[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,06 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, sve vaš najljepše pozdravljam. Pozdravljam i kolegu Habijana i želim mu naravno brzi oporavak. Prije nego što krenemo sa glasovanjem samo nekoliko informacija kako biste si mogli planirati vrijeme za iduća dva tjedna. Dakle, radit ćemo u idućem tjednu od utorka do petka i glasovat ćemo u petak, a zadnji tjedan radit ćemo isto tako sigurno od utorka do petka, a možda i ponedjeljak ako bude potrebe. Dakle, evo imate plan, pa otprilike da možete druge obaveze. Da, ali je moguće još da i ponedjeljak bude u zadnjem tjednu, da, da. Oba petka glasujemo, tako je, da. Gospođe i gospodo zastupnici sada ću sukladno članku 226. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa 19 novih točaka. Prijedlog ste dobili elektroničkim putem. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Članak 206. određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je točka 1. predložene dopune. Sukladno članku 206. stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Tomislav Okroša, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Svijet kakav je danas pun je izazova od kojih je ključni izazov postao pitanje ne samo energetske suverenosti već i energetskog repozicioniranja. Danas se bez sumnje ponovno dijele karte svjetskog poretka. Rastuća Kina, ruska invazija Ukrajine koja je u stvari poništila za njih ogroman dio međunarodnih normi koje su omogućile slobodnu trgovinu, te tako smanjile cijene hrane i energenata. Taj period je barem na neko vrijeme iza nas. Upravo zato danas sa ove govornice želim naglasiti važnost aktivne uloge Hrvatske u stvaranju nove energetske karte Europe, Sredozemlja pa čak i dijelova Azije poput bliskog istoka. Poljska je prije nekoliko tjedana odlučila obustaviti uvoz ruskog plina. Time je postala prva članica EU koja je u cijelosti prekinula svoju ovisnost o ruskom plinu. To nije bilo moguće jer su samo tako odlučili preko noći, Poljaci su to odlučili puno prije početka ruske invazije na Ukrajinu. Današnja Hrvatska veliki dio svojih energenata, pa tako i plina uvozi iz Rusije, ali sve manje. Posebnu važnost za hrvatsku energetsku stabilnost i sigurnost ima LNG terminal u Omišlju na otoku Krku. Upravo danas većina najbolje uviđa ispravnost i mudrost te odluke iako se naša kolegica iz SDP-a Mirela Ahmetović čak htjela baciti pod bagere kako bi spriječila tu kapitalnu hrvatsku i europsku investiciju. Jača se domaća proizvodnja, povećavaju se kapaciteti proizvodnje i nalazišta prirodnog plina, a LNG terminal koji je trenutno na maksimalnim kapacitetima plinovoda kojega povezuju s ostatkom Europe dokaz da je i Hrvatska prije nekog vremena donijela stratešku odluku da neće više ovisiti o ruskom plinu. Trenutna geopolitička situacija uvjetuje nas da svoju odluku o diversifikaciji opskrbnih pravaca energentima postavimo na višu razinu. Svaki izazov je i prilika, izazov stvaranja novih energetskih pravaca koji će dugoročno zadovoljiti potrebe Europe otvara prostor da Hrvatska postane hab, čvorište ne samo pravaca opskrbe plinom nego da ojača svoju naftovodnu mrežu i pretovarne kapacitete, da u svojoj energetskoj strategiji definira uz jačanje obnovljivih izvora električne energije, da redefinira stvari poput prirodnog plina, te nuklearne energije, izgradnju mreže plinovoda i naftovoda povećanih kapaciteta. Novi opskrbni pravci moraju se tako koncipirati da zadovolje ne samo potrebe Hrvatske već i BiH, Slovenije i Mađarske. Glavnu ulogu ovdje mora odigrati Janaf kao središnja tvrtka kroz koju će se ostvarivati energetski i drugi državni interesi. Kada stvorimo jače ulazne skladišne i transportne kapacitete Hrvatska će imati izvanrednu priliku utjecati kroz akumulirane rezerve na udio ponude energenata na domaćem tržištu, te okolnim tržištima s naglaskom na tržišta srednje Europe. Pogledamo li samo naše najbliže susjede i povijesne partnere možemo uočiti kako će novi pojačani kapaciteti LNG terminala u Hrvatskoj omogućiti značajnu pokrivenost godišnjih potreba za prirodnim plinom u tim državama, pa tako Austrija godišnje troši oko 8,5 milijardi tona prirodnog plina, Mađarska 14,1, Slovenija 0,8 milijardi tona. S obzirom na to da će u dogledno vrijeme kapaciteti LNG terminala u Hrvatskoj biti pojačani do preko 6 milijardi tona što je i više nego dvostruko koliko je potrebno Hrvatskoj moći ćemo osigurati 40% mađarskih potreba, 70% austrijskih potreba ili dovoljno za napajati 7 potreba Republike Slovenije. Hrvatska će postati energetsko čvorište i istovremeno jamac energetske slobode o ruskom plinu, a vjerujem i budućnosti nafte. Ovaj plan je realan i ostvariv, te ostvariv u kratkom roku. Zbog iznimne želje i spremnosti drugih zemalja članica EU danas postoje politički i ekonomski uvjeti za jačanje položaja Hrvatske kao energetskog čvorišta srednje i istočne Europe. Uz takav pristup, ali uz za hrvatske zasebne i prihvatljive politike i mi možemo u srednjem roku dostići takvu razinu, ovdje poglavito mislim na obnovljive i prijelazne oblike energije kao što su prirodni plin i nuklearna energija koji zajedno s obnovljivim izvorima energije predstavljaju kamen temeljac hrvatske energetske neovisnosti. Ovo je cilj prema kojemu se Hrvatska u mandatu vlade Andreja Plenkovića jasno okrenula. Smjer kojim se Hrvatska kreće je ispravan, te pomaže ostvariti veću razinu suverenosti.
Hvala. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, predlažem da počnemo s obzirom da su svi prijavljeni tu, pa ovaj sa iznošenjem stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani naši građani koji nas pratite. Jako se zapravo malo vremena provodi u razgovoru o inflaciji, odnosno porastu cijena, odnosno smatramo u klubu MOST-a da nije dovoljno naznačeno koje zapravo posljedice, odnosno šta će nas sve dočekati na jesen i da dosta nespremno ćemo dočekati taj period s obzirom da se sad sve svelo na to da čekamo to ljeto koje gledamo kao jedan idol na neki način koji će nas spasiti od zapravo ekonomske teške situacije koja će doći. Naime, što se tiče same analize odnosno raščlambe same inflacije valja reći da je jedan od najvažnijih razloga zapravo konverzija u euro i da ono što se događa u malim dućanima, jer sam imao prilike razgovarati sa trgovcima da bez ikakvog razloga na jednom od artikala dođe prodavačica i umjesto 22 kune stavi 32 kune. Neću sad navoditi o kojem se artiklu radi i neću navodit o kojem se dućanu radi, ali tako nekontrolirano zapravo mijenjanje cijena da nitko da provodi nikakvu kontrolu, jedan od najvažnijih razloga da cijene rastu i da su nam sada već artikli porasli toliko da pitanje koliko će osobe koje su najsiromašnije u društvu, a to su prije svega naši umirovljenici i ljudi koji imaju najmanje dohotke kako će uspjeti preživjeti jesen, jer mislim da gledamo na tu situaciju sa ružičastim naočalama i da Vlada ne upozorava na ono što nas čeka i da nema adekvatan odgovor za period koji je ispred nas, a ljeto sigurno, sigurno nije odgovor. Nadalje, osim samog efekta konverzije u euro gdje će sada, dakle dobra i usluge koštati puno više s obzirom da umjesto kune će biti iskazano u eurima i to sad svi koriste kao priliku, odnosno velika većina poduzetnika, trgovaca i obrtnika pogotovo sad preko ljeta i to će se sve slijevati i slijeva se na budžete naših građana. Što se tiče same energetike ono što je problem jest cijena struje što je isto tako neobjašnjivo iz razloga što se nikad nije dogodilo u povijesti Hrvatske, odnosno mogu reći gotovo nikad da cijena struje preko ljeta da će biti skuplja nego što je cijena preko zime. Dakle, to su sve stvari a gdje će onda tek biti struja na jesen to će biti veliko pitanje. Vidimo sada već po određenim kafićima, da određeni vlasnici ni ne pale zapravo klima uređaje iz razloga što je cijena struje toliko porasla da jednostavno ne mogu ići više u koštac sa samim troškovima. Ono što se definitivno kao klub MOST-a zalažemo u tom smislu jest da se tarifa struje za prije svega mikro poduzetnike i male poduzetnike da se izjednači sa tarifom za građane iz razloga što mikro i mali poduzetnici koji zapošljavaju ljude koji se bore, koji plaćaju porez itd. bi trebali plaćati onda i jeftiniju struju. Ne vidimo zbog čega se radi jedna takva diskriminacija. Nadalje, ono što također ne vidimo jest jedna jasna smjernica, odnosno jasna strategija energetska koju Vlada nije jasna. Znači, Vlada kada provodi to su mjere koje idu iz dana u dan, međutim s obzirom da se očekuje da će cijene ovako rasti sigurno ovakvim tempom do negdje sljedeće godine negdje šesti, sedmi mjesec sljedeće godine. Dakle, ne vidimo dakle koja će biti strategija da se uđe u koštac sa cijenama gdje bi, ono što smo i ranije rekli litra ulja stvarno mogla koštati između 35 i 40 kuna, a ulje, mlijeko, brašno, kruh one su najviše narasle. U 7 mjesecu evo danas započinjemo sa srpnjom mjesecom 2022. godine sastat će se Europska centralna banka gdje će doći do prvog povećanja kamatnih stopa koje se očekuje i do kraja godine da će bit povećavano, a povećanje kamatnih stopa će definitivno dovest do cijene, odnosno porasta cijene kredita naših građana što ako cijena poraste za 1% mi možemo očekivati da će se na godišnjoj razini krediti ljudima povećati za nekih 1800, 900 kuna što je jako veliki udarac za naše građane. Ono što definitivno treba razmišljati jest o indeksaciji mirovina barem do razine onih namirnica koje su najviše skočile i smanjenje poreza na dohodak onih najmanjih dohodaka, a da se ne ugrozi proračun lokalne samouprave.
Poštovani zastupnik Matula govorit će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Vrijeme leti, a posebno u politici, kažu da je 7 dana u politici jako jako puno vremena, međutim prije 8 dana dok je sabor bio na svojoj stanci i na pauzi i nije radio ugledni novinar Domagoj Novokmet dobio je veliku zadovoljštinu na sudu i to po treći put, ovoga puta na vrhovnom sudu. Da podsjetimo, Domagoj Novokmet smijenjen je 2017.g. sa mjesta urednika emisije „Otvoreno“ na HRT-u jer u emisiju o suđenju Zdravku Mamiću nije pozvao predstavnike USKOK-a. Kako je od svojih kolega vidio da USKOK uopće nema namjeru u dosadašnjim, dotadašnjim prilozima odgovarati na pitanje novinara uvijek su se ograđivali da ne komentiraju slučaj koji je u toku, on nije pozvao predstavnike USKOK-a, međutim oni su kasnije se žalili i izvršili pritisak i tu je smijenjen političkom odlukom Domagoj Novokmet. Godinu dana kasnije kada je prelazio na privatnu televiziju u intervjuu „Nacionalu“ rekao je da je to bila politička smjena. HRT ga je tužio i tražio 30 tisuća kuna odštete za narušavanje ugleda. Prvo su izgubili postupak na Općinskom građanskom sudu u Zagrebu, zatim je pravomoćnu presudu donio Županijski sud u Slavonskom Brodu, međutim HRT se nakon toga nije zaustavio već je želio sve vratiti na početak i nastaviti proces protiv svog bivšeg urednika, to nije zaustavio niti novi glavni ravnatelj Šveb i prije 8 dana objavio je sam Domagoj Novokmet zahtjev za revizijom, vrhovni suci su odbili. Trajalo je 4.g. kako kaže Novokmet, ali sada je definitivno gotovo. Iako je HRT kažemo izgubio i u prvostupanjskom i u drugostupanjskom postupku nije odustajao, e sad pazite kako bi dokazao da je Novokmet izjavama u intervjuu u „Nacionalu“ povodom prelaska na privatnu televiziju destabilizirao radno okruženje na HRT-u i da je izazvao time apatiju zaposlenika na HRT-u. Pa svi su tamo apatični upravo zbog ovakvih postupaka HRT-a, a to da je to radno okruženje destabilizirano da, zato što je jedino tako u informativnom programu moguće stvarati Plenkovićevu političku stabilnost samo tako da se informativni program potpuno destabilizira. Iz dana u dan svjedoci smo razlozima zbog kojih se premijer Plenković u potpunosti oslanja na urednicu informativnog programa HRT-a Perišu Čakarun. U finalu kampanje u Splitu molim vas obratite pozornost koliki ogroman prostor Periša Čakarun daje isključivo HDZ-ovom kandidatu za gradonačelnika. Urednica koja je sudjelovala u političkoj smjeni Domagoja Novokmeta što je na tri sudske razine potvrđeno. Urednica koja je pravomoćno presuđena za cenzuru da ponovim za cenzuru na zadarskom sudu u procesu koji je izgubila od Hrvoja Zovka ali ona i dalje dobiva povjerenje od novog glavnog ravnatelja Šveba od iskusne ravnateljice programa Nemčić koja zna što je politika i prije svega dobiva potpuno povjerenje ministrice Obuljen Koržinek. I mislim da na kraju sve treba završiti onako kako je ovu obavijesti završio i ono što nam je poručio Novokmet sve su platili pretplatnici HRT-a.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, akademiče Reiner, poštovani g. tajniče, poštovani kolega Dretar, hrvatska javnosti. Evo, danas ćemo u ime Kluba Hrvatskih suverenista dati jedan kratak osvrt na kršenje Ustava, odredbi Ustava RH i to, vjerovali ili ne od strane upravo ovdje nenazočnih predstavnika vladajuće većine, prije svega kolegica i kolega iz HDZ-a jer imali smo priliku prije 2, 3 tjedna čuti istup uvaženog g. Bačića, predstavnika predsjednika Kluba HDZ-a da prelaze i ulaze u pripreme za izmjenu Ustava u pogledu rješavanja normiranja pravila o provođenju referenduma u RH. Da vas sve skupa podsjetim, Ustav RH jasno u čl. 1. definira u st. 2 da u Hrvatskoj sva vlast proizlazi iz naroda i da tu vlast hrvatski narod ostvaruje, znači kao zajednica slobodnih, ravnopravnih državljana izborom svojih predstavnika kroz provedbu demokratskih izbora, ali i neposrednim odlučivanjem, dakle podvlačim, hrvatski narod može ostvarivati i ostvaruje svoju vlast u RH i neposrednim odlučivanjem. To je zapravo jedan civilizacijski doseg, to je u skladu sa Poveljom UN-a, sa Europskom konvencijom o zaštiti ljudskih prava i sloboda, sa europskom pravnom stečevinom jer normalno je da hrvatski narod, kao i svaki drugi narod civiliziran u demokratskim režimima, odnosno u demokratskim sustavima koji ostvaruju svoja prava imaju zapravo tu neotuđivo pravo. Međutim, danas se osporava hrvatskom narodu ostvarenje tog prava na način da unatoč jasnim ograničenjima koja su vidljiva, trust mozgova Venecijanske komisije je jasno rekao da koja pitanja se ne mogu, kojim pitanjima se ne može većinski odlučivati u odnosu na pojedina zagarantirana ljudska prava i slobode u nizu međunarodnopravnih dokumenata. No, ovdje je vladajuća većina i g. Bačić zajedno nam je sad priopćio prije nekoliko dana i kroz Ustav g. Bauka i g. Grbina da će oni doći do te dvotrećinske većine i da će naći zajednički jezik da promijene odredbe o provođenju referenduma na način da apsolutno ograničavaju ustavno pravo hrvatskog naroda na neposredno odlučivanje jer će staviti ispred tog suverenog prava hrvatskog naroda, zamislite sad i počujte dobro, odluku Ustavnog suda RH koji će se na svaku referendumsku inicijativu o provođenju referenduma prethodno izjasniti i reći, ne hrvatski narode, vaša inicijativa nije dobrodošla jer ona nije u skladu sa temeljnim načelima ili ustavnim poretkom RH, to mi članovi Ustavnog suda smatramo tako, a članove Ustavnog suda bira, tko? Većina ovdje u Saboru, znamo kako, po kakvim kriterijima, ja ne osporavam njihovu slušnost i sve ono što pridonose zaštiti ljudskih prava i sloboda, međutim, u ovom slučaju ne mogu biti ti da uzimaju sebi prerogative koji im ne pripadaju, ne mogu biti ispred hrvatskog naroda i ta inicijativa koja nije dobrodošla, koja je nedemokratska, da se Ustavni sud prethodno očituje o provedbi referenduma je apsolutno necivilizirana, ona nije u skladu sa ustavnopravnim načelima naše domovine Hrvatske i SDP i HDZ žele na taj način zauzdati slobodu, pravdoljubivost i svaku inicijativu hrvatskog naroda koja je u prošlosti dokazala da zna razmišljati, da nismo imali referendum o samostalnosti i suverenosti RH, danas ne bi bili tu. Mnoge inicijative referendumske bile su toliko snažne da čak i referendum nije proveden, a sindikati su ostvarili svoja prava, [[Upadica: Hvala.]] autoceste su ... [[Govornik se ne čuje.]] [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala vama i oštro se protivimo ovim inicijativama!
Hvala lijepa. Evo, poštovani kolega Sačić, poštovani kolega Dretar koji ste jedini ostali, želim vam priopćiti da ćemo mi nastaviti sjednicu u utorak, 5. srpnja u 9 i 30 sati iznošenjem stajališta klubova zastupnika. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,30 SATI. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Točno godinu dana od danas 1. srpnja 2023. godine ističe moratorij na prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima. Što onda? U 10 godina koliko već taj moratorij postoji sve su Vlade učinile jedno veliko ništa. Poljoprivreda nam je i dalje na samome rubu propasti. Jučer smo čuli pravu bajku o zasijavanju Slavonije pšenicom kao da se to može učiniti preko noći i kao da je hrvatska pšenica nekakav čarobni grah koji će se preko noći vinuti u nebo i nahraniti gladna usta Europe i svijeta. Pogledajmo samo kako stoje stvari u našim trgovinama. Cijene brašna i pekarskih proizvoda rastu svaki dan a navodno smo samodostatni u proizvodnji pšenice, kukuruza i ječma, pa kako onda cijene rastu. Na žalost već je odavno dobro poznato da naši vladajući unište sve čega se dotaknu. Očigledno ćemo za godinu dana početi prodavati i posljednje hektare poljoprivrednog zemljišta strancima. Navući ćemo gumene čizme, popeti se na traktor i početi raditi na zemlji koja je nekoć bila naša hrvatska zemlja. Ljudi moji hoćemo li stvarno doživjeti tu sramotu? Javila mi se i gospođa Marija iz Dalmacije, pita nas poljoprivreda nije samo Slavonija i tisuće hektara žita. Zašto su propali i uništeni kaštelanski staklenici nekada najveći takav kompleks u Europi? Zašto imotsko, vrgoračko, sinjsko i ostala plodna polja Dalmacije zarastaju u korov, a naša djeca jedu upitnu kvalitetu hrane iz uvoza. To se upitajte vi koji ste svojim neradom do toga i doveli. Hoće li Sabor ostati raditi preko ljeta ili idemo na more 2 mjeseca pitao je to naš zastupnik Mlinarić? Da ne ulazim u svu problematiku koju je Čipa obrazložio reći ću samo jedan problem zbog kojeg ne bi se smjeli mrdnuti iz ove sabornice preko ljeta. Stanje u Hrvatskim željeznicama. Mali primjer. 1862. godine američki predsjednik Linkoln naređuje izgradnju transkontinentalne pruge od Atlantske do Pacifičke obale SAD-a. Više od 3000 km pruge ondašnjom tehnologijom izgrađeno je za hoćete li vjerovati 7 godina. A znate li koliko smo kilometara željezničke pruge izgradili u 30 godina hrvatske neovisnosti? Dionicu Gradec, Sveti Ivan Žabno u dužini od 12 km, 12 novih kilometara pruge u 30 godina. To su drage dame i gospodo uspjesi ljudi koji nas vode u protekla tri desetljeća. Kolegice i kolege zaboravimo more, ostanimo ovdje raditi cijelo ljeto, ugodno je, klima radi, posla ima a sa ovakvim rezultatima i bolje da nas ljudi na cesti ne sretnu. Uskoro nam stižu i vaučeri za gorivo. Kratko i jasno bonovi. Sada se tek vide rezultati katastrofalne predaje energetskog posla u ruke stranaca. Sada više nego ikada važno je povećati postotak energetske samodostatnosti, napuniti podzemna skladišta plinom, prestati našu naftu slati u Mađarsku. Ali ne, naša Vlada uvodi bonove. Nešto tu ne štima. S jedne strane imamo navodno povijesni uspjeh rasta kreditnog rejtinga, a sa druge strane sve brojniju skupinu građana koja ne može platiti struju, gorivo i zadovoljiti osnovne životne potrebe. Postavljam pitanje zašto smo toliko siromašni u toliko uspješnoj državi? Pokazatelji su navodno sve bolji, ali postotak stanovništva u opasnosti od siromaštva sve je veći. Kako to? Možda jednostavno živimo u podvojenim svemirima ili su naši vladajući u stanju pomaknute svijesti kroz zatamnjeno staklo klimatizirane limuzine očigledno ne vidi se dobro što se zbiva vani. I za kraj, znakovito je u kolikoj mjeri i na kakve sve prizemne načine proteklih dana u nedostatku adekvatnih političkih argumenata mnoge nadobudne opcije napadaju Domovinski pokret i njegove čelnike. Lažnim desničarima, a zapravo političko medijskim suflerima ekstremne ljevice koji panično pokušavaju zaustaviti ujedinjenu desnicu i sve glasove desno od centra nakon izbora odnijeti u miraz ekstremnoj ljevici poručujemo naš uspjeh ne možete zaustaviti, a vas ćemo nerad i nepotizam nastaviti razotkrivati još snažnije. Nesposobni ste i svakim danom sve ste veći taoci aktualnih afera kao i onih koje vas sustižu iz prošlosti uključujući i bešćutnost koju je vaša saborska …/Govornik se ne razumije. zavela u crno ovršene zagorske obitelji, ali i bezobrazluk kojim zagrebački platformaši negiraju krađu proračunskih milijuna. Srp, čekić, [[Upadica: Hvala.]] kuka i motika protiv Domovinskog pokreta neće proći.
