Klavdija Markež.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Moram se na temu mestu oglasiti in obrazložiti svoj glas in tudi stališče Stranke Mira Cerarja. Namreč, želimo povedati, da s Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o uravnoteženju javnih financ dejansko želimo odpraviti anomalije na trgu dela; izpolniti tudi opozorila Evropske unije, ki nam jih nalaga v zavezi o nacionalnem reformnem programu. Kar nas pa najpomembneje vodi, je pa to, da želimo študente in dijake postaviti v enakopraven položaj in jim omogočiti socialno varnost in ekonomsko varnost. Poglejte, glede na to, kot sem že v razpravi povedala, da dejansko smo starajoče se prebivalstvo, da imamo težave okoli naše pokojninske blagajne in da je težava to, kako bomo dočakali starost in kako bodo mlajše generacije preskrbljene, zaradi tega zavzemam stališče, da želimo pomagati študentom, dijakom; daleč, da nam ni mar zanje. Poudarila bi tudi, da je v mesecu novembru Vlada podpisala dogovor s Študentsko organizacijo Slovenije in zaradi tega resnično delamo v smeri, da odpravimo in preprečimo obstoječe anomalije in da pomagamo dijakom in študentom, da njihovo delo postane enakopravno, da se jim šteje v rok delovne dobe in da njihove delovne izkušnje postanejo pomembne. Zaradi tega bomo podprli novelo tega zakona. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Zavezništva – mag. Alenka Bratušek.
Najlepša hvala. Tudi v naši poslanski skupini bomo ta zakon podprli. Bi pa še enkrat želela povedati, da je to daleč od sistemske rešitve, da se bo tudi ministrica verjetno spomnila, koliko besed smo imeli proti zakonom, kot je Zakon o uravnoteženju javnih financ. Podpiramo rešitev, zato ker je usklajena, mislim pa, da bi si mladi, ker s tem na nek način rešujemo probleme mladih, zaslužili, da se to reši s sistemskim zakonom in ne z Zakonom o uravnoteženju javnih financ. Ker če smo čisto iskreni, ta zakon z uravnoteženjem javnih financ nima prav veliko skupnega, tudi ni ukrep za uravnoteženje javnih financ. Tako mogoče v nadaljevanju res poskusite pripraviti zakone, ki bodo imeli stalno vrednost, če lahko temu tako rečem, in ne bodo začasne narave. Bomo pa rešitev, ki je usklajena z mladimi, podprli.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije - krščanskih demokratov gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo, predsednik Državnega zbora, spoštovane kolegice in kolegi! Krščanski demokrati smo že v svojem stališču opozorili na nepravilnosti oziroma problematično rešitev, ki jo novela prinaša, to je predvsem, da se bo drastično znižal odstotek koncesijske dajatve, namenjen za štipendije po 1. 1. 2016. Vem, da marsikdo od vas tukaj prisotnih ni bil v prejšnjem sklicu Državnega zbora, pa se ne hvalim s svojim dolgoletnim staležem ali karkoli, ampak opozarjam na problematiko, ko se je leta 2011 mladoletnim štipendije vzelo in se jim je potem naknadno dalo. Se pravi, zdaj se bo s to novo spremembo še dodaten denar financiranja tem štipendijam odvzel. Na drugi strani pa, žal, spoštovana ministrica, jaz ne vem, kateri bodo viri za štipendiranje v letu 2015/2016? Kakšni bodo kriteriji za pridobitev štipendij? Tako poslanska skupina te novele ZUJF ne bo podprla. In še enkrat: razmislite, kako se bodo koncesijske dajatve od študentskega dela delile, da ne bo ostalo zelo malo ravno za tiste, ki dejansko tudi uporabljajo na nek način. Vemo pa, da je študentsko delo problematika že 4, 5 let v tej državi, da se ga ne da nekako sistematično urediti, in mislim, da je prvo treba pogledati, zakaj sploh ljudje delajo, zakaj študentje delajo. Verjetno ne zato, ker jim je dolgčas, ampak zato da je to nek socialni korektiv ne samo za njega, ampak v velikih primerih za celotno družino. Kot še enkrat rečem, Nova Slovenija ne bo podprla te novele ZUJF.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov gospod Matjaž Nemec.
Ja, hvala za besedo. Spoštovani! Moram reči, da res ni na sistemski ravni urejeno to vprašanje, ampak vseeno je, se urejuje. Večkrat težimo k temu, da pri naši državi se nič ne premakne, ko pa nekaj premaknemo, pa ugotovimo, da to ni pravi način. Včasih je bolje, da se nič ne naredi, pa vsaj kritik nismo deležni. Ampak naj povem samo to, da to področje vključuje reševanje pokojninskega vprašanja, invalidskega vprašanja, zdravstvenega vprašanja, se pravi, eno celo vrsto vprašanj mladinske problematike oziroma študentske problematike. Govorimo o tem, da imamo postavko, ki je na nek način omejena na 4,5 evra bruto. Govorimo o tem, da se določene zadeve premikajo, kar se tiče kritikov o nekem sistemskem urejevanju določenega vprašanja, so na mestu, ampak saj ni nič izgubljenega. Dejstvo je, da se hitro rešujejo določena vprašanja in temu je to namenjeno. Tako raje tako kot nič. Hvala lepa. Mi bomo pa podprli.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine DeSUS gospod Uroš Prikl.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS do predloga tega zakona je seveda pozitivno, torej ga bomo podprli. Zavedamo se, da ima študentsko delo pozitiven vidik na socialnem področju tako za dijake kot študente. Pa ne moremo mimo te, na žalost zgolj resnice, da je pač to socialni korektiv. Seveda se zavedamo, v Desusu se še kako zavedamo, da to ni sistemska rešitev, ampak vendarle je rešitev. Vendarle prispeva k temu, da študentsko delo ne bo več problematizirano s področja ali pa s točke, če hočete, nelojalne konkurence, pa tudi zlorabe študentskega dela. Glede na to, da vsako delo šteje, menimo tudi, da ločevanje prispevkov v socialno blagajno in pokojninsko blagajno na nek način nudi in omogoča študentom tukaj, da naredijo korak več pri svojem delu. Seveda bi si vsi želeli, vsi bi si želeli, da bi študentje imeli mnogo več časa za študij in izključno za študij, da bi bile pri tem štipendije na najvišji mogoči ravni, da bi praktično vsi bili do njih upravičeni in tako dalje in tako naprej. Ker pač, seveda, to ne gre, je treba včasih tudi izbrati manj slabo rešitev ali pa boljšo rešitev. Ta nedvomno to je. Hkrati se v Poslanski skupini DeSUS tudi pozitivno odzivamo na predlog minimalne urne postavke, saj vemo, da so takšne postavke, kot so zdaj in so zgolj prepuščene trgu, gibljejo v nesorazmernih razponih, od slabih 2 evra, pa do ne vem katere višine. Seveda je še posebej problematično to, da v posameznih regijah za praktično identično delo, študentje dobivajo za nekaj 100 % manj plačano, na primer v Mariboru, za razliko od Ljubljane. Skratka, da rezimiram vse skupaj: ne glede na vse povedano, da to ni sistemska rešitev, pa vendarle jo ocenjujemo kot pozitivno rešitev na urejanju segmenta študentskega dela in bomo ta zakon podprli. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Ne. Potem so še individualne obrazložitve glasu, zato prosim za prijavo. Pred individualnimi obrazložitvami glasu bi za vsak slučaj rad še enkrat prebral, kaj to je: "Obrazložitev glasu ni polemika, naslavljanje, prepričevanje, pozivanje ter postavljanje vprašanj, kar je po namenu predmet razprave, temveč gre za predstavitev vsebinskih razlogov, zaradi katerih bo poslanska skupina, v temu primeru pa poslanec, glasoval za ali proti predlagani rešitvi." Samo za vsak slučaj, da nam je vsem jasno, kaj to je. Sedaj pa ima besedo za individualno obrazložitev glasu dr. Franc Križanič.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, spoštovani visoki zbor! Želel bi povedati, da bom glasoval za ta zakon, med drugim tudi zato ker pričakujem, da se bo obseg sredstev za štipendije povečal, samo viri bodo drugo leto drugačni, kot so bili doslej. To tako ali tako ni bil naraven vir štipendij – te koncesnine – za neko delo, ki je bilo izjemno nizko obdavčeno, na ta način onemogočalo in konkuriralo pripravništvom; še več, pričakujem celo, da se bodo sredstva povečala tudi za financiranje pripravništva in da bo rešen problem volonterskega pripravništva.
Obrazložitev glasu gospa Anja Bah Žibert.
Spoštovani! Spremembo tega zakona nikakor ne morem podpreti. Ne nazadnje je o problematiki poseganja v ZUJF, nenehnega poseganja v ZUJF opozorila tudi Zakonodajno-pravna služba. S tem seveda dodatno prilivate ogenj k nepreglednosti zakona in k temu, da se ta vse težje izvaja. Žal mi je, da tokrat posegate v mlado generacijo in ob bremenu zadolževanja, ki ga ta že nosi, uvajate še nove ukrepe, s katerimi praznite študentske žepe. Danes se namreč že slovenski novorojenček rodi kar s 14 tisočimi evri dolga, ki ga niso naredili sami, naredile so ga tiste vlade, ki so sprejemale slabe odločitve. In ni prav, da študentom danes polagate oziroma namenjate še nov nahrbtnik. To je slabo in to niso rešitve, ki bi tej državi dolgoročno prinesle pozitivne učinke, ampak negativne. Že danes mladi zapuščajo Slovenijo in tega bo še več. Prosim vas, razmislite o tem in odstopite od tovrstnih rešitev.
Obrazložitev glasu gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, gospod predsednik, kolegice in kolegi poslanci! Sam bom glasoval proti; glasoval bom proti, ker menim, da je ta zakon namenjen proti študentom, proti dijakom in ne v njihovo korist. Moramo le vedeti, da večino študentov, ki dela preko študentskega dela, dela ne zato, da bi zvečer hodila žurat, da bi si privoščila ne vem kakšna potovanja, ne vem kakšne luksuzne izlete, ampak delajo zato, da lahko plačujejo najemnino za stanovanje, najemnino za študentske domove, da lahko plačujejo prehrano in ne nazadnje, da sploh lahko študirajo. Rekli ste, da je zadeva usklajena s študenti, usklajena je s študentsko organizacijo, kateri se nič ne jemlje, tako da je – logično – zadeva usklajena. Lahko pa vprašamo študente, kaj si mislijo o Študentski organizaciji Slovenije, pa bomo dobili zelo zanimive in že vnaprej predvidljive odgovore. Jaz bom glasoval proti, ker smo v Slovenski demokratski stranki tudi dali svoj amandma, ki bi prepolovil koncesnino za študentske servise, ki bogato služijo na račun študentskega dela, in študentsko organizacijo in bi ta denar potem namenili za plačana pripravništva, ker vemo, da smo tudi vložili zakon o le-teh, ker nimamo samo neke mrtve črke na papirju, ampak temu sledimo. Skratka, zaradi tega, ker sem dejal, da bom v parlamentu zagovarjal stališča mladih, da bom deloval v korist mladih, bom glasoval proti. Hvala.
Obrazložitev glasu dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Začel bom osebno; 1994 sem bil še študent in sem imel urno postavko tisoč sto, tisoč dvesto. Koliko je to zdaj? Pet evrov. To je še dandanes dobra urna postavka – evo Logar se smeje, ampak sem garal [[…]] Zakaj je temu tako? Nekdo je blazno zamočil v zadnjih 20 letih – jaz sem zadnjih pet mesecev sokriv za to. Kolegi iz koalicije govorijo, da to ni sistemska rešitev, ampak dobro; ajde, bolje vrabček kot puran. Ampak navsezadnje mi imamo tu ministrico, ki je že tretji mandat na nekem resornem področju; področju, ki ga je v zadnjem času v tem desetletju fevdalizirala neka stranka, če se tako izrazim. In če bi kje pričakoval nek sistemski premik, bi ga pričakoval tu. Ajde, lahko kupim pol leta, da se koalicija sestavi. Ko bomo mi prevzeli oblast, se bomo v treh mesecih, obljubim. In ker je temu tako, po drugi strani se pogovarjam z mojimi študenti, ki pravijo, da itak penzije ne bodo dočakali – to niti ni tako zgučano, kot se predstavlja, da je – in sem res v blaznem precepu. Kolega predsedujoči, obstaja tudi možnost, da pritisneš kvorum; jaz bom razmislil in bom verjetno pritisnil kvorum. Ampak ne vem, počasi bom kot ateist začel moliti: dajte že neke sistemske zakone začeti ustvarjati, če ne, pa gremo na volitve, pa bomo neko veliko koalicijo naredili, strančice in stranke, pa bomo začeli delati neke sistemske zakone. Hvala.
Obrazložitev glasu mag. Anže Logar.
Hvala, predsednik. Decembrska seja je očitno nekakšen festival nesistemskih rešitev vlade Mira Cerarja. Ta je že, ne vem, peti, šesti zakon, ki ga bomo danes potrdili, ki je nesistemski; še celo več. Koalicija z veseljem napiše v ta predlog, da gre za začasen in občasen, ki ne ureja zadeve celovito in sistemsko. V Slovenski demokratski stranki smo se vedno zavzemali za sistemske rešitve. Tudi sam sem se vedno tako zavzemal in zato je to eden od razlogov, da tega zakona oziroma novele ne morem podpreti. Drugi razlog je v načinu ali pa pogledu, s katerim se ne morem strinjati. Leva vladajoča koalicija polnjenje državne blagajne vedno vidi samo kot dvigovanje davkov. Če pogledate, v tem predlogu na račun študentov država dviguje obdavčitev za 100 %. Namesto pobranih 60 milijonov bo tako pobrala 120 milijonov evrov. Pravijo, nesistemska rešitev – je pa rešitev vendarle! Ne nazadnje argument, da je bil predlog usklajen s študentsko organizacijo – seveda, študentski organizaciji, njenim funkcionarjem ne jemljete ničesar! Pustite jim tistih 9 milijonov, ki je med drugim štirikratnik tega, kar Državni zbor zapravi na leto. Zato verjamem, da se študentski funkcionar strinja s takšno odločitvijo. Vprašanje pa je, če se študent, ki dela, strinja z rešitvijo, da bo od današnjega dne oziroma od objave v Uradnem listu namesto 100 evrov na račun svojega dela prejel samo še 85 evrov. Draga država Mira Cerarja! Hvala.
Obrazložitev glasu gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovane kolegice in kolegi, predsedujoči! Ključen problem predlagane novele zakona je nesorazmernost. Tako ko so že predhodniki dejali, niso študentje, niso mladi tisti, ki bodo to krizo reševali; ampak vi mislite ravno nasprotno! Polniti proračun na račun študentskega dela, ki je zaradi stiske ljudi postal socialni korektiv. Zaradi tega govorimo v Novi Sloveniji o sistemski ureditvi celotne reforme šolstva in na takšen način, da študent ne bi bil primoran delati, da lahko študira. Ampak še več. Vi ste si drznili iti v smer, da okrepite monopol študentskih organizacij, s tem ko študentskim organizacijam jemljete za leto 2016 manj denarja v primerjavi s štipendijam. Monopol študentskih organizacij krepite, zaradi tega so tudi z veseljem podpisali ta dokument, ta dogovor z vlado in niso danes tukaj pred parlamentom s kockami v rokah. Želim to poudariti, da na takšen način, da ne bomo sistemskih rešitev sprejemali – tudi kar se tiče področja študentskega dela, s tem področjem sem se v preteklosti veliko ukvarjal –, ne bomo daleč prišli. Enostavno; namreč, če daste vi na desno roko štipendijsko politiko, na levo roko pa študentske organizacije in agencije, ki posredujejo študentsko delo, vi ste več vzeli denarja za štipendije. Namesto da bi rekli: vzamemo študentskim organizacijam, ki tega denarja ne potrebujejo, ker se bohotijo, in namesto agencij, ki študentsko delo posredujejo, bi posredoval Zavod Republike Slovenije za zaposlovanje. Bi bilo to tako težko? Ta preostanek denarja bi lahko namenili za štipendije. Žal ste se odločili za mir in študentskim organizacijam pustili ta finančna sredstva. Jaz tega zakon ne bom podprl iz navedenih razlogov.
Očitno je še interes za obrazložitev glasu, zato prosim za prijavo. Obrazložitev glasu gospod Andrej Čuš.
Še enkrat hvala za besedo. Zdaj ni bilo važno, ali je poslanec koalicije ali poslanec opozicije, vsi smo nekako ugotovili, da gre za nesistemsko rešitev in da bi se morali lotiti stvari na drugačen način. Žalosti me, da je takšna praksa Mira Cerarja v bistvu že, odkar je postal predsednik Vlade. V svoji prejšnji obrazložitvi v imenu poslanske skupine sem pozabil povedati oziroma je zmanjkalo časa, da opozorim na pomemben vidik manjšanja koncesijskih sredstev, namenjenih za štipendije. Slovenska politika na področju štipendij, moram reči, da ima ogromno potenciala, predvsem zaradi tega, ker je slaba in bi jo morali izboljšati. Bi pa vseeno rad povedal, kako se nismo s tem zakonom strinjali, smo bili proaktivni, v Državni zbor smo vložili novelo Zakona o delovnih razmerjih in smo seveda v sklopu sprejemanja novele ZUJF predlagali, da se sredstva za Študentsko organizacijo Slovenije kot tudi sredstva za posrednike študentskega dela, torej predvsem študentske servise, prepolovijo, s tem pa bi dobili trajen in sistemski okvir rešitev za plačana volonterska pripravništva oziroma s tem bi volonterska pripravništva ukinili. Žal vlada Mira Cerarja oziroma vladajoča koalicija ni imela posluha in še vedno se bomo očitno soočali s problematiko volonterskih pripravnikov. Govoriti je nekaj, delati pa nekaj drugega. Ampak ko gre za govorjenje, ste zelo dobri, ko pa je treba kaj narediti, pa žal zelo šepa. S tem, ko priznavate, da ukrep ni sistemski, tudi sami priznavate, da je edini namen novele ZUJF oziroma reforme študentskega dela polnjenje praznega proračuna. Vse samo zaradi tega, da ohranite mir, neko podporo. Poglejte, koliko neupravičeno podeljenih privilegijev bi se morali lotiti – pa nič!
