Poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara, međunarodnih institucija, predstavnici medija, sve vas srdačno pozdravljam i otvaram 19. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednici je prisutno 13 delegata, od toga pet iz reda bošnjačkog, pet iz reda hrvatskog i tri iz reda srpskog naroda. Gospoda Slobodan Šaraba i Zoran Koprivica opravdali su odsustvo, s obzirom da su spriječeni da prisustvuju današnjoj sjednici. U odnosu na prijedlog dnevnog reda kad smo sazivali sjednicu, danas smo dobili izmijenjeni dnevni red koji je usaglašen, gdje su dvije tačke dnevnog reda skinute, a jedna je dodata zbog hitnosti, pitanje ratifikacije ovog sporazuma oko vodovoda, čini mi se, u Srpcu. Je li tako? Pitam delegate ima li primjedbi na dnevni red, da ga sad ne čitam ili smatrate da ga trebam pročitati? Ja mislim da nema potrebe, pošto ste ga svi dobili, je li tako. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja. Pošto nema prijedloga izmjena i dopuna, konstatujem da je dnevni red usvojen. O njemu se ne glasa, u skladu sa članom 60. Poslovnika. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, to su: Ad. 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja na današnjoj sjednici dobili su gospoda Koprivica i Šaraba, ali oni nisu prisutni na današnjoj sjednici, te se ne mogu izjasniti o tome jesu li zadovoljni ili ne. Zato pitam ima li novih delegatskih pitanja? Ima. Gospodin Rudo Vidović. 2
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Vijeća ministara. Ja imam dva kratka pitanja za Regulatornu agenciju za komunikacije BiH. Zapravo, poznato je da u BiH usluge gledanja televizijskih programa pruža više od 40 operatora kablovske televizije sa procjenom da imaju negdje ukupno više od 200 tisuća korisnika. Isto tako je poznato da su svi oni bili dužni Regulatornoj agenciji za komunikacije BiH dostaviti potpisane izjave, odnosno ugovore o riješenim autorskim pravima za distribuiranje TV programa koji se mogu ponuditi korisnicima preko njihovih mreža. U tom smislu, postavljam dva pitanja Regulatornoj agenciji za komunikacije BiH. Prvo je: - Da li su svi operatori kablovske televizije u BiH dostavili takve ugovore i da li su ugovorima definirane financijske obveze prema televizijskim kućama čiji se programi distribuiraju? - Da li Regulatorna agencija BiH ima podatke koliko korisnika ukupno u BiH gleda i plaća kablovsku televiziju putem mreža kablovskih operatora? Hvala lijepo.
Hvala, hvala lijepo. Gospodin Neimarlija ima takođe delegatsko pitanje.
Gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, kolege delegati, cijenjeni gosti, ja imam dva kratka i povezana pitanja Federaciji BiH. Prema izvještajima Evropske komisije i rezultatima istraživanja referentnih međunarodnih institucija, BiH je na posljednjem mjestu u regiji u zaštiti prirodne okoline i upravljanja otpadom. Po istraživanjima iz 2003. godine naša zemlja je, dakle prije pet godina, bila neslavni rekorder u južnoj Evropi po broju ekoloških žarišta i proizvođača različitih zagađenja. Po Izvještaju za 2007. godinu, u međuvremenu je postignut ograničeni napredak, ali je on minimalan. U području industrijskog zagađenja, starim industrijskim zagađivačima, upravo u tom vremenu, pridružio se „Prevent“ u Visokom. I ovaj moderni pogon za preradu kože je u ovom trenutku vjerovatno najagresivniji i sigurno najmanje kontrolirani proizvođač organskog otpada i zagađenja zraka u BiH. Prerađivački organizacijski procesi u „Preventu“ su na razini tehnoloških standarda EU a postupanje sa otpadom na razini je odnosa koji je vladao u predindustrijsko doba. U prvo vrijeme, dok se nisu dogodili protesti lokalnog stanovništva, organski otpadi iz „Preventa su se istresali na poludivlju deponiju okolo. Poslije toga se sa otpadom krenulo postupati tako da ga se 3 nekada pravovremeno uklanja, a nekada zaboravlja i prepušta prirodnoj razgradnji. Ovih ljetnih dana prolaznik kroz Visoko, ni u zatvorenom autu, ne može izbjeći strašni miris Preventova otpada i mučninu od njegovih gasova u kojima se guši lokalno stanovništvo. U Italiji ima gradića sa desetinama pogona za preradu kože kao što je „Prevent“ i treba li to isticati bez sličnih gasova i mirisa. Zato dakle Federaciji BiH upućujem dva pitanja: - Kako je „Prevent“ u Visokom dobio odgovarajuću ekološku dozvolu za rad? - Zašto federalne i kantonalne inspekcijske službe godinama ne čine ništa na sprečavanju i sankcioniranju Preventova kršenja evropskih ekoloških normi i domaćih zakona o očuvanju, zaštiti i poboljšanju ekološkog kvaliteta života? Članove Kolegija i kolege delegate u Domu naroda, naravno, obavještavam da ću u slučaju izostanka pravovremenih i argumentiranih odgovora podnijeti interpelaciju predsjedavajućih. Uključivanje BiH u EU pretpostavlja donošenje i implementaciju evropskih ekoloških zakona. To što se nadležnosti za djelovanje u oblasti zaštite okoline uglavnom nalaze na nižim razinama vlasti, ne oslobađa nas, delegate i zastupnike u Parlamentarnoj skupštini BiH, obaveze da se angažiramo u poslovima koji približavaju BiH evropskim asocijacijama i da se suprotstavljamo praksama koje nas udaljavaju od Evrope. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još delegatskih pitanja? Nema. Zaključujem prvu tačku dnevnog reda. Prelazim na drugu tačku. To je: Ad. 2. Usvajanje zapisnika sa 17. i 18. sjednice Prvo usvajamo Zapisnik sa 17. sjednice. Zapisnik ste dobili. Ima li, da li se neko javlja za riječ? Povodom ovog zapisnika se niko ne javlja za riječ. Pristupamo glasanju. Pošto glasamo opet elektronski, molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati! Zaključeno glasanje. Zapisnik je jednoglasno usvojen sa 13 glasova „za“. 4 Dobili ste i Zapisnik sa 18. sjednice. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja. Možemo pristupiti glasanju. Pripremite se za glasanje. Možete glasati! Tako je jednoglasno usvojen, sa 13 glasova „za“. Pozdravljam gospodina Belkića jer upravo smo došli do tačke za koju vjerujem da će gospodin Belkić pomoći. Dakle, konstatujem da je Zapisnik sa 17. sjednice jednoglasno usvojen, sa 13 glasova „za“. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda: Ad. 3. Zahtjev Predstavničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda
Poštovano predsjedništvo, poštovani članovi Doma naroda, poštovani gosti, mediji, dakle, ja sam ovdje u funkciji predstavnika predlagača, dakle Predstavničkog doma i u najkraćem da vas podsjetim, jer ste i vi bili dio ovoga procesa, da je ovo rezultat rada Interresorne radne grupe u kojoj su učestvovali ljudi iz vašeg doma. Dakle, ovo je rezultat spoznaje, odnosno ova inicijativa, ove izmjene su rezultat spoznaje da u postojećem Zakonu o sukobu interesa postoji mnogo stvari koje bi trebalo promijeniti, ovaj zakon učiniti razumljivijim, provodljivijim i otkloniti neke stvari koje je praksa, da tako kažem, demantirala. Ja moram reći da smo mi imali teškoća dok smo došli do ovog, do činjenice da smo usvojili ove izmjene i dopune. Naime, nakon rezultata rada Interresorne grupe, došlo je do nekih inicijativa u komisijskoj fazi, amandmanskoj fazi itd, međutim te inicijative su uglavnom sve odbačene i ovaj tekst kojeg vi imate, on je praktično ono što je na nivou Interresorne grupe usaglašeno. Dakle, ovo je mogući konsenzus, odnosno mogući stepen izmjena i dopuna koji je postignut, da tako kažem, i u Interresornoj grupi. U Predstavničkom domu smo jednostavno tu činjenicu slijedili. Naravno, u radu je ovdje vrlo aktivno učestvovala Centralna izborna komisija 5 svojim učešćem u Interresornoj grupi i pratila je cijelu proceduru. Evo imamo i danas ljude iz Centralne izborne komisije. Ja preporučujem da i vi danas prihvatite ove izmjene i dopune u identičnom tekstu, kako bismo ih imali efektivnim, a ostaje nam, sigurno da nam ostaje mogućnost da razmislimo i vidimo da li da krenemo u izradu novog zakona, potpuno novog zakona, konceptualno, konceptualno drugačije ... postavljenog, jer mnogi stručnjaci i ljudi koji se u ovu oblast bolje razumiju kažu da je on tako koncipiran da ga je vrlo teško intervencijama dovesti u, da tako kažem, stanje koje bi bilo apsolutno prihvatljivo i racionalno za naše ovdašnje prilike. Evo, to je, gospodine predsjedavajući.
Ja zahvaljujem gospodinu Belkiću. Otvaram raspravu. Izvolite. Gospođa Majkić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani gosti, ja želim da kažem nekoliko riječi vezano za samu proceduru. Dakle, riječ je o njoj. U skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda kaže se da 'kada se podnosi prijedlog zakona visokog stepena hitnosti ili zakona koji je formulisan na tako jednostavan način da može da se usvoji ili odbaci u cjelini, može se razmatrati u jednom čitanju.' Ja smatram da ovaj zakon nije ni jednostavan, a još manje da je tog nivoa hitnosti da ga moramo imati sutra, jer poznat je stav Interresorne radne grupe da treba raditi na novom zakonu i niko ne spori da je ovo možda i dobro rješenje prelazno, ali ja zaista ne vidim nijedan argument koji govori u prilog da mi to ne možemo detaljno sagledati, odnosno amandmanski djelovati ukoliko nam se učini da bi to tako nešto trebalo. Inače principijelno, zaista mislim da malo zakona treba da bude u hitnoj proceduri, a ovakav zakon ponajmanje. Dakle, ja predlažem da ovaj zakon ide po redovnoj zakonodavnoj proceduri. Hvala.
Izvolite dalje.
/nije uključen mikrofon/
Slobodno, slobodno. Gospodin Belkić.
Hvala vam uvaženi. Dom će odlučiti ... kako bude smatrao da treba da odluči. Međutim, ja osjećam potrebu da vrlo kratko komentiram i da pokušam dati argumente koji bi možda išli u drugom pravcu. Dakle, ne radi se o nepoznatoj stvari, ovo je stvar koja mjesecima se nalazi u 6 ovom parlamentu i ljudi su na različite načine potpuno bili uključeni u ovo. Dakle, uz velike napore i poprilično dug rok, dugo vrijeme, se došlo do ovoga. Ako sada Dom naroda odluči da ide u redovnu proceduru, naravno to je vaše pravo, i otvori se amandmanska faza, vjerovati je, vjerovati je da će biti intervencija i biti amandmana koji su razumni i koji će se prihvatiti takvi, ali onda nam, onda dolazimo do činjenice da imamo ga u dva različita teksta usvojenim. Onda se otvara pitanje usaglašavanja odnosa ukupnih itd. i bojim se da onda cijeli ovaj poduhvat praktično će završiti i ja stvarno molim, ... mi smo imali potpuni konsezus kada smo usvajali, dakle svih političkih stranaka, svih poslanika, potpuni konsezus kada smo ovaj tekst usvajali. Bilo je pokušaja intervencija, amandmana, poboljšavanja itd. ali smo, kao što sam maločas rekao, odustali jer nismo mogli dobiti konsezus za sve intervencije koje su nuđene. Pa smo onda jednostavno rekli, hajde da se vratimo onda na ono što smo postigli na Interresornoj grupi i da to sada u ovom prvom koraku uradimo. I ja stvarno molim ... gospođu Majkić da uzmete i ovo u obzir.
Prvo gospođa Čolo, pošto se javila prije.
Ja sam htjela da dam neko uvodno pojašnjenje ispred Interresorne radne grupe. U toj Interresornoj radnoj grupi, kao što znate, bila su tri predstavnika ovog doma. To su gospodin Mladen Ivanić i gospodin Ilija Filipović i ja. Tu su tri ministra iz Vijeća ministara, ministar pravde, ministar civilnih poslova i ministar za ljudska prava. Tu su tri člana Predstavničkog doma i tri člana Izborne komisije. Znači, Interresorna radna grupa je dugo radila na ovom zakonu i ovo je jedini konsezus do kojeg smo mogli doći. Ja ću vam reći samo da je u početku bilo inicijativa da se ovaj zakon odnosi na sve izabrane zvaničnike u cijeloj BiH. Nismo naravno mogli doći do konsezusa. I ovo je ono što se moglo dogovoriti i što može popraviti sadašnji zakon. Predstavnici Centralne izborne komisije imaju niz poteškoća u primjeni sadašnjeg zakona, jer oni primjenjuju direktno taj zakon i izriču sankcije. Vi znate da su sankcije po ovom zakonu rigorozne. To je zabrana kandidiranja za naredne četiri godine, to su visoke novčane kazne i znate da u skladu sa tim zakonima ne postoji mogućnost za ulaganje žalbe, što je, naravno, protivno Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima, jer pravo na pravni lijek je garantiran Evropskom konvencijom o ljudskim pravima. Ovim zakonom se uspostavlja institut žalbe na odluku Izborne komisije, što sada nije slučaj. Ovim zakonom se krug bliskih srodnika definira na jedan jednostavniji način i taj krug se sužava, a uvodi se posebna kategorija interesno povezanih lica, znači lica zbog kojih neki izabrani zvaničnik može doći u sukob interesa. Mislim da je svakako donošenje ovog zakona bolje nego da ostane, bolja je situacija od one koju trenutno imamo, a naravno da u nekoj narednoj proceduri trebamo raditi na nekom novom zakonu. I bilo je intencija da mi jednim zakonom regulišemo pitanje sukoba interesa na području cijele BiH što nije dovelo do rezultata. Evo, RS. Narodna skupština je naprasno od 2002. je ... U zakonu kojeg sad imamo, koji je donesen 2002. godine, postoji jedna prelazna odredba: da će entiteti donijeti svoje zakone u roku od šest mjeseci. RS to nije uradila do danas, Federacija to nije uradila do danas, jedino je to uradio Brčko Distrikt. Imamo situaciju u kojoj nemamo entitetskih zakona, a imamo takav zakon koji je na državnom nivou teško provoditi. I naravno da ovaj predloženi zakon će poboljšati 7 situaciju koju trenutno imamo, bar za dogledno vrijeme dok ne donesemo jedan sveobuhvatni zakon ili dok entiteti to ne riješe na entitetskom nivou. Hvala.