I imamo zadnje Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Borisa Miloševića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeću odluku. MOST traži stanku, izvolite kolegice Selak-Raspudić.
Tražim stanku od 10 minuta u ime kluba MOST-a kako bi se još jednom razmotrio kontekst ove odluke. Prije svega želim reći da uz uvažavanje presumpcije nevinosti da ovdje kolegi Miloševiću ne presuđujemo mi, niti ga mi obilježavamo svojim govorom i ovim istupom njemu je već presudila hrvatska Vlada i Andrej Plenković na njezinom čelu kada je odlučila da ga katapultira iz Vlade u Sabor jer očito ne zadovoljava moralne i političke kriterije za nastavak svoga rada u Vladi. Moje pitanje pomalo će biti naivno. Koji su to onda kriteriji neka nam se razjasni moralnog i političkog djelovanja koji vrijede za hrvatsku Vladu, a ne vrijede za Hrvatski sabor. Ako je bitna doista presumpcija nevinosti zašto kolega Milošević nije ostao u hrvatskoj Vladi do kraja istrage ili ako je bitna presumpcija krivnje zašto se nije povukao kompletno iz politike do okončanja istrage, nego mi ovdje svjedočimo danas sumirajući svo ovo glasanje o nevjerojatnom licemjerju Vlade koja istodobno ukida imunitet svojim članovima pokušavajući poslati poruku da se bori protiv korupcije dok paralelno ponižava Hrvatski sabor šaljući poruku hrvatskim građanima da oni koji nisu dovoljno dobri za Vladu jer su pod sumnjom na korupciju i protiv njih su poduzete istražne radnje su dovoljno dobri za najvažnije mjesto u zemlji Hrvatski sabor. Što je Hrvatski sabor? Garaža za islužene političare? Je li to poruka koju nam šaljete?
Hvala vam lijepa. Stanka je odobrena. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom po tko zna koji puta u posljednja dva mandata ukazali na neprimjerenost, nekorektnost i nekolegijalnost ovakvog istupa kada se po zahtjevu DORH-a traži skidanje imuniteta pojedinom zastupniku. Na gospodinu Miloševiću je kao osobi protiv koje je DORH vodio određeni postupak da sam u situaciji u kojoj se našao utvrdi i izabere način kako bi dokazivao svoju nevinost. Nismo mi njegovi kolege ovdje u HS oni koji bi trebali presuđivati, utjecati na rad hrvatskog pravosuđa, unaprijed nekoga proglašavati krivim bez da mu se osigura jedno od temeljnih prava, a to je pravo na najbolju obranu. Kada na bilo koji način polemiziramo, a bez da, bez da smo upoznati sa činjeničnim stanjem temeljem kojega državno odvjetništvo pokreće postupak onda se s jedne strane stvara već unaprijed u hrvatskoj javnosti dojam da je netko kriv prije pravomoćne presude. Na taj način kolko god gđa. Selak Raspudić želi pokazati kako je ona na stajalištu da je jedno od temeljni postolata ustava presumpcija nevinosti nije točno, na ovaj način htjela ona to ili ne, ulazi u jedan postupak o kojemu nema dovoljno saznanja i iz tog razloga mi u Klubu zastupnika HDZ-a ovakav istup Mosta koji nije prvi puta ocjenjujemo neprimjerenim prema kolegama s kojima ovdje zajedno radimo u HS.
Imamo povredu Poslovnika, kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika, ne kolega Bačić, ja samo ponavljam lekciju koju je hrvatsku javnost naučio Andrej Plenković kada je presudio kolegi Miloševiću jer ga je izbacio iz svoje vlade zbog tek pokrenutih istražnih radnji, a moje je opravdano pitanje onda zašto neki kriteriji za vladu postoje, a očito nikakvi kriteriji za HS koji kontinuirano iz dana u dan obezvrjeđujete … [[Govornik se ne razumije]]
Kolegice Selak Raspudić dobivate opomenu zato što ovo nije bila povreda Poslovnika već je ovo bila replika, a drugo kolega Milošević ima svoj mandat i on će s njime raditi šta hoće, niste vi ti koji ćete određivati šta će neko od zastupnika i zastupnica činiti, tako da vas molim i pozivam, pozivam vas na korektnost zato što, vidjeli smo razno raznih situacija, ljudima se unaprijed presuđivalo i onda na kraju su bili slobodni i nevini i sve one riječi koje su prolivene prema njima na vrlo ružan način, sve što je izgovoreno na ružan način ostalo je sramota za one koji su ih izgovarali. Dakle, budimo jako oprezni kada nekome želimo unaprijed presuđivat. Još jedna povreda Poslovnika, izvolite.
Čl. 238., svojim načinom presjedanja vi ponovo i kontinuirano omalovažavate saborske zastupnike. Ja sam iskoristila svoje poslovničke mogućnosti da izrazim stanku koju traži Klub Most, a vi se miješate s nadređenog mjesta u rasprave u kojima vam nije mjesto, budite saborski zastupnik, pa sudjelujte u njima. A kolegi Miloševiću, ponovit ću, nisam presudila ja, niti Klub Mosta nego Andrej Plenković svojom političkom odlukom da ga izbaci iz vlade.
Kolegice Selak Raspudić, kolegice Selak Raspudić, vi namjerno kršite Poslovnik … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] pa da ja vam odgovaram jer vi znači iskoristite svojih 30 sekundi, potpuno svjesni da kršite Poslovnik, optužite nekoga od zastupnika, a ja kao predsjednik HS imam neku i obvezu da reagiram kad smatram da su neke stvari zaista izišle izvan okvira onoga što je prihvatljivo. Dug je još život pred nama, tako da budite oprezni. Dajem na glasovanje slijedeću odluku: Daje se odobrenje za vođenje kaznenog postupka protiv Borisa Miloševića, zastupnika u HS po prijedlogu Državnog odvjetništva RH br. A-289/2022-2 od 14. lipnja 2022.g. i zahtjev Državnog odvjetništva RH USKOK br. KIS-US-8/2022 od 9. lipnja 2022.g., molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 112 zastupnica i zastupnika i svi su bili za, dakle donešena je jednoglasna odluka kako ju je predložilo MIP. Poštovane kolegice i kolege, gotovi smo s glasovanjem, stanka 5 minuta, nakon toga iznošenje stajališta klubova i nezavisnih zastupnika. STANKA U 13,01 SATI
Dobro jutro svima, nastavljamo dalje s radom kako smo najavili, izjašnjavanje o amandmanima, prvi je amandmani na Konačni prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 286, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnio Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i veze, zastupnik Furio Radin, zastupnica Ružica Vukovac, zastupnica Anka Mrak-Taritaš i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim predstavnike predlagatelja da se očituje o amandmanima. Poštovani državni tajnik, Alen Gospočić, izvolite. Samo malo. Prvo je odbor, amandman Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, izvolite državni tajniče.
Znači na članak, amandman na čl. 64 amandman se ne prihvaća. Ovim amandmanom…
2. amandman je zastupnika Furija Radina.
Amandman, Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman, predloženi amandman na čl. 41 st. 1 Konačnog prijedloga zakona se ne prihvaća jer je prihvaćanjem amandmana Vlade RH na čl. 43 st. 2 predmetno pitanje uređeno na sustavan način.
Nema zastupnika pa, a je. Uvaženi zastupnik Radin, imate li vaš stav o, mišljenje o vašem amandmanu?
Da. Amandman je zapravo se tiče kontrole, jedne dodatne kontrole sa stanje, od strane europskih institucija koje su zadužene za kontrolu u svijetu u kojem hakeriranje je zapravo postao način rada, ne samo određenih grupacija nego i određenih država. Mene zanima samo da li će to biti uneseno, tako da uđe u zapisnik, da će to biti uneseno u drugome zakonu i da li ćemo mi imati jednu garanciju da ćemo imati u tu europsku kontrolu više pa bi vas molio, budući da nisam bio na trenutak prisutan, samo da ponovite radite zapisnika da li će to biti riješeno drugim zakonom i kojim zakonom.
Dakle predloženi amandman na čl. 41 st. 1 Konačnog prijedloga zakona u ovom smislu kako ste vi predstavili amandman se nije prihvatio, ali je prihvaćen amandmanom Vlade na čl. 43 u st. 2 predmetno pitanje usklađeno na sustavan način, znači samo iz tog čl. 1 se uredilo u ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Radin: Dobro, povlačim, povlačim amandman.]] tako je, amandmanom Vlade.
Dobro. Amandman je povučen, onda nema glasovanja o njemu. Idemo na Odbor za zakonodavstvo, amandmani Odbora za zakonodavstvo. Izvolite. Amandman 1.
Amandman 1, dakle čl. 5, 26 i 93, amandman se ne prihvaća. Brisanjem riječi ako je primjenjivo u navedenim člancima mijenja se smisao predmetnih odredaba, ali se potrebno gubi njihov smisao te se ujedno odstupa od izričaja Direktive EU 2018/1972 EU Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. u europskom .../nerazumljivo/... o Europskom zakonu o elektroničkim komunikacijama.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Zbog navedenog obrazloženja povlačimo amandman.
Dobro. Amandman br. 2.
Ovaj amandman djelomično se prihvaća. Ne prihvaća se dio amandmana koji se odnosi na čl. 28, 87, 106 i 147 Konačnog prijedloga zakona jer bi se brisanjem riječi osobito u navedenim člancima bitno izmijenio smisao predmetnih odredaba, a protivno Direktivi EU 2018/1972. Svi ostali dijelovi ovog amandmana su prihvaćeni.
Hvala lijepa. Prihvaćamo amandman u ovako izmijenjenom obliku. Hvala.
Amandman br. 3 na čl. 14.
Ovaj amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio. Amandman 4.
I ovaj amandman se prihvaća.
Amandman 5.
I ovaj amandman se prihvaća.
6.
Amandman se prihvaća.
7.
Amandman 7 se ne prihvaća. Brisanjem riječi ako je to primjenjivo u navedenim člancima, mijenja se smisao predmetnih odredaba ili se potpuno gubi njihov smisao te se ujedno odstupa od izričaja EU direktive.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Sukladno navedenom obrazloženju povlačim amandman.
Dobro. Amandman 8.
Amandman se prihvaća.
Postaje dio. Amandman 9.
Amandman se prihvaća.
Amandman 10.
Amandman se prihvaća.
Amandman 11.
Amandman se prihvaća.
Amandman 12.
Amandman se prihvaća.
Amandman 13.
Ovaj amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku. Ovaj amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku i sada glasi, Agencija može iznimno od namijenjene radiofrekvencijske službe ili tehnologije ili uvjeta dodjele i uporabe utvrđenom tablicom namjene radiofrekvencijskog spektra i pravilnikom iz članka 68. stavak 4. ovog zakona na temelju podnesenih zahtjeva izdati privremenu dozvolu za uporabu radiofrekvencijskog spektra koja ne podliježe postupcima izdavanja dozvole iz članka 77. do 80. ovog zakona.
Izvolite.
Slažemo se sa ovako izmijenjenim amandmanom.
Dobro. Amandman 14.
Ovaj amandman se prihvaća.
Amandman 15.
Ovaj amandman se prihvaća.
Amandman 16.
Ovaj amandman se prihvaća.
17.
Ovaj amandman se ne prihvaća. Člankom 111. stavak 1. Konačnog prijedloga zakona ispravno upućuje na odredbe članka 100. koji se odnosi na postupak analize tržišta u koje se utvrđuju operateri sa zajedničkom tržišnom snagom dok se u članku 96. propisuju okolnosti u kojima se smatra da operateri imaju značajnu tržišnu snagu.
Izvolite očitovanje.
Zbog navedenog obrazloženja povlačimo amandman.
Dobro. Amandman 18.
Amandman se prihvaća.
Amandman 19.
Amandman se prihvaća.
20.
Amandman se prihvaća.
Amandman 21.
Amandman se prihvaća.
Amandman 22.
Amandman se prihvaća.
Dobro. To su amandmani Odbora za zakonodavstvo. Slijede amandmani zastupnice Ružice Vukovac. Prvi amandman.
Amandman 1. znači Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj amandman se ne prihvaća, budući da odredbe članka 45. stavak 5. do 10. Konačnog prijedloga zakona koji se predlažu brisati ne zadiru u područje uređenja Zakona o gradnji već uređuju postupak ostvarivanja prava puta za novu elektroničku komunikacijsku infrastrukturu u slučaju nemogućnosti uređenja imovinsko-pravnih odnosa.
Zastupnice nema, onda ćemo stavit na glasovanje. Drugi amandman iste zastupnice.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj amandman se ne prihvaća, jer bi predloženo brisanje većeg dijela odredbi članka 63. stavak 8. konačnog prijedloga zakona ili odredbe u cjelini predstavljalo zadiranje u institute stvarnog prava koji se ne uređuju Zakonom o elektroničkim komunikacijama već Zakonom o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, te drugim propisima.
Nema zastupnice, pa i ovaj amandman ide na glasovanje. Treći amandman iste zastupnice.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj amandman se ne prihvaća budući da je izričaj odredbe članka 64. stavak 3. konačnog prijedloga zakona koji se ovim amandmanom predlaže brisati dorađen i preciziran, prihvaćenim amandmanom Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu.
Nema zastupnice, pa isti amandman ide na glasovanje. Četvrti amandman iste zastupnice.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj amandman se ne prihvaća, jer krajnji korisnici slobodno odlučuju o tome hoće li sklopiti ugovor koji sadržava minimalno obvezno trajanje.
Zastupnice nema pa isti amandman ide na glasovanje. I peti amandman iste zastupnice.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj amandman se ne prihvaća, jer predmetna odredba konačnog prijedloga zakona uspostavlja pričuvnu ravnotežu između interesa potrošača i operatora.
Slijedi amandman zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj amandman se ne prihvaća jer se postojeći izričaj odredbe iz članka 59. stavak 2. Konačnog prijedloga zakona o proteklom razdoblju pokazao primjerenim u odnosu na zahtjeve koje opisuje.
Zastupnice nema, pa onda amandman ide na glasovanje. Slijede amandmani Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Prvi amandman.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj amandman se ne prihvaća jer se smatra opravdanom inicijativom za rješavanje dužnosti predsjednika, zamjenika predsjednika i članova vijeća agencije prije isteka razdoblja na koje su imenovani povjeriti Vladi RH s obzirom na odredbu stavka 2. istog članka konačnog prijedloga zakona kojim se propisuju obveze izvješćavanja Vlade RH.
Izvolite očitovanje u ime Zeleno-lijevog bloka.
Tražimo da se o amandmanu glasa.
Dobro, amandman ide na glasovanje. Amandman broj 2. istog kluba zastupnika.
Vlada RH ne prihvaća ovaj amandman. Ovaj amandman se ne prihvaća jer su nacionalni interesi u području nacionalne sigurnosti utvrđeni kroz sustav domovinske sigurnosti kao i Strategijom nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske koju je donio Hrvatski sabor.
Izvolite očitovanje.
S obzirom na to, dakle da se kod pojma nacionalni interesi koji nije nigdje zakonski definiran i podliježe subjektivnim interpretacijama pa kao takav može biti zlorabljen tražimo, dakle da se postupi kao što je predloženo u amandmanu i tražimo da se o njemu glasa. Hvala.
Glasovanje. O.k. S tim smo završili vaše amandmane. Hvala vam.
Prelazimo sada na glasovanje. Prvo je Konačni prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 286. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Vlada je podnijela amandman temeljem članka 199. Poslovnika o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika, pa dajem na glasovanje prijedlog da li Vlada može podnijeti amandman nakon zaključenja rasprave. Molim vas glasujmo. 119 zastupnica i zastupnika je glasovalo, 118 je bilo za, 1 suzdržani pa možemo raspraviti prijedlog vladinog amandmana. Molim ću predstavnika Vlade državnog tajnika Alena Gospočića da obrazloži podneseni amandman. Rasprava će se voditi po klubovima. Vidim da imam, samo malo, obrazlaganje stanke. Želite li sada stanku jer možete u ime kluba govoriti? Onda sjednite se. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora tražimo stanku u ime kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta kako bi se konzultirali oko svih današnjih zakonskih prijedloga i kako bi još jedanput istaknuli trenutno najveći problem u Hrvatskoj državi, a to je problem hrvatskih ratara i otkupne cijene pšenice. Naime, jučer su ponuđene otkupne cijene …
Kolega Pavliček, ovo nema veze sa točkom dnevnog reda.
…/Upadica Pavliček: Na početku sam digao stanku, evo./…
Ne, ne, ne. Kolega Pavliček. Dakle, vi možete zatražiti stanku o točki dnevnog reda i govoriti zašto smatrate da je nešto dobro ili nije dobro. Ne možete tražiti o nekoj trećoj temi što ste sada učinili.
…/Upadica Pavliček: Poštovani predsjedniče stanka je zatražena uoči samog početka rasprave./…
Ma ne možete. Ne postoji. Taj oblik stanke ne postoji. Dakle, stanka se traži za određenu točku dnevnog reda. Pa nemojmo sada ko da ste jučer došli! Pa to postoji već tako od kada je …
…/Upadica Pavliček: Ali prije glasovanja predsjedniče./…
Molim?
…/Upadica Pavliček: Prije glasovanja je zatražena stanka./…
Kolega Pavliček, vi možete govoriti sada i tražiti stanku o Konačnom prijedlogu zakona o elektroničkim komunikacijama. Hajde molim vas ili o tome ili ostavite za neku drugu priliku. Ne možete kolega Pavliček. Imate iznošenje stajališta, izvolite sjesti. Ovo jednostavno nije u skladu sa Poslovnikom.
…/Upadica Pavliček: Oduzeli ste mi pravo riječi, jer smo prije digli ruku za stanku. Evo tu su vaše tehničke službe nek' to potvrde./…
Pa o čemu vi govorite? Pa vi ne poznajete Poslovnik ovo što sad govorite nema nikakve veze. Hajde molim vas sjednice imat ćete slobodne govore i govorite o toj temi.
…/Upadica Pavliček: Niste u pravu predsjedniče Sabora!/…
Dakle, idemo sada redom. Pozivam državnog tajnika gospodina Gospočića da obrazloži amandman Vlade, a nakon toga otvaram raspravu u kojoj mogu govoriti samo klubovi. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, cijenjeni zastupnici Hrvatskog sabora. Znači Vlada Republike Hrvatske na Konačni prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama podnijela sljedeći amandman. Članak 43. stavak 2. mijenja se i sada glasi: „Zabrana iz stavka 1. ovog članka ne primjenjuje se na tehničku pohranu podataka koja je nužna za prijenos komunikacije ni u slučajevima kada je to nužno za održavanje ili ponovnu uspostavu sigurnosnih elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga ili se otkrivanjem tehničkih kvarova i/ili pogrešaka, sigurnosnih rizika ili napada na elektroničke komunikacijske mreže i usluge ne zadirući pri tome u načela zaštite tajnosti podataka. Odmah i obrazloženje. Predloženim amandmanom, izmjenom članka 43. stavak 2. Konačnog prijedloga zakona dodatno se precizira da se zabrana ne primjenjuje na striktno ograničenu zaštitu javnih elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga, odnosno krajnjih korisnika od sigurnosnih rizika i napada na primjer neželjenih elektroničkih komunikacija tzv. spamova kao i od kvarova ili pogrešaka koje se provodi uz poštivanje važećih propisa o zaštiti osobnih podataka.
Zahvaljujem državnom tajniku. Možete se vratiti na mjesto. I otvaram raspravu u kojoj mogu sudjelovati samo klubovi. Ako se nitko ne javlja za riječ onda zaključujem raspravu i dajem na glasovanje amandman Vlade. Molim glasujmo. Glasovalo je 77 zastupnica i zastupnika, svi su bili za, dakle usvojili smo Vladin amandman, a sad ćemo glasovati o amandmanima koje su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i veze, zastupnik Furio Radin, zastupnica Ružica Vukovac, zastupnica Anka Mrak-Taritaš i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Proveli smo raspravu ranije na sjednici, sada ćemo samo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Idemo redom. Prvo je amandman Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu je prihvaćen, postaje sastavni dio Zakona. Amandman zastupnika Furija Radina je povučen. Amandmani Odbora za zakonodavstvo povučen je amandman br. 1, amandman br. 2 je prihvaćen u izmijenjenom obliku s čime se podnositelj suglasio te u tako izmijenjenom obliku postaje sastavni dio prijedloga Zakona. Amandman 3 je prihvaćen, amandman 4 je prihvaćen, amandman 5 je prihvaćen, amandman 6 je prihvaćen, 7. je povučen, 8., 9., 10., 11. i 12. amandman su prihvaćeni. 13. amandman je prihvaćen u izmijenjenom obliku, s čime se je podnositelj suglasio te u tako izmijenjenom obliku postaje sastavni dio prijedloga Zakona. 14. amandman je prihvaćen, kao i 15. i 16. 17. je povučen, 18. je prihvaćen, 19. je prihvaćen, 20. prihvaćen, kao i 21. i 22. amandman Odbora za zakonodavstvo. Onda imamo amandman zastupnice Vukovac, amandman Vlada ne prihvaća. Amandman broj 1 pa moramo glasovati. 20. amandman Klub zastupnika Domovinskog pokreta, Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2, isto tako, Vlada ne prihvaća, ista zastupnica. Nije dobio potreban broj glasova. 3. amandman Vlada ponovo ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 4. amandman Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. I 5., zadnji amandman Vlada ne prihvaća. Nije ni ovaj amandman dobio potreban broj glasova. Sada idemo na jedan amandman zastupnice Mrak-Taritaš, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. I imamo još 2 amandmana Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Vlada ne prihvaća niti 1. niti 2. pa glasujmo sada o prvom. Nije dobio potreban broj glasova. I drugi amandman istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova pa dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacijama. Molim glasujmo. Glasovalo je 126 zastupnica i zastupnika, 77 bilo je za, 39 suzdržanih i 10 je bilo protiv te je na taj način donesen Zakon o elektroničkim komunikacijama. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 287, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo, prihvaćen je od strane predlagatelja i postao je sastavni dio konačnog prijedloga zakona pa sada dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. 123 zastupnica i zastupnika je glasovalo, 104 za, 19 suzdržanih i na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom.