Obrazložitev glasu mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice! Tega predloga zakona ne bom podprl oziroma bom glasoval proti predvsem zaradi tega, ker tukaj ne gre za to, da bi se položaj študentov kakorkoli izboljšal v naši družbi, v naši državi, da bi študentom dejansko dali neko upanje, da bi jim dali upanje za boljšo zaposlitev, za boljši status, da bi dejansko lahko ustvarjali v tej državi. Gre dejansko za, če želite, kot pravijo, parcialni ukrep polnjenja proračunov. Ne bo se pa ničesar naredilo na štipendijski politiki in ničesar se ne bo naredilo na tem, da bi študentje, da bi mladi hitreje prišli do prve zaposlitve. Verjetno tudi preko plačanega pripravništva, ki bi lahko bila ena izmed oblik. Vendar vlada Mira Cerarja tukaj ne gre v to smer. Gre samo za to, da se zagotovi 58 milijonov več v letu 2015 in nekaj okoli 42 milijonov v letu 2016, kar pomeni, da vlada že načrtuje padec tega dela, da bo manj dela. Ker enostavno študentom s takimi rešitvami vlada Mira Cerarja ne daje perspektive, bom glasoval proti temu zakonu. Perspektiva za mlade pa je ključnega pomena za to, da se bo ta država razvijala in – na dolgi rok – da bo dejansko tudi obstala, ne pa, da bodo mladi, zaradi tega ker nimajo perspektive, odhajalo v tujino. Tudi s tem ko dejansko samo obdavčujemo, ne iščemo pa tudi drugih ukrepov na področju štipendiranja in na področju zagotovitve dela, stalnega dela, tistega dela, ki da neko osnovo tudi za naprej, dejansko takega zakona ne velja podpirati.
Obrazložitev glasu gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik. Vsaj pet razlogov je, zakaj tega zakona ne morem podpreti. Prvič, gre za nesistemsko rešitev, nesistemsko rešitev Vlade, ki se tako sklicuje na pravno državo, pa niti enega pravnoformalnega zakona ne znajo prav napisati oziroma vložiti. Drugič. Zdi se mi izredno nepošteno, da je študentska organizacija izdala svoje člane in študente. Tretjič. Ne strinjam se s tem, da se manjšajo sredstva za štipendije, študentskim organizacijam se pa nič ne jemlje. Četrtič. Deset let sem v Državnem zboru in ves čas poslušamo o medgeneracijski solidarnosti, ampak vedno to medgeneracijsko solidarnost plačujejo mlajši, pridobivajo pa predvsem starejši. Skratka občutek imam, da privilegije določenih skupin čedalje bolj obešamo na ramena mlajših, predvsem študentov. Petič. Dali smo amandma, kjer smo želeli na račun tega, da se iz te mase da več sredstev za plačana pripravništva, manj pa se da študentskim servisom, ki so določena rakrana tega neurejenega sistema, in da se da manj tudi študentskim organizacijam, ampak ste ta amandma zavrnili. Skratka, razlogov, zakaj se mladi odseljujejo, predvsem starejših pa v tej državi ostaja čedalje več. Sam ne delim oziroma se ne strinjam s takšno politiko.
Obrazložitev glasu gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Zakon bom podprl. Enkrat dobivamo očitke, da ne sprejmemo sistemskih zakonov, drugič dobivamo očitke, da gasimo požare itn. Če pogledamo ta zakon, bom pa rekel eno stvar. Študentje, ki delajo za moje pojme prekerno delo, s tem zakonom dobijo veliko. Dobijo najmanj minimalno urno postavko – velikokrat ljudje oziroma študentje tudi 3,8 evra ne dobijo, kot je zapisano v tem zakonu. Potem dobili bodo prispevke za socialno varnost, za zdravstveno varnost in štelo se mu bo vsako študentsko delo, vsaka ura v pokojnino. Če to ni dovolj za študente, potem ne vem, kaj je dovolj. Spoštujem vaše argumente, ne spoštujem pa argumentov posameznikov, predvsem iz Združene levice, ki verjamem, da mogoče zakona tudi prebrali niso, tudi prebrali niso, in zaradi svojega politikantskosti napadajo ministrico iz dneva v dan, edino ministrico, ki ve, za kaj sploh v tej državi gre na področju sociale. Moram reči, da sem izredno razočaran, gospod Trček, nad vašim odnosom do spoštovane gospe ministrice. Jaz bom ta zakon absolutno podprl; absolutno podprl in verjamem, da bomo s tem zaščitili predvsem študente in predvsem mlade, ki delajo za to, da lahko študirajo, ampak bodo delali vsaj dostojanstveno in od tega bodo imeli tudi plačane prispevke in jim bo šlo lahko v socialno blagajno, v pokojninsko blagajno in je za moje pojme to večji razlog kot pa vse druge politikantske besede v tem državnem zboru. Hvala lepa.
Preden bomo nadaljevali, pa preden dam proceduralno, ni pa replike, bi rad kolega Hana ne opomnil, ampak predvsem opozoril na to, kaj je smisel obrazložitve glasu. Vsekakor ne polemika ali pa naslavljanje drugega poslanca. Naslavljanje drugega poslanca sploh v takem kontekstu ni opravičeno. Proceduralno je imel najprej gospod Trček.
Tovariš Trček bi bilo lepše. Tokrat ne bom zahteval, da naderete kolega Hana, ga imam zelo rad. Poglejte, zadeva je zelo preprosta. Kolegica je vrhunska strokovnjakinja v Sloveniji za to in od nje pričakujem več. Mnogo več! Pika.
To je bila pa zloraba proceduralnega, tako da se v bistvu zloraba obrazložitve glasu in zloraba proceduralnega izničita. V redu. Očitno imamo še [[…]]Obrazložitev glasu ali [[…]]Proceduralno.
Vaš opomin spoštujem, ga vzamem, bom rekel na svojo dušo, ampak saj veste, v tem državnem zboru pa včasih tudi vsega ne moreš poslušati, vsega slišati, zato sem malo okrcal gospoda Trčka. Za razliko ga sam spoštujem, nimam ga pa tako rad [[…]]Tako da [[…]]Hvala lepa. [[smeh v dvorani]]
Dobro. Tisto, kar nas nasmeje, tisto se oprosti. Očitno imamo še obrazložitve glasu, zato prosim za prijavo. Obrazložitev glasu gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Glasoval bom proti zakonu. Glasoval bom proti zakonu zato, ker imam že nekaj kilometrine. Gospa sedanja ministrica je bila v času Pahorjeve vlade državna sekretarka in takrat so nam podobne projekte prodajali pod enakomerno porazdelitvijo bremen. V tem mandatu je tudi ministrica, prihaja z novim zakonom in tu nam prodajate projekt pod odpravo anomalij na trgu dela. Lepe parole, ki nimajo nobene podlage z realnostjo. Če ta zakon jemlje študentu 15 % od vsake ure, potem ne gre tu za odpravo nobene anomalije, ampak gre za to, da se prekerno delo še samo dodatno obremeni. Na drugi strani je cel kup skupin, ki so privilegirane – boste imeli tudi priložnost o nekaterih glasovati pri naslednjem zakonu –, ki imajo, ki prejemajo iz pokojninske blagajne, iz proračuna tako ali drugače dodatke, ki si jih niso zaslužili. In bomo videli, kako bo tam glasovanje. Skratka, ne morem se strinjati s tem, da se z dodatno obdavčitvijo prekernih del, študentsko delo sodi v to kategorijo, izboljšujejo razmere na trgu dela ali izboljšujejo socialne razmere pa karkoli drugega. Izrazito jih poslabšuje! In: nobene skupine, nobene skupine, ki sodi v resor Ministrstva za delo in družino, niste obremenili z dodatnimi 15 % izgube prihodkov. Nobene skupine, še najmanj pa privilegiranih. Zato bom tudi proti.
S tem smo končali obrazložitve glasu in lahko glasujemo o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ po nujnem postopku. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, proti pa 21. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7.B točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki jih bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 16. 12. 2014, ki ste ga prejeli na e-klop. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 5. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog amandmaja podprli. Ocenjujemo, da z znižanjem posamičnih terjatev na pol milijona evrov in pa v skupnem znesku na 5 milijonov evrov damo nek manevrski prostor tudi Vladi, da lahko učinkovito in kvalitetno prestrukturira slovenska podjetja – predvsem terjatve, ki so nastale iz naslova poroštva, ki jih je Vlada oziroma Republika Slovenija potrdila. Absolutno se pa ne moremo strinjati, da posamezna terjatev znaša 7 milijonov evrov. Sedem milijonov evrov je, recimo, bistveno višji znesek, kot je bil predlog davka na sladke pijače ali pa prvotni predlog, ki je bil 70 milijonov za letno kvoto. Samo pri prodaji 50-odstotnega deleža Aerodroma smo dobili približno 118 milijonov evrov. V Slovenski demokratski stranki smo pa hkrati zaskrbljeni, kaj skriva vlada Mira Cerarja, kaj skriva koalicija, da je danes že drugič na seji Državnega zbora bilo izglasovano, da se seja zapre za javnost. Enako se je zgodilo na Odboru za finance, kljub temu da je državni sekretar dal jasno vedeti, da bo razkril terjatev, ime podjetja in za kaj gre v primeru, da se bo seja zaprla. Vendar ta koalicija ne želi, da bi opozicija tukaj dobila informacijo, za katero terjatev gre. Mislim, da so maske te koalicije, maske stranke SMC, padle preko stotih dnevih; po eni strani se zavzemate za transparentnost, pozivate opozicijo k sodelovanju, sedaj pa na, bi rekel, projektni način prikrivate informacije v pomembnih zadevah. Terjatve so premoženje države in na nek način z odprodajo terjatev kupec lahko pride do pomembnega lastniškega deleža podjetja oziroma bo podjetje obvladovalo. Imeli ste dve priložnosti, dveh priložnosti niste izkoristili, imate še eno priložnost: da podprete amandma Slovenske demokratske stranke. Mislim, da je višina posamezne terjatve v višini pol milijona evrov dovolj visoka. Tako ali tako ste v zadnjih mesecih vse zakone vložili po nujnih postopkih. Če je tako nujna zadeva, lahko vložite, bi rekel, pa tudi terjatev, ki bo višja od pol milijona evrov in jo bomo z veseljem potrdili. Ne nasprotujemo proceduri, nasprotujemo pa zneskom in skrivalnicam, ki se jih vlada Mira Cerarja oziroma ta koalicija gre. Če bi nas prepričali, zakaj ta terjatev, zakaj je tako pomembno na hitro, bi mogoče celo podprli. Ampak v danem trenutku, v primeru, da naš amandma ne bo podprt, tudi ne bomo podprli sprememb in dopolnitev Zakona o izvrševanju proračuna.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Ne. Potem lahko preidemo na odločanje o amandmaju [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] V lastnem imenu? V temu primeru pa prosim za prijavo. Obrazložitev glasu mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice! Podprl bom amandma Slovenske demokratske stranke, ki znižuje prodajo terjatev oziroma višino posamezne terjatve, ki jo Vlada lahko opravi sama. To seveda ne pomeni, da Vlada ne more predlagati tudi prodajo večje terjatve, višje terjatve. Takrat mora priti v Državni zbor in takrat mora Državni zbor tudi to izglasovati. Sem pa dejansko zelo negativno presenečen oziroma seznanjen z dejstvom, da glede na to, da se preko tovrstnih transakcij lahko opravlja tudi del privatizacije, vlada Mira Cerarja oziroma ta koalicija ne želi početi tega transparentno. Na eni strani se pripravlja strategija privatizacije, na drugi strani se pripravlja nov zakon ali sprememba zakonodaje na tem področju, po tretji strani se pa dejansko vse skupaj že odvija. Znano je, da se z nakupom terjatve lahko postane tudi lastnik dela podjetja ali celotnega podjetja, in mislim, da bi se to moralo opravljati na transparenten način v Državnem zboru. Seveda podpiram ta amandma, ki zmanjšuje vrednost te možnosti, te terjatve. Tukaj gre za 500 tisoč, mislim, da je to dovolj, po drugi strani pa dejansko predlagam, da podprete ta amandma, ker navsezadnje, tista transakcija, ki stoji za vašim amandmajem oziroma za tem predlogom, bo verjetno slej ko prej prišla tudi v javnost, če ni že v javnosti. Kakorkoli že, mislim, da se ugiba o različnih podjetjih, kar samo škoduje ne samo vam, ampak tudi slovenskemu gospodarstvu. Zaradi tega predlagam, da to počnete na transparenten način.
Obrazložitev glasu mag. Anže Logar.
Hvala lepa, predsednik. Določba, ki je v 5. členu, na katerega Slovenska demokratska stranka vlaga svoj amandma, je dvignila obrv marsikomu v Državnem zboru – recimo, sam sem prvič slišal, da bo Združena levica podprla nek amandma, ki ga predlaga Slovenska demokratska stranka –, kar priča o tem, da gre za veliko dilemo, ki je pred poslanci na začetku tega mandata. Namreč, če poslanci ne bodo potrdili amandmaja, ki ga predlaga Slovenska demokratska stranka, črno na belem sami sporočajo javnosti, da ne želijo biti informirani o tem, kaj se dogaja z državnim premoženjem, da ne želijo Vladi gledati pod prste. Recimo, v Stranki Mira Cerarja oziroma ne več v stranki, ampak v poslanski skupini je poslanec, ki striktno zagovarja to, da vlada in državni zbor nista ista entiteta, ampak da mora državni zbor gledati vladi vseskozi pod prste in mora opravljati svojo funkcijo. Ravno amandma, ki ga Slovenska demokratska stranka predlaga, to omogoča. Zato bom ta amandma podprl in zato pričakujem tudi od vseh, ki jim je mar za davkoplačevalski denar, in od vseh poslancev, ki smatrajo, da je naloga državnega zbora vladi gledati pod prste, da amandma Slovenske demokratske stranke podprejo. Hvala.
Obrazložitev glasu mag. Klavdija Markež.
Hvala za besedo. Želela bi sporočiti, da je Vlada kot predlagateljica zakona v obrazložitvi člena med drugim navedla, da iz razloga vedno večjih zahtev družb po konverziji terjatev v Republiki Sloveniji je za kapital teh družb smiselno, da se določene terjatve v naši državi prodajo. Gre za postopke prodaje finančnega premoženja države, med katerega sodijo tudi te terjatve in so vezane na letni program prodaje. Potrebno je soglasje Državnega zbora, zato je tak postopek za družbe, pri katerih je potrebno takojšnje ukrepanje, predolg. Mislim, da je ravno zaradi tega smiselno ukrepanje in enostavno drugače postopkov ni mogoče izpeljati v trenutni situaciji. Zaradi tega je tudi Vlada podala tak predlog, ki ga mi podpiramo, in amandmaja Poslanske skupine SDS ne bom podprla. Hvala.
Obrazložitev glasu dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Besede kolega Logarja nekoliko presenečajo, ampak jaz bom seveda podprl ta amandma. Podprl bi ga tudi, če bi ga predlagal kolega, ki me asimetrično ljubi. Nekako ste zapisali v koalicijskem sporazumu, da se boste zavzemali za preudarno privatizacijo. Mislim, če je tovrstno skrivanje preudarna privatizacija, če je privatizacija to, kar je morala prebrati kolegica Klavdija – to je neka razprodaja pred pobožičnimi razprodajami, ki se jo greste v koaliciji, mi, ljudstvo, pa nismo zlate ribice. Prebral sem intervju – redno berem Reporterja in ga tudi kupujem, prispevam k bruto družbenemu proizvodu –, intervju kolega Bojana in sem ga resno vzel. Šel bom tudi pogledat, kako bo on glasoval, če resno vzamem tisto, kar je kolega Bojan tam povedal. In če poslanke in poslanci koalicije preberete 82. člen Ustave Republike Slovenije, vsaj prvo alinejo, četudi niste prebrali Reporterja, boste podobno kot jaz podprli ta amandma stranke SDS. Hvala za besedo.
Očitno bodo še obrazložitve glasu, zato zopet prosim za prijavo. Obrazložitev glasu mag. Alenka Bratušek.
Najlepša hvala. Tudi sama in moji kolegi v poslanski skupini bomo ta amandma podprli. Da delamo prav, ko bomo to podrli, mi je pa pravzaprav dokazala kolegica, ki je v zakonu prebrala obrazložitev, ki jo je zapisala Vlada. In spoštovana kolegica, s podporo temu amandmaju boste Državnemu zboru dali neko veljavo in postopki bodo točno taki, kot so napisani v zakonu, da se z državnim premoženjem upravlja. Tako se vse da, če se hoče. Vse se da, če nas niso samo besede, ampak tudi dejanja. In pri upravljanju z državnim premoženjem ste pa v teh treh mesecih, odkar vodite vlado, resnično dokazali, da so vas samo in izključno besede. Ne dovolite Državnemu zboru, da se seznanja s tem, kaj Vlada z našim finančnim premoženjem dela; pa to ni samo vaše, to je naše skupno premoženje in prebrati kot argument obrazložitev Vlade, da se drugače ne da, to je pa – mislim, če rečem smešno, je zelo mila beseda. S tem amandmajem boste zagotovili, da se da tudi drugače.
Obrazložitev glasu mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Predlagani amandma bom podprl. Mislim, da se pa lahko nad interpretacijo kolegice iz Poslanske skupine SMC samo zamislimo. Kajti naštela je vsaj pet argumentov, zaradi česar je smiselno amandma SDS podpreti. Sami tudi ugotavljate, da glede na obstoječe stanje in stanje slovenskih gospodarskih družb in izdanih poroštev, ki jih je Republika Slovenija dala, lahko pričakujemo v letu 2015, da iz naslova danih poroštev bo Republika Slovenija imela veliko več terjatev, kot jih imamo v danem trenutku sedaj. Verjetno se vi tega zavedate in vam je cilj, da privatizacija oziroma odprodaja državnega premoženja poteka na zelo netransparenten način. Na eni strani smo pri eni izmed koalicijskih strank zdaj poslušali, ko smo v Slovenski demokratski stranki hoteli s klasifikacijo in javno predstavitvijo na transparenten način pokazati, katera podjetja se naj bi prodala, je bila to kraja, je bila to razprodaja; danes, ko pa vi zavestno skrivate terjatve, zakonsko skrivate terjatve, je pa vse v redu. In nekaj govorite, drugo delate. Mislim da te maske, ki so padle z vaših obrazov, mislim, da bodo tudi volivci in volivke kmalu prišli do tega spoznanja. Takšen način dela, mislim, da ne pelje v dobro Sloveniji. In potem ne pozivati opozicije k sodelovanju. Sam državni sekretar, vaš človek je bil pripravljen razkriti informacijo na zaprti seji tako na Odboru za finance, tako danes v Državnem zboru. Zanima me, kdo vam je dal navodila, da morate glasovati proti. Kdo je to ozadje, ki [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]in takšen način dela ni dober. In terjatve so premoženje države, ni to vaše premoženje. To je premoženje davkoplačevalcev. Vendar za vse to morate sprejeti odgovornost.
Obrazložitev glasu gospa Anja Bah Žibert.
