Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Kolegi, še pozdravil vas nisem, sem dobil prvo proceduralno [[…]]
Predsednik, nimamo še kartic, samo jaz jo imam. Ne vem zakaj. Zdaj so šli iskati kartice, ker smo mislili, da imamo vsi od SD kartice [[…]]
Okej. Prekinjam sejo za petnajst minut, da se še to uredi. Deset minut. Dvanajst pa 10 nadaljujemo. (Seja je bila prekinjena ob 12.02.) (Seja se je nadaljevala ob 12.10.)
Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 37. izredno sejo Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne moreta udeležiti poslanca Ferenc Horváth in Samo Bevk od 14. ure dalje. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade k obema točkama. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 37. izredne seje [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v četrtek, 7. maja 2020, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predloga za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Preden pa pridemo na odločanje pa je prvo postopkovno kolega Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Postopkovno v Levici predlagamo, da se z dnevnega reda umakne 2. točko, to je poročilo Vlade Janeza Janše, ki ugotavlja, da Vlada Janeza Janše ni ničesar kriva. Govorim seveda o nabavah zaščitne opreme, o vsem, kar se je dogajalo na zavodu za blagovne rezerve. K tej točki je namreč priložen sklep, ki je nezakonit. S tem sklepom Vlada Janeza Janše želi za sokrivega pri zagotavljanju provizij svojim prijateljskem dobaviteljem narediti Državni zbor in za te svoje svinjarije, za organiziran kriminal, pridobiti podporo Državnega zbora. Temu v Levico ostro nasprotujemo. Na naši strani so tudi postopkovni okviru za to točko. Gradivo, torej poročilo in sklep je bilo vloženo v napačno proceduro in pospremljeno, kot že rečeno, s sklepom, ki je protizakonit, je tudi protiustaven, tudi proti Poslovniku Državnega zbora je bil na Odboru za gospodarstvo. Provizije pod vlado Janeza Janše očitno vsakokrati gredo v nebo. Tokrat je točka, kjer se te provizije meljejo zaščitna oprema. In namesto, da bi se Vlada pokesala za svojo napako, ko je ignorirala vse pozive k neposredni nabavi zaščitne opreme, sedaj provzije brani z lažmi. Očitno je, da Vladi ni prva prioriteta zaščita zdravja državljank in državljanov, ni prva prioriteta ohranitev državnega proračuna in racionalna raba javnih financ, ampak provizije za dobaviteljske prijatelje. In potem smo lahko poskušali naslednjo sago laži. Najprej je ministrstvo za gospodarstvo trdilo, da opreme ne more neposredno uvažati, zato ker nima zakonske podlage. Se je izkazalo, da zakonski členi na katere se ministrstvo za gospodarstvo sklicuje v slovenski zakonodaji sploh ne obstajajo, kar je potrdilo tudi Računsko sodišče. Nato so dejali, da zaščitne opreme ne moremo uvažati neposredno, ker proizvodnja podjetja na Kitajskem zahtevajo sto odstotne avanse. Ampak zakaj je potem pod Vlado Janeza Janše sto odstotne avanse dobil vsak dobavitelj, če je bil le povezan s pravilno politično stranko? Nazadnje provizije Vlada Janeza Janše brani z lažmi, kako država Slovenija ni imela kapacitet za izpeljavo neposrednih nabav. Ampak vsaka druga država, ki se je teh neposrednih nabav poslužila je za to uporabila svojo diplomatsko mrežo, uspešno bi to lahko storila tudi Republika Slovenija. Iz vseh navedenih razlogov, predsedujoči, mislim, da morate iz dnevnega reda umakniti 2. točko in umakniti sklep, ki je nelegalen, tudi protiustaven in tudi proti Poslovniku Državnega zbora.
Spoštovani kolega Kordiš, jaz mislim, da vi poznate Poslovnik toliko, da veste, da jaz tega ne morem narediti. Da je bila ta točka na sklic izredne seje uvrščena na podlagi zahteve skupine poslank in poslancev in nam Poslovnik pač ne omogoča, da bi jo umaknili z dnevnega reda na način, kot vi to želite. Predlagam pa, glede na to, da verjamem, da se bo tudi v četrtek, ko bomo obravnavali 2. točko, razprava verjetno precej razplamtela, da se izogibate očitkom o tem, na način, da se koga obtožuje, da je kriminalec in podobno, ker vam ne morem zagotavljati, da boste, če vas bo kdo tožil, zaščiteni pred sodiščem, če se boste posluževali pač takšnega besednjaka. Jaz povsem dobronamerno svoboda govora velja, ampak če nekomu rečeš, da je kriminalec in da krade se moraš zavedati tudi vsem konsekvenc, ki jih bo morda tisti potegnil za seboj. Kolega Kordiš, ima prvi besedo.
Hvala za besedo, predsedujoči. Očitno v tej državi lahko počneš vse, če obvladuješ sodnijo in policijsko vertikalo. Ni naključje, da je vlada Janeza Janše za eno izmed svojih prioritet ravno obvladovanje policijske vertikale postavila morda, kar na prvo mesto. Najprej so zamenjali prvega moža na policiji s svojim človekom, nato so enako naredili na mestu prvega kriminalista in pohod po represivnih aparatih, zaključili z menjavo vodje nacionalnega preiskovalnega urada. Sočasno je sodišče ugotovilo, da lahko Janez Janša po Twitterju žali novinarke s »kurbami« pa je to popolnoma nekaj razsvetljenskega očitno sedaj pa predsedujoči [[…]]
Dajte ne zlorabljati proceduralnega predloga.
Predsedujoči, meni grozite pred pregonom, zato ker namenski odločitvi vlade Janeza Janše za provizije za prijateljska podjetja rečete pod to, kar je organizirani kriminal. Predsedujoči, nesprejemljivo. Enako kot je nesprejemljiva 2. točka dnevnega reda za današnjo sejo in sklep. Vemo kdo je pritiskal na Zavod za blagovne rezerve. Omenja se imena tudi poslancev Slovenske demokratske stranke, omenjena je Alenka Jeraj [[…]]
Kakšen je vaš proceduralni predlog?
[[…]]Jelka Godec in drugi politiki iz kroga slovenske desnice, Matej Tonin, njegova mama in vse ostalo skratka provizije v nebo. Da zaščiti ta organizirani kriminal je vlada Janeza Janše [[…]]
Kakšen je vaš proceduralni predlog?
[[…]]zaključujem predsedujoči, priobčila poročilo, v katerem ugotavlja, da vlada Janeza Janše ni nič kriva. To poročilo je v resnici propagandni pamflet. V njem je zelo veliko laži in neresnic pa zelo malo dejstev. Da pridobi podporo Državnega zbora za ta svoj organizirani kriminal je poročilo v parlamentarno proceduro vložila po napačnemu postopku in zraven na ta napačni postopek nalimala sklep, ki je nezakonit kot smo lahko slišali na seji Odbora za gospodarstvo tudi s strani Zakonodajno-pravne službe še, da je neustaven in da gre proti Poslovniku Državnega zbora. Ta postopek bi se moral ustaviti že takrat in tam. Sploh ne bi smel v nadaljnjo obravnavo kaj šele, da ga danes obravnavamo po tej celi proceduri še na seji Državnega zbora. Lahko točko prekinemo, umaknemo in naj, zaradi mene Vlada znova vloži samo poročilo v obravnavo, ampak po pravilnem postopku, s katerem se Državni zbor seznani ne pa, da Vladi nameni še dodatno podporo. Na tak način mi ne branimo samo osnov parlamentarne demokracije, ampak branimo tudi integriteto te inštitucije, ki je na udaru in pod vprašanjem že najmanj eden mesec in pol. Hvala.
Kolega Kordiš, ne branite integritete te institucije, to je sedaj druga zloraba Poslovnika. Jaz sem vam omenil zakaj jaz te točke ne morem umakniti iz dnevnega reda. Kolegica Tomić.
Moj proceduralni predlog, spoštovani, spoštovani prvi med enakimi predsednik tega parlamenta gospod Igor Zorčič je, da se opravičite poslancu, ki mu grozite, da če ga bo kdo tožil, da ne bo imel imunitete. Ta Državni zbor je hiša demokracije, kjer lahko vsak poslanec nemoteno razpravlja in predstavlja svoje mnenje in mnenje svojih volivcev in tam kolega Pojbič maha, ki ste ga pa vzeli v bran, ko je grozil levim poslancem, ki je odkrito grozil in na Twitterju in na Facebookih naj grozijo in takrat rečete, da morate ščiti integriteto Državnega zbora. Kakšna integriteta pa je to, da se postavljate ostro na stran skrajno desne Vlade, kateri pripadate in tako delati s poslanci opozicije, da ne smemo danes v svobodni Evropi upam, da še za enkrat znotraj parlamenta razpravljati in opozarjati na nepravilnosti. Kako bomo ohranili sploh še kaj vere v to integriteto, o katerih vi govorite če se tako odločno postavljate na eno stran, pa ne bom rekla zdaj, ali je napačna ali je pravilna, vendar, dokler ta Državni zbor ima še funkcijo, svojo, in dokler še lahko tukaj soočamo mnenja, do takrat si ne smete dovolit, da jemljete poslansko imuniteto za razpravo tukaj znotraj. Ko boste to naredili, potem pa res ne vem, kam smo padli? Zato je moj proceduralni predlog, da se poslancem opravičite in da se vzdržite takšnih sodb, kaj je za na sodišče in kaj ne, in celo prejudicirate, pa ste pravnik po poklicu, kako bo to sodišče presodilo v takem primeru. Oprostite, nedopustno in res sramota za ta Državni zbor. Upam, da se boste opravičili, nikoli več ponovili česa takega, kajti to je pa res precedens. Hvala.
Kolegica Tomić, hvala za ta proceduralni, ki to ni bil. Če ste me pozorno poslušala, nisem nikomur grozil, apeliram pa na vse poslance, vse poslanke in poslance v Državnem zboru, da se vzdržijo besednjaka, ki nekoga obtožuje nekega kaznivega dejanja na način, kot sem omenil, da ga imenu kriminalec ali karkoli podobnega. [[oglašanje iz dvorane]] Kriminal seveda ni dovoljen, ampak, gre za čisto en nivo razprave, zdaj pa razumite, kakor želite. Kolegica Heferle, pa potem Trček, Sukič. Proceduralno.
Hvala, gospod predsednik. Jaz bom podala zelo jasno postopkovni predlog in sicer, v skladu s 73. členom, četrti odstavek, pa bom najprej obrazložila. Petkov Odbor za gospodarstvo je bil sklican seveda popolnoma napačno. Poročilo, ki naj bi ga obravnavali in smo ga obravnavali, je bilo v naš sistem zavedeno kot akt, kar seveda pomeni celotno postopanje Državnega zbora zelo drugačno, kot je to predvideno za poročila, s katerimi se Državni zbor samo seznani. Na odboru je bilo rečeno, da je prišlo do napake pri »zavedbi« tega akta in da zaradi te napake pač obravnavamo to poročilo kot akt. To ni izgovor, da se kršijo poslovniška določila, ker potemtakem bi lahko Vlada neko poročilo vložila v Državni zbor kot zakon, pa bi ga obravnavali kaj, v treh stopnjah, tako kot obravnavamo vsak zakon? Skratka, to ni merilo. Drugo, kar je bilo narobe v petek na odboru, da smo na klop poslanci dobili predlog dveh sklepov z glavo Vlade, z besedilom Vlade, nepodpisan, skratka, izvršilna veja oblasti je dirigirala neko vsebino sklepa zakonodajni veji oblasti, še predno smo mi karkoli vsebinsko obravnavali in se do česarkoli opredeljevali. Kot tretje bi pa izpostavila in to je ključno, da ne bom interpretirana, da je to samo moje mnenje, Zakonodajno-pravna služba je v mnenju, v petek, tako v pisnem, kot potem dvakrat, ustno, na seji odbora, pojasnila, da za sprejetje takega sklepa, kot ga je najprej sicer predlagala Vlada, kot sem že rekla, pa potem so ga poslanci spretno amandmajsko spremenili, tako da je postal kar naenkrat sklep odbora, Zakonodajno-pravna služba pravi; »Za sprejetje takšnega sklepa ni pravne podlage ne v Ustavi, ne v zakonu in tudi ne v Poslovniku in ni podana« - znak za konec razprave/ »pristojnost Državnega zbora za sprejetje takega sklepa.« Tako da, z ozirom na vse, kar sem povedala, je moj postopkovni predlog ta, gospod predsednik, da v skladu s 73. členom in četrtim odstavkom, pa bom citirala: »Če Državni zbor odloči, da je potrebno pridobiti mnenje Zakonodajno-pravne službe, predsedujoči prekine obravnavo točke dnevnega reda ali prekine sejo.« Mi smo danes že na vas naslovili dopis, [[znak za konec razprave]] s podpisom vodje poslanske skupine, kjer želimo, da se Zakonodajno-pravna služba izreče, ali so sploh podatki poslovniški pogoji za obravnavo 2. točke te izredne seje.
Hvala lepa. Kolega Trček. Hvala lepa. Kolega Trček, proceduralno.
Hvala za besedo predsedujoči. V ustavnih parlamentarnih demokracijah je jasna delite med različnimi tremi vejami oblasti in odnos med njimi. Katerakoli Vlada v ustavni parlamentarni Republiki Sloveniji odgovarja Državnemu zboru in ne obratno. To je zapisano v 110. členu naše Ustave. Katerakoli Vlada lahko ustno ali pisno poroča Državnemu zboru, to je zapisano v 239. členu Poslovnika Državnega zbora. Poslovnika, ki ga običajno imenujemo mala Ustava in pri tem poročanju lahko, tako piše notri, nisem si to jaz naumil, še dodatno obrazloži svoje poročanje in Vlada je oddala poročilo, diskrecijska pravica Vlade je seveda, da v to poročilo napiše, kaj hoče. Lahko, ne vem, verze Kajetana Koviča zaradi mene, ki mi je ljubi pesnik. Ne more, ne sme in to je trikrat povedala Zakonodajno-pravna služba, ne vem, v mlinu se običajno dvakrat govori, podtikati neka kukavičja jajca notri, kar dejansko sklep je, ki nima pravne podlage ne v Ustavi, ne v zakonodaji o sodelovanju med Vlado in Državnim zborom in ne v Poslovniku Državnega zbora. Celo več. Izkušeni poslanec koalicije, kolega Jani, ki prihaja iz iste stranke kot vi, vam je zelo jasno povedal, da dejansko hočete podtikati neki sklep, ki bi lahko v Državnem zboru nastal na osnovi resnega dela neke preiskovalne komisije. In potem bi o tem lahko razpravljali. Ne more in ne sme tudi zaradi delitve oblasti Vlada Državnemu zboru velevati, kaj bomo mi sklepali že tako ali tako. In sočasno tudi nima pravne podlage, da to kukavičje jajce podtika v poročilo, ker je zelo jasno opredeljeno in je tudi zelo jasna parlamentarna praksa, kaj poročilo je in ta neka rošada, ki pravi kolegica Heferle, ki niti ni bila kaj blazno spretna, bilo je zelo prozorna, bila je približno tako kot da, če dam strup v torto, to ni več strup, to je torta. Kar je potem že tretjič zelo jasno povedala predstavnica Zakonodajno-pravne [[opozorilni znak za konec razprave]] službe naše, da je to v bistvu, kot bi rekli moji otroci, isti »bullshit«, samo malo drugače zapakiran. Strinjam se s kolegico Heferle, osebno pa se tudi sprašujem in se tudi sprašujem v imenu Socialnih demokratov, kako je to sploh lahko bilo zavedeno na ta način, še zlasti, ker Državni zbor vodi pravnik. Več kot zadostno število razlogov je, da se mora nekaj, kar nima pravne podlage [[opozorilni znak za konec razprave]] umakniti z dnevnega reda Državnega zbora, ker to potem ni več Državni zbor, to je ne vem krčma, plavderaj, karkoli, ne pa to, kar Državni zbor, ki seveda mora svoje delovanje izhajajoč [[izklop mikrofona]]
Hvala kolega Trček, zmanjkalo vam je časa. Se bom do vašega predloga in do predloga kolegice Heferle (malo tišine prosim) opredelil, ko bom zbral vse proceduralne predlog, ker vidim, da nekateri so si zelo podobni. Kolegica Sukič? [[Ne.]] Kolega Tanko.
Hvala lepa za besedo. Predsednik vi ste sejo začel in ste povedali, da ni bilo nobenega predloga za umik točke dnevnega reda in da tudi ni bilo nobenega predloga za širitev in dnevni red bi moral biti sprejet takšen kot je določen. Vse to, kar zdaj vi govorite, kaj bi moralo biti, se lahko pojavi kasneje. To se pravi takrat, ko se točka obravnava. Dokler pa dnevni red ni določen, predsednik, pa ni ne postopkovnih predlogov in ne replik, ker jih ni more biti, ker ni podlage za nobeno tako tovrstno razpravo. Popolnoma enostavno. Predlagam predsednik, da ugotovite, da je dnevni red sprejet in da preidemo na obravnavo 1. točke. Vse drugo je ravnanje, ki nima nobene podlage s Poslovnikom in s pravili, ki bi morali, ki veljajo, ki so zapisani v tem Državnem zboru. Nobene. Govoriti o postopkovnih predlogih, preden se je seja začela, je nemogoče. Imeti repliko na nekaj, je nemogoče, ker tistega na kar vi atakirate v bistvu še ni. In mislim, da za vso to razpravo, to kolobocijo in tukaj in še prej na delovnem telesu, ni popolnoma, popolnoma nobene podlage. Mnenje Zakonodajno-pravne službe, kakršnokoli je, je sicer obvezna sestavina, ni pa to veto oziroma soglasje na obravnavo točko na seji, plenarni seji Državnega zbora, niti na delovnem telesu. Mnenje Zakonodajno-pravne službe se lahko upošteva, se ne, če se ne upošteva, so lahko druge, druge stvari naprej potegnejo do Ustavnega sodišča in tako naprej. In take primere smo že imeli, tudi v vašem mandatu, ki ste ga neslavno zapustili. Zdaj, kar zadeva pa to kaj lahko Vlada predloži in kaj ne. Jaz mislim, da Vlada lahko predloži točko dnevnega reda, tudi predlog kako si ona to stvar predstavlja, na vas poslancih ali pa na nas poslancih pa je, da to stvar obdelamo, zamandmiramo, uredimo, sprejmemo alternativne sklepe, druge sklepe in tako naprej. To nabijanje je pa čisto irelevantno, gospod predsednik in mislim, da je treba sejo začeti tako kot se sejo začne in od tam naprej preiti na prvo točko in zadevo obravnavati po scenariju naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Postopkovno kolega Trček.
Ja, hvala, postopkovno. Celo doktor poslovnika se je nekoliko izgubil, ker še dnevnem redu nismo glasovali. Res je, mnenje Zakonodajno-pravne službe lahko upoštevamo ali ne, ampak očitno ta koalicija ga bo upoštevala na ta način, da v tej državi dokler je ona na oblasti lahko pride v Državni zbor nekaj kar nima pravne podlage, kar pomeni, da ne velja več Ustava, ne velja več Poslovnik in ne veljajo več zakoni, razen tisti, ki so vam, doktor Tanko všeč. Potem lahko iz opozicije lahko gremo obstruirati Državni zbor do takrat in ne vem kaj, gremo protestno zažgati Ustavo. Proceduralni predlog je dala kolegica Tina Heferle in mislim, da je potrebno se do tega proceduralnega predloga opredeliti in tudi o njem glasovati. Seveda pa takega dnevnega reda kot ste ga predlagali ne sam, ne Socialni demokrati, ne demokratični del opozicije, razen s kakšno vašo prijateljsko izjemo, ne bo podprl. Hvala.
Hvala lepa, kolega Trček. To ste zdaj pravzaprav povedali to kar ste že v predhodnem proceduralnem. Kolega Mesec.
Ja, hvala. Jaz se bom ogradil od vseh slogovnih dodatkov in bom zajel samo bistvo. Kolega Tanko pravi, da do začetka seje ni prišel noben predlog za širitev dnevnega reda ali predlog za umik točke. Ampak glejte, mi imamo sejo z dvema točkama, pri čemer je druga točka, to je poročilo o maskah s tistim sklepom, vložena na nepravilen način in predlagan je sklep, ki je nezakonit. Zato, gospod predsednik, ne da mi moramo vas prepričevati, da točko umaknete, vi ste tisti, ki take točke niti ne bi smeli dati na dnevni red. Ne moremo imeti nepravilno vložene točke z nezakonitim sklepom v obravnavi v Državnem zboru. Pa kam smo prišli? Vi morate to točko umakniti preden sploh lahko to sejo začnemo. Drugače bomo sejo začeli s kršitvami Poslovnika, zakonov in Ustave, vi ste pa pravnik in to dobro veste.
Kolega Luka Mesec, ta trditev, da je nepravilno vloženo gradivo, to je vaša trditev. Tu se večina Državnega zbora z vami ne strinja. Dejstvo je, da je bilo tudi že obravnavano na seji pristojnega odbora in da je to gradivo in tudi sklepe odbor pripravil za plenarno sejo. Zdaj, kar se tiče postopkovnega, ki sta ga predlagala kolegica Heferle in kolega Trček, v zvezi s tem zaenkrat ne moremo odločati, ker nimamo še niti dnevnega reda določenega, lahko pa že zdaj napovem, da dodatno mnenje Zakonodajno-pravne službe v tej zadevi za enkrat ne bi bilo smotrno. Glede na to – samo malo, da povem do konca – glede na to, da je sklep, ki ga problematizirate, možno amandmirati. Možno ga je amandmirati tudi na način, da se popolnoma spremeni njegova vsebina ali, da se izbriše in do takrat bi bilo nesmotrno dobivati ali pa nesmiselno dobivati mnenje Zakonodajno-pravne službe, če ne vemo, kakšna bo na koncu vsebina sklepa, o katerem bo Državni zbor odločal. [[oglašanje iz dvorane]] Zdaj, kolegice in kolegi, če bo vaša proceduralna o točkah dnevnega reda, jaz predlagam, da gremo vsaj na glasovanje, da vidimo ali bo izglasovan dnevni red ali ne. Kolegica, Heferle.