Zahvaljujem u ime kluba HSLS-a i reformista, tražim stanku u trajanju od 10 minuta, a kako bismo još jedanput ponovili da Narodna stranka-reformisti pripremila izmjene i dopune Zakona o kaznenom postupku. O tome smo prijedlogu obavijestili javnost, a u konzultacijama i sa ministrom Malenicom i sa premijerom dogovorena su rješenja koja bi trebala, odnosno koja su trebala biti ugrađena u novi zakon još u 2021. g. Nažalost nakon 2 godine novog cjelovitog zakona još nema, donose se tek izmjene i dopune pa ćemo stoga sada u proceduru uputiti tekst prijedloga zakona, a koji do sada je već trebao biti usvojen. Ukratko, kao što znamo, Hrvatsku i EU, a posebno i dakle važniji hrvatski građani, s razlogom percipiraju kao koruptivnu državu i tu se radi o jednoj dubinskoj, sistemskoj korupciji koja prožima i lokalnu samoupravu, državne institucije i javne tvrtke. Ako želimo pojačati borbu protiv korupcije, onda moramo krenuti od sebe, dakle od državnih dužnosnika i ćemo tako dati najjaču poruku građanima o našem stavu o korupciji i odlučnosti da se protiv nje borimo. Svjedoci smo neefikasnosti pravosuđa u procesuiranju otkrivene korupcije, posebno kada se radi o kaznenom progonu državnih dužnosnika, te činjenica da ti procesi traju 10-tak i više godina. Stoga predlažemo prvo da se kaznena djela državnih dužnosnika raspravljaju na sudu u kontinuitetu do okončanja prvostupanjskog postupka, a ne kao što sada imamo slučaj dakle odgodom na odgodu pa dokle ide, a ide beskonačno. I drugo, da kada drugostupanjski sud zaprimi spis povodom žalbe mora donijeti odluku unutar godine dana, dakle radi se o dvije vrlo jednostavne, ali suštinske promjene koje čine nužni i prvi korak u borbi protiv korupcije, a u borbi za koju se svi u ovom saboru jako zaklinjemo. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Jakšić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, tražimo stanku u ime Kluba SDP-a u trajanju od 10 minuta, s jedne strane da obrišemo suze koalicijskim partnerima HDZ-a i omogućimo im još dodatnih konzultacija oko ovih izmjena zakona, ali i s druge strane da pošaljemo jasnu poruku da niti ove izmjene ZKP-a, niti svih ostalih pravosudnih zakona koji su danas na dnevnom redu jednostavno ako uzmemo u obzir što građani misle o pravosuđu u RH nisu dovoljne jer ako se svi slažemo u našim raspravama da stanje u pravosuđu nije dobro i da je ono rak rana povjerenja u hrvatske institucije, ako se svi slažemo s rezultatima istraživanja u kojima je jasno da je povjerenje građana Hrvatske prema našem pravosuđu najniže u EU, a ako se mjerimo sa svijetom onda smo u rangu čak nekih i egzotičnih afričkih zemalja. Onda jednostavno smatramo da nije dovoljno da idemo u proceduru sa zakonima protiv kojih je očito struka, sva četiri, sve četiri katedre Pravnih fakulteta u Hrvatskoj protiv kojih je kazneni odjel vrhovnog suda koji bi trebao raditi po tim predmetima, ali gdje smo isto tako izgubili jednu veliku šansu da i rad hrvatskih pravosudnih tijela konačno napravimo otvorenijim i transparentnijim da naši građani mogu vidjeti kako to funkcionira i kako se donose odluke. Bojimo se da ovo o čemu ćemo danas glasati je samo nešto što ćemo pokazati Briselu i ajde malo se pokazati da želimo biti dobri đaci, ali građanima Hrvatske ćemo poslati poruku da svjesni smo da imamo rak ranu, ali ajmo ju liječiti aspirinom ili sprejom protiv komaraca. Hvala vam lijepa.
I ova stanka je odobrena, no sukladno čl. 293.b. nastavit ćemo s radom, pa ćemo onda prvo glasovati o zaključku Kluba zastupnika Socijaldemokrata koji glasi: 1.Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, P.Z.E. br. 265, upućuje se u treće čitanje i 2.Zadužuje se predlagatelj da razmotri sve primjedbe, prijedloge i mišljenja iznesena u raspravi radi izrade konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da prijedlog zaključka nije dobio potreban broj glasova, 42 je bilo za, 3 suzdržana, 77 protiv. Amandman je podnio i Odbor za zakonodavstvo, tijekom rasprave predlagatelj ga je prihvatio, te postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. I prije nego što krenemo na glasovanje o konačnom prijedlogu zakona, naglašavam da je potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. Dakle, dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, molim glasujmo. Glasovalo je 126 zastupnica i zastupnika, 79 je bilo za, 10 suzdržanih i 37 je bilo protiv, pa je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku.
Idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, drugo čitanje, P.Z. br. 264. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo zastupnica Ružica Vukovac i zastupnik Željko Pavić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima. Poštovani državni tajnik Juro Martinović. Prvi je amandman Odbora za zakonodavstvo broj jedan.
Amandman se prihvaća.
O.k. Postaje sastavni dio. Amandman broj 2.
Amandman broj 2. prihvaća se u izmijenjenom obliku.
Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Prihvaćamo.
U članku 111. zarez riječi: „odredbi članka 1. i članka 94. do 106. ovog zakona koje stupaju na snagu 1. srpnja 2022. godine, te dakle pod navodnicima „brišu se ove riječi“. To je izmijenjeni oblik.
Zahvaljujem što ste pročitali obrazloženje, iako sam ga ja već vidjela jer smo ga dobili u pisanom obliku i zbog takvog obrazloženja prihvaćamo u izmijenjenom obliku ovaj amandman. Hvala.
Sljedeći amandman zastupnice Ružice Vukovac, broj 1.
Amandman se ne prihvaća. Dakle amandman nije prihvaćen s obzirom da uređenje postupka u sporovima male vrijednosti, kao u pravilu pisanog postupka predstavlja jednu od najvažnijih predloženih izmjena te uvelike pridonosi efikasnosti i ekonomičnosti postupka u sporovima male vrijednosti.
Zastupnice nema, amandman ide na glasovanje. 2. amandman iste zastupnice.
Amandman se ne prihvaća. Amandman nije prihvaćen s obzirom da predloženo uređenje oglednog postupka još dodatno proširuje krug ovlaštenih predlagača i to osim suda, i na stranke i umješače na temelju čijeg prijedloga se zakazuju sjednice sudskog odjela, što smatramo u ovom trenutku neprihvatljivim.
Također ide na glasovanje jer zastupnice nema. Sljedeći amandmani ili amandman je zastupnika Željka Pavića.
Amandman nije, ne prihvaća se iz razloga što je odredbom čl. 11 propisano da se način održavanja ročišta na daljinu uz korištenje odgovarajućih audiovizualnih uređaja i tehnološke platforme za komunikaciju za daljinu ili izvođenje pojedinog dokaza na taj način uređuje pravilnikom koji donosi ministar.
Zastupnika nema pa ide na glasovanje.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, drugo čitanje, P.Z.E. br. 264.. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena vlada je podnijela amandman, pa ponovo temeljem čl. 199. o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika, dajem dakle na glasovanje prijedlog da vlada može podnijeti amandman nakon zaključenja rasprave, glasujmo. 114 glasovalo, 112 za, 2 suzdržana, dakle prihvatili smo prijedlog da vlada može podnijeti amandman nakon zaključenja rasprave. Sada će taj amandman obrazložiti poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Juro Martinović, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dakle ovim amandmanu u čl. 110. iza st. 1. dodaje se st. 2. koji glasi, ministar nadležan za poslove pravosuđa donijet će odluku iz čl. 17. ovog zakona do 1. listopada 2024.g.. Obrazloženje, s obzirom na to da se Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama ZPP-a propisuje obvezno tonsko snimanje ročišta, te da će se u sudnici u RH opremiti tehničkom opremom koja omogućuje tonsko snimanje ročišta, kao da će se suci i zapisničari educirati za korištenje opreme radi pravne sigurnosti i što veće jasnoće i određenosti prava i obveza predlaže se propisati rok u kojem je ministar nadležan za poslove pravosuđa dužan donijeti odluku kojom će utvrditi jesu li ispunjeni tehnički uvjeti za tonsko snimanje ročišta na pojedinim sudovima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem, možete se vratiti na svoje mjesto. Otvaram raspravu, samo klubovi mogu sudjelovati, nema zainteresiranih, pa zaključujem raspravu i dajem na glasovanje vladin amandman, molim glasujmo. 79 zastupnica i zastupnika je glasovalo, 78 je bilo za i 1 protiv pa smo prihvatili dakle amandman vlade i on postaje sastavni dio zakona. Prelazimo sad na amandmane koje su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnica Ružica Vukovac i zastupnik Željko Pavić. Izjasnili smo se o njima ranije na sjednici, sada glasujemo o onim amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle, prvo je Odbor za zakonodavstvo, prvi amandman je prihvaćen, drugi amandman u izmijenjenom obliku je prihvaćen je i takav postaje sastavni dio prijedloga zakona. Zastupnica Ružica Vukovac, prvi amandman vlada ne prihvaća moramo glasovati. Nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman iste zastupnice vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban glasova. I imamo još jedan amandman zastupnika Pavića, Željka Pavića, vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnica i zastupnika, 80 za, 46 je bilo suzdržano i donesen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi RH. Amandman je podnio zastupnik Arsen Bauk. Izvolite gospodin Martinović.
I ovaj amandman vlada ne prihvaća. Amandman nije prihvaćen s obzirom da predlagatelj smatra da o imunitetu članova Vlade RH treba odlučivati kao i dosada tijelo izvršne vlasti utvrđeno Ustavom, a to je Vlada RH. Također se smatra da rješenje predloženo amandmanom predstavlja narušavanje ustavom utvrđene diobe državne vlasti.
Izvolite gospodin Bauk.
Zahvaljujem. Ja sam u ovom amandmanu prepisao odredbe Poslovnika, prepisao i adekvatno ovoga prilagodio, odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora koje se tiču imuniteta. I smatram da treba postojati jedinstvena praksa, jedinstveno tijelo i jedinstveni kriteriji u po pitanju imuniteta za članove predstavničkog tijela dakle Hrvatskog sabora i članove vlade. Jučer je bila rasprava o skidanju imuniteta primjerice zastupniku Miloševiću kojemu to isto nije bilo potrebno napraviti u vladi i onda kad je on smijenjen, unazađen ili kako hoćete dobio je određena prava koja nije imao dok je bio na puno višoj i utjecajnijoj i važnijoj funkciji nego sada. To nema nekog smisla. Obzirom da mi je poznato da je stav Vlade RH i predsjednika Vlade RH ovakav kakav su predložili u zakonu to ja primam na znanje. Ja ustvari želim pomoć vladi, a vlada pomoć ne prihvaća. Prema tome, ja ne tražim glasanje o ovome amandmanu, on će ostati u arhivi pa kada dođe vlada koja zaslužuje moju pomoć onda ću joj ja pomoć, a ova vlada zaslužuje pomoć, a niti joj se može pomoći. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje? Da. Ne, ne traži glasovanje. Hvala vam lijepa. Povlači amandman. Hvala lijepa gospodin Martinović.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi RH, drugo čitanje, P.Z. broj 275. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Zastupnik Bauk povukao je podneseni amandman pa ćemo sada glasovati o konačnom prijedlogu zakona. Naglašavam da je i ovdje potrebna natpolovična većina zastupnika 76. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi RH. Molim glasujmo. Glasovalo je 126 zastupnica i zastupnika, 81 za, 45 suzdržanih te je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Vladi RH. Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći RH u inozemstvu za 2020. g., podnositelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Prihvaća se Izvješće o provedbi službene razvojne pomoći RH u inozemstvu za 2020. g. Molim glasujmo. 114 zastupnica i zastupnika je glasovalo, 101 je bio za, 5 suzdržanih i 8 protiv pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Slijedi izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjena i dopuna Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, drugo čitanje, P.Z. 279. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnijela zastupnica Dalija Orešković, molim državnog tajnika da se očituje o amandmanima zastupnice Dalije Orešković. Amandman br. 1.
Amandman se ne prihvaća. Mogućnost snimanja i objave snimke razgovora već su predviđene čl. 44 st. 3 Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću prema odluci Vijeća.
Očitovanje.
Da. Pa u obrazloženju ovog amandmana vam i piše da smo svjesni toga da mogućnost već postoji. Postoji velika razlika između mogućnosti da se razgovor snima i objavljuje na nekoj internetskoj stranici ili obaveze da se to radi. Nepovjerenje u pravosuđe je jedan od glavnih problema stanja i percepcije građana o tome kako državni odvjetnici rade. Ta percepcija kreće od načina regrutiranja novih državnih odvjetnika i zamjenika glavnih državnih odvjetnika. S obzirom da smo DOV-u dali diskrecijsku ovlast da procjeni između kandidata koji su ostvarili određeni broj bodova da po svom nahođenju odabere kandidata koji mu se sviđa, s time da razlika između prvorangiranog i odabranog kandidata ne može biti veća od 15 bodova, ali tu doista postoji jedan manevarski prostor, važno je da se javnost, a i ostali protukandidati mogu na svoje oči uvjeriti čime su to pojedini kandidati na razgovoru sa članovima DOV-a zadivili te članove i na temelju kojih prezentacijskih karakteristika su dobili prednost. Tim više što je čitav sastav i čitava konstrukcija DOV-a tako krojena da u tom Vijeću sjede 2 saborska zastupnika, čemu se ja protivim i 2 sveučilišna profesora pravnih znanosti. Riječ je o osobama koje nemaju specifične specijalističke kompetencije i znanja da ocjenjuju znanje kandidata, spremnost kandidata, njihove vještine u pisanju pojedinih akata koje predstavljaju svakodnevne radne zadaće bilo kojeg državnog odvjetnika. Ako razgovor može bitno utjecati na odabir, onda javnost mora znati što su kandidati na tom razgovoru rekli, dakle mora znati, a ne može po odluci DOV-a. Tražim da se o amandmanu glasa.
Dobro. Amandman ide na glasovanje. Amandman br. 2.
I ovaj amandman se ne prihvaća. Državnoodvjetnički savjetnici su državni službenici, a državnoodvjetnički dužnosnici, pa njihova statusna pitanja ne spadaju u djelokrug DOV-a. U donošenju ovog akta, Ministarstvo će svakako surađivati sa državnim odvjetništvima.
Očitovanje.
Da, nesporno je kakav je status savjetnika, međutim, tvrdim da je jedan od problema pravosuđa u RH, potpuno nakaradan i pogrešno osmišljen odnos između izvršne vlasti i pravosuđa u cjelini, da tako kažem, odnosno u ovom slučaju jednog bitnog ključnog pravosudnog tijela. Zadatak Ministarstva je da pravosuđe pita koliko vam čega treba, kakvim vam uvjeti trebaju, kakve vam trebaju biti plaće da ljudi ne bi odlazili, što vam treba od tehničkih resursa i izvršna vlast je to dužna osigurati. Izrada metodologije, metodologije po kojoj se procjenjuje rad savjetnika u sustavu državnih odvjetnika nije samo pitanje njihovog statusa, e sad su oni službenici pa će Ministarstvo s njima dirigirati. Tom se metodologijom treba ocijeniti koliko je netko od tih savjetnika kompetentan, kakve vještine stekao, je li u svom praktičnom radu naučio sve što je trebao naučiti da bi jednog dana bio dobar državni odvjetnik ili zamjenik državnog odvjetnika. To ne treba raditi Ministarstvo, to trebaju raditi ljudi koji svaki dan pišu optužnice i znaju zašto im optužnice padaju. To su ljudi koji svaki dan donose odluke hoće li tražiti za nekog osumnjičenika provođenje, odnosno određivanje istražnog zatvora i sl. Takvu metodologiju ne može raditi izvršna vlast, stoga tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Amandman ide na glasovanje. Amandman 3.
I ovaj se amandman ne prihvaća. Dakle sastav DOV-a propisan je čl. 121a st. 6 Ustava. Vijeće u ovom sastavu odlučuje o svim poslovima iz svog djelokruga te se navedeno ne može mijenjati Zakonom.
Izvolite obrazloženje. Može.
Da, to je temelj reforme pravosuđa kakva bi trebala biti, promjena sastava DOV-a na način da se iz njega maknu saborski zastupnici i sveučilišni profesori, to je ono za što se ja zalažem. Međutim, vi ste u pravu, ovim izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, takva reforma nije predviđena i nije zamišljena. Međutim, postoje odredbe i upravo na te odredbe ja podnosim amandman koje govore o tome što DOV radi u postupku izbora kandidata, pa ako članovi Državnoodvjetničkog vijeća boduju i takva odredba se nalazi u ovim izmjenama i dopunama ne postoji nikakva procesna zapreka da se stavi amandman koji će reći da član Državnoodvjetničkog vijeća evo konkretno u ovom trenutku su to ih redova zastupnika u saboru Hasanbegović i Ermina Lekaj Prljaskaj, dakle da nemaju pravo donošenja odluke kojom se vrednuje pisana radnja. I ne može me nitko uvjeriti da ovo dvoje saborskih zastupnika koje sam tu navela, a može takva situacija biti za bilo koga od nas, uključujući i mene, uključujući mene koja sam pravnica po struci i radila sam kao kazneni odvjetnik, ali nisam sigurna da sam baš vrsni poznavatelj sastavljanja akata koje rade državni odvjetnici ili bi ih trebali raditi. Ako mi pustimo da oni koji trebaju odlučiti o primanju o regrutiranju novih državnih odvjetnika ocjenjuju njihovo znanje, a sami o toj materiji blagog poima nemaju onda ne možemo dobiti kvalitetne državne odvjetnike, onda smo mi već u samom startu u začetku rada državnih odvjetnika napravili propust zbog kojeg naravno danas sutra u kasnijem radu imamo nekvalitetne optužnice i ovo razočarenje građana kojem svjedočimo svaki dan. Tražim da se o amandmanu glasa.
Slijedeći amandman iste zastupnice, četvrti.
Evo amandman broj 4. ove zastupnice također se ne prihvaća uz isto obrazloženje jer se radi o sastavu Državnoodvjetničkog vijeća koje je Ustavom definirano i ne može se mijenjati zakonom.
Izvolite osvrt. Mikrofon, mikrofon niste uključili.
Oprostite, argumentacija je ista kao i kod prethodnog amandmana. Dakle, glavni problem, suštinski problem ono problem u svom korijenu je sastav Državnoodvjetničkog vijeća. Sagledavajući što članovi tog Državnoodvjetničkog vijeća rade kada ispituju kandidate, dakle ne samo prilikom ocjene ove pravne radnje za koju sam već komentirala da je naprosto ne mogu ocijeniti jer ne znaju. Tu imamo i ovaj usmeni dio razgovora na kojem se procjenjuju kompetencije, motiviranost, stručna znanja, specijalizacija, zamislite ide se toliko daleko, specijalizacija. Nemaju svi članovi Državnoodvjetničkog vijeća stručne kompetencije da mogu meritorno, kvalitetno ocijeniti i bodovati, bodovati kandidate, a na onom prvom amandmanu istaknula sam do kakvih razlika u samom bodovanju može doći i kako se kroz bodovanje može zapravo na krivi način intervenirati u to tko bi trebao dobiti prednost. Ako se tijelu daje diskrecijske ovlasti da odabere nekog od kandidata koji nije prvi, možda nije ni 10 ili 20 na listi onda se moramo uvjeriti da tijelo i članovi tog tijela koji imaju takvu veliku moć imaju i dostatne kompetencije da odlučuju o onim pitanjima koja su im dana. Zato tražim da se ovoj četvorici, dakle saborskim zastupnicima i sveučilišnim profesorima onemogući, dakle nek sjede do daljnjeg u Državnoodvjetničkom vijeću ako već ne postoji spremnost da ih se od tamo makne, a trebalo bi, ali da nemaju mogućnost bodovanja kandidata. Hvala. Tražim da se o amandmanu glasa.
U redu. Amandman broj 5. iste zastupnice.
I ovaj se amandman ne prihvaća i obrazloženje je isto dakle da se sastav Državnoodvjetničkog vijeća određuje Ustavom, a što se tiče kompetencija o kojim opetovano govori kolegica Orešković, dakle nema ustavno pravnih ni zakonskih zapreka da sabor kada bira svoje predstavnike iz vladajuće strukture iz oporbene tamo zaista izabere najbolje pravnike, najiskusnije pravnike, dakle za to nema zapreka. Ali mi ne možemo mijenjati zakon na način da jedan od članova Državnoodvjetničkog vijeća nema pravo sudjelovati u bilo kojoj od radnji koja podrazumijeva provjeru kvalitete kandidata.
Osvrt, osvrt izvolite.
Zahvaljujem. Ne slažem se s vašom argumentacijom, ne znam koji bi to akt mogao biti ako ne zakon. Dakle, zakon je taj tko definira tko što može, ne može, treba ili ne treba. Dakle ovo je naprosto jalova, jalova izlika. Recite da ne želite ništa mijenjati u sustavu pravosuđa, svima paše status quo, a kakvi su učinci rada ovako krojenog Državnoodvjetničkog vijeća imamo svi prilike vidjeti svaki dan u praksi. Dakle, dok se ne promijeni kroj ove institucije kao i drugih institucija koje je osmislio HDZ država naprosto ne može naprijed. Tražim da se o amandmanu glasa.
Ok, amandman broj 6. iste zastupnice.
I ovaj se amandman ne prihvaća, dakle stegovni postupak protiv državnoodvjetničkih dužnosnika provodi se podrednom primjenom kaznenog prava ako nije drukčije posebno propisano. Ne vidi se zapreke vijeću dati mogućnost izricanja ove sankcije u slučajevima u kojima ocijeni da je i bez izvršenja samim izricanjem moguće ostvariti svrhu kažnjavanja.