Seveda bom amandma podprla in na glas povem nekaj: vsi tisti, ki ga ne boste podprli, dokazujete, da nekaj tukaj zelo smrdi. Zelo zelo smrdi. Veste, SMC je obrazložitev podala, češ, vse terjatve je treba prodati. Saj nihče ni proti! Samo pomembno je, na kakšen način se jih proda. Z uveljavitvijo te spremembe zakona boste dobesedno dovolili, da bodo tisti, ki vas predstavljajo, te zadeve prodali pod mizo. Smrdi! Ne nazadnje dokaz, da smrdi je tudi to, da ste celoten znesek glede terjatev v nekaj trenutkih razpolovili. Ko pa je šlo za teh sedem milijonov, pa niste odstopali. Sprašujem se, kaj se dogaja, in vas pozivam, da amandma podprete; ker je to nujno in odplaknimo ta smrad.
Preden bom odprl še eno rundo, bi gospo Anjo Bah Žibert prosil, da drugič ne poziva, ker to je pa dobesedno tista beseda, ki sem jo uporabil, da naj ne bi bila v obrazložitvi glasu. Ni bilo prvič, to je bilo drugič, že enkrat prej sem opazil, ampak sem šel čez, tokrat pa žal ne morem. Dam pa zdaj zopet možnost za prijavo, ker očitno bodo še prijave. Super. Potem pa lahko glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti pa 42. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Zavezništva k 5. členu [[…]] Obrazložitev glasu v imenu Zavezništva mag. Alenka Bratušek.
Najlepša hvala za besedo. Mi, jaz in mi, bomo seveda ta amandma podprli, ker ocenjujemo, da je z državnim premoženjem treba odgovorno upravljati. Sami se že kakšnih štirinajst dni ali pa še mogoče nekaj več trudimo prepričati vladajočo koalicijo, da je Petrol pomembno podjetje za Slovenijo, da je treba zagotoviti, da ima vlada – ne opozicija, ampak vlada, spoštovani kolegi iz koalicije. Tukaj bi vladi zagotovili nekaj [[…]]Čeprav se zdaj počutim, kot da sem jaz koalicija pa da prepričujem opozicijo, da je nekaj nujno potrebno. Skratka, vladi bi dali pravico, da odloči o tem, ali je koncentracija enega lastnika več kot 25 % dobra, primerna, dopustna – kakor koli želite. Strategija upravljanja premoženja tega ne bo rešila, iskanje rešitev do januarja, kot sem prej slišala, prav tako ne oziroma pravzaprav ne vem, kaj bo od šestnajstega, sedemnajstega decembra do januarja drugače, kot je danes. Prosim, da resnično začnemo z dejanji in ne samo z besedami. Če vam je res do sodelovanja, katerega tako poudarjate v zadnjih dneh, med koalicijo in opozicijo, in če vam je res nekaj do tega premoženja, za katerega sem že prej povedala, da ni samo vaše, je naše skupno. Ampak, odgovornost na koncu tudi za primer Petrola bo pa vaša. Danes s pritiskom na gumb "ne" boste pokazali, koliko vam je do tega premoženja. Na žalost v opoziciji sami tega ne moremo izglasovati, tako upam, da boste razmislili in ta amandma, ki vladi, še enkrat, vladi daje neko dodatno možnost, podprli. Hvala.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. V Slovenski demokratski stranki bomo ta predlog amandmaja podprli. Uvodno je potrebno povedati, da je bila ta določba v Energetskem zakonu in da je iz Energetskega zakona padla ven takrat, ko je bila vlada Alenke Bratušek na oblasti. Vendar sem prepričan, da s tem amandmajem se Zavezništvo Alenke Bratušek zaveda napake, ki je bila takrat storjena in da se posluša ta napaka sedaj sanirati. Dejstvo je, da ta določba amandmaja nikakor ne ogroža nobene privatizacije. Na nek način pa je ta določba varovalka predvsem pred divjo privatizacijo in pred sovražnim prevzemom. Da verjetno ta koalicija in vlada Mira Cerarja ne ve, za kaj gre, je verjetno dokaz odgovor predsednika Vlade Mira Cerarja, ki ga je včeraj dal na poslansko vprašanje kolegice Alenke Bratušek, ko je odgovarjal čisto nekaj tretjega, kot je dejansko vprašanje bilo. Treba vam je povedati, da ta amandma in ta določba o soglasju vlade pri kontrolnem deležu pri prodaji družbe Petrol nima niti ene povezave z državnim deležem – to, kar je razlagal včeraj predsednik Vlade oziroma to, kar ste danes verjetno tudi vi razlagali. Nima nobene zveze s strategijo. Ta določba soglasje vladi pri kontrolnem deležu, dodatno soglasje, je zgolj varovalka pred divjo privatizacijo in pred sovražnim prevzemom. Mislim, da se vsi zavedamo, da je tukaj treba narediti neko transparentno privatizacijo, privatizacijo, ki bo v interesu vseh. Po drugi strani iz medijev beremo, da je približno že 14 % družbe Petrol šlo na neke fiduciarne račune na Češko. Če ne boste podprli tega, mislim, da bo ponovno prišlo do spoznanja, da tiste vaše maske padejo dol: po eni strani govorite o premišljeni privatizaciji, po eni strani govorite, kako je treba ravnati z državnim premoženjem, na drugi strani pa z glasovanjem in z dejanjem se vidi, da na nek način podpirate neko divjo in tiho privatizacijo.
Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združena levica dr. Matej T. Vatovec.
Hvala. Kolega Jani Möderndorfer je, ko smo vložili sklep o preklicu sklepa Vlade za privatizacijo 15 podjetij, dejal, da ni shizofren in da ga ne bo podprl. Ko smo dobili v roke predlog Energetskega zakona, ki je pravzaprav podoben temu amandmaju, o katerem sedaj govorimo, smo malo podvomili o tej izjavi. Nekdo bi lahko rekel, da gre za neke vrste oportunizem, sam pa menim, da gre za neko upravičeno reakcijo na javno mnenje do privatizacije. Vemo, da je veliko oziroma večina ljudi ostro nasprotuje privatizaciji predvsem podjetij, kot sta Petrol in Telekom, pa tudi ne nazadnje javnih bank, čeprav se v medijih tako zloglasno pojavljajo. Predlagani amandma je sicer v določeni meri nezadosten, ampak ga bomo v Poslanski skupini Združena levica vseeno podprli. Nezadosten je zato, ker pravzaprav daje vladi možnost podati to soglasje. Mislim pa, da moremo imeti neke upravičene zadržke do naših vlad. Če vzamemo samo trenutno in prejšnjo vlado, vlado Alenke Bratušek, ki je sprejela ta paket prodaje podjetij in ga potem malo kasneje zavrnila. Podobno je gospod Cerar v predvolilni kampanji bil proti privatizaciji, takoj po volitvah pa je, seveda, privatizacijo začel spominjati. In tu smo spet pri tej shizofreniji. Kljub temu pa, kot že rečeno, bomo podprli ta amandma, zato ker na nek način vsaj deloma vključuje nek interes državljanov.
Še kakšna obrazložitev glasu? V lastnem imenu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Kot je rekel kolega M. T. V., bomo zadevo podprli. Čeprav, kot sem rekel že prej, mi gre vedno bolj – da ne rečem, na kaj – neko dejstvo, da bomo sedaj štrikali zakone od primera do primera – mogoče je izjema nek poslanec tam kot primer –, ko moramo zakone spreminjati. Gospod Cerar je v nekih pogajanjih, ki smo jih imeli, ko smo se še pogajali – kolega je rekel, da smo se dobro pogajali, potem je pa moral vse demantirati s tem, da bomo travo jedli – rekel nekako, da pa strateške infrastrukture ne bi kar tako prodajali, privatizirali. Glejte, Petrol je strateška infrastruktura direktno, plus kot posredni lastnik plinovodnega omrežja. Navsezadnje se lahko tudi vprašamo, kako je vse skupaj nastalo. Rezervoarje v Serminu verjetno ni Super Mario potegnil, pa jih tam postavil. Po prihodkih vemo, kje je Petrol, če gledamo med slovenskimi podjetji. Špekulanti seveda na veliko že razlagajo, kako bi liberalizirali oblikovanje cen naftnih derivatov. S prodajo bo verjetno postal neka podružnica kake večje naftne korporacije in v tej luči seveda dobro veste, kakšen je naš odnos do privatizacije. Bom podprl in glasoval za ta amandma.
Obrazložitev glasu gospod Uroš Prikl.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Ugotavljam, da tudi to, seveda, ni sistemska rešitev. Uvodoma sem pri predstavitvi mnenja poslanske skupine povedal, kaj si predstavljamo v Desusu, kakšen zakon bi naj ZIPro bil: tehnični, postopkovni, predvsem pa ne bi posegal z nekimi vsebinskimi rešitvami in idejami v druge materialne predpise. Hkrati ugotavljam, da se s predlogom tega amandmaja skuša na nek način popraviti nedoslednost, pomanjkljivost, nedorečenost, kakorkoli že to imenujemo, v Energetskem zakonu, sprejetem v prejšnji vladi. Hkrati tudi ugotavljam, vsaj zame, da obstaja tukaj znatna bojazen pred tako imenovano divjo privatizacijo, kateri se jaz osebno in tudi stranka Desus upira z vsemi sredstvi, ker pač divja privatizacija ni pravi način preoblikovanja lastništva nad določenimi gospodarskimi subjekti, hkrati pa zame tudi ob nesprejetju tega amandmaja obstaja velika bojazen tako imenovanega sovražnega prevzema, ki pa pomeni za gospodarski subjekt, ki se ga prevzame, smrt. Na podlagi vsega povedanega bom amandma podprl. Hvala.
Obrazložitev glasu gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa. Kolegu Vatovcu ne bom rekel, ali ga imam rad ali ne, ker drugače bodo rekli, da je kaj v zraku; ampak to, kar je rekel, seveda nima zveze s tistim, o čemer smo takrat glasovali. Me pa vseeno veseli, da bo podprl ta amandma, kar je za pozdraviti. Moram pa reči, da sem izredno razočaran, ker predsednik Vlade noče imeti orožja in v resnici hoče nekako gandijevsko nastopiti proti tistim, ki bi radi sprivatizirali določene zadeve. Zato se mi zdi skrajno nenavadno in nerazumno, da se tega amandmaja ne podpre, še bolj pa, da se odklanja v resnici inštrument, pod katerim bi v resnici vlada in izključno samo vlada na koncu odločala, kaj se bo v resnici zgodilo z deležem v Petrolu; Petrol pa zato, ker so že vsi rekli, koliko je zelo pomemben. Drugo, kar se mi zdi pa še bolj pomembno, pa je to, da v resnici vedno bolj in bolj ugotavljam tisto, kar več ali manj v Državnem zboru skupaj ugotavljamo. To pa je, da nikoli ne vemo, kaj je prej: kura ali jajce. Bojim pa se, da je predsednik Vlade z včerajšnjim nastopom v resnici dokazal, da bodisi ima zanič svetovalce, ki mu niso znali razložiti, za kaj v resnici gre, ali pa si ne zna izbrati svetovalcev. To bo pa zdaj ostalo odprto vprašanje. Upam, da se s tem amandmajem lahko vsaj delno popravi to, kar se reče običajno nevedenje in neznanje, kaj pravzaprav sploh ta amandma želi doseči.
Obrazložitev glasu mag. Alena Bratušek.
Najlepša hvala. Res je, popravljamo napako, ki je bila narejena pri energetskem zakonu. Na žalost, kakorkoli, stvari se za nazaj ne da urejati, lahko se pa od tega zakona, od sprejetja tega amandmaja stvari uredijo, tako kot je treba. Zelo razočarana sem ali bom rekla kar žalostna, da tudi en sam poslanec oziroma poslanka iz največje vladne stranke Mira Cerarja ne pove, kaj misli o tem. Ne poveste, kaj mislite o državnem premoženju, ne poveste, kaj mislite o Petrolu, ne poveste, kaj je pomembno za to državo in naše ljudi. Preprosto boste proti, ker to ni vaš predlog. To je nedopustno; nedopustno za demokracijo in tudi nedopustno za ta državni zbor. Če v opoziciji pripravimo predlog, ki po naši oceni stvari ureja tako, kot bi bilo bolje, ob tem da pravzaprav vi nas prepričujete, da je treba premišljeno delovati na področju upravljanja državnega premoženja, danes pa niti eden od vas ni povedal mnenja o tem amandmaju. Mislim, da je to res najmanj nedopustno. In nič opozicija sama sebi ne ureja. Vladi, vladi Mira Cerarja; in Stranka Mira Cerarja te možnosti vladi Mira Cerarja ne bo dala. Res ne vem, kdo v naši državi to lahko razume.
Gospa mag. Alenka Bratušek, del pozivanja ne sodi v obrazložitev glasu. Prosim, da se tega držite. Sprašujem, če je še kakšna obrazložitev glasu. Mislim, da je samo eden, zaradi tega ne bom zahteval prijave. Besedo dajem za obrazložitev glasu mag. Marku Pogačniku.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Podprl bom ta amandma, kajti ta amandma na eni strani lahko tudi zaščiti ta državni delež pred razvrednotenjem. Na nek način gre tukaj za neko varovalko, da ne bomo dobili čez noč sprivatiziranega Petrola, in na drugi strani, da bo ta delež posredno v lasti Republike Slovenije vreden bistveno manj, kakor je danes. Na eni strani sem pa v tej razpravi spoznal, da predsednik Vlade Miro Cerar z včerajšnjim odgovorom ni prepričal ne samo mene, ampak da tudi ni prepričal koalicijskih poslancev in poslank. Kajti kolikor razumem, bo Desus podprl ta koalicijski predlog, mislim ta predlog amandmaja in mislim, da je to po eni strani tudi zaskrbljujoče. Res nas lahko žalosti, da na takšno vprašanje predsednik Vlade odgovarja čisto nekaj tretjega, ki nima nobene povezave. In še enkrat: ta predlog amandmaja nima zveze z državnim premoženjem, ima pa na nek način posredno vlogo nekega sidra pred zavarovanjem, da bi državni delež bistveno bil manj vreden, kot je lahko. In drugi način: preprečitev divje privatizacije oziroma zmanjšanja tveganja pred nekim sovražnim prevzemom te družbe.
Postopkovno gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bi pred glasovanjem prosil za 20 minut pavze. Razlogov je več. En razlog je ta, da gre za izredno pomembno stvar, za prodajo slovenskega premoženja, ki na nek način ga zdaj želimo reševati v tehničnem zakonu. Amandma dajo stranka oziroma ljudje, ki so imeli možnost pred tem zadeve urejati, pa je razsvetljenje prišlo malo prepozno. Druga zadeva, ki jo želim izpostaviti je ta: ker sem politik, me malo moti, da se je ta mavrična opozicija začela zbirati na en kup, in zahtevam dvajset minut pavze, da bomo v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov povedali tudi svoje stališče.
Najprej – pred tem, ko odgovorim – sprašujem, ali ima še kdo obrazložitev glasu. Ne. [[oglašanje iz dvorane]] Gospod Trček, postopkovno?
Kot del mavrične koalicije – bodoče koalicije – podpiram predlog kolega Hana; in seveda, mavrica je odprta, je polna barv.
Dobro, to ni bilo postopkovno in tega ne bom štel kot postopkovno. Vsekakor odrejam dvajset minut, nadaljujemo dvajset minut čez pet.
Nadaljujemo sejo. Postopkovno dr. Simona Kustec Lipicer.
Hvala lepa, predsednik. V Poslanski skupini SMC smo po dodatni diskusiji ugotovili, da potrebujemo še nekaj dodatnih informacij zaradi kompleksnosti in predvsem historiata te tematike in potencialne netransparentnosti in koruptivnosti, ki je lahko v ozadju tega predloga, zato zaprošamo še za dodatnih 30 minut časa, da se pripravimo na glasovanje.
Odrejam prekinitev seje. Nadaljujemo ob 18.uri.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo prekinjeno sejo. Najprej sprašujem predlagateljico zadnjega postopkovnega predloga, ali želi obrazložiti predlog. [[Ne.]] Potem lahko preidemo [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Gospod Han, vi pa želite obrazložiti? Prosim. [[oglašanje iz dvorane]] Najprej mora po pavzi dobiti možnost odgovoriti tisti, ki je zadnji zahteval proceduralni predlog, potem pa vi. Gospod Han.
Hvala lepa. V Sloveniji majhne stranke iščejo svoj prostor pod soncem. Zanimivo, da liberalne stranke postajajo zelo socialne, to nas, Socialne demokrate, ki imamo tradicijo že 20 let, veseli. V poslanski skupini bomo navkljub vsem težavam, ki smo jih imeli v zadnji uri, podprli ta amandma na ZIPRS, ki ga je predlagala liberalna stranka ZaAB. Me pa žalosti, da nismo te modrosti našli pred enim letom in ne bi prišli danes do takšnih zapletov. Drugače pa, ko govorimo o razprodaji premoženja, o prodaji premoženja, je zelo dobro, da ima Slovenija strategijo in da tam določi, katero podjetje je strateško, katero je portfeljsko, katero je pomembno, ne pa, da gasimo zaradi političnih pik nekaterih posameznikov. Ampak Socialni demokrati s takšnim amandmajem nimamo težav in bomo ta amandma zaradi nekontrolirane razprodaje podprli. Hvala lepa.
Postopkovno gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa, predsednik. Če sem bil na začetku slabe volje zaradi pavze, ki si jo je najprej vzela ena in kasneje še druga poslanska skupina, moram reči, da sem vedno bolj zadovoljen, ker sem v tej eni uri izvedel več, kot sem vedel v enem letu in pol o samem problemu. Glede na to, da je bilo med samim proceduralnim izrekom kolegice Simone Lipicer Kustec izrečena beseda in mene zdaj pa zelo resno zanima, kaj to je, je bilo izrečeno, da gre celo za koruptivnost. Seveda moram poudariti, da je tukaj vržena, bom rekel, ena smet kar vsepovsod – glede na to, da ne vem, na katero smer. Sam vem naslednjo stvar – in to vam zdaj povem –, da bom, če ta amandma ne bo sprejet, predlagal, da NPU malo razišče to zadevo. Ker zdaj pa mene zanima, kdo je lobiral, kje je lobiral in kdaj je lobiral, da ta predlog ni bil sprejet ne v času zakona, ki se je pripravljal v Janševi vladi in potem zaradi padca Janševe vlade seveda ni bil niti poslan v proceduro in ni bil obravnavan. In potem v času vlade Alenke Bratušek se je obravnaval eno leto – govorim o zakonu, ki ima petsto členov in kjer je bilo podanih več kot sto amandmajev, in kjer smo tri vodje koalicijsko usklajevali v Državnem zboru zakon samo zaradi kartic, ki so bile največji problem na koncu in se je tudi največ o tem govorilo. Zato resno opozarjam, ne nazadnje vsi poslanci smo zavezani k prijavam za lobiranje, da vsi, ki ste doživeli telefonski klic, da se ta amandma ne podpre, da to prijavite KPK. Ker mislim, da je čas, da se ta gniloba malo očisti, ker to več nikamor ne gre. Ne bom dovolil tudi zaradi tega, ker je bilo preveč, bom rekel, sumov že vrženih na to, da se je nekaj dogajalo okoli tega zakona. Torej, proceduralno pričakujem, da če se že zlorabi proceduralni postopek za to, da se, bom rekel, navrže in malo pomaže vsepovsod, da dobim tudi vsaj odgovor, da vemo, na čem smo, da vemo, o čem odločamo. Zato bi prosil, predsednik, da v bodoče, kadar nekdo vrže sum, da ga povprašate, o čem govori. Ker jaz še danes ne vem, o čem je govorila kolegica Simona Lipicer Kustec. O kateri korupciji?