Hvala. Gospod predsednik, glejte, tako kot so dovoljeni vsi postopkovni predlogi takoj, ko se seja začne, ne rabimo nobenega dnevnega reda potrjevati, da poslanec dobi besedo za svoj postopkovni predlog, tako je tudi moj predlog, da se Zakonodajno-pravna služba izreče o tej 2. točki, ali je sploh sprejemljiva, da je na dnevnem redu, ali je sploh bil postopek zveden v skladu s Poslovnikom, na kar smo opozarjali že v petek, pa sem danes že enkrat tudi pojasnila, da poročilo ni bilo obravnavano kot poročilo, ampak je bil obravnavan kot akt. Zato mislim, da morate dati v skladu s četrtim odstavkom 73. člena Poslovnika, moj postopkovni predlog na glasovanje. Zato, ker mnenje Zakonodajno-pravne službe o tej točki dnevnega reda je izjemnega pomena za to, da se ugotovi, ali bo ta izredna seja v četrtek, ko se bo nadaljevala s to 2. sporno točko, sploh legitimna, sploh v skladu s Poslovnikom, v sladu z zakonodajo in ne nazadnje v skladu z Ustavo. Na to je opozorila Zakonodajno-pravna služba zelo jasno v svojem mnenju. In še pojasnilo, zdaj če bi dali predlog za umik te točke z dnevnega reda, seveda oba veva, da v skladu s Poslovnikom se mora strinjati predlagatelj za umik, tako da tukaj bi koalicijska večina ta predlog povozila in zato še enkrat je moj apel, da se o tej točki izreče Zakonodajno-pravna služba in naj še enkrat jasno pove, ali je v skladu s Poslovnikom ali je v skladu z zakonodajo in ali je v skladu z Ustavo. In potem se pa lahko pogovarjamo o tem, ali bomo potrjevali tak dnevni red, ki vsebuje to 2. točko ali ga ne bomo. To mislim, da je ključno vprašanje in za to ključno vprašanje bi bilo potrebno še enkrat slišati mnenje Zakonodajno-pravne službe. Morda boste potem tudi vi s koalicijske strani razumeli, v čem je poanta.
[[oglašanje iz dvorane]] Glejte kolega Trček, upam, da ne bo enako kot je bilo [[…]]
Ja, hvala. Glejte, moj prvi postopkovni predlog je, če še velja Poslovnik – nisem ravno siguren – a me poslušate predsedujoči? Da pač sledite Poslovniku in kot predsedujoči vi tukaj razlagate Poslovnik, ga pojasnjujete, ne pa parlamentirate z nami. To je prvo. Drugo. Kot predsedujoči Državnemu zboru, kot pravnik, kot nekdo, ki mora imeti Poslovnik v malem prstu, prosim, da mi pojasnite, kako naj jaz amandmiram nekaj, kar nima pravne podlage ne v Ustavi, ne v zakonodaji in nje v Poslovniku? Če že velja tista, ja diskrecijska pravica poslancev in poslank da upoštevamo mnenje Zakonodajno-pravne službe ali ne. Tukaj ima doktor Poslovnika Tanko prav, ampak kako naj jaz kot poslanec, predstavnik vsega ljudstva v ustavni parlamentarni demokraciji, spreminjam, amandmiram nekaj, kar nima podlage v Ustavi, v zakonu, v Poslovniku? Dajte mi to pojasniti prosim lepo, da bom potem lahko se odločil, ali v tej šaradi nadaljujem ali ne. Hvala.
Lahko vam pojasnim kolega Trček, samo če me boste potem spraševali, zakaj jaz parlamentiram, potem vam tudi ne bom odgovarjal. Glejte kolega Trček, vam bom pojasnil zakaj, da ne bo tu zdaj nekega ping ponga. Zakonodajno-pravna služba je podala svoje mnenje o obeh sklepih. In do drugega sklepa je bila izredno kritična, to ste prebrali. To, kar je bilo pa sprejetega potem na delovnem telesu, pa ni ta drugi sklep, ki je problematičen, ampak je bil prvi sklep. In ta vaša ocena, da je tudi ta neustaven, je samo vaša ocena. Zdaj, glejte, če boste dovolili, da se premaknemo naprej s to sejo, bom dal na glasovanje najprej predlog, da se določi dnevni red. Če bo ta določen, bom dal na glasovanje tudi sklep, da se zaprosi dodatno mnenje Zakonodajno-pravne službe. Upam, da boste s tem zadovoljni, da je to to kar želite. Kolega Trček.
Ja, hvala predsedujoči, ker ste mi razložili. Jaz verjamem, da številni ob petkih ne delate radi in mogoče tudi vi niste spremljali seje do konca, ker se je Zakonodajno-pravna služba-
Dajte se vzdržati teh ocen, no, prosim vas. Gledal sem sejo.
Ja okej, ampak kako potem ste preslišali, ker je bila seja verjetno dolga, da se je Zakonodajno-pravna služba zelo decidirano in jasno izjasnila v mnenju tudi glede te šarade, ki ste jo naredili, da se drugi člen skrije v prvi in je rekla, da je to v bistvu, bom uporabil to, kar imam na koncu jezika, isto sranje, drugo pakovanje in da še vedno ni pravne podlage. Ne gre za neko Trčkovo mnenje, a veste, Trček marsikaj ne ve, pa posluša koga, ki kaj ve, za razliko od koga drugega. Hvala.
Dajte, mislim, ne vem kam bomo prišli s temi proceduralnimi. Če je Zakonodajno-pravna služba to rekla, potem pa ne vem zakaj bi potrebovali še njeno mnenje, ne? Mislim, glejte kolegi, prosim, da se malo umirimo. Dejstvo je, da sem pričakoval, da bo danes nešteto postopkovnih glede na to, kar smo opazovali na delovnem telesu, ampak jaz predlagam, da se vsaj ne podvajamo, da damo en del postopka skozi, da lahko damo potem naslednjega. Najprej kolega Kordiš, potem kolega Han.
Hvala za besedo, predsedujoči. Moj prvi postopkovni predlog je, sedite na mestu predsednika Državnega zbora. Operativni minimum mesta predsednika državnega zbora je, da korektno zbirate prijave in odrejate besedo, ne pa, da pač tukaj serijsko spregledate opozicijske poslance, ki dvigujemo roke in tako, ne? To je čisto ta prva stvar. Druga stvar. Sklep, ki je priložen k 2. točki dnevnega reda, je nezakonit, protiustaven ni proti poslovniku Državnega zbora. In ta sklep brani provizije prijateljev Janševe vlade v biznis sektorju, ki so dobavljali-
Kolega-
-zaščitno opremo.
-Kordiš, kakšen je vaš proceduralni?
In vi, predsedujoči, pravite, da moramo mi v Levici kot opozicija recimo zgolj amandmirati ta sklep in bo vse v redu? Ne bo vse v redu. Koalicijski glasovalni valjar se bo zapeljal čez kakršenkoli amandma in sklep bo še vedno protiustaven, nezakonit in proti poslovniku. Vam orišem z precej dobro analogijo. Na enak način bi lahko vlada v proceduro pripeljala sklep, da je potrebno vse poslance Levice aretirati – in vi bi dejali kaj? »Amandmirajte ta sklep«? Seveda, da ne. Kot predsednik Državnega zbora bi se morali že zdavnaj odzvati na začetku procedure, da pravnih podlag ni, da taka odločitev sploh ne more in ne sme iti v odločanje Državnega zbora in tak odziv bi bil pravilen. Tega niste storili. Niti tega ni storil SMC-jev predsednik odbora za gospodarstvo. to so vse točke, ki bi se že morale zgoditi, pa se niso. In zato je edina bremza, ki jo še imamo, postopkovna intervencija na začetku te seje Državnega zbora, pred odločanjem o dnevnem redu zato, da se pač to točko umakne, prekine, če že samoiniciativno niste bili dorasli čevljem, ki jih nosite na mestu predsednika Državnega zbora. Oziroma za začetek to, kar je predlagala kolegica iz LMŠ-ja – če ne verjamete nam v opoziciji, dajmo pridobiti mnenje Zakonodajno-pravne službe, pa se bo Zakonodajno-pravna služba izrekla o teh stvareh, ker se tudi že za sejo Odbora za gospodarstvo ni izrekla kakorkoli vsebinsko, ampak zelo tehnično, na ravni postopka. In smo lahko zelo jasno, odločno, brez kakršnihkoli resnih interpretacij, ampak neposredno brali zapis, da gre za protiustavno, protizakonito in proti poslovniško akcijo Vlade. Sam pa lahko dodam, da je ta akcija Vlade za to, ker želi pridobiti podporo Državnega zbora za zaščito in skrivanje svojega organiziranega kriminala in provizij pri nabavi zaščiten opreme.
Kolega Kordiš, to ni bil noben proceduralni. Enostavne ste se ponovil, malo blatil. Zdaj, še nekaj proceduralnih imam. Najprej kolega Han pa potem kolega Kovačič.
Hvala lepa spoštovani predsednik. Ne vem, če bom kaj lahko pomagal, ampak da vendarle malo zgodbo umirimo. Dejstvo je, da smo pred pomembno sejo, ko bomo govorili o odloku proračuna. Ljudje od nas pričakujemo, da bomo naredili tak proračun, da bodo lahko na nek način ljudje v naslednjih letih živeli. Bi pa vendarle predlagal ti predsednik en moj predlog, proceduralni, če ga boš seveda dal na glasovanje oziroma lahko tudi sam to urediš. Dejstvo je, da smo mi imeli Kolegij pred štirimi dnevi, kjer smo določali, kjer smo se pogovarjali o tej seji. Dejstvo je, da smo že takrat v opoziciji bili skeptični do tega predloga sklepa o seznanitvi s sporočilom o stanju glede nabave mask in dejstvo je, da mi takrat nismo imeli mnenja Zakonodajno-pravne službe in je, res je, da smo sprejeli na Kolegiju ta dnevni red. V petek je jasno Zakonodajno-pravno služba povedala, da ta akt ni bil pravilno vložen in da ima v aktu sklepi, ki so proti zakonu oziroma proti Ustavi in zdaj jaz predlagam predsednik, če se da, to lahko samo ti narediš, zavedam se, da imate večino in da lahko izglasujete vse, izglasujete in akt in zakone in ne vem kaj in nas preglasujete, da skličeš posvet vodij poslanskih skupin pred glasovanjem, da se dogovorimo vsaj za en gentlemanski dogovor, da preden gremo na glasovanje tudi o dnevnem redu, ker je ta točka, ta sklep na tej točki dnevnega reda, da dobimo v roke vodje poslanskih skupin mnenje Zakonodajno-pravne službe. Od takrat, če nas boste potem preglasovali, v redu, jaz razumem to demokracijo, seveda pa vem, da je potem, da je zadeva zelo resna, in da bomo potem razmislili v Poslanski skupini SD ali bomo pri tej točki sodelovali. Zato bi prosil predsednik, da skličemo zdajle za 20 minut Kolegij ali pa posvet vodij poslanskih skupin, da se dogovorimo vsaj ta minimalna, da dobimo mnenje Zakonodajno-pravne službe in da potem izglasujemo dnevni red tako ali drugače ali nas preglasujete ali pa bom rekel tudi z nekim gentlemanskim dogovorom, ker drugače, gospe in gospodje, čez deset, čez dva meseca bodo v tej državi ljudje lačni že zato, ker bodo službe izgubili, vi ste pa tukaj zdaj, da ne bom rekel po Trčkovo, zajebavamo, ker enostavno tudi ti, predsednik, ne popustiš, da vsaj dobimo mnenje Zakonodajno-pravne službe, ker neke norme tudi v hudič časih pa moramo spoštovati. Zato te še enkrat prosim, skliči posvet vodij poslanskih skupin, vzelo nam bo pol ure, ko se bomo dogovorili kako bomo vsaj ta začetek te seje speljali, bo bistveno lažje, ker drugače bomo imeli proceduralne predloge iz minute v minuto. Hvala lepa.
Tega posveta ne bom sklical zaradi tega, ker dnevni red in seja je pač določena v skladu s Poslovnikom. Imamo zahtevo poslank in poslancev in odločitev kolegija in nenavadno bi bilo, da bi zdaj izpostavili novo prakso, da je seja, ki je bila že odločena, da temu tako rečem, s Kolegijem, razveljavili potem na nekem posvetu Kolegija. Zdaj, kar se tiče pa zakonodajne službe, sem pa napovedal kaj nameravam storiti oziroma koko bomo sprejeli o tem odločitev. Kolega Aljaž Kovačič.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Glede na to, da smo včeraj in tudi danes slavili 75 let zmage nad nacizmom in fašizmom, si včasih res sprašujem ali je bila ta zmaga za vedno. Danes smo slišali, da naj pazimo kaj lahko govorimo. Podpredsednik Državnega zbora je rekel, naj se seznanimo z dnevnim redom, kar me žalosti, da ga kot predsednik niste opozorili in mu vsaj povedali, da o dnevnem redu glasujemo, najverjetneje nas boste povozili, ampak vseeno bi pričakoval, da ga boste opozorili, da se o dnevnem redu vsaj še danes glasuje. Potem tretja zadeva pa je tu nezakoniti sklep, na katerega opozarja Zakonodajno-pravna služba. Delate podoben političen manever, kot ga je delal vaš predsednik na Odboru za gospodarstvo, ko je na to celotna opozicija opozarjala, da gre za nezakonito dejanje, ste hoteli skozi neko politično izigravanje potrditi dnevni red, da smo potem o tej točki debatirali na način, na katerega so dejansko vsi opozrajali, da ne bi smeli. Več kot tri ure se je odbor zoperstavljal temu, da bi slišali mnenje Zakonodajno-pravne službe. Ko sta dva koalicijska poslanca opozorila na podobne zadeve, kot je opozarjala opozicija in smo dali sklep na glasovanje, je končno, mislim, da po treh urah, Zakonodajno-pravna služba dobila besedo in dejansko potrdila to, kar smo vsi trdili. Da je dejansko sama obravnava tega sklepa nezakonita in da se o njem niti ne sme glasovati. Mislim, da imate isti problem, kot ga je imel vaš predsednik na Odboru za gospodarstvo, da sami to zadevo razumete, ampak je ne smete razumeti. Glede na to, da imate tri podpredsednike je moj postopkovni predlog, glede na to, da ste v zadnjem mesecu večkrat že kršili Poslovnik, in mislim, da še vedno imamo Poslovnik Državnega zbora in ne kakšen poslovnik ene stranke, je moj postopkovni predlog, da se umaknete s tega mesta in od tega trenutka sejo vodi eden izmed podpredsednikov. Hvala.
Kolega Kovačič, to seveda ni bil postopkovni predlog. To je bilo vaše mnenje. Kolegica Sukič, proceduralno.
Spoštovani! Ta seja ni bila sklicana skladno s Poslovnikom, ker če bi bila sklicana skladno s Poslovnikom, potem ne bi vsebovala druge točke, kjer imamo sklep, ki ne protiustaven, protizakonit in proti Poslovniku. Tako da to je prvo zavajanje, ki ste si ga privoščili. V trenutku, ko ste prisegel kot predsednik Državnega zbora ste prisegel, da boste ravnal skladno z Ustavo, zakonom in s Poslovnikom. Prisegel ste, da boste branil demokratične norme v tem državnem zboru in da boste branil ne samo ugled, ampak tudi neodvisnost tega instituta parlamentarne demokracije. To vse ste prisegel.
Tako je.
In sedaj spoštovani predsedujoči vas pozivam, da dejansko ravnate skladno s svojo prisego in da prenehate ignorirati stroko. Stroka je v tem primeru Zakonodajno-pravna služba. In ker je Zakonodajno-pravna služba tista, ki je vam v pomoč zato, da boste lahko ravnal skladno z lastno prisego, prosim, da se obrnete na to stroko, glede na to, da vas opozicija opozarja že od seje odbora naprej, kaj je narobe z vašim sklepom. In samo Zakonodajno-pravna služba je tukaj stroka. Niste vi presojevalec. Oni so tisti, ki vam pomagajo, da boste lahko ravnal tako, kot morate ravnati s tem, ko ste prisegel. Zato predlagam, čisto resno in čisto mirno, da dejansko prekinetete to sejo, zaprosite Zakonodajno-pravno službo, da se jasno in decidirano opredeli do 2. točke dnevnega reda te seje in da potem, ne vem, tako kot so kolegi že prede menoj predlagali, opravite posvet z vodji poslanskih skupin in daste na dnevni red takšen kot mora biti, skladen z Ustavo, skladen z zakoni, skladen s Poslovnikom. In to je to, kar od vas pričakujemo poslanke in poslanci. In pozivam vas, da ravnate kot predsednik vseh poslank in poslancev, ne da tukaj nekako pristransko koalicijsko nastopate, celo komentirate, interpretirate in prekinjate razprave poslancev, kadar se oglasimo. To je moj poziv. Prosim, da se zresnimo, ker to niso več heci, to je hoja po robu demokracije. Hvala lepa.
Kolegica Sukič, jaz upam, da se strinjate z menoj, da če vi name naslovite nek predlog ali očitek ali pa opozorilo, da vam smem na to odgovoriti. Zato ne jemljite slabonamerno, če vam odgovorim ali povem svoje mnenje. Ja, jaz sem prisegel in se držim tega Poslovnika, zakona in Ustave. In sem vam napovedal, da tudi glede tega mnenja Zakonodajno-pravne službe, da bom dal to na glasovanje v državnem zboru, čeprav to ni najbolj običajno, da se dobiva mnenja Zakonodajno-pravne službe še preden imamo sploh končno obliko tega sklepa, ki je danes glavni problem v tej hiši. Najboljše bi bilo, da bi imeli, potem mnenje Zakonodajno-pravne službe, ko bomo imeli končno obliko, ampak ne vem danes, če tako hitite s tem bomo pač imeli prej ali pa ne bomo kako bo pač odločil Državni zbor. Jaz predlagam, da gremo na glasovanje o dnevnem redu. Glasujemo. Postopkovno bom dal po glasovanju! Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 53 in proti 31. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 31.]] Postopkovno, kolega Trček.