Hvala lijepo. Očitovanje molim vas.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Dakle, jeste li vi svjesni što ste napravili sa ovom izmjenom zakona? Dakle, ako je sankcija ta da se državnog odvjetnika treba razriješiti od dužnosti i time ga maknuti iz sustava državnog odvjetništva to znači da je taj čovjek, taj državni odvjetnik napravio neku tešku svinjariju, tešku, tešku povredu koja je zaslužila izricanje sankcije micanja iz jedne ovako važne službe. A vama palo napamet da kažete unatoč tome dat ćemo tom čovjeku rok kušnje pa će ova sankcija biti uvjetna na 2-3 godine nebitno. Kakvu poruku vi time šaljete? Zamislite sad jednog državnog odvjetnika koji ulazi u sudnicu, sudi u teškoj odnosno zastupa optužnicu, zastupa optužnicu u jednoj teškoj korupcijskoj aferi, a sam je pod uvjetnom osudom za izrečenu sankciju micanja iz službe. Kakvo je to pravosuđe? HDZ-ovo pravosuđe? Sramotno pravosuđe? Bijedno pravosuđe gdje vi sami šaljete poruku da su državni odvjetnici koji zastupaju optužnicu sami kriminalci. Jel nam takvo pravosuđe treba? Pa nemojte nas sramotiti do te mjere pred europskim institucijama. Ovakvu blamažu, ovakav nakaradan morbidni prijedlog nije pao na pamet niti jednoj pristojnoj europskoj državi, ali palo je Hrvatskoj za vrijeme vlade HDZ-a. Tražim da se o amandmanu glasa.
Glasovanje dobro. Amandman 7 iste zastupnice.
I ovaj se amandman ne prihvaća. Dakle, mogućnost imenovanja posebnih stegovnih vijeća potrebno je u situacijama kada se pred vijećem vodi veći broj stegovnih postupaka kako bi se održala dinamika postupanja i kako ne bi došlo do odugovlačenja s postupanjem. Ti članovi vijeća su stanoviti izvjestitelji u konkretnim predmetima.
Gospođa Orešković.
Dakle, ne znam na koji drugi način to objasniti osim pokušaj da jedno tijelo koje namjerno kreirate tako da rade kao kukavice napravite još većim kukavicama. Da, grubo zvuči, ali jedino vam tako mogu privući pažnju. Dakle, imamo 11 članova vijeća koji su zaduženi za provođenje stegovnih postupaka, 11 članova vijeća, imati ovlast znači ujedno imati i odgovornost, to znači da taj član mora proučiti svoj spis i mora o tom spisu imati nekakav svoj stav. Ali to nije uvijek ugodan i lak posao, pogotovo ne za one članove vijeća koji su i sami iz redova državnih odvjetnika. Pa da operu ruke sa svoje odgovornosti kao Poncije Pilat formirat će neka druga vijeća, neki drugi ad hoc, danas neko iz Zagreba, sutra neko iz Splita od bilo kud, ad hoc ćemo sastavljati tijela koja će provoditi stegovne postupke. Što ste time dobiva? Razvodnjavanje, skrivanje od odgovornosti. Nikada se neće uspostaviti nekakav trekrekord, nikada se neće uspostaviti jednoobrazni standardi u etičkim vrijednostima u pravilima ponašanja za državne odvjetnike, nikad se zapravo neće znati što ste od državnih odvjetnika u smislu integriteta obnašanja javne dužnosti očekuje. Dakle, to je erozija pravosuđa. Umjesto da ga gradite, da ga jačate, da ga dižete na neke nove visine koje nam napokon trebaju koje bi trebale dosegnuti, vi zakucavate pravosuđe u mulj, u dno i dugo će nam dugo, dugo vremena nakon micanja HDZ-a s vlasti da se stvari napokon stave na pravo mjesto. Tražim da se o amandmanu glasa.
Znači glasovanje. Amandman br. 8 iste zastupnice.
I ovaj se amandman ne prihvaća. Dakle, dužnost zamjenika državnih odvjetnika je za razliku od dužnosti državnih dužnosnika stalna, a ne vremenski ograničena. Po prestanku dužnosti na njih se ne mogu primjenjivati statusni propisi koji se odnose na državno odvjetničke dužnosnike, pa ne postoji niti mogućnost sankcioniranja eventualnih propusta u ispunjavanju obveze podnošenja izvješća o imovini po prestanku dužnosti. Naravno, drugi društveni alati ostaju na snazi i prema tim ljudima.
Gospođa Orešković.
Dakle, kad predstavnik Ministarstva pravosuđe i uprave ne razumije osnovne pojmove smisla postojanja imovinske kartice onda nama nema spasa. Dakle, ne postoji neuvjerljiviji dokument od ovog vašeg da je državno odvjetnička dužnost trajna pa da zato ne treba pregledavat imovinske kartice. Sad uvaženi predsjedavatelju nije ovo kontra vas, ali samo usporedbe radi, vi ste duže dužnosnik, duže ste političar, duže sjedite u stolicama HS-a nego što mnogi danas državni odvjetnici traju u sustavu državnih odvjetnika jer su slabo plaćeni i čim steknu neko iskustvo i poznanstva bježe van, bježi u privatni sektor gdje su im bolje plaće. Dakle, smisao postojanja imovinskih kartica je da se kontrolira ulaz i izlaz i da se vidi je li u međuvremenu stečena imovina koja nije realna s obzirom na zakonite izvore prihoda, dakle to je jedna svrha, za takvu svrhu trebali bi onda tim tijelima koja provjeravaju imovinske kartice dati mogućnost da utvrđuju taj financijski nesklad i diskrepanciju, nažalost naša tijela to nemaju, ali ajde kad nemaju postoji barem ta kontrola javnosti koja gleda koliko je tko stekao pa tu se možda nešto prevenira, a osim toga ljudi imaju dojam da će uvidom u njihovu imovinsku karticu nešto bit otkriveno pa to kao, „kao“ kao djeluje preventivno. Ali ako vi to ukinete s argumentacija da je državno odvjetnička služba trajna, pa nije. Nisu svi naši državni odvjetnici doživotno u sustavu, kažem neki odlaze puno ranije i karijera u državnim odvjetništvima im traje puno kraće nego brojnim političarima. Ako imate takav stav pa budite onda frajer i vi vaš resorni ministar i vaša vlada pa onda svima ukinite podnošenje imovinske kartice za kraj mandata, a ukinite i sve zapravo ove farse i glumatanje da se bilo kakva provjera imovinskih kartica provodi. Ajde budite takav frajer.
Hvala lijepa. Tražite glasovanje.
Naravno, tražim da se o amandmanu glasa.
Dobro. Amandman br. 9 iste zastupnice.
Da, i on se ne prihvaća. Kolegica Orešković, dakle poštujem sve vaše stručne stavove, ali stavove kao zastupnice. Naravno nisu mi dragi ovi ja bih rekao eliminirajući stavovi o nama koji smo u izvršnoj vlasti koji donosimo, koji predlažemo ovakve zakone. Oni kao prvo nisu produkt samog mog ministra i mene, oni su produkt jedne široko sakupine radine skupine u kojoj sudjeluju suci, odvjetnici dakle akademska zajednica i oni su u ovom trenutku ono najbolje što smo mogli isharmonizirat za ovu materiju. A kada govorite o razumijevanju i nerazumijevanju, ja sam vam rekao putno dakle vi naravno u političkom smislu možete govoriti i zastupat što god hoćete, ali kada netko prestane bit državni odvjetnik iz bilo kojeg razloga u bilo kojoj fazi sa 70 godina ili sa 35 da ide u odvjetništvo, on u statusnom smislu više nije državni odvjetnik i ovaj propis se na njega ni u tom smislu ne može odnositi. Evo to sam vam poručio, a vi naravno malo stvar izokrenete pa govorite politički načelno. Dakle, većina vaših stavova proizlaze, stručnih stavova, primarno iz pozicije osobe koja ima apsolutno nepovjerenje u institucije ove države. To dakle je legitimno preispitivati institucije ok, ali potpuno nepovjerenje i na tome graditi stavove ne vodi u dobrom cilju.
Očitovanje.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Pa kad smo već ušli u
Očitovanje imam. Dakle, ne prihvaća se. Dužnost zamjenika državnog odvjetnika je za razliku od državnih dužnosnika, dobro ok, sustav …
Oprostite, pardon, pardon.
Sorry, sorry.
Trebao se očitovat o onome prije o amandmanu, izvolite gospođo Orešković.
Ispričavam se.
Sve u redu. Dakle, samo da pojasnim. Nažalost ja to tako moram reći ja sam imala prilike vidjeti kako institucije gdje djeluju iznutra i gdje su im slabe točke. I moj je zapravo cilj da mi kao država te slabe točke ojačamo, a ne da stalno imamo mrtvi kut i da se pravimo da taj mrtvi kut ne vidimo. Vi ste u pravu kad državni odvjetnik prestane biti državni odvjetnik on više nema taj status, ali isto tako političar kad kaže ja podnosim ostavku Ivo Sanader, hvala lijepo i doviđenja po istoj logici on više nije dužnosnik, on više nije u nadležnosti ajmo sad reći Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Dakle, isti principi vrijede. Država ima pravo reći nakon što ti prestane funkcija mandat, bilo politička, dakle prestaneš biti zastupnik u saboru, ministar što god, isto tako državni odvjetnik ili sudac ti još neko vrijeme prema državi imaš obaveze. Koliko će te obaveze trajati to se može definirati zakonom. I nije točno da samim prestankom tog svojstva političara, državnog odvjetnika ili suca država više tim ljudima ne može ništa. Država je ta koja ima svu moć u svojim rukama da kaže još neko vrijeme 6 mjeseci, godinu dana, 2 godine, 3, svaka država to može pa onda može i Hrvatska će reći ovo tijelo će provjeriti neka tvoja primjerice primanja ili što radiš nakon mandata, hoćeš li otići u neko tijelo gdje si zapravo u sukobu interesa jer si bivšu funkciju iskoristio da si osiguraš buduću egzistenciju. Dakle, to je smisao jednog urođenog sustava i ako mi negdje imamo mrtvi kut koji nam ne daje mogućnost da to provodimo i kontroliramo onda je zadatak predlagatelja zakona bili to vi ili Hrvatski sabor putem matičnih tijela da na to reagira i da to, taj problem riješi. Eto to je svrha ovog amandmana.
Hvala, tražite glasovanje?
Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala. I na kraju iste zastupnice amandman broj 10.
I ovaj se amandman ne prihvaća. Dakle, državnoodvjetnički savjetnici su državni službenici, a ne državnoodvjetnički dužnosnici pa njihova statusna pitanja ne spadaju u djelokrug Državnoodvjetničkog vijeća. Uz donošenje ovog akta ministarstvo će svakako surađivati … [[Govornik se ne razumije.]]
Obrazloženje gospođa Orešković. Ste gotovi? Da.
Da, da.
Obrazloženje izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Dakle, pozivati se na to da je status neke osobe državni službenik, državni dužnosnik kao izgovor da se nešto ne provodi i nešto ne kontrolira je jako, jako loš izgovor. Mi možemo te ljude nazvati zečevima, možemo ih nazvati mrkvama, nebitno je kako ćemo mi njih osloviti, pa izmislite novi termin na kraju krajeva ako treba, pravosudni dužnosnik. Stavite termin i definiciju u zakonu koja kaže pravosudni dužnosnici su, ako treba uvrstite u te dužnosnike doslovno i zapisničarke koje rade na sudovima ili one iz urudžbenog kancela, dakle imate tu moć. Imate škare da skrojite odijelo kako treba. Ali suština nije u nazivlju, suština je u tome što će država s tim ljudima raditi, kako će kontrolirati njihov rad, a tako i u ovo spektru na koje cilja, na koje cilja ovaj amandman. Falsa nominatio non nocet. Dakle, stavite, dakle pođite od toga što pojedina dužnost znači, koje obaveze iz te dužnosti trebaju proizlaziti, osmislite nazivlje koje vam odgovara i u skladu s tim skrojite pravila koja se odnose na sustav kontrole rada. Tražim da se o amandmanu glasa.
Glasa, hvala.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, drugo čitanje, P.Z. broj 279. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnijela zastupnica Dalija Orešković. Prije nego što krenemo s glasovanjem, imamo 2 zahtjeva za stankom prvi je kolega Sačić, izvolite.
Tražimo stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista jer smatramo da ovaj Konačni prijedlog Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, a i kasnije Državnom sudbenom vijeću nije dovoljno dobro obrazložen, nije obuhvatio konstruktivne prijedloge iz javne rasprave i ovdje od kolegica i kolega u saborskoj raspravi jer neshvatljivo je i neprihvatljivo da su unatoč svih primjedbi ostali na još uvijek relevantni prijedlozi da Državno sudbeno vijeće primjerice ili Državnoodvjetničko vijeće može aproksimativno odrediti da kandidat koji u jednom objektiviziranom postupku osvoji veći broj bodova bude kasnije derogiran i izabran onaj koji ima manji broj bodova. Zatim problematika imovinskih kartica nije dovoljno dobro razrađena i sve u svemu smatramo da su to takvi propusti zbog kojih mi u ime Kluba Hrvatskih suverenista sigurno nećemo dati svoj glas.
Dobro, stanka je odobrena naravno. Kolegice Orešković izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba stranke Centra i stranke GLAS u trajanju od 10 minuta radi konzultacija. Ovim putem još jednom apeliram na sve saborske zastupnike da ne podrže ovaj zakon, da glasaju protiv, a obrazložit ću zašto. Naime, glavni problem hrvatskog pravosuđa nije to što u njemu sude korumpirani HDZ-ovi suci kao što to često naši građani misle. Glavni problem pravosuđa je to što je davnih dana HDZ krivo osmislio, krivo dizajnirao ključna pravosudna tijela, ključne institucije. Državnoodvjetničko vijeće, Državno sudbeno vijeće trebali bi biti kičma pravosuđa, a namjerno su skrojeni tako da uopće ne mogu obavljati svrhu i ispunjavati zadaću koja im je dana. Zalažem se za to da se iz ovih tijela maknu 2 saborska zastupnika koji tamo sjede kao i 2 sveučilišna profesora. Evo zašto. U postupku izbora i ocjene kandidata za buduće državne odvjetnike između ostalog provodi se radnja testiranja njihove sposobnosti da naprave jedan pravni akt, primjerice optužnici. Ako želimo da nam danas sutra optužnice ne padaju na sudovima jer su loše i nekvalitetno sastavljene onda ne može kolega Hasanbegović i Ermina Lekaj Prljaskaj ocjenjivati kandidate, bodovati ih u smislu koliko dobro oni s pravne strane znaju sastaviti jedan takav pravi akt. Za početak, za početak jer o tome ne znaju ništa. Nadalje, ovim izmjena zakona osmislili ste HDZ-ovci to da državni odvjetnici kojima je izrečena stegovna mjera uklanjanja iz službe daje se uvjetna osuda. Time se šalje poruka da državni odvjetnici koji bi danas sutra trebali zastupati optužnicu u kaznenim predmetima da su i sami kriminalci. Tako se ne jača integritet pravosuđa. Tako se pravosuđe uništava pod čizmom i kapom [[Upadica: Zahvaljujem.]] i dirigentskom palicom HDZ-a.
Zahvaljujem kolegice Orešković. Molio bih vas da kad govorite o kolegama govorite sa respektom. I vi često govorite o temama koje nisu vaša područja niste se školovali za poljoprivredu ili nešto pa govorite o tome pa vam nitko ne oduzima pravo da to činite, tako vas molim i da onim zastupnicima koji se bave i koji jesu u nadležnom odboru ne oduzimate pravo da to čine. Dakle, imamo nekoliko povreda Poslovnika, prva je kolegica Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolegica je povrijedila Članak 238. Poslovnika prije svega zato što je vrijeđala kolege, a s druge strane iznosi neistine. DOV ne provodi testiranje na način da kandidati pišu ovakove podneske kako je ona to rekla pa da ih onda članovi DOV-a ocjenjuju nego DOV s kandidatima provodi intervju onako kako je određeno i u samom zakonu i daje bodove.
Hvala lijepa. Vi ste dali neku vrstu obrazloženja ili replike, dakle vi ste povrijedili poslovnik, a ja sam bio rekao što mislim da je trebalo kazati pa dobivate opomenu. Kolegice Lekaj Prljaskaj izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Ja bih samo kao članica državnog vijeća rekla da mi ne ocjenjujemo kandidate i mislim da kolegica ima krive informacije, stoga smatram da ona nas vrijeđa i naš položaj isto.
Rekao sam to već, ali budući da ste izravno prozvani neću vam sada dati opomenu, smatram da ste morali reagirati jer ste štitili vlastiti integritet. Izvolite kolegice Orešković.
Hvala. Povrijeđen je čl. 238. vrijeđanje kandidata odnosno mene kao saborske zastupnice. Dakle, lapsus, lapsus. Dakle, dopustite nemojte mi krasti vrijeme da mogu obrazložiti, vratite vrijeme natrag. Dakle, jedno je upuštati se u raspravu [[Upadica predsjednik: Kolegice Orešković pa nemojte dajte niste vi ovdje šefica koja će određivati šta ću ja raditi, izvolite govorite.]] dakle, jedno je komentirati neku temu, a drugo je bodovati kandidati koji ulaze u sustav. Amandmani koje sam podnijela upravo o tome govore, DOV kao i DSV boduju kandidate, ako to do sada niste radili ne znam po što ste tamo uopće išli [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] i zašto tamo sjedite.
Kolegice Orešković hvala vam lijepa, dobivate opomenu. Idemo dalje. Sada imamo 10 amandmana zastupnice Orešković, niti jedan vlada nije prihvatila pa ćemo glasovati o tih 10 amandmana. Amandman br. 1, molim glasujmo. 1. amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 2. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. 3. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. 4. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. 5. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. 6. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. 7. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. 8. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. 9. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. I 10. amandman. Nije dobio potreban broj glasova. Sada ću dati na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću. Molim glasujmo. 123 je glasovalo, 77 za, 28 suzdržanih i 18 protiv pa smo donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Amandmane su podnijeli zastupnica Ružica Vukovac, zastupnica Dalija Orešković i Klub zastupnika SDP-a. Također će se očitovati državni tajnik gospodin Juro Martinović. Prvi je amandman gospođe Vukovac. Izvolite gospodin Martinović.
Prvi se amandman zastupnice Vukovac ne prihvaća. Dakle, veći broj bodova koji vijeće može dodijeliti na razgovoru s kandidatima propisuje se kako bi se proširio prostor diskrecijskog odlučivanja s obzirom da je vijeće prema Ustavu samostalno, neovisno tijelo koje u skladu sa Ustavom i zakonom samostalno odlučuje o imenovanju, napredovanju, premještaju, razrješenju i stegovnoj odgovornosti sudaca i predsjednika sudova osim predsjednika Vrhovnog suda RH. Držimo da povećanje sa 15 na 20 s obzirom na ukupni broj bodova koji presudno odlučuju o poziciji svakog kandidata je minoran i da je ovaj amandman neprihvatljiv.
Hvala. Gospođe Vukovac nema pa će se o amandmanu glasati. Da, ima i drugi, ima i drugi amandman gospođe Ružice Vukovac. Izvolite gospodin Martinović.
I ovaj se amandman ne prihvaća. Dakle, ne rezultira svaka procesna neaktivnost nastupom zastare pa predloženom odredbom, pa predložena odredba nije prihvatljiva. Situacija u koju se, na koju se ukazuje u predloženom amandmanu i trenutno može biti obuhvaćena stegovnim dijelom neurednog obnašanja sudačke dužnosti.
I o ovom amandmanu će se glasati. I sada je prvi amandman gospođe Orešković, zastupnice Dalije Orešković. Izvolite gospodin Martinović.
I ovaj se amandman ne prihvaća. Gotovo slično smo imali kod Državnoodvjetničkog vijeća, dakle mogućnost snimanja i objave snimki razgovora već su predviđeni Člankom 44. stavkom 3. Zakona o Državnom sudbenom vijeću prema odluci vijeća.
Gospođa Orešković.
Zahvaljujem. Dakle, mogućnost znači da se nešto može ako se hoće, ali ako se neće svi skupa možemo vrtit palčevima i gledat u sunce. Amandmanom se traži da se snimke tih razgovora obavezno, obavezno objavljuju kako bi time pojačali, odnosno za početak počeli graditi povjerenje u pravosuđe i u njegova ključna tijela. DSV je slično kao što sam govorila kod prethodnog Zakona o DOV-u, kičma pravosudnog sustava. Glavno i najodgovornije tijelo za sustav regrutiranja budućih sudaca, njihovog napredovanja, njihove ocjene rada, stegovne odgovornosti, danas-sutra možda i razrješenja. To kako takvo tijelo radi je bitno i presudno za dojam građana da će stvarno najbolji suci recimo, biti ti koji odlučuju o njihovim sudbinama. Kada povećavate diskrecijske ovlasti tijela, a kažem, isto problem je kao i kod prethodnog zakona, što u tom tijelu sjede 2 saborska zastupnika i 2 sveučilišna profesora, dakle ljudi koji po profesiji nisu suci, morate, naprosto morate osigurati veću transparentnost, veću objektivnost, mjerljivost, morate predvidjeti mehanizme, da se svaki protukandidat, svi suci unutar pravosuđa, mediji, građani, mogu uvjeriti da je neki kandidat dobio tih 20 bodova prednosti i dobio prednost kod izbora i imenovanja na temelju svojih retoričkih zasluga. Svi moramo imati povjerenje, ali povjerenje ne, eto, netko je rekao tako, nego povjerenje koje smo stekli na vlastite oči uvjerivši se u to kako se prezentirao pojedini kandidat, da je doista najbolji bio odabran. Tražim da se o amandmanu glasa.
Dobro. Amandman br. 2 gđe. Orešković.
I ovaj se amandman ne prihvaća. Dakle iz razloga što su sudski savjetnici državni službenici, a ne pravosudni dužnosnici pa njihova statusna pitanja ne spadaju u djelokrug DSV-a, u donošenju ovog akta Ministarstvo će svakako surađivati sa sudovima koji daju stručni stav, stručno mišljenje o radu ove kategorije službenika.
Izvolite očitovanje.