Hvala. Prvo gospodin Rajić, izvinjavam se, pa onda.
Gospodine predsjedavajući, ja razumijem gospođu Majkić i slažem se sa razlozima koje ona iznosi ovdje, jer je Zakon o sukobu interesa jedan od tri katastrofalna zakona u BiH. To je Zakon o sukobu interesa, Zakon o državnim službenicima i Zakon o javnim nabavkama. To su tri zakona koji koče život i ja to znam, i osobno bih glasao kada ne bih imao na umu neke druge elemente, glasao bih i ja protiv ovakvog zakona. Međutim, vjerujem da je namjera dobra i da ćemo u nekoj mirnijoj atmosferi poslije lokalnih izbora sjesti i pozabaviti se ovim zakonom na način, kako to gospođa Čolo govori univerzalno, reći da to bude primjenljivo za sve, jednako obvezujuće za sve i zato mislim da nije ovo uvjeravanje nego jednostavno poziv da pokušamo prihvatiti ovo danas kao minimum rješenja koje je potrebno izbornom, državnom izbornom povjerenstvu za provođenje lokalnih izbora, a da ostanemo u obvezi da taj zakon radimo iznova, jer očito da ovakav kakav jeste nije dobar. Hvala.
Hvala lijepo, gospodine Rajiću. Gospođa Majkić.
Ja sam dobila ... ovaj dopis koji sam dobila, dakle gdje je predlagač Predstavnički dom, a predlagač Predstavničkom domu nije Interresorna radna grupa nego Klub poslanika SDS-a. Jel' mi govorimo o istoj stvari uopšte? Molim vas, dokument koji ja pred sobom imam, znači je prijedlog koji je na bazi predlagača Kluba SDS-a usvojio Predstavnički dom i to nije prijedlog Interresorne radne grupe. Objasnite mi ... da li sam u pravu ili nisam uopšte u pravu. Ako je to prijedlog Interresorne radne grupe, ja se slažem i glasam odmah. Ali, ako je to predlagač jedna politička partija, izvinite molim vas, imam pravo da pogledam detaljno to. Ne da mi to niko pravo ne uskrati, da ja moram sada iz nepoznatog razloga, ne znam zašto se nekome baš u ovom momentu žuri; stvarno jeste, treba, grozan zakon, treba ga; mi smo donijeli odluku, ovaj dom je donio odluku da treba hitno pristupiti izradi novog zakona. Mi smo takvu odluku donijeli. I sad odjednom dolazi ..., u međuvremenu dolazi, prijedlog Predstavničkog doma na prijedlog SDS-a. Pa dajte molim vas, da stoji Interresorna grupa u potpisu, ja ne bih nijedan komentar više dala. Evo, to su moji argumenti, ako može neko da mi pomogne ... 8
Gospodin Branko, jeste li Vi htjeli gospodin Zrno?Ali da ovo razjasnimo.
Evo, razjasnit ćemo. U potpisu je Predstavnički dom.
/nije uključen mikrofon/
Ali evo, što niste me odmah pitali, pa bih Vam ja rekao. Dakle, ako ste me shvatili, nakon završetka rada Interresorne grupe, došlo je do nekih pokušaja, dobronamjernih pokušaja, ja pretpostavljam, da se dogradi rezultat rada Interresorne grupe, dakle da se interveniše još. Međutim, to nije prošlo i vratili smo se na stari tekst. Proceduralno, mi smo bili došli pred glasanje i morali smo glasati. I tekst Interresorne grupe sa amandmanom koji je prošao ..., kad me već vučete za jezik, na Ustavnopravnoj komisiji, koji je bio ugrađen, većinom glasova je prošao, bez podrške poslanika iz RS nije dobio entitetsku većinu. Da ne bismo vratili sve ovo u proceduru, dogovorili smo se da neko od poslanika sa tekstom Interresorne grupe se pojavi kao predlagač. Ne može se Interresorna grupa pojaviti. Dakle, Predstavnički dom iza ovoga stoji, i poslanici SNSD-a i svi poslanici Predstavničkog doma.
Dakle, prijedlog je Interresorne grupe ali, zbog načina kako je vođen Predstavnički dom, neko je bio predlagač da bi vratio, oživio zakon, a tekst se ne razlikuje od teksta koji je usaglašen, što mogu i sam da kažem jer sam bio član te grupe. Samo bih još htio dodati, da ne izlazim za govornicu, ja lično mislim da je rad Interresorne radne grupe bio jako pozitivan, vrlo korektan, da su tri pomalo teška zakona sasvim korektno bila usaglašavana u okviru ove Interresorne radne grupe. Hvala lijepo. Gospodin Zrno.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, dame i gospodo, neću ja ... puno smetati, uglavnom kazano je. Hajde, i moja jedna dilema je bila ove proceduralne naravi. Međutim, ja stvarno želim pozdraviti svaki pomak koji je istodobno i odmak od katastrofalnog Zakona o sukobu interesa. I ovdje uistinu želim govoriti o izmjenama i dopunama, a ne o zakonu, jer u tom zakonu ono što smo novo dobili i što smo kvalitetno novo dobili jesu njegove izmjene i dopune. Iako, slažem se sa kolegicom Dušankom, nama novi zakon treba, mi smo već aplicirali, mi smo već kazali da se mora raditi novi zakon, ali kao međufaza, kao rješenje onih tzv. gorućih pitanja ili gorućih nelogičnosti i, čak malo gora kvalifikacija, gorućih gluposti iz Zakona o sukobu interesa, ove izmjene i dopune makar te gluposti eliminiraju. I zato mislim da uistinu trebamo 9 podržati ovaj prijedlog zakona, a time istodobno podržati i rad Interresorne grupe, pa ćemo im dati opet zadatak da poslije ovoga naprave potpuno novi zakon. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Filipović je tražio riječ.
Hvala lijepa za riječ. Pozdravljam sve nazočne. Dakle, vrlo kratko. Ja bih samo zamolio gospođu Dušanku Majkić da povuče svoje riječi kojim se protivi žurnom postupku i da dopusti da prihvatimo proceduru kako je imao Zastupnički dom. Ja jamčim, dakle kao sudionik rasprave oko ovog drafta, da je on autentičan onome što je Interresorna skupina uspjela usuglasiti kao konsezus, iako ja imam dvojbi puno – ja sam govorio na tu temu – oko Zakona o sukobu interesa i izrekao svoja stajališta oko toga da je to katastrofa od zakona, već je netko upotrijebio tu riječ, i apsolutno sam na stajalištu da mi moramo raditi jedan potpuno novi zakon. Ovaj zakon koji mi sad pokušavamo popraviti i ovi popravci koji su sada pred nama, kao izmjene i dopune, znače jedan krupni korak poboljšanju, dakle tog zakonskog akta koji je nametnuo Visoki predstavnik. Mi nismo, to nije iz naše radionice Parlamenta BiH proizašlo, nego su nam nametnuta najrigidnija rješenja koja su se mogle nametnuti u tom trenutku, vjerovatno po prosudbi odnosa retorike unutar BiH, u trenutku kada je taj zakon Visoki predstavnik procijenio da mora biti tako rigidan prema izabranim dužnosnicima u BiH. Dogovor je postignut, mi možemo i danas, prihvaćajući zahtjev da to ide po žurnom postupku, prihvaćajući ove izmjene i dopune donijeti zaključak da se interno Interresorna skupina koja radi svoj posao, i to intenzivno radi svoj posao – ima po dva, tri zasjedanja ... u mjesecu, radi vrlo ozbiljno svoj posao – da pristupi vrlo hitno, odmah, dakle nakon lokalnih izbora, pripremi i izradi potpuno novog 'Zakona o sukobu interesa'. Ja sam zagovornik, isto tako, jednog potpuno novog, novog rješenja, ali bih vas zamolio da ne priječimo niti proceduru, niti prolaz ovih izmjena i dopuna koje je predložila Interresorna skupina. Hvala vam lijepa.
Podsjećam vas da je prilikom razmatranja, pošto smo mi radili tri zakona, jednog od zakona već donesen zaključak da Interresorna radna grupa nastavi da radi, da pripremi ovaj zakon novi o sukobu interesa, da Interresorna radna grupa radi i da je sada na dnevnom redu, na kraju, rasprava o Zakonu o imunitetu. Dakle, Interresorna grupa taj dio radi i mislim da nema potrebe da ponovo ovaj zaključak damo kada smo ga već kod rasprave od jednog od ovih: oba Doma su donijeli isti takav zaključak. 10 Gospođa Majkić.
S obzirom da ja nisam znala da iza zakona stoji Interresorna radna grupa, nijedan, bez obzira što je predlagač Predstavnički dom, poslije ovih informacija nemam razloga da ne podržim ovo.
Dobro. Ima li još zainteresovanih za raspravu? Ako nema, pristupamo glasanju. Prvo glasamo o tome da li će se Prijedlog zakona razmatrati po članu 122. Poslovnika Doma naroda. Pripremite se za glasanje. Možete glasati! Svih 13 delegata se izjasnilo „za“. Sada glasamo o ovom zakonu. Pretpostavljam da smo u prethodnoj raspravi već iscrpili to što treba, da nema zainteresovanih, pa se pripremite za glasanje. Možemo glasati! Hvala lijepo. Zakon je dobio jednoglasno podršku. Prelazimo na tačku četiri, to je: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH U drugom čitanju se vodi rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon u predloženom tekstu. Vi ste dobili Izvještaj nadležne komisije. Komisija je usvojila ovaj zakon u predloženom tekstu. Amandmana na Prijedlog zakon nije bilo. Da li se neko javlja za riječ? Hvala, gospodine Belkiću. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Pristupamo glasanju. Pripremite se za glasanje. Možete glasati! Konstatujem da je „za“ ovaj zakon glasalo 12, niko „protiv“, niko „uzdržan“, jer je gospodin Tihić samo kratko izašao. Zakon je dobio potrebnu većinu i usvojen je u identičnom tekstu kao i na Predstavničkom domu. 11 Prelazimo na tačku pet: Ad. 5. Prijedlog okvirnog zakona o srednjem stručnom obrazovanju i obuci u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
Htjela bih reći nešto: da poštujemo angažovanje Interresorne radne grupe koja je radila na izradi prijedloga ovog zakona i ja vjerujem da je ona analizirala sve elemente, odnosno sve prijedloge, prvenstveno koji su došli na Interresornu radnu grupu. Ima nekih rješenja koja možda nisu na najbolji način riješena, znači nekih članova na koje bi sigurno trebalo intervenisati, ali ja mislim da kada su u pitanju principi zakona da možemo ga podržati, a da u amandmanskoj fazi možemo izmijeniti one elemente za koje mislimo da nisu dobro podešeni. Ja mislim da većina kolega se slaže u tome. Dakle, podržavam principe ovog zakona.
Hvala. Ima li još? Gospodin Rančić. 13
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti, dakle, radi se o razmatranju zakona u prvoj fazi i, naravno, ja i moje kolege ćemo podržati ovaj zakon. Ono na šta ja želim skrenuti pažnju jeste da u amandmanskoj fazi, evo zamolit ću, uz poštovanje rada kolegica i kolega koji su radili na ovom zakonu, između ostalog, obrate pažnju na član 10., naravno zajedno sa Izbornom komisijom, i to stav (5) koji govori, evo ja ću ga citirati, govori o raspodjeli sredstava vezano za koalicije i stranke. Stav (5) ovog člana glasi: 'Članovi ... koalicije političkih stranaka učestvuju u raspodjeli sredstava iz stava (4) ovog člana na osnovu Sporazuma za raspodjelu novčanih sredstava koji je deponiran u Centralnoj izbornoj komisiji BiH a, ako taj sporazum ne postoji, sredstva se raspoređuju između članica koalicije političkih stranaka prema broju dobijenih mandata.' Dakle, uvodi se ovaj sporazum kao način, dogovor između ovih koalicionih partnera za raspodjelu novčanih sredstava. Mi smo imali ove izbore iz 2006. i kako će budžeti različitih nivoa dijeliti sredstva ako se ovaj sporazum tek sada uvodi ovim zakonom. Dakle, šta sa pozicijama, sa stanjem stvari vezano za izbore iz 2006. godine? I druga stvar, ovaj zadnji dio rečenice koji govori da će se podjela, ako nema tog sporazuma, ... vršiti prema broju dobijenih mandata između koalicionih političkih partija, stranaka. Dakle, izborno rješenje u ovom zakonu je da mandat pripada izabranom zvaničniku pojedincu, a ne stranci političkoj ili koaliciji, pa se, dakle, to ne može uzeti kao pravilo prilikom raspodjele ovih sredstava. Eventualno bi se moglo govoriti da se na osnovu ovog sporazuma ili nekog ugovora ili dogovora, koji je prethodno postignut između koalicionih partnera, a nije predat u CIK, mogao dodjeljivati ova sredstva ili, još ako se sporazum ... ako nije sačinjen ili ne mogu naknadno da ga sačine, onda o nekoj, eventualno, ravnomjernoj raspodjeli, procentualno isto na sve članove koalicionih partnera. Evo, toliko. Dakle, da se povede računa o tome jer će možda doći, ako ovako ostane, do problema prilikom njegove primjene, nakon što se zakon usvoji. Hvala.