To ni bilo proceduralno, to je moja presoja, kvečjemu je šlo za zlorabo proceduralnega v neke druge namene. Glede na to prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Zavezništva k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti pa nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju Poslanske skupine SDS k 12. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani, v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo ta amandma podprli. Podprli ga bomo iz več razlogov, zdaj amandma predstavlja izenačitev prejemkov vseh nekdanjih predsednikov republike, ki jih po Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o zagotavljanju pogoja za opravljanje funkcije predsednika republike prejemajo ali jih bodo prejemali predsedniki republike. Celoten paket je bil sprejet v okviru zmanjšanja sredstev za tako imenovane privilegije, ki se je sprejemal v okviru varčevanja v javnem sektorju in državnimi izdatki na splošno. Sedaj veljavna ureditev brez stvarnega razloga predstavlja izjemo v primerjavi z ostalimi nekdanjimi funkcionarji, ki so jim tako imenovani privilegiji po koncu opravljanja funkcije zmanjšani, prav tako pa prestavlja stvarno neutemeljeno pozitivno diskriminacijo v primerjavami z javnimi uslužbenci, katerim so se izplačila po plačilnih razredih brez izjeme v letu 2012 znižala. Sprejem takšnega amandmaja pa je možnost, da se takšen neutemeljen privilegij odpravlja. Pričakujem tudi, da bo to tudi korak v konsolidacijo javnih financ, v uravnoteženost proračuna. Mislim, da si je Stranka SMC izbrala napačen način varčevanja. Vi varčujete s časom v Državnem zboru, prijavite, bi rekel, neko kvoto časa, dejansko pa od te kvote ne porabite niti nekaj minut. To ni način varčevanja, ki bo rešil Slovenijo, saj bi radi slišali tudi včasih kakšen vaš argument.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Obrazložitev v lastnem imenu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, kolegi in kolegice! Jaz mislim, da je to ukrep, ki bo izenačil dohodke vseh bivših predsednikov republike, in to je vsekakor eden izmed razlogov, da se ta amandma podpre in tudi jaz ga bom podprl. Navsezadnje je prav, da imajo bivši javni funkcionarji enake dohodke ali pa vsak enak sistem pridobivanja dohodka. To se nanaša tako na ustavne sodnike, poslance, predsednike vlade, predsednike republike, predsednike parlamentov. Skratka, mislim, da bi to moralo biti izenačeno. Navsezadnje pomeni takšna izenačitev tudi na nek način simbolično solidarnost z realnim sektorjem. V realnem sektorju smo izgubili več kot 90 tisoč delovnih mest v zadnjih letih po podatkih Gospodarske zbornice. Zaradi tega bi bilo to simbolično dejanje tisto, ki bi dejansko prispevalo tudi k temu, da javni sektor enostavno da vedeti ljudem, da tudi v tem javnem sektorju smo proti privilegijem, proti nekim izrednim dohodkom, ki izhajajo iz neke zakonodaje, ki je bila sprejeta v drugačnih časih oziroma sprejeta na način, ki morda ni bil ravno najbolj adekvaten oziroma ni bil najbolj primeren v nekem času. Jaz bom ta amandma Slovenske demokratska stranke podprl. Mislim, tudi če smo govorili o obremenitvah študentov na eni strani, ni na drugi strani nič narobe, če vzamemo en privilegij. Mislim, da zaradi tega nobenega ne bo bolela glava. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev glasu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima gospa Anja Bah Žibert.
Hvala lepa. Jaz bom seveda ta amandma podprla. Kot sem že v sami razpravi povedala, gre ob tem, da gre za solidarnostni ukrep, na drugi strani tudi za to, da v tej državi nihče ni privilegiran. Na to nas je opozorilo tudi Ustavno sodišče. Če ste danes s posameznimi ukrepi že odvzeli denar študentom, če nameravate v enem od naslednjih predlogov zakona jemati invalidskim podjetjem in onemogočiti na nek način delo tem osebam, potem bi bilo prav, da podprete ta amandma in da pokažemo, da dejansko ni prav, da v teh težkih časih, ko je kriza dobesedno posegla povsod, imamo strukturo, ki je privilegirana. To so ti bivši poslanci in seveda eden od bivših predsednikov države. To ni prav. Prav bi bilo, da bi ta amandma tudi v luči varčevanja podprli.
Sedaj pa sprašujem, ko dam možnost za prijavo, zakaj se ne prijavite. Obakrat dvignete roko, potem pa se ne prijavite. Prosil bi za malo več korektnosti. Ko v bistvu dam možnost za prijavo, bi prosil, da se tisti, ki želijo obrazložiti glas, res prijavijo, ne da dvigujejo roke za druge. Ker obrazložitev glasu je osebna, ni več obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Zdaj pa obrazložitev glasu brez prijave. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz bom ta amandma podprl. Če želimo, da so ukrepi, ki jih nameravate obdelati in nekatere od teh smo že sprejeli, ko smo obravnavali ZIPRS in študentsko delo, je prav, da tudi v tem primeru posežemo na tista področja, ki so še vedno glede na razmere v državi nadstandardno urejena. Če bomo v naslednjem koraku posegli še v invalidska podjetja in boste jemali iz tega, lahko rečem tudi, socialnega podjetništva denar in polnili proračun, potem ni popolnoma nobenih razlogov, da ostanejo določene skupine, ki se financirajo z državnega proračuna ali pa iz tudi pokojninske blagajne, kot izjema. Ni popolnoma nobenega razloga. In nekaj skupin je, eno od teh urejate, ostajajo pa še vsaj dve skupini, sicer eno je bivši predsednik republike, drugo so pa tisti, ki so se upokojevali po posebnih pogojih, po zakonu, ki ga je Ustavno sodišče tudi odpravilo oziroma popravilo v teh določbah. Prav je, da k odpravi krize prispevajo vsi. Tisti, ki so, ki participirajo na proračunu, ne pa samo nekatere ranljive skupine, tako kot ste zastavili v svojem konceptu sprememb zakonodaje, ki smo jim priča te dni. Jaz bom ta amandma podprl.
Obrazložitev glasu gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Sam bom ta amandma podprl. Veliko je bilo govora prej, ko smo sprejemali novelo ZUJF, ko je bilo govora o študentskem delu, da se to počne tudi zaradi pokojninske blagajne in enostavno se mi ne zdi pošteno, da govorimo, kako je problem s pokojninsko blagajno, po drugi strani pa ne jemljemo tistim, ki imajo privilegirane pokojnine. V Slovenski demokratski stranki smo vedno zagovarjali tezo oziroma dejstvo, da morajo pokojnine temeljiti na vplačanih prispevkih. V Sloveniji žal temu ni tako, zaradi tega imamo stanje v pokojninski blagajni, kakršnega imamo. Podprl bom ta amandma zato, ker se mi enostavno ne zdi pošteno, da imamo privilegirane pokojnine na eni strani, po drugi strani pa upokojence, ki morajo životariti s 400 ali še manj evri. In ne nazadnje bom podprl ta amandma zato, ker se mi enostavno ne zdi pošteno, da jemljemo študentom in dijakom, ki so prihodnost naše države, po drugi strani pa z nekaj sto evri nagrajujemo nekoga, ki ne samo da je bil proti osamosvojitvi Slovenije, ampak je tudi bil eden izmed zastavonoš razoroževanja slovenske teritorialne obrambe.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Torej prehajamo na odločanje o prvem amandmaju Poslanske skupine SDS k 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti pa 54. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 54.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju Poslanske skupine SDS k 12. členu. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. V Slovenski demokratski stranki bomo predlagani amandma podprli. Vsebinsko je pa ta amandma poleg izplačevanja nagrad članov Slovenske akademije in znanosti vključuje še prejemke bivših funkcionarjev. Ustavno sodišče Republike Slovenije je predmetni 39. Člen Zakona o poslancih razveljavilo z odločbo Ustavnega sodišča, z dne 30. junij 1994, in je ugotovilo, da gre pri takšnem privilegiju poslanske upokojitve za izrazito neustavnost. In preizkus ustavnosti 39. člena je po navedbah Ustavnega sodišča pokazal precej stvari, in sicer da temeljijo ugodnosti iz 39. člena zgolj na dejstvu obstoja poslanske funkcije, ne glede na njeno trajanje, da kakšnih drugih splošno znanih razlogov ni v postopku sprejemanja izpodbijanih zakonskih določb, pa razlogi tudi niso bili navedeni. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da bo podpora temu amandmaju tudi pripomogla k odpravi določenih privilegijev in seveda k uravnoteženosti javnih finance. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu v imenu posameznikov? Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Z amandmajem k 5. členu oziroma s 5. členom ste vzeli študentom preko študentskega dela 15 % od urne postavke. Od prekerne oblike dela, ki je mnogim v korektiv, v pomoč, da lahko sploh so zaposleni in delajo in študirajo, ste vzeli 15 %. V tem primeru pa imamo skupino, ki je privilegirana, ki poleg rednih pokojnin dobi še približno toliko, kot je pokojnine, dodatka k pokojnini. Gre za približno tisoč 500 evrov dodatka. Jaz mislim, da je prav, da bi v skladu s pravili v tej družbi, če jih že tako zagovarjate, ta bremena enakomerno porazdelili. Da pravzaprav lahko več prispevajo tisti, ki manj potrebujejo in imajo že praktično skrajno ali najvišjo možno pokojnino brez dodatka. Prav nobenih razlogov ni, da se zagovarja taka anomalija. Kar zadeva mene, bom jaz ta predlog amandmaja tudi podprl.
Še kakšna obrazložitev glasu? Gospa Anja Bah Žibert, izvolite.
Hvala lepa. Tudi sama ponovno, sem že prej povedala, bom podprla ta amandma, ki je na nek način podoben prejšnjemu. Gre za to, da bi odpravili na eni strani privilegiran status tistih, ki pač ni prav, da takšnega imajo. Ne nazadnje se je s to spremembo zakona odvzel tudi del nagrade predstavnikom oziroma članom Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Na drugi strani pa dopuščamo, da imamo poslance s privilegiranim položajem. Zato bom podprla amandma in verjamem, da lahko na ta način prispevam k temu, da nihče ne bo privilegiran in da zategujemo pasove vsi. Od tistih najnižjih, pri katerih se žal dela največ in se jim jemlje največ, do tistih, ki brez teh privilegijev ne bi živeli težko.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Glasujemo o drugem amandmaju Poslanske skupine SDS k 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 53. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 53.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 5. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k temu členu vložiti amandma? Ne. Torej lahko preidemo na tretjo obravnavo predlaganega zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Odločitev v Slovenski demokratski stranki je, da predlaganih sprememb oziroma dopolnitev Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 ne bomo podprli. Razlogov pa je več. Razlogi so predvsem v tem, da je začela ta vlada nadaljevati prakso prejšnje vlade, in sicer da Zakon o izvrševanju proračuna Republike Slovenije dejansko zlorablja. V ta zakon poskušate nametati iz vsakega konca kakšen člen. Če bi prej poslušali interpretacijo državne sekretarke Ministrstva za finance, ki je rekla, da v zakon o izvrševanju proračuna spada vse tisto, kar ima posledice na proračun, to pomeni, da si lahko razlagamo, da ostalih zakonov sploh ne potrebujemo, ampak imamo lahko samo ZIPro, v katerega boste dali vse. Drug argument, zakaj ne bomo tega podprli, je tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe. Zakonodajno-pravna služba je dala vsebinske pripombe na vsak člen zakona, ki ste ga predlagali in ga dali v Državni zbor. Tretji argument je, da niste podprli niti enega predloga amandmaja, ki ga je dala Slovenska demokratska stranka. Začelo se je s terjatvami. Ocenjujemo, glede terjatev, ki jih predlagate, da je znesek bianko menice, ki jo Državni zbor da Vladi, bistveno previsok. Ocenjujemo, da bo takšen Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 imel lahko širše negativne posledice tako za proračun Republike Slovenije kot za konkurenčni položaj Republike Slovenije. Dejstvo je tudi, da ste vi dopolnitev oziroma spremembe zakona o izvrševanju proračuna v Državni zbor prinesli že pred enim mesecem. Ni še minil en mesec, ko predlagate novo spremembo. In v naslednjem mesecu, v januarju, verjetno lahko pričakujemo še eno spremembo in dopolnitev. Spoštovana vlada Mira Cerarja, spoštovana koalicija, na takšen način se ne dela. In v teh skoraj sto dnevih se je pokazal jasen obraz te vlade in te koalicije. Na nek način pozivate opozicijo k sodelovanju, vendar v teh 90 dneh niste sprejeli še niti enega predloga opozicije. Niti enkrat niste opozicije povabili. Takšen način sodelovanja je za nas nesprejemljiv.
Je še kakšna obrazložitev glasu? Da. V imenu Poslanske skupine SMC ima besedo gospod Branko Zorman.
Predsedujoči, hvala za besedo. V Stranki Mira Cerarja bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 podprli. Podprli ga bomo zato, ker je osnovni namen tega zakona, da uzakoni rešitve, ki bodo omogočile tekoče in nemoteno izvrševanje proračuna države v letu 2015, kar nedvomno potrebujemo. Med drugim vsebinsko ta zakon določa tudi nove proračunske rešitve glede primanjkljaja sektorja države oziroma način, na kakršnega bo deficit državnega proračuna prikazan, in sicer po denarnem toku, torej takrat, kadar bo izdatek nastal. Hkrati zakon tudi dopušča možnost dodatnega deficita državnega proračuna, in sicer do višine zahtevkov za povračilo sredstev evropske kohezijske politike. Zakon tudi določa višino letnega dodatka za upokojence ob upoštevanju, da bo Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja za ta namen zagotovila devetnajst milijonov evrov, kot izhaja iz Zakona o SDH. Zelo pomembno je tudi to, da ta zakon vsebuje dopolnitev drugega odstavka 51. člena, ki predstavlja realizacijo dogovora o ukrepih za zmanjšanje obsega sredstev za plače in druge stroške dela v javnem sektorju za leto 2015, ki določa zmanjšanje števila zaposlenih v javnem sektorju za 1 % za obdobje januar 2015–januar 2016, hkrati pa to znižanje ne velja za tiste proračunske uporabnike, ki bodo uspeli svoje stroške poslovanja v letu 2015 zmanjšati za isti znesek, to se pravi za vrednost stroškov dela 1 % zaposlenih na račun zunanjih izvajalcev. V Poslanski skupini SMC ocenjujemo predlagani dogovor kot pozitiven pristop socialnega razumevanja, vsekakor pa pridobljen čas za izvedbo strukturnih ukrepov v javnem sektorju in za izvedbo strukturnih reform. Zaradi vsega tega navedenega bo Poslanska skupina SMC zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 podprla. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Ne. V lastnem imenu? Prosil bom za prijavo. Za obrazložitev glasu ima besedo dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Malo je ta randomize neumen, čeprav sem čakal do konca, sem prvi na vrsti, ampak dobro, kaj hočemo, kolega Jože pravi, da prihodnost bo informacijska družba ali pa je ne bo. Jaz bom seveda glasoval proti, pa bom malo ponovil, zakaj. Ker ta predlog zakona derogira celo vrsto področne zakonodaje, bom to tujko razložil na koncu, ker si vlada povečuje pristojnosti razpolaganja z lastniškimi deleži v podjetjih, ker je sramota, da ta amandma k 5. členu SDS ni bil sprejet, ker se število javnih uslužbencev znižuje linearno, namesto da bi se šel odpirat ta javni sektor. Mislim, da je to približno tako, kot da mi rečemo, dajmo mi v Državnem zboru biti še bolj šparovni, pa dajmo zmanjšati število poslank in poslancev za dva. Ne vem, ali bomo žrebali ali kako bomo to naredili. Mene, kar me dejansko boli tukaj, kot da se folku ne da delati, neka takšna intelektualna lenoba. Zdaj bo kolega Han rekel, da spet nadiram koga. Predvsem tudi zato, ker kot sem že dopoldne omenil, vsi v ta nek, ki bi bil zakon neke malo bolj tehnične narave, rine cela vrsta zadev, ki bi jih morali urejati v zakonih, ki so temu dejansko namenjeni. Zakonodajno-pravna služba je to dvakrat ponovila, ampak očitno, bom kar zaključil s tem, "neko ne čuje dobro", zato bom glasoval proti.
Preden dam besedo naslednjemu, naj povem, da tehnologija pri nas očitno dela in izbira naključno. Tako da ima besedo za obrazložitev glasu gospod Franc Jurša.