Uvaženi predstavniče predlagatelja, i vi i ja znamo da ministar pravosuđa u teoriji može biti bilo tko. Može i ne bit pravnik, bitno je da je politički odan predsjedniku Vlade. Isto tako, ljudi koji rade u Ministarstvo možda mogu bit pravnici, možda ne moraju, ali sasvim sigurno u pravilu to nisu ljudi koji su jednog jedinog dana radnog staža proveli u nekoj sudnici. Neprihvatljivo je da metodologiju ocjene rada sudskih savjetnika provode i osmišljavaju ljudi koji blage veze nemaju ni o sudnici ni o presudi ni o tužbi ni o podnesku, doslovno onom podnesku, u prilogu dostavljam punomoć i dokaz o plaćenoj sudskoj pristojbi. To je krivi odnos, nakaradan odnos, monstruozan odnos izvršne vlasti prema pravosuđu. Ne može izvršna vlast kontrolirati i ne može uopće osmisliti model po kojem će se ocjenjivati je li neki sudski savjetnik i u kojoj mjeri stekao vještine koje ga čine dovoljno kompetentnim da jednog dana bude kvalitetan sudac. To mogu oni koji u sustavu rade. Mi cijelo vrijeme podcjenjujemo pravosuđe, podcjenjujemo ga, ponižavamo ga, činimo ga, onako, nižim od džona cipela izvršne vlasti i to je prva stvar koja mora prestati ako želimo da pravosuđe bude bolje. Nije lako napisati presudu, nije lako. Nije lako napraviti bilo koju drugu procesnu radnju. Ma nije lako uopće održavati red u sudnici, za početak. Imate ajkule i drakule i s jedne i s druge strane koje se međusobno svađaju. Imate podmukle odvjetnike koji znaju sve trikove zanata jer na sebi rade, jer od toga žive, na tome zarađuju i onda imate suce koje čak i država nastoji učiniti bespomoćnima, nemoćnima i uvijek u situaciji da netko drugi nad njima dirigira. Tražim da se o amandmanu glasa.
Amandman br. 3 zastupnice Orešković.
I ovaj se amandman ne prihvaća. Dakle on ide, on je na tragu onog jednog od prethodnih amandmana iz DOV-a, a to je da svi članovi DSV-a ne sudjeluju u bodovanju kandidata. Dakle, sastav DSV-a propisano je čl. 121. st. 5. Ustava. Vijeće u ovom sastavu odlučuje o svim poslovnima iz svog djelokruga te se navedeno ne može mijenjati zakonom. Neovisnost ovog važnog tijela je ustavna kategorija, ta neovisnost je postignuta na način da je od 11 članova, 7 su suci raznih razina 1., 2., pa i 3. stupnja, 2 čovjeka koji dolaze iz 2 saborska tabora i 2 znanstvenika koji su u pravilu, u pravilu su dakle stručne, visokostručne osobe iz područja pravnih znanosti i zato nam ovakav amandman nije prihvatljiv.
Obrazloženje zastupnice.
Imam samo 2 minute pa se moram fokusirati na bitno. Iz ovog što ste rekli, izvući ću riječi da DSV odlučuje o svim poslovnima iz svog djelokruga. Odlučuje o svim poslovnima iz svog djelokruga. U djelokrugu rada DSV-a je provjera imovinskih kartica sudaca. Niste bili možda koncentrirani, ali dogodio se jedan, po meni, šokantan trenutak, sramotno je da ga nisu primijetili mediji, opet, ispričavam se kolegi kojeg jako cijenim, Arsenu Bauku, ali on je rekao istinu. Dakle, DSV ne provjerava imovinske kartice sudaca. U 2 godine koliko već traje ovaj saziv Hrvatskog sabora kroz koji je Arsen Bauk postao član DSV-a, jednu jedinu karticu ni vidio ni provjerio nije. Nije to njegova greška. To je greška države i HS-a koji je skrojio i osmislio jednu kontrolnu instituciju, jedno tijelo, nadzorno tijelo koje nikakve nadzorne ovlasti zapravo nema, odnosno nema kompetencije i sposobnosti jer je sustav nakaradno i bezvezno osmišljen. I to je razlog zašto toliko grmim i tražim da se oni koji de facto ne mogu provoditi takve zadaće, evo primjerice kontrolu imovinskih kartica maknu iz tijela koje bi takve zadaće trebalo obavljati i provoditi, a identična argumentacija vrijedi i za ostale aktivnosti bitne i važne poput ocjenjivanja kandidata za suce. Na temelju kojih to saznanja će saborski zastupnici, neću, evo, evo da sam ja tamo ili bilo tko drugi, dakle nisam u sustavu pravosuđa, ne znam koliko je puta nekom sucu pala presuda, ne znam koliko je lijen, dolazi li petkom na posao ili je fjaka, dakle model treba biti drugačiji, a dok ne maknemo, ispričavamo se, iz sastava, bilo bi dobro da im neke ovlasti oduzmemo u sustavu bodovanja i upravo se ta materija može regulirati zakonom.
Vrijeme nažalost gđo. Orešković, tražite glasovanje?
Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala. Amandman br. 4. zastupnice Orešković.
I ovaj se amandman ne prihvaća, dakle sustav provjere imovinskih kartica trenutno nije moguće u cijelosti automatizirati, provodi se povezivanje s bazama podataka drugih nadležnih tijela, a dinamika provjere ovisi i o raspoloživim administrativnim i tehničkim kapacitetima vijeća. I u odnosu na ovo i u odnosu na ovo što ste kolegice prethodno govorili dakle oni donose odluke, sve bitne odluke koje im je ustav i zakon dao oni to donose, a to ne znači da svaki od članova DSV-a sudjeluje i u prikupljanju svih dokaza za utvrđenja svih činjenica relevantnih za donošenje njihovih odluka, pa tako i ovo što ste uvaženog zastupnika Bauka spomenula dakle to ne znači da vijeće nije odlučivalo, konkretne odluke donosilo temeljem prikupljenih dokaza u pogledu činjenica koje su se u konkretnoj stvari utvrđivale. On je sudjelovao u donošenju odluka. Ja ne zamišljam njihovu ulogu da idu po državi i skupljaju dokaze.
Obrazloženje, izvolite gđo. Orešković, očitovanje pardon.
E pa recimo, zahvaljujem, da sam ja predsjednik vlade i da stvarno imam namjeru boriti se protiv korupcije i vi i ministar bi danas dobili otkaz, dakle vi ste rekli da ne zamišljate DSV na način da oni sad idu po državi i skupljaju dokaze, pa ja mislim, dakle vi ne želite da se imovinske kartice sudaca uopće provjeravaju na jedan sustavan, koherentan, konzistentan i trajan način, a to bi trebala biti svrha. Dakle, naši građani vrlo često zazivaju uvođenje onog Zakona o porijeklu imovine, taj zakon u praksi, dakle kad pustite kako se što zove i postoji li poseban zakon, to je, to je sustav provjera imovinskih kartica i mi imamo tri različita tijela koja bi to trebala provoditi, ali država ne želi dopustiti da postoji sustav. Vi kažete umrežavanje baze podataka, ja sam to provela 2015.-2016.g., s tehničke strane, s informatičke strane to je pistov kejk, tragično je i bolno što to čak niti ne košta puno, ali ono što košta puno i što treba osmisliti, al prije svega treba u glavi imati nou hau kako to izvesti. Dakle kad dobijete podatke, nek to rade algoritmi, to čak ne trebaju raditi ljudi, pa onda usporede se podaci i crvene zastavice izbace gdje se nešto ne podudara. Trebate imati ljude koji će sve te crvene zastavice formirati u jedan spis, vi znate kao odvjetnik šta spis znači i morate imati tijelo koje svaki dan radi i kaže ups danas imamo pet novih predmeta, idu na stol. Neprihvatljivo je da jedan član DSV-a nema blage veze što to vijeće u cjelini radi. To znači da mi nemamo tijelo i ono što se raskrinkalo kroz ovu raspravu je to da mi nemamo sustav kontrole unutar pravosuđa i zato je vaš predsjednik vlade tražio da to radi SOA, ali SOA njemu odgovara i SOA će njemu davati podatke s kojima će ucjenjivati suce.
Hvala lijepa, hvala, tražite glasanje?
Tražim da se o amandmanu glasa.
I amandman br. 5. iste zastupnice.
I ovaj amandman se ne prihvaća. Dakle, sudski savjetnici su državni službenici, a ne pravosudni dužnosnici, pa njihova statusna pitanja ne spadaju u djelokrug DSV-a.
Očitovanje gđo. Orešković.
Zahvaljujem. Kao što sam nekoliko puta ponovila, status ne proizlazi iz nazivlja, status proizlazi iz želje, vizije i volje države da neko pitanje riješi ili ne riješi, evo u vašem slučaju vi se iza statusa skrivate kako bi ponovno izvršna vlast kontrolirala i ocjenjivala kompetencije za obavljanje sudačkih dužnosti, kompetencije koje nema. Sudnica i sudske radnje, radnje u postupku, radnje u spisu traže specijalističko znanje, traže vještine koje se na fakultetu ne uče, uče se kroz praksu i jedini koji može osmisliti metodologiju po kojoj će se ocjenjivati kvaliteta znanja stečenog u sudskoj praksi su oni koji i sami u tom sustavu rade, a ne neki čate činovnici iz Ministarstva pravosuđa ili ne daj Bože netko na višoj političkoj izvršnoj instanci. Tražim da se o amandmanu glasa.
Hvala lijepa. I sada imamo na isti zakon amandman Kluba zastupnika SDP-a.
I ovaj amandman vlada ne prihvaća. Dakle, već imenovani suci, promjenu mjesta rada odnosno suda istog stupnja mogu ostvariti kroz institut premještaja. Navedeni postupak i trenutno je namijenjen isključivo već imenovanim sucima, a njihovo sudjelovanje u postupcima imenovanja uvelike opterećuje i povećava trajanje ovih postupaka.
Da, oćete vi g. Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine državni tajniče, nismo mislili na suce nego na državne odvjetnike, oni su isto pravosudni dužnosnici, a u ovakvoj formulaciji se u stvari zabranjuje Općinskom državnom odvjetniku u Splitu da se kandidira za suca Općinskog suda u Splitu. Ne postoji racionalni razlog zašto bi to država zabranila, ako bi DSV imenovao tu osobu okej, dakle ja bi vas molio da još jednom provjerite da li ste ovim člankom, stavkom, zabranili de facto i de iure državnim odvjetnicima na najnižem rangu da se kandidiraju za suce, ako je to bila intencija onda tako recite, to je jedno neslaganje, al to je to, ako je to bila omaška onda je ispravite. Ova rasprava inače pokazuje da bi bilo dobro da predsjednici DSV-a i DOV-a periodično, ne mora svake godine, matičnom odboru podnesu izvješće o radu ili da se na drugi način provede jedna parlamentarna rasprava o njihovom radu pa bi se onda ovo šta je gospođa Orešković usvojim amandmanima potencirala moglo dosta toga razjasniti. Ovo nije, ovo nije nažalost prilika da se te stvari razjašnjavaju pa ću od toga odustati ali sam iskoristio ovih 30 sekundi. Tražimo glasovanje o amandmanu.
Tražite glasanje da, nisam čuo, da, dobro.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, P.Z. br. 280, predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnice Ružica Vukovac, zastupnica Dalija Orešković i Klub zastupnika SDP-a. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo sada glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, no prije toga imamo zahtjev za stankom, zastupnica Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, kao što sam već istaknula u raspravi o Prijedlogu zakona o DSV-u Hrvatska je na ovogodišnjem European justice scoreboardu upravo posljednja, posljednja u cijeloj EU po povjerenju građana u pravosuđe. Tri su ključna razloga za nedostatak povjerenja, a politički pritisci, pritisci interesnih grupa i gospodarstva i treći jesu oni koji se tiču strukturalnih i statusnog položaja sudaca. Upravo statusni položaj sudaca uređuje se i ovim zakonom odnosno Zakon o DSV-u. I šta se zapravo sa ovim prijedlogom zakona događa? Događa se to da se sucima ozbiljno narušava autonomija, odredbom da su stegovno odgovorni ako odbiju sigurnosnu provjeru koja se prema Zakonu o sudovima sada nad njima vrši svakih pet godina. Ne postoji nijedna zemlja članica EU koja ima redovite periodičke sigurnosne provjere svojih sudaca, ne postoji. Jedino Hrvatska od ove godine ima taj mehanizam, dakle nema ga čak ni Mađarska. Ono što mi radimo jest da uvjetujemo suce sigurnosno-obavještajnom provjerom koju radi SOA koja je pod izvršnom vlasti i uvjetujemo im napredovanja ili ulazak u profesiju. Ako to nije pritisak na suce, ako to nije uvjetovanje i stiskanje izvršne vlasti na pravosuđe ja ne znam šta jest. Ja vas sve pozivam da ne glasate za ovaj zakon. Hvala.
Dobro, idemo, kao što sam najavio sada glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Dakle prvo su na redu amandmani zastupnice Vukovac. Amandman br. 1. glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. I amandman br. 2 iste zastupnice, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada imamo 5 amandmana zastupnice Orešković, Vlada ih ne prihvaća. Amandman br. 1. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4. Nije dobio potreban broj glasova. I amandman br. 5. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Imamo jedan amandman Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada isto tako ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova pa prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Molim glasujmo. Glasovalo je 121 zastupnik i zastupnica, 77 za, 10 suzdržanih, 35 protiv pa je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa, drugo čitanje, P.Z.E. br. 266, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. 122 zastupnica i zastupnika glasovalo je za, dakle jednoglasno je donesen Zakon o prestanku važenja Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa.
Imamo sada točku, zadnju točku danas: - Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2021. godinu Podnositelj akta je Odbor za predstavke i pritužbe na temelju Članka 107. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Gospođa Katica Glamuzina je predsjednica toga odbora, želi li se, želi li se očitovati? Da, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, drago mi je što imam priliku predstaviti Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora za 2021. godinu. Iako se izvješće odnosi na, na godinu u kojoj nisam osobno bila predsjednica tog odbora moj je mandat počeo u ovoj godini 11. veljače 2022., ali u suradnji s tajnicom odbora pripremili smo izvješće koje ću vam danas predstaviti. Dakle, Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora jednom godišnje sukladno Članku 107. Poslovnika Hrvatskog sabora podnosi izvješće o svom radu. Kao i prethodnih godina informirati ćemo zastupnike Hrvatskog sabora o uočenim nepravilnostima kršenja zakonskih propisa kao i prava građana u postupcima pred tijelima državne uprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti. Kroz rad po predstavkama i pritužbama građana ukazujemo saboru na kršenje zakona i druge štetne pojave od šireg značenja i predlažemo poduzimanje potrebitih mjera za njihovo otklanjanje i predlažemo putem ovlaštenih tijela ispitivanje osnovanosti predstavki, pritužbi i prijedloga, a sukladno tome potrebitost poduzimanja zakonom osnovanih mjera. Izvješće Odbora za predstavke i pritužbe nastalo je na temelju zaprimljenih predstavki i pritužbi po kojima se postupalo sukladno Poslovniku, a u cilju zaštite prava građana. Odbor ima obavezu postupati i postupao je po pojedinačnim, skupnim i anonimnim pritužbama građana koje se odnose na kršenje građanskih i političkih prava uključujući pravosuđe i upravu te ekonomska i socijalna prave te ih je upućivao nadležnim tijelima na mjerodavno postupanje. Slijedom toga odbor je svoj rad usmjerio na pružanje pomoći građana u ostvarivanju njihovih Ustavom i zakonom utvrđenih prava pred tijelima vlasti. U radu odbora od posebnog je značaja međusobna suradnja državnih i javnih tijela te osnaživanje povjerenja građana prema tijelima kojima su predstavke i pritužbe proslijeđene na nadležno postupanje a koja ta suradnja ponekad izostaje zbog sporosti u postupanju mjerodavnih tijela i odgovornih osoba. Obveza javne uprave ili odgovornih pojedinaca o izvršavanju vlastitih obveza prema građanima podrazumijeva što više približavanja građanima te osiguravanje kontinuiranog poboljšanja kvalitete rada i usluga i to tako što će se voditi računa da odluke koje utječu na prava ili interese pojedinaca budu zasnovane na zakonu. Naime, podnošenje predstavki i pritužbi odboru često predstavlja zadnje utočište brojnim pojedincima kada ne uspiju ostvariti svoja prava drugim sredstvima. Stoga neučinkovitost i netransparentnost u postupanju nadležnih tijela kod građana naravno izaziva nezadovoljstvo, zabrinutost i nepovjerenje prema tijelima vlasti. Garancija temeljnih ljudskih prava i sloboda predstavlja temelj svake demokratske države, a njihovu stvarnu djelotvornost treba prosuđivati u odnosu na institucije i načine zaštite tih prava. U nastavku ćemo govoriti detaljnije o predmetnom izvješću u kojem se prezentiraju prispjele pritužbe građana razvrstane po područjima. Navodimo i ukupne brojeve i prirode primljenih predstavki i pritužbi, a u samom izvješću postoje i neki konkretni primjeri po svakom području. Dakle, struktura godišnjeg izvješća je spoj pregleda rada i statističkih podataka po predstavkama i pritužbama kojima se postupalo. Razvrstane su po područjima kako glasi, pravosuđe i uprava, prava iz mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, socijalna skrb i zaštita obitelji stambena komunalna i imovinsko-pravna problematika, rad i radni odnosi, te ostala područja i podnesci. Tijekom predmetne godine 2021. odbor je zaprimio i obradio ukupno 228 predmeta pisanog sadržaja što predstavlja 38 tj. nešto više od 16% više u usporedbi sa prethodnom godinom. Od ukupnog broja zaprimljenih i obrađenih predmeta 186 su nove predstavke i pritužbe što je oko 32% više nego 2020. godine, a 42 su predmeti iz prethodnih godina, tj. oni koji se opetovano odboru vraćaju na razmatranje. Od ukupnog broja zaprimljenih pritužbi njih 125, tj. više od pola bilo je iz područja pravosuđa i uprave. Nakon toga 31 iz područja stambene i komunalne, imovinsko-pravne problematike, 29 sa socijalnom i zdravstvenom problematikom, te iz područja zaštite obitelji. Nešto manje od 10% iz područja rada i radnih odnosa, te ostatak iz predmeta koje čine ostala područja. Dakle, onaj najveći dio koji se, njih 125 predmeta koji se odnosi na područje pravosuđa i uprave radilo se o predstavkama i pritužbama kojima su građani izražavali nezadovoljstvo radom pravosudnih tijela Republike Hrvatske i to redom radom sudova, pa zatim dužinom trajanja pojedinih sudskih postupaka, odlukama sudova, povredom prava na suđenje u razumnom roku, tražilo se izuzeće sudaca i pokretanje stegovnih postupaka itd. Zatim, neke pritužbe su na rad odgovornih osoba u sudovima na neprofesionalno i neetično ponašanje djelatnika suda prema stranci u tijeku postupka, te su iskazivali nezadovoljstvo radom nadležnog ministarstva. Nadalje, građani su nekim pritužbama upozoravali na korupciju, na zlouporabu položaja i ovlasti, žalili su se na kvalitetu rada i učinkovitosti Državnog odvjetništva, iskazivali su nezadovoljstvo radi odugovlačenja u rješavanju kaznenih prijava, neprocesuiranja po kaznenim prijavama i nemogućnosti dobivanja informacija o statusu predmeta. Prituživali su se na postupanje policijskih službenika prema građanima, na propuste u postupanju i prekoračenju ovlasti prilikom vršenja policijskih poslova. Dio pritužbi se odnosi na nezakonit i nepravilan rad državnih tijela zbog nedobivanja odgovora po pritužbama na rad djelatnika i službenika na rad inspekcijskih službi. Dio se odnosio na povrede prava u obavljanju poslova lokalnog značenja, dakle prituživali su se na rad gradonačelnika, načelnika, župana, službenika itd. Zatim u izvještajnom razdoblju odbor je postupao po 31 predmetu iz područja stambene, komunalne i imovinsko-pravne problematike. Građani su se žalili na dugotrajnost postupaka stambenog zbrinjavanja. Problem bespravne gradnje je stalno prisutan u pritužbama kao i prigovori na postupanje Građevinske inspekcije. Zatim pritužbe u vezi sa komunalnom djelatnošću kao što su problemi javne rasvjete, uništavanje javnog dobra, plaćanje komunalne naknade i slično. Pojedinačne pritužbe se odnose i na postupak povrata i utvrđivanje naknade za oduzetu imovinu. Dalje, odboru se obratio značajan broj građana zbog nemogućnosti ostvarivanja prava iz socijalne skrbi vezano uz zdravstvenu problematiku. Ticalo se vrlo često obaveznog testiranja za dolazak na posao kad je to bio zahtjev koji je proizlazio iz mjera kojima smo se borili sa covid virusom, te vezano za odugovlačenje postupaka u rješavanju zahtjeva osiguranika za priznavanje prava iz mirovinskog osiguranja. Takvih je bilo 29. Posebnu skupinu čine predstavke i pritužbe iz područja radnog prava njih 22 ili nešto manje od 10% koje odboru upućuju ili predstavnici sindikata ili pak sami radnici, odnosno državni službenici i namještenici zbog povrede prava iz kolektivnog ugovora. Zatim obrađeno je 19 predmeta iz ostalih područja koji se najviše odnose na zaštitu potrošača. Ticalo se to najviše opskrbe predmeta koji se tiču na opskrbu toplinskom energijom, opskrbu plinom, na rad nekih putničkih agencija itd. Dva su predmeta u kategoriji ostali što u principu znači da su nerazumljivog sadržaja i da se po njima nije moglo postupati. Odbor je tijekom 2021. godine s građanima osim pisanim putem komunikaciju ostvarivao izravno i telefonski u svakodnevnom kontaktu sa građanima koji se odboru obraćaju telefonskim putem tražeći pomoć i upute u načinu rješavanja raznih problema sa kojima se suočavaju. Zabilježena su 152 poziva, svaki se poziv evidentira što je 41 manje nego u prethodnoj godini. Na najveći broj različitih upita građana koji su se odboru obraćali odgovoreno je u izravnom kontaktu telefonom, a onda kad je trebalo provjeriti, utvrditi činjenično stanje odgovoreno je u kratkom roku. Neka usmena obraćanja građana odnosila su se na nezadovoljstvo sudskim odlukama i radom sudaca na dužinu trajanja postupaka, na provedbu ovrha, na probleme bespravne gradnje i komunalnu problematiku i drugo. Nadalje, upiti su bili u svezi prava na ostvarivanje socijalne pomoći, oni koji se tiču zdravstvene i epidemiološke situacije, te zamolbe i zahtjevi za pružanje besplatne pravne pomoći. Većina ovih stvari i nije u nadležnosti odbora. Pojedini građani, uglavnom stariji