Hvala lijepo. Sada bih ja dao sebi riječ, samo za sekundu. Prvo, mislim da je ovaj zakon takođe jedan od onih zakona koji su jako bitni jer i tu se uvodi više reda. Ali se slažem, maloprije, sa gospodinom Rančićem, da je jedan od ključnih problema koji proističe u ovom zakonu, proizlazi iz Zakona o izborima. I zaista mislim da je kod nas napravljena nepotrebna komplikacija u tom Zakonu o izborima kada je svaki mandat lično dodijeljen. Kompenzacioni mandat, evo primjera radi, u Predstavničkom domu i kompenzacioni mandat ... po izbornim jedinicama u entitetima nema veze sa pojedincem, to je isključivo, isključivo partijski, jer je rezultat partijskih glasova. Ali je kod nas napravljeno da i taj mandat bude kompenzacioni pa da onda da bude lični, pa da čovjek koji je došao zahvaljujući glasovima partije može sutra da promijeni, a time onda i utiče i na finansiranje. 14 Ja zaista mislim da to nije korektno ali, evo, to je još jedan rezultat svojevremenog pritiska iz međunarodnih institucija da se mijenja politička struktura time što će pojedinci da promijene partiju na jednu ili drugu stranu. Ja razumijem da je u to vrijeme to imalo smisla ali mislim da više nema. Sve su ovo stvari koje mi, u jednoj normalnoj proceduri, bi trebali dovesti i onda ne bi bilo ovih problema. Po mom uvjerenju, ovo o čemu je gospodin Rančić govorio, ako nema sporazuma, a očito da ga 2006. nije bilo i ne možete retroaktivno provoditi, onda se mora određivati prema broju mandata i mandati na početku postaju trajni. Poslije može poslanik da radi šta hoće i da ide iz jedne u drugu partiju ali raspored sredstava treba da ostane trajan poslije ... prve verifikacije, prve raspodjele novca, kada je koalicija nastupila. Evo, takvo je moje mišljenje, ali mislim da će o tome biti prilike još malo i u ovoj amandmanskoj fazi, ako bude bilo potrebno. Izvolite dalje. Ima li još zainteresovanih? Nema. Zaključujem raspravu. Pristupamo izjašnjenju ... o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o finansiranju političkih partija u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Možete glasati! Glasalo je 13 delegata. Jednoglasno ovaj zakon usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku devet, to je: Ad. 9. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o flaširanim pitkim vodama BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Dobili ste Prijedlog zakona i Mišljenje nadležne komisije koja je prihvatila principe predloženog zakona. Predstavnički dom usvojio je ovaj zakon u prvom čitanju. Ko se javlja za riječ? Niko se ne javlja za riječ. Zaključujem raspravu. Pripremite se za izjašnjenje. Možete glasati! Hvala lijepo. Izjašnjavalo se 13 delegata i jednoglasno su podržali ovaj zakon. Ja predlažem jedan dogovor naš a to je, ako bude zainteresovanih za amandmansku ovu fazu – s obzirom da idu godišnji odmori – a ona kratko traje, predlažem da imamo jedan generalni zaključak da za sve ove zakone, koji su u prvom čitanju, amandmanska faza može trajati do 1. septembra. [[zajednička diskusija]] 15
Možda je trebalo ovo povjerenstvo prije.
Ako je, kako reče gospođa Majkić, ovo povjerenstvo u pitanju, onda ćemo. IVO MIRO
: Uvažavamo se i ja se zahvaljujem. 17
Mogla je i Komisija ali dobro, evo. Šalim se. Izvolite, gospodin Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Poštovani gospodine predsjedatelju, uvaženi članovi Kolegija, uvažene kolege, naše Ustavnopravno povjerenstvo je usvojilo, odnosno o Izvješću o radu Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2007. godinu ali kako, čini mi se, ta naša odluka nije dovoljno jasna, ako ja to tako mogu reći, ja jedino želim pojasniti da intencija našeg povjerenstva je bila da se usuglasi sa ovim što su već uradile kolege u Zastupničkom domu, a to znači da Prijedlog mjera i zaključaka, koji su unutar Izvješća, postaju i ... Prijedlog zaključaka našega povjerenstva. Ako se nije tako razumjelo kroz ovo mišljenje, evo ja sam to pojasnio da je to tako.
Dakle, Prijedlog zaključka naglašava zaključke koje je... IVO MIRO
: Zaključka mjera ... unutar ovog izvješća postaju sastavni dio našega povjerenstva. Možda nije to precizno bilo ali to je u suglasju i što su uradile kolege u Zastupničkom domu.
Dobro. Gospođa Majkić.
Dakle, osjećam potrebu da kažem nekoliko riječi o jednom dobrom izvještaju i o jednoj dobroj instituciji. Nama se rijetko dešava da, možda, pored CIK-a, pardon, izuzev Centralne banke, ovo je druga institucija za koju možemo da kažemo da je to što bi trebalo da bude uzor ponašanja, kako bi trebalo da se ponašaju ostale institucije. Šta reći o Izvještaju? Metodološki, Izvještaj je urađen tako da jednostavno možemo zaključiti šta je urađeno u prethodnom periodu, gdje su problemi u radu ove institucije i šta ona sugeriše da bi trebalo da se uradi u narednom periodu. Po kvalitetu samom, Izvještaj je relevantan, sadržajan, sveobuhvatan i profesionalan i tačno znamo kakvi su uslovi poslovanja bili u periodu 1.1. do 31.12.2007. godine. Za ovakav zaključak nije dovoljno samo pročitati ovaj izvještaj. Napravila sam kontakt sa Gradskom izbornom komisijom iz Banja Luke koji su mi rekli o radu ove institucije. Govorili su mi o toj dobroj komunikaciji, o profesionalnom odnosu stručnih ljudi koji tu rade i veoma dobrom zajedničkom rješavanju problema koji nastanu u toku ili van izbornog procesa. Takođe, ni to nije mi bilo dovoljno pa sam pogledala kakvi su ... rezultati revizionih izvještaja za 2007. godinu ove institucije, pa sam i tu vidjela da je to institucija koja je dobila pozitivan izvještaj, da je to institucija koja je ispoštovala sve preporuke revizije i da ima izvršen budžet sa 92%, da je gotovo primila planirani broj radnika u okviru onoga što je bilo projektovano. 18 Dakle, od Parlamentarne skupštine, takođe, institucija traži da joj pomogne da riješi nekoliko stvari. To je, prvenstveno, da joj se riješi ovaj legislativni dio koji od nas zavisi. Evo, evo i na današnjoj sjednici pokazujemo da ćemo mi taj posao završiti. Ali, takođe naglašava da je za kvalitetno funkcionisanje ove institucije, u narednim godinama, pored znanja i iskustva koje ovoj instituciji ne nedostaju, potrebno je još ispuniti dva preduslova. Prvo je obezbijediti odgovarajući poslovni prostor za trajni smještaj ove institucije i drugo je realizovati jedinstven izborni informacioni sistem BiH u cilju obezbjeđenja dnevno ažurnih komunikacija i informatičke podrške izbornom procesu u BiH. U skladu s tim, ja predlažem: 1. da se usvoji Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda čime se usvaja praktično Izvještaj o radu Centralne izborne komisije; 2. da se ova institucija javno pohvali za svoj rad i ujedno predlažem jedan zaključak koji bi bio ovog teksta: - Dom naroda traži od Savjeta ministara BiH da podrži projekat jedinstvenog izbornog informacionog sistema BiH, te iz sredstava rezerve obezbijedi neophodna finansijska sredstva za njegovu realizaciju. Takođe, Dom naroda traži od Savjeta ministara da pronađe odgovarajuće trajno rješenje prostora za smještaj CIK-a, čime će se stvoriti neophodni preduslovi za izvršenje njenih zakonom utvrđenih nadležnosti. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još zainteresovanih? Nema. Ja zaključujem raspravu i stavljam prvo na glasanje Izvještaj Komisije, pa ćemo onda o ovim zaključcima; pokušaću da nešto to ... definišem, iako, usvajajući ovaj izvještaj, mi usvajamo i zaključke, ali pošto ima i prijedloga gospođe Majkić, vidjećemo. Ali hajmo prvo se pripremiti za glasanje o Izvještaju. Možete glasati! Glasalo 13, jednoglasno usvojen Izvještaj. Mi sada imamo ovaj zaključak Komisije koja je predložila da ... 'Dom naroda obaveže sve institucije da realizuju zaključke sadržane u Izvještaju.' Hoćemo li?
Samo je pohvala ...
To je praktično usvojeno usvajanjem Izvještaja. Dobro, tako da predlažem da onda ne treba. Mislim da je to, praktično, jednim dijelom pokrilo, gospođo Majkić, Vaš zaključak osim ovog dijela obaveza prema Savjetu, ali to piše i ovdje. 19 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Za? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... ja ne bih insistirala na ovome kada bih bila sigurna da će neko poštovati zaključke koji odavde dolaze. S obzirom na iskustvo koje ja imam, posebno kada su zaključci tako generalnog tipa ..., dakle vrlo loše iskustvo imam s tim, ja mislim da su ... ove dvije stvari neophodne za dalji uspješan rad Centralne izborne komisije i mislim da ta dva zaključka mi ... navedemo eksciplitno. A za ostale stvari koje su manji problemi, koje može i sama Izborna komisija riješiti, evo, evo neka kaže sam predsjednik Centralne izborne komisije. Ja mislim da ova dva zaključka, za njih mi možemo insistirati, možemo tražiti stav Savjeta ministara zašto to nije ispoštovano. Dakle, imamo uticaj, kontrolu, ako su eksciplitno zaključci navedeni! Ako je to samo uopšteno, u okviru kompletnog izvještaja, od toga nema ništa. Tako ja mislim. IVO MIRO
: Ako mogu ja?
Izvolite, može. IVO MIRO
: ... Izvješće od našega povjerenstva, ja nema ništa protiv da se mi izjasnimo i o projedlogu uvažene zastupnice Majkić, ali zar nije dovoljno jasno kada se kaže da su nadležni organi dužni poduzeti sve aktivnosti iz njihove nadležnosti kako bi se realizirale preporuke Središnjeg izbornog povjerenstva. Pa mi smo te zaključke usvojili. Onda bi bilo ovo dupliranje, po meni. A u ovim zaključcima je obuhvaćeno ovo što kolegica govori. Mi tu i kažemo da su dužni poduzeti sve aktivnosti, a možemo se i izjasniti. Evo, samo pojašnjavam.
[[nije uključen mikrofon]] 20
Hajde, predsjedniče. Gospodin Mikić.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Moram, prije nego dam svoje mišljenje, zahvaliti se gospođi Majkić na ovakvim riječima. Od srca Vam zahvaljujem i u svoje ime i u ime svojih kolega i čitave institucije. Ovaj prijedlog koji je gospođa Majkić predložila, a što je predsjednik Ustavnopravnog povjerenstva vašeg doma nekako sublimirao na jedan drugi način, zapravo radi se o istome, jer isti taj zaključak što je gospođa Majkić razdvojila u dvije razine, u dvije točke, je usvojen na Zastupničkom domu. Prema tome, dobro bi bilo da, evo, ako se usvoji i ovo što je predložio na ovakav način predstavnik Ustavnopravnog povjerenstva, znači jedno te isto, a to su zapravo zaključci izvedeni iz preporuka naših koje ste vi usvojili zajedno sa Izvješćem.
Dakle, predlažem ovako: da usvojimo zaključak koji, evo, negdje se nalazi u kombinaciji između ovoga što je rekla Komisija i ovoga od gospođe Majkić; dakle, Dom naroda predlaže zaključak: - Traži od nadležnih institucija da do kraja realizuju preporuke sadržane u Izvještaju i o tome izvijesti Dom. Je li u redu? Pripremite se za glasanje. Možete glasati! Glasalo 13. Svih 13 „za“. Konstatujem da je Izvještaj ranije bio usvojen, a da je ovo, i usvojen je ovaj zaključak Doma naroda. Prelazimo na tačku 13. Ad. 13. Izvještaj Kancelarije za reviziju institucija BiH o izvršenoj reviziji u 2006. godini sljedećih institucija: a) Ministarstva odbrane BiH, b) Ministarstva finansija i trezora BiH Dobili se Izvještaj. Dobili ste Izvještaj nadležne komisije kao i informaciju uz ispravku Izvještaja o radu, ... izvještajima Kancelarije za reviziju. Otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Molim. Gospođa Majkić, je li. 21
Ukratko samo. Komisija za finansije i budžet je otkrila naknadno da u izvještajima, u obradi izvještaja za 2006. godinu su greškom u odsutnosti sekretara ispuštene ... dvije institucije. To je Ministarstvo finansija i trezora i Ministarstvo odbrane za koje je Komisija za finansije i budžet zauzela stav. Ali prilikom obrade, zbog bolesti sekretara, ta se greška desila. Dakle, mi na usvojene izvještaje samo dopunjujemo sa ove dvije tačke i time se ... to je bio stav i Komisije. Dakle, nemam ništa posebno. Znači, izvještaji su obrađeni i završeni su.
Hvala. Ima li još zainteresovanih? Gospodin Izbrahimpašić.
... intervenisao na ovaj izvještaj. Kancelarija za reviziju institucija BiH za 2006. godinu, pa na drugoj strani gdje se preciziraju zaključci Komisije za finansije.
/nije uključen mikrofon/
Pa čekajte, ali ovdje je ubačeno nešto što smo mi poništili. Dakle, u zaključku, ti si vodio sjednicu, bila su četiri. Prvi zaključak smo odbili i rekli da ga Komisija razmotri i obavijesti Dom. Komisija je sjela i odbacila taj zaključak, a on se sada ovdje ponovo pojavljuje.
Koji je, na koji papir mislite?
Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH obavezuje Savjet ministara BiH da odmah, po prijemu ovog zaključka, razmotri potrebu i donošenje novog 'Zakona o javnim nabavkama BiH'. Mi smo govorili o izmjeni ovog zakona, a ne o tome. Sada se to ponovo potura ovdje.
Dušanka, izvolite.
... da pred sobom imate ovaj zapisnik koji samo govori – koji treba upotpuniti sa dvije institucije. Dakle, mi ne raspravljamo o ovom zapisniku o kome gospodin priča. Taj zapisnik je takav. Mi smo naknadno izvršili promjenu, ali ovaj zapisnik takav je napravljen. Ne pričamo o sjednici Komisije, ... Izvještaj Komisije od 30.11.2007., nego samo kažemo da u ovom zapisniku pod tačkom 26. i 27. treba dopuniti sa ove dvije institucije, pobogu, gospodine Ibrahimpašiću, bili ste na sjednici Komisije, kako Vam to nije jasno. 22
Ovako, molim vas, da bude jasno, da bude jasno. Vi ste dobili Izvještaj Komisije koji je Komisija razmatrala, sve materijale, i donijela takve zaključke. Naknadno smo rekli da se taj zaključak provjeri. Zaključak provjeren – nije ušao i nije predmet, nije ni bio, pa nije ušao u definitivno usvojene zaključke kada ste vi, kao Komisija, rekli da ga niste usvojili.
... [[nije uključen mikrofon]] nismo ga nikad ni usvojili.
