Molim vas da zauzmete vaša mjesta. Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti molim vas da zauzmete vaša mjesta. Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 46. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo zastupnici, cijenjeni gosti, na sjednicu su danas pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i goste. Ministar komunikacija i prometa BiH Ismir Jusko dostavio je obavještenje o tome da zbog službenog putovanja nije u mogućnosti prisustvovati sjednici. Odsustvo je opravdao zastupnik Jovan Vukovljak. Kašnjenje su najavili zastupnici Asim Sarajlić i Mirsad Isaković. Prema informaciji službe sjednici trenutno prisustvuje 33 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda današnje sjednice. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće. Na zahtjev Ustavnopravne komisije s dnevnog reda skinute su: Tačka 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017. godine (drugo čitanje). Tačka 5. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1074/17, od 21.04.2017. godine (prvo čitanje). Tačka 16. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 20.04.2017. godine, koja glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o kinematografiji Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1- 1054/17. U dnevni red dodate su: Tačka 14. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine (broj: 01,02-02-4-566/17, od 22.02.2017.). 2 Tačka 15. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje prijedloga za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine. Tačka 16. Razmatranje ostavke Arifa Nanića na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, kao stručnjak upravnog prava i/ili upravnog postupka, akt broj: 01,02- 50-19-1038/17, od 15.05.2017. godine, i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, akt broj: 01,02-50-19-1038/17, od 29.05.2017. godine. Izmijenjena je tačka 3. koja glasi – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine, sa Izvještajem Ustavnopravne komisije. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, uvažene kolege. U povodu današnjeg dnevnog reda obraćam se našim kolegama članovima Kolegija ovoga uvaženog Doma. Već duže vremena dnevni redovi naših sjednica ne opravdavaju našu poziciju zakonodavnog tijela. Gdje su zakoni? Ono što smo u ovih pet mjeseci usvojili to je toliko malo da se slobodno može reći ništa. Vas je, uvažene kolege, članovi Kolegija, Poslovnik ovlastio da formirate dnevni red. Gdje su zakoni, zašto ih nemamo, zašto nas ne obavještavate o problemima? Ako analiziramo dnevne redove održanih sjednica u 2017. godini onda ćemo vidjeti da je, ako se izuzme inicijativa pojedinačna, zakonodavna inicijativa poslanika kao pojedinca, ono što je na sonu minorno. Mi na takav način ne ispunjavamo svoju ulogu, nama je ograničena mogućnost da budemo zakonodavac, i to je stvar o kojoj moramo progovoriti. Današnji dnevni red zapravo potvrđuje tu potpunu eroziju kad je u pitanju naša zakonodavna uloga, na ovakav način nećemo stići nigdje, na ovakav način nećemo ispuniti svoju ulogu, a vi ste, poštovani članovi Kolegija, odgovorni za sadržaj dnevnog reda. Molim vas da se o tome ovaj Dom izvjesti šta su razlozi da nemamo zakona i gdje su te kočnice, hoćemo li o tome otvoreno da porazgovaramo. Ono što smo do sada imali jednostavno uništava našu ulogu zakonodavca, a to ne možemo dozvoliti. Hvala.
Hvala Vama. Dakle, ovdje nema novih prijedloga, Kolegij nije odgovoran za dnevni red sjednice, iako saziva sjednicu i formira dnevni red, jer u parlamentarnoj proceduri ne postoji ni jedan akt za kojeg su se stekli uvjeti za raspravu na ovom Domu, a da nije uvršten u dnevni red. Prema tome, Kolegij je svoju obavezu u potpunosti ispunio. Ukažite mi na zakon koji je u parlamentarnoj proceduri, a nije ovdje na dnevnom redu, onda možemo da objašnjavamo tu stvar. Gospodin Saša Magazinović ima riječ. Izvolite. 3
Poštovani predsjedavajući, pozdravljam Vas, zamjenike, predstavnike prisutne iz Vijeća ministara, kolegice i kolege. Kolega Škaljić, djelim mišljenje sa njim o suštini ali ne i o odgovornosti Kolegija kada je u pitanju tema o kojoj je govorio. Ja sam zapravo želio vas kao Kolegij pitati – imamo li mi informaciju zašto Vijeće ministara ne dostavlja zakone? Sve pršti od reformi, a nigdje zakona reformskog koji ćemo usvojiti. Mediji s pravom aktueliziraju posljednjih dana pitanje neefikasnosti Parlamentarne skupštine, a međunarodne organizacije prave uporednu analizu ovog i nekih drugih mandata, pa kažu da ovaj najviše liči na onaj mandat po svojoj efikasnosti '98.–2000. Kad bi se oslanjali na Vijeće ministara nekih sjednica ne bi ni bilo. Srećom ima poslanika koji predlažu zakone, inicijative pa se na neki način dnevni red popuni, evo kao i ovaj današnji na kojem imamo tri zakona, a ne znam da li ćemo razgovarati i o jednom, nećemo ni o jednom razgovarati, jer je ovo stva proceduralne prirode. Ima poslanika koji su inicirali više zakona i više inicijative nego neka ministarstva. I ja se ne slažem da ovo treba adresirati Kolegiju, jer sve što dođe do Kolegija ja znam da dođe i na sjednicu, ali je ključno pitanje šta radi Vijeće ministara. I ja vas molim da obavite razgovor, da ih pitate hoće li raditi ili neće raditi, ako neće raditi hoće li sami otići ili da ih mi smjenjujemo. Jer ja koji dolazim u 8 sati na posao svako jutro, i Vas gospodine Džaferoviću sretnem svako jutro, ne želim da me se stavlja u isti koš sa onima koji nisu u stanju poslati zakon prema Parlamentu, a u stanju su sazivati press konferencije i govoriti nam o evropskoj perspektivi i kako idemo žurno naprijed. Prema tome, ja vas zaista molim da obavite razgovor, to jest vaš mandat, i da vidite s ljudima hoće li oni raditi ili neće. I još jedna molba mala, da u podsjetniku, mada to nije moja stvar da se petljam, možda da izmijenite na samom početku kad kažete – da su na ovu sjednicu pozvani naši redovni gosti i članovi Predsjedništva, jer niti su gosti, niti su redovni. Hvala vam.
Hvala Vama. Dakle, ni ovdje nema prijedloga. Obavještavam Predstavnički dom da u ovoj fazi sjednice je moguće predlagati nove tačke i davati obrazloženja i predlagati skidanje postojećih tačaka i davati obrazloženja. Neću tolerisati ubuduće zloupotrebu ovog dijela sjednice da bi se iznosila mišljenja koja trebaju, ako žele biti situirana, u neki drugi dio sjednice. Da ovo znate, bićete prekidani u diskusiji. Daću sada samo replike dvojici kolega, pošto smo ušli u to i onda idemo samo o dnevnom redu na način na koji sam kazao, a tako govori Poslovnik Predstavničkog doma. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući, ja ne mogu prihvatiti Vašu argumentaciju. Vi zapravo tražite od nas da mi iziđemo iz ove sale pa Vi raspravljajte sami, ako je formalno ovo o čemu sam govorio. Nije Kolegij Doma protočni bojler koji samo translatorno proslijedi ono što dobije, on upravlja procesima ovoga Doma, ima političku odgovornost i ona se ne može svesti samo na formalnu stvar. Puno toga se formalizira ovdje i mi kao poslanici u odnosu na takvo ponašanje izgledamo kao privjesak. 4
Hvala Vam gospodine Škaljiću. Što se toga tiče Vaša i moja odgovornost je podjednaka, Vi ste zastupnik kao i ja imamo pravo predlagati zakone, Vi ste podjednako odgovorni kao i ja i nećemo više o tome. Gospodin Mladen Bosić. Izvolite.
Pa, ja ne mogu da ne reagujem. Gospodine Škaljuću, Vi pripadate stranci koja je sastavni dio skupštinske većine, koja je predložila Savjet ministara. Savjet ministara ima zadatak da predlaže zakone u parlamentarnu proceduru uz mogućnost svakog poslanika ili grupe poslanika da to radi. Vi adresirate svoju kritiku na Kolegij Predstavničkog doma. Kolegij Predstavničkog doma nema nikakve veze s tim, mi možemo kao pojedinci predlagati zakon isto kao Vi. Vi to radite zato što nećete da se obratite svojim članovima Savjeta ministara i nećete da preuzmete i svoj dio odgovornosti za ono što nije dobro urađeno u Savjetu ministara, a svi znamo da nešto tu škrip, i ne treba bježati od te priče, ali predložite tačku dnevnog reda. Mi smo spremni da otvorimo raspravu i po temi usvajanja zakona i zašto je ovakav zastoj. Uostalom zastoj je jasan, imali smo ovu priču o akcizama, umjesto da raspravljamo o tome da se odmah poveća akciza na cigarete i na alkoholna pića da bi se pomoglo zdravstvu i da se uđe u reformu zdravsta niko od vas ne spominje, niti od javnosti, ne spominje da je zastoj u tom segmentu. Znači, imamo mi o čemu da pričamo Ja vam predlažem da predložite tačku dnevnog reda, a mi ćemo podržati da razgovaramo o tome.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Uaženi gospodine predsjedavajući, pozdravljam Vas, Vaše kolege i sve prisutne dame i gospodu u sali. Želim da izrazim svoje žaljenje ali istovremeno i čuđenje da ste se Vi osjetili pogođeni kritikom nerada ovog Parlamenta, odnosno nerada institucija koje treba da snabdjevaju ovaj Parlament materijalima na osnovu čega bi mi to radili. Dakle, niko ovdje nije imamo nikakvu zlu namjeru nego jednostavno je bila želja da se efikasnost ovog Parlamenta poveća na viši nivo. I ne znam čemu sad ove rasprave, pogotovo ovako intonirane i da se osjeća pogođenost ili uvrjeđenost primjedbom koja se odnosila tačno adresirano na Vas zato što Vi možete da od Vijeća ministara, da proslijedite stav ovog Parlamenta i da to od Vijeća ministara zatražite. Ja ću ponovo podsjetiti, tri i po mjeseca sam ja, čekam odgovor na pitanje koje sam postavio ministru vanjskih poslova. Dakle, mi nemamo nikakvog uticaja kad su članovi Vijeća ministara u pitanju. I ja Vas molim nemojte to da uzimate ništa lično, ovo je bilo sve dobronamjerno i u tom smislu ja mislim da treba da budete zadovoljni i da pohvalite ovakav pristup i kolege Škaljića i drugih koji su ovo podržali. Hvala.
Hvala Vama 5 Uvaženi zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Dajte molim vas da idemo prema dnevnom redu. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege, članove Savjeta ministara i druge prisutne u ovoj sali. Pa, pazite, više puta smo ovu raspravu otvarali, potpuno identično je da struktura Kolegija Predstavničkog doma odgovara strukturi Savjeta ministara. Šta je problem da o tome pričamo na sjednici Predstavničkog doma, da li je iko ovdje napravio analizu od onih koji čine vlast na nivo institucija Bosne i Hercegovine koliko je zakona koje je predložio Savjet ministara usvojeno u Predstavničkom domu, manje od pet, za godinu dana ustvari. To je kapacitet Savjeta ministara i to je i kapacitet vlasti na nivou zajedničkih institucija. Imali smo situaciju i to treba javnost da zna, zašto se plašimo, zašto, naravno Vi predsjedavajući takvim tonom razgovarate sa nama kada legitimno predstavnici iz Parlamenta žele to pitanje da otvore upravo u Parlamentu, zbog čega takvim tonom, ovdje smo jednaki. Kako je moguće da Savjet ministara, odnosno vlast na nivou institucija Bosne i Hercegovine predloži zakone, dođu u parlamentarnu proceduru, a onda dio vladajuće strukture na nivou zajedničkih institucija glasa protiv takvih zakona. To govori da ova zemlja nema vlast. Više puta smo upozoravali da su u javnosti pune stupci određenih novinskih izvještaja da sve funkcioniše, da je Bosna i Hercegovina na evropskom putu, da se provode reforme, itd. Pa gdje je taj set zakona? Šta je problem u vladajućoj strukturi? I onda kada želimo o tome da pričamo ovdje, da imamo jalove sjednice Predstavničkog doma, da nemamo adekvatne tačke dnevnoga reda, onda je problem zašto to otvaramo na sjednici Predstavničkog doma, ovdje treba priznati da ova struktura vlasti na nivo zajedničkih institucija ne vodi ovu zemlju na kvalitetan način, da nema reformskih zakona i da se građanima ove zemlje baca prašina u oči na način kako to se pokušava već više mjeseci pokazati kao da je sve dobro [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Mislim da je svega dva zakona koje je predložio Savjet ministara u ovoj godini usvojio Predstavnički dom. E to je ova vlast u ovoj zemlji.
Hvala Vam lijepo. Dakle, ovo sve skupa nije rasprava o dnevnom redu Ja nemam ništa protiv bilo koje inicijative, samo da se to razmatra onda kada je to Poslovnikom predviđeno. Budući da nije uvažena moja molba da se skoncentrišemo na raspravu koju je jedino moguće voditi u ovom dijelu sjednice ja dajem pauzu od 15 minuta i sazivam sjednicu Proširenog kolegija odmah. Dakle, poštovane dame i gospodo zastupnici, mi smo u međuvremenu održali proširenu sjednicu Kolegija Predstavničkog doma i na toj sjednici zaključili jedino moguću stvar a to je da se pozivaju, dakle, svi zastupnici da se poštuje Poslovnik o radu Predstavničkog doma. Sve inicijative zastupnika koje su u skladu sa Ustavom i zakonima ove zemlje su legitimne i mogu biti isticane kao predmet moguće rasprave na ovom Domu, ali za to postoji procedura koja se mora ispoštovati. Prema tome, rasprava o bilo čemu podrazumijeva odluku ovoga Doma, a nije moguća rasprava povodom nekog prijedloga bez odluke ovoga Doma I u tome je bila suština moje intervencije. Također je, dakle, zaključeno da se poštuje u potpunosti, jer drugačije nije ni moguće, odredba člana 71. Poslovnika koja kaže – Na početku sjednice Doma zastupnik kao i 6 svaki ovlašteni predlagatelj ima pravo tražiti izostavljanje neobavezne tačke i predlaganje nove s odgovarajućim materijalom u pisanom obliku. Nije dopušteno izostavljati obavezne tačke iz člana 70. stav (2) ovog Poslovnika. Zastupnik ne može izlagati duže od 3 minuta, niti elaborirati bit pitanja koje je predloženo kao tačka reda ako Kolegij Doma na zahtjev zastupnika ne odluči drugačije, dakle dok se ne usvoji kao tačka dnevnog reda. Molim zastupnike koji su imali namjeru da diskutuju izvan ove odredbe Poslovnika da odustaju, da odustanu od rasprave ili od replika. Ja bih vas zamolio da idemo samo na ponašanja u skladu sa odredbom člana 71. Poslovnika.
/nije uključen mikrofon/
Da, jeste. Gospodin Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Odustaje. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite
/nije uključen mikrofon/
Tehnika, mikrofon.
Zahvaljujem predsjedavajući. Predlažem da se vrate dvije tačke dnevnog reda: Prijedlog zakona kolege Bećirovića i inicijativa takođe kolege Bećirovića. Razlog, ovo je skinuto sa dnevnog reda sjednice Ustavnopravne komisije jučer zbog neprisustva predlagača iako sam ja, kao predsjedavajući Komisije, nudio da se o tim tačkama dnevnog reda raspravlja i bez prisustva predlagača, što Poslovnik naravno dozvoljava ukoliko Komisija dopusti. Međutim, ja sam se onda raspitao zbog čega nije bilo predlagača na sjednici Ustavnopravne komisije, kao predsjedavajući imam obavezu, i utvrdio sam da je poziv i dnevni red koji je poslan također naslovljen, između ostalih, i na kolegu Bećirovića, međutim razgovorom sa nadležnom službom, pisarnica ja mislim da je, utvrđeno je da pisarnica nije, odnosno nema nikakav pisani trag da je dostavila poziv kolegi Bećiroviću i on kaže da poziv nije dobio, i nema razloga da ne vjerujemo, jer pisarnica kaže da može utvrditi da su uručili poziv i Ministarstvu pravde i Pravobranilaštvu, njihove su tačke takođe bile na dnevnom redu, al' nemaju nikakav pisani trag da su išta uručili kolegi Bećiroviću iz čega proizilazi da nisu. I ja takođe molim sekretara da utvrdi odgovornost osobe, odnosno osoblja pisarnice koja je dopustila to. Jer, pazite, potpisao je poziv predsjedavajući Ustavnopravne komisije, tu piše dostaviti idućim osobama, dakle ja nalažem da se to dostavi, između ostalog, i Denisu Bećiroviću. I onda služba ignoriše moj nalog da se to dostavi, između ostalog, poslaniku izabranom u Parlamentarnoj skupštini BiH. I o tome je, između ostalog, govorio i kolega Škaljić, dakle kad je u pitanju odgovornost Kolegija, kad je u pitanju odgovornost Vijeća ministara. Mi konstantno kroz ovakvo djelovanje Kolegija devalviramo 7 uticaj ove Parlamentarne skupštine, devalviramo uticaj ovog Doma, devalviramo našu važnost kao izabranih zastupnika građana Bosne i Hercegovine i onda se dešavaju ovakve stvari da jedini zakon koje uopšte mi imamo na dnevnom redu su oni koje predlažu poslanici, a poslije ću govoriti zašto je i moj skinut, a onda se poslanicima ne dostavi ni poziv za nadležnu komisiju. Tako da ja predlažem da se ovo uvrsti. Ukoliko smatrate da ne postoje poslovnički uslovi ja predlažem da se sazove, da se napravi pauza od pola sata, na kraju krajeva kao da imamo neki dnevni red, nećemo sjediti ovdje duže od dva sata danas kako god, u tih sat vremena ćemo održati sjednicu Ustavnopravne komisije i onda će se steći uslovi da se ovo vrati na sjednicu dnevnog, na dnevni red ove sjednice. Zahvaljujem. To je moj zvanični prijedlog i tražim da se o njemu glasa.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. U ime Kluba, dakle, predlažem ono što mi u toku Vašeg predsjedavanja predlažemo kontinuirano, da ne čitam naziv tačke dnevnog reda niti njeno obrazloženjev poznato je svima, zahtjevam da se Dom o ovoj tački dnevnog reda izjasni u smislu uvrštavanja u dnevni red. Hvala vam.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, ovdje je nemoguće ne reagovati na jedan ovakav odnos i na jedan ovakav pristup i ja ću pokušati da budem, da budem, dakle, u skladu ovoga što ste i kazali, da pomognem da izlazimo iz ovoga. Dakle, evidentno je da ovako ne ide, ja podržavam sve diskusije koje smo danas ovdje čuli, jer su stvarno diskusije i na mjestu i s druge strane, dakle, ima potrebe da se na jedan ovakav način pokuša uozbiljiti rad institucija, a prvenstveno Vijeće ministara i generalno institucija koje imamo ovdje u Bosni i Hercegovini. Dakle, ja mislim da je potrebno da se pozicija Vijeća ministara preispita, dakle da mi imamo jednu informaciju i da imamo jednu raspravu kojom ćemo zapravo vidjeti ima li ova vlada i imaju li ove institucije kapacitet da u narednom periodu vode zemlje i da vode ove procese, dakle koje vode na ovakav način. Zato predlažem da se, dakle, danas uvrsti tačka dnevnog reda – Informacija o radu Vijeća ministara, koliko sam, koliko smo svi informisani mi nismo imali informaciju o radu Vijeća ministara ni za 2016. godinu, i realizacija Programa rada Vijeća ministara za prvih pet mjeseci. I takođe, s obzirom da sam od samog početka ovoga mandata bio jako aktivan i bio sam jako, rekao bih, uporan moleći Kolegij na prvom mjestu, ali i sve nas koji sjedimo ovdje, ali na prvom mjestu Kolegij Predstavničkog doma, dakle, da uvrsti obaveznu tačku dnevnog reda na svakoj sjednici Parlamenta – Informaciju o dostignutom stepenu ispunjavanja uvjeta na 8 evropskom putu. Da smo bogdo jedan takav otvoren i pošten, i rekao bih, koristan pristup imali ne bismo problem kakav imamo danas imali na dnevnom redu. Dakle, ponovo iniciram da se u tom smislu napravi ovaj princip u kojem ćemo natjerati Vijeće ministara ili da radi ili da snosi odgovornost i ne bude na tim pozicijama, da ti ljudi ne budu na tim pozicijama na kojima se nalaze ako nemaju kapacitet i nemaju spremnost da rade. I zato, dakle, evo ponavljam – Informacija o dostignutom stepenu ispunjavanja uvjeta na evropskom putu da bude i danas ali i nadalje obavezna tačka dnevnog reda svakog zasjedanja Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, zato mislim da, ovaj, ne stoji Vaša konstatacija da kažete da Vi nemate odgovornost ili da imate istu odgovornost kao svaki od nas koji sjedimo ovdje. Vi niste podržali ovaj pristup prije, toliko sam puta govorio o njemu, da ste ga bogdo podržali danas ne bi imali raspravu koju imamo na ovakav način. Hvala.
Hvala lijepo. Dakle, Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Osvrćući se na ispravku krivog navoda gospodina Šepića, želim da dam ispravku krivog navoda. Upravo gospodin Šepić je osoba koja je tražila od Komisije za evropske integracije od Vijeća ministara da svaki mjesec izvještava Parlamentarnu skupštinu BiH o napretku na evropskom putu, onom što je Vijeće ministara uradilo, odnosno Direkcija za evropske integracije što je uradila na našem europskom putu. Evo imam ja ovdje svjedoke, i uvaženog predsjedavajućeg Komisije, kome sam ja dopredsjedavajuća, ja želim da kažem da gospodin Šepić je aplicirajući ovu tačku, više puta se događalo da tačka bude na dnevnom redu, gospodin Šepić kao predlagač nije nalazio za shodno da bude čak ni u sali. Prema tome, ovo je politikanstvo, ovo nije politika. Ovo nije politikanstvo(?), ovo je u njegovom zahtjevu, dakle, jedna potpuno neosnovana kritika na račun Vijeća ministara u segmentu izvještavanja njega kao poslanika i nas kao poslanika. Ja mislim da Komisija za evropske integracije ima vrlo dobru komunikaciju sa Vijećem ministara i Direkcijom evropskih integracija. Oni nas uistinu obavještavaju i naše sjednice su vrlo česte, vrlo redovne A ovaj način diskusije jeste politikanstvo i ja ne mogu nikako prihvatiti ovu njegovu percepciju. Njegov zahtjev za preispitivanjem Vijeća ministara, rada, naravno da jeste legitiman, svi imaju pravo za takvom tačkom dnevnog reda, međutim to zahtijeva detaljnu pripremu Vijeća ministara, odnosno dostavljanje određenih materijala na osnovu kojih bi mi danas mogli napraviti pravilnu percepciju, kvalitetno diskutovati. I ja moram da kažem da, da meni ovo sve inače danas, nekoliko diskusija, uz dužno poštovanje, tu ima mnogo mojih kolega sa kojima ja i dijelim određena mišljenja [[poslanica se upozorava na vrijeme]] ali čini mi se da je počelo preslagivanje pozicije i opozicije, da su ovo nagovještaji izlaska nekih ljudi iz parlamentarne većine i pokušaj prebacivanja na Kolegij za činjenje, odnosno nečinjenje nekih stvari [[poslanica se upozorava na vrijeme]] dozvolite samo da dovršim rečenicu, a to je, zna se ko čini parlamentarnu većinu u Bosni i Hercegovini, ne treba bježati i od svog dijela odgovornosti.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, zastupnik Senad Šepić. Izvolite. 9
Gospodine predsjedavajući. Nije mi namjera da nešto posebno, kako se zove, raspravljati sa kolegicom Nerminom Kapetanović. Ako je pratila šta sam govorio i ako pratite šta sam govorio, dakle, ja sam govorio o principu da se natjeraju institucije Vijeće ministara i ministri da rade. Dakle, da na svakoj sjednici, hoće li Senad Šepić ili bilo koji poslanik u momentu kad se raspravlja o tome fizički biti ovdje u ovoj sali ili ne, to je drugo pitanje, ali u principu, dakle, da ljudi imaju obavezu, a mi smo svi ovdje u ovoj Parlamentarnoj skupštini, 57 ljudi, izglasali Zajedničku izjavu o evropskoj opredjeljenosti Bosne i Hercegovine, svi lideri potpisali, kunemo se u to, izlazimo na sjednice, tamo nikad bolji evropski put, nikad bolji, kako se zove, progres, a nemamo tačaka uopće dnevnog reda na sjednici. I kad neko predloži da trebamo imati informaciju o tome šta smo uradili između dvije sjednice, to nazivati politikanstvom, ja razumijem da Vi imate potrebu možda da se nekom dodatno dokazujete, da neku svoju poziciju branite, ali ipak to radite na potpuno pogrešan način i potpuno s pogrešnim ljudima. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda Izvolite.
Zahvaljujem gospodin predsjedavajući. Dakle, morao sam se javiti na ovaj jedan dio komentara gospođe Kapetanović, koju, koji podupirem u potpunosti kada je u pitanju europski put Dakle, doista gospodin Šepić je i predlagao zaključke, i mimo njegovih prijedloga točke dnevnog reda bile su europske integracije, pa čak i prošli put tri, ni na jednoj nije uzeo raspravu. Čini mi se da ih i ne čita uopće, samo onako ustane i rekne eto da to treba, a kad dođu materijali, Akcijski plan, kad dođe Agenda, provedba, kad dođe Akcijski plan o nalazu Europske komisije, nijedan put se dosada nije javio, a ja mu tvrdim da je bilo na dnevnom redu. Dakle, dezavuira javnost. Prošli put su bile tri točke, predprošli, dakle svaki put je ispoštovan njegov zaključak, a gospodin uopće ne čita nego samo onako kaže napamet, dajte da čitamo. Dakle, potvrđujem ovo što je gospođa Kapetanović rekla, dakle, kad je u pitanju, točke dnevnog reda kad je riječ o europskom putu Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepo. Dakle, ponovo se udaljavamo od same suštine, ja ponovo, dakle, pozivam zastupnike da ako mogu odustanu od ove vrste rasprave. Ponovno se osvrćem na Poslovnik. Šemsudin Mehmedović, povreda Poslovnika Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti Ja želim da kažem da bi u slučaju da Kolegij prihvati prijedlog uvaženog kolege Damira Arnauta, povrijedio Poslovnik, odnosno da bi neki zastupnici ovdje bili važniji u odnosu na sve nas ostale, jer smo imali mi dosad nekoliko slučajeva da upravo zbog promašaja ili nediscipline 10 nekih, evo da ne kažem stručnih lica u komisijama itd., neobavještavanja predlagača zakona, i sam sam bio žrtva takve nediscipline i ne bi bilo dobro da Kolegij prihvati prijedlog jednog od zastupnika i da se u tom pravcu ide. To bi bila zaista povreda Poslovnika i ne bi bili svi isti po Poslovniku u ovoj sali. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Ja vas molim, dakle, još jedanputa, čut ćete vi stav Kolegija nakon što se iznesu svi prijedlozi o čemu će se glasati, za šta će se glasati, o čemu se neće glasati, zašto se ne može glasati. Sačekajte molim vas, imamo odgovore na sva pitanja. Ako nešto mi ne obuhvatimo, onda nam pomozite molim vas. Uvaženi zastupnik Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri, cijenjeni gosti. Pa, ja imam potrebu zapravo da stanem iza ovoga o čemu je kolega Šepić govorio bez obzira koliko to kome smetalo ili ne. Ja mislim da smo svi u stanju da sagledamo da je ova zemlja institucionalno ispražnjenja, da je institucionalno prazan i Parlament, da je institucionalno prazno i Vijeće ministara, pa čak i Predsjedništvo, da mi nismo u stanju otvoriti suštinsku raspravu o problemima zemlje u kojoj živimo, a gdje je mjesto nego Parlament. Ja sam jednom predlagao tematsku sjednicu da vidimo šta Vijeće ministara radi, ... Vijeće ministara. Tad je to bilo bitno, predlaže Nikola Špirić kao ...
Gospodine Špiriću, ja se izvinjavam, dakle, ovo nije predmet rasprave. Ja Vas molim da okončate Vaše javljanje.
Pa govorim o prijedlogu kolege Šepića zašto ga podržavam, i daj Bože da mi to prihvatimo. A inače, dakle, ako nema unutrašnje rasprave u zemlji, o njenom evropskom putu dobijamo ocjene iz vana sa kojima se neko slaže ili ne slaže. Tako da Bosna iz vana kad je gledate liči na močvaru, a ideje koje dolaze iz vana, koje su dobre, se zapravo ne vide iz te močvare. Hvala vam lijepo.