Hvala za besedo, predsedujoči. Zelo dobro sem vas poslušal rekli ste, da se držite, da ste dali zaprisego, da se držite Ustave, zakonov in Poslovnika in kako ste, potem dovolili, da se je dalo na glasovanje nekaj, kar nima pravne podlage ne v Ustavi, ne v Poslovniku, ne v zakonu. Navsezadnje ali veste, zaradi mene lahko Vlada, če hoče predlaga interventni zakon, v katerem bo napisala, da je Šarec kriv za vse pa Trček zato, da Drava teče od Dravograda proti Mariboru in ne obratno ga pravilno vložite in bomo, potem verjetno to gnali na Ustavno sodišče. Vi ste dejansko kršili neke zelo izdatno. Poročilo je poročilo in slovenski parlamentarni praksi poročilo nima sestavnega dela kaj naj bi Državni zbor sklepal, kar so že večkrat ponovili. Vi ste sedaj negirali sami sebe predsedujoči. Moj postopkovni predlog je isti kot ga je povedal kolega pred menoj, da očitno trenutno niste v stanju za vodenje seje in zato bi prosil naj jo nadaljuje bom citiral Tonina: »Ljudje in ženske, podpredsednica Državnega zbora.«
Kolega Trček saj ni vredno, da vam karkoli povem. Jaz bom preden preidemo na 1. točko dajem na glasovanje še eden predlog sklepa in sicer, da se o zakonitosti te 2. točke, ki jo bomo obravnavali v četrtek opredeli ZPS. Da se o zakonitosti točke oziroma sklepa pod 2. točko opredeli Zakonodajno-pravna služba. Se pravi: »Na podlagi četrtega odstavka 73. člena Poslovnika prehajamo na odločanje o predlogu, da se v zvezi z izpolnjevanjem poslovniških pogojev za obravnavo 2. točke dnevnega reda na 37. seji zbora pridobi mnenje ZPS.« Glasujemo. Navzočih je 87 poslank in poslancev, za je glasovalo 37 in proti 49. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH ODLOKA O OKVIRU ZA PRIPRAVO PRORAČUNOV SEKTORJA DRŽAVA ZA OBDOBJE OD 2020 DO 2022. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev dajem besedo predstavniku Vlade, mag. Andreju Širclju, ministru za finance.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice! Vlada je določila spremembo Odloka o okviru za pripravo proračuna sektorja država za obdobje od leta 2020 do 2022 in sicer v tistem delu, ki se nanaša za leto 2020. V tem odloku predlaga v sprejetje Državnemu zboru, da se izdatki sektorja države določijo v znesku 23 milijard 360 milijonov, da se odločijo v višini 12 milijard 525 milijonov izdatki za državni proračun in da se za pokojninsko blagajno določijo izdatki v znesku 5 milijard 930 milijonov. Navedeni zneski so zneski, ki dejansko odražajo sedanje stanje. Sedanje stanje v družbi in v gospodarstvu in sicer, ekonomsko in finančno, ter seveda tudi socialno stanje, je pod močnim vplivom epidemije koronavirusa. V okviru tega je seveda nujno treba spremeniti odlok, ki določa maksimalne izdatke. Ti izdatki se povečujejo približno za 2 milijardi evrov in sicer, zato, da se bo s tem denarjem, ki bo namenjen v okviru proračuna za blažitev posledic koronavirusa in epidemije, zagotavljala socialna varnost ljudem ter zagotavljalo tudi ponoven vzpon gospodarstva. Priča smo podatkom, priča smo analizam, ki določajo, da se bo bruto družbeni proizvod v Sloveniji znatno znižal, in sicer, naj bi se znižal, po napovedih Umarja, za 8,1 %, po napovedih Evropske komisije za 7 %, IMF predvideva padec 6 % bruto družbenega proizvoda. Tukaj bi rad omenil predvsem analizo Evropske komisije. Če natančno pogledamo, tudi primerjavo med državami, potem lahko ugotovimo, da za Evroskupino velja padec bruto družbenega proizvoda v povprečju za 7,7 %, za Slovenijo 7 %, kar pomeni, da smo zgornjem predelu lestvice. V vseh državah bo padel bruto družbeni proizvod približno od 5 do 10, celo 11 %. To seveda pomeni, da - in priznava nam to tudi tujina -, da so ukrepi, ki jih je sprejel ta Državni zbor uspešni, relativno uspešni. Relativno uspešni so tudi, če govorimo o posledicah te epidemije na zdravstvenem področju. Če natančneje pogledamo analizo Evropske komisije, lahko tudi ugotovimo, da naj bi v naslednjem letu, v letu 2021, bruto družbeni proizvod v Sloveniji se povečal za 6,7 %, 6,7 % to dejansko pomeni, da bi bil potem bruto družbeni proizvod, nekako na letu 2019 oziroma, da bi se nekako izničil ta padec, 7 % padec, ki ga napoveduje Evropska komisija, za leto 2020. Kot lahko pogledate analizo Evropske komisije, lahko tudi ugotovite, da Evropska komisija predvideva hiter vzpon gospodarstva, tako imenovano črko V, o kateri je bilo v tem Državnem zboru že veliko govora in seveda, hiter vzpon gospodarstva k nadaljnji rasti, zaposlenosti in seveda k temu, da se z normalizacijo gospodarskih in finančnih zadev, zagotovi blaginja ljudem in da se jim seveda zagotovi tudi ustrezen socialni položaj. S tega zornega kota, je seveda še kako pomembno, da se ukrepi na področju zdravstva upoštevajo do konca in v celoti, kajti, po novem, epidemiološki val, bi, bom rekel, tudi te napovedi podrl in bi se lahko zgodilo veliko slabše. Ti podatki in to povečanje izdatkov na strani proračuna, je v okviru Zakona o fiskalnem pravilu, s tem, da je v veljavi 12. člen Zakona o fiskalnem pravilu, ki omogoča odstop od tako imenovanega klasičnega fiskalnega pravila, kar pomeni, da so prihodki izenačeni z izdatki. V letu 2020 ne bodo izdatki enaki prihodkom. Izdatki bodo bistveno večji, približno za 8,1 odstotek bruto družbenega proizvoda. To dejansko pomeni za okoli 3 milijarde 600. S tega zornega kota je Vlada dolžna predlagati Državnemu zboru tudi načrt kako te izdatke prilagoditi prihodkom na srednje oziroma na dolgi rok. Ta načrt mora Vlada predložiti Fiskalnemu svetu, Državnemu zboru in seveda ta načrt bo predmet tudi razprav v Državnem zboru. Dejstvo pa je, da je tudi Fiskalni svet odločil, da ni možno v takšnih okoliščinah, v takšnem gospodarskem in finančnem stanju zagotavljati fiskalno pravilo v tej osnovni, osnovno fiskalno pravilo, se pravi, da so bili izdatki enaki prihodkom državnega proračuna. S tega zornega kota je tudi mnenje Fiskalnega sveta, ki je bilo predloženo Državnemu zboru, gre v to smer. Gre tudi v smer, da Vlada ni pripravila srednjeročnega okvira oziroma dvoletnega oziroma triletnega okvira za izdatke. Tukaj moram seveda povedati, da Vlada v teh negotovih okoliščinah dejansko, ko je neznank izredno veliko, ne more dati ustreznega načrta za leto 2022, 2023 predvsem s tega zornega kota, ker je preveč neznank. Nenazadnje, to je, bom rekel dopustila tudi Evorpska komisija in tudi Evropski komisiji dejansko ne predlagamo dokumentacije za naslednja leta. Izjemne okoliščine, ki so nastale in seveda kritje dodatnih izdatkov, ki jih predvideva ta odlok, bo povečal zadolžitev države. O tem sem v tem Državnem zboru že govoril pa vseeno, ocenjujemo, da se bo ta zadolžitev povečala na približno 82,4 odstotka bruto družbenega proizvoda. To seveda pomeni, da bo zadolžitev večja, vendar v tem primeru je nujna in primerjava med državami članicami kaže na to, da bo Slovenija še vedno v prvi polovici držav glede zadolženosti, se pravi, ne med tistimi, ki so najbolj zadolžene. Kakorkoli že, v prihodnje in prihodnja gospodarska rast pa bo dala tudi možnosti, da se bo ta odstotek javnega dolga oziroma javnega dolga v bruto družbenem proizvodu zmanjševal. Spoštovani, predlagam, da Državni zbor sprejme spremembo odloka o fiskalnem okviru za javnofinančne blagajne kot je bil predložen s strani Vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog odloka je obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Robertu Polnarju. Izvoli.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 38. nujni seji 6. maja letos kot matično delovno telo obravnaval Predlog odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022, ki ga je Državnemu zboru v sprejem predložila Vlada. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Vlade, zakonodajno-pravne službe Fiskalnega sveta in Urada za makroekonomske analize in razvoj. V poslovniškem roku kvalificirani predlagatelji niso vložili amandmajev. Na začetku je minister za finance predstavil obravnavani predlog odloka in okoliščine na podlagi katerih je ta nastal. Pojasnil je, da 12. člen Zakona o fiskalnem pravilu omogoča odstop od fiskalnega pravila v primeru neobičajnega dogodka, kakršnega predstavlja epidemija. Minister je poudaril, da bodo predvideni odhodki pripomogli k varovanju zdravja ljudi in spodbudili gospodarstvo. Pomembni bodo tudi z vidika nekaterih z epidemijo najbolj prizadetih dejavnosti. Glede primanjkljaja, ki bo nastal v državnem proračunu je pojasnil, da ga potrebno nadomestiti po krizi. Vlada bo v ta namen pripravila program in rebalans proračuna, ki bo omogočil ponovno uskladitev javnih financ z Zakonom o fiskalnem pravilu. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je navedla, da je služba z vidika svojih nalog, da služba ni imela pripomb k predlogu odloka, potreben je le redakcijski popravek 4. člena. Predsednik Fiskalnega sveta je pojasnil, da je Fiskalni svet zaznal okoliščine, ki omogočajo uporabo 12. člena Zakona o fiskalnem pravilu. Glede ukrepov je dejal, da so ti podobni kot v drugih državah, ki se soočajo z epidemijo in opozoril na morebitna tveganja. Težave se lahko pojavijo predvsem pri ločevanju nujne in običajne porabe sredstev ter na področju transparentnosti porabe. Pomembno je tudi, da se Fiskalni svet po epidemiji vrne v prejšnje stanje. Direktorica Urada Republike Slovenije za makroekonomskem analize in razvoj je predstavila nekatere ključne poudarke, ki izhajajo iz scenarija COVID-19. Med drugim je pojasnila, da je v letošnjem letu predviden padec bruto domačega proizvoda, kasnejše okrevanje gospodarstva pa bo odvisno od razsežnosti epidemije in sprejetih ukrepov. Pričakovati je velik upad obsega izvoza in uvoza ter investicij, nižja naj bi bila tudi zasebna potrošnja. V razpravi so članice in člani odbora predstavili svoja stališča do obravnavanega predloga in finančnih učinkov ukrepov za blažitev posledic epidemije. Določeni poslanci so izrazili zaskrbljenost nad predvidenim primanjkljajem državnega proračuna in rastjo državnega dolga. V razpravi je bilo izraženo stališče, da je odgovorno finančno načrtovanje temelj vsake odgovorne ekonomske politike, izpostavljeno je bilo tudi, da se želja po dodatnih sredstvih za določene skupine in skrb zaradi zadolževanja medsebojno izključujeta, pri čemer zaradi omejenosti sredstev ni mogoče hkrati zahtevati obojega, še posebej v luči izpadov na prihodkovni strani državnega proračuna. Članice in člani odbora so ministru zastavili tudi nekatera vprašanja, ki so se nanašala predvsem na porabo sredstev, zagotavljanje likvidnosti javnih zdravstvenih zavodov in morebitne spremembe fiskalnega pravila. Minister je podal dodatna pojasnila glede vprašanj postavljenih v razpravi, pri čemer je pojasnil, da bo Vlada ob rebalansu državnega proračuna predstavila načrt za normaliziranje stanja v javnih financah. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga odloka in jih sprejel. Ker k predlogu odloka na matičnem delovnem telesu ni bilo vloženih amandmajev, Odbor za finance Državnemu zboru predlaga, da Predlog odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022 sprejme [[opozorilni znak za konec razprave]] v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališča poslanskih skupin. Monika Gregorčič bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra. Izvoli.
Hvala lepa spoštovani podpredsednik, minister ter poslanke in poslanci. Pandemija koronavirusa je na globalnem nivoju povzročila zdravstveno in ekonomsko krizo brez primere v novejši zgodovini in posledice se že močno odražajo na vseh področjih našega življenja in to po vsem svetu, seveda tudi pri nas v Sloveniji. Utemeljeno lahko trdimo, da je ta epidemija tudi pri nas že povzročila ekonomski šok in znatne negativne posledice za gospodarsko aktivnost. Po najnovejših napovedih Urada za makroekonomske analize in razvoj se bo bruto domači proizvod letos realno znižal za kar 8,1 %. Takšne razmere prav gotovo predstavljajo izjemne okoliščine, zato so bili poleg zdravstvenih ukrepov za zajezitev širjenja virusa in za obvladovanje posledic epidemije, sprejeti tudi izjemno pomembni ukrepi za ohranjanje delovnih mest, za pomoč gospodarstvu in posameznikom. Vse to ima seveda znatne posledice za javne finance. Zato danes sprejemamo spremembo odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država, s katerim se za letos, to je torej za tekoče leto 2020, izjemoma dopušča povišanje zgornje meje teh izdatkov. In to povišanje predstavlja zakonsko dovoljen odmik od fiskalnega pravila zaradi izjemnih okoliščin, ki so posledica epidemije. Ta je namreč takšen izredni dogodek, na katerega država ne more vplivati in temu pritrjuje tudi ocena Fiskalnega sveta z dne 18. marca 2020. Tudi Evropska komisija je epidemijo označila za izjemni dogodek, zaradi katerega se na ravni celotne Evropske unije dopušča začasno odstopanje od pravil pakta za stabilnost in rast. Naša država bo v celoti uporabila prožnost, ki jo evropski fiskalni okvir dopušča ravno z namenom, da bodo države članice lažje obvladovale gospodarske posledice epidemije. Upad gospodarske aktivnosti in drugi negativni učinki na celotno naše družbeno življenje, namreč zahtevajo odločen odziv in konkretne ukrepe. Kljub vsemu se seveda zavedamo, da se bomo po prenehanju teh izjemnih okoliščin, morali z vso resnostjo lotiti vzpostavitve normalnega delovanja države in vse napore vložiti v skrb za blagostanje državljanov in čim hitrejše okrevanje gospodarstva. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo in bomo vedno poudarjali pomembnost gospodarnega ravnanja z javnimi financami. V danih okoliščinah pa se zavedamo predvsem pomena pravilnih prioritet – da je v tem trenutku potrebno pomagati našim ljudem in gospodarstvu, zato bomo spremembe tega odloka podprli. Hvala.
Hvala lepa. Luka Mesec bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica. Izvoli.
Hvala lepa in lep pozdrav. Zdaj, s spremembo odloka v proračunu, v okviru proračuna za leto 2020 v bistvu delamo prvi korak k rebalansu proračuna za leto 2020. V grobem, kot je že minister sam povedal, govorimo o tem, da se najvišji obseg izdatkov v milijardah evrov s trenutnega okvira za vse štiri proračune, z 21 in pol milijard, zvišuje na cca. 23 milijard 630 milijonov, kar pomeni, da bo v državnih financah nekaj več kot 2 milijarde sredstev več. To seveda v Levici podpiramo, ker imamo izredne okoliščine in ukrepi proti korona virusu bodo stali. Treba je namreč pomagati državljanom in gospodarstvu – tako med epidemijo, kot v gospodarski recesiji, ki se napoveduje po njej. Drugi razlog zakaj je [[…]]malo bolj sporen razlog, zakaj je rebalans proračuna potreben je pa to, da je Vlada de facto že razveljavila proračun za leto 2020. Namreč Janševa vlada je že na dan svojega nastopa, se pravi 13. marca 2020, z odlokom zadržala izvajanje proračuna za vse neposredne proračunske uporabnike, kjer je določila 30 % proporcionalno zmanjšanje pravic porabe. S tem je v bistvu pri subvencijah transferom, neprofitnim organizacijam in ustanovam, domačim, tekočim in drugih transferom in tako naprej, privarčevala cca. 400 milijonov evrov, ki so bili prestavljeni v splošno proračunsko rezervo z namenom zagotavljanja sredstev za zajezitev epidemije. V Levici smo bili do tega koraka kritični, ker smo bili [[…]]smo zagovarjali stališče, da varčevanje med krizo ni primerno. Varčevanje med krizo in ob napovedani gospodarski recesiji namreč recesijo še dodatno poglablja, kar nas učijo neštete lekcije preteklega evropskega desetletja. Zato smo zagovarjali naj država ne krči investicij, naj ne krči transferjev, ampak naj za teh 400 milijonov evrov, da zagotovi sredstva, osnovna sredstva za boj proti krizi, izda obveznice, torej se zadolži. Kakorkoli. Vlada je po dobrem tednu, 20. marca, v zakon prinesla, v Državni zbor prinesla zakon o interventnih ukrepih na javnofinančnem področju, ki je ta korak z dne 13. marca še dodatno razširil. Zdaj niso bili več ti ukrepi omejeni na 45 dni oziroma do sprejema rebalansa proračuna leta 2020, ampak do sprejema rebalansa. In vlada je s tem zakonom dobila neomejena pooblastila pri prerazporeditvah pravic porabe v proračunu države za leto 2020, kar efektivno pomeni, da je proračun razveljavljen, vlada pa proračun kot okvir, ki ga postavlja Državni zbor. Vlada ima s tem zakonom trenutno neomejena pooblastila pri prerazporejanjih. Zdaj, z pričakovanim rebalansom se bo seveda stanje vrnilo v neko normalno. Dobili bomo nov okvir, ki ga bo potrdil Državni zbor. Ta okvir bo za cca 2 milijardi večji kot je bil prej. Kot rečeno, ta del podpiramo z dvema komentarjema vsebinskima. Pa, če grem po vrsti. Najprej bi komentiral zdravstveno blagajno, namreč v, sredstva za zdravstvo ostajajo praktično na enaki ravni kot so bila prej in tukaj nastaja več problemov. Prvi je, da vlada zanemarja občutljivost zdravstvene blagajne na gospodarske šoke. Namreč, v nasprotju s pokojninsko blagajno, zdravstvena blagajna nima proračunskega kritja. Se pravi, če tam zmanjka denarja, ni doplačil za storitve iz proračuna kot je to pri pokojninski blagajni. Drugo, vlada ima do zdravstvene blagajne precej mačehovski odnos. Namreč sprva je z ukrepom iz prvega protikoronskega paketa hotela celo dodatno obremeniti zdravstveno blagajno, ko je predlagala, da bi nadomestila za bolniške odsotnosti od prvega dne naprej kril ZZZS - sicer velja po trenutni zakonodaji, da nadomestila 30 dni krije delodajalec, šele potem pa to preide na zdravstveno blagajno. Ampak k sreči je kolaps zdravstvene blagajne preprečila z določbo, da bodo sredstva za bolniške odsotnosti Zavodu za zdravstveno zavarovanje vrnjena iz proračuna, toda to ne rešuje vseh problemov na ravni prihodkov. En problem, na katerega sem opozarjal že na odboru, je, da je trenutno na čakanju okrog 300 tisoč delavk in delavcev. Poročila nadomestil za zdravstveno zavarovanje bodo za njih izplačana v višini 80 % osnovne plače delavca, kar pomeni, da se bodo tudi prispevki za zdravstvo obračunavali od te osnov. Torej osnova bo 20 % nižja kot pred krizo in to, po naših hitrih izračunih, za Zavod za zdravstveno zavarovanje lahko pomeni mesečni izpad prihodkov v višini več kot 50 milijonov evrov, kar ni zanemarljiv znesek. Drugo, kar vlada spregleda, je, da bodo v krizi se znašli tudi zdravstveni zavodi. Namreč ti v času epidemije svojih dejavnosti ne izvajajo, z izjemo tistih, kjer je stopnja nujnosti na napotnicah nujno ali zelo hitro in po obstoječih zakoni javni zdravstveni zavodi dobivajo plačane storitve šele po tem, ko realizirajo program. Zdaj tega programa niso realizirali in zaradi tega jim grozi izpad prihodkov. Drug problem je, da bodo imeli javni zdravstveni zavodi zaradi koronavirusa tudi dodatne stroške, na primer z nabavo potrebne varovalne opreme, z nabavo opreme za oskrbo hudo bolnih, dodatne stroške zaradi večje obremenjenosti zaposlenih po krizi, nadure in tako naprej in vse skupaj pelje v to, da bomo v