Predsednik, hvala za besedo. Jaz pa bi raje govoril pred kolegom Francem, ker sva oba Franca, ker bi mi bilo malo lažje. On malo tako na odru nastopa, jaz pa teh vrlin ravno nimam in mi je toliko težje za njim nastopati. Ampak pustimo to. Moje mnenje bo malenkost drugačno od njegovega. Osebno bom to novelo zakona podprl, podprl pa jo bom tudi zaradi tega, ker se na takšen način lahko zapre tudi proračun za leto 2014. Jaz sem predvsem zadovoljen s tem, da je v tem predlogu zakona tudi letni dodatek za upokojence, se pravi za regres, da se bodo tisti, ki so dejansko najbolj revni, lahko privoščili tudi za ogrevanje, zdravstvene storitve ter seveda tudi stroške prehrane. Če bodo kazalniki gospodarske rasti znašali 2,5 % ali pa več, bomo v naslednjem letu pri rebalansu proračuna in seveda prepričan sem, da bo tudi novi zakon o zviševanju proračuna zahteval, da se v ta zakon vnese tudi usklajevanje pokojnin. Seveda to mora biti, kot sem že omenil, pri gospodarski rasti več kot 2,5 %. Ne bi rad ponavljal, in to smo že dostikrat v tej dvorani slišali, da so pri stabilizaciji javnih financ v naši družbi veliko prispevali upokojenci, se pravi starejša populacija in pri njih enostavno prihodnosti ne bo več moč rezati. Se pravi, od leta 2010 nismo usklajevali pokojnin. To verjetno za vse, ki danes tu sedimo, nekaj lahko tudi pove. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu ima magister Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, kolegi in kolegice, za besedo! Jaz predloga zakona o izvrševanju proračuna za leti 2014 in 2015 ne bom podprl. Ključni razlog je, da ni bil sprejet amandma Slovenske demokratske stranke glede prodaje terjatev, kjer bi dejansko omejili možnost, da Vlada sama prodaja terjatve v takšni višini, kot jih prodaja. Drugi razlog je tudi to, da ta koalicija ne želi, da se to dela transparentno, da se to dela v bistvu javno in da je o tem seznanjena tudi opozicija v Državnem svetu. Kot vemo, gre tukaj za že najbrž dogovorjene transakcije. V letu 2014 bo verjetno ta prodaja znašala okoli 7 milijonov in verjetno je to že dogovorjeno in verjetno samo vi veste, za katero podjetje gre in verjetno tudi veste, ali Tina Maze smuča na teh smučkah ali ne. Verjetno ne. V zvezi s tem je treba reči, da takšen način delovanja koalicije ni v čast parlamentu in ni v čast tudi nam vsem, ker enostavno tudi ljudje ne vedo, kako se bo dejansko potrošil njihov denar. Zaradi tega sem jaz odločno proti. Seveda verjamem, da se ne da rešiti celoten zakon in da se vse tisto, kar je dejansko notri, tudi nekako izloči iz tega, vendar mislim, da na takšen način vsekakor ne bomo uredili javnih financ in na takšen način tudi ne bomo zmanjšali primanjkljaja oziroma zadolženosti. In tudi ni nobenega napredka pri samem proračunu. Proračun se še vedno meri na podlagi denarnih tokov, ne na podlagi nastanka dogodkov. Tako da tukaj ni nobenega napredka, ki bi ga naredila ta vlada [[izklop mikrofona]]
Obrazložitev glasu ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Jaz tega zakona ne bom podprl predvsem zato, ker so ukrepi, o katerih glasujmo danes, zelo neuravnoteženi. Na eni strani ste vzeli s prejšnjim zakonom študentom skoraj 60 milijonov oziroma pol odstotka proračuna, na drugi strani pa ste se ognili in ne izglasovali, da bi tudi druge socialne skupine, predvsem tiste ali pa izključno tiste, ki dobivajo iz državnega proračuna dodatke, tudi kaj participirale k pokrivanju proračuna oziroma tudi proračunske luknje. Pričakovanja, da bo koalicija ravnala približno enako do vseh socialnih kategorij, kar zadeva ta relativni odnos, so se izjalovila. Še vedno se srečujemo s primeri, ko so daleč najbolj na udaru socialno najbolj šibke skupine ali pa socialno najšibkejše gospodarske družbe, kot bomo videli v naslednji obravnavi zakona, ko boste odločali o invalidskih podjetjih. Skratka, pričakovati, da bo vlada te ukrepe naredila tako, da bi jemala tam, kjer ni neobhodno potrebno za preživetje nekega posameznika ali skupine, in pustila tam, kjer se sprehajajo po robu preživetja, očitno v tem primeru nima smisla pričakovati. To je podobno kot pri prejšnji vladi gospoda Pahorja, pa gospoda Križaniča, ko so vse udare po socialnih transferjih zapakirali pod znano floskulo enakomerne porazdelitve bremen. Tukaj govorite o anomalijah, ampak ključne anomalije, ki so povezane s privilegiranimi skupinami, pa ohranite in branite, in to je v teh primerih popolnoma narobe.
Še kakšna obrazložitev glasu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima gospa Anja Bah Žibert.
Predloga sprememb zakona ne morem podpreti. Ne morem ga podpreti zato, ker bodo te spremembe omogočile, da boste terjatve prodajali pod mizo, in omogočile bodo, da bodo v državi ostali privilegiranci. Seveda pozdravljam, da ste se zavzeli v tem zakonu tudi za upokojence. Veste, ampak ti upokojenci bodo dobili ravno toliko kot bodo dedki in babice ti isti upokojenci dali sedaj za študente, ki ste jim denar prej vzeli. Tako da jaz nikakor tega zakona ne more podreti, saj je samo še dodatni dokaz netransparentnemu delovanju te koalicije.
Obrazložitev glasu ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Predloga sprememb in dopolnitev Zakona o izvrševanju proračuna ne morem podpreti. Ne morem podpreti iz več razlogov. Eden izmed razlogov je, da niste sledili amandmajem Slovenske demokratske stranke, po drugi strani pa tudi mnenju, ki ga je podala Zakonodajno-pravna služba, in da dejansko ta koalicija in pa vlada Mira Cerarja izrablja ta zakon za neke svoje privilegije, za neke svoje štose. Osebno sem presenečen tudi nad obrazložitvijo in argumenti Stranke Mira Cerarja, zakaj bo takšen predlog podprla. Ne bi pričakoval Stranka akademikov, predsednik ustavni pravnik in večina poslancev ima neke pravniške izkušnje. Ne nazadnje bi rekel, Zakonodajno-pravna služba jasno navaja, da Zakon o izvrševanju proračunov Slovenije za leto 2014 in 2015 obsegajo tudi tista vprašanja, ki sistemsko ne spadajo sem notri in so urejena v drugih zakonih. In kaj še piše Zakonodajno-pravna služba? Da poseg in pa sprejem takšnih določitev znatno zmanjšuje preglednost veljavne pravne ureditve ter v pravni red vnašajo nejasnosti in nedoločnosti. V pravni red vnašajo nejasnosti in nedoločnosti. Stranka akademikov, stranka predsednika ustavnega prava, večinoma pravnikov, boste zdaj ponovno, tako kot ste zavestno kršili človekove pravice v tem Državnem zboru, sedaj zavestno vnašali v pravni red nejasnost in nedoločnost. Spoštovani, malo se zamislite.
Še kakšna obrazložitev glasu? Obrazložitev glasu ima gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Ko poslušam obrazložitve glasu s strani Slovenske demokratske stranke, posameznikov, ne morem mimo dejstva, da na nek način vsaj pri študentskem delu grobo zavajate. Dejstvo je, da ZIPRS je zakon, ki ga vse vlade do zdaj že nekaj časa izkoriščajo za to, da rinejo notri v ta ZIPRS nekatere rešitve, ki bi morale biti v sistemskih zakonih. In nobena vlada do zdaj ni bila imuna na to. In tukaj se absolutno strinjam. Pri študentskem delu bi pa rekel eno stvar. Tiste študentke, ki delajo za šankom, gospe in gospodje, malo katera dobi plačano, kolikor bo zdaj dobila, 3,5 evra. Ali pa sploh ne dobi plačano. Zdaj bo pa dobila 3,8 evra plačila, imela bo za to plačane prispevke, šlo ji bo na nek način v pokojninsko zadevo in na nek način tisti, ki izkoriščajo študente, jih s tem zakonom pač več ne bodo mogli. S tega vidika bi prosil za eno korektnost. Študentom ne jemljemo nič, ampak na nek način urejamo študentsko delo na nek normalen, transparenten način, da ne bo več tega, ko je bilo do zdaj, ko so bili študenti prepuščeni raznim privatnikom za šankom, ki so jih izkoriščali. Hvala lepa.
Zdaj [[…]]
Glasoval bom za, se opravičujem, me je Franci opozoril.
Dobro da vas je nekdo opozoril, dobro bi bilo, če bi vas tudi opozoril, o katerem zakonu glasujemo. Ampak, v redu. Mislim, da je prav, ker vidim da ni več obrazložitev glasu, da preidemo na glasovanje o celotnem zakonu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti pa 19. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vložnih amandmajev z današnjega dne, ki ste ga prejeli na e-klop. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SMC, DeSUS in SD k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev. Za je glasovalo 54, proti pa 16. [[Za je glasovalo 54.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SMC, DeSUS in SD k 7. členu. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 53, proti pa 16. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaja k 2. in 7. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje ali nameravajo k tema členoma vložiti amandmaje? Ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospa Jelka Godec.
Hvala za besedo. V Poslanski skupini SDS tega predloga zakona ne bomo podprli. Treba je kar verjeti besedam kolega Čuša o Božičku in o ostalih rdečih zadevah, ki v tem predbožičnem času nekaterim zelo veliko jemljejo, nekaterim pa zelo veliko dajejo. Vlada s predlogom za zmanjšanje, torej odvzemom sredstev invalidnim organizacijam ne jemlje tistim neinvalidom, ki so zaposleni v invalidskih organizacijah, ampak jemlje celotni invalidski organizaciji. To smo danes v razpravi že ugotavljali. Namreč javna sredstva, ki so namenjena delovanju invalidskih organizacij, so namenska sredstva in niso namenjena za plače neinvalidov, ampak so namenjena za izobraževanje invalidov, za razvoj invalidskih podjetij in za vlaganje v samo podjetje. Mogoče je ta predlog tisti del, ki ga je omenil predsednik Vlade, da mora tudi gospodarstvo prispevati svoje. Če je to, to, potem vsekakor tega zakona ni treba sprejeti oziroma podpreti. Hkrati ugotavljamo, da ni bil ta predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaposlitveni rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov usklajen z Zavodom invalidskih podjetij Slovenije in Nacionalnim svetom invalidskih organizacij. Kljub temu da je prišlo do pogovorov, zadeva ni bila usklajena in s teh strani smo tudi dobili pripombe in prošnje, da se ti zakoni ne sprejmejo, ker ni pravilno zapisano oziroma se jemlje denar za razvoj invalidskih organizacij. Tako v Slovenski demokratski stranki te spremembe ne bomo podprli. Hvala.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? V imenu Poslanske skupine SMC ima besedo gospa Irena Grošelj Košnik.
Hvala, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! V Poslanski skupini SMC bomo ta zakon podprli. Kot je bilo že rečeno, ostaja državna pomoč v obliki oprostitve prispevkov za 30 tisoč invalidov. Za 6 tisoč neinvalidnih zaposlitev pa je omejitev, in sicer se prispevki plačajo samo pri tistih višinah dohodkov, ki so višji od trikratnika minimalne plače, to je od 2 tisoč 367 evrov, in sicer gre tukaj samo za plačilo prispevka za razliko med dejansko višino plače in tem zneskom, ki sem ga navedla. To pomeni, da tista invalidska podjetja, ki namensko porabljajo denar za razvoj dejavnosti, verjetno ne bodo utrpela velike škode, verjetno pa se bo tudi zmanjšal motiv za netransparentno oziroma nenamensko porabo teh sredstev. Ta zakon bomo podprli. Hvala.
Še kakšna obrazložitev v imenu poslanske skupine? Kakšna obrazložitev v lastnem imenu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima gospod Andrej Čuš.
Hvala za besedo. Sam sem že precej povedal v predstavitvi stališča poslanske skupine, vseeno pa bi rad povedal še enkrat oziroma opozoril na to, ker veliko poslancev koalicije ni bilo ob razpravi o tem zakonu v Državnem zboru, da je zakon popolnoma neusklajen s predstavniki invalidskih podjetij. Invalidskim podjetjem bomo vzeli 3 milijone evrov. To lahko rečemo, da je ena desetina vsega, kar bo prispeval javni sektor. Več kot očitno je, da je vlada Mira Cerarja imela interes dogovoriti ter uskladiti se s predstavniki javnega sektorja oziroma je pred njimi pokleknila. Žalostno pa je, da ni imela interesa se dogovoriti tudi s predstavniki invalidskih podjetij. Zakon ne samo, da jemlje 3 milijone, uvaja tudi dodatne birokratske ovire. Je že drugi zakon v štirih letih, ki bo vzel sredstva invalidskim podjetjem. Prav tako pa vnaša nove birokratske ovire. In res mi ni jasno, zakaj vse leve vlade si želijo ali pa vnašajo same birokratske ovire, ko pa vsi pravijo stop birokratskim oviram. Tako da prosim, dajte v prihodnje malo bolj uskladiti zakonodajo in pa razbremeniti podjetja tako birokratsko kot finančno. Ob tem pa bi tudi rad opozoril, da zakon ni usklajen z zadnjo direktivo Evropske komisije. Mislim, da je več kot dovolj razlogov, da zavrnemo ta zakon. Hvala.
Obrazložitev glasu ima dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Imam občutek, da včeraj in danes jaz in kolega Andrej Čuš največ delala, pa bova delala to še do konca. Glejte, jaz ta zakon ne morem podpreti, ker se zjutraj ne bi mogel pogledati v ogledalo, kaj šele da bi lahko pogledal enega od mojih najboljših študentov zadnjih let, ki je mimogrede tetraplegik, kaj šele da bi pobožal njegovega psa spremljevalca. Ob vseh teh milijardah, ob vseh teh kolobocijah se mi tu pogovarjamo o 3 milijonih. Kolega Čuš je povedal, da gre za neusklajenost z evropskimi direktivami, povedali smo že prej, da tudi ni usklajeno z organizacijami, ki zastopajo hendikepirane, dopoldne sem prebral, da je bila v rebalansu proračuna že za letos zmanjšana postavka podpora zaposlovanju in rehabilitaciji invalidov in izenačevanje možnosti za invalide. Glejte, ne vem, imam zelo bogat vokabular, ampak imam en tak žolč v sebi in ostajam brez besed. Kolega predsedujoči, hočem kontrolirati čustva, ker drugače bi se verjetno začel tako dreti ali pa bi izpulil tale mikrofon pred seboj. To je v bistvu neko tako nesramno ravnanje. Meni dajte konte proračuna pa vam naberem te 4 milijone, dajte mi pet minut časa, pa kdo mi bo pomagal. Sram vas bodi. Glasoval bom proti seveda.
Obrazložitev glasu ima gospa Anja Bah Žibert.
Hvala lepa. Tudi sama bom seveda nasprotovala in sem proti spremembam omenjenega zakona. Ne nazadnje boste s to novelo posegli v zakon, ki je po mnenju tako mednarodno kot doma dokazano uspešen družbeni podsistem. Posegli boste tam, kjer še beležimo neke pozitivne kazalce in na glavo obrnili še tisto, kar je dobrega. Ne nazadnje moram nasprotovati zakonu tudi zato, ker ni usklajen. Prej sem poslušala, kako sposobno ministrico imamo. Na tem mestu je že dlje časa, pa vendar tukaj zakona ni uskladila. Ne nazadnje bom proti tudi zato, ker nas k temu pozivajo številne organizacije invalidov in menim, da je to s tega gledišča nujno. Ne nazadnje bom zakon zavrnila s svojim glasovanjem tudi zato, kajti na koncu enega od vpisov, imamo zapisano: Ničesar o invalidih brez invalidov. Danes boste s sprejetjem tega zakona naredili prav to. In to je slabo. Ne nazadnje bom proti tudi zato, ker tudi v sami koaliciji niste usklajeni, kar so napovedali že posamezni koalicijski poslanci.
Še kakšnaobrazložitev glasu? Prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima gospa Jelka Godec.
Hvala za besedo. Jaz bom glasovala proti. Danes že cel dan govorimo o določenih zadevah, torej o tem, da bomo jemali invalidskim organizacijam, da jemljemo študentom, da puščamo privilegije. Ampak jaz bi rada slišala od koalicijskih poslancev, od največje poslanske skupine vsaj kakšno besedo. Kot da ne znate govoriti, da govorimo samo ta stran in ona stran. Ali se vsi strinjate? Govorili ste pred volitvami, v štirih mesecih, da ne boste posegali v socialno šibke ljudi, ampak danes posegate v invalidske organizacije, na področje organizacij, ki zaposlujejo invalide, ki z javnimi sredstvi izobražujejo invalide, jih usposabljajo, širijo svoja podjetja in zaposlujejo na novo invalide. Vi pa modro molčite, samo čakate, da stisnete gumb, da torej te 3 milijone dobite nekje, da boste dali v prazno proračunsko blagajno. Nenehno pa govorite, torej tisti, ki predstavljate stališče poslanske skupine, da ne posegate v pravice socialno šibkih. Ali lahko nekoga od vas, kogarkoli, slišimo? Ali se strinjate s tem vsi? Neverjetno, kako molčite pri vseh teh zadevah. Samo stiskate gumb in se smejite. Upam, da se boste smejali tudi invalidom na cesti oziroma tam, kjer vas bodo opozarjali na to, kaj ste naredili, da ste javna sredstva, ki so bila namenjena razvoju invalidskih organizacij, jemali. Hvala.
Ugotavljam, da ste obrazložitev glasu uporabili za pozivanje in spraševanje, kar ni namen obrazložitve glasu. Tako da prosim, da se tega naprej držimo. Dajem pa besedo za obrazložitev glasu gospodu Bojanu Podkrajšku.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Tudi sam bom glasoval proti temu zakonu. Moram povedati, dopoldan, ko sem poslušal kolega poslanca iz vrst Desusa, mi je bilo zelo všeč, ki ima izkušnje na tem področju, je vsem nam v dvorani in tudi slovenski javnosti povedal, da je ta zakon škodljiv. Zato bom tudi sam glasoval proti temu zakonu, ker je škodljiv za invalidske organizacije in ker je škodljiv za invalide v Sloveniji. Hvala.
Obrazložitev glasu ima mag. Anže Logar.
Hvala lepa. Jaz sem služil nadomestni vojaški rok v eni od invalidskih organizacij in vam lahko zagotavljam, da vsako delovno mesto, pa bi prosil kolege, če poslušajo, če že jemljejo [[…]]
Malo miru, prosim, v dvorani!
[[…]]da je vsako delovno mesto, ki se odpre za invalida, za invalidske organizacije vredno zlata. In vsak evro, ki ga posamezna vlada vzame invalidskim organizacijam, je najhujši udarec za tiste, ki spodbujajo zaposlovanje invalidov. Jaz se sprašujem, če se danes tisti poslanci, ki bodo glasovali o tem predlogu, sploh zavedajo, o čem bodo glasovali. Če se že ne poznajo med seboj, ali se sploh zavedajo, o čem glasujejo? Predlagajo predloge, s katerimi strgajo v državno blagajno minimalne zneske. 3 milijone evrov boste privarčevali tu zato, da boste lahko pod mizo prodajali za 7 milijonov evrov terjatev in s tem nekako uravnavali tisto izgubo, ki jo boste pri tem naredili. Zato premislite sami pred seboj, vsakemu se lahko kadarkoli v življenju zgodi, da tudi sam postane invalid in šele takrat lahko razume, kako pomembno je skrbno načrtovanje invalidskih delovnih mest v vsaki posamezni državi. Glasoval bom proti temu predlogu. Hvala.