su često nazivali odbor sa upitima koji nisu u nadležnosti odbora pa ih se upućivalo da svoje probleme pokušaju riješiti kroz druga tijela. Osim izravnog obraćanja odboru jedan broj pritužbi ukupno 26 predmeta na razmatranje je proslijeđeno i iz Ureda predsjednika Hrvatskog sabora, Ureda potpredsjednice Hrvatskog sabora, drugih radnih tijela, klubova zastupnika, Službe za građane Hrvatskog sabora, Službe za pravne poslove ili ljudske potencijale Hrvatskog sabora, te iz ureda samih zastupnika najviše iz Ureda zastupnice Karoline Vidović Krišto. Manji broj predstavki i pritužbi bio je anoniman, njih tek 8. Od 125 predstavki i pritužbi iz područja pravosuđa i uprave njih 25 su se ticale, su se odnosile na rad i nepostupanje sudova bilo da se radilo o pojedinom sucu ili o čitavoj organizaciji. Analizom zaprimljenih i obrađenih pritužbi ovom odboru, a koje se odnose na područje pravosuđa može se zaključiti da građani u svojim obraćanjima upozoravaju najviše na sporost u radu pravosuđa, na sam rad sudova, na rad i postupanje sudaca i sutkinja u konkretnim predmetima, na ishod sudskih postupaka, na što naravno, nemamo apsolutno nikakvu kontrolu nad ishodom sudskih postupaka te na rad samog Ministarstva pravosuđa i uprave. U svezi navedenog država je dužna poduzeti konkretne mjere i organizirati svoj pravni sustav da svima omogući, s jedne strane pravičan postupak, a s druge strane, pravo na suđenje u razumnom roku kao, jer je to jedno od temeljnih ljudskih prava sukladno čl. 6 Europske konvencije o ljudskim pravima. Potrebno je istaknuti da prekomjerno trajanja sudskih postupaka, osim što predstavlja kršenje individualnih ljudskih prava, povlači sa sobom dalekosežnu posljedicu narušavanja povjerenja građana u pravosudni sustav. Stranke u postupku zbog takve povrede mogu se za zaštitu obratiti Europskom sudu za ljudska prava. Građani svojim obraćanjem Odboru za predstavke i pritužbe traže i očekuju konkretnu pomoć, bilo je zahtjeva za meritorno odlučivanje Odbora o sudskim i upravnim postupcima, zahtjeva za zastupanje u sudskim postupcima za podnošenje tužbi za posredovanje da se izmjene sudske odluke ili ponište presude sudova i rješenja DORH-a. Ovlasti Odbora kao što su propisane u čl. 107 jasno pokazuju da Odbor nije ovlašten miješati se u pojedinačne sudske slučajeve, već je to u cijelosti u nadležnosti sudbene vlasti koja je samostalna i neovisna. Nadalje, postupalo se po manjem broju pritužbi osoba lišenih slobode na izdržavanju kazne zatvorima u zatvorima u Puli, Gospiću i Kaznionici Lepoglava. Prema evidenciji, pritužbeni navodi su se odnosili na povredu prava prilikom izdržavanja kazne zatvora na nejednaki tretman i diskriminaciju, na zatvorske uvjete, što bi se najčešće ticalo liječničke usluge, hrane i sl. te na postupanje nadzornika pravosudne policije, kao i svim drugim kategorijama u Izvješću su i ovdje navedeni neki konkretni primjeri. Da malo ubrzamo jer vidim da ste svi ovaj, iznimno zainteresirani za ovaj statistički referat pa ću malo ubrzati. Da vidimo. Što je još bitno? Od 72 predmeta iz područja uprave, dio zaprimljenih i obrađenih podnesaka Odboru bile su i pritužbe građana na rad policije, što je recimo isto zanimljivo, njih 13. Za funkcioniranje svakog društva značajna je profesionalna, osposobljena i učinkovita policija koja u obavljanju poslova brine da građanima, svim građanima, pruža zaštitu njihovih temeljnih ustavnih prava i sloboda. U obraćanju ovom Odboru građani su se pisanim podnescima upozoravali da pripadnici policije propuštanjem djelovanja u primjeni policijskih ovlasti krše njihova ljudska i građanska prava te osobne slobode pristranim postupanjem, nezakonitim i nepravilnim radom te neprofesionalnim postupanjem. U nekim podnescima građani su iskazali nezadovoljstvo odgovorima MUP-a na njihove pritužbe. Slijedom navedenog, neki pritužbeni navodi građana u svezi s konkretnim događajima na rad i postupanje policijskih djelatnika također su navedeni kao primjeri u Izvješću. Sve gore navedene podneske, Odbor je nakon razmatranja dostavio na nadležno postupanje MUP-u. U najvećem broju slučajeva pritužbe građana na postupanje policijskih službenika izvršenim provjerama MUP-a su ocijene nepotvrđenima, nisu utvrđena obilježja povrede službene dužnosti ili nisu potvrđeni navodi o nepravilnostima u radu i nezakonitom i neprofesionalnom postupanju. 7 smo pritužbi imali vezano za ovršne postupke, najviše na rad agencija za naplatu potraživanja duga. Neki su se odnosili na molbe za posredovanje i pomoć, neke na žalbe na rješenje Općinskog građanskog suda u Zagrebu, neke na deložacije, itd. Kada nije bilo osnove za slanje pismena institucijama, Odbor se dopisom izravno očitovao podnositeljima pozivajući se na nadležnost i propisane čl. 107. Građani su upoznati da Odbor ne pruža pravnu pomoć, ne zastupa građane pred državnim tijelima, što se odnosi i na zastupanje u sudskim postupcima niti ne postupa u slučajevima u kojima se postupci vode. Odbor je dakle, kao što svi znamo, najčešće, u najvećem broju slučaja, posrednik između građana i tijela koja zaista mogu riješiti stvarni problem. Stambena, komunalna, imovinsko-pravna problematika, to je druga po učestalosti na koje su se odnosile pritužbe. Dio obrađenih podnesaka, njih 8 su vezani uz probleme rješavanja stambenih pitanja građana, stambeno zbrinjavanje iz nadležnosti Grada Zagreba uz dodjelu stanova u vlasništvu države. Uz problematiku poslijeratne obnove i zahtjev za ostvarivanje prava na obnovu stambenog objekta u Drnišu, uz energetsku obnovu obiteljskih kuća, to je vezano uz realizaciju natječaja za energetsku obnovu kuća za 2020. i '21. g. Također, u Izvješću postoje konkretni primjeri. Bilo je i 7 predmeta oko stanovanja i mirnog uživanja vlasništva u vezi s bespravnom gradnjom te pritužbama na neučinkovitost u postupanju nadležnih tijela koja su dužna osigurati neometano korištenje i uživanje vlasništva. 5 pritužbi građana upućenih Odboru odnosile su se na probleme iz područja komunalne djelatnosti, 3 su se odnosila na pitanje okoliša, zaštitu prirode i zaštitu zdravlja ljudi. Zaprimljeno je ukupno 8 pritužbi iz područja imovinsko-pravnih odnosa na ime povrata oduzete imovine, za sve to postoje konkretni primjeri u Izvješću. Odbor je sva pristigla pismena uputio na mjerodavno postupanje nadležnim ministarstvima, tijelima lokalne i područne (regionalne) samouprave, Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Ono što se na kraju svakog ovog područja kojeg sad nastojim što sažetije prezentirati ... [[Govornik se ne razumije.]] što je možda zabrinjavajuće je činjenica da niti saborskom odboru na proslijeđene predstavke državnim tijelima se ne odgovara u rokovima pa se skoro bez iznimke većina predmeta mora požurivati ne jednim nego većim brojem požurnica. Niti u jednom području ne možemo reći da smo zadovoljavajući, na zadovoljavajući broj predstavki dobili pravovremene odgovore. Što se tiče područja socijalne skrbi, Odboru se obratilo 11 građana. Osnovni problem koji se ističe je da su građani nezadovoljni priznatim pravima, ističući da je najčešće financijska pomoć koju dobivaju nedovoljna. Bilo je pojedinačnih pritužbi na rad i postupanje stručnih radnika i odgovornih osoba i to u centrima za socijalnu skrb u Zagrebu, Novskoj, Virovitici, Rijeci. Zaprimljena je pritužba zbog šutnje uprave u Ministarstvu znanosti i obrazovanja kojem je upućen zahtjev za nadzor nad jednim dječjim vrtićem sa sjedištem u Viru. Iz područja zdravstvene zaštite u Odboru je zaprimljeno 7 predmeta u 2021. g., pandemija Covida donijela je, ispričavam se, niz izazova, kako za građane, tako i za institucije vlasti koje su bile dužne reagirati pravovremeno i učinkovito. Uslijed pandemije, došlo je do ograničavanja sloboda građana sukladno mjerama za suzbijanje širenja virusa. Iako je globalna pandemija prvenstveno zdravstveni problem, posljedice su se osjetile u svim sferama života. Tijekom trajanja pandemije, u Odboru su razmatrane pritužbe, neke i anonimne, a odnosile su se na možebitne povrede prava pacijenata, nezadovoljstvo liječničkim uslugama, nezadovoljstvo zaposlenika bolnica mjerom obveznog testiranja za dolazak na posao i na moguću diskriminaciju necijepljenih prema cijepljenima. Iz područja rada i radnih odnosa, Odbor je zaprimio i obradio 22 predstavke, što je nešto manje od 10% ukupnog broja. Predstavke, pritužbe i anonimne pritužbe podnosili su državni službenici ministarstava i drugih državnih tijela neposredno ili putem sindikata. Odboru se podnescima obratilo nekoliko službenika Ministarstva vanjskih poslova, financija, Carina i Porezna uprava, je li, i unutarnjih poslova, viši sanitarni inspektori, službenici u pravosuđu. Odboru se također, obratila i bivša djelatnica jedne bolnice te djelatnici drugih javnih ustanova. Uskoro smo gotovi pa ću preskočiti na zaključak [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa. Gđa. Marić, prva replika.]] Imam još pola minute [[Upadica: Molim.]] Imam još pola minute [[Upadica: A ne, ja sam mislio da ste gotovi.]] Prekinuli ste, ne, ne, ne [[Upadica: Ja sam mislio da ste gotovi.]] Izvješće Odbora nastalo je na temelju zaprimljenih predstavki, pritužbi građana, u najvećem broju pritužbe su se odnosile na nemogućnost građana da ostvare neko svoje pravo ili na zahtjeve da im se pomogne, posreduje u ostvarivanju potencijalnog prava. Određeni broj odnosio se na neodgovaranje nadležnih tijela na podnijeti podnesak za pritužbu, zahtjev, zamolbu i drugo. Vrijeme mi je isteklo, pa ću, se nadam, ostatak odgovoriti u replikama. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sad smo gotovi, je li? [[Upadica: Sad jesmo, hvala vam.]] Hvala. Ali ostanite još malo ovdje, gđa. Marić ima prvu repliku.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Nemam nikakvih ovaj, zamjerki na samo Izvješće, vidim da ovaj se iz godine u godinu to dosta detaljno izvješćuje, vi ste i sami rekli da je ovo za 2021. kad vi niste bili predsjednica, međutim, malo sam sad evo uspoređivala sve ove godine, 2016. čak 317 predstavki i pritužbi, 2017. 361, onda počinje padati, sad je bilo nešto više u odnosu na prošlu godinu. Posebno mi je interesantno, zdravstvo i socijalna skrb, zaštita obitelji, 29. Tu znači ulaze ove predstavke i pritužbe koje su vjerojatno pisanim putem, koje nekakve procese ovoga, pokrećete, međutim, dosta ima i telefonskih upita građana pa me zanima koliko ljudi je zapravo u Odboru koji se svaki dan javljaju, znači od stručnih službi i ovaj, na neki način smo svi ljuti što morate slati i vi u samom Odboru i puno ovih .../nerazumljivo/... požurnica, je l' tak? Znači sporost uprave, šutnja uprave, to je nešto s čime se nažalost [[Upadica: Hvala gđo. Marić.]] i mi koji smo u ovdje u ovom Domu borimo. Kako to promijeniti?
Izvolite odgovor.
Oke, to je bilo više pitanja, probat ću brzo. Pad predmeta u 2021. je bio, ja vjerujem dijelom i zbog toga što je bjesnio Covid virus, pandemija, ljudi su bili možda zaokupljeni drugih žurnijim problemima pa su manje reagirali na probleme koje inače imaju. Voljela bih misliti da je broj, da je smanjeni broj pritužbi donekle i rezultat možda malo učinkovitijeg djelovanja, to ja sad ne mogu tvrditi, mogu se samo nadati. U ovoj godini, 2021. troje je zaposlenih osoba bilo u Odboru, od čega su se dvije direktno konkretno bavile predmetima. Sada je to u ovoj godini 1 osoba, pa ćemo vidjeti u sljedećem izvješću kako će to izgledati. A da, to što se šalju požurnice je zapravo vrlo indikativno jer ako saborski Odbor ne može dobiti odgovore na vrijeme u skladu sa zakonskim rokovima, onda je jasno da to ne mogu ni građani.
Gđa. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice Glamuzina. Dakle mi imamo, imate pritužbi koliko imate, građani se javljaju u trenutku kad osjete nemoć i misle da, javljaju se Odboru i to je i uloga i zadaća Odbora, Odbor nešto može riješiti i tu sad nastaje problem. Problem koji se sastoji u sljedećem. Odbor kad piše izvršnoj vlasti, dakle kad piše pojedinim ministarstvima i pojedinim tijelima, ja sam vidjela nekoliko slučajeva gdje se slalo 8 požurnica. Dakle, ja samo govorim o tim koje sam izvukla van, dakle 8 požurnica i to je ono što definitivno treba promijeniti. Mi kao saborski zastupnici se isto nalazimo u situaciji da prođe rok od 30 dana da ne dobijemo odgovor i puno predmeta ne dobijemo odgovor, a pazite, Odbor šalje 8 požurnica, 9 požurnica nekom ministarstvu i tu je zapravo taj jedan [[Upadica: Hvala.]] ključ problema.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam na pitanju. Bude vrlo često i puno više od 10 požurnica, ali sad ste jednu zanimljivu stvar rekli. Ne znam je li se ikad desilo da se Odboru pritužio zastupnik zbog nedobivanja odgovora na zastupničko pitanje u definiranom roku, to bi bilo zanimljivo napraviti. Mislim, što sam rekla i kolegici Marić, ako mi koji smo zakonodavno tijelo u suradnji sa državnim tijelima, tijelima Vlade koja na ove predstavke odgovaraju, ne može djelovati unutar rokova, ne bi baš trebali to očekivati ni od građana iako vrlo dobro znamo da ako građani ne postupe u nekom postupku unutar rokova, da im se to vrlo glatko odbije. Sebi gledamo kroz prste, ono što nismo građanima voljni napraviti.
G. Šimić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovana kolegice, pa evo, u Izvješću Odbora za predstavke i pritužbe možemo ustvrditi da je udio predstavki i pritužbi koje se tiču na rad zdravstva i socijalne skrbi relativno odnosno značajno manji u odnosu na neke druge segmente koji su podložen radu ovog odbora i možemo zaključiti da ipak građane više muče ovi drugi segmenti funkcioniranja društva, a ipak da postoji relativno zadovoljstvom radom i funkcioniranjem našeg sustava zdravstva i socijalne skrbi. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Pa meni je osobno jako drago s obzirom da se radi o sustavu koji brine o zdravlju naših građana daje tu puno manje pritužbi nego na neke druge stvari, to je statistički jasno, a i generalno naravno dobro da je tu što manje pritužbi s obzirom na to čime se sustav bavi.
Gospođa Orešković.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Poštovana kolegice. Evo imala sam prilike na jednom konkretnom slučaju koji je između ostalog došao i na Odbor za predstavke i pritužbe, konkretno radilo se o g. Sabljaku koji je imao čuveni problem sa ministarstvom, pa je onda vaša kolegica Ivana Posavec Krivec ispred odbora strahovito pridonijela rješavanju tog pojedinačnog slučaja i na temelju informacije spisa i njezinog vlastitog iskustva kojeg je imala u resornom ministarstvu. E sad, to je jedan pozitivan primjer, ja tu pohvaljujem i rad odbora i eto nekad se stvari uspiju istjerati na čistac, ali uglavnom ne. Ono što mene muči i što mi sve više predstavlja problem, dakle od one nemoći koje vrlo često osjećaju građani gora je institucionalna nemoć. Mislim da bi možda ovaj odbor više trebao izvlačiti opće zaključke o tome gdje su nam institucije slabe, porozne, detektirati anomalije pa eventualno imati vlastite zakonodavne inicijative ili prijedloge [[Upadica Radin: Hvala, hvala.]] nego što se može fokusirati na pojedinačne slučajeve, većini ne možemo pomoć.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na replici. Ja sam svakako imala u planu, čitala sam u pripremi za predstavljanje ovog izvješća čitala sam i ono prošlogodišnje i gledala što je zastupnike u replikama najviše zanimalo, pa se iz toga izrodila neka ideja da eventualno početkom jesenskog zasjedanja se sazove jedna tematska sjednica odbora, pozovu svi zastupnici koji žele dat sugestije i prijedloge odboru što bi vanka ovoga što se do sada radi mogli raditi, tako da bismo napravili jednu takvu sjednicu i uzeli prijedloge od kolega zastupnica i zastupnika oko toga kako bismo mogli unaprijediti rad odbora.
Da, i drugih odbora koji također dobivaju pritužbe i žalbe također i to bi trebalo. Gospodin Dretar izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovana kolegice Glamuzina. Kratko pitanje, za 15-ak dana HS odlazi na dvomjesečnu stanku, hoće li se i kome građani moći obratiti tijekom ta dva mjeseca odnosno hoće li odbor na neki način biti otvoren za građene ili ćemo potpuno zatvoriti taj komunikacijski kanal sve tamo negdje do sredine rujna? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Građani će sasvim sigurno u svakom trenutku moć svoja prava ostvariti, to se vrlo jednostavno rješava rasporedom godišnjih odbora, korištenja godišnjeg odmora zaposlenika. Apsolutno se nikad nije desilo da savjetnica odbora kasni u svojim rokovima u odgovoru građanima, tako ne vjerujem da će biti problema niti tijekom ove ljetne pauze.
Hvala lijepa, nemate više replika.
Zahvaljujem.
Hvala vama. Otvaram raspravu. Prvi je g. Erik Fabijanić ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče. Klub socijaldemokrata podržat će ovo izvješće jer je izvješće istinito, vjerodostojno i govori nam brojke. Te brojke su i poruke oko toga što u ovoj državi u funkcioniranju sustava državne uprave i ne samo uprave nego i sudstva ne funkcionira. Ono što boli, ono što je konstanta u izvješćima i po brojkama dakle od 2016. na ovamo to je pitanje sporosti sudskog postupka i kada je riječ o imovinskopravnim postupcima. Dakako da nije na nama, a ni na Odboru za predstavke i pritužbe ulaziti u meritum svake pojedine presude kojom jedan građanin nije zadovoljan, ali jedna od osnovnih načela da je spora pravda isto nepravda je jedna konstanta koja nas se vuče kroz vrijeme i na koje mislim da mi kao zakonodavac ovisno dakako o izvršnom našem tijelu i što će nam predložiti, svi su do sada očito ozbiljno zakazali. Kad govorimo recimo o imovinskopravnim odnosima, ja ću reći iz osobnog iskustva povrat podruštvevljene ne nacionalizirane imovine je trajao slovom i brojkom 20 godina i još neke stvari nisu riješene, ali ovdje govorim u ime kluba pa nećemo ne želim iskoristiti govornicu za tu vrstu postupaka. Druga stvar je onaj dio koji je vezan za zdravstvo i za mirovinski sustav. Kod zdravstvenog sustava imamo još jedan problem, a to je pitanje o čemu smo mi ovdje raspravljali, ali nikako da to riješimo, a to je pitanje uskrate određenih zdravstvenih usluga predviđenih ustavom i zakonom koji je sputan zbog prigovora savjesti, konkretno kada je riječ o prekidima trudnoće. Imamo i drugih vrsta uskrata, ali to je pitanje deontologije liječnika kad je riječ o nemaru po pitanju, po pitanju nesavjesnog, nesavjesnog liječenja. To isto tako govori o tome da zdravstveni sustav itekako treba poboljšati. Ali ići ću na jedan konkretan primjer, a koji je vezan za mirovinski sustav. Dakle, u odboru je zaprimljena pritužba podnositelja umirovljenika vezano za zahtjev za isplatu jednokratnog novčanog primanja odnosno isplatu Covid dodatka koji nije, koji nije prihvaćen. Dakle, HZMO se očitovao na način da pregledom predmeta pod osobnim brojem tim i tim i baze podataka zavoda utvrđeno je da područni ured u Koprivnici dopisom od 8. listopada da vas je zatražio dostavu dokaza o visini inozemne mirovine za mjesec ožujak 2021. godine. Na taj način se ne odbijaju samo zahtjevi za Covid dodatak, na taj način se odbijaju i zahtjevi za oslobađanje od radiotelevizijske pretplate. Jer što se događa? Događa se da osoba u Hrvatskoj ima pravo na mirovinu sa 62, 63 godine kad je riječ o ženama 63 sad ove godine, muškarci 65, a u inozemstvu ta mirovina se recimo starosna prihvaća sa 67 godina. HZMO zbog postupka koji u međunarodnom režimu zna da je osoba podnijela zahtjev i za inozemnu mirovinu. Naš zavod međutim ne zna da li je to, ta, to pravo na mirovinu ili nije i onda traži potvrdu od našeg korisnika mirovine da li ima inozemnu mirovinu ili ne. E vidite takvu stvar HZMO u Koprivnici ne bi smio ni pitati zato što po Uredbi o socijalnom osiguranju EU postoji obaveza obavješćivanja, a to znači da po okončanju postupka inozemne mirovine njemačke, talijanske, francuske taj ino osiguravatelj mora obavijestiti HZMO o tome da li je zahtjevu udovoljeno ili nije udovoljeno. Prema tome, HZMO nema što pitati umirovljenika kada to između ostaloga dužan je primiti obavijest. A kao drugo, umjesto da primi obavijest jel ili nije primio obavijest bez problema HZMO zna, zna kome se obratio za ino mirovinu, dakle posredovanje kod, kod ino osiguravatelja i može ga pitati koji iznos mjesečne mirovine prima iz inozemstva pa da li prelazi ili ne prelazi dohodovni cenzus od 4.000 kuna. Ali kako kod nas u upravnim postupcima i u pravilu svaki građanin kriv dok sam ne mora dokazati njegovu nevinost nažalost onda imamo takve situacije. Nažalost imamo takve situacije. Pogotovo recimo ne događa se samo kod Covida i ne događa se samo kod, nego sam spomenuto da se to događa i kod rtv pretplate što se događalo i ranije i ovdje nema puno predstavki, ali je stvar u tome što takvih situacija u Hrvatskoj imamo na stotine i nisu vezane samo za mirovinsko u Koprivnici. Sad je pitanje da li će HZMO od toga nešto naučiti od ove rasprave, da li mi kao zakonodavac moramo nešto poduzeti samo zato da bi se provodili i europski i međunarodni propisi unutar, unutar, unutar ove države. I da, činjenica je već je i ranije rečeno u prethodnim raspravama vezano za, da ovaj odbor jest rame za plakanje, ali je pitanje još jedne druge stvari, dakle kad ćemo građanima obrisati suze zbog nerada naših institucija. Evo, hvala.