letošnjem letu se verjetno soočili s podhranjeno zdravstveno blagajno. Na to opozarja tudi generalni direktor Zavoda za zdravstveno zavarovanje Marjan Sušelj, ki je na ekonomski fakulteti na okrogli mizi in tudi v intervjuju za častnik Večer izjavil, da bo zaradi tega verjetno treba iti v smer dveh košaric pravic in že nakazal smer v katero bi to šlo. Se pravi, iz osnovne košarice pravic bi bile izključene zobozdravstvene storitve, storitve vezane na vid, ne nujni prevozi, prehrana med bolnišnično oskrbo, itn., kar pomeni, da dostop do teh storitev ne bo več stvar zdravstvene nuje, ampak bo dostop do teh storite stvar debeline denarnice. Tisti, ki si ne bodo mogli privoščiti profesionalnih storitev, bodo obsojeni na to, da si bodo očala namesto pri okulistu kupili na bencinskem servisu. Tisti, ki si ne bodo mogli privoščiti zobozdravstvenih storitev, si bodo pomagali sami. Da niti ne omenjam kaj pomeni, da prehrana med bolnišnično oskrbo ne bi bila več vključena v košarico osnovnih pravic, ampak to je šele začetek. Plan slovenske desnice oziroma namera slovenske desnice, da bi se oblikovali dve košarici pravic v zdravstvu, ni nova, to je njihova agenda že precej časa in tudi to je ena od točk kjer moramo biti med krizo pazljivi, da podhranjena zdravstvena blagajna, ki jo nakazuje okvir proračuna za leto, rebalansa proračuna, ki ga imamo pred sabo, ne bo vodil v to, da bo Zavod za zdravstveno zavarovanje zaradi pomanjkanja sredstev enostavno ekonomsko prisiljen nekatere pravice iz osnovne košarice izločati in jih prepuščati trgu, kar pomeni, da bomo dobili zelo okrnjeno javno zdravstvo, in da bodo žrtve tega najranljivejši, ki si enostavno nekaterih storitev ne bodo mogli plačati. Tako se začne komercializacija zdravstvenih storitev, vedno je nekako na začetku uvedba razkola med kupcem in izvajalcem. Cilj je povečati nadzor nad porabo javnih zavodov. Rekli bodo, da se povečuje s tem odgovornost in avtonomija, ampak v resnici se odgovornost, avtonomija in krčenje javne porabe zgodi na način, da se enostavno pravice krčijo in da se vzpostavljata dve košarici. Kot protiukrep zato v Levici predlagamo, da se enostavno uvede kot velja za pokojninsko blagajno tudi na primeru zdravstvene, če v zdravstveni blagajni zmanjka denarja, naj razliko pokriva proračun. To je prvi komentar kar se tiče javnega zdravja. Drugi komentar pa je glede fiskalnega pravila. Tako Fiskalni svet je, če se ne motim, 18. marca, kot na ravni Evropske unije je 20. oziroma 23. marca bil sprejet suspenz fiskalnega pravila, kar pomeni, da lahko Slovenija od tega pravila začasno odstopa in to je v bistvu omogočilo, da bomo imeli dve milijardi več v proračunu kot je bilo predvideno. To omogoča v bistvu pač protiukrepe proti krizi, kar je seveda za pozdraviti. V Evropi je bila prejšnja kriza reševana z varčevanjem, kar se je izkazalo za absolutno zgrešen pristop, sploh če jo postavimo v recimo ob bok Kitajski ali pa ZDA. V ZDA in na Kitajskem so se krize lotili, prejšnje krize leta 2008, z velikim stimulusom, tako monetarnim kot fiskalnim in rezultati so bili naslednji. Kitajska je med letoma 2008 in 2014, mislim da ni nikoli padla pod 8 % rast BDP. Sredstva, ki so jih investirali v gospodarstvo, so omogočila razširitev njenih prog za hitre vlake s tisoč kilometrov na 11 tisoč kilometrov, zgradili so toliko bolnišnic in toliko razširjali svoj zdravstveni sistem, da so pokritost z zdravstvenim zavarovanjem razširjali s 30 % prebivalstva na 90 %. Podobno v ZDA. Sicer ni šla v tako drastične ukrepe, ampak tam so krizo več ali manj rešili v letu 2009, ko so imeli minus 2 % in pol gospodarske rasti, leta 2010 je bila gospodarska rast že pozitivna, brezposelnost v ZDA pa pod 10 %. Na drugi strani pa smo imeli Evropo, kjer smo najprej videli blokade, predvsem s strani Nemčije, da bi se vzpostavil skupni evropski sklad za varčevanje, kriza, ki je bila v prvi vrsti kriza evroobmočja in bančnega sistema, potem smo videli blokade, da bi se vzpostavil sistem evro obveznic, se pravi mutoalizacije [[?]] dolga in posledično smo imeli agendo s strani nekaterih držav Evropske unije, ki je obrnila vzrok in posledice krize. Vzrok krize in to je bilo vsem jasno, je bila bančna kriza. Imeli smo pač finančno krizo evroatlantskega sistema. Kar je Nemčija zinterpretirala in so tudi slovenske vlade prevzele, tukaj je bila spet najglasnejša desnica, pa je bilo, da to ni kriza, ki bi jo zakuhale banke, ampak je to kriza neodgovornih javnih fiskalnih politik nekaterih držav na čelu z Grčijo. Tam se je v bistvu pač bil bolj za interpretacijo krize. Spremljali smo več let v bistvi diskreditacij, kako naj bi nekatere države z neodgovornimi fiskalnimi politikami si nakopale ogromne dolgove, ogromne proračunske primanjkljaje, kar je sedaj treba reševati z varčevanjem. To je bila argumentitivni del. Pravni del je bil, da smo v pravne okvire dobili fiskalna pravila, ki so, in tukaj jih Nobelovec Joseph Stiglitz pravilno imenuje avtomatični destabilizatorji. Namreč, lepota socialne države ni samo v tem, da zagotavlja socialno varnost tudi v krizi, ampak kot smo videli, recimo, na primeru ZDA, ki sem jo prej omenjal, ko se je tam zmanjšala gospodarska rast, ko je padla zaposlenost in tako naprej so se seveda aktivirali številni mehanizmi socialne zaščite, nadomestila za brezposelnost, politika teh njihovih javnih kuponov za hrano in tako naprej, kar je seveda stalo. Ampak na koncu, ko so delali ekonomske preračune so rekli, da je to, se pravi socialne politike države, ki so se aktivirale avtomatsko stabiliziralo gospodarstvo in da je približno doprinerslo polovico naporov, ki so bili potrebni za tako hitro okrevanje leta 2009 oziroma leta 2010. V Evropi smo sicer v letu 2009 in 2010 videli podobno, potem pa so se aktivirali fiskalni jastrebi, ki so okrivili za krizo kar države in so rekli, da je treba skrčiti javno porabo, kar pa pomeni, da so ravno napadali te avtomatične stabilizatorje v obliki nadomestil za brezposelnost, v obliki socialne porabe, v obliki kakršnihkoli investicij države in to je bilo treba pač spraviti v fiskalna pravila. Rezultati pa so bili naslednji. Leta 2015 je večina držav članic evroobmočja imela manjši BDP kot leta 2007. Nezaposlenost v evroobmočju je bila v povprečju leta 2015 še vedno čez 10 %. V Ameriki je bila taka samo eno leto. V državah evropskega juga je nezaposlenost leta preko 25 %, med mladimi celo 50 %. Nekatere države so trajno zadušile svoje razvojne modele, trajno zadušile svoje investicijske sposobnosti in tudi Slovenija je na nek način del te zgodbe. Mi smo se iz krize izkopali šele tam nekje leta 2014 zares. Od leta 2014 do leta 2020 pa smo imeli več ali manj ekstenzivno rast, se pravi, ne rast, ki bila kakovostna, ne rast, ki bi bila rast resnična pač rast pogojena z razvojem novih panog, ki bi ustvarjale več dodane vrednosti in tako naprej, ampak smo šli zgolj v ekstenzivno rast. In del tega problema je seveda pač so fiskalna pravila. V Sloveniji imamo celo zelo rigidnega, ki onemogoča državi, da bi vršila aktivne razvojne politike, ob tem, da seveda številnih drugih ne moremo, ker smo člani evroobmočja. Zato sedaj sicer pozdravljamo, da je tudi slovenska desnica z nastopom korona krize priznala, da so fiskalna pravila vprašljiva, sicer jih Vlada problematizira zgolj v okoliščinah kakršne imamo trenutno, ampak vprašljiva so nasploh. Namreč, trenutno so supsendirana in se lahko s to krizo soočamo s kontra ZUJF-om, kot ga imenuje minister Šircelj. Ampak glede na trenutno razpoloženje v Evropi kaže, da se odločevalci tam – spet govorim predvsem o Nemčiji, Nizozemski, Avstriji in Finski – niso prav veliko naučili iz prejšnje krize. Spet nimamo evro-obveznic, to so dali z mize, helikopterski denar je bil neka obljuba, ki je ostala precej v zraku in kar bomo države članice evroobmočja dobile s strani skupnosti, je predvsem pač možnost malo cenejših posojil, ki jih bo treba vračati. Hkrati pa se v Evropi spet pojavljajo pritiski, da naj bi počasi zopet aktivirali fiskalna pravila nazaj. In kot rečeno, mi imamo fiskalno pravilo v ustavi zapisano zelo splošno, se pravi, da naj bi bile javne finance na srednji rok uravnotežene, kar je lahko interpretirati dovolj široko, da omogoča razvojno politiko države, imamo pa v Zakonu o fiskalnem pravilu vgrajeno formulo, ki pa je zelo omejujoča in neverjetno arbitrarna. In kot protiukrep, da Slovenija ostane stabilna na srednji rok, ne samo leta 2020, predlagamo, da ta trenutek izkoristimo tudi za to, da se iz Zakona o fiskalnem pravilu ta formula briše in se jo nadomesti z bolj življenjskimi pravili. To je naš dobronameren nasvet vsem političnim strankam tega Državnega zbora, ker mislim, da si nihče od nas ne želi ponovitve leta 2012 ali pa 2013.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Jožef Horvat. Izvoli.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, drage kolegice in kolegi. Poslanska skupina Nove Slovenije bo predlog Odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje 2020 do 2022 podprla. Na tem mestu želim izreči priznanje ministru Širclju in njegovi ekipi in posledično seveda vladi, da je optimalno ocenila kaj nas pravzaprav čaka v bližnji prihodnosti. Smo v izjemno negotovem času, ko rešitev ne najdemo tudi ne v najboljših učbenikih, ki so jih spisali nobelovci. Pa morda za osvežitev spomina, aprila 2012, pred dobrimi 8 leti torej, je ta Državni zbor ratificiral tako imenovani fiskalni pakt, ki med drugim zahteva srednjeročno uravnoteženi državni proračun ali pa presežek, razen seveda v izjemnih okoliščinah. Se pravi, mi že 8 let vemo, da če nastopijo izjemne okoliščine, kar nesporno epidemija je, potem imamo tu nekaj več svobode, če smem tako reči, kar zadeva spoštovanje fiskalnih pravil. Kar nekaj časa je trajalo in smo potem šele maja 2013 spremenili 148. člen ustave. Ta podpora je bila izjemna, mislim, da 78 glasov za in ta sprememba 148. člena ustave je potem omogočila oziroma zahtevala, da sprejme Državni zbor z dvotretjinsko večino tudi Zakon o fiskalnem pravilu. Zelo dolgo se je to vleklo, vse tja do julija 2015. In zdaj h konkretni situaciji. Epidemija COVID-19 nesporno predstavlja izjemne okoliščine, ko je, skladno z 12. členom Zakona o fiskalnem pravilu, omogočeno začasno – poudarjam začasno – odstopanje od srednjeročne uravnoteženosti javnih financ. V takšnih razmerah je obsežno in večstopenjsko ukrepanje fiskalne politike ustrezno in tudi potrebno. Učinkovitost ukrepov je večja, če so ti ustrezno usmerjeni, pravočasni, beri hitri in preprosti. Zaradi njihove obsežnosti morajo biti popolnoma pregledi, z vidika vzdržnosti javnih financ pa začasni ustrezno umeščeni v verodostojen srednjeročni okvir. Gospe in gospodje, Slovenija je v krizo vstopila po letih razmeroma visoke gospodarske rasti, s presežkom sektorja država, a ob višjem dolgu sektorja država kot pred finančno krizo. Ob tem se je gospodarska rast že pred izbruhom epidemije upočasnila, bolj od pričakovanj, fiskalna politika pa je bila v zadnjih dveh letih neustrezno ekspanzivno naravnana. Od učinkovitosti ukrepov bo torej odvisno ali bo trenutna kriza le začasna, ali bo postala strukturna, z dolgoročnimi negativnimi posledicami za blaginjo in vzdržnost javnih financ. Kolegice in kolegi, po javnomnenjskih raziskavah, anketah približno 80 procentov vprašanih odgovarja, da soglašajo z ukrepi slovenske Vlade oziroma tudi Državnega zbora. 80 procentov. Izjemen delež. Po poročanju relevantnih tujih medijev smo na samem svetovnem vrhu kot država po spopadanju z epidemijo novega koronavirusa in na to moramo biti ponosni in hvaležni najprej našim državljankam in državljanom, ki so spoštovali in še spoštujejo ukrepe, velikokrat zelo težke in seveda moramo biti hvaležni tudi vsem tistim, ki so v prvih bojnih linijah skrbeli za naše zdravje in naša življenja. Gospodarske razmere so izredno negotove, kar sem že uvodoma povedal, zato je napovedovanje izjemno nehvaležno. Vse trenutne razpoložljive projekcije nakazujejo občuten upad gospodarske aktivnosti v letošnjem letu. Negotovosti so v danih razmerah še bolj kot običajno povezane tudi z oceno dolgoročne gospodarske rasti in s tem oceno ravni proizvodne vrzeli. Ni znano ali bo trenuten šok zgolj začasen ali pa se bodo in v kolikšni meri učinki epidemije na prispevek posameznih proizvodnih dejavnikov h gospodarskemu potencialu izraziteje pokazali na daljši rok. Če pogledamo podatke Evropske komisije, saj je povsem normalno, da gledamo in se primerjamo tudi z državami članicami Evropske unije, saj smo že 16 let člani Evropske unije in smo del skupnega evropskega trga in če pogledamo napovedi Evropske komisije za Slovenijo, nam Evropska komisija za letos napoveduje upad BDB za 7 procentov. Ampak kar pa je spodbudno in to nas mora gnati naprej, to nam mora dajati nek optimizem in voljo do našega dela, spodbudno je to, da taista Evropska komisija Sloveniji, zakaj, zaradi pravočasnih in učinkovito sprejetih ukrepov napoveduje za naslednje leto že rast 6,7 procenta. Torej en zelo intenziven in zelo hiter odboj, kot temu pravimo. Se pravi, to je neka projekcija za katero mi v Novi Sloveniji verjamemo, da to lahko dosežemo, če bomo pametni. Če ne bomo imeli na začetku vsake seje delovnega telesa Državnega zbora, na začetku vsake seje Državnega zbora eno uro nepomembnih, oprostite, brezveznih proceduralnih zapletov. To je problem. Če bomo pametni, tukaj smo zato, da delamo za blaginjo naših ljudi, potem se lahko ta odboj zgodi v naslednjem letu zelo intenzivno, zelo učinkovito in sicer v višini 6,7 %. In zdaj še glede osnutka programa stabilnosti 2020, ta predvideva v letošnjem letu primanjkljaj sektorja država na ravni okoli 8 % BDP, tukaj smo nekoliko bolj pesimistični, kot nam to napoveduje za letos Evropska komisija. K temu prispevajo nižji prihodki, pretežno zaradi nižje ravni gospodarske aktivnosti ter še večji meri povečani izdatki zaradi delovanja avtomatskih stabilizatorjev in ukrepov za preprečevanje posledic epidemije. Dolg sektorja država naj bi ob koncu leta 2020 presegel raven 80 % BDP. K vzdržnosti povečanega dolga bi lahko na daljši prispevala predvsem učinkovitost ukrepov za ohranjanje gospodarskega potenciala, poleg institucionalnega okvira in ukrepov na ravni evrskega območja, ki trenutno prispevajo k ohranjanju ugodnih pogojev financiranja. Kar želim na koncu poudariti in kar je ključno za Novo Slovenijo. Mi moramo omogočiti, da zaženemo investicije. Zaradi [[opozorilni znak za konec razprave]] rigidnosti nekaterih državnih institucij danes čaka okoli 400 projektov povprečno v vrednosti 1 milijon evrov, ker pač potrebujejo neka soglasja in tako dalje in to čaka in čaka in čaka. Se pravi imamo na mizi investicij za 400 milijonov evrov, ampak zaradi birokratskih ovir se ti ne morejo preprosto zagnati in to moramo spremeniti. [[opozorilni znak za konec razprave]] Ključno je torej gospodarstvo, če bo močno gospodarstvo, bomo močno financirali tudi socialno državo in najboljša socialna politika je tista, ki daje delo, ki odpira delovna mesta. Hvala lepa.,
Hvala lepa. Mag. Andrej Rajh bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvoli.
Hvala lepa. Spoštovani hvala lepa za besedo. Sprememba Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja države za obdobje od leta 2020 do 2022 je posledica izjemnih okoliščin, ki so nastale zaradi epidemije COVID-19. V takšnih izrednih situacijah tako nacionalna fiskalna pravila kot tista, ki izhajajo iz pakta za stabilnost in rast na ravni Evropske unije omogočajo začasno odstopanje od pravil. Pogoj za navedeno odstopanje je izredni dogodek na katerega država ne more vplivati in ima znatne posledice za javne finance in resen gospodarski upad. Kot rečeno se bo na računa epidemije COVID-19 in ublažitve njenih posledic za gospodarstvo in državljane stanje javnih financ v Sloveniji močno poslabšalo. Epidemija COVID-19 je povzročila velik ekonomski šok, zaradi česar bo državni proračun namesto 500 milijonov evrov presežka zabeležil primanjkljaj v višini vsaj 3,7 milijarde evrov. To predstavlja približno 8 % bruto domačega proizvoda. Letos smo se že zadolžili za 3,5 milijarde evrov. Sledi še zadolžitev v višini 2,5 milijarde. To pomeni, da se bo javni dolg zvišal z zdajšnjih 66 % bruto domačega proizvoda na rekordnih 82,4 % oziroma iz 31 milijard na 37 milijard, kar pomeni skoraj 19 tisoč evrov na prebivalca Slovenije. Odgovor na to, kdo je najbolj zadolžil Slovenijo je torej jasen, Janez Janša. V stranki SAB vemo, kako je, ko je treba reševati državo in ljudi. Leta 2013 smo Slovenijo namreč uspešno rešili pred trojko in hudo gospodarsko krizo in to brez posegov v pokojnine, plače in socialne prejemke. Bo tudi v času Vlade Janeza Janše tako? Za razliko od stranke SDS v stranki SAB do enormne zadolžitve Slovenije ne bomo kritični, saj vemo, da je za reševanje države in gospodarstva, to enostavno treba narediti. Kdo bo pomagal ljudem, če ne država? V stranki SAB smo kritični do odnosa in drže stranke SDS, ki je v letih 2013 in 2014 v našo državo klicala Trojko in vsak dan znova poudarjala, da je visok javni dolg za Slovenijo katastrofa. Takratni poslanec SDS, Zvonko Černač, je takoj ob interpelaciji ministra za finance, Uroša Čufarja, konec leta 2013, dejal; »Da se država še nikoli v zgodovini ni toliko zadolžila, kot se bo v letih 2014 in 2015, za 12,3 milijarde evrov. Samo v letu 2014 se bo Slovenija zadolžila za nekaj manj kot 10 milijard. Pahor je bil vajenec za zadolževanje, v primerjavi z Alenko Bratušek.« Kritičen do zadolžitve je bil tudi Černačev poslanski kolega Jože Tanko. Po njegovi oceni leta 2014, je bilo zadolževanje ključen problem za mlade, ki bodo nosili ključno breme plačevanja dolgov. »Vlada Alenka Bratušek se zadolžuje trikrat hitreje, kot se je zadolževala najslabša Pahorjeva vlada.«, je dejal poslanec Tanko, ob interpelaciji Čufarja v Državnem zboru. Dolg države bo v letu 2020 najvišji doslej, prav tako je primanjkljaj državnega proračuna zelo visok. Ta bo, kot kaže, kot rečeno, znašal vsaj 8,1 % bruto domačega proizvoda. Vse to v stranki SAB lahko razumemo, saj je bilo za zajezitev širjenja okužbe nujno hitro in učinkovito sprejemanje ukrepov, ne moremo pa razumeti, da nam Vlada v dokumentih, ki jih je pripravila, ni pojasnila, kako namera to težko situacijo rešiti. Tako v programu stabilnosti ni napovedi za naslednja leta, v odloku o okviru za pripravo državnih proračunov za leto 2020 do 2022, pa so spremenili samo podatek za leto 2020, za naslednja leta pa podatkov enostavno ni. V stranki SAB se nam zato upravičeno poraja vprašanje, po kateri poti bo šla Slovenija? Lahko pričakujemo ZUJF št. 2 in ponovno znižanje plač in pokojnin? Kaj bo z državo in gospodarstvom, če bomo še enkrat uvedli tako stroge omejevalne ukrepe, za zajezitev epidemije? Odgovore nam na žalost niste dali, spoštovana koalicija, zato bomo v stranki SAB odloku nasprotovali.