Pa i danas ne raspravljamo o njemu mi samo, imate stari izvještaj koji je bio takav kakav je bio. Ali greškom službi nisu ušla dva dokumenta i mi sad samo o ta dva dokumenta raspravljamo. Ti zaključci ne važe, ali je takav bio Zapisnik Komisije, niste poslije sjedali, razumijete, zato. Jesam u pravu? Jesam. Nemojte dalje, dakle nema tog zaključka.
Nemam ništa protiv ali taj zaključak Komisije nikad nije ni bio zaključak.
... [[nije uključen mikrofon]] pričate o različitim stvarima
O tome je riječ, on je potvoren, on nije ni bio nikada zaključak, a on se sad ovdje pojavljuje, mislim, meni je sasvim svejedno. Ali mi smo toliko posla oko ovoga imali, da ...
Dakle, nećemo se.
... [[ne razumije se]] Zakon o javnim nabavkama.
Nećemo se o tom zakonu izjašnjavati i nećemo o tom zaključku. A vi iz Komisije fino sjedite pa jedni s drugima se pokefajte i konačno nemojte Dom naroda više sad oko tog vašeg zaključka. Rekli smo: šta se vi dogovorite to je to! Jer dogovorili ste se da nema, nema. Dakle, hajmo mi o ova dva zakona, ova dva izvještaja, to je suština. Gospođe Čolo.
Mislim da nema stvarno ništa sporno, ali je mogla Komisija, ukoliko je pravila ispravku ovog izvještaja, mogla je napraviti ispravku i tog dijela ukoliko stvarno nije postojao konsenzus i većinom glasova nisu usvojili takav, mogli su i tu ispravku napraviti. Mislim, to nije sad sporno 23 ništa, ne možemo mi retroaktivno mijenjati njihov izvještaj, ali su mogli to ovom ispravkom uraditi ukoliko se neki članovi Komisije protive i tvrde da nije tako dogovoreno na Komisiji.
Gospođa Majkić.
... stvari koje se ne razumiju. Dakle, na ovoj sjednici je tako bilo, ako već pričamo o ovom izvještaju koji nije predmet dnevnog reda današnjeg, mi smo naknadno imali sjednicu Komisije i ispravili tu tačku, izbacili. Ali to je neka druga sjednica 15., 17. nije ova i nije predmet ovoga. Ovo je predmet samo dva izvještaja. Ja ne mogu da se, gospodine Filipoviću, Vi ste bili kad smo govorili o ova dva izvještaja, bili ste na toj sjednici. I ja sam smatrala, evo i da ste i Vi ste smatrali da je to apsolutno sve jasno. Čovjek otvara priču o zapisniku koji nije predmet uopšte rasprave današnje. On, čovjek nije svjestan da se to, ta priča o zapisniku nije sjednica za ovu sjednicu Doma, pobogu. Pa dajte da znamo šta radimo, dajte uđite u suštinu, nemojte brzopleto, površno o svemu razmišljati.
Molim vas, gospodin Rajić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, ovdje se radi o jednom nesporazumu. Mi smo, ovako kako su govorili i zastupnici Ibrahimpašić i gospođa Čolo, mi smo imali raspravu oko tog zaključka. Vratili smo se na Povjerenstvo, točka 1. nije ušla u zaključke, Dom naroda se o tome izjasnio i postoji o tome arhiv, o tom nema potrebe razgovarati. Međutim, ovaj se materijal ovdje, u toj izvornoj formi kako se pojavio prije našega revidiranja, nalazi zbog ovih intervencija i ispravki koje se tiču ova dva ministarstva i to treba tako shvatiti, a ne... Ako bude bilo kakvih interpretacija da ovo na neki način postaje sastavni dio, imamo stenogram skupštinskog zasjedanja, zasjedanja Doma na kojem je odlučeno ovako kako ja kažem. Dajte da pređemo preko ovoga, nebitno je ovo.
Neće se uopšte izjašnjavati o tome. Gospođa Čolo.
Stvarno ne mogu da prihvatim da ne razumijemo esencijalne stvari. Ovdje imamo primjedbu, imali smo tad na Domu primjedbu od ljudi koji su članovi Komisije za finansije i budžet, koji su prigovorili na ovaj izvještaj i rekli da nije tako zaključeno. I onda, evo navodno čujemo, Komisija sjela naknadno i napravila ispravku svog izvještaja. Znači, taj ispravljeni izvještaj je ovaj izvještaj koji je meritoran sada i u kojem nema - hitno promijeniti Zakon o javnim nabavkama ili ovu proceduru uputiti Vijeću ministara. Znači, ne znam otkud sad 24 najednom taj izvještaj koji je prvobitno bio meritoran. Ako su ga oni korigovali, onda je ovdje trebao biti korigovani izvještaj. Stvarno ne znam.
Ako ja dobro razumijem?
Ispadne isto kao da...
Samo zato što je Komisija na toj sjednici s koje je dostavila prvi put taj izvještaj tada raspravljala i o ova dva revizorska izvještaja, a ne naknadno. I samo kao dodatak da je ona raspravljala, a mi greškom ispustili je, zbog toga napravljen. Evo, ja predlažem da vodimo suštinsku raspravu o tome šta piše u ovim izvještajima, a zaključak će biti: Usvaja se Izvještaj Komisije bez tog dijela, ako je do tog nivoa stalo i sve smo završili. Pa, evo, završio sam, a hoće li iko o suštini!?
... [[nije uključen mikrofon]] predsjedavajući, molim Vas.
Da, Dušanka.
Ispravka ovog člana je napravljene ispravkom, a ne novim izvještajem. Nije pravljen novi izvještaj za to, nego je samo ta tačka ispravkom ispravljena, gospođo Čolo. Pa mislim, ja ne znam šta je. [[zajednička diskusija]]
Gospođa Čolo.
... izvještaj je oficijelan dokumenat isto kao zakon. Kad ga mijenjate, ta izmjena postaje sastavni dio tog dokumenta, pa nemojte me učiti pravnoj abecedi. Ovaj izvještaj nije meritoran, iz njega je trebalo izbaciti to ako ste ga danas dostavili ovdje. [[zajednička diskusija]]
Ja vas molim, ja, ili ja ne razumijem, a stvarno se pravim, ne pravim se da ne razumijem, nego stvarno ne razumijem. Mi smo imali, ja sam shvatio ovako, Izvještaj Komisije kakav je bio ... uz ostale dokumente, informisani, znamo da taj zaključak nije usvojen na Domu naroda zato 25 što je izvršena ispravka i on ne postoji. Sticajem okolnosti i greškom se desilo da u papirima kada smo to sve raspravljali nisu bila ova dva ministarstva. I opet, da bi se pokazalo samo da su bili, došao je taj izvještaj kad su bili. I, evo, ja sam spreman na ovoj sjednici da kažem: usvaja se ovaj izvještaj bez tačke 4. budući da je revidirana i tačka (završili smo). Hajde da idemo na suštinu, ako je uopšte. Izvolite, razgovaramo sad o ova dva revizorska. Ima li interes?
... pravimo nepotrebno. Mi nismo išli na doradu Izvješća, ovo na čemu inzistira gospođa Čolo. Mi smo govorili predsjednici da ta točka 1. nije rezultat naše volje na Povjerenstu. I mi smo na Domu naroda donijeli zaključak kojim smo točku 1. izbacili van. Međutim, sad je, u ovoj situaciji se nastavlja, postavlja se spor, je li ovo podvala da se ovaj tekst izvornog izvješća donosi. On je postavljen ovdje, po mom razumijevanju, zato što je na toj sjednici, toga datuma, razmatrana su ova dva ministarstva koja su bila ispuštena, i tako to treba shvatiti. A ako mislimo da ... imamo nekih problema, ja predlažem da se za iduću sjednicu Doma naroda dostavi stenogram kod usvajanja ove točke, pa da budemo načisto s tim kako smo usvojili, pa da se oko ovoga više ne spori. Pa jeste, a vidite, pa jeste.
Izvolite, Ibrahimpašiću.
... ja se potpuno slažem s tom formulacijom koju ste Vi iznijeli. Ja ću glasati za izvještaje.
Pa ne, moj prijedlog zaključka će biti: Usvaja se Izvještaj Komisije. Dom je informisan da je Komisija konstatovala da tačka 1. nije sastavni dio; dakle, tačka 1. nije ni sastavni dio. I to, to je bio moj prijedlog od početka. Hajde, ima li potrebe dalje za raspravom oko samog izvještaja? Ako nema, onda pripremite se za glasanje. Možete glasati! Konstatujem da je pristupilo 13 delegata i pomenuti izvještaji su usvojeni. Hoćemo li sada ovo; ovaj zaključak, kaže: Budući da je Dom naroda informisan da je Komisija izvršila ispravku, to znači da tačka 1. u Izvještaju Komisije nije više; dobro, da je to, Dom naroda je informisan od strane Komisije da je Komisija izvršila ispravku i taj zaključak 1. isključila iz svog izvještaja. Je li to? Pa to je to, ne postoji kao dio ovog izvještaja. Ma, ja predlažem da ovo samo kao konstatacija bude, kao informacija, što znači da nema potrebe glasati. Ne znaš ni kako bi definisao. Hvala. Idemo dalje, tačka 14. 26 Ad. 14. Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici – podnosilac: Predsjedništvo BiH Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije. Predstavnički dom je usvojio Godišnju platformu o obavještajno-bezbjednosnoj politici. Ko se javlja za riječ? Gospođa Majkić.
... ovdje da je predsjedavajući Komisije rekao, ali da ovdje je ... gospodin Božo Rajić zadužen za izvještavanje na Domu naroda, ali ja zaista moram reći da, da izrazim svoje nezadovoljstvo ovakvim dokumentom kakav smo dobili. Dakle, Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici je, kako ovdje stoji, usmjeravajući dokument kojim Savjet ministara, Predsjedništvo i Parlamentarna skupština usmjeravaju rad Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH. Jasno je da ovo nije strategija i da ne može sadržavati sve bezbjednosne elemente, ali se pitam: Zar ova platforma nije mogla biti osmišljenija i sadržajnija i zar samo usmjeravanje rada Obavještajno-bezbjednosne agencije nije regulisano zakonom? Ovako, ovaj dokument liči mi na ono: kud god kreneš, negdje ćeš doći i nešto ćeš završiti. Pisana na tri i po stranice velikim fontom, dakle 14-om, vjerovatno, samo pišemo naslove s tom veličinom slova. Ova, ona sadrži uvod – cijelu stranicu tih velikih slova; prioritete djelovanja – jednu i po stranicu; znači, Godišnja platforma jednu i po stranicu i ova agencija u sistemu bezbjednosti – pola stranice. To je ta, taj važni dokument koji se zove Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici BiH. Iz ovog površnog i krajnje rastegljivog dokumenta jasno je samo jedno: da ćemo imati uvedene nove i savremene standarde i metodologije, čime će početi ... onaj toliko očekivani proces prisluškivanja, pa nećemo znati gdje to počinje i na kome se završava. A transformacija ove institucije, dakle OSA-e, izvršiće se kao iz bezbjednosno-obavještajne u obavještajno- bezbjednosnu agenciju kao i da do sad bezbjednost nije bila u nadležnosti policije, a ovaj obavještajni dio u nadležnosti OSA-e. Nije mi zaista jasno kako je prvo mogao, odakle je mogao poteći ovakav dokument, za koga se vidi da je rađen samo da bi ispunio formu. Dakle, nema ovdje nikakve suštine i nije mi jasno kako je mogao proći proceduru u Predsjedništvu. Zar Predsjedništvo nije moglo da se pozabavi i malo ozbiljnije insistira da se ovakav jedan dokument uradi. Sramota me je odakle god je došao da ovakav dokument dođe na Parlament. Moj predlog je da ovaj nedostojni i nabrzinu pisani dokument se ne usvoji i da se obaveže Savjet ministara da, u roku od 30 dana, dostavi sasvim novi dokument pod nazivom 'Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici'. Hvala. 27
Postaje zanimljivo. ... Gospodin Rančić. Gospodin Rančić, pa gospodin Ivo Miro Jović.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Dakle, Godišnja platforma o obavještajno-bezbjednosnoj politici je dokument koji proizilazi iz Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH i to člana 7. stav (1) alineja 5) ovog zakona. Dakle, ovo je neophodan dokument i njegovo donošenje je propisano zakonom. Ja i nekoliko mojih kolega smo članovi Komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije i sa žaljenjem smo konstatovali i tokom prošle godine, a evo i ove, da naše nadležne institucije, a tu je i Predsjedništvo i Vijeće ministara, sa posebnim akcentom na predsjedavajućeg Vijeća ministara koji po zakonu ima odgovarajuću ulogu vezano za rad i nadležnosti ove Obavještajno-sigurnosne agencije – oni nažalost nisu u ovoj ni u protekloj godini, a koliko je meni poznato ni prije toga nikad izradili ovaj dokument. A on je veoma važan jer je to strateški dokument na kome se bazira rad, godišnji rad Obavještajno-sigurnosne agencije. Kao član ove komisije inicirao sam i prošle godine da se donese ovaj dokument. Nažalost, nismo u tome uspjeli. Radom u ovoj komisiji uspjeli smo evo obezbijediti da u mjesecu julu ugleda svjetlo dana i evo i u našem domu dokument koji se zove Godišnja platforma i svaka priča da ovu današnju platformu ne prihvatimo ide za tim da mi ustvari ni ovo pola godine što je ostalo da Obavještajno-sigurnosna agencija nema svoju godišnju platformu, te da je dovedena u poziciju da radi samo na osnovu, samo na osnovu zakona. I ja lično imao sam primjedbi i na nadležnoj komisiji vezano za sadržaj ove platforme. Ona je, po meni, dosta uopštena, neprecizna, ima tamo i grešaka, ali nam je, jel' dovedeni smo u poziciju da ukoliko bi mi eventualno djelovali amandmanski da bismo produžili rok donošenja ovog dokumenta i onda bismo, s obzirom na nastupanje godišnjih odmora, na izbornu kampanju, na mjesec ramazana i sve to, faktički bili dovedeni da ni ovaj preostali dio godine nemamo ovaj veoma važan dokument. Imajući sve to na umu, s obzirom da je ovo, evo, početak u ovoj oblasti, ja bih zamolio sve kolegice i kolege da podržimo ovaj dokument ne zbog toga isključivo što je on odličan, što on tamo sadrži sve precizno itd. itd. nego kao otvaranje i utiranje jednog puta da nadležne institucije u BiH, između ostalog, evo počnu i ovaj dokument donositi, po kome će raditi naša Obavještajno sigurnosna agencija. Uz donošenje danas, ja lijepo molim kolegice i kolege, ovog dokumenta, predložio bih i podržao zaključak: 'Da Predsjedništvo, Vijeće ministara, Obavještajno-sigurnosna agencija, naše nadležno tijelo parlamentarno, koje ima nadležnost nadzora nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije, odmah pokrenu aktivnosti na izradi godišnje platforme rada Obavještajno-sigurnosne agencije za 2009. godinu.' To ima smisla i ovo je vrijeme kad treba pristupiti izradi, kako bismo krajem 2008. godine usvojili platformu za 2009. godinu, samo ima smisla, sve drugo će dovesti do toga da mi opet nećemo imati godišnju platformu rada Obavještajno-sigurnosne agencije. Hvala lijepo. 28
Gospodin Ivo Miro Jović, pa onda gospodin Neimarlija, pa će poslije gospodin Rajić, pa još ima i Branko Zrno. IVO MIRO
: Uz svu ovu konstataciju da se radi o dokumentu izuzetno važnom i da je on u svojoj skučenosti preskroman i bez nekih posebnih ambicija da se u ovoj oblasti neke stvari i promijene, a poglavito ne i unaprijede, ja sa aspekta korektnosti napisanog ne mogu biti suglasan sa onim ovdje pod brojem 6. kad se kaže da će biti ... prijetnji prikupljati podatke o klasičnim oblicima organiziranog kriminala, pa kaže i trgovini bijelim robljem. To znači da u BiH možemo komotno s crnim robljem da; inače cijeli dokument jednim dahom ili duhom prošlosti je prenapučen. I doista, vjerojatno se radi o čovjeku koji je dobro radio 70-tih godina u obavještajno-sigurnosnim službama. Ili, pogledajte ovde bez navoda: pojavama pranja novca. Ručno ili strojno? Ne znam kako se pere, jer nema navoda a trebalo bi, ako je to neka ilustracija o prometu novca. To ekonomisti bolje znaju. Ali ono što me posebno natjeralo govoriti jeste ova 7. točka cijela. Pa kaže da će vršiti pritisak, utjecaj i kreiranje političke i ekonomske, kao da imamo još uvijek hladni rat. Imamo istočne i zapadne zemlje, još ovdje fali potpis Centralnog komiteta i zastrašivanje ljudi da netko tu radi. Zemlja koja ima darovani Ustav Visokog predstavnika, ima strane, odnosno, je li, ima vojsku iz inozemstva i onda kaže da će uticati, negativno uticati na politiku, kad javno, na našim javnim radio i televizijskim kućama, veleposlanik jedne zemlje kaže: 'Ja financiram SDP.' Znači, ovde mi ćemo sad ... donositi platformu kako se protiv tog boriti. Ali čovjek javno kaže: 'mi za sada financiramo SDP u BiH.' To je politički. Kada je u pitanju privreda, kako ovdje, ili gospodarstvo, onda, ako mi imamo što bilateralne, regionalne itd. je li, zemlja pripada ... potpisanim ugovorima, pa evo toliko i priče o CEFTA-i i ostali – kako je moguće spriječiti utjecaj sa vana na gospodarstvo kad jedva čekamo da nam ljudi ovdje investiraju. Ili ja to ne razumijem. Biti zemlja s ponosom i željom, intencijom i svih struktura političkih, da budemo zemlja u Partnerstvu za mir, onda kaže da spriječimo uticaj na sustav obrane. Kako postajemo pod kapom jedne tako moćne svjetske organizacije, onda i ovim ostalim? Ja sam, ne znam, promišljanja, doista ne znam čemu ova cijela točka 7.? Vjerojatno, onda u tom slučaju bi i ovako kratko i skučeno postalo još i kraće ili neuporabljivo.