Hvala Vam gospodine Špiriću. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. 11 Ako mi dopustite samo kratko da podsjetim na član 76. stav (2) Poslovnika koji kaže – Poslanik može zatražiti riječ kako bi ispravio po njegovom mišljenju krivi navod koji može biti razlog nesprazuma ili koji traži objašnjenje. Dakle, ako, sad je gospodin Mehmedović nešto rekao što ja smatram da je razlog nesporazuma i traži objašnjenje, ja se toga, znači ne trebam se dalje držati dnevnog reda, tako da je ovo posebna poslovnička odredba i s tim u vezi se javljam u vezi ovoga što je rekao gospodin Mehmedović. Ja ću također podsjetiti da se radi o Prijedlogu zakona gospodina Bećirevića koji traži da se zabrani učešće na izbornim listovima, listama, osobama osuđenim pravosnažno za ratne zločine, tako da ne vidim zašto bi, zašto se ne bi to uvrstilo na dnevni red. Je li neko protiv da danas raspravljamo o zabrani osobama koje su osuđene za ratne zločine Ako to možemo danas uraditi, zašto to ostavljati za iduću sjednicu? To je tako bitna tema, pogotovo uzimajući u obzir planirane koncepte, itd., ovaj. I također ne smatram da bi se iko ovdje stavio u povoljniju poziciju. Moja je obaveza kao predsjedavajućeg Komisije, ja ne znam gdje se Vama, na kojoj komisiji to desilo gospodine Mehmedoviću, ali moja obaveza kao predsjedavajućeg Komisije je da ukažem da je došlo do zaista ogromne neregularnosti.
Hvala Vam.
Predsjedavajući Komisije je naložio nadležnim službama da nešto dostave Denisu Bećiroviću, izabranom poslaniku. One to nisu uradile, to je razlog zašto je Komisija odlučila da to skine sa dnevnog reda. To je ozbiljna povreda i zahtjeva da napravimo pauzu od sat vremena, održimo Komisiju, i stavimo to na dnevni red. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Moram kolegi Lovrinoviću kazati da nije ovo put Senada Šepića, ni Sadika Ahmetovića ni Vaš put. Put Bosne i Hercegovine prema Evropi je put Bosne i Hercegovine i nema razloga da pojedinačno nekog vadimo ili komentarišemo koliko ko čita ili koliko ko ne čita, ovaj, materijale. Dakle, to imaju zapisnici, imaju glasači koji to na kraju, na kraju kažu, dakle, ko je i kako odradio svoj dio posla, ali dovoditi u pitanje priču da Parlament koji izabere Vijeće ministara nema pravo tražiti informacije o radu. Pa zašto? Je li to se bojimo ruku u ovoj sali ili se bojimo da ne dođemo do istine da Vijeće ministara nije odgovorilo svom zadatku?
/nije uključen mikrofon/
Pa da, ja, ja samo nas pitam, ja samo nas pitam ...
Gospodine Ahmetoviću ... 12
imamo li pravo ne tražiti informaciju o radu Vijeća ministara i da nam kažu u koja su doba kad je u pitanju evropski put Bosne i Hercegovine, a mi na kraju krajeva nismo dobili informaciju o napretku koji je Evropska unija, dakle, bar na stolove, da pročitamo.
Molim Vas.
/nije uključen mikrofon/
Pa nismo dobili na stolove, bar da pročitamo to.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege, članovi Kolegija, Savjeta ministara, gosti. Ja, ovaj, moram reći da jedan od ovih navoda, ili dva puta danas izrečen, je meni ovako interesantan, pa hoću da vidim da li sam ja to dobro razumio ili nisam. Naime, i kolega Košarac i kolega Špirić su nas kritikovali zbog ovakvog rada i ovakvog dnevnog reda, pa sam ja shvatio da SNSD ne dolazi na sjednice zato što nije interesantan dnevni red. Pretpostavljam da ima reformskih zakona da bi oni bili na sjednicama, ali evo, nisu oni krivi što ne dolaze, nego Savjet ministara koji ne priprema takve zakone koji su njima interesantni. I, ovaj, to je ovako vrlo interesantno opravdanje za nedolazak na sjednice, i ja sam samo ustao da im čestitam na ovome. Ovo je zbilja ovako vrlo domišljato, i da ne koristim, ne koristim druge atribute. Stvarno bi bilo korektno od nas kad diskutujemo o ovome, da bar diskutujemo u skladu sa našim ponašanjem ovdje u Parlamentu svih ovih 2,5 godine, a ne jednostavno od tačke do tačke dnevnog reda.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Staša Košarac. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege. Klub poslanika SNSD-a ne prisustvuje sjednicama zato što Šefik Džaferović predsjedava. Smatramo da on ne može predsjedavati Predstavničkim domom zbog infomacije i podataka o kojima je javnost upoznata, o njegovom nečinjenju ili činjenju u vrijeme rata. Ne znam koliko vam puta to gospodine Novakoviću trebamo reći. Ne želim da komentarišem Vaše političke stavove iako imamo pravo da međusobno komentarišemo političke stavove. Imamo pravo kao politička stranka, kao Klub poslanika da iznesemo svoj politički stav o Savjetu ministara. Niste nijedanput me demantovali u činjenici koju sam rekao ovdje pred javnošću i pred svima vama koliki je broj zakona koje je Savjet ministara uputio u Parlament BiH i da su oni usvojeni za pola 13 godine. Niste me demantovali u činjenici da je ista struktura u Kolegiju i u Savjetu ministara, da onda kada Savjet ministara predloži neke zakone, ta ista struktura u Predstavničkom domu obori te zakone. Niste me demantovali u činjenici da je ovdje potpuno rezultat Savjeta ministara kad je u pitanju evropski put jedan nuli iz razloga što se baca prašina u oči građanima ove zemlje na način da nikad bolje nije stajala Bosna i Hercegovina na evropskom putu, a slažemo se ovdje, bar većina, u činjenici da tih zakona nema ovdje, i da, opet ponavljam, je svega dva zakona u pola godine je usvojeno što je predložio Savjet ministara u Parlamentu BiH. Je li to taj dobar put, je li to nula, ili je to peta ili šesta brzina? Mi nemamo problem da branimo svoj politički stav kad je Džaferović u pitanju, nemamo problem da zastupamo naš politički stav kad je u pitanju ovakav rad Savjeta ministara i potpuni politički autizam onih koji čine strukturu vlasti na nivou institucija Bosne i Hercegovine, jer nešto što predlaže Savjet ministara nema prolaznu ocjenu i ne prolazi u Parlamentu. To je naša, gospodo, uloga. [[zajednička diskusija]] Mogu li ja, predsjedavajući, izvinjavam se, ako je moguće tražim pauzu pola sata ...
U ovom trenutku, nismo povodom tačke dnevnog reda, ne možemo, kad dođemo na tačke dnevnog reda onda možete tražiti pauzu. Je li tako sekretaru?
/nije uključen mikrofon/
Samo malo.
Kako ste Vi tražili pauzu maloprije ...?
Ja sam kao predsjedavajući koristio svoja ovlaštenja. Samo sekretar da kaže šta ima. [[zajednička diskusija]] Dakle, Klub zastupnika ima pravo, uz obrazloženje, zatražiti pauzu od 30 minuta za svaku tačku.
A šta je ovo?
Nismo došli do tačaka, utvrđujemo dnevni red ljudi. Ja vas molim, ja vas molim da nastavimo, da utvrdimo dnevni red i da onda, tražite pauze koliko hoćete. 14
/nije uključen mikrofon/
Molim?
Tražimo pauzu pola sata.
Pa kako ću ja sada vama dati pauzu ako u Poslovniku piše da Klub zastupnika ima pravo, uz obrazloženje, zatražiti stanku od 30, ovdje piše tako, minuta, za svaku tačku. Predsjedatelj Doma dužan je odmah dati pauzu ako nije počelo glasanje. ____________(?) A gdje to piše?
... utvrđivanju dnevnog reda.
... tački dnevnog reda, utvrđivanje dnevnog reda, jesmo li u sali ili smo u parku?
Prvo, dakle, gospodine Košarac, uzeli ste riječ, a ja Vam nisam dao riječ. Molim Vas da sjednete.
Neću da sjednem, pitam Vas, jesmo li u sali ili smo u parku?
Molim Vas, hoćete li ...
... Kluba traži pauzu od pola sata.
Molim Vas, nemojte sa mnom voditi polemiku, sjednite, molim Vas, zauzmite svoje mjesto. Riješit ćemo sve u skladu sa Poslovnikom, sjednite. Riječ ima uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pravo da vam kažem, pitam se da li imam problema sa vidom jer se ovdje priča kako poslanici SNSD-a nisu na sjednicama. Jesu, evo ih, pa sjetimo se bili su i kada smo raspravljali i o akcizama, i kad se glasalo o akcizama. Ja zaista želim da se zahvalim uvaženom kolegi 15 Košarcu jer je upravo demantovao sve ono što lider njegove partije govori i što je rekao sinoć. Mi smo optuženi da ovdje donosimo zakone i svaki dan izdajemo Republiku Srpsku, prenosimo nadležnosti, sinoć je bila jedna stravična emisija na Radio-televiziji Republike Srpske i najbolje, u kojoj je gostovao lider SNSD-a, gospodin Dodik, i sve ono što je on sinoć rekao, danas je vrlo uspješno demantovao kolega Košarac rekavši da mi ništa od toga ne radimo. Ja mu zaista dugujem zahvalnost i, evo, ako bude izbačen iz svoje političke partije nakon ovog priznanja, otvorena su mu vrata Kluba SDS-a. ______________(?) Ma ne treba mi takav.
Hvala Vam lijepo. Molim vas, molim vas, samo radi javnosti, ovaj, pa ćemo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Obzirom da ste mene u više navrata upozorili, a vezano za držanje, vezano za tačku, vezano za raspravu, vezano, da isto to uradite i sa ostalim, jer čitava ova diskusija, sva suma je, nema ništa veze nikakve sa dnevnim redom, ali baš nikakve. E sad, a u vezi sa dnevnim redom, dio moje diskusije je uzeo, i ja se slažem sa onim što je rekao gospodin Arnaut, i dio je uzeo moj kolega sa desne strane, gospodin Magazinović, tako da neću elaborirati, osim samo zamoliti Kolegij da shodno našem Poslovniku, ... pozvani su itd., itd. Ja sam pregledao stenograme jer inače pripremam jedno poslaničko pitanje, svih ranijih sjednica i sad bih vas zamolio da mi kažete koliko puta su gospoda iz Predsjedništva bili na one tamo tri stolice, jer oni su u velikom broju tačaka od kojih, oko kojih smo se mi ovdje sučeljavali, nadležni i odgovorni. Oni potpišu, mi ovdje dižemo ruke da verifikujemo, oni odluče, mi dižemo ruke da smo saglasni i tako redom, a, naravno, nikad nas ništa ne pitaju. I hoće li se udostojiti da poštuju ovaj Parlament, kako oni, tako i Vijeće ministara. Najprisutniji u ovoj sali su uvijek gospođa Borovac i, vrlo interesantno, finansije, valjda lova, gospodin Bevanda. Vas dvoje ste najredovniji. Šta nam je sa predsjedavajućim Vijeća ministara bilo bi vrlo interesantno čuti. Tako da vas molim da se razgovara samo o dnevnom redu i da se sjednice besmisleno ne šire i ne idu u pravcu kojem ne treba, jer i ovdje imamo prisutne, ali kad dođe vrijeme oko toga, prisutne kolege iz klubova koji su opet sastav vladajuće većine, koji predlažu nemoguće stvari, pa se onda mi rasplinemo i idemo u nedogled, i znaju unaprijed da je to nemoguće. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege. Dakle, danas je kao obavezna tačka dnevnog reda trebala biti tačka koja se odnosi na prijedlog izmjena Izbornog zakona Bosne i Hercegovine. Sve činjenice u vezi s tim već je 16 poredao i korektno objasnio uvaženi kolega Damir Arnaut i ja nemam potrebu da to ponavljam, osim što mislim da bi zaista bilo korektno da se njegov prijedlog, koji je javno predložio danas na sjednici, i prihvati. Imao sam puno toga još reći u vezi s dnevnim redom, međutim sve ću to preskočiti iz prostog razloga što sam u prošlom mandatu bio u Kolegiju u Vašoj poziciji i znam da nije jednostavno u pojedinim situacijama ovdje u Domu uvoditi red i voditi samu sjednicu. Stoga Vam ja lično neću otežavati ni na koji način današnji rad, osim što vas pozivam da ovaj prijedlog predsjednika Ustavnopravne komsije i poslanika podržite.
Hvala lijepo. Dakle, ja zaključujem raspravu o dnevnom redu, dakle zaključujem raspravu o dnevnom redu. Sada prelazimo na izjašnjavanje povodom ove rasprave o prijedlozima koje je moguće staviti na glasanje. Prije nego što pređemo na to dozvolite mi da sada kao predsjedavajući Doma pročitam odredbu člana 83. Poslovnika radi mogućih reperkusija u bosansko-hercegovačkoj javnosti, a koja se tiče pauza. Dakle, klub zastupnika ima pravo uz obrazloženje zatražiti pauzu do 30 minuta za svaku tačku. Predsjedavajući Doma dužan je odmah dati pauzu ako nije počelo glasanje. Nakon pauze predsjedavajući Doma daje riječ predstavniku kluba da obrazloži zahtjev za pauzu. Ako klub poslanika zatraži pauzu dužu od 30 minuta predsjedavajući Doma ovaj prijedlog stavlja na glasanje. Ako predsjedavajući Doma iz bilo kojih razloga ocijeni da je svrsishodno dati pauzu, on će u bilo kojem trenutku dati pauzu koja ne može biti duža od jednog sata. Ovdje je, dakle, potpuno jasno da se pauza odnosi na tačke dnevnog reda i na ovlaštenje predsjedavajućeg koji upravlja ovom sjednicom i trudi se da, obavezan je da štiti Poslovnik, može, dakle, i mimo tačke dnevnog reda da reagira sa ovim pauzama. Toliko, radi pojašnjenja. A sada, vezano za prijedloge, vezano za prijedlog gospodina Damira Arnauta. Dakle, tačka dnevnog reda je: Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona BiH – predlagatelj: zastupnik: Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1074/17, od 21.04.2017. (prvo čitanje) i tačka 16. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Bećirovića, podnesene 20.04.2017. godine, koja glasi: „Zadužuje se Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o kinematografiji Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1054/17., i ove tačke su stavljene u dnevni red u pozivu kojeg ste vi dobili za današnju sjednicu. Održana je sjednica Ustavnopravne komisije i Ustavnopravna komisija do ovog trenutka nije dala mišljenje i mi ne možemo raspravljati o tačkama dnevnog reda koje nemaju mišljenje Ustavnopravne komisije. I stav je Kolegija da ne možemo glasati, dakle, o ovom prijedlogu kojeg je iznio gospodin Arnaut. Molim vas, dakle nema mišljenja Ustavnopravne komisije, a ja kao predsjedavajući Doma zahtijevam od sekretara Zajedničke službe da primjedbe koje smo čuli u diskusiji gospodina Arnauta, a koje se odnose na moguće zloupotrebe od strane službenika ovoga Parlamenta, ispita i da o tome obavijesti Kolegij. Dakle, ovo je zadatak kojeg, evo, ja kao predsjedavajući, mislim da imam saglasnost i Kolegija, jeste li saglasni kolege vi, imamo saglasnost, dakle Kolegij zahtijeva da se ovo ispita i o tome će biti obaviješten Dom. Jer, ako je to tačno ovo se ne smije događati, ali ako se i dogodilo mi smo sada u takvoj procesnoj situaciji da ne možemo ovo stavljati na glasanje. Isto tako, prema odredbi člana 71. Poslovnika ne možemo staviti na glasanje prijedlog gospodina Šepića koji predlaže da se u dnevni red današnje sjednice, dakle 31.05.'17. godine, 17 uvrsti tačka dnevnog reda sa nazivom – Informacija o radu Vijeća ministara BiH i realizacija programa rada Vijeća ministara BiH za period janaur – maj 2017. godine iz razloga koji je naveden u članu 71. Poslovnika koji kaže da na početku sjednice Doma zastupnik, ali i svaki ovlašteni predlagač, ima pravo tražiti izostavljanje neobavezne tačke i predlaganje nove sa odgovarajućim materijalom u pisanom obliku. Nije dopušteno izostavljanje obavezne tačke, itd. Dakle, ovdje nedostaje materijal koji je potreban za raspravu. Kada se pribavi taj materijal, ili ako Dom odluči da ga pribavi, mi ćemo onda ovo staviti kao tačku dnevnog reda. Pozivam vas da pristupimo glasanju. Glasamo o prijedlogu koji je iznio gospodin Prodanović, a vezano za zahtjev Kluba SNSD-a za mojom, za uvrštavanje tačke za mojom smjenom. Pripremite se za glasanje o tom prijedlogu. Glasajte sad. Dakle, za nema niko, 31 protiv, 2 suzdržana. Ovaj prijedlog nije prihvaćen. Konstatujem da je dnevni red današnje sjednice onako kako ste dobili od Proširenog kolegija danas na klupe. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 45. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017., s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. (zakon u prvom čitanju); 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zаkоnа о оsigurаnju dеpоzitа u bаnkаmа Bоsnе i Hеrcеgоvinе – predlagač: Vijeće ministara BiH, zаkоn brој: 01,02-02-1-960/17, оd 10.04.2017. (zakon u prvom čitanju); 6. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2016. – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01- 12-828/17, od 27.03.2017.; 7. Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2016. – podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02-50-19-946/17, od 05.04.2017.; 8. Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija BiH – podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, materijal broj: 01,01/4-50-19-829/17, od 27.03.2017.; 9. Dopisi šest institucija BiH čije je poslovanje ocijenjeno revizorskim „mišljenjem s rezervom“ i „mišljenjem s rezervom uz isticanje predmeta“ (realizacija preporuka Ureda za reviziju institucija BiH i zaključaka Predstavničkog doma sa 39. sjednice, održane 14.12.2016.), broj: 01-16-1-1091/17, od 25.04.2017.; 10. Izvјеštај о finаnsiјskој rеviziјi Rаdiо-tеlеviziје Bоsnе i Hеrcеgоvinе zа 2015. gоdinu, mаtеriјаl Ureda za reviziju institucija BiH, brој: 01-16-1-1089/17, оd 25.04.2017.; 11. Razmatranje mаtеriјаla Uprаvnоg оdbоrа BHRТ-а: 18 a) Izvјеštаја о rаdu i pоslоvаnju BHRТ-а zа 2016. gоdinu, Izvјеštаја о rеаlizаciјi prоgrаmskih plаnоvа BHТ 1, BH Rаdiја 1, Мuzičkе prоdukciје BHRТ-а i Pоrtаlа BHRТ-а zа 2016. gоdinu, broj: 01,02-29-305-1/17, od 10.05.2017., b) Programskih planova BHТ 1, BH Radija 1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za 2017. godinu i Finansijskog plana BHRT-a za 2017. godinu, broj: 01,02-29-305/17, od 30.01.2017.; 12. Informacija o realizaciji zaključaka Parlamentarne skupštine BiH – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-50-19-1138/17, od 28.04.2017.; 13. Informacija o pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njenih institucija – podnosilac: Pravobranilaštvo BiH, broj: 01,02,03-10-1056/17, od 20.04.2017.; 14. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine (broj: 01,02-02-4-566/17, od 22.02.2017.); 15. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje prijedloga za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine; 16. Razmatranje ostavke Arifa Nanića na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, kao stručnjak upravnog prava i/ili upravnog postupka, akt broj: 01,02-50-19-1038/17, od 15.05.2017., i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, akt broj: 01,02-50-19-1038/17, od 29.05.2017.; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju o obrazovnoj i naučnoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije, materijal broj: 01,02-05-2-831/17, od 27.03.2017.; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o saradnji u oblasti obrazovanja između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, materijal broj: 01,02-05-2-999/17, od 12.04.2017.; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcioniranju Međunarodne komisije za nestale osobe, materijal broj: 01,02-05-2-1055/17, od 20.04.2017.; 20. Davanje saglasnosti za otkazivanje Konvencije Međunarodne organizacije rada o podzemnom radu (žene) broj 45 iz 1935. godine, materijal broj: 01,02-05-2-1079/17, od 24.04.2017. Prelazimo na realizaciju dnevnog red, tačka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 45. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu o Zapisniku. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 19 Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem predsjedavajući. Ako samo mogu dodati u vezi ovoga što ste naložili sekretaru, ja nisam istakao da su zloupotrebe, moguće je da je jednostavno propust, aljkavost ...
Rekao sam „moguće“, upotrijebio sam riječ „moguće“.
Da, pa može biti i aljkavost. U svakom slučaju treba ispitati jer je nedopustiva situacija.
Jako sam pazio šta sam govorio, „moguće“ rekao sam.
Što se tiče, vidite, sedam odgovora samo na poslanička pitanja, i svaki put je manje i manje odgovora koje poslanici dobivaju. Dakle, Vijeće ministara nas potpuno ignoriše. I sad ovako, ja ću istaći da sam nezadovoljan što još uvijek, na prošloj sjednici sam pokušao usmeno 20 postaviti pitanje ministrici za ljudska prava i izbjeglice, nije mi dozvoljeno da postavim pitanje – šta njeno Ministarstvo kao nadležno, kao ministarstvo koje Zakon o ministarstvima i drugim organima uprave i Zakon o Vijeću ministara proglašava nadležnim za eventualna kršenja ljudskih prava individua i grupnih ljudskih prava, šta njeno ministarstvo, koji stav ima o rasističkim izjavama načelnika Općine Novi Grad o tome ko može ili ne može biti Bošnjak. To mi nije dostavljen, nije mi data mogućnost da dobijem odgovor na usmeno pitanje na prošloj sjednici, pa sam onda postavio pisano pitanje i još uvijek nemam odgovor. Meni je neshvatljivo da Ministarstvo odmah nakon tih rasističkih izjava nije izašlo u javnost sa svojim stavom, a sad mi je pogotovo neshvatljivo da nisam dobio usmeni odgovor, da ministrica nije ustala prošli put da mi odgovori, da još uvijek nisam dobio pisani odgovor, iako sam postavio pitanje prije više od 20 dana. I ja sada molim ministricu, evo ja ću sada izaći, nije komplikovano pitanje – koji je stav Ministarstva za ljudska prava o rasističkim izjavama o tome ko može ili ne može biti Bonjak, ja ću sada izaći, molim Vas ministrice da mi se pridružite da mi date taj odgovor. Nije komplikovano pitanje, ne zahtijeva komplikovan odgovor, ja Vas molim da mi se pridružite na hodniku da mi date odgovor, jer se zaista radi o ozbiljnoj temi.
Hvala. Uvaženi zastupnik Hazim Rančić, komentar na dobiveni odgovor. Izvolite. Dakle, mi komentarišemo, poštovane koleginice i kolege, mi dajemo komentare na odgovore koje smo dobili. Ovo je sad ta tačka dnevnog reda. Izvolite gospodine Rančiću.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Evo, nakon pet i po mjeseci dobio sam odgovor od Ministarstva pravde, od ministra pravde, tvrdi se čak i da je ministar pravde dao usmeni odgovor. Evo, ja se ne sjećam, kada sam ja postavljao ova pitanja ministra nije ni bilo na sjednici, pa sam nešto dva puta ponavljao, probao postavljati pitanja i na kraju sam na nekoj sjednici prozvao i pitao zašto nemam odgovora, i evo na kraju poslije pet i po mjeseci odgovor je došao. Nažalost imamo 344.041 neriješen predmet u sudovima, ali ako izuzmemo broj predmeta koji su zaprimljeni u 2016. onda je to negdje oko 184, precizno 184.312 predmeta koji su neriješeni u sudovima, ne vodeći računa, odnosno ne brojeći, ne pribrajajući tome komunalne predmete. Kada bi se i to dodalo onda bi to bio neki ogromni, ogroman broj. Po ovom odgovoru Ministarstvo je obuhvatilo, recimo za predmete stare 14 godina, samo 2002., 2001. i 2000. i godine koje su bile ispred nje, i po tome imamo 260 neriješenih predmeta, ali kada bi tu dodali i 2003. godinu, i 2003. jer je to valjda, onaj, 14 godina, sad je 2017., onda bi to bilo 335 tih predmeta, a ukupno za ove tri kategorije 9.643 predmeta. Moja namjera nije bila samo da se utvrdi ovaj broj, očekujem od svih sudova, pa i Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, kao i Ministarstva pravde, ako ništa da bar poduzmu mjere na rješavanju ovih 9.643 predmeta, jer neosnovano, bezrazložno ovi predmeti traju 5, 10, 15 i možda i više godina, a to je u suprotnosti sa Evropskom konvencijom, jer to je pristup sudu, pristup pravu i pravdi i zaštita ljudskih prava. Hvala.