Hvala lepa. Zdaj, preden dam besedo naprej. Gospod Rajh, podatek, ki ste ga navedel in ki sem ga jaz povedal, še vedno drži. Druga stvar, vaša vlada, tedanja, je razlastila varčevalce in lastnike podrejenih inštrumentov, v višini skoraj milijarde evrov in še nekaj, kajne, stroški zadolževanja so bili približno trikrat višji, kot bi bili v primeru, če bi prišla v Slovenijo Trojka. Zdaj pa nadaljujemo. Besedo ima Robert Polnar, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Izvoli.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci. V tržnem gospodarstvu je informacijska vloga makroekonomskih strategij, napovedi in politik ključna. Vlada, Centralna banka in drugi inštitucionalni nosilci oblasti, deležnikom sporočajo svoje cilje, temelje, parametre gospodarjenja, sistemski okvir delovanja. Dobra, pravočasna in verodostojna informacija je ključ poslovnega prilagajanja, nižjih transakcijskih stroškov, optimalnih gospodarskih rezultatov. Uspešno gospodarstvo potrebuje dvoje, konkurenco in prožnost na eni, socialno vzdržnost in vključenost na drugi strani. To je referenčni okvir, znotraj katerega bi morali delovati Vlada in vsi deležniki, tako v Evropski uniji, kakor tudi v Sloveniji. Odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja država, za obdobje od 2020 do 2022, katerega spremembe so predmet današnje obravnave, je bil sprejet 24. aprila 2019, ob načrtovani gospodarski rasti 3,1 %, za letošnje leto. Na podlagi najnovejše napovedi Urada za makroekonomske analize in razvoj, se pričakuje padec gospodarske rasti za 8,1 %. Globina padca BDP bo predvsem odvisna od trajanja epidemije ter okrevanja mednarodnega okolja. Napoved UMAR temelji na predpostavki, da se bo okrevanje gospodarstva začelo v juniju in predvideva zelo velik upad izvoza in uvoza, realno za več kot 19 %. Padec investicij naj bi bil 18 in pol %, zasebne potrošnje pa 3 %. Državna potrošnja naj bi v letu 2020 realno zrasla za 3 %, kar bo prispevalo k omejitvi padca gospodarske rasti bolj kot denimo v prejšnji krizi, ko se je državna potrošnja leta 2009 realno povečala za 2 in pol %. V Poslanski skupini Desus se nam kaže pomembno izraziti zadržanost do projekcij gibanja makroekonomskih agregatov, ki jih pripravljajo domače in tuje inštitucije. Svoje projekcije izdelujejo v trenutku, ko se ne ve, kako dolgo bo trajala pandemija, kako globoka bo kriza, kako bodo na gospodarsko dejavnost vplivali ukrepi, ki jih uporabljajo in izvajajo države in kakšna bo prihodnja interakcija svetovnih ekonomij. Te prognoze so sicer nekoliko preciznejše od gledanja v kristalno kroglo, toda ne veliko. Ekonomija ni eksaktna znanost, čeprav se pretvarja, da je. Če bi bila ekonomija eksaktna, ne bi bile mogoče velike razlike v omenjenih prognozah. Padec gospodarske rasti v letošnjem letu je primerljiv padcu gospodarske rasti v letu 2009, ki je bil 7 in pol %, to je pa tudi edino po čemer je ti dve obdobji mogoče primerjati. Manjši padec BDP kot pri nekaterih drugih ekonomijah, ni dokaz o moči posamezne ekonomije. Kadar se zgodijo tako velike globalne krize, gibanje bruto domačega proizvoda ni odvisno od moči ekonomije, ampak predvsem od njene strukture in odvisnosti od svetovnega trga. Države v katerih je poglavitna gospodarska panoga turizem ali pa države, ki so velike izvoznice tako surovin, kot industrijskih proizvodov, bodo zabeležile največji padec BDP. Nemčije, ki je največji slovenski izvozni trg bi lahko v letošnjem letu dosegla 7 % padec. Kar je posledica previsokega obsega industrijskega izvoza, zlasti avtomobilov v celotni gospodarski strukturi države. Multiplikativni učinki so pri tem nepredvidljivi. Predlagane spremembe odloka so potrebne zaradi izjemnih okoliščin, ki dvigujejo zgornjo mejo izdatkov sektorja država, državnega proračuna, izdatkov občin in izdatkov za pokojninsko blagajno. Izdatki sektorja država se dvigujejo za 2 milijardi in 150 milijonov evrov. Dvig izdatkov sektorja država je predvsem posledica dviga izdatkov državnega proračuna, ki naraščajo za 2 milijardi in 75 milijonov evrov, na skupnih že 12 milijard in 525 milijonov. Tako se delež izdatkov državnega proračuna v celotnih izdatkih dviguje na 53 % vseh izdatkov sektorja država. V osnovnem proračunu je bil ta odstotek 48, 7. Dvigujejo se tudi izdatki pokojninske blagajne za 85 milijonov v letu 2020, na 5 milijard in 930 milijonov evrov ter izdatki občinskih proračunov za 20 milijonov evrov na 2 milijardi in 340 milijonov evrov. Gospe in gospodje, ta kriza s katero smo danes soočeni bi lahko bila večja od velike depresije v 30-ih letih 20. stoletja, vsekakor pa od velike recesije pred 12 leti, toda ni podobna niti prvi, niti drugi. Zato so potrebni drugačni ukrepi gospodarske politike. Pomembno pa je veljavno identificirati karakter krize, drugače povedano, kaj je tisto, kar jo je povzročilo. Za primerjavo, med veliko recesijo pred dobrim desetletjem so se nosilci ekonomske politike v večini držav obnašali kot da gre za varianto notranjega šoka na strani ponudbe in so breme stabilizacije poverili monetarnim oblastem. To ni bilo usklajeno z dejstvom, da je finančna kriza v največji meri notranji šok na strani povpraševanja, zato se je zgodilo, da se res ni ponovila velika depresija, toda okrevanje je bilo počasno in nepopolno. Kako lahko ugotovimo s kakšno vrsto krize se spoprijemamo? Med postopki identifikacije, lahko uporabimo oceno, ki bi jo lahko posamezni ukrepi ekonomske politike imeli na željeni učinek prihodnjih gospodarskih gibanj. Vzemimo denimo keynesianski nasvet povečanih javnih investicij s pričakovanima učinkoma povečanja proizvodnje in rasti zaposlenosti. To je neizvedljivo, ker je potrebno zmanjševanje socialnih kontaktov in nikakor ni priporočljivo izpostavljanje delavcev dodatnemu tveganju, da zbolijo. Predpostavimo, da upoštevamo monetaristični nasvet in povečujemo likvidnost – tudi samo s tem ni mogoče povečati proizvodnje in zmanjšati nezaposlenosti. Ne gre torej za notranji šok ne na strani ponudbe ne na strani povpraševanja, marveč za zunanji šok, predvsem na strani ponudbe in delno povpraševanja. Značilno je, da bi ta šok moral biti začasen, pri čemer ne gre za trajne spremembe strukture proizvodnje ali pa trajne spremembe zunanjetrgovinskih odnosov. Potrebno je torej ne samo vzdrževati likvidnost, ampak v največji možni meri ohraniti podjetja, zaposlenost in dohodke. Fiskalna oblast mora prevzeti obveznosti do zaposlenih, da jim izplačuje plače, če delodajalci tega ne morejo. Na ta način se ohranjajo podjetja in posledično banke. Podjetja in vse druge gospodarske subjekte je potrebno ohraniti ne le v finančnem, marveč tudi v pravnem in proizvodnem smislu, zato ker se drugače izgubljajo prednosti kolektivne izkušnje, ki so pomembne predvsem z vidika produktivnosti. Poslanci poslanske skupine DeSUS ugotavljamo, da aktualna slovenska oblast koordinirano in komplementarno izvaja preplet vseh pravkar naštetih ukrepov. Z odlokom spreminjamo tudi saldo sektorja država in saldo državnega proračuna. Tako naj bi bil ciljni saldo sektorja država in ciljni saldo državnega proračuna negativen, -8,1 %. Oba omenjena primanjkljaja sta deloma nastala zaradi upada prihodkov ob padcu gospodarske rasti. Diskrecijski ukrepi po evropski metodologiji na prihodkovni in odhodkovni ravni bodo prispevali k primanjkljaju sektorja država 4,35 % BDP za letošnje leto, kar je malo več kot polovica napovedanega primanjkljaja sektorja država. Zaradi padca gospodarske rasti se tako predvidevajo nižji prihodki sektorja država, in sicer za dobro milijardo in 300 milijonov evrov manj kot v letu 2019 - realizacija v letu 2019 je bila 21 milijard in 227 milijonov, za letos je načrtovana 19 milijard in 925 milijonov. Nižji prihodki so predvsem rezultat planiranega upada prihodkov iz naslova davka na dodano vrednost, dohodnine in davka od dohodkov pravnih oseb. Dolg sektorja država se bo letos povečal iz trenutnih 31 milijard in 744 milijonov evrov na 37 milijard in 556 milijonov evrov. V deležu bruto domačega proizvoda bo dolg nekoliko nižji kot je bil v letu 2015, ko je znašal 82,6 % bruto domačega proizvoda. Treba pa je jasno povedati: z dolgom se bo financiral velik proračunski primanjkljaj, ki je nastal in bo še nastajal zaradi odpravljanja posledic epidemije. Primanjkljaj je resda neugoden, ni pa poguben. In tako, gospe in gospodje, se moramo vprašati kakšne so perspektive. Nič ne bo tako kot prej - to kajpada ne more biti res. Vse bo enako kot prej - tudi to ni verjetno. Enako bo kot prej, le, da slabše – to je možno. Možno je tudi, da bo bolje, to vsekakor ni nemogoče, je pa najbolj odvisno od tega kako se obnašamo zdaj, ko še traja epidemija. Epidemija prinaša negotovost. Kadar vse napotuje, da je nemogoče razdvojiti smisel od nesmisla. Na eni strani so različne verzije teorije zarote, na drugi strani, da gre pravzaprav za kazen, ki smo si jo zaslužili. Tako bi se lahko recimo reklo za podnebne spremembe v obsegu, ki so posledica ravnanja ljudi, toda epidemije in pandemije so, če hočemo govoriti na tak način, nič drugega kot izraz ravnodušnosti narave do našega človeškega bivanja in obstajanja. Poglavitni cilj v soočanju z epidemijo – to ali katerokoli drugo – bi moralo biti popolno okrevanje zato, ker gre za minljiv pojav, na katerega posledice lahko vplivamo, da bi bila končna škoda čim manjša, potem pa je potrebno obnoviti življenje - ki se je zaustavilo, ne pa spremenilo, zagotovo pa življenje med epidemijo ni bilo uničeno. Jasno pa je, da bo po obnovi lahko tudi boljše, tako kot bi lahko bilo boljše tudi že pred njo. V negotovosti se lahko vse izkaže kot vzrok, vse primerjave pa le kot informativne. Tako je denimo primerjava pandemije z vojno popolnoma napačna. V obeh primerih gre za izredne razmere, vendar se v vojni družbenost povečuje, med epidemijo pa zmanjšuje. Cilj vojskovanja je, da se vsili volja in izpostavi novo stanje, cilj zatiranja in zatrtja epidemije je ozdravitev, da se stvari vrnejo v prejšnje stanje. In tukaj odigrajo odločilno vlogo vladne politike, zlasti strukturne, razvojne in regionalne. Potem pa so tukaj izvedbeni projekti z največjimi ekonomskimi pomnoževalci in socialnimi pospeševalci. Moramo si ponovno priklicati v spomin ničkolikokrat prežvečeno stanovanjsko izgradnjo in energetsko varčevanje, pa drugi tir, tretjo razvojno os in izgradnjo domov za starejše. Gospe in gospodje, srečo bomo morali ustvariti, nesreča žal pride sama po sebi. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo odlok o spremembah odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022 soglasno podprli. Hvale lepa.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvoli.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovani minister, kolegi, kolegice! Pred nami je odlok o spremembah odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od leta 2020 do 2022. sprememba odloka je le za leto 2020, je posledica izjemnih okoliščin, ki so nastale zaradi epidemije koronavirusa. V takšnih izrednih situacijah tako nacionalna fiskalna pravila kot tista, ki izhaja iz pakta o stabilnosti in rast na evropski ravni omogoča začasno odstopanje od pravil. Slovenija bo v celoti uporabila prožnost, ki jo omogoča fiskalni okvir Evropske unije, da bi države članice lažje obvladovale epidemijo koronavirusa in njegove posledice. Upad gospodarske aktivnosti in drugih učinkov na družbo, epidemija koronavirusa zahteva namreč odločen odziv Vlade. Vlada je v danih razmerah že sprejela ukrepe za zajezitev širjenja virusa in obvladovanje posledic epidemije v zdravstvu, šolstvu in vzgoji ter javnemu življenju, vključno z zapiranjem ne nujne dejavnosti, v naslednjem koraku pa odločno podpira državljane in gospodarstvo. Sklop ukrepov je zbrano več interventnih zakonov potrjenih na Vladi v katerih so zajeti ukrepi za ohranjanje delovnih mest, za izboljšanje socialnega položaja ljudi, za pomoč samozaposlenim za ohranitev delovanja in likvidnosti podjetij ter pomoč znanstveno-raziskovalnim projektom za boj z epidemijo. Vlada posledično spreminja in umešča spremembe okvir le za leto 2020, kajti priprava srednjeročnih sprememb je v tem trenutku zaradi negotovosti popolnoma neustrezna. Pozitivno mnenje k predlogu o spremembi odloka za pripravo proračuna za leto 2020 do leta 2022, je dal tudi Fiskalni svet, ki se hkrati strinja, da razglasitev epidemije predstavlja neobičajen dogodek, ki je skladno z Zakonom o fiskalnem pravilu in omogoča uveljavljanje izjemnih okoliščin. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog spremembe odloka podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavila Andreja Zabret. Izvoli.
Hvala za besedo, predsedujoči. Odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja država za prihodnji dve leti. To je sicer ustrezen, ampak zelo suhoparen naslov, ki večini volivcev ne pove nič, zato velja nekako prevesti in povedati bolj plastično. Dokument, ki naj bi ga potrdili danes, prinaša zgodovinsko širite proračunskega okvira, zviševanje izdatkov za več kot 2 milijardi. Namesto eno odstotnega proračunskega presežka, ki ga je sprejela vlada Marjana Šarca, pa predvideva 8 % primanjkljaj. Ja. Prav slišite. 8 % primanjkljaj. Glede na interes po današnji razpravi imamo občutek, da bomo z vsem naštetim opravili na hitro. Spoštovani kolegi iz koalicije na čelu s predsednikom Državnega zbora, čas ste odmerili tako, da bomo v tem dokumentu, ki bo imel zgodovinske posledice za Slovenijo, razpravljali nekaj več kot tri ure. Lepo. In še bolj prozorno, ob širitvi proračunskega okvira hkrati ožite okvir demokracije. Ali če hočete, ožite okvir razprave in nadzorstveno vlogo poslancev nad vlado. Ampak to je očitno demokracija po vaše. Nekaj argumentov, ki jih navajata tako Vlada, kot Fiskalni svet je sicer moč sprejeti. Denimo, da je epidemija izredna okoliščina, ki dovoljuje začasno odstopanje od srednjeročne uravnoteženosti javnih financ. Pa tistega, da je treba ravnati hitro in pomagati čim širšemu krogu tako ljudi, kot podjetij. Nobenega dvoma tudi ni, da je bil državni intervencionizrem potreben, celo nujen. Če smo v zadnji krizi s 5 milijardami reševali banke je namreč prav, pravično in pošteno, da tokrat rešujemo ljudi, podjetja oziroma delovna mesta. Cilj je pravi, o tem ni dvoma. Ali je prava tudi vaša pot do tega cilje pa je drugo vprašanje. Kakorkoli odlok si boste danes izglasovali. Izglasovali si boste 8 % proračunski primanjkljaj. Naj ob tem ne ostane spregledano opozorilo Umarja, da bi ob nadaljevanju zaostrenih ukrepov letošnji padec gospodarske rasti lahko bil celo 15 %. In če k temu dodamo še vse enormne zadolžitve ter zvišanje javnega dolga na 82,4 % BDP konec leta je po mnenju Poslanske skupin LMŠ namesto najmanj vprašanje kaj sledi. Namerno ponavljam, ob tolikšni zadolžitvi in tolikšnem porastu javnega dolga je Vlada dolžna, dati nekaj jasnih odgovorov, ki jih na seji Odbora za finance na žalost nismo dobili. Se pravi, odgovorov, kako bomo rehabilitirali oziroma ponovno zagnali gospodarstvo po koncu epidemije. Ta odgovor bi morali dati predvsem ljudem, ki ne vedo kaj jih čaka. Povejte jim ali bo potrebno varčevanje, se glede na napoved 8 % padca gospodarske rasti obetajo rezi. Ko sem že spraševala na Odboru za finance, ali pišete ZUJF 2 po vzoru tistega iz leta 2012? Boste jemali in komu? Nas čaka socialni drvenizem, torej da boste socialno šibke bolj kot ne prepustili samim sebi? Boste v nekem trenutku spet začeli slediti mantri prostega trga, ki se regulira sam? Na čigavih plečih tokrat? Prva etapa boja proti virusu je zaradi odličnega odziva javnega zdravstva in odgovornega vedenja ljudi bilj kot ne končana. Mislim, da smo vsi istega mnenja, da gredo zasluge zdravstvu in ljudem, ne pa vladi. Vladi bodo šle zasluge ko in predvsem če bo preprečila socialne žrtve, ki se bodo merile v številu propadlih podjetij, v številu zaprtih espejev, v številu izgubljenih delovnih mest. Od teh številk bo odvisno ali bo šlo za vladno zmago ali pa nemara za vladni poraz, ki pa bo v bistvu poraz ljudi. Danes odločamo o širitvi skupnega okvira za štiri blagajne. Vemo, kako se polnijo, z davki in prispevki. Zato nas v LMŠ zanima predvsem, koliko davkov in prispevkov bo vplačanih v prihodnje. Zanima nas, kako boste reševali turizem kot panogo z izrazitimi multiplikativnimi učinki. Nobenih ukrepov še ni. Ni odgovorov o usodah ljudi. Koliko jih bo pristalo na zavodu za zaposlovanje, ker ste z ukrepi na področju turizma prepozni. Koliko denarja bo na koncu zmanjkalo občinam, če podjetja ne bodo zmogla pridobiti poroštev, ker so pogoji tako zakomplicirani in neživljenjski? Kolikšen bo vpad sredstev za javno zdravstvo in šolstvo? Kako boste vnovič vzpostavili kongresno, sejemsko in prireditveno dejavnost, ki je morala zapreti vrata in jih bo verjetno zaprla kot zadnja. Še vedno tudi nimamo nobenih odgovorov o nadaljnjem zadolževanju. Kaj je z zadolževanjem preko odkupa državnih obveznic s strani centralne banke, ki bi morda lahko ostale v bilancah zelo dolgo? Kako boste izvedli zadolževanje? Načrtujete strukturne reforme, in katere? Namesto jasnih odgovorov nam finančni minister na sejah odbora ponuja molk ali ponavlja neprepričljivo mantro o tem kako je Slovenija ostala sama ter niza floskule kot, izboljšali bomo pogoje za gospodarstvo z debirokratizacijo postopkov in zmanjševanjem administracije. Vse to nam poraja dvom in smo upravičeno zaskrbljeni. In še nekaj o vladnem odnosu do nadzorstvene vloge parlamenta, ki sem jo omenila na začetku. Debelo zamujate s poročilom s katerem oziroma v katerem bi morali Komisijo za nadzor javnih financ seznaniti s pravico, katero ste si jo uzakonili, namreč da prosto in neomejeno prerazporejate pravice proračunske porabe. Zanima nas kdaj bomo dobili to poročilo. Še do danes ne vemo kako porabljate javni denar. Sklepam, da se poročanju izmikate. Zakaj veste samo vi. Spoštovani predstavniki Vlade, kljub vašim kritikam na račun rebalansa, ki ste ga dali celo na Ustavno sodišče, smo vam javne finance zapustili v izjemno dobrem stanju. To ste na hiringu priznali celo vi, gospod finančni minister. Razumemo, da je država v težki situaciji, a začnite že vendar spoštovati parlament, ki ima pri nadzoru nad upravljanjem z javnimi financami še zlasti pomembno vlogo.
Hvala lepa. Jani Prednik bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvoli.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani minister, spoštovane poslanke in poslanci, lep dober dan! V izjemnih okoliščinah v katerih smo se znašli, je postalo seveda jasno, da omejitve fiskalnega pravila začasno ne bodo več veljale. Za soočanje s posledicami pandemije COVID-19 bodo potrebni izjemni finančni vložki vseh držav. Proračunsko trošenje se mora povečati. Veljavni postopki pa velevajo, da se to začne s transparentno določitvijo maksimalne skupne višine porabe, ki je sicer za vsako proračunsko blagajno določena za dve leti vnaprej. To je prvi korak nove Vlade k oblikovanju proračuna oziroma rebalansa proračuna. Glede na vse kar je bilo v teh dneh razkritega v načinu kako ta Vlada troši denar je precej žalostno, da je to njen doslej najpreglednejši proračunski korak. V vseh dosedanjih primerih je Vlada denar najprej porabila, potem pa precej slabo pojasnjevala kaj je bilo z njim storjenega. Vlada s predlogom dviguje javno porabo za dve milijardi in 150 milijonov evrov. Temu pa je treba prišteti še potrošnjo 160 milijonov za letos načrtovanega presežka, ki ga je pustila prejšnja Vlada. Prva okvirna cena protikoronskih ukrepov je tako znana in ob zelo nejasnih predpostavkah sega celo do tri milijarde dodatne letošnje porabe. Tako bi v letu 2020 namesto odstotek presežka imeli 8,1 odstotka javnofinančni primanjkljaj, kar je dobra polovica tistega zabeleženega leta 2013 v času sanacije bank, ko je bil 14,7 odstotkov. Osnutek pakta stabilnosti, ki služi kot temeljna obrazložitev ukrepov je prvi pisni dokument, ki vsebuje ocene finančnih posledic protikoronskih ukrepov, ki bi sicer morale biti že v obrazložitvi zakonov, vendar jih Vlada navaja v deležu BDP, ne v absolutni številki, zato nam njihova cena še vedno ni jasna. Iz priloženih grafov v osnutku pakta stabilnosti sklepamo, da Vlada operira pod predpostavko, da bo krčenje gospodarske aktivnosti približno pol tako hudo kot je bilo v finančni krizi. Zelo optimistični so tudi pri napovedi okrevanja. Računajo z 3,5 odstotno rastjo v drugi polovici leta 2020. Glede na realistične napovedi, ki prihajajo od vseh relevantnih mednarodnih ustanov, bo krčenje večje, okrevanje daljše in rast precej počasnejša. Glede na vse to lahko ocenimo, da greza nezadostna sredstva glede na pričakovane posledice, ki jih Vlada po našem mnenju podcenjuje. V isti sapi in glede na njihov dosedanji način delovanja pa je tega denarja bistveno preveč, da bi Vladi lahko dopustili, da ga prerazporeja sama in brez striktnega nadzora nad proračunom, ki je bil pretekli mesec z zakonom suspendiran. Priloženi dokument je od vsega kar smo prejeli do sedaj resda najbolj eksakten, a je še vedno daleč od prave ocene posledic in potrebnih sredstev za učinkovit spopad z epidemijo. Zaradi vsega naštetega Socialni demokrati zanj ne moremo zastaviti svojih glasov.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev o predlogu odloka. K razpravi so prijavljeni Andreja Zabret, Marko Bandelli, Igor Peček, Matjaž Han, če naštejem samo tiste prve štiri. Preden pa kamorkoli dam besedo dobi besedo predstavnik predlagatelja minister mag. Andrej Šircelj. Izvoli.
Hvala lepa podpredsednik. Jaz mislim, da po predstavitvi stališč poslanskih skupin je treba odgovoriti na nekatera vprašanja in na nekatere dvome in na nekatere strahove, ki jih pač tukaj nekatere poslanske skupine izražajo. Prvič, tukaj nismo govorili in nisem govoril o nobenem drugem ZUJF-u, verjamem pa, da marsikatera poslanska skupina pač napoveduje ta drugi ZUJF. Sicer ne vem na podlagi česa in kako, na podlagi preteklih dogodkov, na podlagi izpred toliko in toliko let. Treba se je zavedati, da če gledamo zadnjih 30 let na področju ekonomije in financ je marsikdaj prišlo že do nekega ZUJF-a. In tukaj gre enostavno za, bom rekel, neko strašenje, ki v tem trenutku, govorim v tem trenutku nima nekih realnih osnov. Drugo, kar bi rad seveda povedal je, da tudi glede strašenja glede zmanjšanja nekih pravic iz zdravstvenega zavarovanja. Jaz seveda tukaj ne bom komentiral nekih predstavljenih besed direktorja Zavoda za zdravstveno zavarovanje kot sem razumel na neki okrogli mizi na Ekonomski fakulteti. Niti ne vem ali so bili ti povzetki, ki so bili tukaj povedani točni ali ne. Vendar Zavod za zdravstveno zavarovanje je na eni strani zaključil letos s 50 milijoni plusa. Strinjam se, da so razmere tudi za poslovanje zdravstvenega zavarovanja, Zavoda za zdravstveno zavarovanje sedaj drugačne, da na eni strani prihaja do večjih odhodkov ali pa stroškov, kakor želite, da v zvezi z odhodki, ki se nanašajo na epidemijo krije to proračun. In da je znano, koliko denarja je že dejansko tudi iz proračuna šlo v Zavod za zdravstveno zavarovanje. Pričakuje pa se seveda, da bo tudi Zavod za zdravstveno zavarovanje tekoče spremljal potrebe po zdravstvenih storitvah in predvsem prilagajal to politiko. To se pričakuje seveda tudi od direktorja, ki razlaga o krčenju košarice in tako naprej. Ne vemo pa na kakšni osnovi. Ko govorimo o fiskalnem pravilu in ko govorimo o tem, kaj dejansko to fiskalno pravilo pomeni in ko dejansko spodbujamo, bom rekel večjo porabo in večje odhodke kot dejansko zaslužimo, je treba povedati zelo jasno, da te večje odhodke krijemo z zadolževanjem in na eni strani seveda nekateri očitate Vladi to zadolževanje, na drugi strani spet drugi, bom rekel, pozdravljate te večje odhodke. Vendar vsak evro je treba plačati. Nobeno kosilo ni zastonj. In seveda odmik od fiskalnega pravila v normalnem času dejansko pomeni odstop od tega ustavnega načela in po drugi strani v ekonomskem smislu pomeni, da bo treba tudi te dolgove plačati in z obrestmi jih bo treba plačati. Tudi nekateri podatki o tem, koliko smo se zadolžili, jaz tukaj že, se opravičujem podpredsednik, da spet ponavljam, v letošnjem letu se je tudi Šarčeva vlada zadolžila za 1,7 milijarde, pa ni bilo nobene krize in potem smo se zadolžil in odplačal dolgove v višini 1,7 milijarde in dodatno smo se zadolžil, seveda še za 3,3 milijarde in to sem povedal že, nekajkrat, ampak zgleda, da je treba to še enkrat, ker se pač te besede enostavno spreobračajo ali pa ne povedo v celoti. Tako da, s tega zornega kota, bomo tudi pri politiki zadolževanja, vodili odgovorno finančno politiko, je pa treba nekaj vedet, na eni strani se zadolžujemo, zaenkrat, še po relativno ugodnih pogojih, na drugi strani, seveda tudi odplačujemo dolgove. Tako da, s tega zornega kota je seveda to, pač, to rečeno. Glejte, zdaj, jaz razumem tendencioznost pač nekateri sporočil, vendar, proračunska rezerva je bila, ob tem, ko smo prevzeli Vlado in ko je bila napovedana epidemija, prazna, 9 milijonov. Če ne bi dejansko tukaj centraliziral javne finance in jih namenil za to, da je se lahko zagotovila oprema in da so se lahko zagotovile ustrezne storitve, potem, če se to ne bi zgodilo, bi verjetno ljudje bili v zelo, zelo slabem položaju in verjetno bi bilo smrtnih žrtev veliko več in s tem smo dejansko tudi to preprečil. Tako da, tukaj je bilo tisto, kar smo dobili od prejšnje Vlade v proračunski rezervi, glejte, izredno malo, pravzaprav, dejansko, če s finančnega zornega kota, je bila Vlada tukaj nepripravljena za takšno krizo. Zaradi tega, bi še enkrat povedal, ta Vlada je na ekonomskem področju začela delovat takoj, naslednji dan. Pred tem, prejšnja Vlada, ni sprejela enega ukrepa na finančnem področju. Takoj smo odložili davke, takoj smo odložili kredite, takoj smo začeli s tem, da so lahko podjetja kasneje tudi posredovala letna poročila, takoj smo zagotovili, v naslednjem tednu, čez en teden, zagotovili poroštvo za manjši del kreditov, kasneje še za drugi del kreditov in tako naprej. Oprostite, ko je bila razglašena epidemija, na tem področju ni bilo narejeno nič. Na finančnem ministrstvu, če želite, ni bil pripravljen niti en osnutek enega dokumenta, v zvezi s tem. Če, zaradi tega enostavno, če ta Državni zbor sprejme zakon v enem tednu, po nastopu nove Vlade, ne more nihče, po mojem, reči, da smo bili mi prepozni in tukaj sem sedel prvi teden, z dvema novima zakonoma. Tako da, s tega zornega kota je pač, enostavno treba povedat, vse je dokazljivo z datumi, urami in tako naprej in ta odlok, o katerem govorimo seveda danes, ja, pomeni približno za 2 milijardi več izdatkov in daje tudi okvir za dodatno zadolževanje - to je že bilo sprejeto v nekem zakonu - daje tudi okvir za dodatno zadolževanje, do sedaj smo se pa zadolžil toliko, kolikor je bilo določeno z Zakonom o izvrševanju proračuna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Andreja Zabret. Izvoli.