Hvala lijepo. Gospodin Neimarlija.
Predsjedavajući, kolege delegati, gosti, ja sam iznenađen činjenicom da uz ovu platformu nije dostavljen Izvještaj sa Komisije, jer je Komisija imala vrlo precizno definirane zaključke sa kojima je trebala upoznati Dom. Pa evo ja sad prvi put sam doista malo pretečen saznanjem da nije taj izvještaj upućen. 29 Izvještaj je uključivao, pokušat ću ja sad da se sjetim zaključaka, ako neke i propustim, nemojte mi zamjeriti, dijelom je to kazao i kolega Rančić. Dakle, Komisija je pažljivo, je li, razmotrila ovaj prijedlog platforme, razgovarala o njegovim nedostacima. Ovim primjerima gospodina Jovića dodala i niz drugih, recimo, ja bih mogao sad da kažem kako ima mjesta, recimo, već u tačci 5. ... koji svjedoče da neko ko je sastavljao ili prvi tekst nudio da je još u ovim jeziku od prije zaista 30 godina; imate, recimo, klasična birokratija, nama treba birokratija, ovde je klasična birokratija; onda imate zamjenjivanje, ne znam, obaveze koje su zakonom definirane OSA-e i inspekcija, recimo, rad na crno. Pa mislim, neće oni. Ali, dakle mogao bih još navesti drugih primjera u smislu da se prati klasični kriminal i kriminalitet, a neki moderni, novi, postmoderni, da se ne prati, da ga se ne uvaži. Međutim, prije svega konstatirano je da je ovo prva platforma, prvi prijedlog jednog akta koji je potreban a koji je uslijedio nakon 2002. godine. Dakle, prvi put imamo nešto što nam treba i usprkos svim ovim nedostacima, dakle, pozdravljena je činjenica da smo prvi put dobili konačno prijedlog platforme za ovo. Pod broj 1. Pod broj 2., kazano je da ove nepreciznosti i jezičke nedotjeranosti stoje, ali da je sadržaj ove platforme nastao, između ostalog, i na uvidu u sličnu platformu u Hrvatskoj. Dakle, sastavljači su imali u vidu evo prvi komšiluk i na temelju toga su, tako nam je baren rečeno, da li su i druge, ali sjećam se upravo da je pominjana platforma, da je skinuta sa interneta, evo, i bilo je ... ukazano na činjenicu, molim,
Malo pažnje, momci, malo pažnje!
... molim vas. Dakle, nedostaci jesu tu, ali je činjenica da imamo prvi put ovaj akt, i Komisija se u potpunosti usaglasila nakon duge doista diskusije da se prihvati ovaj tekst sa zaključkom da se odmah krene u pripremu naredne u smislu, prije svega, dotjerivanja postojećeg materijala, jer ovo je platforma koja ne zahtijeva kalendarsko mijenjanje. Nećemo mi ni iduće godine imati neki suštinski potpuno novi tekst, potpuno novog sadržaja. Radi se o tome da se evo ovaj postojeći uzme kao početni tekst za odgovaranje jednoj obavezi koju inače imamo. I stoga, evo, ipak stigao je ovaj izvještaj, ja se ispričavam. Imamo ovaj izvještaj. Onda sam ja, ja nisam dobio u ukupnim izvještajima, nisam ga vidio. Ja vas molim uime evo ... Zajedničke komisije i ovih razloga koji su u Izvještaju, koje sam ja malo nabrzinu pokušao da reproduciram, da prihvatimo ovaj izvještaj i da prihvatimo, naravno, potrebu da se buduće platforme rade sa evo malo više pažnje, više osjetljivosti, sa više konkretnosti.
Zahvaljujem, gospodine Neimarlija. Riječ ima gospodin Rajić. 30
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa teško se ... hrvati u ovome trenutku i ne reći nešto o ovome dokumentu ili nazovi dokument. Mi koji smo članovi ovog povjerenstva za nadzor nad zakonitošću rada obavještajno- sigurnosnih službi BiH, zapravo jedne obavještajno-sigurnosne službe, suočeni smo sa jednim dosta obeshrabrujućim saznanjem da niti Vijeće ministara niti Predsjedništvo BiH ovome području ne posvećuju ama baš nikakvu pažnju. Praktično, informacije koje prikuplja Obavještajno-sigurnosna agencija BiH, trebale bi biti, njima su izručene i njima bi trebale koristiti u obavljanju svojih dužnosti koje im Ustav daje. Dosadašnje iskustva ukazuju na to da niti Vijeće ministara, odnosno predsjednik Vijeća ministara, predsjedavajući, niti tročlano Predsjedništvo, nisu pokazali ni minimum interesa za odnose u ovoj oblasti, za njeno uređenje ili pogotovo za njeno unapređenje. Kolege su govorile o ovome materijalu. Zapravo, mislim da ne spada baš u kategoriju pristojnih ponašanja poslati dokument koji niko nije ni parafirao. Ima popratni akt ali nema dokument, on može biti sutra dograđen, promijenjen, dopunjen na bilo koji način. Drugo, prokementiran je njegov sadržaj u smislu opredjeljenja što treba učiniti, pozornost na koju će usmjeriti rad obavještajno-sigurnosne agencije. Govorilo se o duhu ovoga materijala koji na moju veliku žalost previše ima mirise vremena kojega smo mi željeli zaboraviti i mislim da smo ga zaboravili. To što je ono skinuto kao uzor iz Republike Hrvatske, mene ne iznenađuje, jer ja znam ko Uredu predsjednika Hrvatske piše ovakve materijale, znam ih, svi zajedno, prema tome, ali mislim da je ipak napredak utoliko napravljen, jer prvi put Predsjedništvo nudi barem na uvid, na informaciju jedan ovakav dokument. Koliko je besmisleno da se na koncu sedmog mjeseca usvaja ovaj dokument je priča za sebe ali ja ipak unatoč svemu tome zbog budućnosti, ... važne funkcije u društvu, pozivam da ovaj dokument prihvatimo, a da se Predsjedništvu i Vijeću ministara jasno stavi do znanja da ovaj način njihovog odnosa prema ovoj službi dosad i odnos koji iskazuje na ovaj način nije prihvatljiv za Parlamentarnu skupštinu, odnosno za ovaj dom.
Hvala lijepo. Gospodin Zrno.
Ne znam što još kazati, gospodine predsjedavajući. Prije svega, poštujući kolege iz ovog povjerenstva za ovaj sigurnosno-obavještajni segment, ja ću podržati ovu tzv. platformu, obavještajno-sigurnosnu platformu, iako moram konstatirati da se ovdje radi o jednom apsolutnom diletantizmu sa, kako se, s koje god se strane pogleda ova platforma, volio bih da je riječ o činovničkom, a da nije riječ o stručnom diletantizmu. Jer ako je riječ o stručnom diletantizmu, onda nije dobro. Onda ne da samo ne valja ova platforma, nego je onda uistinu 'nešto trulo u državi D'. 31 Drugo, ono što osobno stvarno fali i nedostaje, a dao je naslutiti kolega Rajić, ovoj platformi jeste sljedeće. Obavještajno-sigurnosni sektor je dio ukupne sigurnosne, ukupnog sigurnosnog sustava BiH. Znači, OSA nije izvan niti je osobito, ponavljam, osobito iznad tog sustava. Ona, ako nije njegov dio, onda će nam se desiti ono što je Božo rekao. Ne samo mirisom na nešto što je bilo samo po sebi i država i iznad države, nego uistinu to što će se pretvoriti i u državu i u ono iznad države. Prema tomu, ako je riječ o platformi, ona mora biti dio sigurnosnog sustava, i profesionalno i po zadacima i po kontroli. Ako to nije, onda uistinu ne znam što jeste. Znači, mora sebe postaviti u dio sigurnosne strategije ove zemlje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prije izjašnjenja, je li ostaje vaš prijedlog da se ne prihvati?
Dakle, ja nisam govorila u svoje ime. Govorim u ime kluba i Klub srpskih delegata neće podržati ovu platformu.
To znači da mi treba da pristupimo glasanju. Nema više zainteresovanih za raspravu. Nema. Hvala. Pristupite. Možemo pristupiti glasanju. Možete glasati! Prema tome, ova platforma je dobila 10 „za“, „protiv“ dva, jedan „suzdržan“. Entitetske većine nema. Godišnja platforma nije usvojena. Sad bi mi u Kolegiju trebali usaglašavati. Ne možemo usaglasiti, idemo na ono drugo glasanje.
/nije uključen mikrofon/
Pa, nema, nema ovdje šta ... zato što nema ni jedne trećine, je li tako.
Ima trećina.
Nema, nema, niko nije „za“. Dakle, nema nijednog glasa. [[zajednička diskusija]] 32 Ništa, kaže ovdje: ako većina glasova ne uključuje jednu trećinu, a ne uključuje, nema nijednog glasa, predsjedavajući i njegovi zamjenici sastaće se kao Komisija i pokušati da osiguraju saglasnost. Nema saglasnosti. Ako to ne uspije, odluke se donose većinom glasova. Oni koji su prisutni glasuju pod uslovom da glasovi „protiv“ ne smije sadržati dvije trećine ili više delegata poslanika izabranih iz svakog entiteta.
Mora ići drugi krug, mora se glasati u drugom krugu. [[zajednička diskusija]]
Predsjednik kluba traži, samo malo, pauzu. Je li tako, je li pauzu? Pauza pet minuta. [[PAUZA]] Nastavimo, iako u prvoj varijanti dogovora nas kao Komisije nismo postigli dogovor. Pošto mi imamo rok od tri dana, ja sam u ovoj maloj pauzi uspio da se mi dogovorimo i Komisija ... Kolegij kao komisija se usaglasio i Godišnja platforma će biti usvojena, s tim da Kolegij bi htio da predloži jedan zaključak Domu koji bi išao uz to, a to je: „Dom naroda izražava nezadovoljstvo kvalitetom ove platforme i traži ... od organa koji učestvuje u donošenju ovog dokumenta da na vrijeme pripreme 'Platformu o obavještajno-bezbjednosnoj politici za 2009. godinu' i uvaži primjedbe iznesene u raspravi na Domu naroda.“ Ako nema potrebe, ja predlažem – nema potrebe da razgovaramo više – stavljam samo ovaj zaključak na glasanje. Pripremite se za glasanje. Ko je „za“, odnosno možete se izjašnjavati; ovo ko je „za“ važi kad je papir. Hvala lijepo. Konstatujem da je ovaj zaključak jednoglasno usvojen, a time i ova platforma. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je: Ad. 15. Prijedlog liste kandidata za imenovanje ombudsmena u Instituciju ombudsmena za ljudska prava BiH
Ja samo hoću da upozorim da je ovo, dakle drugi put vršimo izbor ombudsmena, da su ispoštovane sve procedure vezane za ovaj izbor, da je transparentnost rada Komisije koja je vršila predlaganje, dakle liste kandidata za imenovanje ombudsmena vršen veoma transparentno, da je uključivao veći broj nevladinih organizacija i međunarodnih organizacija, tako da bih molila da sva tri kluba usaglase stavove, da se ne bi dogodilo da imamo izbor koji će morati da se proglasi nevažećim, jer ako ne izaberemo na isti način kao što je uradio Predstavnički dom, mi smo onda u poziciji da ... se konkurs mora ponovo raspisati. Dakle, moje je, kao člana Komisije, ja želim da to kažem, a kako ćemo mi glasati, to je stvar ovoga doma. Hvala.