Hvala Vama. 21 Uvaženi zastupnik Predrag Kožul, komentar. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, dame i gospodo, dobar dan svima. Ja neću komentirati dobivene odgovore jer već dugo ne dobijam odgovore, zato ću iskoristiti ovu točku dnevnog reda da podsjetim 09.11.2016. postavio sam usmeno pitanje Ministarstvu pravde i na toj sjednici mi je, a relevantan odgovor na to moje pitanje sam tražio od Tužiteljstva BiH, usmeno mi je odgovoreno ovako: Nakon, uvaženi zastupniče, Ministarstvo pravde je odmah po prijemu Vašeg pitanja to proslijedilo Tužiteljstvu BiH koje nam je juče elektronskim putem odgovorilo – Nakon prijema zastupničkog pitanja i priloga pod nazivom Logori pod upravom Armije BiH i Logori pod nadzorom Vojske Republike Srpske, obavještavamo vas da na pitanje gospodina Kožula ne možemo odgovoriti u kratkom vremenskom roku jer se radi o vršenju pretrage za preko 400 lokacija i velikom broju podataka. Molimo vas da nam ostavite rok dovoljan za davanje odgovora, koji ne može biti kraći od 7 radnih dana. Uvažavajući ovaj odgovor kao i realnu činjenicu da je se u proteklom vremenu Tužiteljstvo BiH dosta bavilo samo sobom, evo, ja sam čekao ne 7 dana, nego 7 mjeseci da zamolim da dobijem odgovor na ovo pitanje koje sam postavio tada. Usput rečeno 18.01.2017. postavio sam pismeno pitanje Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH na koje takođe, evo, nakon, otprilike, skoro pola godine još nisam dobio odgovor. Pa je ovo još jedanput molba, evo, da pokušamo dobiti te odgovore. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinovi, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, s obzirom da je ovo točka dnevnog reda komentiranje odgovora na pismeno postavljeno pitanje, radi i kolega i javnosti, znači ja sam nekoliko pitanja postavio. Sve ću probati prokomentirati u ovih dvije minute. Naime, dobio sam, naravno, odgovor od Ministarstva pravosuđa na usmeno postavljeno pitanje i nemam tu što dodati. Dobio sam odgovor i od Središnjeg izbornog povjerenstva, a podsjetiću da sam pitao na koji način i kojom odlukom i kada je doneseno da se raspodjela mandata vrši na način na koji se sad vrši, mislim na zastupničke domove na svim razinama i kako se dobija mandat za člana Predsjedništva. To sam pitao jer će nam to trebati za diskusiju kada dođe pred nas Izborni zakoni koji je predložio, koji je predložen u Domu naroda, a da se vidi da i već sada u Izbornom zakonu ima diskriminacije kada je u pitanju dodjela mandata. Dakle, nije točno da je nema ni sada, a bilo je bezbroj izmjena, ali pošto to nije tema današnjeg raspravljanja ja ću ovdje stati. Imaće vremena kada ću prokomentirati, dakle, kako je Sredinje izborno povjerenstvo odgovorilo. Toliko o onome što su ovih dana u javnosti mnogi izrekli da mi nudimo ne znam kakav zakon. To je javnost već upoznata. Sljedeće što sam htio reći, da sam postavio pitanje Predsjedništvu. Ne mogu dobiti, dakle, stenogram govora pokojnog predsjednika Predsjedništva Alije Izetbegovića iz '92. godine nakon što se vratio sa sastanka sa gospodinom Miloševićem i gospodinom Tuđmanom iz Spilita. Dakle, 22 to je meni potrebno zaradi nekakvog mog djelovanja kao zastupnika. Već duže vrijeme to tražim i usmeno sam komunicirao sa Arhivom BiH i oni su mi rekli da trebam suglasnost Predsjedništva. Dakle, nemam još odgovor kojeg očekujem. Ne vidim zašto ne bih mogao dobiti taj transkript. Sljedeće, dakle, od Federalne televizije nikad nisam dobio, to je više od 7-8 mjeseci, možda i godina dana, kako su ispoštovali svoju obvezu da uređuju i emitiraju program na službenim jezicima konstitutivnih naroda. I još uvijek ga nemam. Ministarstvu raseljenih osoba Vijeća ministara sam postavio pitanje o obitelji Filipović, odnosno o njihovom dugogodišnjem traganju da im se obešteti stan koji je u ratu porušen. Nešto se od toga pomaklo, ja ministrici zahvaljujem na trudu, međutim nemam još odgovora. Koliko sam informiran ona i dalje na tome radi [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ali da se nešto u Općini Novo Sarajevo događa, evo i završit ću, očito je, imamo još jedan, svi ste dobili, dakle, kako se jednoj osobi koja se zove Karić Ramiz događa, a čini mi se da je tamo u ovih 20 godina bio i naš kolega načelnik, ... obitelji Filipović nikad nije dat zamjenski stan, koji je srušen u ratu, već 20 godina koji traže.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Saša Magazinović, komentar na dobiveni odgovor. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Imamo jako puno pitanja na koja nisam dobio odgovor, ne bih nabrajao mada su neka od njih potpuno jednostavna za odgovoriti, recimo – zašto određeno ministarstvo nije ispoštovalo zaključak Parlamenta od prije godinu i po dana. Dakle, mogu vrlo jednostavno odgovoriti. Ali ono na šta želim da skrenem pažnju i da vas zamolim, jer poznavajući ljude u Kolegiju ja znam da ćete vi obaviti razgovor sa najodgovornijima iz Vijeća ministara vezano za rasprave na današnjoj sjednici, da, molim vas, insistirate na odgovoru na pitanje postavljeno prije dva mjeseca, a odnosi se na stav Vijeća ministara, Uprave za indirektno oporezivanje i Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje na pitanje izmjene Zakona o PDV-u u kontekstu uvođenja sistema plaćanja PDV-a po naplaćenim fakturama umjesto dosadašnjeg sistema plaćanja PDV-a po izdatoj fakturi za privrednike koji ostvaruju promet u granicama onog u zemljama regije. Neću obrazlagati, tema je vrlo prisutna i u javnosti. 22 zemlje Evropske unije, kojoj stremimo i ove silne reforme koje nas približavaju Evropskoj uniji takođe bi trebale podrazumijevati vjerovatno i približavanje u ovim standardima, dakle 22 zemlje Evroske unije imaju ovaj sistem, dvije zemlje okruženja – Srbija, Hrvatska, 30.000 privrednika je dalo svoju saglasnost i podršku ovoj inicijativi. I valjda to zaslužuje da bar dobijemo stav onih koji su odgovorni. Evo, što se mene tiče ne moraju poštovati Sašu Magazinovića kao poslanika ali neka poštuju 30.000 privrednika koji su stavili svoj potpis podrške. Nezvanično, moram biti pošten, ima indicija da i u okviru Vijeća ministara i Uprave za indirektno oporezivanje i Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje ima pozitivnih stavova spram ove inicijative, samo evo dva mjeseca nikako da to neko stavi na papir ili da kaže svoj stav, pa da vidimo kako ćemo i šta ćemo dalje. Hvala vam. 23
Hvala Vama. Samo da Vas podsjetim, nisam htio da prekidam, dakle zastupnik može da komentira samo odgovor kojeg je dobio na postavljeno pitanje, pa vas molim da se toga držimo. Sada riječ ima uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Dakle, ja sam se pisanim putem obratila Ministarstvu civilnih poslova i zamolila da svojim posredovanjem traži odgovor od svih ministarstava obrazovanja na području Bosne i Hercegovine, a pitanje je bilo vezano za Konvenciju o pravima djeteta, vezano za Ustav BiH, vezano za Međunarodnu konvenciju o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, koje smo se mi obavezali kao država da ćemo svakom djetetu na području Bosne i Hercegovine omogućiti da redovno pohađa obrazovne ustanove, odnosno redovno da se školuje. S tim u vezi neke škole, dakle u Bosni i Hercegovini postoje djeca koja su zbog svog zdravstvenog stanja prikovana za krevet, koja zbog svog stanja nisu u mogućnosti da pohađaju redovno nastavu kao druga djeca koja nemaju poteškoće u razvoju. I Vi ste dobro pročitali, ja sam pitanje, odnosno odgovor dobila samo od Ministarstva obrazovanja Zapadno-hercegovačkog kantona, tj. ministrice Mikulić, i ja joj se ovim putem javno zahvaljujem, ali takođe ukazujem, gospodine predsjedavajući, da ja sam tražila jedan cjelovit odgovor od Ministarstva civilnih poslova. Ministarstvo civilnih poslova BiH ima Sektor za obrazovanje koje je samo sebi svrha, to je se pokazalo već evo dvije i po godine, Ministarstvo civilnih poslova ima i komisiju koja bi se trebala baviti, odnosno kooridinirati obrazovnim procesom u Bosni i Hercegovini. Dakle, to su ljudi koji rade, koji su plaćeni iz budžeta Bosne i Hercegovine. Ja ovim putem apeliram da Vi kao predsjedavajući, odnosno uvaženi tajnik kontaktira Ministasrtvo civilnih poslova i traži, dakle, da oni pošalju urgenciju svim ministarstvima obrazovanja u Bosni i Hercegovini da mi dostave odgovor na pitanje koje sam ja proslijedila već ima mjesec i po. Druga stvar, ja sam na prošloj sjednici zatražila od vas kao Kolegija i tajnika da pošaljete urgenciju koju sam ja, gdje sam Agenciji za statistiku BiH prije tri i po mjeseca postavila pitanje na koje nikada nisam dobila odgovor, a ja smatram da bi odgovor bio od strane te Agencije da kaže – mi nismo u stanju da vam dostavimo odgovor. Dakle, i to je neki odgovor, a ne ova administrativna šutnja koja se, gospodine predsjedavajući, pokazuje da Vijeće ministara, osim što ne dolazi na sjednice, ne svi, naravno, članica, gospođa Borovac i još neki su tu redovno, osim što ne dolaze takođe nisu u stanju da koordiniraju, odnosno da u sklopu svojih nadležnosti agencije koje su same sebi svrha da koordiniraju njima i da ih uslove da odgovore Zastupničkom domu na postavljena pitanja.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, komentar dobivenog odgovora na pitanja. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nažalost ja nisam dobio odgovor, evo već se dešava drugi put, i od Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva civilnih poslova, evo sad kolega Arnaut nije dobio odgovor od ministrice. 24 Mene sad to interesira, i to je za nas vrlo zabrinjavajuće, da li pitanja koja postavlja Klub SBB-a su neprihvatljiva ili jednostavno se mogu ignorisati da se na ta pitanja ne daju odgovori. Ovdje postoji i obaveza u tom smislu i Kolegija Parlamenta da interveniše i da se traži da u roku od 30 dana po postavljenim pitanjima da se imaju dati odgovori ili da se jednostavno odgovori da se ne smije odgovoriti na pitanje, ne može se odgovoriti na pitanje, da se ne zna odgovoriti na pitanje iz bilo kog razloga. Mi molimo intervenciju, ja kao predsjednik Kluba to tražim da nam se objasni zašto mi ne dobivamo odgovore na postavljena pitanja. Evo, hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, komentar dostavljenog odgovora na postavljeno pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Pitanje vezano za ukupno oprihodovanje sredstava koja su namijenjena za putarinu, odnosno za puteve pokazalo se vrlo opravdanim. Ako ste gosodo pročitali odgovor vidjeli ste da je oko 8 milijardi KM ubranih sredstava. Naravno, odgovor koji sam dobio nije cjelovit, valjda će se potruditi Ministarstvo na čijem je čelu moj uvaženi kolega, kolega privatno, a inače uvaženi ministar Bevanda, da dobijemo koliko stoji kreditna sredstva po kojima smo zaduženi, koliko je izdvojeno iz budžeta za istu namjenu, pa ćemo vidjeti da ova priča o akcizama je, ne deplasirana, nego da je nešto što je u najmanju ruku ironija naspram građana Bosne i Hercegovine. Ako je samo direktnih ubrano 3 milijarde, a evo imate tu, samo direktnih za puteve – koliko kilometara puteva smo napravili, ako je kroz akcize ubrano 5 milijardi do sada – koliko je uloženo u puteve, ako smo se kreditno zadužili, ako budem opet govorio ovdje reći će odakle meni ti podaci, kao što je predsjedavajući Vijeća ministara izašao za govornicu i rekao da je nemoguće ono što sam ja rekao. Evov samo Uprava za indirektno oporezivanje 8 milijardi. Živo me zanima gdje su ta sredstva i gdje su ona otišla. Kako je to moguće da niko neće da kaže gdje je 8 milijardi KM samo po ovom osnovu. Nemate ovdje kad registrujete auto ..., ovdje još nismo dobili taj izvještaj. Nemamo ono što je izdvojeno iz budžeta, nemamo ono što je dato kao grant sredstva i donacije, nemamo ovdje kreditna zaduženja. Pa ćete vidjeti jadna li nam majka koliko smo uložili u puteve a imamo što imamo. Odgovor nije cjelovit, meni je žao, ja se nadam da će smoći snage da daju puni odgovor. Odgovor ostaje i dalje dok ne dobijem cjelovit. I dobio sam drugi odgovor. Sad ja ne znam kako, mi ovdje imamo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] samo tri minute, znači džaba, ja mogu na jednoj sjednici dobiti po 10 odgovora, imam tri minute.
Dva minuta, ne tri.
Znači ne mogu više govoriti.
Ja bih Vas zamolio da završite ako možete završiti završite misao. 25
Ministarstvo vanjskih poslova sramno odgovara, a ministar izlazi i govori o uspješnosti investicija, ministar vanjskih poslova, razgovara vani o uspješnosti saradnje, i onda kaže u odgovoru – nema on nikakvih podataka. Prestrašno.
Hvala Vam velika. Zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na tačku tri dnevnog reda, to je, Ad. 3. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017., s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Prijedlog zakona usvojen je u pravom čitanju na 43. sjednici Doma, održanoj 23.03.2017. godine. Ustavnopravna komisija dostavila je 30.05.2017. godine Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija nije prihvatila tekst Prijedloga zakona. Ovo je drugi negativan Izvještaj Ustavnopravne komisije. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, u svojstvu predlagača se obraćam i ovo je zaista, ne znam ni ja više koji put da se obraćam, ovo je jedna od onih rijetkih situacija gdje Dom, cijeli Dom, 42 poslanika kažu jednoj komisiji, koja broji samo 9 poslanika, da se ne slažu sa negativnim Mišljenjem i onda komisija po drugi put ignoriše stav Doma. Dakle, ove situacije su, radi javnosti, izuzetno rijetke i treba napomenuti da ovdje one stranke koje su predlagale veći broj članova u određene komisije na osnovu koalicionog kapaciteta s kojim su ušli trebaju razmisliti je li to i dalje održivo članstvo u komisijama, odnosno imaju li zakoni prohodnost. Ista stvar SDA-u se desila sa akcizama kada je na osnovu negativnog Mišljenja komisije pao set zakona o akcizama. Dakle, kada se klub prepolovi treba razmisliti da li ih i dalje sljeduje isti broj mjesta u nadležnim komisijama. To je jedno. Druga stvar, podsjećam kada je ovaj Zakon u pitanju cilj ovog Zakona je da se, je bio da se uvede red u državni aparat, konkretno odgovornost prema Parlamentarnoj skupštini BiH. Zakon predviđa da se na postojeće institucije koje sljeduje kazna ukoliko, odnosno organe uprave ukoliko ne odgovore na zahtjeve određenih institucija poput Institucije ombudsmena, itd., da se ta kazna proširi i na neodgovaranje na zahtjeve Parlamentarne skupštine BiH, njenih domova, komisija i poslanika i delegata u istoj. HDZ i Savez za promjene smatrali su na Ustavnopravnoj komisiji da ne treba uvesti red u ovu oblast, te su glasali protiv ovog Zakona na sjednicama Komisije. I s tim u vezi mi je ovakvo emotivno diskutovanje kolege Lovrinovića o tome što ne dobiva odgovore na poslanička pitanja još nejasnije, s obzirom da se najviše buni 26 zbog nedobivanja odgovora na poslanička pitanja, ali onda na sjednici Ustavnopravne komisije glasa protiv Prijedloga da se zavede red u ovu oblast tako što će se ljudima uvesti kazna za nepostupanje po zahtjevima ovog Parlamenta, odnosno komisija, domova komisija i poslanika u istom. Nadasve je nejasno, pogotovo uzimajući u obzir da gotovo sve te institucije i rukovodioce istih imenuje upravo ovaj Parlament ili direktno ili posredno putem Vijeća ministara. Dakle, nejasno je zbog čega se ne bi uvela sankcija, odnosno proširila sankcija, jer sankcije postoje već za nepostupanje po zahtjevima 11 institucija u Bosni i Hercegovini, zašto se ta sankcija ne bi proširila na najviši zakonodavni organ u Bosni i Hercegovini. I onda danas mi ustvari šaljemo jednu izuzetno lošu poruku, mi šaljemo poruku organima uprave, ne samo da trebaju nastaviti sa ovakvim odnosom prema Parlamentarnoj skupštini i poslanicima i delegatima, već da su sada potpuno slobodni zato što, ovaj, većina na jednoj komisiji, kažem opet ne većina Doma, jer većina Doma, uključujući entitetsku većinu, je ovo već vratila Ustavnopravnoj komisiji i Ustavnopravna komisija se oglušila o volju većine Doma, uključujući entitetsku većinu, da budemo jasni. Dakle, mi sada šaljemo poruku da zbog te takve većine kakva je u Ustavnopravnoj komisiji Vijeće ministara sada može postati još indolentnije, još arogantnije, i da nastavimo ovdje vidjeti, iako Poslovnik ih sve obavezuje da dođu mi redovno viđamo samo ministricu za ljudska prava koja izgleda, ne znam da li ima monopol ili ima kaznu da ona zastupa Vijeće ministara jedina na svim sjednicama. Međutim, meni nije jasna svrha njena, jer ja sam je sad na ovim sjednicama, jer ja sam je sada drugi put, odnosno treći put, jedanput ...
Držite se tačke dnevnog reda kolega.
Držim se tačke dnevnog reda predsjedavajući. Ovdje se radi o tome da Ustavnopravna komisija misli da se ne trebaju uvesti kazne, a ja ilustriram zbog čega se trebaju uvesti kazne. Molim Vas da me pustite da završim zato što kvorum ovisi od 2-3 poslanika. Dakle, držim se tačke dnevnog reda i dopustite mi da ilustriram, ja shvatam ako Vam se ne sviđa moja diskusija ali Vas molim da uvažite činjenicu da imam pravo da govorim i o stvarima koje se nekima ne sviđaju. Dakle, nije mi jasno, tri puta postavljam pitanje jednoj ministrici koja je ovdje, evo, prisutna. Jedanput pokušam usmeno, onda pošaljem pisano pitanje, onda zamolim ministricu da izađe i da mi da odgovor šta misli, ovo je zaista ozbiljna situacija, o rasističkim izjavama načelnika općine o tome ko može ili ne može biti Bošnjak, a već je Centralna izborna komisija odlučila da osoba ima pravo da bude Bošnjak, odnosno da osoba jeste Bošnjak. I onda Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice se ogluši na moje pitanje šta misli o tome kada načelnik najmnogoljudnije općine, kako se to titulira stalno, da takve rasističke izjave. Zamolim Vas da izađete da mi date taj odgovor, da mi kažete šta mislite o tome, ne udostojite se izaći. E sad vidite, kad poslanik izabrani ima takav tretman od Vijeća ministara kakav tretman onda mogu očekivati građani Bosne i Hercegovine. Evo kakav tretman, da tri godine maltene nema zakona, da ovaj Klub poslanika SBB-a zajedno sa još nekoliko poslanika, svi u ovom redu, imamo veći broj predoženih zakona po glavi poslanika nego što Vijeće ima po glavi ministre. To je činjenica, uzmite podatke izračunajte, veći broj je predloženih zakona od, po glavi poslanika iz ovog zadnjeg reda nego po glavi ministra u Vijeću ministara. I to je katastrofa. I mi danas šaljemo poruku da ih ne treba kazniti sa 100 do 500 maraka, koliko će biti kažnjeni ukoliko ne odgovore na zahtjev Institucije ombudsmena. Pa, kakva je to onda poruka? Ja vam garantujem situacija će postati još gora. Sve manje i manje je zakona, sve je manje i manje odgovora na poslanička pitanja i vrlo je upitno šta će se do kraja ovog mandata uopšte moći uraditi sa 27 ovakvim indolentnim, nesposobnim odnosom Vijeća ministara za koji je najviše odgovoran onaj koji je preuzeo obavezu i odgovornost da njime predsjedava, to je predsjedavajući Vijeća ministara. Ja stoga pozivam Dom da opet odbaci negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, iako svjestan sam, s obzirom da je ta Komisija već dva puta ponovila svoje mišljenje ignorišući stav Doma, da će se ovim svejedno obustaviti zakonodavni postupak. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ja neću, naravno, reagirati ni na što osim samo na jednu stvar, dakle nema potrebe da bilo koji zastupnik govori da kvorum zavisi o bilo kome ovdje, kvorum zavisi od svih nas koji smo ovdje prisutni i to je dio naše odgovornosti. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, nećete Vi da reagirate, ali ja hoću. Dakle, ovo što je gospodin, kolega Damir Arnaut govorio o radu u Ustavnopravnom povjerenstvu je sve netočno. Dakle, ja tako pričam, pa možda se njemu čini da sam emotivan, pa neka to i tako i bude. Dakle, doista isto tako mislim da su, odgovori teško se dobivaju, ali s obzirom na ono što mi radimo ovog trenutka, a to je da mijenjamo Poslovnik, da smo formirali radnu skupinu koja treba donijeti, između ostalih, i rješenje i za ova pitanja i kolegu smo molili, dakle, da se to, ja osobno sam ga molio da se to sad ne radi. Druga stvar, što kolega već nije prvi put, dakle zlorabi i Parlament i svoje ovlasti koje ima, svoje mogućnosti koje ima po Poslovniku i unosi nered i nemir, dakle, u rad ovo Parlamenta. Prije svega dio je parlamentarne većine ovdje o kojoj smo govorili jutros, ali kad smo mu govorili za druge inicijative koje pokreće, sjetite se samo tamo Zakona o prometu, govorili smo mu da ima svog ministra, da može to preko Vijeća ministara, da se pitanje sagleda u kompletnosti i da se da jedno kompletno rješenje. Volio bih da znam odgovor kako će kazniti npr. Federalnu televiziju ovim njegovim stilskim vježbama koje ima ovdje, koja mi nije dala odgovor, evo, pola godine, ja bih volio da vidim kako će to izvršiti. Dakle, imamo mi institucije i ljude koje su, na neki način, imenovani od nas, imamo i sada mehanizme da ih kažnjavamo ako ne dobivamo odgovor samo što ih ne pokrećemo I onda smo predlagali, dakle, da se to riješi kroz Poslovnik. Međutim, jednostavno kolega Damir Arnaut ima potrebu da je u javnosti, ima potrebu, dakle, šta ja znam kakvu sve potrebu nema, i mislim da je jedan od zastupnika koji najviše unosi nemir u ovaj Parlament i da negativan stav javnosti okreće prema ovome Parlamentu sasvim nepotrebno, dakle. Sve ono što radi to su samo stilske vježbe, dakle sve što je dosad radio kao, i pokretao kao inicijative, mogao je i uraditi kroz Vijeće ministara, mogao je uraditi u dogovoru sa kolegama i moglo je to dobiti sasvim druge, dakle, sasvim druge obrise sve što je on uradio. Sve što je on uradio nanio nam je nove samo probleme i sve ono što je dosad prošlo oni je samo nanio ove probleme, a stalno mantra kako on jedini, zaboga, misli o narodu u ovoj državi, jedini misli o korektnom i profesionalnom radu ovog Doma i ne znam već čega. Hvala mu lijepa, dakle nek ne misli on, ja mislim da radim isto kao i on, možda čak više i od njega. Dakle, netočno je, glasao sam po svojoj savjesti, imam pravo da glasujem na Ustavnopravnom povjerenstvu kako sam glasovao, nudili smo mu, i ja osobno, da ti istavimo, da 28 ti riješimo Poslovnikom, dakle gospodin ne prihvaća iz njemu znanih razloga. Dakle, uglavnom ono što je rekao za naš rad u Ustavnopravnom povjerenstvu ne stoji i neću, prihvatiću, dakle, stav Ustavnopravnog povjerenstva da se o ovome ne razgovara ovako, a radićemo da to riješimo kad budemo radili izmjene i dopune Poslovnika. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ovdje je poruka ne treba predlagati zakone jer se time unosi nemir, najmirnija bi sjednica bila ovako da dođemo završimo do 11, 12 bez pauze i bez prijedloga zakona, jer od Vijeća ministara ih očito ne dobivamo, to smo već apsolvirali, nisam mislio da ima potrebe kolega Lovrinoviću da se vraćamo na tu temu da od Vijeća ministara ne dobivamo ništa. I sad Vi očekujete od mene, ovaj, a moloprije ste branili Kolegij, kao Kolegij ne može ništa Vijeću ministara, a sad mogu ja kao jedan poslanik, je li. Mogu ih ja natjerati da pišu zakone, a kažete sami maloprije kad ste branili Kolegij, da oni ne mogu, a odjednom sad ja mogu. Onda isto tako kažete da treba preko Poslovnika. Poslovnikom je već riješeno, oni imaju obavezu i Poslovnikom, ali vas podsjećam takođe imaju obavezu i Zakonom o upravi. Međutim, Zakonom o upravi, nažalost, kad su zahtjevi Parlamentarne skupštine još nisu propisane sankcije. I zbog toga sam predložio da se propišu sankcije kako bi oni, ovaj, onda imali obavezu koja se može i izvršiti, odnosno kojom se, ukoliko je ne izvrše kojom se mogu kazniti. Također kad već govorite o Poslovniku, nisam očito jedino ja Vas, jedini ja Vaš problem po ovom pitanju, gospođa Gasal-Vražalica je na prošloj sjednici Komisije za izmjene Poslovnika predložila da se ukine paušal. Paušal je jedino propisan Poslovnikom, nema ni jedan zakon koji daje pravo na paušal, nema ni jedna druga uredba osim Poslovnika. Jedino gdje se može izmijeniti to je kolegica Gasal-Vražalica predloži da se izmjeni i da se ukine pravo na paušal u Poslovniku. Ja sam, naravno, to podržao jer je to politika SBB-a, a Vi ste bili protiv toga. I onda ste povrh svega toga kritikovali gospođu Gasal-Vražalicu što je o tome govorila na nekoj televizijskoj emisiji. Čekajte malo, mislim šta Vi, kako Vi vidite ulogu Parlamenta, kako Vi vidite ulogu poslanika u istoj, zaista nejasno [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ako ćemo Poslovnik, hajmo evo gdje treba Poslovnikom ovo rješiti, hajmo u Poslovniku, evo ja Vas sada javno pozivam da u Poslovniku [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ukinemo pravo na paušal kako je predložila gospođa Gasal-Vražalica. Hvala.
Hala lijepo. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
U pravu je bio kolega Novaković kad je rekao da sa gospodinom Arnautom treba prestati govoriti uopće i razgovarati. Dakle, on jednostavno insinuira i očito da njemu ovaj Parlament 29 služi da šalje poruke. Imate i drugih sredstava pa šaljite poruke ne morate samo preko ovog Parlamenta. Dakle, doista ću takođe razmisliti, kolega, da nabavim one slušalice i da stavimo kad kolega Arnaut govori da ga i ne slušam uopće više, jer je izlišno njega slušati, dakle. A posebice kad sam govorio da je kolega član parlamentarne većine, i u tom kontekstu, dakle, izvrćete stvari, kažem Vam da možete to raditi u okviru parlamentarne većine, imate svog ministra iz prometa ne pokrećete to, imate svog ministra iz prometa ne pokrećete izmjene Zakona o BHRT- u nego idete sami sa inicijativom. Ja ne govorim o Klubu SBB-a, žao mi je zbog drugih kolega ako će ovo pogrešno shvatiti, ja ih molim da ne shvate, dakle ovo je čisto da skrenemo pozornost, bar što se mene tiče da kolega Arnaut stvarno prelazi sve granice. S druge strane ja nisam branio Kolegij danas, uopće ne znam otkud Vam to, ja nisam branio Kolegij ja sam samo glasovao protiv određenog ..., to je takođe moje pravo, i ja sam rekao da mi po Poslovniku i po onome što postavljamo npr. ministre možemo ih smijeniti ako nam ne daju odgovor. Pokrenite postupak za smjenu na primjer vašeg ministra što ne daje odgovor, evo ako hoćete, ili našeg, nije bitno. Dakle, imamo mi mehanizme ako hoćemo. I što se tiče ovoga zadnjega, mi smo govorili o Poslovniku kad smo radili, ovaj, zlorabili ste, evo, opet situaciju i dobru vjeru u kojoj radimo, tu je i predsjednik tog povjerenstva, da radimo i da pokušamo naći rješenja za Poslovnik i da ne izlazimo u javnost dok nešto ne riješimo, jer će nam biti lakše raditi. To smo čak i predložili da sam predsjednik to komentira, ako već treba neki rad povjerenstva, međutim tog poslijepodneva, tog rad jedne sjednice, što mogu potvrditi druge kolege, kolegica ja izašla odmah na televiziju ono što smo se usuglasili ... Nisam ja njoj osporio da ono to nema pravo, ima pravo i to sam i rekao, ali smo govorili zbog onoga da na konačnici imamo rješenje To je moj prijedlog bio, dakle nije moj prijedlog, ne mogu vam ja to oduzeti pravo, naravno da vi možete govorit šta god hoćete o bilo kojem rješenju pa i o tom o čemu ste predlagali. Nastavićemo rad, nastavljamo rad na Poslovniku, nadam se da ćemo nešto i napraviti, ali evo, dakle svak ima pravo da svoju dužnost obnaša kako mislim da je najbolje. Dakle, nisam, ja sam samo koleginici stavio primjedbu zato što smo se dogovorili evo da radimo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] što ovog trenutka ne treba. Međutim, očito nemamo dogovor oko toga i šta ja tu mogu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa vidite ja apsolutno podržavam sve aktivnosti koje radi gospodin Damir Arnaut, dakle to je njegovo legitimno pravo. Ako ne smeta članovima Kluba što bi meni smetalo to što on želi da se promoviše kod svog šefa u javnosti, u ovom Parlamentu ili na bilo kom drugom mjestu kako bi na sljedećim izborima čovjek našao se na zasluženom mjestu na listi. I ja to apsolutno razumijem. Ali i on mora da razumije da ja mogu biti protiv nečega, možda iz istih razloga iz kojih je on za, i ja imam javnost. Kad „Dnevni avaz“ o meni objavi to što objavi, meni procenat u Republici Srpskoj malo skoči povjerenja i meni svaki put kad „Dnevni avaz“ objavi to što se o meni ružno kaže, u Republici Srpskoj procenat, znači, malo poraste tako da ukoliko oni ovako nastave ja neću ni morati imati izbornu kampanju za sljedeće izbore ja ću ja već imati dovoljan broj glasova izgrađenom na autoritetu, znači, koji je napravio „Dnevni avaz“. Dakle, ja stvarno 30 nemam ništa protiv, ja bi molio da to češće se dešava jer ovo jednom sedmično je preslab intenzitet za ono što ja od toga očekujem, odnosno za korist koju ja od toga očekujem.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Molim vas da se pridržavate dnevnog reda. Izvolite.