Hvala za besedo. Vsi se strinjamo, kot je bilo že rečeno večkrat, da so interventni ukrepi in pomoč države v teh trenutkih nedvomno potrebni in so tudi posledica današnjega dviga izdatkov v odloku. Vendar pa je pri tem zelo pomembno in to vseskozi opozarjamo na vseh odborih in sejah, kako gospodarno bomo ta denar porabili, kam in komu ga bomo dali, še prej pa predvsem iz katerih virov bomo ta denar dobili. Namreč nihče si ne želi, da bi neodgovorno zadolžili Slovenijo za naslednje generacije in ogrozili javne finance. Dvig zgornje meje odhodkov, ki ga danes sprejemamo, lahko temu rečemo, da so pravzaprav – kako temu rečemo – sladki problemi. Bistvo je tisto, kar je na drugi strani in to je minus v javni blagajni in posledica le-tega. O vsem tem nismo dobili nobenih odgovorov, vsaj ne pravih. Vlada nima strategije, kako bo poravnala dolg, kako bomo [[…]]kaj se bo zgodilo po korona, po končanju korona epidemije, ki pa bi jo morala imeti. Sprašujem se od kod kar naenkrat taka lahkomiselnost, kje so sedaj vse omejitve, o katerih smo se pogovarjali še pred nekaj meseci, ko je presežek v proračunu predstavljal velik problem, kršitev sprejetih zavez in skoraj razpad javnih financ. Če se spomnimo, ko stranke SDS in Nova Slovenija dale v ustavno presojo rebalans s proračunskih presežkom. V odloku, ki ga danes obravnavamo se nam namesto proračunskega presežka v višini 1 %, predvideva 8 % proračunski primanjkljaj. Se pravi ogromen minus in s tem za dobri dve milijardi oziroma za petino povečuje tudi izdatke državnega proračuna. Fiskalni svet v svojem mnenju opozarja na dvom kredibilnosti ocen, formalno neskladnost obeh predloženih dokumentov z zahtevami o srednjeročnem načrtovanju, odmik od pregledanega srednjeročnega načrtovanja, ker Vlada ne bo sprejela državnega programa razvojnih politik. Menim, da je potrebno to mnenje vzeti zelo resno. Zato minister ponovno sprašujem, ali ta Vlada nima fiskalne strategije, da se z zakonom odvezuje od zahteve Zakona o javnih financah, da pripravi državni program razvojnih politik in srednjeročno fiskalno strategijo? Od tega je odvisna prihodnost slovenskega naroda in o tem danes koaliciji ni smiselno razpravljati. In zato mi je danes še toliko bolj slikovita izjava kolega Horvata, ko je dejal, da čestita Vladi, da je optimalno ocenila, kaj nas čaka v prihodnosti. Zanima me, kje so te ocene, namreč vseskozi sprašujemo, sprašujem ministra, kakšni bodo ukrepi in kako po epidemiji in kako bomo vračali dolg. Zato imam drugo pomembno vprašanje tudi za ministra, da poveste ljudem, kaj bo sledilo po koncu epidemije. Bo potrebno varčevanje? Kaj pomeni napoved 8-odstotnega padca gospodarske rasti? Ali se obetajo rezi? Kam bo porabljen ves denar, ki je danes prikazan v 8,1 % proračunskem minusu? Zakaj to sprašujemo? Predvsem zato, ker je še vedno svež, predvsem pa grenak spomin na obdobje 2004-2008, ko se je trošilo nesorazmerno s prihodki in zadolževalo, kar je državo pustilo na krizo povsem nepripravljeno. Svež in grenak je tudi spomin na leto 2012, torej na čase ZUIF, ko se je rezalo tudi pri javnih investicijah, kar je recesijo le še poglobilo. Naslednje vprašanje, na katerega nisem dobila odgovora na Odboru za finance. Glede na predvideni primanjkljaj v državni blagajni v višini 8,1 BDP, so Covid ukrepi, ki so začasnega značaja, predvideni v višini 4,4 %. Ostala polovica tega dolga pa je posledica rednih izdatkov. In če gledamo slovenski BDP, pomeni, da se v paktu stabilnosti Covid ukrepi predvideni le 2 milijardi, se pravi teh 4,4 je 2 milijardi. Če pa pogledamo finančni učinek samo korona paketa 1 brez novel, pa je učinek, finančni učinek korona 1 3 milijarde. Tukaj nekaj ne štima in me zanima, od kje zdaj kar naenkrat tak velik minus? Kar nekaj vprašanj je še ostalo brez odgovorov, predvsem, kako boste preprečili šok v povpraševanju? Na kakšen način boste spodbujali potrošnjo? Kako boste zagnali proizvodnjo? Kaj se bo zgodilo, ko bo epidemija mimo in bomo morali ponovno upoštevati fiskalno pravilo ter se približati fiskalnemu cilju, na kar opozarja tudi Fiskalni svet. Vsi vemo, da ko se bomo enkrat iz tega zbudili bomo vse to morali plačati. In kot sem že omenila, ne bi rada, da bi pregovor »težave rastejo čim bolj se bližamo cilju« v veliki meri veljal za Slovenijo. Postavila sem kar nekaj vprašanj, za katere upam, da dobim odgovore, predvsem verjetno ne zanimajo samo nas poslance ti odgovori, ampak predvsem državljane in državljanke, ki nas verjetno tudi trenutno spremljajo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Marko Bandelli. Izvoli.
Hvala za besedo, predsednik. Jaz ne morem drugače kako da se navežem na vaše besede po razpravi mojega kolega Rajha, ker vas bi opozoril, da popolnoma nič ni res, tisto, kar ste vi potem izjavil na koncu in mu odgovoril, da bolje bi bilo, da bi bila in da bi prišla sem k nam trojka. Laž, neresnica, ker morda verjetno sam se ne zavedate kaj pomeni za našo državo, če bi trojka resnično prišla v Slovenijo. Prvo kot prvo bo oklestili 50 % pokojnim. To je prvo, kar bi trojka naredila takrat. Javni sektor, cel javni sektor bi prepolovili in bi bilo spet toliko tisoč, deset in na deset tisoče brezposelnih. Nobene investicije ne bi bilo v infrastrukturi. Šole, učitelji, profesorji razpolovljeni. Vse bi spremenili, vrtci plačljivi. Ali nadaljujem? To bi bilo to. Glede tistih podrejencev in tiste reči tam, kaj, tisto je samo en delček majhen, kar je bilo v tej sanaciji. 500 milijonov je šlo samo za pokojnine, ni bilo denarja za eno pokojnino še v državni blagajni. In to ljudje razumejo. Hvala bogu, razumejo in verjamejo, da je bilo to nujno potrebno. No, toliko z moje strani glede te točke. Me je užalostilo, ko človek misli res, da je bilo tako. Saj prepričujete potem vaše ljudi na tak način, ki ne vedo resnice ali pa vedo resnico ali verjamejo pač drugemu. Sedaj gremo na konkretno. Tukaj ta odlok, tukaj mene zanima, kako lahko delamo mi neke prognoze, koliko bo, koliko ne bo plusa in minusa BDP in vse te zadeve. Kdo ve? Kdo lahko to ve? Saj mi ne vemo kaj nas čaka. Saj mi ne vemo kaj bo s to epidemijo še. Morda, verjetno, tisti, ki so na vrhu v veledržavah morda da vejo oni. Morda. Morda je to tudi bil umeten virus, ki je prišel na tržišče, se čaka pravi trenutek, da bo do cepiva prišlo ven. Ker mene je presenetil govor naši visokih strokovnjakov, ki dajejo mnenja vsakodnevno po televiziji in nas ustrahujejo vsak dan, narod ustrahujejo. Vsak dan ustrahujejo ta narod. Na tak način samo zaustavljamo mi gospodarstvo in investicije in želje po napredku. Kako lahko ustrahujemo skoz narod? Veste kdaj je bil čas ustrahovanja? Med II. svetovno vojno. Italijo en dan gledam po televiziji in so rekli točno, da morajo pripraviti za cepiva, da so že, ne vem koliko jih je različnih možnosti glede cepiva. Največji problem bo denar za ta cepiva. Tisoč evrov baje, da bo stalo cepivo. To so dali uradno ven. Se pravi, Italija mora približno 50 milijard pripraviti za to. Ali imamo mi tukaj pripravljeno to zadevo? Za Slovenijo verjetno milijarda do dve. To je treba malo začeti razmišljati tudi. In ne samo ustrahovati narod. Ker z ustrahovanjem ne bo napredka, ne bo gospodarstva in ne bo rasti. Če grem pa res na konkretno na program tak kot tak, program stabilnosti. Tukaj ključna stvar je javni dolg. Vse to je javni dolg, vse to je jasno, ki leta 2020 bo povišan na zgodovinsko 82,4 BDP in sedaj ni noben problem, ko ste vi na vladi. Kaj ste vi noreli, kadar je bilo to leta 2013, pa smo reševali državo, smo reševali gospodarstvo, smo reševali ljudi, delovna mesta, podjetja – uspešno. Zdaj bomo pa videli, če bo uspešno. Mi želimo, mi nismo destruktivni, pomagamo, saj tudi glasujemo za, vedno smo pomagali, pohvalimo ukrepom, ki ste vi začeli s takimi in drugačnimi. Smo pa zelo v skrbeh, ker za naše pojme se koristi ta denar malo nekontrolirano, nepregledno. Ne bom uporabljal izraze, ki jih uporabljajo drugi kolegi, ampak zaskrbljujoče na tak način. Ampak to bo točka za četrtek, mislim. Zdaj, vi veste, mi smo, nismo nič destruktivni pri tej zadevi, mi samo opozarjamo. Kdo drugi kot država mora pomagati v takih situacijah kakor smo se dobili v tem trenutku? Je pa tako, je pa tako – odgovornost bo izključno vaša, če bodo te milijarde šle po vodi. Ker v tem trenutku, se vam opravičujem, ampak za mala podjetja, mikropodjetja in obrtnike, s.p-je vsi ti ukrepi, ki smo jih dali na mizo, niso vredni popolnoma nič, da vam povem. Kdo bo koristil, vsega tega lahko 15, 20 % ljudi. Tako, da se hvaliti, da damo 2 milijardi na mizo glede poroštev in da že vnaprej povemo, da pol milijarde ne bo, bodo unovčene garancije, to pove že kam cilja ta država. Zdaj, nobenega dokumenta, absolutno kar sem jaz čakal tukaj na mizi, da nam pokažete tudi na kakšen način bo spet zagon tega gospodarstva. Predvideno je -8,1 % BDP-ja, pa za naslednje leto je pa predviden 1 % plus. Ja, zdaj vi meni povejte kako bo to rast 9 % v enem letu. Jaz sem optimist, ker kot človek živim optimistično in verjamem tudi lahko, da bo to nastalo, ampak na kakšen način, to meni povejte. Ali pripravljate nov ZUJF-2, se pravi boste klestili določene take in drugačne reči? Ali boste udarili po upokojencih, javnih uslužbencih in ostalih zadevah, investicije vprašanje? Saj se samo vidi. Kako lahko minister reče, da je ustavljenih 400 milijonov za investicije, če je isti človek vaš je tudi na okolju in prostor, ki zaustavlja sam sebi? Kako se lahko to reče? Pa dajte se zmenit malo med vami, saj ste vendar na vladi zdaj, dajte povedati »imamo 400 milijonov ustavljenih, ker nimamo dovoljenj iz okolja in prostor«. Povejte, saj je naš isti človek, isti kolegi ste, tu ste sedeli vsi 20 let. Pa povejte kje je problem. 400 milijonov, vedno berem, da je ustavljenih 400 milijonov infrastrukture. Dajte se malo dogovoriti kaj se da napraviti, če so že isti ljudje, vaši, ne? Zdaj glede odloka. To res me zanima, minister, sem vas vprašal že enkrat, ampak niste odgovorili, bom vprašal še enkrat uradno tukaj v Državnem zboru. Povejte meni, kako boste v enem letu znižali primanjkljaj za 9 odstotnih točk. To me zanima, to me res zanima. Po moje je nemogoče, po mojem znanju o ekonomiji je to nemogočem, ampak pustimo se presenetiti. Zdaj mene zanima še nekaj. Ljudje sprašujejo eno in drugo, ampak tiste velike obljube od DDV-ja vašega. Jaz sem vas slišal tukaj v parlamentu najmanj dve leti zapored, da boste znižali DDV. Jaz tega ne vidim nikjer. Saj s tem ste pridobivali samo, po moje, volivce, kao tistih 2 %, ki je bil začasni ukrep takrat. Sicer ga bi morala že prejšnja in prejšnja vlada, ampak vi ste to opevali na polno. Zdaj bi rad videl zakaj, kje, ne? torej ne vem, no. Tudi trošarine so zvišali konec koncev, ne? Pa tudi to je bil vaš govor in ki ste vedno govorili, da je treba zniževati, ne? Mene zanima še ena zadeva tukaj in potem bom zaključil, ker itak nimam niti več časa, ampak mene zanima zdaj. Zdaj nam ste dobesedno sklestili, vsem nam, 30 % plače, pa smo vsak dan tukaj, vsak dan. Jaz sem tukaj vsak dan, vsak dan. In mislim kolikor sem jaz, je velika večina kolegov tukaj vsak dan, delamo in se borimo. In pa tukaj smo isto tako v krizni situaciji kakor vsi ostali, vsi, ne? Pa me zanima, javni uslužbenci po pogodbi, pogodbi imajo, v takih situacijah vedo, da dobijo 65 % poviška, dodatka če temu rečemo. Po kolektivni pogodbi. Kaj boste pa tam naredili? Ker to pripada pa vsem. Ker zdaj je že bitka notri na tem področju, do dvojne plače, da bi dobili in kar je. Saj mene ne zanima da, jaz dam rade volje, poglejte, jaz lahko dam eno plačo vsako trejo, če je to za dobro države, ampak naj damo vsi, ne samo mi. In predvsem vi, ker je bil sprejet sklep na Vladi, da si bosta lahko povišale plače, ko bo trenutek pravi, kadar nobeden ne bo slišal, nobeden ne bo vedel, takrat bomo mi naredili na hitro, ker tako kot smo si zvišali tri razrede, potem smo sklestili 30 %, pa bomo povišali 35 %, pa [[nerazumljivo]]za 8 %. To je dobro za državljane, da vedo. Drugače ukrepe in ta odlok, ne vem, v redu, bomo videli kaj bo, dolgoročno gledano zdaj iz tega vidika. Vedno sem rekel, sem optimist, verjamem, ampak tistih 9 točk v enem letu za sigurno ne boste dosegli. Hvala predsednik.
Hvala lepa. Preden dam besedo naprej, dejstvo je, kolega Bandelli, da se je tisti čas Slovenija zadolževala po bistveno višji obrestni meri kot bi se v primeru trojke. Trojka je nudila obresti vsem državam kamor je prišla, po ena do dve odstotni obrestni meri. Države, ki tega niso sprejele, so dobile na trgu 7, 8 % obrestno mero. Dejstvo je, da je prišlo do razlastitve skoraj za milijardo evrov finančnega premoženja čez 100 tisoč državljanov, da ni bila glede tega, kar vi govorite, kakšni bi bili ukrepi trojke, ni bila narejena nobena analiza pri nas, imamo samo tisto kar se je zgodilo in pa še nekaj, povsod kjer je bila trojka, je prišel tudi solidarnostni mehanizem. Se spomnite, še zdaj dobite poročila o tem kaliko smo dali Grčiji, Irski, pa mislim, da Portugalski. Upam, da te stvari spremljate. Zdaj pa dajem besedo naprej. Postopkovno? Kdo bo postopkovno? Najprej Starović, potem Han, potem pa kolegica Nataša Sukič.
Predsedujoči! Mislim, da ta način, da komentirate razpravo poslanca nikakor ni na mestu, to smo danes že večkrat slišali in se zadržite. Vodite sejo in upravljajte svojo nalogo. Če pa hočete iti govoriti in glasovati, pojdite iz predsedniškega stola dol pa prepustite drugemu. In prosim, dejansko nimate kaj komenitrati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Samo, da pojasnim. Vaš kolega, mag. Andrej Rajh, je v stališču poslanske skupine izrecno citiral mojo izjavo iz parlamentarne razprave izpre let nazaj, zato sem to komentiral, sicer ne bi. Pa poglejte si magnetogram, zato ker je izredno omenil kaj sem nekoč pred petimi, sedmimi leti izjavil v Državnem zboru in ti podatki, ki sem jih takrat povedal, še vedno držijo. Kolega Han se je odpovedal. Sukičeva se je odpovedala. Dobro. Potem gremo naprej. Besedo ima Igor Peček.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik! Že v stališču naše Poslanske skupine LMŠ, je kolegica Zabret povedala nekaj stvari katere sem nameraval tudi sam. uvodoma bi rad še enkrat povedal in poudaril to kar sem poudaril tudi na Odboru za finance, da večino argumentov, ki jih je navedel tako minister kot tudi predsednik Fiskalnega sveta, lahko sprejmemo. Dejstvo je, da epidemija je izredna okoliščina, ki dovoljuje začasno odstopanje od srednjeročne uravnoteženosti javnih financ in tudi to, da je potrebno ukrepati hitro in pomagati čim širši družbi. Tukaj mislim tako na državljanke, državljane oziroma tudi na podjetja, čeprav vseeno mislim, da je na mestu tudi delni očitek Vladi, da z določenimi ukrepi zamuja oziroma zamuja. Prav je sicer, da ukrepe sprejemamo premišljeno in z ustrezno strokovno podlago, v to ni dvoma in vsi smo prepričani v to in prepričan sem tudi sam, da vsi, ki sedimo tukaj notri tako mislimo. Prav je tudi, ko smo v zadnji krizi reševali banke, da zdaj rešujemo, sicer še ne vemo s kakšnim številom milijard podjetja oziroma delovna mesta, je pa tukaj pomembno oziroma na mestu tudi opozorilo, kar je povedal tudi predsednik Fiskalnega sveta gospod Kračun na seji odbora. Vse, kar delamo in bomo delali na javnofinančnem področju mora biti čisto in transparentno. In še eno opozorilo je, ki je zelo pomembno in skladno s tem, kar sem povedal v uvodu, kako naprej. Kako bomo iz zdravstvene krize premagovali ekonomsko. Imeli bomo 82 % javnega dolga, imeli bomo negativni BDP, tudi meni se zastavlja vprašanje, kako v enem letu priti iz minus 8,1 na 1. To je res pogumno, upam da nam, v dobro vseh nas, da nam to vsem skupaj uspe. Dejstvo je tudi, da Vlada namesto proračunskega presežka, ki je bil prej 1 % predvideva 8 % primanjkljaj in z več kot dve milijardi se povečujejo izdatki državnega proračuna. Fiskalno pravilo, ki ga zdaj malce dajemo na stran. Mi smo opozarjali že novembra lani v Listi Marjana Šarca, da je potrebno zrahljati, nisem za to oziroma nismo mnenja, da pozabimo na fiskalno pravilo. Mi tega nismo govorili zato, ker nam bi bilo to takrat všeč, ampak ker je dejstvo takšno, da nas obstoječe fiskalno pravilo zavira pri razvoju in pri investicijah. In metodologija izračuna s pomočjo proizvodne vrzeli, to je bilo danes tudi že povedano in tudi jaz vem, da to minister ve, da za strategijo razvoja vsekakor ni potrebna. Presenečen pa sem nad izjavo ministra in tudi na ta tekst v vladnem gradivu, ko pravite, da je v tovrstnih negotovih razmerah strokovno neustrezno pripravljati srednjeročne napovedi. Meni se pa to zdi neodgovorno gospod minister. Ne pričakujem točnih napovedi, vem, da jih ne moremo narediti točno, vendar vsaj okvirne napovedi pa lahko. In te morajo temeljiti na določenih predpostavkah na podlagi katerih lahko potem tudi delamo določene strategije. Če se je v zgodnji fazi izbruha virusa najbolj čutil vpliv na gospodarsko aktivnost preko prekinitev, tako imenovanih dobavnih oziroma dobaviteljskih verig. Vsi vidimo, da v ospredje prihaja vpliv epidemije, ki se kaže kot nižje povpraševanje in s tem tudi zmanjšanja ponudba, kar je posledica izpada dohodka tako zaradi prekinitve delovnih procesov. Vemo, koliko ljudi je na čakanju. Časovni okvir zajezitve epidemije je tudi negotovo, nižje je povpraševanje in tudi zaupanje potrošnikov zaradi bodisi zmanjšanja likvidnosti ali pa tudi poslabšanja kreditnih pogojev. Glede na to, kar sem povedal uvodoma in glede na to, kar vas je vprašala kolegica Zabret ne bom še enkrat ponavljal istih vprašanj, čeprav me zelo zanima in tudi na Odboru za finance sem vas to vprašal, pa mi niste odgovoril, ali imamo fiskalno pravilo oziroma ali imamo strategijo razvoja fiskalnega pravila oziroma to je tisto ključno, kar vas sprašujem oziroma kar zanima tudi vse naše državljanke, državljane, kako se naj obnašamo v prihodnje, kako naj spodbudimo javno potrošnjo in s tem povezane investicije. Jaz mislim, da bo to ključno v prihodnjem obdobju. Če se motim mi prosim to tudi povejte in tudi povejte mi to ali naj sporočamo državljanom, da naj že s svojim ravnanjem ali ko jim svetujemo oziroma ko nas sprašujejo, kako se naj obnašajo ali gre varčevati oziroma če gre varčevati, na kakšen način. Jaz sicer sam, vsaj osebno sem prepričan, da s povečano potrošnjo in investicijo pomagamo tako državi kot samemu sebi. In tukaj vam bom res hvaležen, minister, če boste vsaj na kakšno od teh vprašanj danes odgovoril. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima predlagatelj, minister mag. Andrej Šircelj. Izvoli.