Gospodin Rajić.
Gospodine predsjedavajući, ja imam jedno pitanje za predstavnike ovog povjerenstva koje je radilo ovaj posao i za Vas kao predsjedavajućeg ovog doma. Zašto ..., je li to tehnička pogreška ili namjera kod svih nas ovdje, vidimo nas četiri-pet ovdje zajedno, u Poslovniku o radu Ad hoc povjerenstva za izbor ombudsmana nema teksta od članka 17. do članka 19. tog poslovnika, koji, čini mi se, regulira pitanje bodovanja kandidata koji su se prijavili na natječaj? I prije nego što dobijemo taj tekst, ja mislim da nemamo realnih pretpostavki da možemo odlučivati.
Od 17. do 19.? Ja imam. U mom dokumentu ima. Ja imam. Ko nema molim vas te stranice?
Ima, ima, u mom materijalu ima.
Ja imam.
Tu su biografije Lagumdžije. 34
Ne, ne, ne, ovdje je rečeno, ako sam Vas ja dobro razumio, gospodine Rajiću, da Vi nemate stranice Poslovnika u kojima je određeno kako se vrši kriterij.
Sa 2. do stranice 6. nemamo ništa više.
Od?
Od stranice 2. do 6. je prazno.
Ali ja imam to, mislim od 2. do 6. tog dokumenta, kod mene je to 58., 59.
Poslovnika o radu Ad hoc povjerenstva?
Ja sve imam.
Mi nemamo, evo Rudo nema, ja nemam, Jović nema.
Ko nema? Da vidimo ko od delegata nema? Samo da vidimo ko od delegata nema? Vi nemate, Vi nemate, Vi nemate, gospodine Joviću? IVO
nije uključen mikrofon
/nije uključen mikrofon/
U mom, molim vas, u mom dokumentu to je ukupno 56. stranica, govorim za vas sad što je to ćirilicom rađeno, to je 56. stranica, to je Poslovnik. Ja imam cjelovit Poslovnik. Vi imate cjelovit, predsjedavajući ima cjelovit, vas dvoje cjelovit, cjelovit, cjelovit, cjelovit, osim ... iz reda hrvatskog naroda ima problem. Tri delegata nemaju cjelovit Poslovnik, jel' tako.
Mi ne odlučujemo ... Poslovniku nego ova komisija je radila po Poslovniku. 35
Gospođa Majkić.
Mi smo nepotrebno i postavili ovdje Poslovnik, jer ovo je Poslovnik o radu Ad hok komisije. Dakle, nije o radu Doma, nego Poslovnik o radu Ad hok komisije. I mislim da je nepotrebno, ne znam zašto je uopšte stavljeno kao ... ni prilog ovoga. Dakle, ja zaista ne znam zašto bi, imate biografije ljudi o kojima smo, dakle zaista nemamo zašto, ne vidim razlog.
Replika, gospodin Rajić.
Mislim, nije korektno da Vi poučavate mene šta je važno, šta je nevažno u ovom predmetu. Povjerenstvo, Ad hoc povjerenstvo za izbor ombudsmana je dostavilo cjelokupan materijal, uključujući i svoj Poslovnik o radu da bi nam u interesu te javnosti, kojom se toliko hvalite i transparentnosti, pokazao na koji način je došao do bodovanja. Ja imam dojam da su od nas nekoliko zastupnika sakriveni elementi na temelju kojega je vršeno bodovanje i nema to nikakve veze sa Poslovnikom Doma naroda. Ja imam Poslovnik Doma naroda, ali želim imati pred sobom, prije izjašnjavanja, i sadržaj ovoga poslovnika koji je odredio način bodovanja kandidata prijavljenih na ovaj natječaj.
Uvaženi, Kolegij je donio odluku 15 minuta pauze da se delegatima koji to nemaju dostave nedostajuće stranice. 15 minuta pauze. [[PAUZA]] Malo smo duže ostali zato što je gospodin Tihić imao ... jednu delegaciju, međunarodnu posjetu, pa je to bio razlog što smo umjesto u tri počeli u pola četiri. Nadam se da su u međuvremenu došli ovi ... elementi koji su nedostajali, pa ja sad otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Počinjemo na tački 15. Izvolite. Ko je zainteresovan za raspravu? Gospodin Rajić.
Evo, gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja sam tražio da nam se dostave ove nedostajuće stranice Poslovnika o radu privremenog povjerenstva, koje je odlukom Parlamentarne skupštine bilo zaduženo da izvrši, da provede natječaj i predloži listu kandidata koji su se javili za ovu uvaženu funkciju. 36 Budući da znam da će se sada o ombudsmanima nastaviti na današnjoj sjednici ovoga doma, onda sam dužan reći svoj stav unaprijed, da se zna. Dakle, ja smatram da je cijela priča izrežirana i da je poništenje izbora jednog ombudsmana ranije izvršenog od Parlamentarne skupštine jedna igra, jedno stranačko nadmudrivanje, koje bi trebalo danas biti finalizirano. Dakle, protivim se takvom načinu rada, protivim se poništavanju izbora, legalnog izbora jednog kandidata i protivim se pokušajima koje danas osjećamo, i danas i jučer, ovdje da se cjelokupna procedura koja je prošla Predstavnički dom ovog parlamenta poništi danas i da se ide na izbor nekih novih kandidata. Govorim to iz principijelnih razloga. Prvo, što mislim da nema velike potrebe niti ima istinskog razloga da mi ulazimo u nepotrebne sukobe usuglašavanja sa Zastupničkim domom, jer bismo trebali sa malo više povjerenja, barem o ovim pitanjima, gledati na njihove odluke. Drugi razlog je, ja sam tražio, ne bez razloga, da dobijemo ovaj poslovnik, da bih mogao iskarikirati neke njegove odredbe, doslovce iskarikirati. U Izvješću Povjerenstva kojeg smo dobili na 1. stranici i 2. ... prema 2. se kaže: 'poučeni iskustvom iz predhodne komisije i danim prigovorima na rad', da rad nije bio transparentan, 'Komisija je na početku rada zaključila kako njen rad treba biti transparentan, otvoren i javan, kako se ne bi dalo povoda bilo kome da daje pogrešne ocjene rada bez osnova.' Na početku ovoga teksta mi imamo pismo jednog od kandidata, profesora doktora Enesa Hašića koji otkazuje svoje sudjelovanje, povlači svoju kandidaturu iz razloga manipulacije koje je ovdje jasno naveo, ja vam je neću interpretirati dalje. Dakle, ova formulacija izrečena u Izvješću na stranici 2., zatim u sljedećem stavku, kaže: 'da će Komisija u svom Poslovniku o radu utvrditi, između ostalog, intervju – javno saslušanje kandidata, kriterije za bodovanje, postupak bodovanja, te utvrđivanje liste kandidata i druga pitanja.' Lijepo zvuči, krasna fraza, ko je željan fraza može ih se načitati ovdje, a onda kad uzmete Poslovnik i pogledate, onda ćete vidjeti što je to, što ta komisija proglašava objektivnim. Dakle, u ovom poslovniku o bodovanju, utvrđivanju rang-liste, nema ni jednog objektivnog kriterija. Svi su subjektivni i sve ja nazivam umjetnički dojam. Nigdje nije rečeno, u posebnim uvjetima koji su propisani i uneseni u natječaj za ombudsmane za ljudska prava BiH može biti imenovan državljanin BiH, pored opštih uvjeta, diplomirani pravnik s položenim pravosudnim ispitom i najmanje deset godina radnog iskustva u pravnoj struci u kojoj se istakao, zapamtite ovu riječ istakao, s dokazanim iskustvom u području zaštite ljudskih prava i sloboda, građanskih sloboda, te visokog moralnog ugleda. Ni jednog kriterija kako se to dokazuje i kako se to pokazuje. Da bi onda ova fraza, ova floskula bila pretočena u odredbu članka 18. koji kaže: '(Kriteriji za bodovanje) Komisija će bodovati kandidata na temelju sljedećih kriterija: obavljenog intervjua od nula ... Povjerenstva', znači šest kandidata. 'Raspon se kreće od nula do 180 bodova po jednoj kategoriji', znači umjetnički dojam po razgovoru sa kandidatom. Ako ovdje nije bilo moguće objektivizirati kriterij, onda ga je na sljedećoj procjeni 'Dosadašnje radno iskustvo', moralo se objektivizirati. I ovdje se kaže: 'dosadašnje radno iskustvo od 0 do 30 bodova. Kako i koliko, nigdje ne piše to! Zar nije bilo moguće ovdje kazati, ako je minimum u natječaju 10 godina radnog staža, iskustva u pravnoj struci, da je to, recimo, 20 bodova svaka naredna godina, da je to bod ili dva. Ne, i to je izmijenjeno, to ostaje na umjetničkom dojmu. 37 Treći element, 'Kandidatov javni ugled i visokomoralni ugled'. Zamislite, molim vas, ove formulacije, čime se to dokazuje. Opet umjetnički dojam, odnosno stranački dojam, kako ću ja procijeniti nečiji moralni ugled! I četvrta točka, 'Stečeno iskustvo u području zaštite ljudskih prava i građanskih sloboda'. I čini se da su najviše bodova dobili oni koji su bili predstavnici represivnog sustava u staroj državi, a najmanje oni koji su bili u funkciji zaštite ljudskih prava i sloboda. Ali zato, u članku 20. i dalje se kaže: 'da su podaci o bodovanju tajni.' Nedostupni su čak i kandidatima. Dakle, ovo govorim zbog toga da nam ne bi neko danas pokušavao metodom manipulacije, prodavanjem magle, govoriti o transparentnosti, o pravednim kriterijima, o bodovanju i o interesu za opće dobro. Danas ovdje pokušat će se raditi da se proture stranački kandidati bez obzira imaju li i jednu jedinu od ovih pet referenci koji su tobože bodovani kod prispjelih zahtjeva. I da završim sa tim, vjerojatno će se i ovdje pokazati kao i u svim drugim parlamentarnim procedurama da će broj ruku odlučiti o svemu. Ali ja ću parafrazirati jednu narodnu koja kaže da je stotinu sudaca sudilo jednog nesretnika. Jedan od tih koji su vijećali, sudu je stalno govorio: Ja sam protiv, ja sam protiv! Pitaju ga: Pa dobro što se dereš, zašto si protiv? Kaže: Ja znam da ćete vi njega objesiti, ali ja hoću da se zna da sam ja protiv. Dakle, ja hoću da se zna da sam protiv ove manipulacije koje je radila Komisija, da sam protiv manipulacije koje dvije stranke danas igraju ovdje u ovome domu, oko izbora ombudsmana i da ostajem vjeran onome što je izglasao Zastupnički dom ovog parlamenta. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Gospodin Vidović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Pa evo, ja bih želio iznijeti svoj jasan stav po pitanju izbora ombudsmana BiH. Naročito iz razloga što sam bio član ovog Ad hoc povjerenstva u prvom sazivu, to kolege znaju i jedini sam onaj koji nije ponovno, evo, po prijedlogu Kolegija, što sam naravno uvažio i to uopće nije problem, ponovno predložen čak i u drugi saziv Ad hoc komisije. Iz tih razloga osjećam potrebu da i ja iskažem, rekao bih, svoju dilemu ili rezerviranost na način na koji se Ad hoc povjerenstvo odredilo kako završiti ovaj važan posao. Kolege će se prisjetiti i evo većina kolega koji su u Ad hoc komisiji ovdje su svjedoci da smo mi u prošlom sazivu se zalagali da to povjerenstvo obavi svoj posao na način da uradi formalno-pravnu provjeru prijave kandidata, pripremi liste i uputi ih na izjašnjavanje prema domovima koji su zapravo sukladno Zakonu o izboru ombudsmana i zadužena. A osim toga u Zakonu u članku 3. stavak (2) jasno stoji šta je zadaća i uloga Ad hoc povjerenstva, dakle da objavi javni poziv, nakon toga provede proceduru, utvrđuje listu kandidata onih koji ispunjavaju uvjete. Nigdje ne stoji da je bilo nužno i potrebno obaviti intervju i napraviti rang-listu i na neki način preferirati kandidate. Međutim, ja uvažavam i cijenim i te napore, valjalo je razgovarati sa većim brojem ljudi koji su se kandidirali, koji imaju svoja iskustva itd., na koncu, uzeti sebi za pravo i odrediti 38 bodovanje onako kako smo dobili, je li, u Izvješću Povjerenstva. Međutim, ono što je za mene važnije i najvažnije da ... evo nakon dvije godine, od skoro dvije godine, od otvorene procedure od izbora ombudsmana smo došli u situaciju da danas na ovoj sjednici okončamo ili produžimo agoniju, dakle o izboru ombudsmana. I u tom smislu, ono što je zapelo prošli put u Zastupničkom domu je sad otkočeno i Zastupnički dom je uradio svoj dio posla i izabrao kandidate od većeg broja onih koji su se prijavili, je li, naravno. Danas ja želim ovdje jasno kazati ono kako ću se ja postaviti naspram ove situacije. Dakle, jasno ću podržati, bez obzira kako se odlučilo, glasovanje javno ili tajno, kako god to bude, podržati prijedloge Zastupničkog doma iz dva razloga. Dakle, prvi razlog je što želim da se ova agonija okonča i, evo, nakon dvije godine procedure, ja iskreno ne želim sudjelovati u produženju neizvjesnosti i određenog politikantstva koje se zaista stvorilo od ove Ad hoc komisije i ove procedure. Dakle, osobno sam se uvjerio da je to vrlo složen posao i odgovoran i na koncu na meti ste nema više koga, od medija do, ne znam, kojih institucija. I naravno da okončamo proceduru ... u prijedlozima koje je podržao Zastupnički dom Parlamenta BiH. I drugo, što se tiče kvalitete kandidata, i iz životopisa je vidljivo, ko je čitao, naravno, vjerujem da ste svi čitali: da mnogi kandidati ispunjavaju svoje i stručne i moralne sposobnosti, ali evo ono što se i zbog čega se Zastupnički dom odredio za imena ova tri kandidata. Ne manjka, dakle ni jednom od njih niti stručnosti, niti iskustva, a evo niti moralnih sposobnosti. Naročito ovo govorim za kandidate iz reda bošnjačkog, dakle osobno gospođu znam, iz reda hrvatskog naroda, ne osporavajući da takve kvalitete ima i predloženi kandidat u Zastupničkom domu iz reda srpskog naroda. I evo, ja dakle, na tragu ovog što je kolega Božo Rajić govorio, ću podržati, dakle da se ova čitava priča danas okonča, prijedloge Zastupničkog doma i da danas imamo ombudsmane BiH u imenima koji su predloženi u Zastupničkom domu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ima li dalje? Gospodin Ibrahimpašić.