Ja ću se truditi da se pridržavam dnevnog reda, ali sam spomenuta u nekoliko navrata tako da imam potrebu da se javim. Dakle, sve što je gospodin Arnaut iznio kao činjenice sa Zajedničke komisije za izmjenu Poslovnika je tačno. Ovo što gospodin Lovrinović navodi da smo se mi usuglasili ili dogovorili da će samo predsjedavajući Komisije izlaziti u javnost i davati komentare na rad Komisije koja je javna, dakle po Poslovniku samo su dvije komisije zatvorene za javnost to je Zajednička administrativna komisija i Komisija OSA, i ove ostale su sve, dakle, transparentne, javne i svako od nas i od medija, predstavnika i predstavnica medija može biti prisutan na toj Komisiji. S druge strane Vi ne možete, gospodine Lovrinoviću, ovdje pred javnosti i pred kolegicama i kolegama koji nisu članovi te Komisije reći da smo se mi usuglasili kada mi kao članovi i članice te Komisije nismo čak bili u stanju ni Poslovnik o radu da usvojimo, tako da ono čula, rekla-kazala, i što ste se Vi možda dogovorili sa nekim Vašim koalicionim partnerima, ili kako to funkcioniše u Vašoj partiji da Vaše možda članice ili članovi trebaju da pitaju Vašeg lidera, odnosno Vas ili predsjednika Kluba, ja neću da ulazim u to, da li će ići u medije ili neće u medije, šta će pričati u medijima, to dakle, ne možete apsolutno da aplicirate i da kažete da tako i drugi klubovi treba da rade. Dakle, javnost treba da bude upoznata da paušal poslanički, zastupnički paušal nije nigdje zakonski, dakle, na državnom nivou nije regulisan i da jedino gdje je spomenut paušal od 700 maraka da svako od nas ima pravo na njega, to je u Poslovniku Zastupničkog doma član 10. i Doma naroda član 9. I kad sam predložila da se to ukine, dakle, neki od nas nisu glasali za to. I gospodine Lovrinoviću ne treba da se, da se, ako Vi čvrto stojite iza toga ne treba da se bojite reakcije javnosti ako Vi ste ubjeđeni da Vi treba da imate pravo na nešto što je samo regulisano Poslovnikom, dakle odlukom jednom unutar Parlamentarne skupštine. Nema zakonskog osnova za ono što mi svi primamo. I to je jedina stvar i kad mediji upitaju, dakle treba biti spreman pa izaći pred javnost pa to obrazložiti, a ne kako ste Vi obrazložili jučer mene kriveći da ja nemam pravo [[poslanica se upozorava na vrijeme]] izaći medije i meni govoreći [[poslanica se upozorava na vrijeme]] da ja treba da pitam ... predsjedavajućeg. Dakle, ja sam zastupnica koja je birana kao i Vi od strane građana i nema potrebe bilo [[poslanica se upozorava na vrijeme]] koga da pitam, a imam svoje mišljenje i svoj stav.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se nadam da ćemo se složiti da je prerano, ovaj, krenula kampanja i u Parlamentu, a i unutar stranaka vidim da ima puno nervoze. Mislim trebate ljudi malo čuvati snagu ima još 31 godinu i po dana, ovaj. Ali ako bi, ako zamislimo da je aktuelna vlast brod onda je jasno da taj brod tone i to je evidentno. Evidentno je isto da nema kapetana, a kad je kapetan tu on nas ubjeđuje da je sve u redu i da mi nezaustavljivo plovimo ka Evropskoj uniji.
Šta je krivi navod, a šta je ispravka?
Evo reći ću, ali ono što se dešava u Parlamentu je mrtva trka ko će zbirsati s broda. E tome mi sad prisustvujemo između ostalog i u ovoj raspravi. Prava tuča oko čamaca za spasavanje i to od onih koji su istog tog kapetana i njegove saradnike izabrali i branili ih do neki dan I ne znam koliko je ta strategija, koliko će proći, ali u njoj što se mene lično tiče ima dosta licemjerja. Zakon dobar, nije prošao, dvaput smo ga podržali, što se mene tiče opet kad dođe u proceduru podržaću ga, vraća dignitet Parlamentu, vraća dignitet institucijama, ali sad šta, šta mi treba da dva sata plačemo nad tim što je neko oborio zakon. Evo slažem se Arnaut sve si u pravu, vrati ga ponovo u proceduru. Hajde da probamo malo o ovom pričati, a ko će se evakuisati od vas to ćemo vidjeti ima još vremena.
Hvala Vam. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dobro je da imamo dijalog i različita mišljenja, to je ono što doprinosi traženju izlaza i rješenja. Damir Arnaut je poslanik kao svi mi, ima svoje stavove i podršku Kluba. Mi nismo jednoznačni u tom smislu da primjenjujemo svi iste metode, ali gospodin Arnaut je jedan motor koji doprinosi jednoj novoj energiju u ovim prostorima. Vrlo često atipičan motor koji proizvodi odnose koji i kod mene traži potrebu prilagođavanja, ali u svakom slučaju koristan i ima podršku nas.
Hvala lijepo Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, gospođi Maji, koleginici, dakle točno je ovo, ja sam, ona što je rekla, njoj govorio svoje opservacije o načinu rada povjerenstva na povjerenstvu, dakle ja nisam izašao ni sa čim u medije. Ali pošto, evo, nema doista zaključka nekog ili odluke, mi smo se interno na radu povjerenstva dogovorili, pošto je to obimna materija, vremena nam treba da se saberemo i da idemo ka rješenju nekog pitanja, a to je ono što nam smeta u Poslovniku o radu da unaprijedimo rad, evo dogovorili smo se, dakle, da dogovorili smo se, evo gospođa Maja misli da se nismo dogovorili, da radimo, pa da onda kad već nešto izglasujemo i kažemo svoj stav, naravno da niko nikome ne može oduzeti. Ja nisma išao u medije utoliko i taj ispravak, ali ako ovako nastavi, dakle, naravno da ćemo onda morati i mi ići u medije i nema nam druge. I s druge strane šta je 32 problem, dakle, ako neko ima drugačiji stav nego što misli gospođa Maja i gospodin Arnaut, dakle i to je stav. To znači da bi trebali misliti samo kako netko predloži i onda bi ja i Momčilo bili vjerojatno dobri zastupnici, ne znam što. Ali imamo pravo da mislimo svojom glavom i da glasujemo onako kako mislimo da je u redu. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Evo, ovo što je rekao kolega Lovrinović, dakle ja sam zaista bio zatečen sa konstatacijom da smo se mi dogovorili da držimo rad komisije, koja je po svojoj prirodi i po Poslovniku javna, da ga držimo tajnim. Dakle, prva stvar mi to ne smijemo dogovoriti, da smo se dogovorili kršili bi Poslovnik. Dvije su, kako je gospođa Gasal-Vražalica tačno rekla, komisije čiji rad nije otvoren za javnost, ovo nije jedna od tih, a pogotovo ja nikad ne bih učestvovao u dogovoru da nećemo nešto, ovaj, što je javno po svojoj prirodi i po Poslovniku da nećemo, ovaj, komentarisati rad te komisije. Na kraju Kodeks nam čak nalaže da odgovaramo na upite medija koji se tiču našeg rada u ovoj Parlamentarnoj skupštini BiH. Prema tome to sad, ne samo da nije tačno što je gospodin Lovrinović, znači krivi navod par ekselans, već ne može biti tačno. Kada je u pitanju ovo što je rekao gospodin Magazinović, vidite ja Vas podsjećam stvarno, evo to je politikantsko u neku ruku, ovaj, ja sam ovaj Zakon predložio u decembru, ja sam se sad obratio, onih 15 minuta koliko mi Poslovnik dozvoljava ja sam iskoristio ja mislim 3 ili 4 da obrazložim Zakon kao predlagač. Da to nisam uradio neko bi mi zamjerio što se kao predlagač nisam udostojio da obrazložim Zakon. Dakle, ja od decembra pričam ovu priču istim tonom, istim intenzitetom i onda je suludo reći da ja sada nakon sedme ili osme rasprave na ovu temu, koju skraćujem, ovaj, to radim iz nekih političkih i politikantskih razloga zaista ne stoji. Mene čudi ta konstatacija, ali evo ja Vas opet pozivam i sve vas pozivam radi poruke da se odbaci negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije radi poruke i Komisiji, ali i radi poruke javnosti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, javnosti radi, na komisiji se ja lično niskim o ničemu nisam dogovorila. Dakle, o radu je trebalo biti sve propisano Poslovnikom, a čak i ne moramo imati Poslovnik o radu jer apsolutno možemo da slijedimo Poslovnik o radu Parlamentarne skupštine, odnosno Zastupničkog doma i sve bismo imali jasno definisano. Kolega Lovrinoviću, ja nemam problem o načinu razmišljanja mojih kolega i kolegica iz bilo koje stranke, ali izgleda Vi imate problem jer Vi apsolutno od jučer, od komisije do danas imate problem sa mojim stavom o potrebi ukidanja paušala. 33 S druge strane zašto je zakon koji predlaže Kolega Arnaut dobar i zašto ono što je propisano Poslovnikom, ono što je propisano Kodeksom o ponašanju zastupnika i zastupnica, delegata i delegatkinja, pokazuje apsolutno da niko protiv svog kolege ili kolegice u ovom Parlamentu nije potegao niti jednu propisanu klauzulu koja stoji u Kodeku ponašanja gdje bismo apsolutno mogli, evo prvo kolege koji kad predsjedava gospodin Džaferović ne sudjeluju u radu Parlamentarne skupštine. Dakle, mi bismo mogli na osnovu Kodeksa o ponašanju da potegnemo to pitanje, međutim niko se ne usuđuje da to i neće se nikad usuditi jer je to jednostavno tako. Imamo očit primjer sukob, Komisija o sukobu interesa gdje će neko od kolega i kolegica potegnuti pitanje sukoba interesa svog kolege, osobito ako se odnosi na kolegu koji je iz iste partije i slično. Dakle, nama trebaju jasno propisane sankcije, zakonom propisane sankcije kao što treba, gospodine Lovrinoviću, da se briše paušal iz Poslovnika, iz odluke zato što odluka ne može biti iznad zakona i zato ćemo mi podržati ovaj prijedlog kolege Arnauta, odnosno odbiti Mišljenje.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ne znam više kako ću ovo nazvati, gospodine predsjedavajući, a u vezi sa tačkom dnevnog reda. Ja Vas kao predsjedavajućeg molim, obzirom da ste u većem broju navrata ili više puta intervenirali kada ja govorim, da zaustavite ono što nema nikakve veze sa tačkom dnevnog reda. To šta se dešava na komisijama i ne komisijama, hajmo brate posebnu sjednicu, pa da svi govorimo šta se dešava na komisijama. Šta se dešava van ove sale, o istupima poslanika hajmo i takvu sjednicu, pa i o tome, al' to nema nikakve veze sa tačkom dnevnog reda i ja Vas molim da intervenišete. Svaki put kad ja govorim Vi intervenišete, ali kad drugi govore jer su Vam, znate, pozicija, Vi dozvoljavate. Nemojte tako, nego dajte i njih bar upozorite ili ih prekinite. Hvala.
Hvala Vam na ovoj sugestiji gospodine Backoviću. Ja zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Samo ću, dakle, kratko ne želeći da izazovem bilo kakve komentare. Ssvako od nas ovdje govori kada diskutije prije svega o sebi, pa onda o onome o čemu govori. Javnost ja mislim da dobro razumije stvari, tako da, ovaj, ja kao predsjedavajući činim sve da se poštuje ovaj Poslovnik, ali vjerujte mi kad bi ga striktno primjenjivao od početka pa do kraja, imajući u vidu kako se odvija rasprava i kakve su diskusije, to bi bilo stalno sjeckanje. Ja, pravo da Vam kažem, pokušavam da ovu sjednicu održim u onom nivou kako to javnost Bosne i Hercegovine od nas očekuje. Prelazimo na tačku četiri dnevnog reda, to je, Ad. 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. (zakon u prvom čitanju) 34 Kolegij Doma radeći kao komisija nije postigao saglasnost o Prijedlogu zakona. Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Nema rasprave o ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Predsjedavajući ...
Mislim i ovo je nešto što nije uobičajeno, ali evo izvolite.
Pa vidite, evo dopustite pa ćete vidjeti o čemu se radi, dakle član 86. postupak odlučivanja kada većina ne sadrži 1/3 glasova iz svakog entiteta, dakle, je li, ako većina glasova, i to je na prošloj sjednici nije bilo entitetske većine iz entiteta Republika Srpska, ovaj, Kolegij Doma će radeći kao komisija nastojati u roku od tri dana postići saglasnost. Ja samo tražim odgovor da li je Kolegij zaista radio u roku od tri dana, jer ja znam da je kolegica Krišto, barem jedna članica tog Kolegija, odmah nakon toga otišla na službeni put, ovaj, a gospodin Bosić je ovo potpisao 24.05. dakle 13 dana nakon te sjednice, evo imamo ovdje njegov potpis, ovaj, to me zanima. I druga stvar je, Poslovnik takođe predviđa ako Kolegij postigne saglasnost onda je zakon usvojen, ne glasa se u drugom krugu. Jel' mogu dobiti odgovor ko je od članova Kolegija bio protiv toga da se hitnoj pomoći da prednost nad vozilima pod pratnjom. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Dobićete, dakle, odgovore od službe. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, Ad. 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zаkоnа о оsigurаnju dеpоzitа u bаnkаmа Bоsnе i Hеrcеgоvinе – predlagač: Vijeće ministara BiH, zаkоn brој: 01,02-02-1-960/17, оd 10.04.2017. (zakon u prvom čitanju) 35 Kolegij Doma radeći kao komisija nije postigao saglasnost o Prijedlogu zakona. Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Nema rasprave o ovoj tački dnevnog reda. Idemo dalje, tačka šest, Ad. 6. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2016. – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01- 12-828/17, od 27.03.2017.
Suviše je ovo ozbiljno pitanje i čudi me pasivnost mojih kolega da po nečemu što je od krucijalnog značaja za plasman viška vrijednosti bosansko-hercegovačke privrede u svim oblicima propuštamo tek tako prećutno, ne želeći reći šta je posljedica ovakvog stanja u Izvozno-kreditnoj agenciji. Više puta smo ovdje govorili, i sada ću samo u par crtica reći koliki je plasman, koliki je povrat, koliko je izgubljenih sredstava, šta se sa IGA-om dešava, gdje su ta sredstva. Očito mi želimo zatvoriti oči i reći – i to je nestalo. Vrlo čudno objašnjenje sam dobio na komisiji, evo ide novi uvoz i to je garancija za ono što je urađeno. A šta je sa starim uvozom koji je trebao da bude protuvrijednost položene garancije i da ta garancija bude oprihodovana kada se to izveze? No, neko je dobro uradio, uvezao, oslobođen poreza na dodatnu vrijednost, oslobođen, robu plasirao na domaćem tržištu i sad ponovo nešto uvozi kao garant. Čijim, kakvim i kojim sredstvima, koja su to sredstva? Vi zaboravljate da smo zemlja koja je postala vazal samo zato što ne možemo da garantujemo našim firmama da izađu vani. Ja sam ovdje za ovom govornicom u nekoliko navrata navodio primjere konzorcij bosansko-hercegovačkih firmi dobio 36 je, odnosno bio je prvi na predkvalifikaciji za izgradnju sportskih objekata u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, to su sad ovi stadioni za svjetsko prvenstvo, itd. Jer po onome kakve su reference te firme imale pobijedile su sve. Nemojte zaboraviti imate minhenski stadion, imate, da ne nabrajam sad, koje su napravile firme iz ove zemlje. I samo zato što banke nisu mogle da ih prate, da im daju garanciju, oni su u drugom krugu eliminisani, a to je posao od više milijardi dolara i to smo mi trebali da radimo, da vodimo te poslove, al' su zato dobile firme koje su, kako se to kaže, iz zemalja odakle su te banke koje su trebale da daju garancije: Austrije, Njemačke i Italije. Ali nemamo jaku IGA-u, jer ona ne može da izda garancije od 500 miliona dolara. Bosansko-hercegovački konzorcij je dobio izgradnju južne luke za koju se opredijelila Evropska unija, to je luka Drač u Albaniji, i opet zbog garancija izgubljen je taj posao. A IGA plasirala sredstva nekome ko je ta sredstva zloupotrijebio. Da li je to pod političkim pritiscima, zašto se to ne odgovori? Ko to kaže da se nekome ko je uzeo i gdje je nestalo ono što mu je dato „Jovo nanovo“ da mu se vjeruje da će sad nekim novim uvozom. Hoće li platiti PDV na ono što je već uradio? On mirno spava, a naša privreda mirno umire. Mi moramo znati da je garancija normalni slijed poslovanja u svijetu Izgleda da mi nismo svjesni da na ovakav način mi uništavamo temelje našoj djeci i da postajemo obični robovi. Ljudi su ovdje ubijeđeni da je „Štrabag“ austrijski. Da li uopšte ljudi znaju čiji je „Štrabag“, da li znaju? Pa uđite na internet i pročitajte kome je kontrolni paket dionica ili vlasništva stari „Štrabag“ prodao, uđite pa pročitajte, to je, to je lagano, to je lako uraditi. Ali koliko je „Štrabag“ odnio novca da nije uradio, koliko je odnio kroz naknadne radove jer u ponudama ispostavi ponude u kojima izostavlja čitava poglavlja. Primjer vam je prečistač voda u Sarajevu, bili su najjeftiniji, ali kad je, hvala Bogu pa taj tender nisu naš pregledali, nego Svjetska banka u Njujorku, ... jozoniranje vode potpuno, pa je jeftiniji 8 miliona i onda kad se dođe na posao kaže – auh ovo fali. Pitajte šta se dešava sa prečistačem voda u Živinicama, šta se dešava sa prečistačem voda u Mostaru, u Bihaću. Kakva smo mi to država, ko to prati, ko uopšte prati realizacije? Niko. Koliko u međunarodnim sporovima sad će strane firme naplatiti za poslove koje nikad nisu takli, ni počeli. Ili damo međunarodnim, znači damo tim firmama, kada je inspekcija otišla da vidi ko tamo radi? Vidjeće roblje, naše ljude, naše mašine, naše inžinjere koji rade kao robovi za nekoga ko formalno daje samo ime i onda u formi dobiti iznese novac iz ove države. Znam kakva je borba bila za ovu zgradu u kojoj mi sjedimo i za zgradu u kojoj sjedi Vijeće ministara da ga rade domaće firme. Ovo kad kažem domaće ne govorim firme ni iz jednog entiteta, jer su konzorcijalno radile firme iz oba entiteta zajedno, ljudi hoće posao, ali im ga mi onemogućavamo. I sad bi trebali entiteti da, to se zove u poslovanju dokapitalizacija, da daju nove pare IGA-i kako bi oni mogli da urade. A šta je sa onim bilo to ćemo zaboraviti. Gdje su tužilaštva, gdje su nadležni organi, šta se u ovoj državi dešava stvarno? Izađe gospodin i kaže – mi radimo, satrasmo se. E evo 8 milijardi ubranih sredstava za autoputeve, odnosno za puteve, mi imamo što imamo. Gdje su pare? Evo IGA pare plasirala, gdje su pare? I tako redom. Smatram i ja ću sada to napisati ovdje, da treba ovaj Dom da formira istražnu komisiju koja će se pozabaviti ovim pitanjima, jer mi na to imamo pravo, mi smo ovdje dizali ruke za njihov rad ili nerad, mi im dajemo odrješeno, mi smo digli ruke za akcize, mi smo digli ruke i tako redom, po zakonima po kojima oni to ubiru, al' nam nikad ne kažu gdje je utrošeno. Hvala.
Hvala lijeo. Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite. 37
Dozvolite mi da, evo kao predsjedavajući Komisije za vanjsku trgovini i carine, kao nadležna Komisija koju je Kolegij učinio nadležnom da razmatra Izvještaj i Plan rada za 2017. godinu, ja ću pokušati, za razliku od mog prethodnika, da se osvrnem na izvještaje Komisije i naravno Izvještaj Upravnog odbora IGA-e, što nam je danas tačka dnevnog reda, ali da ne upadnemo u zamku da razmatramo Izvještaj Istražne komisije za koju, evo pretpostavljam, da ćemo Izvještaj imati već na sljedećoj sjednici, jer je očigledno da se već godinama govori o problemima unutar funkcioniranja unutar IGA-e, i koja je nasušna potreba našem, našoj privredi koja je izvozno orijentirana. Evo, moj prethodnik je govorio o nekim aspektima zašto nam uopće treba IGA, međutim, pravo svakog zastupnika je da glasa kako hoće, kako smatra da je najbolje ali očigledno je da mi na Komisiji nismo imali većinu da usvojimo Izvještaj ili bar plan rada za 2017. godinu Upravnog odbora IGA-e. Šta to zapravo znači? Usvojili ili ne usvojili Izvještaj ili Plan, IGA će funkcionirati, čini mi se, isto kao i dosada, sa veoma velikim poteškoćama, obzirom na situaciji u koju je dovedena, a vidjet ćete iduće sjednice, kada budemo imali Izvještaj Istražne komisije da zapravo mnogo je faktora koji su u tom lancu doprinijeli da IGA danas je u problemima u kojima jeste, a IGA treba našoj privredi, izvozno orijentiranoj. Prema tome, ja vas pozivam kolege da, da vrlo odgovorno spram ove institucije, koja je potrebna privredi, se danas ponesete i da podržite bar Plan rada za 2017. godinu, jer zaista iz nemogućeg čine da funkcionira kako, tako ta naša izvozno orijentirana privreda i da imaju garancije kakve imaju. Stoga vas molim da, da posebnu pažnju posvetite, na narednoj sjednici, Izvještaju koje, komisije, Istražne komisije, koja će dostaviti svoj Izvještaj koliko, evo u narednih 14 dana, tako da ćemo imati priliku da vidimo ko su sve učesnici u lancu koji su doveli IGA-u u ovakvo stanje kakvo jeste. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima Mensura Beganović, rasprava.. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja bih podržala diskusiju kolege Šemsudina Mehmedovića, jer sam i na Komisiji za vanjsku trgovinu, odnosno za izvoz i carine, upravo isti ovaj Izvještaj podržala u cijelosti, Izvještaj i Plan Izvozno-kreditne agencije ubijeđena da je to Agencija koja je jako potrebna našim izvoznicima, a ubijedila sam se kroz ovu, kroz rad ove Komisije, i Istražne komisije koja je formirana namjenski da se istraže problemi u radu Izvozno-kreditne agencije, da je ova Agencija ostavljena na milost i nemilost od strane svih ministarstva iz Vijeća ministara uzevši u ozbir i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Ministarstvo pravde. Generalno, dakle, nisu uopće se pozabavili problemima koje ta Izvozno-kreditna agencija ima i, naravno, osim takvog jednog maćehinskog odnosa prema Agencije od strane Vijeća ministara, IGA je upala, ja bih rekla ovako malo slikovitije, u ralje domaćih mešetara i bijelosvjetskih mešetara pa se našla u situaciji da je izložena riziku protestiranja kreditnih garancija tri puta veće vrijednosti nego što je njezin, nego što je njezin početni kapital. Dakle, o Izvještaju koji će tek slijediti na ovom visokom Domu ćemo imati priliku kasnije da se, idući, na nekoj od narednih sjednica da se izjasnimo. Ja bih samo podsjetila da mi imamo danas na dnevnom redu i tačku 15., odnosno ne znam, pošto je drugačiji raspored tačaka, a to je ova Informacija o pokrenutim arbitražnim 38 postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njenih institucija u kojima ćemo ukupno biti u prilici da, kao država, platimo oko milijardu i 400 miliona maraka odštete Elektrodistribuciji, ako se ne varam, Slovenije, ili nekim kompanijama koje su za Termoelektranu Ugljenik i rudnik podnijeli tužbe i koje su u procesu arbitraže i Štrabag, naravno koga je spomenuo kolega Backović. Dakle mi smo, mi smo čudna neka država koja je spremna da ovakve, da padne u ovakve zamke kao što su ovi postupci arbitražni koji će nas jako koštati, a nismo spremni dokapitalizirati jednu Izvozno-kreditnu agenciju kao što je ova Agencija koja pomaže i u zadnjih, i u prethodnih 10 godina je oko 2 milijarde izvoza pokrila sa samo 50 miliona kapitala, garancijama pokrila. Dakle, ja ne branim IGA-u, ima tu propusta sigurno koji će biti, koji su, koji će biti u Izvještaju komisije za, Istražne komisije za IGA-u dati i navedeni, ali u svakom slučaju mislim da moramo biti mnogo racionalniji u donošenju, kao Komisija, u donošenju odluke u vezi Izvještaja i Plana za ovu 2017. godinu gdje se IGA pokušava na jedan, da kažem zadnjim naporima, način izvući iz situacije u kojoj se nalazi. I ja iskreno želim da u tome uspije pa ću ovaj Izvještaj podržati na ovom Domu, bez obzira što sam član Komisije koja nije dala prolaz tom Izvještaju. Hvala.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija BiH – podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, materijal broj: 01,01/4-50-19-829/17, od 27.03.2017. Komisija za finansije i budžet dostavila je 09.05.'17. Mišljenje o Izvještaju. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj i uputila ga u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Dopisi šest institucija BiH čije je poslovanje ocijenjeno revizorskim „mišljenjem s rezervom“ i „mišljenjem s rezervom uz isticanje predmeta“ (realizacija preporuka Ureda za reviziju institucija BiH i zaključaka Predstavničkog doma sa 39. sjednice, održane 14.12.2016.), broj: 01-16-1-1091/17, od 25.04.2017.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, prije nego kažem nešto o ovome Izvješću što sam mislio, rekao bih, malo bih se podsjetio na početak ove sjednice, silne zainteresiranosti za rad Vijeća ministara, vidjeli ste kod ove prije, prethodne dvije točke, nitko se nije javio, ništa dakle, sve je bilo kako se radi u institucijama Bosne i Hercegovine, toliko o želji da se raspravlja, kako su je tako žarko istakli na početku neke kolege. A sada o ovome. Dakle, ja nemam što ovdje specijalno reći, nego samo podsjetiti nas sviju da smo mi donijeli jedan zaključak, i da sam to rekao i na Povjerenstvu kojega sam član da je Ured za reviziju dužan ovome Parlamentu dostaviti posebno izvješće o stanju u BHRT-u. To ima već poodavno da smo donijeli i očekujem to, dakle, posebno izvješće da bismo vidjeli kompletno stanje, kako se i zašto došlo u situaciju u kojoj se nalazi jedan od javnih RTV servisa, a to je BHRT recimo. Bilo je jako interesantno vidjeti što se dogodilo nakon 2009. godine kada enormno pada, kako smo informirani, doduše, ne potpuno utemeljeno, ovaj, ubiranje RTV pristojbi i neke slične stvari. Ali bih samo ovaj put podsjetio nešto što se nadam da su kolege pročitale, ali radi javnosti, jer i mnogi drugi vole malo da se čuje javnost, u ovom Nezavisnom izvješću revizora na stranici četvrtoj stoji ovako, dakle, što su temelji bili za Mišljenje s rezervom – poslovni prihodi u pogledu utjecaja neprovođenja odredbi članka 23. Zakona o javnom RTV sustavu na iste. Naime, navedenim člankom regulirana je obveza uplata sredstava po osnovu RTV pristojbe neovisno o načinu prikupljanja na jedinstven račun za raspodjelu, što se u praksi ne primjenjuje kada su u pitanju prikupljanja prihoda naplatnih službi entitetskih emitera. Također se u praksi, sukladno istom članku, ukupni neto dohodak od marketinškog oglašavanja javnim emiterima ne uplaćuje na jedinstven račun. Slijedeće šta je bilo kao uvijek za rezervu – potraživanja i obveze koje proizilaze iz međusobnih odnosa između BHRT-a i 40 entitetskih emitera utvrđena je neusuglašenost i potraživanje obveza između BHRT-a i entitetskih emitera na dan 31.12.2015. godine predstavljaju iznos koji ima značajan utjecaj na finansijsko izvješće BHRT-a za 2015. Sljedeće, neriješeno pitanje vlasništva nad imovinom BHRT-a. U poslovnim knjigama BHRT-a kao građevinski objekti iskazani su i objekti za koje BHRT ne posjeduje dokaze o vlasništvu. Slijedeće, nepostupanje sukladno Zakonu o Javnom RTV sustavu u pogledu formiranja korporacije javnih emitera. I da sad dalje ne čitam, da vas ne zamaram, ovih nekoliko stvari sam htio istaknuti, a to je nešto što, evo već preko dvije godine govorimo. Dakle, ne provodi se zakon i što znači da je sazrelo vrijeme, konačno imamo formirano i to Povjerenstvo da vide što se ne primjenjuje od ovog Zakona. Ja tvrdim da se ne primjenjuje većina toga i da se konačno donese novi zakon kako bi, kako bi, dakle, ovaj Javni RTV servis kojemu smo osnivači, što kažu, došao na zelenu granu, a naravno u ovom Izvješću nemate što, ono je prikazalo ono što su našli ljudi i vidjeli, nešto od toga sam istakao. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege. Nekoliko zadnjih mjeseci, možda i čitave dvije godine, imamo stalnu priču i, naravno, to je činjenica, da uslovi u kojima funkcioniše i radi BHRT su nepodnošljivi, da nema naplate ili da se ona smanjuje iz mjeseca u mjesec kad se radi o taksama i uglavnom se čitav taj problem svodio na ovaj Parlament i neodgovornost Parlamenta što nije u stanju da donese određene zakonske izmjene ili natjera one koji treba da se pridržavaju zakona da to rade. Kad se pogleda sad ozbiljno ovaj Izvještaj o reviziji onda ćemo vidjeti da recimo Izvještaj od 2008. godine, pa je 2015. pravljena analiza šta je to, znači, za nekih 7 godina od tog Izvještaja realizovano i šta nije realizovano, pa se dođe do toga da su od navedenih preporuka samo 7 realizovano, 14 da nisu, a 10 djelimično realizovane. Sve to, naravno, nema veze sa zakonodavcem, ili jedan dio bar značajan, nema veze ni sa Parlamentarnom skupštinom ni sa Savjetom ministara, već isključivo sa Upravnim odborom i menadžmentom BHRT-a. Ja bih sad ovdje mogao čitati, naravno nemam namjeru, ovaj Izvještaj za 2015. godinu, ali je više nego jasno da ne postoji nijedan segment gdje revizija nije imala neku primjedbu i da nije dala preporuku. Na ovih 70 strana je to tako. Posebno su interesantne preporuke koje se isključivo odnose na menadžment kao što je – potrebno je da BHRT preuzme aktivnosti na izradi efikasne organizacione strukture na principima racionalizacije i funkcionalnosti kojima će se, između ostalog, jasno utvrditi potrebni ljudski resursi za uspješno izvršavanje zadaća definisanih Zakonom o Javnom RTV servisu. Kad sam ja u jednoj emisiji rekao, a na osnovu informacija koje sam dobio u BHRT-u, da je po njihovoj procjeni, nekih tamo u BHRT-u ljudi, 30% viška zaposlenih, odnosno ljudi koji tamo rade, a nemaju posao jer su konobari, električari, ne znam šta sve ne, po raznoraznim principima, najčešće stranački primani, onda sam, naravno, iz BHRT-a dobio takve kritike, a pismo od Sindikata koje je tvrdilo da ne postoji takvo nešto i da nema nijedne, naravno da nema, zvanične informacije da postoji 30% ljudi viška. Evo vidimo da je revizor ovdje, odnosno revizija, jasno rekla da je potrebno promijeniti, promijeniti i utvrditi sasvim drugačiju, sasvim drugačiju, takođe imamo kasnije jednu preporuku da se uradi sistematizacija, potpuno nova sistematizacija, itd, itd. Zaista bi se na ovih 70 strana moglo govoriti satima, a ne minutima, nije mi to namjera, želim samo jasno odavde reći da odgovornost za postojeće stanje u BHRT-u ne može, ma koliko se trudila, izbjeći struktura menadžementa koja je bila, a i ova koja je danas. I moram pohvaliti novi 41 Upravni odbor koji je, čini mi se, počeo da povlači neke poteze koji će možda dati rezultate u narednom periodu, naravno, kratak je period da bi oni mogli dati, ali evo, možda će na neki kvalitetniji način rješavati ova pitanja ili bar natjerati menadžment da ih rješava. Sve puno jasnije postane kada pogledate odgovor koji u normalnoj, uobičajnoj proceduri u reviziji se traži od menadžmenta na nacrt izvještaja, pa ćete vidjeti stavove menadžmenta koji se otprilike kreću od toga maltene kao svojevremeno Vlada Republike Srpske kad je donijela odluku da ne prizna revizorski izvještaj. Eto tako otprilike idu stavovi, ovaj, menadžmenta BHRT-a da oni ne prihvataju neke stavove tamo koje je revizija iznijela iako je to, naravno, gotovo nevjerovatno, odnosno nije moguće ne prihvatiti nešto što je utvrdila revizija. Možemo se ne slagati s nečim, možemo reći da mi ne mislimo da je to tako, ali ne prihvatati stavove revizije je krajnje besmisleno. Možda je bilo pametno da smo sastavili ove dvije tačke, dakle, ovu Izvještaj o reviziji i ovu sljedeću, jer čini mi se da će se dio diskusija i dio toga, ovaj, preklapati, ali pošto nismo, ja će ovdje stati, znači, a vidjeću da li ću na sljedećoj tački, jer mislim da je mnogo interesantnija ova sljedeća tačka koja govori o Izvještaju o radu. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Aleksanda Pandurević, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa, gotovo je nemoguće odvojiti ovu tačku 10. i 11. diskusije. Šta nam ovaj Izvještaj revizije i Izvještaj o radu BHRT-a govori? Govori da je BHRT na granici da ide u stečaj. Na kraju 2016. godine osnivački kapital 38 miliona, akumulirani gubitak 36 miliona, znači, još dva miliona i kraj. Ista, još gora situacija je i u drugom Javnom servisu Radio-televizije Republike Srpske, kod njih su dugovanja za četri miliona premašila vrijednost imovine. Bojim se da je cjelokupan Javni servis, Javni sistem, u takvom stanju da je krah neminovan, samo je pitanje ko će prvi ugasiti svijetlo, da li će to biti RTRS ili BHRT. Zašto je takvo stanje? Ja mislim da odgovornost leži na menadžmentu, svuda ... Ne može me niko ubijediti da privatne televizije mogu odlično funkcionisati, bez takse i plaćanja pretplate, a da javni servisi ne mogu, a imaju veću gledanost, veći marketinški kolač, je li tako? Ne mogu da shvatim, evo, 2014. godine, 2015. u odnosu na 2014. BHRT ima pad prihoda. I pored pada prihoda povećavaju se rashodi i idalje se povećavaju rashodi 2016. godine. Menadžer privatne televizije to nikad ne bi dozvolio. Kad imate pad prihoda onda drastično morate da siječete, ili bilo kog medija, morate da siječete rashode. Pa se onda dođe u situaciju da radnici nemaju ovjerene zdravstvene knjižice, ni na BHRT-u, je li tako, kao ni na RTRS-u. Pa kakvi su nam javni servisi govori recimo na RTRS-u postoje dvije osobe koje su zadužene kad se radnik novinar razboli onda donese njima svoje nalaze i kaže – ja sam bolestan, boli me grlo, ili ne znam šta mu je već, trebao bih ovjerenu zdravstvenu knjižicu i onda tu ti neki zaduženi na RTRS-u procjenjuju da li on stvarno treba kod doktora ili ne. I ako oni procijene da on stvarno treba kod ljekara onda nazovu Fond zdravstvenog i Fond zdravstvenog im ovjeri zdravstvenu knjižicu. S druge strane, oprostite ali ovdje imamo ogromna dugovanja, je li tako, Federalne televizije, potraživanja od FTV-a 16 miliona, od RTRS-a 10 miliona, s tim što je od RTRS-a uglavnom za RTV pretplatu. Znači neko je na RTRS-u, ako ne prebacuje BHRT-u njihov dio, napravio krivično djelo. To je, to se rješava na sudu. Isto tako i Federalna televizija, novinari Federalne televizije izgleda koja najbolje stoje 42 od ova tri emitera, nemaju probleme koje imaju novinari ova druga dva javna servisa, ali je neko dopustio takvo ponašanje i Federalne i Radio-televizije Republike Srpske. I uslijed takvog finansijskog kolapsa u ovom Izvještaju revizije na strani, evo, 68. se navodi primjer jedan nedomaćinskog poslovanja. Mjerenje gledanosti, ista Agencija radila posao za RTRS, Federalnu televiziju i BHRT, mjerenje gledanosti sva tri javna servisa, zanima ih čitava teritorija Bosne i Hercegovine, Federalna je to platila 50.000, Radio-televizija Republike Srpske 54.000, neko je znači bio dobar samo 4.000, a BHRT 95.940 maraka, u tako teškom finansijskom stanju. I znate, ja ovo onda na kraju uopšte ne znam zašto tri servisa plaćaju mjerenje gledanosti? Zar nije dovoljno da jedan uradi, čemu bacanje tih para kad je ovako teška situacija? I, naravno, postoji tu i ono objektivno zašto građani ne plaćaju pretplatu? Da li oni Javni servis doživljavaju zaista kao Javni servis i mislim da sva tri javna servisa trebaju potražiti grešku i kod sebe. Trebaju se vratiti poštovanju zakona, da budu zaista servis građana, da rade u interesu javnosti, a ne političkih partija. I kad se tako budu postavili i ponašali, vjerovatno će i ubiranje pretplate biti mnogo bolje. Hvala.