Hvala lepa. Saj jaz pogosto odgovarjam na vprašanja, pa več je odgovorov, več je vprašanj kot kaže. Zdaj, najprej glede tega kako teh podatkov, ki jih vi navajate tukaj, kako iz minus 8 priti na 1 odstotek rasti bruto družbenega proizvoda in tako naprej. Zdaj, jaz bi predlagal, da si vsi skupaj pogledamo napoved Evropske komisije, ki je morda najbolj točna ali pa, ki je, bom rekel najbolj vseobsegajoča. In napoved Evropske komisije je, da bo v letu 2020 7 odstotni padec, to sem danes že povedal. In da bo v letu, naslednjem letu rast 6,7 odstotka. Če zdaj tiste 0,3 odstotne točke nekako zniveliramo, potem lahko rečemo, da bomo prišli na raven iz leta 2019, se pravi nula je tukaj. Tukaj se nič ne sešteva in tako naprej, to so enostavno indeksi, ki jih ne moreš kar seštevati tako kot bi jih dejansko sešteval in nekaj so odstotki, nekaj so pa odstotne točke. To je treba pač tukaj enostavno razlikovati tudi, ko se o tem govori, ker drugače pride enostavno do zmešnjave. Ampak tukaj Evropska komisija določa rast v letu 2021. Rast določa zaradi tega, ker je mednarodna javnost pozitivno ocenila ukrepe, ki jih je ta Vlada in Slovenija izvršila, vključno z zdravstvom seveda na prvem mestu, glede nadaljnjega širjenja epidemije. In ti rezultati in te napovedi so boljši kot za povprečje evro skupine, kjer je ta napoved v povprečju 7,7 padec, minus 7,7. In to pišejo v Evropski komisiji. In na podlagi tega so izračunali tudi hitro rast, hitrejšo kot jo imajo ostale države, ampak zaradi tega, ker smo enostavno sprejeli, če želite zaenkrat učinkovite ukrepe proti koronavirusu. To je treba priznati. Oziroma, če sami sebi ne priznamo, saj to nam priznava tujina. Kar je seveda nek paradoks in malo čudno. In seveda ni podatkov za naprej. Ni podatkov za naprej zaradi tega, ker ne vemo kaj pomeni nespoštovanje teh ukrepov. Ali se bo ta kriza, ali pa če želite epidemija, ponovila? Ne vemo. Ampak to kar se dejansko dogaja tudi danes v družbi, ko se te ukrepe dejansko ne upošteva, ko se, če želite tudi javno predstavljajo vodilni politiki ali kdorkoli že, kako ni treba spoštovati teh ukrepov, ko se pač delajo javne predstavitve, fotografije in tako naprej, to povečuje tveganje. To povečuje tveganje, da se ta epidemija ne bo ponovila v znatno hujši obliki. V znatno hujši obliki tudi v finančnem smislu. In s tega zornega kota je pač treba biti odgovoren. In sigurno so tveganja večja, če se teh ukrepov ne spoštuje. In vi potem želite seveda strategijo. Ali želite strategijo, če se upoštevajo ukrepi ali če se ne upoštevajo ukrepi? Tukaj je zdaj osnovno vprašanje in na podlagi tega lahko začnemo. Evropska komisija je – še enkrat ponavljam – ocenila ukrepe proti koronavirusu kot dobre in tudi, lahko si pogledate v tujini članke, ki pišejo tudi o tem, koliko je Slovenija dala dejansko za ljudi in za podjetja. Sedmi smo na eni izmed mednarodnih lestvic, glede obsega tega. In kako bo naprej? Ja, pripravlja se tretji paket, ki bo pomenil še dodaten razvoj in tako naprej. Tako da, s tega zornega kota, ali veste, jaz pač odgovarjam, tako kot je. Nekatere stvari sem že povedal in iz tega dejansko sledi, kakšno strategijo, kot pravite, razvoja fiskalnega pravila. Glejte, Vlada je dolžna Fiskalnemu svetu predložit ukrepe in strategijo, kako bomo prišli nazaj do fiskalnega pravila in dolžna je to naredit tako, da bo najprej to, ta načrt, če želite, ali pa, vi pravite temu strategija, predložila Državnemu zboru, v kolikih letih in tako naprej in Vlada to bo naredila, ampak danes smo, če želite, še vedno v stanju epidemije in ne vemo, kdaj se bo dejansko ponovila in še enkrat ponavljam, če se ukrepi ne bodo upošteval, tisti, ki so, toliko prej in potem bo druga strategija in potem boste rekli, da ni prava strategija, tako da, s tega zornega kota, glejte, jaz tukaj, kot finančni minister, sem dejansko pred tem, da ne morem vam dat tistega, kar vi želite, še posebej, če se ti ukrepi ne spoštujejo.
Hvala lepa. Ja, kaj imate gospod Bandelli? [[oglašanje iz dvorane]] Repliko, izvolite.
Minister, ja, jaz razumem, da ne moremo mi odštevat in seštevat zadeve v proračunu, ampak, dejstva so drugačna. Proračun je bil nevzdržen že v tem letu, to veste sami, da je bil nevzdržen, vemo, jaz sem prepričan o tem in kar za nekaj 100 milijonov. Zdaj, mi bomo imeli prihodkov dosti manj in to je jasno, odhodki bodo isti, tu je problem – zaradi povišanja plač, zaradi drugih stroškov, zakaj ste povečali povprečnine, ker [[nerazumljivo]], odhodkov bo isto, prihodkov dosti manj. Kako se to lahko sanira? Samo na en način, pa sem delal proračune 4 leta – z zadolževanjem. Saj to tudi delate. In čakat, da bo verjetno res 21. leto tisto, ki bo imelo več prihodkov, kot odhodkov, saj to je čista matematika, drugo ne gre. To me zanima mene, če imate kakšne, kakšno zamisel o tem? Ker jaz ne vem kako drugega, znižat odhodke, ali sklestimo proračune ministrstvom ali uvedemo ZUJF, ponovni? Vprašam. Ampak, verjemite, sem na dobri poti, na to, kar sem rekel, na resnici. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima minister. Izvolite.
Spoštovani gospod Bandelli, vi ste rekli, odhodki bodo isti, prihodki bodo nižji. Danes, s tem odlokom, sprejemamo odločitev oziroma sprejemate odločitev, da odhodki ne bodo isti, kot v sedanjem proračunu, ampak večji za približno 2 milijardi. Odhodki ne bodo isti, kar vi pravite. Odhodki bodo večji, za 2 milijardi 150 milijonov. Tako da, že ta predpostavka je drugačna. In ta denar bomo dobil z zadolževanjem - 10-letne obveznice, 25-letne obveznice, 3-letne obveznice [[…]]Glede na to, ker bomo izračunal, koliko v posameznem letu bomo potem plačal dejansko te anuitete in da v določenem letu ne bo prišlo do preveč oscilacij, od tega je tudi odvisna ročnost teh obveznic. Ampak še enkrat, gospod Bandelli, odhodki ne bodo isti, odhodki bodo večji. Danes je ravno to predmet te razprave, da bodo večji. [[oglašanje iz dvorane]]
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Han, pripravi naj se mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister! Danes smo pred, za moje pojme ja, pred pomembnim dokumentom. Sprejemamo odlok za v bistvu naslednja dva proračuna do leta 2022 in dejstvo, to, kar je rekel sedaj, minister, problem tega odloka je ali pa ne problem, realnost tega odloka je, da smo zaradi zdravstvene krize, ki je, bom rekel, ne samo v Sloveniji, ampak Evropo in svet pahnila v, za moje pojme, eno najhujših ekonomsko in socialnih kriz po II. svetovni vojni, je to, da bomo se, če želimo vse odhodke in vse zakonske pravice, ki smo jih v preteklosti sprejeli sfinancirati se bo potrebno najmanj, seveda, zadolžiti za 2 milijardi in še toliko evrov, kot je rekel sedaj predsednik. To je sedaj fakt. Sedaj vprašanje ali bomo lahko za nas potem gospodarsko rastjo sanirali oziroma servisirali ta večji dolg, kot je bil predviden za nazaj, se pravi, dolg države sedaj je bil, mislim da je bi okoli malo manj kot 70 %, sedaj bo predvidevate 82 % in to bo seveda na letni ravni vplivalo pri proračunu, ker bomo pač morali toliko več dati iz postavke za saniranje dolga. To je sedaj dejstvo. Ali bomo na drugi strani zmožni sprejemati takšne ukrepe, da bomo imeli takšno gospodarsko rast, da bomo lahko obdržali vse zakonske pravice, ki smo jih v preteklosti sprejeli, da bomo po drugi strani, kar se pa meni zdi absolutno in edino logično, spravili skozi pomembne investicije v tej državi in da bomo lahko po tretji strani poplačali dolgove, ki jih bomo pač mogli v teh letih sprejeti. To je sedaj ključno. Mene je malo zmotilo, ko se je seveda, meni jasno, minister za finance začel spuščati takoj v to, da pač neki politiki ne spoštujejo ukrepov, ki smo jih, bom rekel, zdravstvenih in tako naprej, ki smo jih v preteklosti sprejeli, jaz se lahko strinjam To je problem. Ampak dragi moj minister, dragi moj dolgoletni poslanski kolega, ti se že eno mesec sam boriš v tej dvorani z vsemi gospodarskimi, finančnimi temami te države. Zraven tega nisem videl niti enkrat gospodarskega ministra, sedaj bi tudi on vendarle s svojo avtoriteto, kakorkoli jo še ima, s svojim znanjem začel tudi razglabljati malo, kako bomo gospodarstvo zagnali, kako bomo sproščali ukrepe, ki bodo predvsem življenjski, da bomo lahko imeli gospodarsko rast. In na treti strani, zdravstveni minister, ki bo začel tudi razlagati kaj pomeni sproščanje ukrepov, kaj pomenijo, bom rekel, vsi ti ukrepi, ki, bom rekel, dušijo sedaj prav zaradi zdravstva gospodarstvo, kako bomo vsi skupaj delovali, da bo lahko v tej državi boljše. Seveda to vam ne gre, ne tebi minister. Ne gre vam pa zato, ker enostavno ne želite enega družbenega dogovora in ne želite en družbeni dogovor med vsemi nami, med vsemi vpletenimi, če bomo želeli, da bodo te številke, ki si jih ti minister napovedal s tem odlokom, 8,1 % pad BDP v naslednjem letu in potem v naslednjem letu 1 %, meni je to logično, padlo bo toliko, potem bo zraslo in bo 1 %, denarja pa ne bo več, to je meni jasno. To ni matematika, to ni seštevanje. Ampak če ne bomo dosegli družbeni dogovor, pa ne med opozicijo in koalicijo, ki ta moment, oprostite, opozicijo želite suspendirati čisto, tega jaz ne razumem, med delavci, med gospodarstvom in med Vlado, kako bomo prišli iz te krize ven. Ali se mi zavedamo, da je v enem mesecu padla brezposelnost za 15 tisoč ljudi? In da vi veste, kako je danes težko enega na novo zaposliti. 15 tisoč ljudi je brez posla ostalo v enem mesecu. To so strašanske številke. In ti ljudje bodo kar naenkrat brez denarja. Mi smo sedaj v teh dveh, treh mesecih sprejeli neke ukrepe. Na eni strani zdravstvene, na drugi strani ekonomsko-socialne. Sedaj ali smo jih zadeli – govorim pri ekonomskih, socialnih ukrepih – jaz mislim da ne, vendar ker sem politik bom pri nekaterih ukrepih molčal. Ampak mi smo eden del denarja razdelili eden mesec naslednji mesec ga ne bomo več, da bi sedaj mislili upokojenci, da bodo naslednji mesec zopet dobili ne bodo, da bodo študentje naslednji mesec zopet dobili ne bodo, da bodo ne vem še kdo ne bodo to je bil enkratni znesek in prav je, da se ga dobi. Mi smo porabili neki denar za bom rekel te ranljive skupine pa še to ne vem če smo čisto prav vse zadeli za tiste ranljive skupine, ki jim pa jaz rečem podjetniki, ki pa so izgubili, zaradi ukrepov države – ne govorim neopravičeno -, ker so morali svoje lokale, obrti in tako naprej zapreti jim pa razen posojil in nekaterim razen nekateri, da so lahko šli na čakanje nismo dali nič. Mi imamo še kupico firm, malih podjetnikov, ki imajo najemne lokale po raznih teh velikih centrih, ki jim centri normalno zaračunavajo v teh dveh, treh mesecih najemnino pa jim nismo nič dali. Mi imamo kupico nekih firm, ki so usmerjeni v izvoz, zaradi manjšega naročila, ki prihajajo sedaj iz uvoza in pada promet. Mi se bomo sedaj šele soočili z veliko krizo v nadaljevanju in če ne bomo med seboj vsaj malo poskušali skupaj sodelovati jaz ne vem kaj bo septembra, ker bo po mojem brezposelnost prišla na raven 2008 in ker, zaradi zdravstvene krize, ki je cel svet zajel nobena država ne bo bom rekel prosperirala in se je ne bomo imeli za nobeno bom rekel državo ne bomo mogli prijeti bom rekel za rep, ker Nemčija pada, Italija pada, da ne rečem Avstrija pada, vse te države padajo mi pa smo izvozno naravnani in bomo imeli še pri teh firmah, ki so izvozno naravnavi bomo imeli hudo krizo, saj vidimo podatke. Avto industrija toliko malo avtomobilov kot se je v zadnjem mesecu in pol prodalo, kar je logično se jih ni prodalo po drugi svetovni vojni in to se bo, dragi moji, poznali. Mi se sedaj kregamo v tem Državnem zboru in se sploh ne želimo več poslušati in če karkoli mi rečemo, kar je dobronamerno, da probamo vsaj malo demokraciji zadovoljiti seveda nas vi povozite. Jaz sem zato, da bomo začeli se pogovarjati in da bomo življenjske zadeve sprejemali. Samo eden primer minister pa vem, da nisi ti za to zadolžen, ampak ker si ti edini minister, ki si cele dneve tukaj notri enemu moram povedati. Ta zdravstvena stroka govorim – pa bog vari zdravnike, tem dam kapo dol – NIJZ in tako naprej te strokovnjaki in ta ekonomska stroka se bodo morali vsaj eden dan skupaj usesti in pogovoriti na kakšen življenjski način sproščati neke ukrepe. Ne mi reči, da je življenjsko prideš v Intersport trgovino kolo lahko kupiš, blazino za telovaditi pa ne smeš kupiti. Kje so take nelogične zadeve, ki vplivajo vsak dan na poslovanje malega podjetnika je ne broj. Ker ti minister za kulturo zjutraj reče mi bomo šele čez 14 dni odprli muzeje, ono drugo, potem pride Kacin zvečer in reče mi bomo jutri odprli. To ni politično, to ni »zajebavanje« sedaj SD proti SDS nasprotno. Potem odpremo lokale – jaz pozdravljam – govorimo, da jih bomo odprli 11. maja ali pa ne vem kdaj, v petek se odloči ne vem stroka in jih odpre v soboto nepripravljene, neorganizirane. To se dela škodo. Potem tudi rečemo, da so lahko samo familije v lokalih in tako naprej. Tisti, ki je bil malo kdaj v podjetništvu ve, da včasih ljudje razmišljajo ali sploh odpreti, ker če odpreš si narediš še večji minus kot prej, ko si imel zaprt. Če bomo hoteli nadaljevati in da bomo hoteli ta BDP na nek način večati, bomo pač morali, bodo tudi ta ekonomska in zdravstvena stroka, predvsem epidemiologi, morali malo začeti med sabo sodelovati pa se pogovarjati. Ne, da bom 3 dni na televiziji poslušal kako bedarija je glede teh avtobusov, ali lahko gre v avtobus 15 ljudi pri avtobusu, ki jih sprejme 150 ljudi. In ti, minister, se lahko na glavo postaviš v metafori, vse narediš dobro, ja, denarja v proračunu ne bo. In oba dva veva, še dva, tri mesece nazaj, ko je prejšnja oziroma prejšnje leto, ko je prejšnja vlada sprejemala proračun, ki je Evropa napovedala 0,5 BPD-ja, da bo padel, ker je pač bilo že takrat malo krize, ampak ne zaradi tega, smo takoj, še preden smo poračun sprejeli, smo morali za 100 milijonov znižati neke stroške in je linearno usekal minister po vseh ministrstvih. Zdaj pa se pogovarjamo o hudih zadevah. Zato, in tukaj zaključujem, minister, družbeni dogovor kaj bomo s fiskalnim pravilom. Ampak, veš kdaj, minister, s fiskalnim pravilom? Ko bomo začeli prihajati ven iz te zdravstvene, ekonomske krize in da bomo takrat znali to fiskalno pravilo tako brati, ne da bomo zapravljali za plače, pa ne vem za kaj vse drugo in tako naprej, ampak da bomo zapravljali denar za investicije, ki bodo poganjale gospodarstvo, ki imajo multiplativno zadevo, se pravi gradbeništvo, ceste in tako naprej. Zato se moramo zmeniti, ampak se moramo danes zmeniti pravila igre, ker jutri, ko boste vi v opoziciji, če boste v opoziciji, boste seveda obrnili razmišljanje. Zato rabimo dogovor kaj bomo s fiskalnim pravilom in kakšno fiskalno pravilo bomo imeli potem, ko se bomo pobirali. In to se mi zdi ključno, da se zmenimo katere investicije in kaj je državi pomembno, da bo spodbujala v nadaljevanju ne glede na to v kakšni krizi bomo. In ko bomo to dosegli, potem nam bo vsem skupaj malo lažje, ker drugače se bomo pa res prišli v situacijo, ko bomo na dnevni bazi zgubljali delovna mesta, posledično firme, posledično malo gospodarstvo, obrt in tako naprej. In tukaj se moramo začeti pogovarjati. In tukaj, minister, nisi dovolj samo ti kljub temu, da te spoštujem, da vem, da veliko veš in da, ampak tukaj bi morali biti še drugi ministri, ne? Da o turizmu in o tem sploh ne govorim, ki je tako ali tako, bom rekel, ki bom rekel rak rana, bo tega gospodarstva. Ta segment bo zaradi svetovne krize najbolj utrpel, po moje. Pa pri tem smo dali, pa pri tem je bilo v zadnjem odboju ogromno investirano v nove hotele, v destinacije in tako naprej, ampak če ne bo turistov, je meni teh, ki so investirali, neizmerno žal. Tako, da dajmo se začeti pogovarjati na neki ravni. Ko mogoče nas v tem parlamentu več ne bo, ta država bo morala pa normalno funkcionirati. In zato kakšno vprašanje smatraj dobronamerno, ne? Kakšen pogled smatrajte dobronamerno, ker lahko bi jaz bral tvoje magnetograme, lahko boš ti jutri moje magnetograme bral, ampak dajmo pravila igre približno nastaviti na tak način, da bomo iz te krize prišli kolikor toliko, bom rekel zdravi ven. Ne znam si pa predstavljati, da se ne bomo pogovarjali o fiskalnem pravilu, da se ne bomo pogovarjali o enem zadolževanju, ki bo potrebno in je potrebno. In, da če se bo zdaj založil zato, ker se lahko še poceni zadolžiš, ker so ratingi države dobri, ne smeš biti napaden, ampak da se boš zadolžil za projekte, ki bodo Sloveniji prinašal nazaj cekine kakor nekateri rečejo. Ne pa za to, da bomo razfrčkali ta denar in ko se bomo obrnili nazaj, bomo videli, da smo ga dali sicer, ampak da od tega državljani kot za enkratno pomoč nič nimajo. Ker verjemite mi, da nekateri bi raje videli, gledali v prihodnost, kakor pa nazaj. Zdaj, če nam bo to uspelo, potem ima ta država perspektivo, če nam to ne bo uspelo, potem me ja za to državo strah. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Šircelj kot predlagatelj. Izvolite.