Ja bih samo nešto eto radi, radi budućnosti. Slična je situacija bila, ako se sjećate, i kod izbora revizora. Ili se boduje i da imaju objektivni kriteriji za to bodovanje pa i taj umjetnički dojam, nek se i on boduje 10, 15, 20% ne znam ni ja. A mi smo sad bili prinuđeni da faktički to bude jedini kriterij, pa da se onda samo imenuju ljudi u Parlamentu ili da se samo kaže - ovi odgovaraju. Znači, treba uticati, pa nek Parlament bira koga hoće. Ja ne sporim pravo stranaka koje imaju većinu da, na kraju krajeva će uvijek tako biti, to izaberu. Ali da sad ne mutimo sami sebi situaciju tim rang-listama, koje nikad ne prođu onako kako su ih neki napravili, pa zašto da ih onda prave ako one neće biti nešto što će određivati, određivati prvog, drugog, trećeg itd. Samo sami sebi zagorčavamo život. Pa evo Kolegiju, ne znam ni ja, ideja da pokuša za perspektivu ubuduće da gdje utiče na ove poslovnike da oni budu 39 drukčiji, da taj izbor bude ili ovakav ili onakav. Ili da oni kažu ko je najbolji pa da mi samo imenujemo ili da poredaju, kažu - ovi odgovaraju konkursu, pa da onda Parlament to izabere. Ovako, mi uvijek sebe dovodimo u situaciju da sami sebe, ne znam ni ja, evo.
Ima li još? Gospodin Rančić, pa ću i ja nekoliko rečenica.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, ja sam bio član Ad hoc komisije za provođenje procedure za izbor ombudsmena i prvi i drugi put. I navodi poštovanog kolege Rajića o radu ove komisije apsolutno nisu tačni. O tome također mogu da govore i kolega Branko Zrno i kolegica Dušanka Majkić koji su u drugoj komisiji učestvovali, a evo kolega Vidović se izjasnio vezano za rad prvobitne komisije, Ad hoc komisije za izbor ombudsmena. Naime, i rad prve Ad hoc komisije i rad druge Ad hoc komisije je, odgovorno tvrdim, bio profesionalan i stručan i transparentan i izbor ili neizbor ombudsmena ne može ići na rad pojedinaca ili cijele ad hoc komisije. Ad hoc komisija nije ni imala mandat da vrši izbor ombudsmena ni prvi ni drugi put nego samo da provede proceduru, je li, i predloži jednom i drugom domu izbor ombudsmena. Ocjene o radu drugog saziva Ad hoc komisije također nisu tačne. Naime, Komisija je radila u punom sazivu uz prisustvo cijelo vrijeme i predstavnika međunarodne zajednice kao i nevladinog sektora. O našem radu ocjenu su dali određeni zvaničnici i to su svi poslanici i delegati dobili i mogli ste ... da to pročitate, da ja to ne bih sad ovdje ponavljao. Naime, ponašanje u stilu da ako ne bude izabran onaj koga ja hoću ... sa ove ukupne liste, onda ne valja rad ove komisije, ne valja rad jednog doma, ne valja rad drugog doma. Ako bi slučajno bili, je li, izabrani kandidati koji se meni ... sviđaju ili dopadaju ili su moji kakvi srodnici ili stranački ... pripadnici, e onda je uredu i rad ad hoc komisije i rad Predstavničkog doma i rad Doma naroda. Takvi argumenti nisu valjani argumenti i ne mogu se, ne mogu se, unaprijed a priori prihvatiti, treba ih, treba ih, dakle, odbaciti. Moje poštovane kolege, jedan kritikuje rad Komisije, a drugi kaže podržat ću izbor kandidata koje je potvrdio Predstavnički dom. Pa i to troje šta je Predstavnički dom izabrao su izabrani iz procedure koje je provela ova komisija. Ne mogu valjati, znači ne može valjati rad Komisije ako budu izabrani oni koji se meni sviđaju ili apsolutno da ne valja rad Komisije ako slučajno, je li, ne daj Bože, prođe neko, prođe neko drugi. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin Rajić. 40
Pa, uvaženi kolega Rančić vrlo vješto manipulira, izvrće teze. Ja nisam nigdje rekao da je rad ovog povjerenstva i u prvom sazivu i u drugome loš ili zlonamjeran. Rekao sam da je ta cjelokupna procedura i izmišljanje nepostojećih kriterija, posve subjektivnih, nepotrebna bila. Ovo o čemu je govorio gospodin Ibrahimpašić, čemu pravite rang-liste, čemu se trudite toliko kad te rang-liste ne obvezuju nikoga živo, bilo je pametnije, kako je gospodin Ibrahimpašić kazao, ili recite - ovo je najbolji kandidat iz reda ovoga naroda, ovaj iz drugog, onaj iz trećega. Preporučeno Parlamentu da izabere toga ili ovih sedam kandidata u ovoj grupaciji, ovdje pet, ondje četiri, ispunjavaju uvjete, izvolite vi odaberite, to je vaše pravo. Dakle, u tom smislu je moj prigovor bio da je ovo besmisleno bilo trošenje vremena i unošenje subjektivnog elementa. A što se tiče ove druge primjedbe, gospodine Rančiću, da je pitanje mog zadovoljstva ili Vašeg zadovoljstva hoće li biti izabran kandidat po mojoj mjeri ili ne po mojoj mjeri, ja sam samo reagirao zbog toga što znam da se danas priprema rušenje odluke Zastupničkog doma i biraju neki novi kandidati. Ja samo pitam - zašto? Koji su argumenti da se to radi? Ništa više, meni niko ovdje nije ni rod ni pomozi Bog, niti sam ostrašćen što se tiče stranke; ja bih prihvatio volje kolega zastupnika iz Zastupničkog doma i prihvatio sam dosad bezbroj puta. Nemojte mi imputirati ... neku pristrasnost jer je ja nisam iskazao ni u jednom momentu pa nisam ni danas. Govorim da Komisija ima smisla ako njen posao ... obvezuje nekoga. Ako ne obvezuje, onda je to zaista prodavanje magle.
Replika, Rančić.
Dakle, prva Ad hoc komisija je upravo tako uradila, bez bodovanja predložila Parlamentu liste i opet ombudsmeni nisu izabrani. Druga Ad hoc komisija uđe još detaljnije u posao, napravi kriterije koji su opći i važili su za sve kandidate, je li, nije to bilo od jednog kandidata jedni kriteriji, za drugog drugi itd. Evo sad opet ... ne valja Komisija. A drugi dio mog govora je bio: nije se odnosio na Vas, kolega Rajiću, nego na Vašeg kolegu do Vas. Vi ste imali generalno, a onda je kolega rekao – da, mi ćemo podržati ako budu izabrani kandidati koje je, jel', već izabrao Predstavnički dom. Pa dakle! Je li valja rad Komisije ili ne valja rad Komisije? Ili rad Komisije valja o tome koji će biti izabrani? Hvala.
Ivanić. Pa evo nekoliko samo rečenica. Nisam dugo u ovom domu i inače nisam dugo u Parlamentu, ali mislim da je jedna od najtežih stvari s kojom se Parlament suočava: izbor, izbor ljudi tipa ombudsmen, nezavisni revizor i da se tu najviše vremena troši i najveći sukobi prave. Imamo, s jedne strane, formalno stvari gdje svi se zaklinjemo i za stručnost i odgovornost i kriterije, rang-liste i sve ostalo. A realni život kaže da se biraju kandidati između ostalog ili dominantno po stranačkoj liniji. 41 Imamo skupštinsku većinu koja se unutar sebe svađa i to je razlog, realno imamo, što nismo imali revizore iz reda bošnjačkog naroda i što, po onome što ja osjećam, ćemo imati problem kod različitih izbora ponovo i kod ombudsmena. I s druge strane, kad realno pogledate, izuzev političkog naduravanja i realnih posljedica, ne znam, realne koristi od svega toga ustvari nema, u pitanju su ljudi koji treba da rade svoj posao i Institucija već dvije godine ne funkcioniše na normalan način. Brojevi će odlučiti, tako je u parlamentarnoj demokratiji, ko uspije obezbijediti veći broj brojeva taj će i dobiti većinu. Ali evidentno da ako se stvari ne promijene da će jedna druga struktura opet u Predstavničkom domu imati drugačiju većinu nego što je to danas u Domu naroda i mi ćemo se vrtiti stalno ukrug. I niko neće pobijediti, a uvijek ćemo se tobože zaklinjati za principijelnosti. I u principu mislim da se mora biti manje licemjerno i otvorenije razgovarati. Ja, da budem iskren, mislim da je ovo bila obaveza ključnih lidera ... partija koje čine većinu da oko ovoga postignu dogovor, a ne da se mi sad ovdje, ajd' da kažem, prepiremo, svađamo, ubjeđujemo, tražimo argumente za koje svi skupa znamo da nam u osnovi i nisu pravi. Tako da ja mislim da ova cijela procedura, ustvari, pitanje funkcionisanja skupštinske većine mnogo više nego samih kriterija i procedura, svi se mi u ovim razgovorima zaklanjamo iza procedure. I zato mislim da bi bilo dobro da skupštinska većina sjedne i uz ili Savjet ministara koji je pravo tijelo i da jednom napravi neke vrste dogovora. Sticajem okolnosti u RS-u zna se ko je skupštinska većina i tu nema unutrašnjih problema, za razliku od ... malo tenzija, evo da kažem, unutar partija ... iz kojih dolaze predstavnici posebno bošnjačkog i hrvatskog naroda u ovom Domu naroda, tako da, vjerovatno, kao da se ubjeđujemo i puno trošimo, teško da ćemo imati neke velike koristi. Vjerovatno će glasanje odlučiti i moje je isto mišljenje da ćemo mi ponovo najvjerovatnije ući ... u proceduru izbora iz ovoga što ja čujem i da će se opet proces izbora ombudsmena ponavljati. Nije dobro, stvarno nije dobro ali izgleda da na ovakvim stvarima, koje u odnosu na zakone, na suštinske političke odluke, nisu toliko bitne izuzev pomalo sujeta političkih partija. Mislim da tu ćemo dobiti veliku kritiku u javnosti, ali je to realni politički život. Zato mislim, kažem, teško da ćemo uspjeti nešto na razgovorima i argumentima, nego pretpostavljam da će to biti glasanje. Gospodin Tihić.
Slažem se sa onim govornicima koji kažu da pitanje izbora nije nimalo lagan posao, pogotovo tamo gdje nisu na najbolji način riješene sve ove procedure koje treba ... da pomognu da se izabere najbolji kandidat. Mislim da i u nas u Parlamentu BiH nisu do kraja razrađene procedure, evo ovde je bilo i određenih primjedbi da su maltene kriteriji uglavnom subjektivni, a manje objektivni. I zato imamo ove probleme koji se javljaju kod samih izbora. Imamo različita tumačenja toga da li Parlament treba da bira samo po listi kako je bodovano, odnosno prvog sa liste, ako ne prođe prvi, drugi itd. ili može da izabere bilo koga koji je izabran. Većina nas veoma malo poznaje kandidate. Ja ne znam možda dvojicu-trojicu od ovih kandidata iz reda sva tri naroda. Mi u SDA nismo ... ni odlučivali ko će biti naš kandidat. Ja sam smatrao da je sasvim normalno, logično da bude onaj kandidat koji je osvojio najviše bodova, koji je dobio najviše bodova jer mi ne biramo stranačku ličnost ovde, biramo jednu ličnost koja treba da štiti ljudska prava, bez obzira kojoj stranci pripadao ili ne pripadao. I mi smo, ako se sjećate, kada je bio izbor revizora, glasali i za Hrvata i za Srbina i za Bošnjaka, koji je bio na prvom mjestu. Je li to ispravno bodovano – nije, ja ne znam, ali to je jedino što mi sad imamo kao nekakav, eto 42 uzmimo, objektivni kriterij. Ostalo sve se može tumačiti na drugi način, znate. Tako da ćemo mi i ovaj put, barem, poslanici, odnosno delegati SDA glasati za kandidate iz jednog, iz drugog, iz trećeg naroda koji su prvi na listi. Ukoliko ne prođe taj prvi, glasat ćemo za onoga ko je drugi na listi. Slažem se i sa onima koji kažu da će to stvoriti probleme, da će to značiti novi konkurs, gubitak vremena itd. Međutim, izgleda, dok se ovakve stvari ne dese, mi nećemo i ne znamo urediti to pitanje, tu oblast, ne samo kada su u pitanju ombudsmeni, sutra će nam biti i neki drugi izbori, znate. Moramo imati jasan stav. Ili će ova komisija provjeriti sve kandidate i kazati da ti i ti kandidati ispunjavaju uvjete bez rangiranja i onda imamo slobodu da biramo koga hoćemo ili će pak, kao što sad radi, bodovati, ne znam, tih 600 bodova do negdje tamo 300-400 bodova, kako koji kandidat na ovoj listi se pojavljuje. Je li to dobro bodovano ili nije, vidim evo i želim da vjerujem da ova naša komisija koja je to radila da je ipak taj posao obavila savjesno. I mi ćemo kao evo delegati SDA ipak poštovati ono kako je predložila Komisija i glasat ćemo za prve; ukoliko prvi ne prođu, glasat ćemo za druge; ako ne prođe taj drugi, onda ćemo glasati za trećeg itd. Hoće li se to složiti sa onim kako je u Zastupničkom domu? Vjerovatno neće, znate. Ali poslije ovoga mi trebamo sjesti i ozbiljno razgovarati i dogovarati se, znate, kako da se ovi izbori rade. Ne možemo, Dom naroda ne može prihvatiti ulogu da samo bude onaj dom koji aminuje, onako kako je to uradio Zastupnički dom. Moraju biti argumenti i kod izbora i kao i kod svih odluka koje mi donosimo. Hvala.