Hvala. Predsjedavajući Šefik Džaferović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja sam, poštovane koleginice i kolege, puno toga govorio na ovu temu. Mislio sam danas da ne govorim i da sam znao da će gospođa Pandurević završiti svoju diskusiju ovako kako je završila, koja je suprotna u odnosu na ono što je na samom početku izrekla kao neku konstataciju, vjerovatno se ne bih javio. Dakle, postoje, naravno, problemi u funkcioniranju sistema servisa, o kojima ste i Vi gospođo Pandurević govorili, i ja to ne niječem uopće. Mi se moramo boriti protiv toga, ali mislim da ne trebamo mi, da je nedopustivo da bilo ko od nas kaže da je kolaps servisa i sistema neminovan i da je samo pitanje ko će prvi ugasiti svijetlo, kako sam Vas ja razumio da ste kazali. Mi treba da uradimo sve ovdje u Parlamentu, kritikujući, naravno, sve što je nedoslijednost, što je problem, što je dvostuki standard, i ja bih mnogo toga mogao da pričam, ali moramo učiniti sve da sistem opstane, dakle, sistem u kojim su tri servisa i korporacija. Jednog će se dana postaviti pitanje odgovornosti svih onih koji su odgovorni u lancu odgovornosti za stanje u sistemu Javnog RTV emitiranja u Bosni i Hercegovini, u to ne treba niko da sumnja, a posebno će se postaviti pitanje ukoliko taj sistem dođe u situaciju da ne može da emitira program. Pravo da vam kažem, mene je strah toga, ja znam šta to znači, ovo je vrlo važna i vrlo bitna institucija ove zemlje i ja se bojim, dakle, te vrste odgovornosti. Tako bi trebali svi da se ponašamo, a ne da smišljamo razloga kako da taj sistem finansijski ne bude održiv. I, evo, ja sada ponovo sada ovdje javno za govornicom, evo ja ću vrlo brzo završiti, neću uopće diskutovati danas više na ovu temu, pozivam Upravi odbor sistema da uradi sve što je u skladu sa postojećim zakonom kako bi se osigurala dostatna, dostatno finansiranje Javnog sistema i njegova finansijska održivost. Sve, dakle, moramo uraditi svi što je u skladu sa zakonom ali ne smijemo dozvoliti da dođemo u situaciju da sistem padne u kolaps. Njegov značaj porediti sa privatnim emiterima, privatnim televizijama, itd, je nešto što je apsolutno neprihvatljivo i neuopredivo. Ovo je sistem koji ima svoju zakonsku misiju koja je jasno 43 definirana u Zakonu o sistemu i oni je se moraju pridržavati, koji je u interesu cijele države, cijele Bosne i Hercegovine i svih nas koji živimo u ovoj državi. Hvala vam. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, meni je potpuno nejasno da neko na ovakvoj poziciji može porediti Javni RTV servis sa privatnim TV kućama i govoriti o nekoj konkurenciji, itd. Dakle, vidite privatne televizije su osnovane s ciljem traženja i ostvarivanja profita. Javni RTV servis ima potpuno drugu ulogu. Meni je neshvatljivo da to treba objašnjavati na sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Privatni RTV servis ima cilj i ulogu u modernom društvu da prikuplja profit za svoje osnivače, vlasnike, itd., itd., i zbog toga puštaju emisije koje imaju veću gledanost, nažalost, poput, ne znam ni ja, Zvijezda Granda i koje su već te emisije, dok javni RTV servisi njihova svrha je da imaju edukativnu ulogu, koja, nažalost opet, ima manju gledanost. Ali društvo kao cjelina dobiva ogromnu korist iz toga. I ne trebam vas podsjećati kad smo bili djeca koliko je bilo tih edukativnih emisija kojih danas jednostavno nema. I znajući ljude na BHRT-u nije zbog toga što oni to ne žele već jednostavno zato što nemaju novca, a taj novac ne mogu dobiti od reklama kao što to dobivaju privatne televizijske stanice. Ja ću iskoristiti samo jedan primjer, Australija ima Javni RTV servis koji finansira sa milijardu i 100 miliona australskih dolara godišnje, to je oko milijardu i po maraka, na populaciju od 23 miliona stanovnika, dakle kad bi to podjelili sa populacijom Bosne i Hercegovine i uravnoteženo napravili vidjeli bi da bi cifra koja treba Bosni i Hercegovini onda prelazi 150 miliona [[poslanik se upozorava na vrijeme]] maraka godišnje. Ovaj, u svakom slučaju neprihvatljivo je bilo kakvo poređenje Javnog RTV servisa, a pogotovo uloge Javnog RTV servisa u društvu, za edukaciju društva, za boljitak društva, za napredak u društvu, sa privatnim radio sistemima, odnosno, sa privatnim televizijskim stanicama, a pogotovo sa onakvim programom kakve privatne televizijske stanice puštaju u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Uvažena zastupnica Aleksnadra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Lijepo kolega Arnaut i sam reče da je uloga javnih servisa da imaju edukativnu ulogu koju su imali kad smo mi bili mali, ali više, taj program, ali ga više nemaju. Nije tačno da je sve što se emituje na javnim servisima nije ono što podvodimo pod šund. Radio-televizija Republike Srpske ima te takve emisije koje su pandam Zvijezdama Granda, Zvijezda možeš biti ti, onda, tako se zvalo, španske serije su redovno uvečer, one sapunice, turske, Sulejman Veličanstveni na Radio-televiziji Republike Srpske, a da ne pričam o nekim drugim. S druge strane, informativni, znam, zaista ne znam za BHRT i Federalnu, ali recimo infomativni program Javnog servisa Radio-televizije Republike Srpske nije najgledaniji u Republici Srpskoj, nego je informativni program privatne televizije daleko gledaniji, po svim indeksima. Nije dnevnik RTRS-a koji bi 44 trebao, i u normalnim demokratskim društvima uvijek je dnevnik Javnog servisa najgledaniji, nije dnevnik RTRS-a najgledaniji, najgledaniji je dnevnik BN-a, što je meni drago, tako treba. Dakle, uvaženi kolega Džaferović je rekao da ne možemo govoriti o sudbini servisa na način kako sam ja to rekla. Ne kažem to ja, kolega Džaferoviću, to kaže neumoljiva matematika i finansijsko stanje. Četri miliona obaveze veće od vrijednosti imovine, šta je to, a ne popravlja se stanje, niti se radi na popravljanju stanja, ili je ovdje na BHRT-u još dva miliona i izravnat će se. Tu takva preduzeća idu u stečaj uvijek i to je istina, ne trebamo bježati, trebamo vidjeti ima li ili nema rješenje, je li nam treba ili nam ne treba javni servis. Ako nam treba da tražimo rješenje, ako nam ne treba pa i to treba da znamo, ne treba nam Javni servis.
Treba, naravno da treba. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, jedan kratak osvrt na ono što je gospodin Arnaut govorio, dakle, osim što je uspoređivao javne i privatne emitere nije rekao činjenicu da je javnima zagarantiran prihod, dakle privatni se bore na tržištu, kako je i sam rekao, i moraju zaraditi ono za šta su se opredijelili da rade, a ovdje je zagarantiran prihod. E sad, dakle, imamo onaj problem da, kako je već rekao, imaju jednu javnu ulogu, jedan, jednu, da tako kažem, kulturološku, informativnu prema građanima, javnosti Bosne i Hercegovine, onima koji su osnivači, i očito da su oni koji, dakle, prate taj program nezadovoljni time što ti rade, što je rekla i kolegica Pandurević, dakle oni su to prepoznali i vrše nekakav otpor koji nam je već poznat, znači, iako je i taj otpor koji se zove neplaćanje RTV pristojbe vrlo maglovit, dakle, šta oni o tome sve znaju i kako su podatke skupili, a o tome ćemo kad bude Izvješće o prošloj godini BHRT-a. Hvala.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Nermina Kapetanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja se ne mogu složiti sa tezom o kojoj se kaže da, rečeno je, nadam se da je, da je neka greška, da informativni program BHRT-a nije objektivan i da je politički obojen. Ja se usuđujem ovdje sa ovog mjesta ustvrditi da smatram da je informativni program BHRT-a apsolutno politički neobojen i sigurna sam da nijedna politička partija nema uticaj na uređivačku politiku BHRT-a. Tako da takve argumente iznijeti, moraju se, uistinu mislim da je to prilično neoprezno. S druge strane, želim da kažem da edukativni programi, koji su na vrlo visokom nivou što se tiče BHRT-a, su neuporedivi sa edukativno-obrazovnim programima bilo koje druge televizije. Treće, tražiti odgovornost menadžmenta BHRT-a u situaciji u kojima dva entitetska emitera imaju tako ogromna dugovanja prema njima ja mislim da apsolutno nije osnovano. I četvrto, ne bih voljela da se kalkulišem uopće s tezom o mogućnosti gašenja Javnog RTV sistema i da kalkulišemo o pitanju potrebe ili nepotrebe, zakon nas obavezuje na to i mi moramo 45 iznaći sve moguće mehanizme da taj sistem opstane, ne fakturišući grijeh onima koji su za to najmanje krivi, a mislim da menadžment BHRT-a apsolutno za to nije kriv.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo da i ja kažem nekoliko rečenica o ovom, pa ja bih rekao, izvrsnom materijalu Ureda za reviziju. Zašto je izvrstan? Zbog toga što je ovaj materijal kroz 60 preporuka revizije identificirao sve slabosti, kako Javnog RTV sistema, tako i rada i poslovanja BHRT-a. Pokušavam da sagledam odgovornost ovog Doma u ovom veoma teškom finansijskom stanju jednog od javnih emitera u Bosni i Hercegovini, a to je BHRT-a, i analizirajući ove preporuke prepoznao sam tri koje vežu Parlamentarnu skupštinu za rad i odgovornost Javnog RTV sistema u Bosni i Hercegovini. Jedna od preporuka koja skreće pažnju Parlamentarnoj skupštini je ta da je dugogodišnji problem neuspostavljanje korporacije, te se ovdje ističe nužnost rješavanja ovog pitanja s obzirom na to da se isto generiše, da isto generiše brojne probleme u funkcioniranju BHRT-a. Od 2005. godine nije uspostavljena korporacija, a ovdje je navedeno da to predstavlja jednu od najvećih prepreka za normalno i efikasno funkcioniranje BHRT-a, što znači da je ovdje izvor generiranja problema, i to Ured za reviziju jasno pokazuje. I gdje smo tu mi kao Parlamentarna skupština, odnosno kao Predstavnički dom, i kolika je naša uloga da se konačno uspostavi korporacija kako to ne bi bila više temeljna prepreka za funkcioniranje BHRT-a. Ja smatram da, iako je Odbor sistema odgovoran za funkcioniranje Javnog radio-televizijskog sistema u Bosni i Hercegovini, moguće uz političku volju svih stranka koje su, prije svega, u vlasti i koje imenuju svoje kadrove u upravne odbore, da pronađu rješenje koje će biti u skladu sa zakonom, jer ovdje se ukazuje samo na provođenje zakona. I to Ured na nekoliko mjesta jasno precizira – doslijedna primjena Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu bi unaprijedila stanje sva tri emitera. Ja sam tako shvatio ovaj Izvještaj revizije. Također, važna preporuka je i to što se kaže da Odbor sistema kao i nadležne institucije, Parlamentarna skupština BiH, Ministarstvo komunikacija i prometa, trebaju preduzeti aktivnosti na iznalaženju odgovarajućih rješenja za prevazilaženje evidentiranih problema, te osigurati funkcionisanje Javnog RTV sistema Bosne i Hercegovine, kako je to predviđeno i propisano Zakonom o Javnom RTV sistemu. Znači, ovdje se proziva i Parlamentarna skupština da ima odgovornost i da je obavezna prepoznati svoju ulogu u provođenju Zakona o Javnom RTV sistemu. A zašto je ova preporuka važna? Zbog toga što iz ovog Izvještaja vidimo složenost problematike i složenost odnosa između sva tri javna emitera. Naravno, sva tri javna emitera gledaju svoje interese, ali ti interesi ne trebaju biti na štetu bilo kojeg emitera, a ovdje je specifična uloga BHRT-a jer oni, na neki način, ovise o dobrim odnosima sa ostala dva javna emitera koji na bolji način, odnosno i dikretno su vezani za naplatu RTV takse, tako da njihovi prihodi, čini mi se, nisu upitni, odnosno, prije svega, oni za sebe zadržavaju određen dio prihoda da mogu funkcionirati, a BHRT-u onda što ostane. I naravno da su, da su onda proizašli ovakvi vrlo složeni odnosi, i finansijski ali i organizacijski, između sva tri javna emitera. Mislim da je politička volja ovdje suštinska, u smislu da se ovi odnosi uređuju u skladu sa postojećim Zakonom jer, kao što vidite, od 2005. godine ovaj Zakon nije profunkcionirao, nismo mu dali šansu da on profunkcionira, da vidimo kolika je slabost ovog Zakona. Jer ako nismo nešto uradili 46 što smo bili u obavezi u roku od 60 dana uraditi onda ja postavljam pitanje odgovornosti svih onih koji su trebali uraditi ono što je bio njihov dio posla. I još jedna preporuka koja nas veže kroz ovaj Izvještaj je to da u cilju poštivanja postojećeg Zakona o Javnom RTV sistemu Bosne i Hercegovine, a s tim u vezi i osiguranja stalnosti poslovanja BHRT-a, preporučujemo da se preduzmu maksimalni napori iz domena rada Upravnog odbora BHRT-a i rukovodstva BHRT-a prema nadležnom ministarstvu, Vijeću ministara BiH, odnosno Parlamentarnoj skupštini BiH, u cilju iznalaženja adekvatnog modela za napaltu RTV takse. Znači, sve nas upućuje na odnos Parlametnarne skupštine prema svim akterima koji su obavezni da provode Zakon o Javnom RTV servisu. Smatram da bi doslijedna primjena ovih preporuka sigurno unaprijedila stanje u sva tri javna emitera i siguran sam da ukoliko se primjeni Zakon, Javni radio-televizijski sistem u Bosni i Hercegovini će preživljeti, odnosno ima nade da se stanje popravlj. I ne bih bio pristalica bilo kakvih negativnih izreka u smislu da je stanje takvo da se ono ne može popravljati, samo treba politička volja i odlučnost da se ide u tom smjeru. Hvala.
Hvala Vama. Nisam Vas htio prekidati gospodine Emriću, čekao sam da završite diskusiju. Poštovane kolegice i kolege, kada zastupnik, po Poslovniku, napušta salu, onda je dužan da se javi predsjedavajućem zašto izlazi iz sale upravo radi toga da ne bi došli u situaciju da gubimo kvorum. Meni su se, od svih zastupnika koji sada nisu prisutni ovdje u sali, obratili samo dva člana Kolegija koji imaju opravdane razloge što sada nisu na ovim mjestima. Ja konstatujem da u ovom trenutku sjednica nema kvorum, dajem pauzu od sat vremena. Nastavit ćemo u 14 sati. Molim zastupnike da sjednu na svoja mjesta. Imamo kvorum, nastavljamo sa radom. Ispravka krivog navoda, uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite
Nema je.
Ona nije tu. Diskusija, uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić. Ni on nije tu. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Ni on nije tu. Sve koje sam pročitao nisu tu. Molim tehniku da, ovo je završena stvar. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, diskusija. Izvolite.
Brzo sam došao na red, ali imam potrebu da nekoliko stvari kažem javnosti. 47
Gospođo Pandurević Vi ste broj 22 sad trenutno, sjednite na svoje mjesto. Broj 22 ste, sjednite na Vaše mjesto. Izvolite, izvolite, nastavite Vi.
Hvala lijepo. Imam potrebu da kažem nekoliko rečenica o ovom problemu koji se zove BHRT, a vezan je za ovaj revizorski izvještaj u kojem se govori prevashodno o nepostojanju zakonske osnove da dođe do ubiranja RTV takse. Ja sam na jednoj od sjednica kada smo birali Upravu ili Upravni odbor ovog Javnog servisa pitao da li oni koji se biraju plaćaju RTV taksu, i nikada za to nisam dobio odgovor. Ali, činjenica je, i to svi ovdje trebamo i moramo shvatiti, da postojeći koncept vlasti i način na koji to reprezentujemo kroz našu politiku u Bosni i Hercegovini ne može riješiti ovaj problem, jer zato što neće. HDZ koji je dio većine i čini Vijeće ministara zbog nekog kanala trećeg, petog, kako ga već zovu, neće da glasa o krucijalnim stvarima koji znače opstanak ovog Servisa. Savez za promjene kaže da nije dobar ovaj program RTRS-a, i nije, i oni su našli svoj izlaz da ne glasaju za zakon koji bi koliko-toliko pomakao stvari sa mrtve tačke. A SDA, u kojoj sam bio do juče, je u Upravu poslala čovjeka od 77 godina. Da je htjela da se to stanje popravi poslala bi nekog ko to zna i ko to umije, i ko ima, ko je potentan da neke stvari može riješiti. Tako da kad sve to skupite na jedno mjesto imate potpunu neozbiljnost ili nehtijenje da se ovaj problem sa BHRT-om riješi. Da problem bude veći onda vam ova, oni koji su nadležni za ovo i komisija kaže – pošaljite to Tužiteljstvu, pa još veći problem da naprave. A kad prođete kroz ovaj Izvještaj vidite da nema tu nekih stvari kojima se treba baviti Tužiteljstvo. Tako da javnosti u našoj zemlji trebamo kazati da mi ovdje ... sebe sa ovakvim načinom i konceptom nismo spremni i nećemo da pomognemo Javnom RTV servisu. Najveću odgovornost za to imaju oni koji su i glasali za Upravu i koji su, evo i dan danas, ne znam da li su svi ovdje, ja ne vidim da su svi ovdje, tamo pro forme a stvari sve idu nagore. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolega Ahmetoviću, dakle, iznijeli ste netočnosti kad ste spominjali HDZ i našu ulogu u svemu ovome o čemu pričate. Prije svega napomenuću Vas, dakle, da ni jedna ruka HDZ-a nije dignuta za ovaj Zakon, pa čak ni hrvatska, ali govorimo sad o HDZ-u. S druge strane jedino je HDZ, bar ove dvije godine koliko sam ja ovdje, upozoravao i oni prijedlozi koji su se davali kada je u pitanju RTV pristojba da se nude protuzakonita rješenja. Donosili ste ih ovako, onako i sa većinom u kojoj ste i bili, pa ste izašli, dakle, pa je to trajalo 2-3 mjeseca pa nestalo, pa opet, i tako stvarali situaciju privida da nešto funkcionira, a Zakon ne funkcionira od 2005. godine. S druge strane, u jednoj od tih rasprava HDZ je nudio da se utemelji agencija, čak je bio naš prijedlog i kako da se ustroji, za naplatu RTV pristojbe, podsjetiću Vas samo to, ako ne znate možemo to poslije naći da vidite. Također smo u jednoj od rasprava predlagali da se BHRT 48 financira iz proračuna ako treba i šest mjeseci dok se ne donese novi zakon. I to smo predlagali, jer je doista ovaj Zakon neprovodiv. Međutim, i Vi, i u onoj većini u kojoj ste učestvovali, kažem, ranije, i drugi nisu htjeli da sudjeluju u tome da se donese, da prihvate činjenicu da ovaj Zakon nije proveden i da ne funkcionira i da je on uzrok svega. Prema tome, i ponudićemo i zakon, rekli smo, i ja se nadam da će kroz šesti mjesec, do konca šestog mjeseca to ugledati svjetlo. Jedini ćemo konkretno izaći sa cjelovitim rješenjem za RTV sustav. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Amir Fazlić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, evo, ja želim da ispravim, pokušam da ispravim krivi navod našeg kolege Sadika Ahmetovića, našeg dojučerašnjeg člana. Ovdje je spomenuto da smo mi svi krivi ovdje i što smo izabrali ovakav Upravni odbor sa ljudima koji imaju toliko godina. Normalno, mi smo išli na iskustvom i da ne idem u dalje obrazloženje, ali do izbora ovog Upravnog odbora mi smo imali stanje u BHRT-u i u Javnom sistemu ovakvo kakvo jeste. Ja bih ovdje postavio pitanje odgovornosti zašto su entitetski emiteri i ko je dozvolio entitetskim emiterima ovolike dugove. Mislim da je to jedna od suština. A druga suština i druga priča je kako naći zakonsko rješenje koje treba da sistemski ovo riješi. Ali kad vidimo malo matematiku, kad bi se ovo izmirilo sve, mi bi imali jedan stabilan sistem. Eh sad, kad budu neka pitanja i ovo, ja ću iskoristiti da baš pitam i tražim odgovornost onih koji su dozvolili ovo. Evo, toliko. Mislim kolega da ste zadovoljni.