Hvala. Gospođa Ankica Zmaić predstavljat će stavove Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, obveza koja proizlazi iz Članka 107. Poslovnika Hrvatskog sabora je da Odbor za predstavke i pritužbe jednom godišnje podnosi izvješće o svom radu Hrvatskom saboru. Ovim Izvješćem o radu za 2021. godinu Odbor za predstavke i pritužbe informira nas o svim uočenim nepravilnostima kršenja zakonskih propisa i prava građana u postupku pred tijelima državne uprave i pravnim osobama koje imaju javne vlasti te predlaže poduzimanje potrebnih mjera za njihovo otklanjanje. Obveza odbora je da postupa i po pojedinačnim i po anonimnim i po skupnim predstavkama i pritužbama građana kako bi zaštitili prava građana. Ovo izvješće o radu odbora predstavlja pregled rada i statističke podatke, predstavke i pritužbe od strane građana koji se odboru obraćaju i pisanim i usmenim putem tražeći pomoć i upute za rješavanje njihovih problema. Tako je u Odbor za predstavke i pritužbe u 2021. godini zaprimio, obradio ukupno 228 predmeta i to 186 novih predstavki i pritužbi i 42 predmeta iz prethodnih godina, a to je za 38 predmeta ili 16,6% više u odnosu na prethodnu odnosno 2020. godinu. Najviše zaprimljenih i obrađenih predmeta je kao i uvijek iz područja pravosuđa i uprave što je bilo ukupno 125 od kojih je 25 pritužbi na rad pravosudne vlasti tj. na rad sudova i sudaca općinskih, županijskih i drugih sudova, 72 predmeta pritužbi iz područja uprave odnosno jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave na rad općinskih načelnika, gradonačelnika i župana, te predstavničkih tijela državne uprave i tijela koja imaju javne vlasti kao npr. 13 pritužbi građana odnosilo se na rad policije, 20 pritužbi i predstavki na rad državnog odvjetništva, općinskih i županijskih odvjetništva i USKOK-a. Također zaprimljeno je i 8 pritužbi vezano uz prava u zatvorskom sustavu. Nadalje, iz područja mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, socijalne skrbi i zaštite obitelji zaprimljeno je ukupno 29 predmeta i to 7 iz mirovinskog sustava, jedan podnesak iz područja zdravstvenog osiguranja, 11 predmeta iz područja socijalne skrbi i zaštite obitelji koji su se odnosili na ostvarivanje prava na socijalnu zaštitu, 3 predmeta odnosno predstavke su od osoba sa invaliditetom i iz područja zdravstvene zaštite odbor je zaprimio i razmotrio 7 predmeta. Zatim iz područja odnosno segment stambene komunalne imovinske pravne problematike zaprimljeno je ukupno 31 predmet predstavke i pritužbe koje su se odnosile na probleme rješavanja stambenih pitanja i to 8 predmeta koji su zaprimljeni i obrađeni, 7 predmeta pritužbi i ponovljenih pritužbi građana u svezi s bespravnom gradnjom, zatim 5 pritužbi i opetovanih pritužbi odnosile su se na probleme iz područja komunalnih djelatnosti, 3 pritužbe vezane su za pitanje okoliša, zaštite prirode i zaštite zdravlja ljudi i u ovom području je zaprimljeno još 8 pritužbi vezanih za imovinsko pravne odnose od kojih je 2 pritužbe na ime povrata imovine oduzete za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine i 6 pritužbi odnosilo se na ostale imovinsko pravne odnose. Što se tiče područja rada i radnih odnosa ukupno je zaprimljeno i obrađeno 22 predmeta koja su se odnosila na nezakonita rješenja o rasporedu na radno mjesto, polaganje stručnih ispita, mobinga itd., zatim po pitanju ostalih područja zaprimljeno je 19 predstavki i pritužbi koje su se odnosile na zaštitu potrošača, pritužbe na HRT, na banke, na poštanske i telekomunikacijske usluge, nezadovoljstvo putničkim agencijama i ostalo. I ostalo je još 2 predstavke i pritužbe koje nemaju karakter predstavka i pritužbi. Također odbor je u 2021.g. telefonski komunicirao sa građanima gdje je zabilježeno 152 razgovora odnosno poziva i na kraju moram reći da je ovo izvješće iscrpno i detaljno opisano i ovim putem pohvaljujem rad djelatnika Odbora za predstavke i pritužbe koji su odgovarali i redovito upućivali požurnice javnim tijelima za rješavanje problema predstavki i pritužbi građana koji traže svoja prava. Da je puno aktivnosti provedeno tijekom 2021.g. govori nam i preko 60 zahvala građana na njihovo rješavanje problema koja su upućena Odboru za predstavke i pritužbe. Građani evidentno s pravom zahtijevaju više transparentnosti i aktivnosti u radu javnih tijela, tijela lokalne, područne i regionalne samouprave što mi u HDZ-u pozdravljamo i ovo izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2021.g., zahvaljujem.
I vama. Gospodin Mišel Jakšić, Klub zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle kad razmatramo izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe moramo naglasiti da zasigurno pozdravljamo inicijativu da se sazove tematska sjednica samoga odbora na kojoj bi mogli sudjelovati svi oni koje ta tema interesira iz prostog razloga što je sigurno da se treba naći i model pogotovo kad se uđe u strukturu svih tih predstavki i pritužbi da se odboru ipak daju određene veće ovlasti i određene veće mogućnosti u postupanju po samim prigovorima koje dobivamo i od građana i od institucija i gdje se na jedan način i pokazuje zašto postoji toliko nezadovoljstvo radom institucija u RH i zašto među građanima ove zemlje postoji toliki visok stupanj nepovjerenja i smatranja da puno toga u ovoj zemlji je korumpirano, da puno toga ne funkcionira i da jednostavno nema pravednosti za male ljude. Ono što je vidljivo iz izvještaja u 2021. da su ostvareni dobri rezultati u odgovorima i analiziranju određenih problema, naravno da je tu važna kadrovska ekipiranost i nadam se da će predsjedništvo sabora, a samim time i vodstvo sabora, voditi računa o tome i u budućim vremenima jer specifikum ovog odbora je da nema toliko poveznice na točno određenom ministarstvu, što je u puno tehničkih stvari onda puno lakše za rad jer postoje stručne službe ministarstva i stručne službe sabora. Ovaj odbor je definitivno onaj korak između sabora i građana i tu bi sigurno bilo potrebno povesti računa o tome da imamo jednu dobru i kvalitetnu kadrovsku ekipiranost jer je to jedna od stvari koja bi bila dobra poruka građanima i gdje bi i oni mogli vidjeti da u saboru doista postoji volja među saborskim zastupnicima da se saslušaju njihovi problemi i da se pokušaju razriješiti. Ono što svakako moramo uzeti u obzir je da se građani obično obraćaju Odboru za predstavkama i pritužbe kad iscrpe sve mogućnosti koje imaju pred sobom, dal kroz sud, dal kroz nekakvu lokalu upravu, dal kroz neke odnose u nekom poduzeću il u nekoj drugoj ustanovi i instituciji i zato bi još trebali biti puno oprezniji u pristupanju toj temi i puno operativniji i efikasniji u samom poslagivanju Odbora za predstavke i pritužbe za njihov budući rad. Svakako da je važno za naglasiti da u svim tim predstavkama i pritužbama je vidljivo ono što raspravljamo kad pričamo o jako puno zakona, poglavito onima koji se tiču pravosuđa, koji se tiču komunalnog segmenta, koji se tiču radnog prava jer i tu nam se pojavljuje ili sporost ili neadekvatno rješavanje ili odnosi unutar tvrtki gdje najčešće nagrabuse oni koji su slabiji i rijetko se stane na stranu onoga manjega ili slabijega u sustavu i puno toga je vezano i uz imovinsko pravne odnose gdje se jednostavno opet pokazuje da s jedne strane i imamo nered u zemljišnim knjigama, ali ako to dođe u neku proceduru gdje se očekuje rješenje da puno puta zapne ili se ne riješi ili se ne riješi skoro pa nikad. Tako da tu se opet pokazuje koje probleme strukturne imamo po našim ustanovama i institucijama u našim zakonodavnim okvirima i zato mislim da kroz tu tematsku sjednicu bi sve to trebali podastrijeti javnosti, pokazati koji su to problemi koji građane tište ali i u nekim budućim pisanjima nekih drugih zakona uzeti u obzir one primjere koji su se pokazali kao loši u provedbi, a imamo sve to jasno dokumentiramo u svim tim silnim predmetima kojima nažalost imamo u Odboru za predstavke i pritužbe. Klub SDP-a će podržati ovo izvješće i još jedanput pozdravljamo inicijativu za sazivanje tematske sjednice gdje bi mogli dobiti jedan obuhvatniji okvir rada samog odbora u budućnosti. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Gospođa Anka Mrak Taritaš, Klub zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolege i kolegice, pred nama je evo u raspravi Izvješće Odbora za predstavke i pritužbe i malo kad radi se analiza, analizu tog odbora treba raditi odnosno izvješće tog odbora ja nekako radim onaj dio koji je formalni odnosno koji je u brojkama i ono što je suština, a što je sadržaj. I malo kad gledate broj predmeta od 2016. do 2021. godine onda se svi volimo referirati na 2019. jer je to ona zadnja godina koja je bila normalna tzv. normalna prije korone i u 2019. je bilo 211 pritužbi, a u 2021. 228 i vidi se otprilike da je to na tragu svega toga, ali sad dolazimo do onoga što je sadržaj i ono o čemu trebamo raspravljati. Građani koji se javljaju odboru, građani se javljaju jer dolaze pred zid. Javljaju se iz svoje nemoći jer sve već što su napravili više ne znaju što i kako dalje i to je glavnina tih predstavki i pritužbi. Naravno da uvijek se tu nađe i nešto što ne možete odgovorili ili što ne možete riješiti, ali građani dođu do zida i što kad dođu do zida trebaju napraviti. Mi nažalost još uvijek ne funkcioniramo na način da saborski zastupnici imaju zaista i vode računa o svojoj izbornoj bazi, da primaju građane, rijetki su oni koji primaju građane da kroz svoje upite i sve ostalo zapravo progovaraju o onome što su problemi građana jer bi bilo dobro da između ostalog i tu mijenjamo i tu se razvija demokracija i ostalo, nego građani kažu sabor je najviše tijelo i šaljem upite i želim dobiti odgovor. I što se onda događa? O tome trebamo raspravljati kolegice i kolege. Ja sam sigurna da nema nikog koji je stavio upit koji je poslao, dakle tražio nekakav odgovor i koji taj odgovor nije čekao mjesecima čak i kad je i taj odgovor mogao dobiti vrlo brzo i vrlo jednostavno. Onom nesretnom ministru Horvatu, a sad kako ide dalje nije on bio baš najgori ima još goreg to je ovaj koji je sad Paladina. Ja sam postavila vrlo jednostavno pitanje koje je bilo da sa određenim danom mi kaže koliko je novaca vezano uz obnovu potrošeno. To pitanje sam postavila u siječnju, ministar je kao što dobro znamo otišao u veljači, a u travnju, dakle u travnju sam dobila odgovor koji je potpisao ministar Paladina o nečem što je podatak koji je trebao biti javni, dostupan na internetskim stranicama ministarstva, fonda ili što hoćete i što može biti dostupno. Na ministru Berošu sam postavila pitanje koliko je ginekologa, anesteziologa i medicinskih sestara u prizivu savjesti vezano, dakle priziv savjesti je vezan uz prekid trudnoće, kontraceptivna sredstva, upotrebu kontracepcijskih sredstava i prenatalnu dijagnostiku. Ne samo to, nego sam to pitanje usmeno postavila i našem premijeru i premijer se onda okrenuo prema ministru Berošu i rekao mu je trebam, pripremi odgovor i pismeno dostavi zastupnici. Prošlo je 2 mjeseca, ide 3 mjesec nema odgovora. Nema odgovora dakle ministar Beroš je dobio zadatak od svog šefa od premijera Plenkovića da napravi neki odgovor, odgovor napravio nije. I sad vas ja kolegice i kolege pitam, dakle požurnica koja je išla je u, sabor uredno nakon 30 dana pošalje formalnu požurnicu. Zamislite vi nekog tko je na čelu ovog odbora, saborskog zastupnika koji dakle predsjednica odbora jer su predsjednice i, za ove dvije zadnje situacije kad ona potpisuje ili kad šalje 12 požurnicu u neko ministarstvo da dobije odgovor. Dakle, ja se mogu složiti ima odgovora koji su čak i komplicirani i traže neko vrijeme, ali ima odgovora koji su vrlo jednostavni. Ta ignorancija izvršne vlasti prema zakonodavnoj vlasti mi vidimo svako dan i onda što možete odgovoriti čovjeku kojem su oči ogromne i koji kaže sad ću ja pisati tamo u saboru i sad ću ja dobiti odgovor. Dakle, ima ljudi koji samo traže odgovor. Odgovori. Odgovor je ne, je isto odgovor, odgovor je da, odgovor je podatak, odgovor je strpite se pa ćete odgovor za 30 dana, pa za 30 dana dobijete. Sve to je odgovor. Al kako ćete odgovoriti nekom, kako ćete na njega reagirati ako šaljete 8, 10, 12 puta požurnicu. Ljudi moji dakle to je suština problema. Mi možemo tu raspravljati i točno se vidi, kroz statistiku vidite glavnina problema koji se ljudi, koje ljudi postavljaju. Imate stvari i ljudima ne možete pomoći, imate stvari gdje apsolutno su i nekakvi zahtjevi koji, koji nisu u nekakvoj nadležnosti i mogućnosti, ali ima stvari gdje bi se svi zajedno osjećali bolje da čovjek dobije odgovor, da se njegova predstavka riješi, da se na njegovu predstavku zaista se neko potrudi pa sagleda sve aspekte i to je ono što ja očekujem i što mi svi zajedno očekujemo od ovog odbora. Odbor radi svoj posao, ali da bi mogao raditi svoj posao u svemu tome on mora dobiti i određene odgovore od nekog drugog. Kako ćete raditi svoj posao ako vas ovaj ignorira, kako ćete radit ako ministarstvo uopće ignorira sve te moguće požurnice? To je stvar o kojem trebamo razgovarat, to je stvar o kojem na koje trebamo naglašava, to je stvar na kojem trebamo ukazivat, to je stvar koji trebamo mijenjati. Sve dok ministarstva na pismene upite saborskih zastupnika ignoriraju te upite, ne odgovaraju po tri, četiri mjeseca to zapravo taj govori odnos izvršene vlasti prema zakonodavnoj, odrađuje formalno ono što treba, a suštinski jedan govori francuski, a drugi govori turski i nikad se neće sastati za istim stolom i razumjeti. Mi ćemo u klubu podržati ovo izvješće, podržat ćemo ono je napravljeno korektno u svojim podacima točno je napravljena analiza iz te analize, ali ta analiza opet može poslužiti za nešto drugo. Kad gledate tu analizu i kad gledate na što se odnosi glavnina predstavki, glavnina predstavki koja se odnosi iz teme pravosuđe, pa koliko puta smo mi ovdje za ovom govornicom govorili o stanju u pravosuđu, govorili o tome kako ljudi koji rade u pravosuđu percipiraju pravosuđe kako naši građani percipiraju pravosuđe. Naravno da je druga tema po svojoj nekako kad ih rangirate po nekim postocima, mirovinsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i bit će još više. Dakle, ono što nama slijedi, nema tu nekakvih dakle tajni, su inflacija, velike cijene, zamislite koliko će tu biti predstavki, koliko će tu biti predstavki vezano uz ljude koji neće moći neke koji će dobivati ogromne račune i koji će između ostalog pitati zašto. Treća tema je ona tema koja je mene uvijek interesirala i na koju sam uvijek obratila pažnju, a to su stambeni, komunalni, imovinskopravna problematika i kad tu vidite da je problem vlasništva, neriješenog vlasništva da je tu još uvijek povrat imovine, da tu imamo zaštićene najmoprimce i zaštićene najmodavce, da tu već imamo i presude sudova, dakle iz ovih pregleda po područjima se zapravo vrlo jednostavno može iščitati što je to što naše građane tišti. Hvala lijepa.
I vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave, g. Domagoj Hajduković je prvi. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Započeo bih raspravu s jednom činjeničnom konstatacijom, a to je da je ovo jedan vrlo težak odbor, težak odbor ako niste cijepljeni od svih emocija i ako vas zaista možete imate dovoljno empatije da suosjećate sa našim građanima koji imaju toliko problema kao što je rekla kolegica Anka Mrak Taritaš koji su toliko očajni da se evo na kraju obraćaju nama u HS-u. I to je zapravo postojanje ovog odbora jedna dobra saborska tradicija, ali isto tako volio bih da nismo našim građanima ono kao što sam često znao reći samo rame za plakanje, a to najčešće zapravo i jesmo jer nažalost zaključci odbora kao što je već rečeno u raspravama, požurnice, pitanja i slično u pravilu, u pravilu kažem ne uvijek naravno ne u svim slučajevima se ignoriraju od strane izvršne vlasti. I zaista u prvom mandatu u HS-u bio sam član ovog odbora i priče koje sam slušao i kad ih se sjetim me još uvijek rastuže i to su vam priče od dugotrajnih procesa pred sudovima, ljudi koji su bili žrtve prijevare koji ne mogu recimo ući u posjed svoje nekretnine, djedovine, do nasilja odnosno nasilnog postupanja policijskih službenika itd., itd., itd. ali svi u pravilu vrlo teški problemi, vrlo teške i tužne priče koje vas ne mogu ostaviti ravnodušnima. I zbog toga bih zahvalio predsjednici Glamuzini kao i njezinoj prethodnici kolegici Posavec Krivec jer zaista ovaj odbor je emocionalno težak, kažem ako imate i minimum empatije. No ako raspravljamo samo o ovom izvješću eto da bi raspravili zato što na kraju dana to je poslovnička obaveza onda nismo napravili svoj posao odnosno nismo učinili onaj minimum koji našim građanima dugujemo. Ovo izvješće kao i sva izvješća odbora prije i ona koja će nastati u budućnosti nam trebaju biti neki putokaz. Ako su pravobraniteljice naši ovlaštenici, ha ovo je naš odbor koji je u sklopu naše kuće i gdje smo delegirali kolegice i kolege da se ovom problematikom bave i ako nam je izvješće pravobraniteljica lakmus papir stanja u našem društvu, ako nam je putokaz koje stvari bi eventualno trebali mijenjati u našem zakonodavstvu, onda mislim da je izvješće odbora samo jedan dokument koji to može prisnažiti, osvijestiti i pokazati koliko nažalost nepravde u našem društvu još uvijek ima. Dakle, pravobraniteljice postupaju po nekim drugim uzusima, tu se govori o diskriminaciji, o narušavanju ljudskih prava, ali ovdje su vam prava puno šira i kažem ono što čitate i što naše građane tište su zaista tužne priče, od nekih koje su vrlo jednostavne do nekih koje su iznimno složene. Mislim da je kolegica Taritaš spomenula upravo zaštićene najmoprimce i zaštićene najmodavce evo to je recimo jedan veliki problem gdje sumnjam da se u nekom doglednom vremenu može naći neko rješenje koje bi zadovoljilo sve strane u ovome postupku, ali to je recimo nešto s čime se ovaj odbor barem evo prije nekih 7-8.g. relativno često susretao vjerujem da se nije puno promijenilo odnosno da nismo baš napravili neki napredak u rješavanju ne samo ovog nego i mnogih drugih problema. Zaključno naravno da, da ovo izvješće treba podržati, rekao bi, rekao sam to već i na samom početku. No još bih jedanput ponovio da ako o njemu raspravljamo eto da bi raspravili u nekom glupom terminu koji evo trebamo samo popuniti vrijeme u našem radu onda nismo napravili onaj minimum koji dugujemo prema građanima koji su dovoljno očajni i koji su iscrpili sve gotovo opcije koje su im bile na raspolaganju da su se obratili direktno HS u pravilu tražeći pomoć, tražeći pravdu, tražeći rješenje za svoje probleme koji u pravilu nisu lako rješivi i koji se vuku godinama odnosno nepravde koje se vuku godinama. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Mrak-Taritaš, replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Hajduković, dakle i na početku i negdje pri kraju svoje rasprave ste rekli nemojmo raspravljati samo da bi raspravljati. Ja ovu raspravu zaista doživljavam kao raspravu samo da bi raspravljali bez obzira ima tu nekih tema koje izazivaju nešto veću pažnju, ima tema koje izazivaju nešto manju pažnju. Nije slučajno da se o radu ovog odbora raspravlja na plenarnoj sjednici sabora, raspravlja se iz razloga ne samo da raspravljamo o brojkama, ja bih uvijek voljela raspravljati o sadržaju. Ono što bi, se meni čini u radu odbora bio još jedan iskorak dalje da kad imate ne znam pritužbe iz pojedinog resora, ja ću se tu referirati na pravosuđe, nek ministar dođe, nakon što se pošalje brdo tih ovaj požurnica, kad vidite da je tema koja je vezana uz pravosuđe složiti temu i … [[Govornik se ne razumije]] dođe ministar, pa nek kaže zašto ne odgovara, to bi bio jedan od iskoraka u radu odbora.