Obrazložitev glasu ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Tega zakona ne bom podprl, ker ne gre v tem primeru za kakšna visokotehnološka ali podjetja z visoko dodano vrednostjo, ampak gre za namenska podjetja, za namensko strukturo zaposlenih, katerih naloga je samo to, da imajo v svoji sestavi 40 % zaposlenih invalidov. Vse, kar ta podjetja ustvarijo, je namenjeno ali izboljšavi delovnih mest za invalide ali dodatnim delovnim mestom ali za nova delovna mesta. In težko je razumeti tiste, ki imate polna usta enakopravnosti, pravic hendikepiranih skupin in ne vem še česa, da posegate ravno v to strukturo. Vlada ni dala v svoji obrazložitvi niti enega podatka o tem, kakšne posledice bo to imelo za ta invalidska podjetja, koliko teh bo propadlo zaradi tega ukrepa, koliko invalidskih delovnih mest se bo ukinilo zaradi tega. S tem ko boste vzeli iz tega revnega sistema, ki je izključno oblika socialnega podjetništva, ali kakorkoli to obrneš, ima izključno nalogo, da težko zaposljivim skupinam, ki imajo določene omejitve, da delo in jih vključi v družbo, boste zdaj enostavno podrli. In predloga zakona, ki ste ga predlagali, enostavno ni moč podpreti. Samo državljanska vzgoja, projekt FDV, ki se je izvajala v času ministra Lukšiča, je stala milijon in pol evrov. Milijon in pol, petkrat, sedemkrat, desetkrat predimenzioniran projekt! Tu pa zdaj posegate v neko skupino ljudi, ki si enostavno brez družbene pomoči niti pomagati ne morejo. Proti bom.
Je še kakšna obrazložitev glasu? Odpiram listo oziroma prosim za prijavo. Obrazložitev glasu ima gospod Uroš Prikl.
Hvala lepa, predsednik. Sicer se nisem imel namena oglasiti, ker sem že predstavil poročilo odbora. Kolegi so sodelovali pri razpravi o tej točki in praviloma ne izkoriščamo prime tima, da bi obrazlagali svoje glasove ob glasovanjih. Pa vendar je bilo kar nekaj netočnih oziroma zavajajočih trditev. Dovolite pa, da obrazložim še enkrat, zakaj bom jaz podprl ta zakon. Zakon bom podprl poglavitno iz tega razloga, ker se v nobeni točki ne dotika pravic, ugodnosti, plač ali česarkoli invalidov, zaposlenih v invalidskih organizacijah. Zakon se s poglavitno rešitvijo fokusira na trikratnik minimalne plače v Republiki Sloveniji oziroma za tisto razliko, kolikor je plača neinvalidnega delavca v invalidskem podjetju višja, in samo za to razliko. Ne drži tudi trditev, da zakon ni skladen z uredbo Komisije Evropske unije. Nasprotno, ravno sprememba zakona pomeni prilagoditev na tem področju in nemoteno izvajanje predpisov. Pa tudi to ne drži, da je zakon povsem neusklajen z invalidskimi organizacijami. Predstavniki invalidskih organizacij, s katerimi sem opravil v tem kontekstu in izven tega konteksta kar nekaj razgovorov in še bomo nadaljevali, so povedali, da bi si želeli nekaterih drugih rešitev. Drži pa tudi to, da so na nek način usklajevali s predlagateljem predpisa svoja stališča. V prvotni verziji je bil limit 2,5-kratnik, sedaj, kot vidite v predpisu, je 3-kratnik. Vsi pa si seveda želimo, tudi jaz osebno, verjamem, tudi člani Odbora za delo kot tudi člani Poslanske skupine DeSUS, da tu naredimo korak naprej. In nikakor ne drži trditev, da je kdorkoli iz Poslanske skupine DeSUS govoril, da je ta zakon v nasprotju s pravicami invalidov. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu ima gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Sam bom glasovali proti. Oglasil sem se zaradi tega, da povem, da je bila moja stara mama, žal že pokojna, invalid, tako vem, kako je imeti invalida v hiši. To je že drugi zakon v zadnjih štirih letih, neusklajeno povečevanje birokracije, jemanje sredstev. Moram reči, da me res žalosti, s tremi koalicijskimi poslanci sem se pretekli teden udeležil prireditve Invalid športnik leta 2014. Videl sem, kako so se trije koalicijski poslanci tam slikali s tremi invalidi, ki so dobili najvišje priznanje. Moram reči, da bo zelo zanimivo videti, kako boste glasovali. Če boste glasovali v tem primeru proti invalidom, pričakujem, da se naslednje leto na tej prireditvi ne vidimo. Hvala.
Obrazložitev glasu ima gospod Igor Zorčič.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bom glasoval za ta zakon. Kot je kolega Prikl že malo prej povedal, jaz moram to poudariti, vem, da se z naše leve strani pojavljajo neke neresnic, ta zakon v ničemer ne prizadeva invalidne delavce, ampak se nanaša na delavce v invalidskih podjetjih, ki so neinvalidi. Jaz bi prosil, da tukaj ne zavajate na populistični način. Res je, da so si te invalidske organizacije želele še določene rešitve, ampak zakon je takšen, kot je, pa nikakor ni na škodo invalidov, kot to želite prikazati. Hvala.
Obrazložitev glasu ima gospod Matjaž Han.
Žalostno je, da izrabljate invalide za svojo promocijo. Pa gremo po vrsti. Za invalidska podjetja gre, kjer je zaposlenih 50 % invalidov in 50 % neinvalidov. In kaj se dogaja? Do zdaj je država plačevala za vse, kompletne prispevke in socialne prispevke za čisto vse. Zdaj se je pa odločila, da za tiste, ki niso invalidi, ki so menedžerji, ki so tehnično osebje, bo plačevala do trikratnika povprečne plače, se pravi tisoč 400 evrov neto bo plačala prispevke, nadalje ne. Veste, zakaj ne? Zato, ker ljudje, ki imajo firme in ki imajo invalidska podjetja kot, bom rekel, hčerinske firme, izrabljajo ta invalidska podjetja za to, da menedžerje prestavijo iz glavne firme na invalidska podjetja in tam dobijo prispevke plačane iz računa države. Če je to pravično, potem jaz ne vem. In ne pogovarjamo se o nobenih invalidih in ne nam Socialnim demokratom očitati, da govorimo kaj slabega za invalide. Če bo en invalid zaradi tega zakona izgubil službo, bomo Socialni demokrati vložili tisti trenutek zakon, ne glede na to, da je zakon matično vložila naša ministrica na pobudo finančnega ministra. Če bo en invalid izgubil službo zaradi tega ukrepa, bomo Socialni demokrati v zakon povrnili vso škodo.
Obrazložitev glasu ima gospa Marija Bačič. Pa malo več umirjenosti, prosim.
Spoštovani kolegi in kolegice! Rada bi vam povedala, da sem celo svojo kariero delala z invalidi. In verjemite, če bi zakon posegal na področje invalidov, bi verjetno sama vzrojila in tega ne bi sprejela. Ampak ker vem, da zakon prav nič ne posega v zakon invalidov, ampak v neinvalide. Povem vam, imam v invalidskem podjetju zaposleno svojo hčer in zeta, in verjetno bi tudi, če bi jim bile ne vem kakšne pravice kršene, tudi kaj rekla. Ne vem, ali nočete razumeti, da se ta zakon v bistvu ne tiče invalidov popolnoma v ničemer, ampak res je, včasih se v teh invalidskih podjetjih izrablja tudi zakonodaja. In poglejte, ne moremo imeti vsega, tudi ti ljudje se morajo nečemu odpovedati. Zakon bom podprla in upam, da tudi večina nas.
Obrazložitev glasu ima gospod Branko Zorman.
Hvala, predsedujoči. Res mi je žal, da se ob takšni tematiki moram odzvati na žalitve kolegice Jelke Godec. Imela je komentar, da ne znamo govoriti in da naj že končno govorimo. Imam en predlog zanjo. Če želi, da ji bo nekdo odgovarjal na komando, potem naj si kupi papigo. SMC to sigurno ni. Pa še nekaj. Mi govorimo, če imamo kaj za povedati, ne pa takrat, ko nam ukažejo, da naj govorimo. Hvala.
Prosim malo miru tudi. To ni bila obrazložitev glasu. Niste povedali niti tega, kako boste glasovali, zaradi tega vas moram na isti način kot vse ostale opomniti.
Seveda bom glasoval za zakon.
Obrazložitev glasu ima gospod dr. Dragan Matić.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Ob tako dramatičnih pozivih opozicije sem šel še enkrat brat obrazložitev zakona. Piše: "V invalidskih podjetjih so plače zaposlenih neinvalidih delavcev običajno precej višje od plač zaposlenih invalidov. Ker so invalidska podjetja z vsaj 50 % zaposlenih invalidov in invalidska podjetja z vsaj tretjino težjih invalidov oproščena plačila prispevkov za socialno varnost tudi za neinvalidne delavce, je Vlada Republike Slovenije določila najvišjo plačo neinvalidov, za katera so invalidska podjetja še vnaprej oproščena plačila prispevkov za socialno varnost. Za razliko med dejansko izplačano plačo in trikratnikom minimalne plače bodo invalidska podjetja morala plačati prispevke za socialno varnost." Do kakšnih anomalij je prihajalo, je prej povedal gospod Han. In tukaj gre za neko sistemsko ureditev, ki bo preprečila zlorabe, ni pa naperjena proti invalidskim podjetjem kot takim oziroma interesom invalidov. Tako da tukaj se mi zdi, da je ta zaskrbljenost in dramatičnost opozicije nekoliko pretirana. Glasoval bom seveda za zakon. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Obrazložitev glasu ima gospod Jani Möderndorfer.
Ta zakon bom podprl. Predvsem ga bom podprl zaradi tega, ker je končno prišel na dnevni red, ker si ga vsaj tri, štiri vlade pred tem nikoli niso upale dati na dnevni red, ker so se bale v resnici, da bodo imele pred Državnim zborom ali pa pred Vlado en kup invalidov in so rekle, dokler imamo še dobro situacijo v državi, pač tega ne bomo predlagale. Danes je pravi čas, da se to uredi predvsem zato, da se neha plačevati tistim, ki jim to sploh ne pripada. Najbolj žalostno pa je, ko danes poslušam, da se nekateri celo izgovarjajo na svoje stare mame in sorodnike, da so invalidi in kako je to hudo in delajo primerjave z nekimi prireditvami in dogodki, kar je dobesedno neokusno. To je šele zloraba invalidov v neke druge namene. In sem vesel in pozdravljam to odločitev, ker bo verjetno ostalo kaj več denarja za kaj drugega. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Prehajamo na odločanje o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zaposlitvenih rehabilitaciji in zaposlovanju invalidov. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 18. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembi Zakona o interventnih ukrepih na področju trga dela in starševskega varstva po nujnem postopku Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev.Za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev. V skladu s predlogom poslanca dr. Franca Trčka bo zbor odločil o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Miroslava Cerarja na poslansko vprašanje dr. Franca Trčka v zvezi s pomočjo zapostavljenim regijam. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 50. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca mag. Mateja Tonina bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Miroslava Cerarja na poslansko vprašanje mag. Mateja Tonina v zvezi z uravnoteženjem javnih financ. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 13, proti 50. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke mag. Alenke Bratušek bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Miroslava Cerarja na poslansko vprašanje mag. Alenke Bratušek v zvezi z novelo Energetskega zakona. Postopkovno, mag. Alenka Bratušek.
Najlepša hvala. Glede na to, da je najpomembnejši del Energetskega zakona, tri spremembe so vključene, ampak najpomembnejši je bil ta, ki se nanaša na tako imenovani tihi prevzem Petrola. Glede na to, da smo danes uspeli ta del urediti v Zakonu o izvrševanju proračuna, umikam ta predlog in prav tako najavljam, da bo poslanska skupina umaknila novelo Energetskega zakona. Seveda pa pričakujemo, da bo koalicija, tako nekako ste tudi obljubili, stvari, ki jih je nujno treba v Energetskem zakonu popraviti, to se kaže skozi to sicer kratkotrajno izvajanje zakona, tudi predlagala in spremenila. Hvala.
Ker jepredlagan umik sklepa, o sklepu ne bomo glasovali. Prehajamo na naslednji sklep. V skladu s predlogom poslanca mag. Branka Grimsa bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Dušana Mramorja na poslansko vprašanje mag. Branka Grimsa v zvezi s politiko trošarin. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 48. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na naslednji sklep. V skladu s predlogom poslanca mag. Andreja Širclja bo zbor odločal o naslednjem predlogusklepa Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Dušana Mramorja na poslansko vprašanje mag. Andreja Širclja v zvezi z ukrepi glede agresivnega davčnega planiranja. Obrazložitev glasu ima gospod mag. Andrej Šircelj. Sprašujem, ali je to v lastnem imenu ali v imenu poslanske skupine. V imenu poslanske skupine. Prav.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Glede na zadnje dogodke, ki se dogajajo in predvsem na to, da se je razkrilo, da nekatere države članice Evropske unije vršijo dogovore s posameznimi multinacionalkami in s tem omogočajo zelo nizko obdavčitev dohodkov, zadnji takšen primer je bil v Luksemburgu, sem ministra za finance vprašal, kaj namerava storiti na področju obdavčevanja dohodkov in dobičkov v Sloveniji, kakšne so reakcije. Glede na to, da posamezne države s tem privabljajo kapital v državo, država postane bolj konkurenčna. Po podatkih, ki jih je dal finančni minister Luksemburga, to ni samo Luksemburg, ampak so tudi države, kot na primer Nizozemska, Francija, tudi Nemčija v določenih predelih. Dejansko to pomeni davčno konkurenco. Tukaj Evropska komisija ne govori o škodljivi davčni konkurenci, ampak enostavno o davčni konkurenci. Navsezadnje so to tudi zelo bogate države v okviru Evropske unije. Kot vemo, je Luksemburg po bruto družbenem oziroma po nacionalnem dohodku druga država na svetu, nacionalni dohodek je več kot 2-krat večji kot v Sloveniji na prebivalca, z več kot 45 tisoč evri na prebivalca. Zaradi menim, da je glede na te nove okoliščine tudi v evropski davčni politiki nujno treba opraviti razpravo tudi v okviru tega državnega zbora, ker enostavno takšna davčna praksa narekuje nek odziv tudi v Sloveniji. Tudi minister Mramor je to dejal ob predstavitvi, da potrebujemo tuj kapital. Tuj kapital pa lahko dobimo tudi tako, da omogočimo temu tujemu kapitalu ugodnejše davčno okolje. Zaradi tega predlagam, da Državni zbor o tej davčni politiki in o davčni politiki opravi razpravo in tudi začrta smernice, kako dejansko naprej z davčno politiko. Namreč vemo, da je možno, da imamo v zakonodaji možnost, da se enostavno davčna obremenitev lahko opravi na podlagi dogovora. To imajo nekatere države. Jaz ne bom rekel, ali je to prav ali narobe, ampak to je treba vzeti pač kot dejstvo. In takšno dejstvo danes v Evropski uniji obstaja in zaradi tega predlagam, da se tudi o tem opravi razprava v Državnem zboru.
Še kakšna obrazložitev? Ne. Lahko glasujemo?. Pričenjamo z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti pa 47. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na naslednji sklep poslanca Andreja Čuša. Po njem bo Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Dušana Mramorja na poslansko vprašanje Andreja Čuša v zvezi z dvojno obdavčitvijo delavcev migrantov. Obrazložitev glasu ima gospod Andrej Čuš v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Sam sem ministra za finance dr. Dušana Mramorja vprašal, ali načrtuje kakšne spremembe Zakona o dohodnini. Če je kdo včeraj gledal eno izmed informativnih oddaj, si je lahko ogledal prispevek o dnevnih migrantih, ki delajo v Avstriji. Preko 15 tisoč Slovenk in Slovencev se vsak dan ali pa vsaj enkrat na teden vozi s Štajerske, Prekmurja in pa Koroške na delo v sosednjo Avstrijo. Z zadnjo sodbo Ustavnega sodišča je bila posebna davčna olajšava, do katere so bili upravičeni, razveljavljena. Ob tem bi tudi rad povedal, da je Evropska komisija napovedala, da bo v letošnjem letu in v začetku naslednjega leta opravila analizo zakonodaj držav članic, vseh 28 držav članic, in opozorila na primere nepravilnosti oziroma nepravične davčne politike. Sam sem govoril z nekaj predstavniki iniciative. Tudi včeraj sem si ogledal posnetek tega prispevka. Dr. Dušan Mramor, minister za finance, je v zadnjih treh vladah prvi minister za finance, ki ni odgovoril na zahteve civilne iniciative Apače. Mislim, da gre za podcenjevanje ljudi, smejanje v glavo. Namesto da bi mi ljudem dali priznanje, da so se odločili, da gredo raje na delo v sosednjo Avstrijo, kot pa da bi doma bili na plečih države in jim dali priznanje, smo po njih dvojno udarili. Mislim, da je to nepošteno, nekorektno in v posmeh vsem ljudem, ki delajo. In zato sem namenil tudi vprašanje, ali se načrtujejo kakšne spremembe davčne politike oziroma konkretno Zakona o dohodnini, da ne bi bili potem ti dnevni migranti obdavčeni tako v Avstriji kot v Sloveniji, saj mislim, da ni pravično. V končni fazi velik del zaslužka oziroma plače porabijo ti dnevni migranti doma v Sloveniji in bi morali biti še hvaležni, da se vračajo v Slovenijo, da imajo še rezidentstvo in da vzgajajo družine v Sloveniji. Mislim, da gre za velik problem vsaj na področju Štajerske, Koroške in Prekmurja. Mislim, da bi morale vsaj te tri regije stopiti skupaj. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev glasu? Obrazložitev glasu v imenu poslanske ali v lastnem? Dr. Franc Trček, izvolite.