Hvala lijepo. Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma, ne znam, razmišljao sam da li da odgovorim, ali zaista ne možete odbraniti činjenicu da u Upravni odbor imenujete čovjeka od 77 godina. Kad bude izlazio iz mandata imaće 81 ili 82. Dakle, to je stvar koju ne možete objasniti javnosti da je to dobro. Dakle, to ste uradili i promijenili ste, bio je prvorangirani, čovjek je bio peti, pa onda je Bakir Izetbegović nazvao Šefika Džaferovića pa ste svi promijenili, ja zato nisam htio glasati. I zbog toga ja više nisam s vama, zbot toga, zato što takav koncept ne prihvatam. To urušava sistem, jedan od urušavanja sistema, Javni RTV sistem. I vidjećete koliko je to još sistema u narednom periodu, vidjećete koliko je to sistema. To je problem.
E sad ako otvorimo ovu raspravu onda nećemo ni završiti ovu tačku, ali ja ću se suzdržati. Gospodine Fazliću izvolite. 49 AMIR
/nije uključen mikrofon/
I Vi, mislim da je pametno. Gospodin Senad Šepić nije u sali. Uvaženi zastupnik Zaim Backovi. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Nisam očekivao, očekivao sam da će ih biti još ispred mene, ali uredu. Mi sada ovdje razgovaramo o nečemu čiji smo i mi uzročnici, mi koji ovdje sjedimo, mi koji bi trebali da stvaramo uslove da nešto što je pod ingerencijom države normalno posluje i funkcioniše. Prije nego što bi bilo što se reklo na temu Izvještaja morali bi postaviti pitanje da li mi ovdje koji sjedimo, oni koji sjede u onoj zgradi tamo Vijeća ministara, uposlenici koji su, ja se nadam da ovo neće biti pogreno shvaćeno, na sisi građana, tj. na budžetu, da li oni izvršavaju svoje obaveze. E sad, tih uposlenika je strašno puno, od državnog nivoa, preko entitetskog nivoa, kantonalnog, opštinskog, pa ćete vidjeti koliko oni koji žive od građana ispunjava svoje obaveze prema nečemu što se zove, i zakonom definisano, obaveza prema Javnom servisu, odnosno plaćanju. Ja sam za ovom govornicom navodio neke primjere. Čim ja dođem, to je nevjerovatno, kao da imaju dojave, kao da imaju kamere, da snimaju kad neko stigne, u svoju kuću na otok Brač sutradan ujutro dođe inkasant da platim za Hrvatsku radio-televiziju. Ujutro je on u dvorištu. I hajde ne plati, jer kod njih nema ovoga hoćeš-nećeš, nego ti odmah slijedi ovrha, ma istog trenutka. E, mi smo zemlja u kojoj ovdje za govornicom može da se kaže ja neću platiti. Prosto nevjerovatno. Mi koji smo se zakleli na legalnost, legalitet, poštivanje zakona koje je donijela ova zemlja, nepoštujemo te zakone. Jasno je i bezdilemno je jasno da kada se iščita Izvještaj pa krenimo od onog – broj uposlenih, zaboravljamo da to nije samo ono što mi vidimo na ekranu, da je iza toga mašinerija, treba neko održavati sistem, treba neko održavati releje, tehniku, prateće osoblje, i tako redom i tako redom. Za kvalitetan program i proizvodnju programa treba i ljudstvo. A onda, obzirom da smo zemlja kakva jesmo, jako je važno koliko ima uposlenih po imenu i prezimenu, pa dok se i to zadovolji, pa dok se i ono zadovolji, pa i ovo. Mi bi morali u najmanju ruku biti primjer građanima Bosne i Hercegovine. E, nismo im primjer da to ne rade. Kako je to moguće? Kada se uzme slika onda se vidi gdje su i kako najveći stepen naplate i gdje i kako to nikako ne funkcioniše. Ovdje su donošeni propisi i zakoni za koje se unaprijed znalo da će u konačnosti dovesti do fijaska zato što smo svim, ali svim, operatorima koji se nazivaju kablovski operatori dali pravo da se bave i stabilnom telefonijom. Istog trenutka smo isključili od obaveze naplate preko operatora one koji koriste druge kablovske operatore kao fiksne. A danas ih ima jako puno, jako puno, Sarajevo je preplavljeno Telemahom, ne mogu da nabrajam sad gradove ... malo čitao. Uzmite imenike pa ćete vidjeti da u imeniku recimo BH Telekoma ne možete naći nigdje broj telefona, da ne nabrajam imena, pa čak i onih koji ovdje sjede, što znači da su na nekoj drugoj mreži, niti HT Eroneta, što znači da su na nekoj drugoj mreži. A mi smo to uradili. Na početku mandata na drugoj sjednici ovdje sam za ovom govornicom rekao da ćemo doći u ovakvu situaciju, tražio sam da se pređe na naplatu po brojnom mjestu potrošnje električne energije. I svi su se smijali, to mi liči na ono što su se smijali kada sam govorio da ćemo dvostruko plaćati autoputeve. Neko se sjetio sad da iz Kaknja može prema Sarajevu toplovod i sad će se posebno 50 praviti energetski kanali, a kad sam predložio da odmah uz, kaže – govori Backović gluposti. Tako su i za ovo govorili. Pa onda na kraju dođu na ideju pa je to njihova ideja, ali to nije ideja. Kažemo da idemo prema Evropskoj uniji, dajte mi ijednu zemlju koja nema nacionalnog operatera, ali samo jednu. Usporedba komercijalno i javno je u najmanju ruku degutantna. Komercijalni nas obasipaju kojekakvim, čast pojedinim TV i radio stanicama, ali kojekakvim idiotizmima. Pa naša djeca na tom komercijalnom slušaju, i to jako često, kako je krasno u svakom selu šmrkat belo. To mi slušamo, al tog javnog niko ne upozorava, ovaj, privatne medije niko ne upozorava. To je ono što ja nikada neću uraditi. On mora da bude servis građana u smislu obavještavanja, korektnog, poštenog, časnog, ne govorim da je to tako, jer ja znam da nije tako, jer su i tamo egonacionalne i religijske strukture učinile svoje, a posebno vladajuće političke. I potpuno se slažem sa kolegom Sadikom, potpuno, edukativno da nam djeca imaju šta naučiti, i ono što u čitavom svijetu – međunarodna razmjena. I sad se ja pitam kako je moguće da mi ovdje ne reagujemo. Ko ima kablovske operatore kaže – međunarodni prenos nečega, uđete na RTV Republike Srbije, piše tamo ovaj program shodno međunarodnim propisima ne može da se prenosi za područje Bosne i Hercegovine. Uključite RTV Republike Srpske, to što bi trebalo da prenosi BHRT, a ne može zato što nije platio, samo me interesuje kako je moguće da prenose oni, kako je moguće da to dadne Republika Srbija. Slična je situacija i sa sada Hrvatskom televizijom. Znači neke televizije mogu, a odavde niko ne reaguje da je to ustvari zabranjeno, da to ne može, jer je to međunarodna razmjena, gdje može da učestvuje samo onaj ko ima sa ... komunikaciju i pod ugovorom je. Ali eto mi to imamo. To revizori ne navode, to revizore ne interesuje, oni to ne vide [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Mi ako imalo odgovornosti imamo spram budućnosti ove zemlje i mladih ljudi moramo naći način da ono što se zove Javni servis funkcioniše [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Hvala na opomeni, evo završit ću, ukoliko mi želimo neku rekonstrukciju, neko prestruktuiranje to je nešto drugo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Mi ne smijemo finansijski ih uništiti i ...
Ovo je punih 11 minuta gospodine Backoviću. ZAIM
urušiti zbog toga. Hvala.
Stvarno je dosta. Hvala.
... ovome se može 300 dana govoriti.
Hvala Vam. Nemojte, možete maksimalno 10 minuta, nisam skraćivao diskusiju, dovoljno je, za 10 minuta svašta se može kazati. Gospodine Mirsad Đonlagić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 51 Ma, ja prije svega želim da napomenem da se upravo ovih dana navršava jedna godišnjica, evo da je ne kvalificiramo koja, prijedloga kojeg smo zajedno Klub SDA i Klub SBB-a uputili u parlamentarnu proceduru, a radilo se o Zakonu o izmjeni Zakona o naplati RTV takse. Naravno, znači da je to najmanje godinu dana je iza nas, a taj problem još uvijek nije riješen. Možda bi bilo bolje da smo u tom trenutku, kad smo o tim stvarima razgovarali, imali jedan ovakav materijal za koga mogu reći da je zaista izuzetno kvalitetan materija, naravno da je vrlo opterećujući i vrlo težak sa činjenicama koje su u ovom materijalu navedene. No, ja se ne bih zadržao na svim drugim detaljima, ja bih samo ukazao na dva ili tri detalja koji se odnose na finansijsko stanje i finansijsku situaciju unutar Javnog servisa BHRT-a, dakle koji, evo, po ovome ovdje nalazu je dužan 5.275.330 KM. Ali istovremeno na stranici 24 i stranici 25 gdje se govori o unutarnjim dugovanjima javnih emitera, pa kaže, recimo ovdje – usaglašenost potraživanja i obaveza između BHRT-a i RTV Federacije BiH da je ukupan dug negdje 16.774.000, ali se tu navodi da je nesporno potraživanje, koliko ja po ovome, ja ovo razumijem, ovdje je, dakle sporno potraživanje negdje oko 10 miliona. Znači nesporno je negdje oko 6 miliona. Dakle, to je nešto što bi, u svakom slučaju da je to taj dio zadovoljen ne bi Javni servis televizije Bosne i Hercegovine bio u dugovanju. Takođe kad pogledamo finansijsku situaciju odnosa sa RTV Republike Srpske vidimo da su ukupna potraživanja od Radio- televizijskog sistema Republike Srpske 10 miliona 837 hiljada i još, dalje ovih sitnih ima, KM, međutim, tu ima još možda nekih odnosa koji govore o spornim i nespornim potraživanjima. Ali, dakle, u principu mi da imamo sređeno stanje unutar Sistema i da su te finansijske obaveze međusobno ispunjene mi ne bi razgovarali o Sistemu BHRT-a danas na ovakav način kao vrlo problematičnoj javnoj instituciji od izuzetnog značaja. Ja jednostavno ne mogu da zamislim činjenicu da može neko da uopšte i pomisli a kamoli da izgovori tu riječ da je to Sistem koji je ugrožen i Sistem koji ne može da postoji. Međutim, pokazalo se da je Bosna i Hercegovina kao država prema sopstvenoj imovini neodgovorna i ovo je jedan od oblika neodgovornosti, potpune neodgovornosti prema sopstvenoj imovini, a to je, dakle kad su u pitanju ovi javni servisi. I samo još jednu na kraju, opet što meni nikako nije jasno, da jedan od glavnih razloga zašto je stanje ovakvo kakvo jeste je usljed nedosljedne primjene Zakona o Javnom RTV serivsu. Dakle, i ovo je još jedan od primjera nepoštivanja zakona koji su usvojeni u Parlamentu ili kako god da su ti zakoni donešeni, pa zakon je, sve dok nije predmet neke izmjene on mora da se poštuje takav kakav jeste. Zbog svega ovoga Klub SBB-a će imati jedan prijedlog koji je u međuvremenu već podijeljen, dakle da se prihvati zaključak da se unutarnje obaveze koje nisu samo finansijske prirode, u ovom Sistemu imaju ispoštovati prema nalazima koji su evidentirani u ovom nalazu revizora, a mislim, još jedanput da naglasim da se zaista radi o jednom izuzetno kvalitetnom materijalu i da mi je žao što taj materijal nisam imao prilike ranije vidjeti. Hvala.
Hvala lijepo. Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. 52 Pa, prije svega ja bih želio pohvaliti BHRT, njihovo rukovodstvo i sve radnike BHRT-a. Ipak u svemu ovome u Bosni i Hercegovini njihov program je zaista još uvijek prepoznat kao izuzetno profesionalan, nadasve neutralan, dobar, edukativan i kulturan u poređenju sa svima, uključujući u poređenju sa drugim javnim emiterima. Sad ćemo vidjeti hoće li se to promijeniti zbog ovih političkih imenovanja. Vrlo kratko ću se osvrnuti na ovo što je kolega Sadik Ahmetović govorio. Dakle, Upravni odbor BHRT-a imenovan je sa 16 glasova za, 11 glasova protiv, SBB je bio u ovih 11 protiv, dok je bilo 8 suzdržanih, uključujući Vas gospodine Ahmetoviću i Vaše kolege iz ovog novog kluba svu četvoricu, a Vi dobro znate da kada ima više za od protiv da odluka na ovom Domu prolazi. Prema tome, suzdržani se ne pikaju, Vaš glas je bio potpuno nebitan tada, da ste bili protiv Mufid Memija ne bi bio izabran. I to je takođe činjenica. I samo da dodam, degutantno je pričati o godinama, na kraju kao da su 77 godina danas neke velike godine. Donald Tramp vodi najveću silu na svijetu, ima 71 godinu, Regan je imao 78 godina kada je završio drugi mandat. Hoću da podcrtam da nije bitan broj Memijinih godina već je bitan njegov broj na rang listi, izuzetno nizak broj na rang listi, i trebao je biti imenovan prvi a ne treći. I vidjet ćemo na jednoj od idućih tačaka, govorit ćemo o tome šta se desi kada se napuste principi, kad se napuste rang liste, pa se imenuje neko ko je drugi ili treći na rang listi, kad Bosna i Heregovina onda počne ulaziti u probleme. U svakom slučaju, vidite, ovaj Izvještaj revizije je izuzetno dobro pripremljen, obiluje informacijama, obiluje konkretnim činjenicama, obiluje konkretnim brojkama, o čemu je prof. Đonlagić maloprije govorio, i obiluje, dakle, informacijama da imamo ogromna nepoštivanja zakona od strane, uključujući od strane entitetskih emitera. Neću puno govoriti o ovome što je gospodin Đonlagić sve prije mene izuzetno elokventno iznio, ali činjenica je da entitetski emiteri duguju BHRT-u 26 miliona maraka, da to odbijaju provesti zakonske obaveze, da čak imamo dugovanja, ima nekih koja oni spore, ali imamo dugovanja, dakle, gdje entitetski emiteri priznaju da duguju, međutim odbijaju platiti, itd., itd., i time urušavaju čitav sistem, i to je činjenica. I zbog toga pozivam sve kolege da podrže ovaj zaključak koji je prof. Đonlagić predložio. Ja se nadam da zbog ovih političkih imenovanja u Upravni odbor BHRT-a neće doći do jedne redukcije u kvalitetu njihovog programa, ja se nadam da će ostati profesionalni i neutralni kakvi su i do sada bili, ja se nadam da ta politička imenovanja neće imati uticaj na uređivačku politiku kao što je to u nekim drugim slučajevima slučaj. I zbog toga, prevashodno zbog toga, između ostalog, je neophodno da se ispoštuju sve ove preporuke revizije, da se provedu svi ovi nalazi revizije, uključujući, između ostalog, kako sam rekao, od strane entitetskih emitera da izmire svoja dugovanja prema BHRT-u. BHRT je ipak jedan od najboljih i najbitnijih stubova ovog društva, uzimajući u obzir ono o čemu sam ranije govorio, a to je taj edukativni dio, kulturni dio, jer od toga zaviti kakve ćemo iduće generacije imati. Zahvaljujem se.
Hvala lijepo. Ispravak krivog navoda, gospodin Sadik AHmetović. Izvolite.
Vi kolega Arnaut uporno mislite da ono što je Vama bitno mora svima biti bitno. Dozvolit ćete da ono što je nekome bitno, a ja kažem da jeste bitno, da između osobe koja ima 53 35-40 godina koja je u punoj radnoj snazi između osobe koja ima 80 godina. Recimo da sam ja član Predsjedništva bio u vrijeme kada je Vaš otac bio ambasador, Vi ambasador, majka Vam bila broj dva u Ambasadi u Vašingtonu, meni bi to jako bilo bitno, ja bih to drugačije rasporedio. Dakle, ta bitnost je ponekad različita i ponekad je moramo, morate uvažiti nečije, neke činjenice šta je nekome bitno, a šta nije. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja ako dobro ovo razumijem, dakle čovjek govori o, odnosno poziva na otvoreno na poštivanje Evropske konvencije o ljudskim pravima koja eksplicitno zabranjuje diskriminaciju po bilo kom osnovu uključujući po osnovu godina, to je činjenica. Evo, imate tu ministricu, mada ona nema običaj da odgovara na pitanja zastupnika, ali možete je pitati možda Vam odgovori.
Molim Vas gospodine Arnaut, nemojte, ovaj, molim Vas, ovo će već preći u nešto što ja ne mogu da dopustim, nemojte gospođu ministricu, koja je danas prisutna cijelo vrijeme ovdje, molim Vas poštedite je dalje Vaših komentara. Nastavite dalje.
Ma, ne znam gospodine predsjedavajući ne date da pričam o Bakiru Izetbegoviću jer nije prisutan, ne date da pričam o ministrici Borovac jer jeste prisutna, stvarno sad ne znam onda kako da se uklopim u te parametre.
Ja Vas samo samo pozivam da se lijepo ponašate u skladu sa Poslovnikom, ništa više.
Rekao sam, evo nek pita gospođu ministricu za ljudska prava, je li pozivanje na diskriminaciju po bilo kom osnovu, uključujući po osnovu broja godina koji osoba ima, je li to dozvoljeno ili nije dozvoljeno po Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima. Ja Vam kažem da nije, ja Vam kažem da nemate pojma o čemu govorite kad to kažete, jer će ova Vaša izjava završiti u nekom izvještaju Evropske komisije koja će reći da poslanici otvoreno pozivaju na kršenje Evropske konvencije o ljudskim pravima i pozivaju na diskriminaciju na osnovu broja godina. Jedino na čemu se bodovanja i imenovanja mogu vršiti je broj na rang listi. Na kraju krajeva da Mufid Memija nije mogao biti kandidat onda ne bi mogao izaći ni na intervju pred tom komisijom, ali nije mu to moglo biti zabranjeno. Prema tome, čovjek je izašao na intervju pred komisijom i ja sam siguran, uzimajući u obzir ljude koji su bili u toj komisiji, siguran sam da nije završio kao treći na rang-listi zbog broja svojih godina već zbog toga što je komisija ocjenila da su ova druga dvojica kvalifikovani. Ja sam siguran da komisija uopšte nije uzela broj 54 njegovih godina u razmatranje. A onda još tome dodate da ste Vi bili suzdržani i onda potpuno pada u vodu sve to što govorite. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ ima gospođa Hanka Vajzović. Gospodine Ahmetoviću, Vama je ovo treće javljanje za ispravku krivog navoda, imate pravo na dva. Izvolite gospođo.
Hvala predsjedavajući. Dalo bi se i o ovome govoriti, o ovoj raspravi između kolege Ahmetovića i Damira Arnauta, ali evo vratiću se, vratiću se onom što je na dnevnom redu. Situacija sa javnim servisima je sigurno vrlo teška i složena, reklo bi se kod nas s tendencijom daljeg usložnjavanja, a do nas je hoće li je biti. Naravno, imamo objektivne i subjektivne slabosti, pokušaću nekoliko svojih zapažanja u ovom vremenu koliko imam na raspolaganju. Dakle, svi ovdje govore o Javnom RTV sistemu, čula sam, kolege se na to pozivaju, hvale ga, kude, kritiziraju, apeliraju da se sačuva i kakav već ko ima pristup, a njega zapravo uopće nema. Tog sistema nema, mi ga nemamo, moramo priznati, ako se pitamo šta je sistem, nešto što je uređeno, nešto što je povezano. Tri emitera koja se međusobno svađaju, tužakaju, podkradaju, evo vidimo koliko ko kome duguje, šta li već, da ne kažem kako se ni minimalno programski ne uklapaju, dakle gdje je sistem, ne usklađuju, što bi se čak moglo također podvesti pod nedomaćinsko ponašanje. Banalan primjer sa utakmicom, prenosom utakmice fudbalske koju mi možemo gledati na tri javna emitera, samo je otišla neka druga ekipa, svako svoju pošalje, komentatora i ekipu, i onda svejedno nam je gdje ćemo prebaciti. Drugo, Komisija za promet i komunikacije, osim na svojim sjednicama, na dnevnom redu vrlo često je imala ovo pitanje, ali je prošle godine negdje pred kraj, čini mi se, proveli smo više sati u razgovoru i sa menadžmentom BHRT-a i sa dva njihova sindikata. I svašta smo se naslušali, ruku na srce, većinom bi se to podvelo pod neko subjektivno ili interne neke probleme naspram onih što su eksterni, pod subjektivne slabosti, a opet mi ovdje vrlo dobro znamo šta su, koje i kolike političke smetnje. Treće, živa je istina da je BHRT pred kolapsom, pa i entitetski javni servisi, govorim o onome što je kazala kolegica Pandurević, o omjeru kapitala i dugovanja, dakle realno je riječ o predstečajnom stanju htjeli priznati ili ne. Četvrto, neki kažu kako je stanje očekivano jer veliki broj građana zapravo nije zadovoljan programom pa zato ne plaća taksu. Međutim, da ne zaboravimo da plaćanje te pristojbe nije stvar dopadanja ili ne dopadanja, nego zakonska obaveza koja podrazumijeva plaćenje na RTV prijemnike. Peto, i da time zaključim, javni su servisi, po mom sudu, ušli u jedan začarani krug. Kad je riječ i o vrednovanju njihovog programa, onog što nam nude, što je manje para naravno lošiji je program, što su slabiji u tom pogledu manje je para. No, evo složiću se sa predsjedavajućim, gospodinom Džaferovićem, trebamo uložiti maksimalan, bez obzira na sve ovo što možemo i što svi znamo, maksimalan trud i, rekla bih, dobru volju da pacijent preživi. Mi odavno imamo na 55 dnevnom redu da preživi, dakle da premostimo ovo, ovu naplatu takse, da riješimo taj finansijski opstanak, pa onda da pokušamo nekako ga postaviti na zdravije noge i pokušati izliječiti ono što smo detektovali kao problem. Također, sam mišljenja da su nam javni emiteri, i ne govorim o sistemu on je tek druga priča, nakon što ih sačuvamo da prežive, ne samo ptrebni, nego da zapravo nikako ne smijemo dozvoliti, ne smijemo sebi dozvoliti prijetnju od njihovoga, ne daj Bože, gašenja. Hvala.
Hvala Vama. Ja zaključujem raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Na osnovu člana 27. prije nego što pređemo na daljnje tačke dnevnog reda, stav (1) tačka f) daljnje tačke dnevnog reda će imati diskusiju do 5 minuta. Prelazimo na tačku 11., to je, Ad. 11. Razmatranje mаtеriјаla Uprаvnоg оdbоrа BHRТ-а: a) Izvјеštаја о rаdu i pоslоvаnju BHRТ-а zа 2016. gоdinu, Izvјеštаја о rеаlizаciјi prоgrаmskih plаnоvа BHТ 1, BH Rаdiја 1, Мuzičkе prоdukciје BHRТ-а i Pоrtаlа BHRТ-а zа 2016. gоdinu, broj: 01,02-29-305-1/17, od 10.05.2017., b) Programskih planova BHТ 1, BH Radija 1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za 2017. godinu i Finansijskog plana BHRT-a za 2017. godinu, broj: 01,02-29-305/17, od 30.01.2017. Kolegij Doma je na 44. sjednici kao nadležnu za razmatranje Izvještaja i planova odredio Komisiju za saobraćaj i komunikacije. Nadležna Komisija je 24.05.'17. dostavila Mišljenje. Komisija je prihvatila Izvještaj o radu BHRT-a za 2016. godinu, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Ostale materijale je Komisija primila k znanju, te predlaže Domu da ih primi k znanju. Otvaram raspravu. Gospodin Predrag Kožul, diskusija. Izvolite.
Makar se slažem sa jednim od kolega koji je prethodno rekao da su možda ove dvije točke, prethodna i ova, dnevnog reda mogle imati spojenu raspravu jer bi to bilo racionalnije, jer su kolege kod prethodne točke uglavnom mnogo više govorili, čini mi se, o materijalima koji se tiču ove točke. Ja sam, evo, strpljivo čekao da se prijavim za raspravu po ovoj točki dnevnog reda jer ću se koristiti brojakama i podacima iz ovih izvješća. Ti brojke i podaci iz ovih, u ovom Izvješću su u nekim identičnim stvarima donekle različiti od brojaka koje smo pročitali u prethodnom Izvješću, ali dobro to je možda pitanje terminsko. Na 23. stranici ovog Izvješća piše – rezime odnosa BHRT-a sa entitetskim emiterima. Ukupan dug entitetskih emitera prema BHRT-u na 31.12.2016. iznosi 32 milijuna 794 tisuće i nešto maraka. Od toga je otprilike 20 milijuna maraka dug Federalne televizije i 13 milijuna 56 maraka je otprilike dug RTRS-a. Dug Federalne televizije se odnosi za RTV pristojbu 5 milijuna maraka, a 15 milijuna maraka za usluge, dok je svih 13 milijuna maraka ili skoro svih 13 milijuna maraka koje se tiče RTRS-a tiče se RTV pristojbe. U isto vrijeme naći ćemo podatak da su ukupna dugovanja na isti taj datum, 31.12.2016., BHRT-a 35 milijuna maraka, a od tih 35 milijuna maraka 31 milijun maraka kratkoročnih dugovanja otprilike. Šta to govori? Zapravo da je financijski problem BHRT-a zapravo komercijalni program, problem odnosa između javnih RTV servisa. Mi smo kroz čitavu zadnju godinu, a i nešto dulje, u fokusu javnosti kad se priča o BHRT-u, o javnim RTV servisima, o njihovim problemima, u fokusu javnosti je bio politika i najčešće ovaj Parlament kao glavni generator problema u kojem je BHRT. Ove brojke jasno kazuju da to nije tako, zapravo ja bih rekao nije ovaj Parlament ili ovaj saziv Parlamenta generator problema javnih RTV servisa. Ako je Parlament kriv bio je kriv 2005. godine kad je donošen zakon po kojem te televizije danas funkcioniraju i rade. Mi smo i tada na to upozoravali i upozoravamo i danas. Zato držim upravo da je zbog ovih brojki i njihove strukture ne produktivno, nego kontraproduktivno i šteta nuditi, kako je nuđeno kroz zadnju godinu dana, ad hok paušalna i parcijalna zakonska rješenja kojim će se, kao eto, kratkoročno riješiti problem financiranja u prvom redu i funkcioniranja javnih RTV servisa, a u prvom redu BHRT-a. Jedini izlaz za BH što se tiče naše nadležnosti, naših obaveza i naših mogućnosti je cjelovit, nov sustavan zakonski pristup ovoj problematici. Poznato vam je, to smo pričali u više navrata, to je ono što će stranke, evo, ovaj, i iz Kluba kojem ja pripadam, ponuditi za nekih relativno malo dana ovom Parlamentu. I zato, evo, moj poziv da upravo u dobroj vjeri to zakonsko rješenje prihvatite kao nešto o čemu kroz raspravu možemo doći do tog sustavnog rješenja da na ovakav način ne pričamo o javnim RTV servisima i posebno da ta priča se uglavnom ne tiče u negativnom kontekstu nas u ovom Parlamentu, a i generalno. Još ću se osvrnuti na par brojki iz ovog Izvješća, htio bi ih i izvući iz anonimnosti, kako brojke završe u izvješćima, na svjetlo javnosti, jer su možda pomalo zanimljive, tu mislim na nacionalnu strukturu uposlenih u Javnom RTV servisu, dakle BHRT-u. Znate, u političkom ili da tako kažem javnom prostoru već postoji kao etablirana dogma da su oni građani Bosne i Hercegovine koji ne pripadaju trima konstitutivnim narodima zakinuti za mnogo toga, od izbornog prava do zapošljavanja, itd. Zato ja govorim ove brojke, evo, da bi na svjetlo javnosti izvukao da postoji jedna institucija u kojoj su ti građani, kako se ovdje pomalo i pežorativno, ja mislim da je taj izraz ostali prežorativan, ipak privilegirani, da se u instituciji BHRT-a nešto lakše od Srba i Hrvata zapošljavaju oni koji se izjašnjavaju kao ostali. Ne ulazeći u razloge, je li to tržište radne snage, struktura ljudi, uredu sve, to je jedna tema sasvim druga, ali ako vidimo na BH Radiju strukturu uposlenih 22% je ostalih, na BH Televiziji 12,5%, možda je dobro javnosti nekad ponuditi nekakve takve brojke da se taj opći dojam, a nije to jedna jedina takva institucija, nekad možda pogleda iz nekog drugog svijetla. Dakle, evo da rezimiram i da više tu, ovaj, ne komentiram posebno, dakle izlaz za financijske i sve druge probleme javnih RTV sustava je sustavno i cjelovito zakonsko rješenje sasvim novo, jer ne znam koliko smo puta svi ovdje ponovili, ne samo nas nekoliko iz ovog Kluba, da postojeće zakonsko rješenje nije dobro, da nije u većini članaka ni primijenjeno, ni primjenjivo. Evo pozivam da zakonsko rješenje, koje ćemo ponuditi ovom Domu vrlo brzo, u tom svjetlu promatrate i da u tom svjetlu i raspravljamo.