Hvala. Ima li još interes? Nema. Zaključujem raspravu i pristupamo glasanju. Sekretaru, glasa se na način da se prvo bira kandidat iz reda srpskog naroda i ide se, stavlja na glasanje. Da li stavljam prve ili stavljam prijedlog Predstavničkog doma?
... [[nije uključen mikrofon]] izbor koji je izvršio Zastupnički dom. Da poslovnički budemo načisto s tim.
Ovo su pitanja za sekretara, a ne za mene. Prošli put sam ja, ... da li je 3. ili je 4., uletio u nešto što... Gospođa Čolo.
Molim vas, predsjedavajući, ... [[ne razumije se]] Izvještaj Ad hoc komisije. U tom izvještaju nema koji su kandidati prošli na Predstavničkom domu. Mi znači imamo isto pravo kao i Predstavnički dom da se izjasnimo po Izvještaju koji je dostavila Komisija. I ne možete 43 nam uskraćivati naše pravo da o ovom izvještaju odlučimo. Da ja sad prihvatam nešto što je Predstavnički dom izglasao i utvrdio jer to ni nemamo ovdje!
Nemam namjeru da uskraćujem ničije pravo, ja samo procedrualno, a ja nisam pravi tumač ovoga poslovnika i procedura. Pitam, pošto znam da ima prijedloga da se stavi i jedno i drugo i, ako tumači Kolegij, onda će se Kolegij morati sastati, je li, i odgovoriti na ovo pitanje gospodina Rajića. Izvolite, gospodine Ibrahimpašiću.
.... smo imali istu situaciju i prilikom izbora revizora i da nismo potezali glasanje o onom šta je Predstavnički dom uradio, nego imali Komisiju i ta praksa je uvedena. Tad nismo postavljali nikakva ovakva pitanja. Dakle, moramo se vratiti ovom što imamo ovde i glasati po redoslijedu.
Izvolite.
Još samo jedna napomena ... [[isključen mikrofon]] imamo prijedlog liste Ad hoc komisije, nemamo prijedlog liste ili kandidata koje je utvrdio Predstavnički dom.
Samo minut. Molim vas, ma ja znam, znam ja kako ali ne želim da sakrijem odgovore ili nešto na pitanja. Znao sam da će biti pitanja da se prvo izjašnjava o prijedlogu Predstavničkog doma. Tražio sam mišljenje, rečeno je: Kolegij će istumačiti kako to treba jer nije predviđeno Poslovnikom precizno. Pošto je u pitanju Izvještaj Komisije, Kolegij smatra da se treba glasati po Izvještaju Komisije, dakle kandidati redoslijedom kojim su stavljeni ovde na listi. Izvolite, slobodno.
Gdje u Izvješću Ad hoc komisije piše da se poštuje redoslijed? Oni dostavljaju Izvješće i u završnom dijelu kažu i upućuju ga u parlamentarnu proceduru da Parlament odluči koga će izabrati. Nigdje ne piše da se treba poštovati njihov redoslijed. Nađite mi gdje to piše. Ako je tako da polazimo da nam je polazište Izvješće Ad hoc povjerenstva, onda mi možemo predlagati sa te liste, pa da kažemo, evo kandidat je taj i taj pa ćemo glasovati o tome. Nigdje, dajte mi recite gdje u Izvješću Povjerenstva nas obvezuje da poštujemo poredak? Jer ga nije poštovao ni Zastupnički dom, isto tako. Ne, gdje piše da moramo poštovati? 44
Gospođa Majkić.
Samo informaciju, niko ne kaže da moramo poštovati redoslijed.
Pa evo glasajte ako ...
Molim, mi ćemo po nekakvoj, možemo ili otpozadi ili od početka, po nečemu moramo glasati. Dakle, nigdje ne kaže da moramo izabrati prve. Dakle, umjetnički dojam, kako neko nazva, jeste umjetnički dojam, jer ne postoje precizni načini na koje možete izmjeriti dosadašnje radno iskustvo u pravnoj struci. Kakvo je to, kojom se to mjerom može izraziti, to jeste umjetnički dojam. Intervju? Za mene je jedan kandidat ostavio bolji utisak, za kolegu je ostavio lošiji. Dakle, to jeste sve umjetnički dojam, može se podvesti pod to. Nema drugog načina. Evo taj umjetnički, koga ćemo izabrati? Komisija je uradila svoj posao. A mi možemo reći, evo, zadnjeg, devet ovdje, šestog ovdje, osmog ovdje. Niko to nama ne brani. Dakle, bilo koga od ovih ljudi, svi su ispunili uslove, svi zadovoljavaju, izaberimo bilo koga sa te liste. Nema, ne sporimo uopšte ništa o tome. Hajmo glasati pa onda idemo redom pa gdje dođemo.
Neki redoslijed odlučivanja.
/nije uključen mikrofon/
Gospodin Rajić
Mi pokušavamo ... isključiti pamet iz ove rasprave. Nigdje, ni u ovlaštenju u imenovanju ovog povjerenstva, ni u njegovom izvješću, ne stoji da mi trebamo glasovati po njihovom redoslijedu. Oni su nama dostavili listu kandidata iz svakog konstitutivnog naroda koji ispunjavaju uvjete. Prema tome, predsjedniče, pogrešan je pristup da date glasovati po rednim brojevima, po redoslijedu, nego nam trebate dati mogućnost da u okviru konstitutivnog naroda da se prijedlog, pa da se onda glasuje o prijedlozima ..., jedan ili dva. A nikako drugačije ne može ići.
Gospodin Filipović. Samo, molim vas, molim vas! Gospodin Filipović je dobio riječ.
Predsjedavajući, hvala lijepa za riječ. 45 Dakle, mi moramo iz ovoga izaći. Dakle, ovdje se stvara jedno stanje u kojem se Kolegiju oduzima pravo da moderira, predsjedavajući, ovu sjednicu u skladu sa dogovorom u Kolegiju. Podsjetnik za vođenje ove sjednice je napravljen na uobičajen način kako se inače podsjetnici prave svakom predsjedavajućem u oba doma. Mi smo dobili službeni akt Ad hoc povjerenstva i dobili smo za svaki od konstitutivnih naroda redoslijed koji je utvrdilo to Ad hoc povjerenstvo. Logika je u našem Kolegiju takva da se ide po konstitutivnim narodima. Kako se bira samo po jedan iz reda konstitutivnih naroda, da onog trenutka kad bude izabrana osoba iz jednog konstitutivnog naroda konstatiramo da je ta osoba izabrana i prelazi se na dostavljeni redoslijed Ad hoc povjerenstva drugog konstitutivnog naroda, od 1. dok se ne izabere ta osoba iz tog naroda. Ako se ne izabere osoba iz sva tri, nego samo iz dva konstitutivna naroda, imamo prijedlog Ad hoc povjerenstva; i iz reda ostalih, pristupit će se izboru kandidata iz reda ostalih. Dakle, kako je to predviđeno, kako smo se dogovorili u Kolegiju i kakav je podsjetnik pred predsjedavajućim, išao bi prvo izbor iz reda srpskog naroda, to je redoslijed koji nismo mi utvrdili, nego koje je utvrdilo Ad hoc povjerenstvo koje je dostavilo taj popis. Na popisu je osam kandidata koji su prošli provjere i utvrđeni kao takvi od 1. do 8. mjesta i izbodovani iz reda srpskog naroda. Potom bi pristupili izboru kandidata iz reda hrvatskog naroda gdje je šest mogućih kandidata. Potom kandidata iz reda bošnjačkog naroda gdje je utvrđeno devet kandidata i imamo jednog kandidata koji se kvalificirao iz reda ostalih. Dakle, molim da to prihvatimo kao metod i rada u izboru, i u izboru ombudsmana u Domu naroda. To je naše pravo. Hvala lijepo.
Ima li još zainteresovanih za raspravu? Dakle, Kolegij je mišljenja da treba da ide po narodima i po kandidatima kako je Komisija dala, jer mi imamo Izvještaj, tj. Prijedlog liste Ad hoc komisije za imenovanje tri ombudsmena. To je naše tumačenje. Naravno, ako ima drugačije, ja mogu da stavim i da onda čak i stavim na glasanje, da se opredijeli, ali sugerišem da se to u principu.
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Gospodine Neimarlija, izvolite.
Pa evo, mada kolega Rajić je faktički dao ... Kolegiju sad pravo da se pribjegne glasanju, ja sam, evo u trenutku, ipak, prije nego što je on to učinio prijavio se i krenuo da se prijavim, da bih malo ovo rasteretio koliko je moguće, ovu situaciju, na način da ovo nije prvi, prvo iskustvo 46 naše sa ovim načinom rada. Prošli put, doduše, kolega Rajić nije bio na sjednici na kojoj smo birali revizora i gdje smo se zapravo ponašali isto kao što je i danas, evo, bilo predviđeno da se ponašamo, da reagiramo na listi, na način kako je zapravo ova Ad hoc komisija predložila i ovo je vrlo logično. Komisija nije bila formirana da nam da spisak kandidata koji ispunjavaju uvjete, nego i da napravi rang-listu kandidata, tako da je ovo logičan slijed događaja da se mi dakle izjašnjavamo držeći se liste koju nam je Ad hoc komisija pripremila. Međutim, ja u potpunosti razumijem insistiranje kolege Rajića koji je na drugi način svojim riječima ponovio nešto od onoga što sam ja govorio prošli put, nastojeći afirmirati jednostavno istinu i ne neku našu džentlmensku, ja bih rekao, obavezu da uvažimo rezultate izjašnjavanja u Predstavničkom domu, koji su također glasali slijedeći ovu listu koju je predložila Komisija. U tom smislu, dakle, htio sam samo da relaksiram, ne znam, ovu situaciju, mada je evo došlo do rješenja i ja očekujem da će i kolega Rajić uvažiti da je ovo jedino logičan slijed ovakvom našem ponašanju, zapravo ovakvom našem postupanju, ali da je isto tako trebalo pokazati malo više razumijevanja, ja bih rekao, za rezultate glasanja u Predstavničkom domu i ne odnositi se prema tome, prošli puta sam to isto kazao, kao čisto formalnoj stvari. Ako u donošenju važnih odluka nas obavezuje stav Predstavničkog doma, trebalo bi i u ovoj očigledno delikatnoj situaciji, delikatnog biranja. Svi smo istakli da je ovo poprilično delikatan posao. Da nas obaveže i s te strane, dakle ima razumijevanje za insistiranje kolege Rajića da se to uvaži, ali ono se očigledno formalno ne može uvažiti, nego svako ima pravo da se, jel', izjasni kako on smatra da treba da se izjasni. Hvala.
Hvala lijepo. Dobro, ako nema više, ja bih zaključio raspravu i pristupio glasanju. Ja ću još jednom podsjetiti, ono što sam rekao, da je Predstavnički dom izabrao za ombudsmene Ljubomira Sandića, Mariofila Ljubića i Eminu Halilović, da jednostavno znate da je to to, to sam i rekao. Prvo biramo kandidata iz reda srpskog naroda. Prva na listi je Rada Kafedžić. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati! Dok dobijem ovu entitetsku, valjda će biti, nadam se da će biti. Dakle, „za“ je glasalo pet, „protiv“ sedam. Nema većine, ovaj kandidat nije izabran. Sljedeći na listi je Ljubomir Sandić. Pripremite se za glasanje. Možete glasati! Završeno glasanje. Kandidat je dobio 11 glasova „za“, jedan „protiv“, jedan „suzdržan“, potrebne entitetske većine, te je kandidat Ljubomir Sandić izabran. 47 Prelazimo na glasanje za kandidate iz reda hrvatskog naroda. Prva na listi je Branka Raguž. Pripremite se za glasanje. Možete glasati! Kandidat je dobio pet glasova „za“, osam glasova „protiv“, nije, nema potrebne većine. Prelazimo na sljedećeg. Sljedeći kandidat je Ivo Bradvica. Pripremite se za glasanje. Možete glasati! Kandidat je dobio devet glasova „za“, tri glasa „protiv“, jedan „suzdržan“. Iz Federacije šest, iz RS tri. Kandidat Ivo Bradvica izabran. Prelazimo na izbor kandidata iz reda bošnjačkog naroda. Prva na listi je bila Jasminka Džumhur. Pripremite se za glasanje. Možete glasati! 10 glasova „za“, dva glasa „protiv“, jedan „suzdržan“. Federacija većina, RS potreban broj. Dakle, kandidat Jasminka Džumhur je izabrana. Ako ja sad mogu iako ne znam imam li uopšte pravo da konstatujem, ali s obzirom da smo donijeli odluke suprotne ... Predstavnički dom i Dom naroda, ovo u suštini znači ... da će se konkurs za ombudsmene ponoviti, jer moguće je samo u paketu, iako je kandidat iz reda srpskog naroda jedan i u jednom i u drugom domu izabran, nije slučaj kao s revizorima, nego ide samo u paketu. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda. Pošto sad pred sobom imamo nekoliko ratifikacija sporazuma, pardon, pardon, samo malo, ja koliko znam, samo sekund, ne znam što me sekretar uvjerava, ali od 16. tačke pa nadalje sve je davanje saglasnosti. Ja mislim da otvorim raspravu o svim prijedlozima, da ne idemo tačku po tačku, pa ako ima neko primjedbu na neki od ovih da otvori, a da onda glasamo jednom za davanje saglasnosti za sve ove sporazume. Ima li, možete li prihvatiti ovaj prijedlog? Možemo. Otvaram onda raspravu o saglasnosti za ratifikacije svih sporazuma, od tačke 16. do tačke 26. Ima li zainteresovanih? Nema. Hvala. Ako nema, molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati! Konstatujem da smo jednoglasno dali saglasnosti na sve sporazume o ratifikaciji koji su bili na današnjem dnevnom redu. Podsjećam vas da je zajednička sjednica u srijedu 30. u 11,00 sati na temu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 48 Molim. U srijedu u 11,00 sati. Sjednica je završena u 16,20 sati.