Hvala za besedo. Kolega Andrej Čuš je povedal že bistvo. Rekel bi le to, da odnos ali neodnos do te problematike nekako kaže na to, kar jaz vedno pravim, centraliziranost Slovenije. Pa ne bi rekel tako, gre v bistvu za neko pomanjkanje empatije. Eni so mi rekli na Facebooku, da so včasih rekli, da gre "emonocentričnost". Mimogrede, Janković ni bil izvoljen za Olimpijski komite, opomba pod črto. Gre za neko problematiko. Ti ljudje dejansko že to obdavčitev prinašajo v Slovenijo in v BDP, ker živijo tukaj. Jaz res nisem tak retro človek, ampak vem, da zlasti v koroški regiji avstrijske občine, ki delno tudi temeljilo na glavarini, delajo na privabljanju ljudi. In bojim se, da s takim odnosom bodo zlasti tisti, ki imajo malo več penez, ki bi več tukaj trošili, ki po starem Hirschmanovem modelu exit, voice and loyalty, tega ne bom sedaj razlagal, niso ujeti, bodo šli rajši rezidenčno živet čez mejo. Seveda bom glasoval za. Vlado, izvršilno oblast, in tudi koalicijo pa kličem z razmislekom, da mi ne bo rekel predsednik, da napeljujem h glasovanju. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Pričenjamo z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 48. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na odločanje o naslednjem sklepu poslanca dr. Vinka Gorenaka. O njem bo Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za notranje zadeve mag. Vesne Györkös Žnidar ter ministra za pravosodje mag. Gorana Klemenčiča na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi z odkrivanjem in pregonom kaznivih dejanj, povezanih s slabimi krediti bank v državni lasti. Obrazložitev glasu dr. Vinko Gorenak. V lastnem imenu ali v imenu poslanske?
Najprej bi v imenu poslanske skupine, pa potem še v lastnem, ker vidim, da slabo zaleže. Pa prosim najprej v imenu poslanske skupine.
Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Jaz sem meseca, mislim da, oktobra ali pa že septembra, notranjo ministrico in pravosodnega ministra spraševal, kaj so naredili z zaupnimi poročili Banke Slovenije., Tam je namreč mrgolelo nekaj sto takih hudih kaznivih dejanj v vrednosti 4 milijarde, ki so jih davkoplačevalci potem lansko leto tudi darovali v proračun oziroma bankam. Odgovor, ki sem ga od tam dobil, je pravzaprav bil malo zaskrbljujoč. Šlo je preprosto za to, da notranja ministrica poroča o bistveno večjem številu kaznivih dejanj in bistveno večjem številu ovadb in precej večjemu oškodovanju družbenega premoženja, kar naj bi policija odkrila. Seveda pa je gospod Fišer to izgleda nekam izgubil. Pravosodni minister mi je odgovoril, da je približno eno tretjino ovadb gospod Fišer sprejel. Mene je to malo motilo, da ne znata preračunati. Gospod Fišer običajno res igra vlogo poštarja, ker to samo prepošlje šefu specializiranega tožilstva. Zato sem iz tistih dveh poslanskih vprašanj sestavil eno ustno poslansko vprašanje. Namreč, obetal sem si, da se bosta pa tu sedaj poenotila, ko bosta na tako poslansko vprašanje odgovarjala, da ne bo eden govoril ene številke, drugi pa druge. Prišla sta malo bolj usklajena, to moram priznati, ampak še vedno pa so številke med njima, torej številke o kazenskih ovadbah, ki jih je policija vložila, in številke o kazenskih ovadbah, ki jih je tožilstvo sprejelo, precej različne. V glavnem, tudi na ustnem poslanskem vprašanju nismo zaokrožili oziroma nismo prišli skupaj s temi zadevami. Zato predlagam, prosim, kar želite, za podporo temu predlogu sklepa, iz temeljnega razloga, ker mislim, da je tudi v interesu slehernega poslanca, ki tu sedi, da v imenu državljanov, ki so davkoplačevalci in so v ta bančni sistem vložili 4 milijarde, hkrati pa so vse nas izvolili, da tudi zaradi njih dobimo jasne in glasne odgovore. V nadaljevanju me bo tudi zanimalo, kaj se dogaja na sodiščih. Na sodiščih se pa ne dogaja še nič, mimogrede. Prav pa bi bilo, da zdaj razčistimo, kaj se dogaja na tožilstvu oziroma ali bo še policija kaj naredila, zato prosim za podporo temu predlogu sklepa. Hvala lepa.
Ali res želite potem še enkrat besedo? Ne. Je še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 49. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o predlogu sklepa poslanca Luke Mesca, s katerim bi Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška ter ministrice za okolje in prostor Irene Majcen na poslansko vprašanje Luke Mesca v zvezi s problematiko Cinkarne Celje in z njo povezanim okoljskim stanjem v Celju. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 48. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na predlog sklepa poslanca Tomaža Lisca, s katerim bi Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo dr. Petra Gašperšiča na poslansko vprašanje Tomaža Lisca v zvezi z energetskimi izkaznicami. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik. Sicer sem upal, da mi te želje oziroma zahteve po razpravi ne bo treba vložiti, da bo minister Gašperšič odgovoril na vsa vprašanja, ampak dejstvo je, da se 1. 1. 2015 morajo v skladu z Energetskim zakonom v Sloveniji začeti uporabljati tako imenovane energetske izkaznice. Vendar minister včeraj ni odgovoril na nobeno vprašanje. Še več. Po mojem mnenju bo vsaj dvakrat šlo za evidentno kršenje zakona, ki je pod njegovim resorjem, oziroma dvakrat se je debelo zlagal. Prvič se je zlagal, ko je rekel, da bo danes podpisal pravilnik, ki bo v petek objavljen v Uradnem listu in bo v 15 dneh začel veljati, to pa naj bi bilo pred 1. 1. 2015. Danes gledam spletno stran ministrstva, gledam vse elektronske medije, nikjer ni zaslediti, da bi minister podpisal pravilnik glede uvajanja energetskih izkaznic. Tudi če bi danes, jutri ali v petek podpisal ta pravilnik in bi v petek bil ta pravilnik objavljen v Uradnem listu, nikakor ni možno, da je od petka, od 19. decembra 2014 pa do 1. januarja 2015 manj kot 15 dni, ko mora biti pravilnik v Uradnem listu objavljen, da lahko začne veljati. Skratka, ministrstvo oziroma uradniki tega ministrstva so 9 mesecev dobivali plače, nihče po mnenju ministra naj ne bi bil odgovoren, niti ne pove, kdo je vodil projekt, kdo je sodeloval. Pravi, da niti ne ve, kakšna bo cena, pravi, da bo optimalna. Skratka, razlogov, zakaj je razprava potrebna, je več kot dovolj. Še drugi razlog, kje se je včeraj minister zlagal oziroma bo kršil svoj zakon. V 333. členu Energetskega zakona lepo piše, da se za problematiko večstanovanjskih stavb energetsko izkaznico izda za celotno stavbo. Včeraj pa je minister zatrdil, v nasprotju z zakonom, da pa bo pravilnik lahko veljal tudi za posamezne dele večstanovanjskih stavb. Skratka, minister bo kršil zakon, minister se je zlagal, ampak koalicija bo šla veselo dalje, na žalost. Upam da bomo vsaj opravili eno temeljito razpravo o tem, kdo je odgovoren in da bomo pred 1. 1. 2015 izvedeli, kakšna bo energetska izkaznica, koliko bo stala – tako za večstanovanjske stavbe kot tudi za enostanovanjske stavbe, kako bo izgledala, kdo je vodil projekt, kdo je odgovoren in na koncu tudi kakšna bo odgovornost ministra za infrastrukturo, ker bo dvakrat kršil lastni zakon.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Torej lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti pa 51. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 55.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Tako lahko preidemo na naslednji sklep, ki ga je predložila poslanka Anja Bah Žibert. Po njem bo Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za notranje zadeve mag. Vesne Györkös Žnidar na poslansko vprašanje Anje Bah Žibert v zvezi s konkretnimi ukrepi proti nasilju v družini. Obrazložitev glasu ima gospa Anja Bah Žibert v imenu poslanske skupine, domnevam.
Hvala lepa, predsedujoči. Ministrici sem zastavila konkretno vprašanje glede nasilja v družini, povezano z globami, ki jih odredi potem policist, ko pride na kraj dogodka. Problem je večji, kot se morda zdi na prvi pogled. Gre namreč za to, da marsikdo prenaša nasilje tudi fizično zgolj zato, ker mu finančna situacija oziroma stanje ne omogoča plačila globe, ki potem sledi. Upravičeno se lahko tudi vprašamo, kakšno je naše realno stanje na področju nasilja. Veliko smo govorili sedaj o nasilju nad ženskami. Če je temu tako, potem je podobna izkrivljena in je lahko stanje v resnici mnogo slabše, kot je prikazano v posameznih podatkih. Zato sem predlagala, ker nisem dobila nobenega konkretnega odgovora, ne nazadnje ministrica sploh ni razumela, kaj jo sprašujem, sem želela da ta državni zbor opravi eno temeljito razpravo o tem, na kakšen način lahko pristopimo k reševanju v bistvu tega sistemskega problema, kajti treba bo gotovo poseči v različna ministrska področja. Vendar pa se mi zdi tematika tako zelo pomembna, da bi veljalo o tem narediti eno globljo razpravo.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 17, proti pa 48. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Tako lahko preidemo na naslednji sklep, ki ga je predložil dr. Matej T. Vatovec. Po njem bo Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje dr. Mateja T. Vatovca v zvezi z odpravo sistemske neenakosti in diskriminacije na področju istospolnih partnerskih skupnosti in družin. Postopkovno, dr. Matej T. Vatovec.
Hvala. Ker smo v Združeni levici pravzaprav vložili predlog novele zakona, ki odpravlja sistemsko neenakost, umikam ta predlog, ker bo do te razprave tako ali tako prišlo. Hvala.
V skladu s predlogom o umiku tega sklepa o sklepu ne bomo glasovali. Postopkovno, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Po navadi se točka ne umika na tak način, da se o njih ne glasuje. Procesno je možno, da se jih prestavi na eno od naslednjih sej ali pa se jih na glasovanju zavrne. Kar se je prej zgodilo z obravnavo predloga Alenke Bratušek in zdaj v tem primeru, to je neka neobičajna zadeva, ki v sklopu o zahtevah za odgovore ministrov pač ni predvidena v poslovniku. Kar zadeva druge akte, je to urejeno. Jaz menim, da na tak način, ko tik pred glasovanjem umikate predloge, tega ni možno narediti. Je nekorektno. Če ste to vedeli, ne bi niti spraševali, niti predlagali. Gospod predsednik, ne vem, ne bi rad, da se neka sui generis rešitev najde kar takole. Če je točka predmet glasovanja, jo imate v opomniku, se pač o njej glasuje, kakršenkoli bo že izhod. Ne pa, da tik pred glasovanjem nekdo reče, da tega ne bo, da umika predlog. Tega ni.
Zdaj na vaše postopkovno vprašanje bom odgovoril, da sem prej odgovarjal dvakrat na postopkovna predloga in po postopkovnem predlogu je vedno možno umakniti določene zadeve, ni nobenega velikega razloga, da ne bi bilo tako. Dejstvo pa je, da zadeve niso tako strašno jasno zapisane v samem poslovniku Državnega zbora. Torej je neka stvar, o kateri bomo lahko razpravljali ali pa vprašali Komisijo za poslovnik. To vsekakor lahko naredim, bomo pa najverjetneje o celotni zadevi, glede na to, da je to nova tematika, naredili pred tem pogovor vsaj še na Kolegiju. Drugače pa mislim, da je ta rešitev, kot sem jo v tem primeru obakrat sprejel, povsem v duhu tega, kakšen je poslovnik in v duhu vsaj člena 282. Postopkovno, domnevam, gospod Jani Möderndorfer.
Predsednik, kolega Tanko zopet izumlja nekaj novega. Ve se, kdo tolmači poslovnik. Glede na to, da smo pa pred časom dobili od predsednika Komisije za poslovnik zelo jasno pismo, verjamem, da bo vsakič znova napisal isto, kjer razlaga naslednje. Komisija za poslovnik ni prostor, kjer bi politično obračunavali, zato da bo predsednik potem na koncu na komisiji razsojal. Torej, predsednik, za vas velja, vzemite stvar v roke, ste predsednik, odločate, konec diskusije. In ne vem, kolega Tanko, kaj tu razvijate novo teorijo o tem. Vi bi radi eli vse napisano. Ni napisano in razložil si je po svoje. Tako kot za časa vašega predsednika Cukjatija, ki si je vedno po svoje razložil, pa nikoli niste vstali, pa protestirali. Hvala lepa.
To ni bil postopkovni predlog. Bil je predlog, kako naj predsednik Državnega zbora odloči. Predsednik Državnega zbora pred tem pa je že odločil. Prosim, kolega Tanko, upam, da je kakšna nova. Ker ne bom poslušal še enkrat o istem.
Glejte, gospod predsednik. Najprej ne vem, zakaj ste dopustili, da gospod Möderndorfer šimfa poslance na drugi strani. Če je imel postopkovni predlog, se bi moral obrniti na vas, kot sem se jaz, in bi morali na to tudi ustrezno odreagirati. Točka, ki je uvrščena na dnevni red, gospod predsednik, kakršnakoli že je, je v tistem trenutku, ko je na dnevnem redu, ni možno umakniti. Sploh, ker je bila že o njej opravljena razprava, postavljeno vprašanje, odgovor ministra, ponovno vprašanje, ponoven odgovor ministra in je bil dan proceduralni predlog. Ta točka, ki je uvrščena na tak način na glasovalno listo, ne more zmanjkati. Treba je o njej odločiti. Gospod predsednik, člen 282 je kot pri tistem kvizu, ali je polovička ali je izhod v sili. To je izhod v sili za predsedujočega, ker nima argumenta v poslovniku. To je problem te določbe člena 282. Jaz sem vas lepo opozoril, da nobena točka dnevnega reda, o kateri je bila razprava opravljena, ne more zmanjkati na tak način in je treba opraviti glasovanje.
Točka dnevnega reda je točka števila 1. In tej točki se reče Vprašanja poslank in poslancev. Znotraj te točke je vsako vprašanje predloženo na podlagi postopkovne možnosti, ki jo ima vsak poslanec, če ni bil zadovoljen z odgovorom in zahteva splošno razpravo. To je postopkovni predlog. Nad tem postopkovnim predlogom ima nadzor seveda tisti poslanec, ki ga je dal. In tisti poslanec ga lahko tudi umakne. O tem ne bomo več razpravljali in gremo naprej. Gremo na predlog poslanke Ljudmile Novak. Odločamo o sklepu [[…]]Prosim za mir v dvorani. Gre za sklep, po katerem Državni zbor na naslednji seji opravi razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport dr. Stanislave Setnikar Cankar na poslansko vprašanje Ljudmile Novak v zvezi s spremembami financiranja glasbenih šol. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 9, proti 52. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na naslednji sklep, ki ga je predložil poslanec mag. Anže Logar. Po njem bo Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Dušana Mramorja na poslansko vprašanje mag. Anžeta Logarja v zvezi s posledicami neuspešnih vladnih varčevalnih pogajanj s sindikati. Obrazložitev glasu ima mag. Anže Logar v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, predsednik. Moje vprašanje ni bilo usmerjeno v neuspešna pogajanja, ker glede tega ni nikakršnih vprašanj. Mislim, da je vsem jasno, da so bila ta pogajanja neuspešna. Moje vprašanje je bilo usmerjeno predvsem v to, kako bo minister za finance zapolnil 100 milijonsko vrzel, ki je nastala zaradi slabe pogajalske skupine, zaradi slabe pogajalske taktike in zaradi plahega pristopa vladne koalicije k pogajanjem s socialnimi partnerji, pa niti ne s socialnimi partnerji, ampak predvsem s sindikati javnega sektorja. Ob prvi napovedi rožljanja z opozorilno stavko, preden je do te opozorilne dveurne stavke sploh prišlo, je vlada že uklonila hrbet in zopet očitno posegla po preverjeni najlažji formuli, torej dvigovanje davkov. Samo na današnjem dnevu te decembrske seje smo dvema segmentoma družbe, študentom in invalidom, iz njihovih žepov oziroma ste, če sem natančen, vladna koalicija, vzeli dodatne milijone, zato je popolnoma na mestu razprava o tem, da koalicija, ki je še ob sestavljanju koalicijske pogodbe napovedala nevtralno davčno politiko, da ne bo dvigovala davkov in uvajala novih, da predstavi svoje načrte za zapolnitev te 100 milijonske vrzeli. Minister za finance je bil zelo nezgovoren, zelo nekorekten, na splošno se je izogibal natančnejšim opredelitvam tako glede tega, da bi javno obljubil, da ne bo novih davkov, kot tudi tega, da bi javno povedal, katere davčne stopnje se bodo dvigale, s čimer je na nek način jasno nakazal s svojo nekonkretnostjo, da se očitno vladajoča koalicija resno loteva dvigovanje davkov v temu mandatu oziroma predvsem v naslednjem letu. Če malce karikiram. Če bo ta vladna koalicija zdržala celo leto 2015, v bistvu ta odgovor ali pa razprava na to vprašanje sploh ni potrebna, ker boste tako dvignili vse davke oziroma uvedli še tiste, kar ni obdavčeno. Ampak kljub temu, mislim, da si slovenski davkoplačevalci zaslužijo eno odprto razpravo o vladnih načrtih za zapolnitev te 100 milijonske vrzeli. Če si že poslanci koalicije ne želite osvežiti spomina, katere davke boste dvignili, to naredite vsaj zavoljo vaših volivcev.
Še kakšna obrazložitev glasu? Postopkovno, dr. Horvat.
Najlepša hvala za besedo. Glede na izkušnje dveh dni v zvezi s poslanskimi vprašanji in glede na izkušnje, ki jih imamo pri tovrstnem glasovanju, predlagam, da imamo v bodoče sprotno glasovanje o predlogih za splošno razpravo. Najlepša hvala.
Bom razmislil o tem predlogu. Postopkovno, dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Zdaj upam, da ne bom spet slišal da zlorabljam postopkovno. Če kolega Mitja nekaj takšnega predlaga, naj nam potem vsaj v eni logični argumentaciji razloži, zakaj bi temu bilo tako in zakaj bi šli v to spremembo. Hvala.
Kolega Mitja ne bo razložil te zadeve, ampak bomo o tej zadevi razmislili. Nadaljujemo z glasovanjem o sklepih. Najprej moramo še glasovati o zahtevi gospoda Logarja. Pardon, preveč postopkovnih, in potem ne vemo sploh, o čem se pogovarjamo. Želi kdo drug obrazlagati svoj glas? Ne. Potem lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti pa 52. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Nadaljujemo s predlogom poslanca Zvonka Laha, po katerem bo Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice brez resorja, pristojne za razvoj, strateške projekte in kohezije, Alenke Smerkolj na poslansko vprašanje Zvonka Laha v zvezi s črpanjem kohezijskih sredstev. Obrazložitev glasu ima gospod Zvonko Lah v imenu poslanske skupine ali v lastnem imenu?
V imenu poslanske skupine, če bo kaj več zaleglo.
Prosim.