Hvala lijepa. 57 Za raspravu se javio zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam uvažena predsjedavajuća. Ja ću od čitavog ovog Izvještaja obratiti pažnju samo na jedan segment zato što mi se čini da se taj segment stalno i uporno potencira i zbog toga moramo jasno reći javnosti kako ustvari stvari stoje kad se radi o prihodima, odnosno prije svega prihodima od taksi, ali i ostalim prihodima. Naime, ključni problem BHRT-a ili javnih servisa uopšte, a posebno BHRT-a jer mi raspravljamo ovdje o BHRT-u, ja o ostalima ne želim ovdje raspravljati, se uporno navodi finansijska situacija, odnosno naplata takse. I ja to razumijem i nema bez finansijskih sredstava nema kvalitetnog programa, i sa ono koliko ima sredstava se pravi program o kome se da diskutovati, ali, evo, ja ne želim da to bude mješanje u taj dio programa, ali činjenica je da je na sjednici komisije predsjednik Upravnog odbora jasno rekao da postoji nacionalni disbalans u BHRT-u i da to treba u narednom periodu otkloniti. Ma šta to značilo, ja prenosim samo riječi koje su na komisiji izašle iz usta predsjednika Upravnog odbora BHRT-a, novog predsjednika. Ako pogledamo prihode onda se može vidjeti recimo da je u Republici Srpskoj naplaćeno 2016. godine 11.421.000 prihoda od taksi, a po popisu je negdje oko 400, nešto malo preko 400 hiljada domaćinstava u Republici Srpskoj. U isto vrijeme u Federaciji je, gdje je preko 720 hiljada domaćinstava, naplaćeno 8.417.952 KM. Ako neko misli da građani Republike Srpske jedva čekaju da plate RTV taksu, onda se grdno varaju, jer ako pogledamo naplatu preko suda onda ćemo vidjeti da je u Republici Srpskoj u 2016. godini 2.371.602 KM naplaćeno preko suda, u isto vrijeme u Federaciji je naplaćeno za BHRT 37.928 KM, slovom i brojem. Ako sad poredimo te odnose dalje, pa uporedimo naplatu putem telekom operatera i naplatu putem sopstvene službe, onda dobijamo još porazniju situaciju i stvara se utisak, ili je to zaista tako, da druga dva javna servisa prikupljaju sredstva koja ne uplaćuju na račun, zajednički račun kako bi išao dio za BHRT, oba servisa. U isto vrijeme niko ne govori, bez namjere da uporedim visinu sredstava, da ni BHRT ne uplaćuje sredstva entitetskim televizijama, odnosno entitetskim servisima koja se ubiraju od reklama, ne znam kolika su trebala biti prebačena ali se ne prebacuju. I sad se mi vrtimo u nekom stalno krugu gdje vlast u Republici Srpskoj smatra da ubiranjem 11 miliona i kroz sudske, ne znam ni ja, naplatu 2 miliona i 300 imaju legitimno pravo da ne poštuju zakon. S druge strane, naravno, to već znamo jasno da to nije tako, ali kažu – evo tolika je naplata u Republici Srpskoj, toliko dobije RTRS, toliko dobije BHRT, itd. Nije problem samo u volji da se plaća, problem je i u prinudi. Ako u Federaciji ne postoji zakon o parničnom postupku kojim se omogućuje prinuda, a ne postoji, onda tu treba tražiti jedan od razloga zbog čega, zbog čega je ovo samo 37.928 KM. Zašto on nije usvojen, ja u to ne ulazim, to je već stvar nekih drugih tijela, odnosno Parlamenta Federacije i vlasti u Federaciji ali je to činjenica, to su brojke. Osim ovoga, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] to bi bilo to.
Hvala Vam lijepo. Gospodin Nikola Lorvirnović. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, činjenica je kako, bar što se mene tiče, je ova tema na dnevnom redu svaki dan vi možete ponešto ili svaki put kad o tome raspravljate saznati novo. Znači, puno je stvari koje su 58 se krile, nisu se htjele dostaviti javnosti, šutilo se, nekome je pasalo, odgovaralo i svašta bi se tu sad moglo naći, zato je bila potrebna, po meni, da se dostavi ona posebna revizija, i ja još uvijek očekujem, imamo zaključak i ponovo napominjem da mi vidimo, dakle, kako je to išlo. U većini slučajeva mi pričamo o financijskom stanju i nekako se 80% naših rasprava svede na to, a nisam siguran, i na povjerenstvu sam to pitao, kako su uopće poznate informacije BHRT-u pa da dostavi ovako da su mu dužni ovoliko, ili koliko su dužni, kad nema zajedničkog računa, kad ne znaju koliko je zapravo ispostavljeno tih računa, je su li to pretpostavke, kakve su to pretpostavke, tko im je dao te infromacije? Pitaj, pitanja je milion, dakle jednostavno nemate odgovora kako se došlo uopće i do ovih cifri, kad nešto ide preko suda, nešto ide preko inkasant službi, nešto ide preko ovih kablovskih operatera, odnosno telefonskih operatera, tako da vi jednostavno, nisam siguran da su uopće ove cifre ovdje što se iznose točne ili su samo one do kojih su oni mogli doći. S druge strane, dakle, recimo na primjeru kad je govor o Izvješću za ovu godinu, pa na primjeru Izvješća BH Radija, kaže ovako – misija, na stranici 9. tamo njihovog Izvješća, misija Radija Bosne i Hercegovine je služiti javnost i obogatiti živote građana na teritoriji Bosne i Hercegovine s programom koji zadovoljava njihove temeljne potrebe u informiranju, educiranju i zabavi. Nigdje oni ne, čitao sam u njihovom Izvješću, nigdje ne spominju da je zakon prije svega po kojem moraju raditi. Druga stvar, dakle, da mi o programu rada, jer ovdje i ovo je na dnevnom redu rad, dakle nije smo financijsko poslovanje, nego i rad ovoga, o tome ću malo više na sljedećoj točci, ovaj, biću prinuđen da vjerojatno postavim pitanje i najavljujem ga, a iz razloga, najavljujem ga – kako su formirani javni RTV servisi, iz razloga, recimo, imate ovdje uvod na istoj stranici kod BH Radija, kaže – od reosnivanja Radija Bosne i Hercegovine. Vrlo će mi biti interesantno vidjeti tu odluku, ko je donio, kako se to izvršilo reosnivanje, ja sam jedanput pitao – kako je netko postao javni RTV servis BHRT-a, kojom odlukom, čime, je li to neko samo nečim preveo kad je zakon 2005. nametnut, odnosno donesen, pa je neko samo sebe proglasio da je on taj i taj ili ovaj i ovaj? Dakle, ovdje ću jedno pitanje očito morati postaviti da i to sebi razjasnim, jer svaki put mi se otvori neko novo pitanje, kao što sam rekao na početku. Dakle, oni su se reosnovali, ko ih je reosnovao, kada, kojom odlukom, čime, to kažu oni ovdje iz 2001. godine, ili je to samo čekalo se da se proglasi ovaj zakon i kaže – eh sad smo mi RTV Bosne i Hercegovine? Vidjećemo, dakle, kako je to izgledalo. A Izvješće možda i nije moglo biti drugačije jer ono što su imali podataka i ono što su uradili takvo je kakvo je. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Evo, dosta je rečeno, ali par riječi u prilog ovoj tačci dnevnog reda i od mene. Evo, takođe želim reći da smo mogli ove dvije tačke dnevnog reda razmatrati zajednički, jer one su prožete jedna kroz drugu, upravo problem funkcionisanja BHRT-a je finansijske prirode prevashodno, a imali smo prethodno Finansijski izvještaj Ureda za reviziju gdje je konstatovano loše stanje. Ja bi rekao da je to stanje ipak uslovljeno političkim odnosima u Bosni i Hercegovini i od toga, ako ćemo pošteno govoriti, ne možemo, ne možemo pobjeći. Ako su po zakonu, po 59 članu 23. Zakona o Javnom RTV sistemu u Bosni i Hercegovini propisano da RTV taksu prikupljaju entitetski emiteri i da ne poštuju raspodjelu, odnosno uplatu sredstava na način da 50% ide BHRT-u a 25% ostaje entitetskim emiterima, govori u prilog da je to ipak problem političke prirode. Od toga ne možemo pobjeći, jer upravljačku strukturu entitetskih emitera definiše politika. I ovo što imamo sad kao problem i u entitetu Federacija i u entitetu Republika Srpska, kad su u pitanju emiteri, dolazimo u situaciju da upravo tu upravljačku strukturu utvrđuju u zakonodavnom tijelu dva entiteta vladajuće političke partije. Ne možemo, znači, pobjeći od te činjenice da taj politički napor ukoliko bi se učinio od onih koji trenutno vladaju ne samo, znači, u entitetima već, odnosno predstavljaju izvršnu i zakonodavnu vlast u entitetima i ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH, ukoliko ima saglasnost i volja da se riješi ovo pitanje, ono se i do sada moglo riješiti. Druga je stvar šta je mogao i trebao poduzeti Upravni odbor, menadžment BHRT-a, ovaj, šta su to one zakonske pretpostavke ukoliko neko ne poštuje zakonsko rješenje, da li su išle krivične prijave, hoće li ići, da li su to bili neki pregovori i dogovori, itd. Znači, to je jedan drugi dio i tu odgovornost se može usmjeriti i prema Upravnom odboru BHRT-a i prema trenutnom menadžmentu. Odgovornost pod znacima navoda u smislu da li su poduzeli određene aktivnosti da, evo, dođu do ovih vrlo bitnih, bitnih sredstava. Ja ovdje želim da podržim prijedlog mjera Upravnog odbora u smislu da Vijeće ministara, da Vijeće ministara obezbjedi finansiranje obaveze koju BHRT ima prema Evropskoj radiodifuznoj uniji, obzirom da je ovo jedan međunarodni projekat i ni u kom slučaju nema, onaj, Vijeće ministara ili ovaj parlamentarni Dom ne bi, ne bi napravio neku grešku ukoliko bi u tom pravcu, evo sa svoje strane probao da pomogne, pomogne, onaj, sređivanju finansijske situacije unutar BHRT-a. I želim ovdje da kažem još jednu stvar, ovaj, mi smo se, evo, dugi niz sjednica faktički lomili oko ove proklete akcize hoćemo li je usvojiti, nećemo je, neko kaže ta bi sredstva išla za izgradnju autoputa, a očito da bi ona bila za aktiviranje MMF-ovog kredita, ali evo mene interesuje zašto te politike i na nivou entiteta i na nivou države nisu se sjetile da jedan fening akcize usmjeri za ozdravljenje ili rješavanje problema unutar BHRT-a. Jedan fening su ogromna sredstva, ja u ovom momentu ne mogu tačno baratati tom činjenicom, ali ukoliko se svi malo potrudimo, ovaj, da rješimo problem u finansijskom smislu možemo, evo, i na ovakav način u dogledno vrijeme razmišljati. I ja mislim da ćemo mi kad je u pitanju Nezavisni blok potruditi se da u narednom periodu nađemo, predložimo određena rješenja i tražimo podršku za njihovo usvajanje. Hvala predsjedavajući.
Hvala Vam lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 12., Ad. 12. Informacija o realizaciji zaključaka Parlamentarne skupštine BiH – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-50-19-1138/17, od 28.04.2017. Dom je na 27. sjednici, održanoj 05.04.'16. godine, povodom rasprave o Izvještaju o realizaciji revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma usvojio zaključke. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice dostavilo je 60 Informaciju o realizaciji zaključaka Parlamaentarne skupštine BiH. Kolegij Doma je na 48. sjednici nadležnu za razmatranje informacije, nadležnog za razmatranje Informacije odredio Zajedničku komisiju za ljudska prava. Nadležna Komisija je 30.05.2017. godine dostavila Mišljenje. Komisija je Informaciju jednoglasno primila k znanju. Otvaram raspravu. Gospodin Lovrinović. Izvolite.
Evo, već je duže vrijeme, danas nam je na dnevnom redu problematika BHRT-a, ovdje smo na točci, dakle, programa rada. Ja ovo nisam podržao na Povjerenstvu i naravno neću ga podržati zato što smatram da programom, programski planovi nisu utemeljeni u članku 8. Zakona o BHRT-u, a članak 8. govori o tome da se, dakle, mora osigurati uređivanje i emitiranje programa na službenim jezicima konstitutivnih naroda. Da biste osigurali uređivanje i emitiranje logika je da morate imati uredništvo makar i onda možete govoriti o sekundama, satnicama, minutama, ovdje što nam je pretočeno, informativnog, obrazovnoga, kulutrnoga i svakog drugog programa. A pošto to nije utemeljeno u tom članku, dakle, naravno da ovo ne mogu podržati. Znači, i ovdje samo kao nastavak prethodnih priča bilo je govora od nekih kolega kako, ovaj, privatne televizije ne možemo porediti, i radija, sa javnim servisima, ... što sam rekao da ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim?
Hvala Vam lijepo. Mi smo toliko ... u Kolegiju da čujemo i diskusije koje odudaraju od tačaka dnevnog reda da sam ja odlučio se da, da, ali evo, Vi ste to sami primjetili, hvala Vam lijepo. Gospodin Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Ja ću vrlo kratko, dakle, u vezi sa ovom Informacijom, prosto samo da ukažem na nekoliko činjenica i da vas podsjetim da smo kad su u pitanju sami zaključci počeli sa donošenjem Mišljenja na prijedlog Zajedničke komisije za ljudska prava, a koja se odnosi na Izvještaj o realizaciju revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenja Aneksa VII. I tom prilikom smo predložili šest zaključaka koji su kasnije potvrđeni od strane Parlamentarne skupštine i postali zaključci ovoga Parlamenta. Naravno, u smislu provođenja uloge parlamentarnog nadzora Komisija je redovno bila u kontaktu sa ministricom za ljudska prava i želim samo da kažem da je ovo sigurno jedna od dobrih praksi na koji način treba pratiti 61 realizaciju zaključaka Parlamentarne skupštine BiH. S tim u vezi, a da zainteresujem radno Predsjedništvo, bilo bi dobro da u neko vrijeme, recimo naprimjer, održite jednu sjednicu, možda užeg ili šireg Kolegijuma koja bi, između ostalog, izanalizirala ono što se odnosi ukupno na rad Parlamentarne skupštine, a danas je na početku sjednice bilo riječi o tome, a odnosi se na predstavničku ulogu Parlamentarne skupštine. Naravno, odnosi se i na zakonodavnu ulogu Parlamentarne skupštine BiH. Ne smatram ništa manje važnim ni izbornu ulogu Parlamentarne skupštine BiH, pošto je ovo vrlo važno pitanje možemo ga otvoriti i na Parlametnarnoj skupštini, a čini mi se da bi bolje bilo da to bude na užem i širem Kolegijumu sledstveno ovome kada se govori posebno o kontrolnoj ulozi Parlamentarne skupštine BiH. S tim u vezi, sve one kritike sa samog početka, niko ne brani Parlamentarnoj skupštini da donese zakone kojima će propisati recimo bar jedno pitanje, finansijsku samostalnost Parlamentarne skupštine BiH, jer mi ovdje dobijemo budžet po hitnom postupku na koji ne možemo uticati i ne vršimo parlamentarnu kontrolu nad izvršnim organima vlasti. Nije ministrica danas cijeli dan ovdje tek tako, nego zato što postoji potreba da po ovom Izvještaju bude prisutna kako bi mogla da da adekvatne odgovore na pitanja poslanika. Dakle, nije gospodo poslanici sve do izvršne vlasti, već dosta toga ima i do nas. Ja sam iskoristio priliku da po ovom pitanju skrenem pažnju na poziciju Parlamentarne skupštine koju treba izgrađivati u odnosu na poziciju izvršne vlasti. Dakle, mi iz Parlamentarne skupštine smo dopustili da se tako odnosi izvršna vlast prema zakonodavnoj vlasti. Za primjer ću navesti recimo da u nekim od parlamenata u razvijenoj demokratiji imate saslušanje ministara, pa ministar dođe pred Parlament i bude izložen cjelodnevnim pitanjima poslanika koji u otvorenoj diskusiji, dakle ministar ... odgovara na strategije koje provode ministarstva. Postoji sigurno jedan broj ministara koji ne može da zadovolji na poslovima koje radi, ali naš Parlament nije razvio tu vrstu demokratije da ovdje pred nama budu saslušani ministri za poslove koje oni rade. A to se uradi Zakonom o Parlamentu koji definiše ova pitanja o kojima sam ja maloprije govorio. Ali ja bih ostao samo na diskusiji kod ovoga, nisam razgovarao sa parlamentarcima da bih postigao većinu koja se ovdje postiže na način kako se postiže u Parlamentarnoj skupštini, ali sam namjerno iskoristio priliku jer sam primjetio kad Parlament donese zaključke i direktno odredi ministra ili ministricu da izvrši te obaveze, onda imamo ovakav postupak kada dobijemo kompletan Izvještaj gdje imamo realizaciju 99% zaključaka, jedan zaključak je, čini mi se, djelimično realizovan, a on je u toku realizacije i taj zaključak će biti realizovan. Tako da, evo ovo sam namjerno iskoristio priliku da ukažem na ovu činjenicu koju, siguran sam, da će zapaziti Kolegijum, ovaj, da li u užem ili u širem sastavu. Ako ne, onda ćemo nastaviti dalje diskusiju i na ovom pitanju. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bojić govori o tome da ovaj Parlament nije razvio tu vrstu demokratije da vrši saslušanja ministara, što je u zapadnom svijetu sasvim normalna pojava i temeljni stub parlamentarne demokratije, i to je potpuno tačno. Međutim ovaj Parlament nije u stanju da izglasa izmjene i dopune Zakona o upravi, da se barem kazne sa 100 do 500 maraka oni koji 62 odbiju postupiti po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH. I to uključuje članove Vašeg Kluba koji su jučer na sjednici Ustavnopravne komisije sa svoja dva glasa protiv ignorisali jasnu volju cijelog Doma. Prema tome, ja zaista imam obavezu ukazivati na činjenicu da, svaki put kada neko od onih koji su glasali protiv tog prijedloga se žali na to kako Vijeće ministara ne poštuje Parlament, kako je Parlament sam kriv, ja imam obavezu ukazati na to da smo mi mogli otići veliki korak naprijed da ispravimo tu situaciju, da uvedemo red u to, međutim isto tako, pazite ovdje su sva glasanja javna, zašto ne reći glasali su poslanici Saveza za promjene i HDZ-a protiv tih izmjena. Prema tome, ukoliko se žalite da Vijeće ministara ne dostavlja odgovore, ja ću vas svaki put podsjetiti da niste htjeli da se uvede red u ovu oblast time što bismo barem počeli sa ovim kaznama, a dok dođemo do saslušanja sa ovakvim odnosom, proći će još dugo vremena, nažalost.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko. Predložit ću samo jedan zaključak, ne znam da li je u duhu ovoga što je govorio kolega Bojić, ali interesantno je, mi smo dobili neke podatke, cifre su zaista ozbiljne. Ako uzmemo samo da je od 2008. do 2015. preko 134 miliona raspoređeno na različite projekte, a da je recimo, evo, da idemo na neki bliži period, 2013., 2014., 2015., ovdje nemamo podatke za 2016. godinu, takođe ozbiljni iznosi su u pitanju. Ako se tome dodaju i projekti koji se finansiraju iz kreditnih i donatarskih sredstava, a koji nisu u dovoljnoj mjeri ovdje obrađeni, onda su to zaista, zaista ozbiljne cifre. U javnosti je dosta bilo različitih razmišljanja o ovome i upravo da bi se javnost upoznala i da bi nekako ovo bilo potpuno transparentno predlažem sljedeći zaključak: – Zadužuje se Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi spisak projekata koji se finansiraju iz udruženih sredstava kao i izvođače radova za svaki projekat, te način na koji su izabrani. Isto se odnosi i na projekte koji se finansiraju iz kreditnih i donatorskih sredstava. Podaci se traže za 2013., '14., '15. i '16. godinu. Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13., Ad. 13. Informacija o pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njenih institucija – podnosilac: Pravobranilaštvo BiH, broj: 01,02,03-10- 1056/17, od 20.04.2017. Kolegij Doma je na 48. sjednici nadležnom za razmatranje Informacije odredio Ustavnopravnu komisiju. Nadležna Komisija Informaciju je primila k znanju. 63 Otvaram raspravu. Gospodin Damir Arnaut, rasprava. Izvolite
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ja sam ovo kratko istakao jučer na sjednici Ustanopravne komisije i zamolio sam predstavnika Pravobranilaštva da mi da, ukoliko zna, informaciju, jer nije njegova odgovornost, i zadovoljan sam onim što smo, što smo mogli čuti, a to je da, vidite većina ovih postupaka se vodi pred Međunarodnim centrom za investicione sporove, takozvani ICSID, i pred ICSID-om je registrovano 1.102 arbitra iz maltene svih zemalja svijeta. I definitivno jedina zemlja iz regije, a maltene jedina zemlja u svijetu koja nema niti jednog svog registrovanog arbitra pred ICSID-om je Bosna i Hercegovina nažalost. I to je prevashodno odgovornost Ministarstva vanjskih poslova, konkretno ministra vanjskih poslova, kako sam već rekao, nije odgovornost Pravobranilaštva da osigura da i Bosna i Hercegovina među ta 1.102 arbitra, kažem iz maltene svake zemlje svijeta osim Bosne i Hercegovine, to nije odgovornost Pravobranilaštva već odgovornost Ministarstva vanjskih poslova. I zadovoljan sam činjenicom da je i Pravobranilaštvo prepoznalo ovaj problem i tražilo ranije, dakle, i potpuno nevezano za moju ovu intervenciju i moje pitanje, tražilo informacije od Ministarstva vanjskih poslova i, ako sam dobro shvatio, dobilo jedan onako generalan odgovor koji u suštini ne odgovara na pitanje, u šta apsolutno nemam razloga da sumnjam, čak apsolutno vjerujem da je tačno, jer to je priroda svi odgovora koje sam, ovaj, dobio od Ministarstva vanjskih poslova na moja poslanička pitanja. Dakle, to je jednostavno njihov modus operandi, nikad ne daju odgovor, ukoliko uopšte išta pošalju, onda je to nešto nemušto i generalizovano i ne adresira suštinu pitanja. Dakle, Bosna i Hercegovina uzimajući u obzir ne samo da su ovo zaista bitni milionski sporovi, već uzimajući u obzir međunarodni ugled Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina trpi veliku štetu kada uzmemo u obzir činjenicu da od 1.102 arbitra registrovana pred ICSID-om, kako sam već rekao to je tijelo pred kojim se većina ovakvih postupaka vodi, nema niti nijednog arbitra iz naše zemlje. I ja se nadam da će komisija koju je Dom naroda uspostavio, koja ima da istraži međunarodni ugled i međunarodni položaj Bosne i Hercegovine, između ostalog, razmotriti i ovo pitanje. Jer, pazite, to nije neki elitni klub od 30, 40, 50 arbitratora, radi se o 1.102 arbitra iz cijelog svijeta. Neshvatljivo je da nema niko iz Bosne i Hercegovine, neshvatljivo je da Ministarstvo vanjskih poslova, barem po mojim saznanjima, nikad nije, ovaj, uradilo ništa da ukaže našim građanima koji ispunjavaju uslove da se prijave, na kraju krajeva, vrlo je, i atraktivne su te pozicije, i neshvatljivo je da Ministarstvo vanjskih poslova ne vrši promociju tih pozicija, ne vrši time također promociju Bosne i Hercegovine i njenih interesa. Ja se nadam ukoliko, ovaj, uvaženi predstavnik Pravobranilaštva BiH obratiti danas, ne znam je li planirano, ali nadam se da će se dotaći onda i ove teme, jer je bilo nadasve interesantno čuti ono što je rekao jučer na Ustavnopravnoj komisiji. I opet podcrtavam ovo nije odgovornost Pravobranilaštva, odgovornost Pravobranilaštva je da zastupa Bosnu i Hercegovinu kada se spor pokrene, a odgovornost Ministarstva vanjskih poslova je da osigura da i Bosna i Hercegovina ima svoje arbitre među tih 1.102 pred ICSID-om kad ih imaju maltene sve ostale zemlje svijeta. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Gospodin Damir Bećirović, diskusija. Izvolite. 64
Neumanjujući ovaj problem koji je moj kolega Arnaut istakao, ja mislim da je puno veći problem odštetni zahtjevi u iznosu od preko 1,5 milijardi KM, tako da, pored ovih, ovog mjesta, sigurno da je i to bitno, ali ovdje je osnovna stvar ko će, kako i na koji način nadoknaditi ovaj novac koji se potražuje. Ono što meni nedostaje u ovoj Informaciji Pravobranilaštva je da ovdje nije registrovano, pogotovo kada je u pitanju ovaj spor koji imamo sa Elektrogospodarstvom Slovenije, nije navedeno da je Elektroprivreda BiH već izvršila svoje poravnanje sa istom kompanijom i da je plaćen dug koji je nastao po osnovu istog ulaganja za termoelektrane Kakanj i Tuzlu, da je plaćen kroz struju, kroz otplatu uz isporuku struje ovom preduzeću u Sloveniji. Također, iz ove retrospektive Pravobranilaštva vidimo da su već odbijena dva zahtjeva Pravobranilaštva BiH ili ovih advokatskih kuća koje su ovdje angažovane da rade po ovom sporu, što na neki način naslućuje kakva može biti odluka po ovom pitanju, a posebno što zabrinjava je odnos Republike Srpske koju se tiče ovih stvari. Znači kada pričamo o nekom prenosu nadležnosti, ne znam čemu, onda na sve strane i na svaku, svaka mogućnost se koristi da se udara po državi Bosni i Hercegovini, međutim kada je o finansijskom dijelu riječ, kada treba preuzeti određene obaveze onda se to izbjegava, tako da vidimo da ovdje nije uplaćen ni avans za vođenje postupka u ovom predmetu. Tako da imamo razne probleme do kojih se pokušavaju kroz druga pitanja riješiti, ali ovdje je ključno pitanje ko će nadoknaditi eventualno i na koji način, ukoliko dođe do negativnih presuda ili negativnih odluka u ovim arbitražnim postupcima po Bosnu i Hercegovinu, ko će isplatiti ove iznose. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. S obzirom da su kolege već diskutirale o ovoj Informaciji meni ostaje samo da jedan kraći osvrt dam na ove arbitražne sporove koji se vode, a koji, kao što smo vidjeli, imaju veliku vrijednost. Ja mislim da ovoj Informaciji nedostaje to što niti u jednom arbitražnom postupku nisu navedeni razlozi zbog kojih se ovi arbitražni postupci i vode. Znači, nismo ovdje vidjeli tko je odgovoran da je došlo do ovog arbitražnog postupka, te tko će, na kraju krajeva, i snositi posljedice u smislu izmirenja obaveza po ovim arbitražnim postupcima kod naknade štete, jer ovdje je navedeno samo da je tužena Bosna i Hercegovina. Evo, pod brojem jedan kod ovog arbitražnog postupka samo je tek na kraju ovog obrazloženja navedeno da se to radi o Rudniku i Termoelektrani Ugljevik. Ja mislim da je to trebalo obrazložiti, da je to trebalo navesti na početku Informacije da znamo šta su glavni razlozi da se ovi arbitražni postupci vode. Na kraju krajeva, trebamo vidjeti, s obzirom da je vrijednost spora ovog arbitražnog postupka pod brojem jedan 1.359.645.000 KM, postavljamo pitanja da li se u slučaju negativnog scenarija za Bosnu i Hercegovinu obračunavaju i kamate i koliko su ti ukupni, koliki će, koliki će biti vrijednosti tih ukupnih odštetnih zahtjeva. Ovdje se navodi da će Rudnik i Termoelektrana Ugljevik snositi troškove postupka, međutim ja mislim da u ovim postupcima nastaju i troškovi Pravobranilaštva, tko će snositi troškove Pravobranilaštva i da li će Pravobranilaštvo imati takve troškove. Na kraju krajeva, moramo znati tko je krivac za sve ovo što je nastalo i zašto se tuži Bosna i Hercegovina. 65 Pod tačkom dva, arbitražni postupak, također ovdje se ne navodi koji su glavni razlozi da je došlo do ovog arbitražnog postupka. Vrlo je štura ova Informacija, evo imamo postupak od 102 miliona KM i 13 rečenica opisuje se taj arbitražni postupak, 13 rečenica za 102 miliona spora, pa mislim da to primjereno s obzirom na važnost ove Informacije. Ja smatram, možda ću biti previše kritičan, ali ovo je za mene paušalno i formalno i mislim da nije prihvatljivo za jednu ozbiljnu parlamentarnu raspravu. Na kraju krajeva, čemu tajanstvenost, što mi to krijemo, što želimo sakriti i od koga nešto želimo kriti? Mislim da se sve mora transparentno ovdje prikazati, jer javnost u Bosni i Hercegovini mora znati kako se vode investicije i kako se upravlja javnim finansijama. Ovo su sredstva građana Bosne i Hercegovine i u njihovo ime se vrše javni poslovi, te stoga i ova Informacija mora jasno i nedvosmisleno prikazati kako se to radi. I mislim da nam ona dobro ilustrira investicije u Bosni i Hercegovini. Pod rednim brojem tri, arbitražni postupak također velika vrijednost arbitražnog spora, 1.252.000 KM. Koliko vidim iz ovog obrazloženja mi smo ovdje, čini mi se, ledeni, jer sve navodi na to da ćemo mi izgubiti ovaj arbitražni postupak. I sad ja postavljam pitanje tko će ovo platiti i iz kojih sredstava će se ovo platiti, na koji način će se, na kraju krajeva, ovo platiti, tko će odgovarati za ovo što je učinjeno Bosni i Hercegovini? Mislim da kod ovog arbitražnog postupak pod tačkom 3. treba naglasiti sljedeće, znači da je članom 13., stav (15) Zakona o Pravobranilaštvu propisano da su institucije i ogranizacije dužne pribaviti mišljenje Pravobranilaštva prije zaključenja ugovora o kupoprodaji, zamjeni, zakupu, između ostalog i ugovora o građenju i udruživanju sredstava za građenje. Pa ja postavljam pitanje Pravobranilaštvu – da li je u konkretnom slučaju Pravobranilaštvo davalo mišljenje i kakvo je to mišljenje, te da li je Ministarstvo komunikacija i prometa BiH postupalo suprotno tom mišljenju pa da je došlo do ovog arbitražnog spora? Da li je Pravobranilaštvo u konkretnom slučaju imalo osnova da postupi u skladu sa članom 17. Zakona o Pravobranilaštvu? Molio bih Pravobranilaštvo da da odgovore na ova pitanja. Hvala.