Hvala lepa. Nekaj komentarjev in nekaj bom rekel tistega, kar dejansko že obstaja. Prvo, če mi gledamo ta dva zakona, ki smo jih sprejeli, pa zraven še dva druga zakona, ki smo jih sprejeli pred tem. Mi smo poskrbeli za samozaposlene. Dobivajo 350 prvi mesec, 700 naslednji mesec, 700 še naslednji mesec. Tako da tukaj to malo gospodarstvo in tako naprej smo za del njih dejansko poskrbeli. Tukaj podjetja ne plačujejo prispevkov za pokojninsko zavarovanje. In zraven dajo še 200 evrov, če dajo za delavcev. Glejte, to ne vem, če je še kakšna druga država dejansko tak ukrep sprejela. In, če pogledamo po obsegu koliko damo glede na bruto družbeni proizvod smo, jaz sem gledal neko mednarodno anketo, na sedmem mestu med vsemi državami sveta. Ne vem, če so vse države pregledali, ampak med tistimi, ki so dejansko pogledali. Tako, da tukaj seveda reči, da nismo dali tukaj in skrbeli za to, da bi gospodarstvo obstalo, da tako rečem, da bi nekaj tednov, mesecev, ne bom zdaj časovno govoril, koliko časa, dejansko lahko bilo to gospodarstvo na ničli in da bi potem takoj šlo naprej. Na tem delamo. In to nam dokazuje tudi, da Evropska komisija za drugo leto napoveduje 6,7 % rast, kar pomeni, da bomo šli v črko V in potem takoj začeli rast. Ker če bi šli v črko U, potem bi se to vleklo zelo dolgo, ta kriza. Če bi šli v črko L še dlje. Tukaj seveda pričakujem tudi ustrezen angažma, večji angažma bank. Tudi tukaj smo dali poroštvo, najprej 200 milijonov, potem smo [[nerazumljivo]]še novo poroštvo, glejte 2 milijardi, jaz mislim, da tukaj spremljamo to, koliko je tega in ne morete ali pa težko sprejmem dejstvo, da to ni res. Še nekaj drugega smo naredili, kar tudi veliko kritike doživi. Spremenili smo del gradbene zakonodaje. Ja, ker bo država imela v prihodnje večjo vlogo kot jo je imela do sedaj pri reševanju družbe države iz krize bo država imela večjo vlogo. In tukaj je treba sprožiti nekatere investicije v gradbeništvu. In tukaj smo spremenili nekatere zakone, seveda ob kritikah, da pač ne upoštevamo vseh okoljevarstvenih organizacijah in tako naprej. Ampak ravno zato, da se bodo te investicije dejansko začele. In država, če želite kot moč bo imela seveda tukaj večjo vlogo. Tako, da s tega zornega kota, veste, če pogledate vse te ukrepe, ki so sprejeti v dveh zakonih, ki so sprejeti pač glejte, grdih zakonov, ker notri se spreminjajo številni zakoni z enim zakonom, tega se popolnoma zavedamo, ampak tukaj ti ukrepi kažejo na to, da je na vseh področjih dejansko, če želite tudi načrt ali pa strategija, kakor eni govorite o načrtu eni o strategiji. Da se pride iz krize čim manj poškodovani in da pridemo iz krize tako, da bo čim večja gospodarska rast in da bo čim manj prizadetih. Vsekakor pa ljudje, poglejte, seveda bodo nosili tudi del bremena, tukaj nihče ne pravi, da ne, da bo vse isto kot je bilo pred to krizo, ne bo. Tudi jaz ne morem zagotoviti, da bo vse isto kot je bilo pred to krizo. Tukaj govorim seveda za neko povprečje, nekateri bodo lahko v boljšem položaju, nekateri v slabšem, tukaj je zdaj vprašanje. Ampak večja vlogo države vsekakor v tem pogledu dejansko bo. In če zdaj seveda govorimo o turizmu, glejte, turizem je pač zelo posebna dejavnost. Panoga, ki ni odvisna samo od domačega turizma, ampak predvsem tudi od tujega turizma in je povezana z logistiko, če želite s tem kdaj bodo se odprla letališča, postaje, itn. In verjetno bo za to treba nekaj dlje časa in tudi turizem, ne vem če bo takšen kot je bil pred to krizo, naslednji dan. Tega ne, tukaj bo ponoven razvoj in vprašanje v katero smer bo tudi turizem šel. Tako da, tukaj je seveda veliko, bom rekel, ne morem si predstavljati, da bi se te dejavnosti ali pa vsaj nekatere dejavnosti nadaljevale tam kjer so se končale pred krizo. Tega ne bo. Vse bo še svoj razvoj, ampak večjo vlogo države in tukaj se strinjam, da ta denar, ki ga bomo dobili na mednarodnih trgih ali pa v okviru Evropske unije je namenjen zato, da gre v razvoj.
Hvala lepa. Replika gospod Han.
Ker si me, minister, mogoče razume razumel. Jaz nisem nekatere ukrepe, ki počasi sprejemajo glede samozaposlenih, nisem jaz govoril o njih, da niso potrebni. Nasprotno, in so bili potrebni in to je bilo hvalevredno kar se mene tiče. Seveda imamo pa nekaj zadev ker jih verjetno niste želeli ali pa niste mogli uslišati, ko bi jih lahko, bom rekel, z relativno malo denarja rešili še ene par segmentov. O tem sem govoril. Drugače pa ja, jaz se absolutno strinjam, da dokler, na koncu koncev v svetu ne bo nekega proti kovid sistema, da bomo lahko se cepili, verjetno nikdar ne bo več tako kot je bilo. Tega se zavedam. Verjetno tako masovno potovali po svetu za 20 evrov z avionom, da se bom peljal v Barcelono, tega verjetno več ne bo. Zdaj, je bilo to dobro ali ni bilo dobro? Eni bodo rekli, da je bilo dobro, če gledamo pa s strani kako je treba zemljo varovati, pa tudi to ni bilo dobro. In tukaj vidim samo plus. Ampak mi smo sistem nastavili na tak način, da smo ratali potrošniški svet kjer si je v bistvu lahko vsak, skoraj vsak ali pa velika večina, da ne bom rekel, privoščila veliko. Ampak mi moramo samo paziti, da ne pahnemo zdaj v hude težave ljudi, ki s to krizo in pa že pred krizo, ki so slabo živeli in ki imamo za to neke zakonske podlage, da lahko normalno, približno normalno živijo, da tem ljudem ne bomo pobirali. Zato bomo seveda tudi Socialni demokrati skrbeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh, pripravi naj se Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Od same razglasitve epidemije COVID-19, sta minila skoraj dva meseca in mi smo se kot družba in kot cela Evropa znašli v eni situaciji za katero nismo mislili, da bi se kdajkoli lahko po drugi svetovni vojni ponovila in naša država kot tudi številne druge Evropske države so sprejele ukrepe, ki so dodobra posegle v nas vsakdanji način življenja, ob tem pa vsekakor tudi posegle v gospodarsko aktivnost in Vlada se je s temi posledicami omejitev soočila, je sprejela ukrepe. Spomnimo se, v letošnjem letu smo se zadolžili za 3,5 milijarde evrov, dodatno še, to se pravi, v začetku leta, zdaj še za dodatne dobri dve milijardi in naš bruto domači dolg se je iz 66 % se bo povečal na 82 %, kar približno pomeni, da bo vsak državljan Republike Slovenije dolžen 19 tisoč evrov. Ampak treba je povedati, to so bili potrebni ukrepi za zagotovitev blaginje socialne varnosti in kdo drug, če ne država je dolžna pri tem pomagati in moramo vedeti, da se Slovenija danes lahko ugodno zadolžuje po zelo nizkih, celo negativnih obrestnih merah, in da investitor, torej skoraj nula, no tako, zelo ugodno in jaz bi ob tem rad opozoril in opozicija, bom rekel vašim dejanjem ni nasprotovala, mi nismo nagajali, bi pa vseeno rad gospoda Tanka, ki je prej zlorabil Poslovnik, bi mu v bistvu na nek način rad repliciral. Leta 2012, 2013, ko smo bili v krizi, ko nam nihče ni hotel posoditi denarja, se je Slovenija prav tako zadolžila, ampak zadolžila na način, da je naslednjih šest let imela gospodarsko rast in to rekordno take kot še v zgodovine ne in to so bili ukrepi, ki jih je vlada Alenke Bratušek sprejela in so zagotavljali rast in to je poznala tudi Evropa. Jaz bi rad prečital besede gospoda Olija Rena: »Hitra oživitev gospodarstva v Sloveniji je klasični primer majhne države, ki odločno in poenoteno ukrepa, ko se sooča malodane z mislijo nemogoče. Država in njeni državljani se niso hoteli zatekati k zunanji pomoči, zato so se poenotili v zadnjem trenutku. To si od drugih Evropejcev zasluži dolžno spoštovanje in občudovanje.« Jaz bi rad tu poudaril, da mi moramo dobiti podatke, kako se bo [[…]]vsaj neko prognozo, kako se bo gospodarska slika v Sloveniji dogaja naprej. Bi pa tudi rad povedal, da scenarij Grčije, v katero je prišla trojka, ni dober popotnik za to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovani minister, kolegice in kolegi. Nihče ne dvomi v to, da je ta naloga pred to težko situacijo ni enostavna, ni lahka. Vse države seveda iščejo najboljšo pot iz tega in seveda tudi naša država je na tem – ne samo Ministrstvo za finance kot je bilo tudi prej rečeno, tudi ostali, predvsem Ministrstvo za zdravje in pa že v začetku poudarim – več stroke bi moralo v tem sodelovati. Zdaj seveda projekcije, bom rekel ti ukrepi so delani na nekih projekcijah in tudi to kar ste nam posredovali, te projekcije programa stabilnosti, kjer so seveda obdelane vse države in to je tudi prav, da je pristop takšen, da imamo neko osnovo. Zdaj seveda bolj znani so v tem trenutku izdatki, manj pa prihodki, kar smo danes že tudi govorili in to je poudaril tudi minister. Seveda pri prihodkih zaradi padca BDP je velik izpad dohodkov davka na dodano vrednost, kot verjetno absolutno v največji vrednosti. Tu so trošarine, to je dohodnina, tu je potem izpad davka od dohodkov pravnih oseb. Dobiček v gospodarstvu bo v letu 2020 prej izjema kot pravilo, to nam je lahko tudi jasno. Kakšni bodo izpadi blagajn v zdravstvu, za pokojnino, za občine je seveda od vsega tega odvisno. Zdaj minister seveda pravite: »Nihče, ni ga junaka, ki bo znal danes to točno zračunati«, ampak na podlagi teh projekcij je in zato ste tudi prišli do te zadolžitve, kaj in kako. Zdaj, izdatki seveda so višji, to je razvidno iz paketov pomoči – tako za prebivalstvo, kot za gospodarstvo. Seveda razlika sama je pa ta zadolženost kot smo rekli. Zdaj in tu je ključ te uspešnosti izhoda iz te krize glede teh ukrepov, to se pravi za samo prebivalstvo ti ukrepi, ali so bili pravi, dobri ali bodo učinkovali. Ali bodo ukrepi za gospodarstvo za zagotovitev likvidnosti dosegli svoj namen. To so tista velika vprašanja, ki smo jih tudi opozarjali, ali bo ta strategija prava. Potem pa še ukrepi tretjega paketa, ki jih seveda minister in Vlada tudi napovedujejo. To je v pripravi in seveda zdaj se tudi zgledujemo po drugih državah, eden na drugega kako kaj učinkuje in to je tudi tista prava pot. Vsi ukrepi skupaj predstavljajo pa to strategijo, ki je bila danes že nič kolikokrat omenjena in zato smo tudi iz opozicijskih strank sproti bili kritični do določenih zadev, ki smo jih videli mogoče drugače in pa tudi sami predlagali ukrepe takšne, da bi tudi ta strategija bila boljša. In ugotavljali smo, kritični smo bili, da ta strategija s temi ukrepi ni razvidna, sploh, ko smo jih primerjali iz objav, kako so k temu pristopale druge države in to je dejstvo, da določene zadeve nekako ne pojasnite ali pa mogoče tudi ne želite pojasniti. Vsekakor pa še enkrat zavedamo pa se vsi, da zadeva ni enostavna. Zdaj, če gremo k temu dejstvu, kot smo že rekli, velike neznanke so, negotovosti in ukrepati bo treba, dopolnjevati ukrepe, jih spreminjati in prilagajati. To, kar je mogoče danes, vidimo dobro, je verjetno lahko jutri popolnoma drugače. Tudi tega se moramo zavedati, ampak to je tista potem umetnost kako sproti loviti tiste prave ukrepe oziroma aktivnosti, da bodo zadeve šle v pravo smer. Zdaj, glejte, še enkrat poudarjam, mogoče nas je zelo motilo oziroma nas moti, da ste velikokrat tudi na področju, predvsem na področju zdravstva in še kje, nekako izločili stroko. Vse tisto, ki je doslej, bom rekel delala, ukrepala ali pa mogoče te aktivnosti, ki so bile peljane v 13. Vladi. To je tudi jasno in to ste tudi namensko napravili in dali ste potem svoje ljudi, ampak mi smo bili mnenja, da je to bil bolj potem že politični pristop. Dobro, to je, naloga je to vaša, vi delate te ukrepe, vi delate to strategijo in zato tudi seveda odgovarjate, mogoče pa nas boste presenetili, da bo celo šlo v pravo smer. Zdaj, kar se tega tiče, bi jaz poudaril še to sorazmernost ukrepov. V zadnji številki ISIS je zelo dober članek prof. dr. Josipa Cara in seveda objavljeno preko Alojza Ihana, ki je seveda pri nas tudi strokovnjak na teh področjih. In seveda analizira te ukrepe drugih držav. In seveda zelo opozarja na to sorazmernost. Na koncu koncev, glejte, govori o tem, da edina rešitev v tem primeru je cepivo. Kdaj bo prišlo na plan. To je verjetno tista končna rešitev, nihče pa ne zna povedati kdaj. Mi pa smo vam v tem obdobju očitali predvsem to, da so tej ukrepi bili prehudi in ko gledamo druge države, so bili tej ukrepi le nekako lokalno, večji poudarek je bil na tisto lokalno, tam kjer so bili izbruhi, kjer so bili problemi, ostalo so pa bili bolj sproščeni in niso tako rigorozno pristopili. Zdaj želim to reči, če so ukrepi nesorazmerni, da bo gospodarska škoda velika, se moramo nečesa zavedati. In to tudi v tem članu jasno piše in svet se tega boji. Potem bo zaradi te ekonomske krize tudi prišlo do problema, v narekovajih, da bomo pa vsi ljudje umirali. Vzemite to ne dobesedno. Zakaj, če bo ta standard bistveno padel, potem tudi ne bomo imeli denarja za zdravila, za zdravljenje, za posege in tako naprej. To hočem reči. To, ta vidi moramo videti. Druga zadeva, ki pa ji stroka pravi oziroma kar ste tudi vaša Vlada prišla zdaj pri zadnjih teh meritvah do tega, je pa zadeva ta, prekuženost. Vi ste prišli sami do zaključka, da je Slovenija zelo malo, prebivalstvo Slovenije zelo malo prekužena in s tem dosti dosti večja nevarnost, da se epidemija ponovi, da pride do drugega vala. Tu pa stroka zopet govori, potem bodo zopet tisti, ranljive skupine izpostavljene nevarnosti, da umirajo in to govorim iz tega vidika, sorazmernost. Kje je zdaj tista prava pot? In tu bi bilo zelo dobro, da o tem odloča stroka, ne politika. Stroka se mora poenotiti, dogovoriti kaj je najboljše, ne politika. In mislim, da je to tisti, danes tisti moment, ki ga vam opozicija in mogoče tudi tisti, ki so bili, ki so po petkih na ulicah, da vam iz tega vidika najbolj zamerijo. Realno poskušam gledati na celo sliko iz tega vidika. Da ne dolgovezim, ker rešitev seveda nimamo, samo imamo pač pomisleke in razmišljamo kaj bi bilo najboljše. Bom pa rekel še enkrat, kar sem tudi na preteklih sejah, meni osebno je, bom rekel tisti uspeh, ki bo Slovenija iz tega izpeljala ali pa Vlada, ki danes seveda odgovarja za vse te ukrepe. Danes je Slovenija v povprečju, na Evropsko unijo, po meritvi BDP-ja, 86 % [[znak za konec razprave]] dosegamo povprečje Evropske unije. Naš cilj mora bit, da vsaj tu ostanemo. Vse države, evropske, smo v enakih težavah danes, v enakem problemu in vsi delajo ukrepe, vsi so na tem in eni so še slabše kot mi, kajne, to je dejstvo, Italija, Francija, Španija, vemo, kakšni problemi so in naš cilj mora bit, da bomo po letu, [[znak za konec razprave]] , dveh, treh, štirih, petih, ostali vsaj tu, na 86 %, če ne, boljše bi bilo da, izboljšujemo, tako, kot smo v zadnjih letih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Med prijavljenimi razpravljavci je še Luka Mesec, ki ga ni v dvorani. [[medsebojni pogovor]] Se opravičujem, ta moj list je počečkan. Mag. Branislav Rajić, imate besedo, izvolite.
Hvala, gospod predsedujoči. Dober dan vsem. Kmalu bosta dva meseca, ko so nastopile te izjemne okoliščine, ko so seveda zaradi teh bili sprejeti konkretni ukrepi za zajezitev širjenja virusa in za obvladovanje posledic epidemije. Ti ukrepi so jasno podprli gospodarstvo, podprli so tudi posameznike. Videli smo, da so to bile oblike pomoči, odloga, olajšav in druge in seveda so zaradi tega morale nastopiti tudi posledice za javne finance. Zato se bodo te, za leto 2020, v sektorju država, povečale in tu mi nismo izjema, v primerjavi z vsemi drugimi državami v svetu, ne samo v Evropski uniji. Seveda smo vsi utrpeli posledice teh izjemnih okoliščin in tudi vsem je jasen razlog in vzrok, zakaj se je to zgodilo, zato, na nek način preseneča to sprenevedanje enega dela poslanskega kroga, zakaj to, pač, zato, ker se to enostavno mora opraviti, mi moramo živeti naprej. V izrednih situacijah fiskalno pravilo omogoča, da se začasno odstopi od fiskalnega pravila in mi tudi vemo, da v državi nihče ne more na to vplivati, tudi sama država na to ne more vplivati, se pa strinjamo, da če teh izdatkov, pomoči, subvencij, podpore, garancij ne bi bilo, bi marsikdo bil pahnjen v nemogočo in verjetno tudi nevzdržno situacijo. Naš Fiskalni svet je 18. marca tudi ugotovil, da so nastopile takšne okoliščine in Evropska komisija je tudi epidemijo koronavirusa označila kot izredni dogodek, ko se dopušča začasni odstop od fiskalnih pravil in seveda to šteje za izredni vpliv na fiskalni položaj države, s tem se tudi mi soočamo. Kaj pa bo, po prenehanju izjemnih okoliščin, kako bomo prišli do vzpostavitve normalnega delovanja države in do okrevanja gospodarstva? To je ključno vprašanje in dejanje, ki je danes pred nami, ki ga danes moramo prevzet nase, je tisto, kar bo omogočilo nadaljevanje na tem področju. Odgovor je vsekakor v proizvodnji, v porabi, v odgovornem ravnanju na vseh področjih. V Poslanski skupini SMC smo do sedaj vse moči vložili v pomoč našim državljankam in državljanom, podjetjem, ustanovam, tudi zavodom in to na vseh področjih, vemo pa tudi, da moramo spoštovani gospodarno ravnanje z javnimi financami, ker, tudi en princip bo verjetno zelo pomemben, da tisti, ki premore več, da tudi prispeva več. Danes se je zastavljalo veliko vprašanj na to temo, ampak je bilo premalo predlogov, namreč, vsi tisti, ki zastavljajo vprašanja tipa, kako boste to, kako boste to in kako boste to, na nek način pozabljajo, da so konstruktivno povabljeni, da tudi sami prispevajo svoje predloge, ampak teh predlogov ni bilo, eno samo kazanje s prstom. Ko gre za ta vprašanja, eno posebej vnaša nemir, med nas, to je pa tisto, na čigavih plečih boste, kot se je slišalo od kolegice, namreč, to je izjemno nekorektno, to je čista iluzija, da bodo eni zelo oškodovani, kot da ne gre za ukrepe, ki jih potrebujemo vsi ob tem, ko ne imenuje koga vsak človek se vpraša ali bom jaz ogrožen in to je ena manipulacija, na katero res želimo opozoriti, ker ti ukrepi, iz katerih ravno gremo, s pomočjo katerih smo se izvlekli iz vsega so nam pomagali, da ohranimo predvsem pljuča ne pa pleča in to je ključno, zato, če bi mogoče namesto tega retoričnega a pravzaprav provokativnega vprašanja na čigavih plečih bi se morali zastaviti z vprašanjem ali zabavati z vprašanjem s čigavimi pljuči, ker v naši družbi so samo ena skupna pljuča in k sreči to vas tudi želim spomniti ta pljuča so v primerjavi z drugimi državami EU precej ostala nepoškodovana. Ukrepi so v takih situacijah manj ali več uniformni za vse države in praktično to, da jih danes tukaj eni podpirajo, drugi zaničujejo je odvisno samo od strani dvorani, na kateri sedite in jaz upa, da bodo to naši ljudje dojeli, ker ko pride do tega statusa življenja ali smrti mi se vsi strinjamo, da pljuča potrebujemo bolj kot pleča. V tej resnici bo marsikdo našel odgovor. Hvala.
Hvala lepa. Kot zadnji kot sem že prej omenil je na vrsti Luka Mesec, ki ga žal ni v dvorani. Tako, da prehajamo v sklepni del splošne razprave, v katerem dobi besedo še predstavnik Vlade, gospod minister. Ne želite besedo? Gremo naprej. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli ste dobili besedo. Ker čas določen za razpravo še ni potekel sprašujem ali želi na podlagi 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem splošno razpravo. K predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in amandmajih h končni določbi niso bili vloženi. Glasovanje o predlogu odloka bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora opravili čez 15 minut v okviru glasovanj ob 16.05. S tem prekinjam to točko in 37. izredno sejo, ki jo bomo nadaljevali tako kot sem že povedal ob 16.05. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 15.48.) (Seja se je nadaljevala ob 16.05.)
Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogu odločitve. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o spremembah odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje 2020-2022. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 5. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 37. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali v četrtek, 14. 5. 2020, ob 12. uri. (SEJA JE BILA PREKINJENA 11. MAJA 2020 OB 16.06.)