Hvala lijepa, hvala. Odgovor.
Pa svakako, slažem se s vama kolegice. Nažalost covid je to dosta poremetio način rada odbora, ali odbor je u pravilu uvijek na svojim sjednicama razmatrao određene, određene slučajeve za koje bi predsjednik ili predsjednica procijenili da su od posebnog značaja, da su po nečemu jedinstveni ili da su nešto što zaslužuje pažnju plenuma odbora i nije slučajno što raspravljamo ovdje, upravo to ste dobro primijetili, zato što smo odboru i vodstvu odbora na neki način delegirali dosta ovlasti u smislu da sami biraju u kojem slučaju će dati veću pažnju, manju, kojim će se pozabaviti ili kojom skupinom slučaju će se pozabaviti više ili manje, ali onda mislim da je više nego u redu da nas o tome izvijeste što su radili u prethodnom periodu, ali i da kažu zaključke koje su izvukli u pokušaju pomaganja našim građanima, koje su prepreke bile na koje su nailazili i koji su zapravo prijedlozi za nas kao zakonodavca.
Hvala. Gđa. Glamuzina.
Zahvaljujem. Kolega Hajduković, vidim da ovaj ste jako dobro upoznati sa načinom funkcioniranja rada odbora, referirala bih se na dio u kojem ste rekli da tu ima jako puno emotivno teških pritužbi. To se u izvješću ne reflektira jer smo se držali uglavnom statističkih informativnih podataka itd., međutim točno je da tu osim pritužbi koje možda nekad i nemaju smisla kad se neki građanin žali na kvalitetu cipela koje je kupio u dućanu što je jel bespredmetno dođete i do onih gdje se roditelji žale na vršnjačko nasilje svoje djece, na diskriminaciju prema, prema djeci također koja su dio nacionalnih manjina, na to da branitelji hrvatske države su beskućnici, tako da ima tu jako teških ljudskih sudbina, ja bih voljela s obzirom i na taj aspekt i na taj element i na vaše razumijevanje toga da i vi sudjelujete u toj sjednici tematskoj koja će bit, koja će se time bavit i pozivam naravno sve zastupnike da se odazovu.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo na javnom pozivu, svakako ću doći i evo iskoristit ću ovu minutu da se prisjetim jednog slučaja koji mi nikako ne može izać iz glave, dakle to je bilo negdje 2013.g. ako se ne varam, možda, možda i ranije. Ali jedna gospođa koju su prevarili i oteli joj stan doslovno, tada je već bila gospođa u godinama, sad je nakupila još ponešto životnog iskustva, nadam se da je zdrava i da, da joj covid nije učinio nešto nažao, ali hoću vam reći to je žena koja 30.g. živi izvan svoje kuće kao podstanar i gleda svoju kuću koju su joj doslovno oteli, na prijevaru oteli i koja više ne zna što, što može učinit više. To su vam kamare što se kaže u narodu dokumentacije, papira, policijskih izvješća, sudskih zapisnika i ne možete na to ostat ravnodušni jer jednostavno kad vidite koliko nepravde još uvijek ima u našem društvu onda se zaista zapitate.
Hvala. Nemate više replika i sada je na redu g. Goran Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, uvažena predsjednice odbora, a evo možda na tragu samo ovih diskusija koje su vođene u ovom izvješću ja neću spominjati puno brojke, ove statističke pokazatelje koje imamo u svakom izvješću jel iscrpno su govorili predstavnici klubova, no malo ću evo probati govoriti o tome, ovo sigurno nije najatraktivniji odbor HS i tu nema uopće govora oko, oko toga, no ovo je vrlo bitan, bitan odbor, čak se u jednom trenutku vodila rasprava o tome treba li HS uopće Odbor za predstavke i pritužbe građana. Ja sam na strani onih koji govore evo kao i predsjednica da treba jel ljudi u nekoj svojoj nemoći kad se nađu jednostavno nemaju gdje artikulirati te svoje, svoje probleme i mi smo im možda nekakva zadnja instanca na koju se mogu javiti. Kroz mnoge rasprave ovdje koje su se vodile, puno je tu, tu pogotovo mi koji smo u odboru, pa imamo prilike pročitati sve ono što ljudi, ljudi pišu, to su dosta teške teme, to su teme na koje mi nemamo adekvatne odgovore, uglavnom su to dugotrajni sudski procesi, neriješeni imovinsko pravni odnosi, ali to su ljudske sudbine, a što smo mi drugo nego saborski zastupnici koji smo izabrani od naroda upravo da evo pokušamo na određeni način riješiti. E sada, moj dio diskusije koji želim posvetiti je taj kako to unaprijediti, kako požuriti institucije. Naravno ne postoji pomoć za sve te slučajeve, ako smo ih ove godine imali ne znam odnosno u 2021. imali oko 300 naravno da je nemoguće to riješiti apsolutno u tom broju, ali mislim da bi određena unapređenja koja su se i ovdje artikulirala kao nešto dobro pa evo i sama je predsjednica govorila o tome da bi možda jedna tematska sjednica svih saborskih zastupnika na temu predstavki pritužbi građana bila dobra pa da se odredimo što mi to možemo napraviti više, jače i bolje da bi ti ljudi koji su nam se javili ovdje sa svojim problemima da to probamo riješiti. Naravno želim pohvaliti stručnu službu samog odbora koja stvarno promptno radi na svakom predmetu koji stigne u HS i mislim da je to dobro. S druge strane mislim da trebamo poraditi i sa načelnicima i županima i načelnicima jel dosta tih predstavki i pritužbi u biti se odnosi na lokalnu odnosno na područnu i regionalnu samoupravu i često pojedini predmeti se godinama vode na instancama koje nisu pod našom ingerencijom. Mi jedino putem požurnica i nekakvih svojih ajde osobnih kontakata možemo to požuriti. Smatram da je ovaj odbor bitan, ali bit će sve manje bitan rekao bi ako mu ne damo tu dodatnu energiju. Na kraju krajeva svaki saborski zastupnik po meni je član Odbora za predstavke i pritužbe, pa kad dođete i u svoje selo nađe se jedan, dva, tri ili pet ljudi koji imaju problema i koji preko vas kao saborskog zastupnika žele neke svoje probleme koje evidentno imaju, a nisu vezani za posao kao što reče kolega Lenart nego su vezani za probleme koji jesu istinski sudbonosni i bitni su za riješiti, može sigurno doprinijeti ovome. Prema tome, evo želim zahvaliti naravno i predsjednici i evo nama koji smo članovi ovog odbora da pokazujemo tu energiju. No često i mi evo kao nekog možda za koga se smatra da može otvoriti sva vrata jednostavno ne uspijevamo pojedine stvari riješiti jel su toliko kompleksne i jednostavno su dio sustava koji možda ne funkcionira ne zbog Odbora za predstavke i pritužbe nego jednostavno zato što ne funkcionira već godinama, a tu pogotovo mislim naravno na pravosuđe gdje su predmeti predugo na dnevnom redu i neki traju po 10, 12, 15 godina najmoprimci, najmodavci to su teme koje se u Hrvatskoj evo već više od 20 godina ne uspijevaju ubrzati. Stoga evo moj obol i članova Odbora za predstavke i pritužbe neka bude samo mali dio toga da neke stvari možda u vremenu ispred nas budu jasne i da izvješće za 2022.g. bude možda za nijansu bude od ovoga za '21. Hvala lijepo.
Gospodin Šimić prva replika.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega. Pa evo u ovom izvješću se između ostaloga se analizirala stambena, komunalna, imovinskopravna problematika, a s obzirom da ste vi i član ovog odbora spominje se i konkretan jedan problem sa područja grada Osijeka, sa područja županije iz koje dolazite vi i ja. Da li znate s obzirom da je i da su prošli lokalni izbori, a da je odbor uputio nekoliko požurnica po pitanju zbrinjavanja, stambenog zbrinjavanja hrvatskog branitelja koji je u teškoj imovinskoj situaciji, a da nije uspio riješiti svoj problem od 2020.g. znate li da lu su reakcije odbora naišle na plodno tlo i da li je problem tog hrvatskog branitelja riješen?
Hvala, odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Šimić, tako je ovaj predmet koji vi spominjete samo je jedan u nizu predmeta i tu ću se ponovo vratiti na onaj dio priče kad sam rekao da moramo ojačati tu vertikalu i lokalne i područje samouprave i možda evo i prijedlog i predsjednici da u jednom kontaktu i sa načelnicima i gradonačelnicima, pogotovo koji imaju i u izvješću su navedeni određeni predmeti, mi osobno i vi kao predsjednica i mi kao članovi obavimo razgovore i na kraju krajeva pomognemo da se taj problem ili riješi ili da se ne riješi ako ga je nemoguće riješiti, ali da ga ne provlačimo onda i kroz izvješće za '22. i '23. i '24. nego jednostavno da to riješimo. Ja se nadam da i novi gradonačelnik grada Osijeka ima taj predmet na svom stolu i da će vjerojatno on svojom novom energijom pokušati taj problem riješiti [[Upadica Radin: Hvala.]] Hvala lijepo.
Gospodin Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega Ivanović. Pa vi kao član Odbora za predstavke i pritužbe da li nam možete reći doista onako zbirno ukupno kada gledate da li je odbor odgovorio na onu glavnu zadaću svoju i na neki način doista da li on predstavlja zadnje utočište ljudi koji su pokušali svoje probleme riješiti na svim mogućim instancama itd., nigdje nisu uspjeli i onda kao zadnje rješenje vide upravo ovaj odbor. Da li smatrate da je odbor ispunio tu svoju ulogu ili mislite da bi se možda moglo nešto još učiniti da se rad odbora poboljša, da se građanima više pomogne? Hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepo. Ja bi volio da je Odbor za predstavke i pritužbe ta zadnja instanca koja će riješiti sve probleme i da stvarno kad dođu do nas tu neće biti nikakvih problema. No često nažalost to nije tako, mi se onda više bavimo malo statistikom negoli samom realizacijom, ali kad se izvješća pogledaju ipak se dio predmeta riješio, ipak je dio predmeta kad je završio na Odboru za predstavke i pritužbe dobio ono osvjetljenje koje je trebao da bi bio vidljiviji da bi bio brži i s druge strane evo i službe i predsjednica radi na tome da požuruju instance i distance na koje treba otići svaki taj predmet i mislim da tu činimo sve. Dal bi moglo više, jače, bolje? Zasigurno evo i pokušat ćemo nać ta rješenja.
Hvala. Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega evo vidli smo iz rasprave da se većina ovaj pritužbi odnosi na imovinsko pravne odnose. I sad se postavlja pitanje zašto građani baš pišu odboru. Pišu zato što su u nemoći. Znači pišu iz svoje nemoći jer ne mogu riješiti u nekom razumnom roku svoje probleme. E sad se ovdje postavlja pitanje je li rade institucije države svoj posao ili ne rade. Dakle, kad bi se ti problemi riješili u razumnom roku onda se ne bi trebalo niti postavljati to pitanje, pitanje ovaj odboru. I znači da li i odbor u mogućnosti riješili ili ne riješiti problem svojih građana? I ja mislim da bi odbor možda trebao javno obznaniti sve one institucije koje nisu napravile posao u razumnom roku, pa da bi se to požurilo jer sad smisao ovdje da odbor preuzme [[Upadica: Hvala.]] rješavanje problema, a nisu institucije [[Upadica: Hvala lijepa.]] prije toga. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi kolega Šimičević, naravno odbor radi po Poslovniku o radu Hrvatskog sabora, ima svoje limite i tu nema govora. No, ono što mene raduje evo u ovih dvije godine koliko sam član toga odbora da se pokazuje interes da se upravo nađu ti unapređivači, ubrzivači procesa kako će se ti predmeti rješavati. Naravno neće to biti niti lako, niti jednostavno. Zato kažem možda ovaj odbor stvarno nije jedan od najatraktivnijih odbora Hrvatskog sabora, ali bi mu trebalo dati tu, tu vidljivost jer ipak se tu radi o ljudskim sudbinama, o sudbinama ljudi koji možda na kraju krajeva ni ne dožive rješavanje svog problema, a onda mislim da je to pogubno i za nas koji sjedimo ovdje, a naravno i za institucije koje nisu obavile svoj posao dokraja.
Gospodin Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Ivanović spomenuli ste da je dosta pritužbi pred odborom i nešto što se tiče direktno lokalne i regionalne samouprave. Možda i zbog javnosti je dobro reći da svako gradsko odnosno općinsko vijeće i županijska skupština imaju sličan odbor. On se ne zove za predstavke i pritužbe, različita su imena, ali je u pravilu odbor kojem posao glavni je saslušati primjedbe, predstavke i probleme građana. Tako da možda građani imaju problem sa općinom, gradom ili županijom odnosno njihovim ingerencijama i što mogu riješiti možda bi bili upućeniji za brže i ekspeditivnije rješavanje ako se obrate upravo tim tijelima jer u pravilu to uvijek vodi opozicija, govorim čisto zbog proaktivnosti na koju će sigurno naići, ali naravno tamo sjede i predstavnici vlasti. Tako da možda je to način na koji bi efikasnije i brže riješili svoj problem, a s druge strane rasteretili ovaj odbor za neka druga pitanja.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Hajduković, tako je. Nema tu neke velike razlike u biti samo što su jedinice lokalne i područne samouprave nešto manje u odnosu na kada je u pitanju predstavke prema Hrvatskom saboru. Da, ta veća transparentnost, ta veća brzina u odgovorima, pa vi to imate i na tim nižim razinama da se pojedinim ljudima po par godina uopće ne ili im se uopće ne odgovori na ono što su oni smatrali svojim problemom koje bi ili gradsko vijeće ili općinsko vijeće ili županijska skupština mogla riješiti. Prema tome, ova tema je vrlo, vrlo bitna i još ću jednom evo apostrofirati za kraj. Pozdravljam tu inicijativu da se održi jedna tematska sjednica, jedna šira rasprava o tome što ovaj odbor bi mogao koristiti kao alate da bi ovi procesi bili brži i učinkovitiji i da bi se bolje rješavali. Evo, hvala lijepa.
I vama, gospodin Šašlin završno u ime HDZ-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice, kolege, evo ovo Izvješće Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora nastalo je na temelju zaprimljenih predstavki i pritužbi po kojima se postupalo sukladno s Poslovnikom Hrvatskoga sabora, a u cilju prvenstveno zaštite prava građana. Odbor je postupao po pojedinačnim, skupnim i anonimnim pritužbama građana koje se odnose na kršenje građanskih političkih prava uključujući pravosuđe i upravu te ekonomska i socijalna prava te ih upućivao nadležnim tijelima na mjerodavno postupanje. U najvećem broju pritužbe su se odnosile na nemogućnost građana da ostvare neko svoje pravo ili na zahtjeve da im se pomogne, posreduje u ostvarivanju potencijalnog prava. Određeni broj pritužbi odnosio se na neodgovaranje nadležnih tijela na podneseni podnesak, pritužbu, zahtjev, zamolbu i drugo. Kao i prijašnjih godina u 2021. godini u podnijetim tužbama građani ukazuju da su nemoćni pred radom i postupanjem tijela državne uprave. Obraćaju se ovom odboru, obraćajući se ovom odboru građani pokušavaju iznaći izlaz iz nezgodnih situacija u kojima su se našli. Naime, podnošenje predstavki i pritužbi odboru često predstavlja zadnje utočište pojedinaca kada ne uspiju ostvariti svoja prava u drugim sredstvima ili korištenje istima nije moguće. Njihova očekivanja ponekad su velika, a poslovničke ovlasti nažalost su male. Svejedno bez obzira na to građani se odboru često obraćaju i obraćali su se većim brojem ponovnih tužbi u kojima su iskazivali nezadovoljstvo kako poduzetim radnjama tako i odgovorima nadležnih tijela ili su prigovarali da nisu dobili odgovore tijela javne ovlasti u zakonskom roku. U određenom broju predmeta sačinjene su službene zabilješke kada odbor nije imao osnovu za dalje postupanje po podnescima. Dakle, kontinuirano podnošenje ponovnih pritužbi nije temelj za ponovno razmatranje istih niti za odgovaranje podnositelju. Činjenica je da odgovore nadležnih tijela po pritužbama građana odbor dobije no često izvan rokova i nakon većeg broja upućenih požurnica. Tijekom 2021. godine odbor je zaprimio i radio na ukupno 228 predmeta. Novih predmeta iz 2021. godine je 86, a 42 predmeta su iz prethodnih godina. Temeljem rada po pritužbama vidljivo je da je nešto više od 16% zaprimljenih predmeta i postupanja u odnosu na 2020.g. Tijekom izvještajnog razdoblja broj građana koji su se obratili odboru je 152 odnosno 21,24% manje u usporedbi sa 2020.g. U 2021.g. od 228 zaprimljenih i obrađenih predmeta najveći broj je iz područja pravosuđa i uprave njih 125 ili 54,82%. Građani su izražavali nezadovoljstvo radom sudova, sudaca odnosno sutkinja, tražili su izuzeće sudaca i pokretanje stegovnih postupaka, odlukama sudova, dužinom trajanja pojedinih sudskih postupaka odnosno povredom prava na suđenje u razumnom roku. Često parnice traju od tri, četri pa sve do 25 i više godina. Pritužbe su na rad odgovornih osoba u sudovima na neprofesionalno, neprimjereno i neetično ponašanje djelatnika suca prema stranki i tijeku postupka te su iskazivali nezadovoljstvo radom nadležnog ministarstva odnosno odgovaranja predstavkama i pritužbama nezadovoljstvo odgovorima. Nadalje, građani su nekim pritužbama upozoravali na korupciju, zloporabu položaja i ovlasti, žalili su se na kvalitetu rada i učinkovitosti državnog odvjetništva, prituživali su se na postupanje policijskih službenika prema građanima, na propuste u postupanju i prekoračenju ovlasti prilikom vršenja službene dužnosti. Dio pritužbi odnosi se na nezakonit i nepravilan rad državnih tijela zbog nedobivanja odgovora po pritužbama na rad djelatnika i službenika, na rad inspekcijskih službi itd. I da ne nabrajam sve moram na kraju napomenuti da je odbor zaprimio i 61 zahvalu pisanu ili usmenu za posredovanje u rješavanju njihovih problema putem nadležnih tijela. Upravo i zbog ovoga klub HDZ-a će podržati ovo izvješće i smatra kvalitetno. Hvala.
Hvala, hvala lijepa. I na kraju u ime predlagatelja gospođa Katica Glamuzina.
Zahvaljujem predsjedavajući. Neće ovo trajati 20 minuta, bit ću kratka. Slijedom ove rasprave najviše onoga o čemu smo raspravljali za vrijeme izlaganja g. Ivanovića potegla se dio koji se tiče predstavki koje se odnose na lokalnu i području upravu, nisam se toga takla u uvodnom izlaganju iz jednostavnog razloga što je nestalo vremena, ali da takvih predmeta ima puno i s obzirom da smo se svi već više-manje složili oko jedne tematske sjednice možda je ovo povod i za razmatranje za još jednu koja bi se eventualno mogla održati u suradnji sa Udrugom gradova i zajednicom županija pa bismo na taj način mogli još malo i promovirati i unaprijediti rad odbora. Nisam htjela osobno spominjati zahvale koje je sad drago mi je kolega Šašlin spomenuo da ne ispadne da samo hvalim rad svog odbora, ali da treba to reći, ponajviše radi stručne službe koja odrađuje najveći dio posla koji je u djelokrugu tog odbora. Bilo je 62 čini mi se izražene zahvale od strane građana što nam je svakako poticaj da nastavimo i dalje raditi i pomagati. Osim stručne službe ja bih se htjela zahvaliti i pohvaliti zastupnike i zastupnice koji su članovi tog odbora koji su se na prvu sjednicu u mom mandatu odazvali u velikom broju, svi izuzev jednoga, svi se interesiraju za probleme s kojima se građani suočavaju i svi nastoje svak na svoj način u najvećoj mogućoj mjeri doprinijeti radu tog odbora. Tako da veselim se početku jesenskog zasjedanja sabora i dakle vjerojatno dvama tematskim sjednicama mog odbora i nadam se velikom odazivu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa, čekajte imate repliku g. Hajdukovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Predsjednice Glamuzina mislim da je inicijativa za tematskom sjednicom dobra. Koliko ja pamtim rad odbora nismo imali takav pristup, ali mislim da bi svakako pridonio stvaranju svijesti u javnosti kako one političke tako i opće da ovaj odbor postoji, koje su njegove zadaće, tko mu se kako i kada može obratiti, ali isto tako nadam se da će pospješiti zapravo i odgovor institucija kojima se obraćate sa konkretnim problemima da budu ekspeditivniji u barem u odgovaranju, ako ne u rješavanju problema u kojima pokušavate pomoći našim građanima.
Pa to u konačnici i jeste cilj tih dvaju tematskih sjednica. Ideja se izrodila iz rasprave onako kao što prirodno bi to i trebalo biti u raspravama u HS-u temelju onoga što su zastupnici sami rekli, napravit ćemo to i nadam se da će to unaprijediti rad odbora na zadovoljstvo hrvatskih građana. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu, glasat ćemo kada se steknu uvjeti. I sada kada se pripremimo i kada se skupi dovoljan broj zastupnika pristupit ćemo glasovanju. STANKA U 11:57 SATI
Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2021. g., podnositelj je Odbor za predstavke i pritužbe. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2021. g. Molim glasujmo. Glasovalo je ponovo 122 zastupnica i zastupnika, 116 za, 6 suzdržanih i donijeli smo zaključak kako je predložen. Statut Agencije za elektroničke medije, predlagatelj je Vijeće za elektroničke medije. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44 st. 4 Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: 1. Daje se prethodna suglasnost na Statut Agencije za elektroničke medije. Molim glasujmo. Glasovalo je 113 zastupnica i zastupnika, 78 za, 35 suzdržanih i donijeli smo zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.