Črpanje kohezijskih sredstev iz nove finančne perspektive bi se lahko začelo že v letu 2014, ker se začne z letošnjim letom tudi nova finančna perspektiva, vendar ni bil potrjen operativni program, niti partnerski sporazum ni bil podpisan pravočasno, za kar je kriva tudi sama vlada, ker ni med prvimi državami to pripravila. Če hočemo črpati ta sredstva v letu 2015, vsaj nekje sredi leta, je treba projekte, ki so že pripravljeni, pripraviti na prijavo projektov na pravila iz nove finančne perspektive, ker so drugačna, kot so bila do sedaj, čeprav je enajst kohezijskih projektov s področja varstva okolja bilo pripravljenih že za črpanje sredstev iz stare finančne perspektive, pa je zmanjkalo denarja. Zato mislim, da bi bilo treba, da se v parlamentu opravi razprava o tem. Če se bodo projekti pripravljali toliko časa, kot so se za staro finančno perspektivo oziroma za pravila po stari finančni perspektivi, bo preteklo kar nekaj let. Zato bi morala tudi posredniška telesa ponovno pregledati te projekte in jih pripraviti za črpanje nove finančne perspektive. Mislim, da so ta sredstva oziroma ti projekti tako pomembni tudi za proračun v letu 2015, da je treba pospešiti pripravo teh projektov za črpanje in da se takoj spomladi, ko se začne gradbena sezona, začnejo ti projekti izvajati in se do konca leta že počrpa nekaj sto milijonov evropskih sredstev, kar vam bo zelo prav prišlo v proračunu za leto 2015.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Glasujemo o sklepu poslanca Zvonka Laha. Pričenjamo z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti pa 49. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na predlog poslanca Andreja Čuša o naslednjem sklepu: Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za zdravje Marije Milojke Kolar Celarc na poslansko vprašanje Andreja Čuša v zvezi s projektom izgradnje urgentnih centrov v Sloveniji. Obrazložitev glasu ima gospod Andrej Čuš v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Sam sem ministrico za zdravje vprašal, kako daleč je izgradnja urgentnih centrov, financiranih iz evropskih sredstev. Kot veste, smo iz kohezije dobili 40 milijonov evrov in v zadnjem obdobju je bilo v mnogih medijih moč prebrati, da vse ne poteka tako, kot bi moralo. Do danes je bil v uporabo oddan samo urgentni center v Brežicah, medtem ko gradnja preostalih devetih urgentnih centrov traja. Marsikje je velik problem v birokratskih ovirah, ponekod so revizije, ponekod so težave z izvajalci, nabavo materialov, prav tako zadostne kvalitetne opreme in marsikaj še ni dorečeno. Včeraj mi je ministrica povedala, da vse poteka po načrtih, kljub temu da sem potem po koncu seje Državnega zbora prejel nekaj kontaktov oziroma obvestil s strani predstavnikov lokalnih skupnosti, zainteresirane javnosti in so povedali, da ni vse tako dobro, kot je povedala ministrica. Tako da marsikje so ogrožena tudi evropska sredstva, in mislim, da o tem moramo opraviti razpravo na naslednji seji Državnega zbora. Ob tem da imamo 10 urgentnih centrov financiranih iz evropskih sredstev, 40 milijonov evrov, pa bi rad povedal, da se je Ministrstvo za zdravje zavezalo tudi za nadgradnjo urgentnega bloka v Ljubljani in pa za izgradnjo urgentnega centra v Splošni bolnišnici Ptuj. Tam so stvari precej nedorečene, je veliko težav. Ptuj kot center spodnjega Podravja si zasluži tak objekt, saj lahko rečemo, da Ptuj z okolico pokriva precej več prebivalk in prebivalcev kot marsikateri urgentni center v drugi občini. Mislim, da je treba zagotoviti zadostna finančna sredstva za izgradnjo urgentnega centra tudi na Ptuju. Ministrica je povedala, da si bo prizadevala, da bi v proračunu dobila kar se da veliko finančnih sredstev za izgradnjo urgentnih centrov, torej v Ljubljani in na Ptuju, sem pa seveda dobil takoj občutek, da vse ne bo tako gladko, kot ona misli ali računa. Mislim, da je več kot primerno, da o odgovoru ministrice opravimo razpravo na naslednji seji Državnega zbora. Hvala.
Sicer se implicitno podrazumeva, da razumemo, kako bo glasovala poslanska skupina, ampak bi bilo zelo dobro, če bi jo vključili v razlago obrazložitve glasu. Še kakšna obrazložitev glasu? V imenu poslanske skupine ali v lastnem imenu? Dr. Franc Trček, izvolite.
Hvala za besedo. Bom kratek, ker me že celo popoldne boli zob. Meni je jasno, da bodo kolegi glasovali za. Glejte, zadeva ni smešna, ne gre samo za evropska sredstva, navsezadnje gre za življenja. Če ste brali zadnji intervju z enim od gospodov, ki je urgence razvil v Sloveniji, zdi se mi, v Sobotni prilogi, govorimo tudi o nekem policentričnem razvoju. Veste, z naše strani Trojan plačujemo enaka sredstva v zdravstveno blagajno, pa nimamo, recimo, helikopterskega reševanja, ker infrastrukturno to še ni urejeno. Upam pa, da kolegica Simona ne bo tu govorila spet o kakšni korupciji, ker kolega je rekel, da so tu zadeve še malo tako, tako. Upam, da kolega Bojan ne bo odkril kartelnih dogovorov, tu malo že sumim, da v ozadju so, in upam, da bo vsaj vodovod v teh urgentnih centrih, ko bo narejen, funkcioniral. Jaz bom seveda podprl in glasoval "za". Ne bom nobenega pozival, ampak navsezadnje, ko bomo šli to gledat, bomo ugotovili, da koaliciji ni za to, da bi ljudje preživeli, ni za to, da bi v Celju ne imeli svinjarije, ni za, ne vem, da ne naštevam naprej, ker je, kot bi rekel osliček iz Puja, žalobno.
Je še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 48. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na predlog, ki ga je podal poslanec Matjaž Hanžek, po katerem bi Državni zbor sprejel sklep, da bo Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za zdravje Marije Milojke Kolar Celarc na poslansko vprašanje Matjaža Hanžka v zvezi z belimi napotnicami v javnem zdravstvenem sistemu. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 48. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na naslednji predlog sklepa, ki ga je podal poslanec Žan Mahnič, po katerem bi Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor Irene Majcen na poslansko vprašanje Žana Mahniča v zvezi s sanacijo oktobrskih poplav. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine ima gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Včeraj sem zastavil dve ustni poslanski vprašanji. Samo na tega sem zahteval odgovor, ker na nekega drugega, od neke druge ministrice sem ga dobil, čeprav nisem bil zadovoljen z vsebino, pa mi je vsaj po pravici povedala. Gospa Irena Majcen pa me je tu celo vprašala, kako si drznem postaviti tako vprašanje. Šlo je namreč za sanacijo po jesenskih poplavah, nanašajoč se na Poljansko dolino, pa verjamem, da ste tudi drugje to imeli. Šlo je za to, da je Vlada pred nekaj dnevi sprejela akcijski načrt glede sanacije vodotokov. Veseli me, da se bo zagotovilo prihodnje leto 25 milijonov evrov, pa vendar tu vidim problem – po eni strani je škoda, da ni več županov v parlamentu, ker verjamem, da bi me vsi podprli, ne glede na to, ali so v koaliciji ali opoziciji. Tam gre za to, da bo iz državnega proračuna sanirana samo škoda, nastala na državni infrastrukturi, vodotoki, ne bo pa država zagotovila sredstev za sanacijo lokalne infrastrukture. Kot sem že včeraj povedal, imamo nasip, na katerem je cesta, spodaj vodotok, država je zadolžena za urejanje vodotokov. Ko se ta vodotok dvigne in izpodje ta nasip, se cesta usuje, je poškodovana in neprevozna – čigav je potem ta strošek? To je strošek države, ker je prišlo do tega zaradi neurejenega vodotoka, za katerega bi morala poskrbeti država. Škoda je uradno že ocenjena na 860 tisoč evrov, ministrica mi je rekla, da niti ne ve, kakšna je škoda. Zelo arogantno se je obnašala, češ, da taka vprašanja ne sodijo sem. Meni je žal, ko se pogovarjam tako z opozicijskimi kot s koalicijskimi poslanci, očitno, če se lahko izrazim po besedah gospe Tomić iz ene oddaje, ki jo je vodila na televiziji, smo končno našli ministrico, ki je najšibkejši člen te vlade. Denarja ni bilo zagotovljenega niti za odpravo posledic žledoloma. Že v prejšnjem sklicu ste razlagali poslanci koalicije in opozicije, kaj se bo zgodilo v primeru, da pride do večjih padavin. Točno to se je zgodilo. Postavil sem ji štiri konkretna vprašanja. Na niti enega od teh mi ni odgovorila. Brala je očitno tam neke odgovore že iz poplav v Poljanski dolini iz leta 2010. Sedaj upam, da so na ministrstvu postali bolj ažurni, ker me resnično skrbi, če pridejo še ene take poplave, imamo ministrico, ki se na to problematiko očitno spozna kot zajec na boben, če se lahko izrazim po domače. Jaz vas prosim, da predlog za to razpravo podprete. Hvala.
Zopet bi vas opozoril, da bi bilo dobro povedati, kako bo glasovala poslanska skupina. Postopkovno, gospod Matjaž Han.
Ni samo dovolj, kar se mene tiče, da kolega obrazloži, kako bo poslanska skupina glasovala, ampak jaz upam, da bomo v tem državnem zboru kljub pozni uri in napornim temam obdržali nek dostojanstven govor. Ko se začne kateregakoli ministra žaliti s takšnimi neprimernimi pobalinskimi besedami, je prav, da, predsednik, odreagirate. Govorimo o ministrici Republike Slovenije za okolje. In ni noben zajec, se nič ne spozna na ne vem kaj – mislim, da je tako govorjenje zelo nekorektno. Lahko se smejite, lahko je smešno, ampak, Žan, jaz te na nek način kot kolega vendarle prosim, ja, mogoče boš všečen pri svojih volivcih, ampak dostojanstvo je na prvem mestu. Vas predsednik pa prosim, da ga opozorite, vse nas, ko bomo govorili na tak način.
Spoštoval bom vaš predlog. Izbor besed je zelo pomembna zadeva., Ko nekoga ni med nami, bi bilo pravilno, da izbiramo besede, ki ne žalijo na daljavo. Tako da, gospod Žan, prosim, da to naslednjič upoštevate. Je še kaj postopkovnega? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine DeSUS? Gospod Franc Jurša, izvolite.
Hvala lepa, predsednik. Najprej bom na začetku povedal, da bo poslanska skupina glasovala proti predlogu, ki ga je predlagal gospod Žan Mahnič. Osnova v zavračanju te razprave pa je v njegovi res nekorektni razpravi. Kolega Han je že obrazložil, da nek spoštljiv odnos moramo imeti do ministrov Vlade Republike Slovenije. Seveda pa že generacijska razlika gospe in mladega gospoda je takšna, da bi človek to pričakoval. In tudi v bodoče pričakujem, gospod Žan, da boste to upoštevali. Poslušal sem temeljito vaše vprašanje, ki ste ga postavili, in sem tudi razdelil zadeve na nek način, da sanacijo, ki jo mora izpeljati država je en del, drugi del, ki pa se nanaša na lokalne ceste, pa je neko drugo vprašanje. In tu ne smemo mešati jabolk in hrušk. Sanacijo na lokalnih cestah izvaja lokalna skupnost. Če ob popisu škode ta škoda presega določen cenzus, potem se iz naslova države, običajno iz rezerv, namenijo tudi določena sredstva za sanacijo škod. Jaz bi bil najbolj vesel, da bi se vse sanacije škod čim prej tudi reševale. Ampak roko na srce, nobena vlada, pa moram reči, nobena vlada tega ni mogla tako izpeljati, nobena. Tudi v času ko so nam na nek način cvetele rožice, ne pa sedaj, ko se nahajamo v težki gospodarski krizi in recesiji. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Obrazložitev glasu ima gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, predsednik. Glasoval bom za predlog. Rad bi samo povedal, da če se mi kaj ne zdi korektno, ja, seveda jaz se strinjam, spoštovanje mora biti vzajemno. Če meni ministrica reče, zakaj sem ji sploh postavil takšno vprašanje in da jo vlečem ne vem kam s tem vprašanjem, je [[…]]Dajte si pogledati posnetek včerajšnje seje, so bili tudi koalicijski poslanci začudeni nad tem, kako je ona meni odgovarjala oziroma bolje rečeno, kako mi ni. Problem je ta, ker je gospa ministrica bila takrat takoj po poplavah naslednji dan pri nas in je obljubila pomoč. Velika škoda je, 860 tisoč evrov v občini Gorenja vas-Poljane, kot sem omenil, na lokalni infrastrukturi. Težko, da ne bi bilo, če bi bili urejeni vodotoki. Za urejanje vodotokov pa, drži, skrbi država Republika Slovenija. In če je torej nastala škoda zaradi vodotoka, ki ni bil urejen s strani države, pa bi moral biti, je krivda za to na Republiki Sloveniji. In sem upravičeno ministrico vprašal, kako ona vidi vlogo lokalne skupnosti v tem primeru, in glede na to, kako jo vidi, ali lahko pričakujemo, da bo država ne samo Poljanski dolini, ampak povsod tam, kjer je bila narejena škoda zaradi vodotokov, neurejenih s strani države na lokalni infrastrukturi, ali bo država v teh primerih zagotovila sredstva. Če pa to ni vprašanje na mestu, potem pa resno, ji bom pa januarja postavil še dve ustni poslanski vprašanji.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti pa 49. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Tako lahko preidemo na naslednji sklep, ki ga je predložil poslanec Jožef Horvat. Po njem bo Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance dr. Dušana Mramorja na poslansko vprašanje Jožefa Horvata v zvezi z obdavčitvijo čezmejnih delovnih migrantov. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti pa 49. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na zadnji predlog, to je predlog poslanca dr. Franca Trčka, po katerem bi Državni zbor na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje dr. Franca Trčka v zvezi s pomočjo socialno najbolj ogroženih prebivalcev. Obrazložitev glasu v lastnem imenu ali v imenu poslanske skupine? V imenu poslanske skupine ima besedo dr. Franc Trček.
Hvala za besedo. Tokrat sem slišal doktor v tem stavku, da sem se kar malo zmedel. Da razrešimo eno dilemo. Jaz kolegico Anjo Kopač Mrak seveda poznam, poznam njeno biografijo in bibliografijo in jo spoštujem kot strokovnjakinjo. In zaradi tega, ker me je ljubi kolega Han napadel, sem razložil, zakaj od nje veliko pričakujem. Je ena redkih, ker je tako redka, bom težko rekel vodilnih, ker jih je, preštejem jih na eno roko, strokovnjak. In strokovnjakov za področje v Sloveniji je na srečo, pa ne me narobe razumeti, kolega, toliko neumna, da je sprejela to funkcijo za plačo, ki spet ni tako visoka za celodnevna garanja. In nekako pričakujem, da to, kar se da performativno najbolje opravi. Pri tem verjetno ima kakega strokovca, kot ga imam tudi jaz, ki skrbi malo za njeno zdravje. Zdaj gremo pa k vsebini. Dajmo biti malo resni proti koncu. Kakšen poslanec iz zgodnjih sklicev bi rekel, da mi tu afne guncamo, revščina pa obstaja. Revščina je prisotna ne le v Mariboru, celo v Ljubljani, čeprav bo kak gospod rekel, da je to najlepše mesto na svetu, ne. Naslednjič bom kot kolega Grims začel hoditi z A3 formati, pa vam bom iz STAT.si podatke začel vrteti pa prikazovati. Verjetno mi bo kolega Gorenak pomagal, ker imava rada številke. Jaz sem ministrico včeraj spraševal cel niz zadev, dal sem ji nekako možnost, hotel sem ji pomagati dobesedno, gospa ministrica, ali imate dovolj kadrov ali ne. Navsezadnje bi to lahko ujela kot trnek in rekla, kar seveda vemo – nimamo. S tem bi narastla tudi pogajalska moč znotraj vlade. Ampak ste vi v tem nekem blaznem gentlemanstvu, lažnem, se opravičujem, se odločili, da tega nekako ne boste počeli. Jaz absolutno z odgovori nisem bil zadovoljen. Bilo mi je rečeno, da sem preveč navrgel zadev, bom naslednjič bolj sistematičen, vam bom kot šmajser s številkami. Ne gre za to, da bi mi tu iskali neke končne ali začetne resnice. Spet bom Mitchnika citiral, "ker potem rabimo nadškofa". Gre za to, da se zavedamo nekega problema, neke težave in jo začnemo reševati. Zdaj se bom tu mogoče malo ustavil. Ampak glede na to, kako to danes poteka, bi lahko dal še bolj radikalen predlog kot kolega Mitja, da o nekih predlogih za razpravo opozicije sploh ne glasujemo, ker je to nekako zguba časa. Pa se bom tu ustavil in predahnil in si vzel še dve minuti. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Tokrat pa očitno resno. Obrazložitev glasu dr. Trček.
Seveda bova jaz in kolega Vatovec glasovala za. Zdi se mi pa, da bi mi potrebovali nek uvajalni tečaj. Danes sem se z novinarko pogovarjal, kaj je parlamentarna demokracija, ker očitno tega večina ljudi ne razume. Glede tistih nekih zakonov, če bo tako šlo naprej, bo kmalu nek zakon, da bomo mi iz opozicije malo nižjo plačo imeli. Saj verjetno nas ne rabijo tu, malo smo, ne vem, maškare zraven ali kaj. In prosim, da si vsaj pogledate, saj smo v informacijski družbi, kako neki malo bolj normalni parlamenti funkcionirajo. Mi imamo tudi tu neko odgovorno funkcijo, čeprav nismo del koalicije, in čas bi že bil, da se ti dve vesolji nekje srečata. Ker trenutno, če grem malo v to metaforo razvoja vesolja, smo mi, ni črvine, kjer bi se prevajalo vmes. Mogoče sploh ne rabimo biti v tem lepem okroglem prostoru, boste vi imeli svojo čago, opozicija mavrična pa bomo imeli svojo. Dosti je te, imam nek z na koncu jezika, pa ne bom rekel, kolega Mitja mi prikimava, upam, da se bo tudi začel vesti. S številnimi iz koalicije se pogovarjam. Ko se pogovarjam ob kavi, je to vse super, ko pa pridete sem, je pa kot tačka gor, pa res ne bi rad bil žaljiv. Kolega, resno to mislim, imamo resen problem. In če boste ta problem tu povozili, jaz si tega ne morem razlagati drugače, kot da je koaliciji vseeno, ali da ne vidite revščine v Sloveniji ali pa da vam dol visi, drugega vam ne vem povedati. Hvala.
To je bilo zelo slikovitopovedanoSprašujem, ali ima še kdo kakšno obrazložitev glasu. Ne. Potem lahko glasujemo o tem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 48. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 3. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Hvala.