Hvala Vama. Javit će se, dobit će riječ pravobranilac, on je prisutan ovdje, gospodin Ljubić. Sada riječ ima Zaim Backović, diskusija. Nakon zastupnika Vi ćete, pretpostavljam je li, riječ uzeti. Izvolite.
Ovaj Izvještaj najbolje pokazuje šta znači država. Kad izađete van granice zastupa vas država, znači Pravobranilaštvo BiH, a kao što vidite sporovi su ipak na nekom nižem nivou, odnosno lociranje mjesta zbog kojeg se vrši spor. Pa i sam Ugljevik je vlasništvo Republike Srpske i ne zastupa ga Pravobranilaštvo Republike Srpske nego Pravobranilaštvo BiH i neko tuži Bosnu i Hercegovinu, a ne tuži Republiku Srpsku. Hoćemo li mi alocirati ovaj problem i reći da u ime i za će oni iz Republike Srpske voditi spor. To je slična situacija i za ovaj most u Svilaju, jer i tamo je, kao što vidite, Štrabak, kojeg sam ja ovdje spomeno, jer to nije jedini spor sa Štrabakom, to će nam reći pravobranilac. Slijedi danas još sporova oko autoputa u Republici Srpskoj i tako redom. Šta ovdje ustvari jako brine? Brine to što je već u jednom dijelu postupka postupak izgubljen. Na navode našeg Pravobranilaštva oni su odgovorili negativno i nisu uvažili mišljenja Pravobranilaštva što znači u daljem postupku smo već u podređenom položaju. Oni ne poznaju, oni nemaju ono što mi zovem merhamet, u kakvoj smo mi situaciji ili nismo situaciji, u lošoj, oni će da presuđuju po onome što imate relevantno, a izgleda da u ovim sporovima mi 66 imamo sve irelevantno upravo zato što ne želimo poštivati instituciju države, ali ćemo zato državu opteretiti. Neophodno bi bilo, bez obzira što se ovdje kaže da će iz Rudnika i Termoelektrane dati, ne dati, da se uključe insititucije i da oni koji su nadležni, a to je onaj što vrlo često filozofira, a o poslu nema pojma, iz njegovih rečenica to, ko se iole ikada bavio konkretnim poslom, vidi, ministar Đokić nema blage veze, meni je žao što ovo govorim ovdje ovako, ali to se vidi iz njegovih istupa da neki tamo iz resora koji znaju šta je posao, šta je poslovanje se u ovo uključe, jer ako se ne uključe izgubit će se spor. Hoće li to onda biti konflikt na nivou države ko će da plati to ili će solidarno da plate svi građani Bosne i Hercegovine? Onda je to svih građana Bosne i Hercegovine, onda to nije Republike Srpske. Kako može biti vlasništvo tvoje, a da ja plaćam? Kako je to moguće, po kom osnovu je to? Onda mi vi kupite hranu za ovaj mjesec, vi meni, jer je sve naše. Predlažem Pravobranilaštvu da ovakve izvještaje potkrijepi ipak detaljnije i da da procjenu onoga šta će se desiti, jer procjena onoga šta će se desiti polučuje dalje korake koje će poduzimati, kako država, tako i entiteti, jer entiteti su mu vlasnici, nije mu država vlasnik, da ja znam država Bosna i Hercegovina u ovom trenutku nije vlasnik nijednog energetskog resursa u Bosni i Hercegovini. Ako nije vlasnik kako će onda i da odgovora, to je nešto što je, to jest pitanje u biti svih pitanja, jer samo vlasništvo polučuje odgovornost. Vlasništvo je Republike Srpske i ona mora da snosi i odgovornost. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Nemam drugog načina jer je skraćena diskusija, želim dati određeno objašnjenje u vezi sa zaključcima koji su sadržani u ovoj Informaciji. Zaključak broj 2. i 3. su ustvari izvorne nadležnosti Pravobranilaštva pa je suvišno da Parlamentarna skupština zadužuje Pravobranilaštvo za nešto što su njene izvorne nadležnosti po članu 13. Zakona o Pravobranilaštvu. Stoga ću ja predložiti dva zaključka. Prvi zaključak je – Informacija Pravobranilaštva BiH o pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njenih institucija se vraća na doradu Pravobranilaštvu i Vijeću ministara BiH. I drugi zaključak – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana dostavi kompletnu informaciju u pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njenih institucija, sa prijedlogom mogućih scenarija radi zaštite imovine i imovinskih interesa Bosne i Hercegovine u predmetnim arbitražnim postupcima. Hvala.
Hvala lijepo. Evo, ja ću se kratko samo javiti za diskusiju prije nego što gospodin Ljubić izađe ovdje i da pojašnjenja i odgovore na pitanja. Ja želim da se svrstam u red onih koji postavljaju pitanje 67 odnosa pasivne legitimacije u ovim sporovima koje ima Bosna i Hercegovina i obaveza koje mogu da proisteknu eventualno po Bosnu i Hercegovinu. Mi imamo ovdje tri arbitražna slučaja, prva dva sa najvećim iznosom, dakle jedan je 1.359.000.000, drugi je 102.000.000, se odnose na obaveze koje su napravili subjekti koji su na nivou entiteta. Drugi se odnosi na obaveze koje je proizveo subjekt na nivou Bosne i Hercegovine. Govorim ovdje slobodno, dakle ne prejudicirajući uopće, ovaj, sam rezultat ovih sporova. Kad kažem obaveza mislim da se radi o odnosu, možda je to bolje da kažem, poslovnom odnosu koji se tiče entiteta i entitetskih subjekata, a u ovom trećem slučaju o poslovnom odnosu gdje je vezan subjekt sa nivoa Bosne i Hercegovine. Tu se poklapa pitanje legitimacije i pitanje tog poslovnog odnosa. Ovo je vrlo važno pitanje. Mi, dakle, moramo se boriti da ove sporove dobijemo, država je, dakle, subjekt u međunarodnom pravu, da Bosna i Hercegovina ne izgubi ni jedan od ovih sporova i trebamo učiniti sve zajedno sa svim institucijama, pa i subjektima koji su u tom poslovnom odnosu, pa i sa nivoima vlasti na kojima se nalaze ti subjekti, kako bi Bosna i Hercegovina što spremnije učestvovala u ovim sporovima. Mene sada interesira i ja bih molio gospodina Ljubića, na to pitanje nema odgovora ovdje u materijalu, pokušao sam detaljno da ga pretražim i nisam, dakle, našao, Vijeće ministara je zaključivalo neke sporove sa entitetskom vladom, je li tako, vezano za ova zastupanja, itd., šta je zapravo tu na stvari i gdje je u konačnici teret. To pitanje se moglo čuti ovdje, ja neću da ga otvorim, ovako ja vjerujem da nema tereta uopće ni na tuženoj strani, dakle uopće vjerujem da nema prema onome što mogu da vidim, ali mi moramo da znamo, ovaj, za slučaj svake eventualnosti gdje se konačno teret nalazi. Hvala vam. A sada dajem riječ gospodinu Mariofilu Ljubiću, pravobraniocu. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici. U prvom redu ova Informacija je namijenjena bila Vijeću ministara da se informira jer Vijeće ministara je to koje operativno treba voditi računa i servisirati eventualno sve ove radnje i postupke koji se vode oko arbitražnih postupaka. Znači, i cilje je bio nakon Vijeća ministara da se informira i Parlamentarna skupština. Informacija nije mogla niti može biti detaljnija, tiče se, sve drugo bi se ticalo strategije i taktike postupanja. Ja mogu reći za svaki ovaj konkretan arbitražni predmet šta smo uradili. Konkretno počet ćemo od ovog prvog, i nemojte misliti da nismo vodili računa, i vodi se računa, zna se i čijim radnjama je prouzročena eventualna šteta, iako mi smatramo da nema štete i nastojimo pobiti sve navode tužitelja. Također, znači, i kod troškova zastupanja mi smo vodili računa o tome da u ovoj fazi što manje troškova padne na institucije Bosne i Hercegovine, jer u većini institucije Bosne i Hercegovine nisu prouzročile ove postupke. Od ova tri postupka, znači, samo jedan se odnosi na radnje i postupke koje se tiču institucije Bosne i Hercegovine, to je konkretno Ministarstva prometa i komunikacija. To je, znači, posao Ministarstva prometa i komunikacija i HEADS koji su zajednički naručitelji izgradnje mosta na Savi kod Svilaja. Ja ne mogu reći da je tu neko namjerno ..., uglavnom možda i kod slabosti procedura su doveli da dođe do tog postupka. Prema tome, znači, a mogu reći da se konkretno oko ovog slučaja vode neke, možda, i istražne radnje, znači, ..., ali ovaj predmet je pri kraju rješavanja, očekuje se donošenje odluke, znači nema nikakvih radnji. Ja mogu reći u međuvremenu su se vodili i neki pokušaji za mirno rješavanje, još uvijek ni to nije okončano. 68 Što se tiče ovog predmeta koji je najveći po iznosi, vi ste mogli u Informaciji vidjeti da se predmetni postupak vodi, kaže – na osnovu Sporazuma Bosne i Hercegovine sa Slovenijom o recipročnom ulaganju i unapređenju investicija. Zato i jeste Bosna i Hercegovina tužena u svim predmetima, jer svi ti sporazumi, svi investitori hoće da se zaštite na taj način, i za njih je tužena strana Bosna i Hercegovina bez obzira što vrlo često institucije Bosne i Hercegovine jedino čuju za ovaj predmet kada neko najavi postupak arbitraže. Zato su u toku i donošenja određenih procedura da bi se u ranim fazama formiralo tijelo koje bi u ranim fazama sprječavalo nastavak ovih eventualno arbitražnih postupaka. Znači, u ovom predmetu, ne treba su čuditi zašto je odbijen ovaj postupak razdvajanja, znači rasprava o nadležnosti. Sa stanovišta i Arbitražnog tribunala njima je puno lakše i puno efikasnije i puno korisnije da kažu – mi ćemo i o nadležnosti raspravljati kada budemo zajedno i s meritumom, obzirom i na troškove same koje su, koje ima Arbitražni tribunal. Ne treba podsjećati da možda sat arbitra košta 500 eura. Mislim, moramo biti praktični. Ali mi smo, znači, ..., pogotovo jer smatramo da je ovo predmet, znači ovo su postupanja koja se odnose na period iz, gdje su eventualni poslovi rađeni 80-ih godina prošlog stoljeća. Znači, institucije Bosne i Hercegovine nisu ni na koji način mogle. Ali, znači mi smo tu uradili, dali odgovor na tužbu, podizali sve što je potrebno i krajem godine se očekuje tek prve radnje. Što se tiče ovog drugog pitanja, znači Vijadukt Portorož d.o.o. – Vlada Republike Srpske, radi se o koncesijama na male elektrane na Vrbasu. Tu je započet arbitržni postupak, tužitelj je poduzeo određene radnje, mi smo kao tuženi odgovorili na sve te podneske, predložili način formiranja Arbitražnog tribunala. Ima pet mjeseci tužitelj šuti. Mogu reći da taj postupak miruje. Takođe sam možda dužan da vas, pa mogu vas informirati da smo dobili još jednu najavu arbitražnog postupka ali on je tek u početnoj fazi, pa o tome će biti vremena. Znači, za svaki arbitražni postupak se zna čije su eventualno radnje koje su doprinijele do pokretanja arbitražnog postupka, a otvoreno možemo reći za nas jasno je ko će biti eventualni obveznik, a da vam kažem bez obzira ko bio u Bosni i Hercegovini ... i to je gubitak i šteta za Bosnu i Hercegovinu. A što se tiče, uvaženi predsjedavajući Džaferović je spomenuo, tu postoje određeni sporazumi za ove arbitražne postupke u vezi snošenja troškova zastupanja. Pošto su trokovi zastupanja u arbitražnom postupku izuzetno veliki, ja mogu reći u svim tim postupcima se kreću bar od milion eura pa naviše, Vijeće ministara BiH je sklopilo sporazum u ovom jednom predmetu sa Vladom Republike Srpske. Mi smo taj sporazum pripremili i mislim da je on sa stanovišta interesa Bosne i Hercegovine dobar za snošenje određenih, svih troškova i eventualnog ishoda postupka. Što se tiče Ugljevika tu postoji zaključak Vijeća ministara iz 2014. godine gdje je Vijeće ministara, znači, svojim zaključkom ustupilo Vladi Republike Srpske snošenje svih troškova, što su oni i prihvatili. Mislim da ulaziti u detalje ne bi imalo smisla pogotovo vam kažame radi toga jer to bi moglo poremetiti tijek postupka, obzirom i na tajnost ovih svih arbitražnih postupaka. Ali ono što smatram što je u ovoj Informaciji to je sasvim dovoljno da se shvati ozbiljnost tih postupaka i da sve institucije trebaju vrlo ozbiljno pristupiti. Zato ja mislim da, što se tiče toga ja mislim da su najbolji, da su ok, korektni zaključci bili jučerašnje Ustavnopravne komisije. Mislim da Zastupnički dom ako želi može ovaj, može ovu Informaciju primiti na znanje i mi pozivamo, u slučaju mi ćemo biti slobodni obratiti vam se za svaku eventualnu pomoć koja može zatrebati kod ovih predmeta, jer, kažem, sigurno će trebati i vaša pomoć u sljedećim fazama, jer ovo će zahtijevati obiman rad. Ja ne znam, mislim da, i ovo što je uvaženi zastupnik Arnaut govorio, mi smo određene stvari poduzeli, pa kad završimo informirat ćemo vas detaljno o svim informacijama koje dobijemo i što uradimo. Znači, ja mislim da je to to. Hvala vam. 69
Hvala Vama gospodine Ljubiću na ovim informacijama koje ste nam dali. Razumijemo da se ne može ići u detalje. Mislim da nismo ni tražili detalje, nego onako da vidimo, s obzirom na ozbiljnost problema, iznos para, novca koji je u pitanju, jel, šta se zapravo radi. Možda bi Pravobranilaštvo BiH moglo da razmišlja i o nekim stvarima koje se tiču prava koja Bosna i Hercegovina ima prema drugima, a nismo do sada to pokretali. Vi znate na šta ja mislim, mislim da Bosna i Hercegovina ima puno toga gdje je oštećena. ali da ja sada ne bih diskutovao, gdje može ući u neke sporove, ali bar da se izanalizira. Izvinjavam se kolegama što sam ovo izgovorio na mjestu gdje sjedim kao predsjedavajući, da ne bih izlazio tamo, sam sam ovdje, ovdje u Kolegiju. Zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na 14. tačku, to je, Ad. 14. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine (broj: 01,02-02-4-566/17, od 22.02.2017.) Izmjene i dopune Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine usvojene su na 45. sjednici Predstavničkog doma od 10.05.'17. i 29. sjednici Doma naroda od 25.05.'17. godine. Izmjene i dopune Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine usvojene su u domovima u različitom tekstu, te je potrebno imenovati tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju za postizanje identičnog teksta. Za članove Zajedničke komisije oba doma Kolegij Doma predlaže Damira Arnauta, Nikolu Lovrinovića i Đorđa Krčmara. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zaista je čudno, evo prvi put da čujem za ovaj prijedlog, a s obzirom na iduću tačku gdje mi, i ovo je koordinirano već u Klubu SBB-a, insistirat ćemo da SBB ima predstavnika u idućoj komisiji iz razloga koje ćemo navesti tokom rasprave o idućoj tački dnevnog reda. Ja ću se vrlo rado povući iz ove Komisije, ovaj, kako bi neko iz Kluba SBB-a, bez obzira ko od nas četvorice, bio u ovoj idućoj komisiji.
Ništa. Ako Vi to ne prihvatate ja onda ne mogu to da negiram, Vi ćete, naravno, predložiti. Imamo mi prijedlog i za ovu drugu tačku, pa ćete Vi staviti svoj prijedlog. Ako ne prođe taj prijedlog glasat ćemo o Vašem prijedlogu. Je li Vi ne prihvatate da budete član? Odgovorite mi da bih ja mogao dalje da formiram prijedlog. 70
Ovako, ja nemam, ovaj, problem, međutim ukoliko će to isključiti mogućnost da SBB ...
Ma ništa neće, neće isključiti, ništa to, tačke nisu vezane ništa isključiti neće, imate pravo da predložite. Niti će vam pomoći, niti će vam odmoći. Ako, ja Vas mogu zamoliti da ne odustajete od toga.
Dobro, onda ću ja ostati da Vama olakšam, ali kažem ne prejudicira onda ovu iduću komisiju.
Ok, hvala Vam. Onda uredu. Vi ste, dakle ovo je prijedlog Kolegija – Damir Arnaut, Nikola Lovrinović i Đorđo Krčmar. Gospodin Damir Bećirović, diskusija. Izvolite.
Pa, ja bih samo zamolio da mi sada odgovorite, pošto ste Vi iskoristili Vašu mogućnost kod prijedloga gospodina Šepića, da li su ovdje ispunjene poslovničke obveze, jer nemamo materijale za ove dvije tačke dnevnog reda u materijalima. Da li i ovo sad treba skinuti s dnevnog reda ove dvije tačke, jer nemamo nikakav materijal, kao poslanici niti smo dobili niti imamo. Hvala.
Imate obavještenje, dakle, da je Dom naroda usvojio u drugačijem tekstu, formirao komisiju i obavještenje od sekretara Doma. I ja toliko znam, i ja sam obaviješten od strane onih koji treba da me obavijeste. Mi treba da formiramo komisiju i to je to. To je uobičajena procedura, ništa se ne odstupa od uobičajene procedure. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 15. dnevnog reda, to je, Ad. 15. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje prijedloga za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine 71 Predstavnički dom je na 45. sjednici, održanoj od 10.05.'17., za člana Nezavisne komisije imenovao Adisa Drndu. Doma naroda je na 29. sjednici, od 25.05.'17., za člana Nezavisne komisije imenovao Vedada Gurdu. S obzirom na to da su imenovani različiti članovi Nezavisne komisije potrebno je imenovati tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju za usaglašavanje prijedloga za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije. Za članove Zajedničke komisije oba doma Kolegij Doma predlaže Nerminu Kapetanović, Moniku Tomić i Aleksandru Pandurević. Otvaram raspravu. Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ovako, šef Kluba je, ima obavezu, međutim u konsultaciji sa šefom Kluba Klub SBB-a predlaže gospodina Mirsada Isakovića umjesto, pretpostavljam, Nermine Kapetanović, ako ovo prati neki nacionalni ključ. Dakle, ja ću podsjetiti ovako da je Predstavnički dom imenovao jednog od ove dvojice, Drnda je li, ovaj, koji je drugi na listi koju je dostavila komisija koja je provela intervjue sa kandidatima, a prvi je bio ovaj Gurda, je li tako, kojeg je imenovao Dom naroda. SBB je tada, ako se dobro sjećam, jedini bio protiv imenovanja koje nije pratilo izvještaj komisije koja je obavila intervjue sa kandidatima. Tu je očito, to je bio prijedlog gospodina Mehmedovića podnesen maltene u zadnji čas, rukom napisan, da se umjesto prvorangiranog imenuje drugorangirani. I sad imamo situaciju o kojoj smo mi maloprije upozoravali kada je u pitanju BHRT, a situaciju o kojoj kontinuirano upozoravama da se ovakve stvari ne trebaju i ne smiju dešavati. Dakle, ukoliko postoji komisija koja obavi neke radnje koje su zaista temeljite, dakle pregleda CV-e, obavi razgovor sa kandidatima, vodi raspravu unutar komisije i onda predloži, na osnovu glasanja članova komisije predloži određenu rang listu, onda Dom treba pratiti tu rang listu, osim ukoliko ne postoji neko zaista temeljno obrazloženje zbog čega ne treba pratiti rang listu. Pod temeljnim, odnosno temeljitim obrazloženjem sigurno ne smatram prijedlog napisan rukom i predan maltene pola sata prije glasanja od strane jednog poslanika. Ne znam šta je još tome prethodilo, jer očito je nešto još tome prethodilo ukoliko su samo poslanici SBB-a odbili podržati drugorangiranog i insistirali principijelno da to bude prvorangirani kandidat. Poslije toga pojavile su se određene informacije koje su u najmanju ruku zabrinjavajuće, o kandidatu kojeg je imenovao Predstavnički dom. Ne mogu uopšte ulaziti u to, nemam bilo kakvih informacija da li je to tačno, ali činjenica je da je o tome diskutovano na Domu naroda i da je Dom naroda odlučio pratiti rang listu nadležne komisije. I zbog toga imamo sada ovaj problem gdje je Dom naroda imenovao prvorangiranog, kako i treba biti, a Predstavnički dom, sa izuzetkom glasova SBB-a, imenovao drugorangiranog. Prema tome, ja insistiram, uzimajući u obzir da u komisiji nema nikoga, Komisiji koju je predložio Kolegij, ovoj za usaglašavanje, nema nikoga ko je glasao za prvorangiranu osobu, uzimajući u obzir kako je sve ovo izvedeno, u zadnji čas rukom napisano, kroz neke pregovore, dogovore, itd., poslije smo čuli jednog od mojih kolega iz Saveza za promjene, rekao je da je 72 znao za nešto ne bi tako glasao, mislim da je to medijima rekao gospodin Bojić da je znao za prošlost ovog drugog da ne bi tako glasao, itd.
/nije uključen mikrofon/
Pa jeste gospodine Bojiću, tako ste rekli, citiraću Vas. U svakom slučaju Klub SBB-a insistira da u Komisiji bude poslanik Mirsad Isaković uzimajući u obzir sve ovo kako je ovo odrađeno oko ove kandidature dva kandidata. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospodin Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, kolega Arnaut nemate potrebu da tamo gdje nema problema da ga tražite. Cijelo vrijeme skrećete stalno pažnju na sebe i na preveliku važnost Vas i Vaših opservacija u vezi sa mnogim pitanjima pa i u vezi sa ovim pitanjem. Ja Vas molim da to sve skupa svedete u one okvire koje bi trebali, po meni, da budu, a da ne radite ono što radite. Mislim da nema smisla. Ja zaista, kad je u pitanju komentar ja sam bio u toj komisiji, dao sam određenu vrstu, naravno, svog doprinosa kada smo radili u komisiji. Taj je posao komisija završila, ovdje smo imali glasanje, prošlo je tako kako je prošlo. To je odluka Predstavničkog doma. To što Vi niste glasali za tu odluku to je Vaša stvar, Vi možete to da objašnjavate kako god vam je volja. Prema tome, to je onda postala odluka Predstavničkog doma. Sad ide na usaglašavanje i to je procedura. Prema tome, što se mene tiče ja sam osoba koja će poštovati proceduru, a nepraviti od toga ono što Vi pokušavate da napravite, dakle predstavu u kojoj sebe hoćete da predstavite kao nekoga ko je važan više nego što smatra da je važan. Evo, to je.
Hvala lijepo. Gospodin Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ovaj dio koji je gospodin Bojić rekao da pravimo probleme tamo gdje ih nema, ja se apsolutno ne mogu s tim složiti, to je zaista krivi navod. Mislim da ovdje ima jako puno problema, ovaj, mislim da su se pojavile određene informacije, nema potrebe da ja ulazim u njih, ušao je Dom naroda, odnosno delegati u istom, u njih vrlo detaljno. Prema tome, očito ima problema. A ja takođe i mimo tih informacija smatram da postoje problemi svaki put kada se ne prati rang lista nadležne komisije koja pred sobom ima sve detalje i inforamcije na raspolaganju. Zahvaljujem. 73
Hvala lijepo. Gospodin Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma moram i ja nekoliko rečenica kazati, obzirom da sam bio jedan, bio član te komisije. I zaista, onaj, ali ova obojica kandidata, gospodine Arnaut, su bila u okvirima ovih 65 godina, u okviru radne ove sposobnosti koju propisuje zakon, tako da nije isto kao sa BHRT-om, ovaj, tako da, ali moram kazati da smo što se tiče komisije komisija je odradila taj svoj dio posla dobro. Zašto je došlo do promjene i zašto dolazi do promjena to je sad neka druga stvar i stvar nekih pismenih, usmenih ili drugih poziva koji se nađu u međuvremenu i odbaci se ono što komisija rangira u najboljoj namjeri. Ja sam siguran kad uporedite ove, kako se zove, ove karakteristike ljudi, biografiju ljudi koji su, da je ovaj Dom naroda bolje uradio u odnosu na, ali evo, dakle, u trenutku kada smo glasali to je, dakle govorim o mom mišjenju, dakle, ličnom.
Hvala lijepo. Gospodin Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa, obzirom da je gospodin Sadik Ahmetović bio član komisije prilikom odabira kandidata i formiranja rang liste ispred Nezavisnog bloka mi ga predlažemo u ovu Zajedničku komisiju. Hvala.
Dobro. Hvala lijepo. Imamo sad tri prijedloga. Dobro. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 16., to je, Ad. 16. Razmatranje ostavke Arifa Nanića na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, kao stručnjak upravnog prava i/ili upravnog postupka, akt broj: 01,02-50-19-1038/17, od 15.05.2017., i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, akt broj: 01,02-50-19-1038/17, od 29.05.2017. Član Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, Arif Nanić je 15.05.'17. godine podnio ostavku na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka. Dobili ste 74 Prijedlog odluke o razrješenju Arifa Nanića s dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prije nego pređemo na tačke 17., 18., 19. i 20., dakle to je davanje saglasnosti za ratifikaciju, pitam vas da li ste za to da objedinimo raspravu o ovim tačkama. Pripremite se za glasanje o objedinjavanju rasprave. Glasajte sad. 26 za, 1 protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Objedinili smo raspravu. Ad. 17., 18., 19. i 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju memoranduma, sporazuma i protokola
Negdje spočetka mog iskustva rada u ovom Parlamentu bili su i ovi sporazumi. Možda tada malo neuk o svemu kako se to radi, dakle o zaključivanju međunarodnih sporazuma, davanja suglasnosti ..., pa sam komentirao da nam nitko to ne predstavi. Često puta vi imate tekstove koji, ne možete zaključiti iz njih sve što je to stručni izrazi, pogotovo onih financijske prirode, ali, evo, da sa d ne dužim o tome, ovaj, htio bih skrenuti pozornost na ova dva sporazuma, odnosno memorandumu i sporazumu, protokolu, dakle, sa Saudijskom Arabijom i Turskom. Naime, prema informacijama kojima ja raspolažem na povjerenstvu koje je trebalo dati svoje mišljenje o ovim sporazumima prethodno kao radno tijelo Parlamenta, dakle, traženo je da se vidi jesu li ova dva, pošto se radi o obrazovanju, dokumenta, dva sporazuma imala jednu prethodnu proceduru u kojoj su upoznata ovlaštena tijela koja se bave ovom problematikom u ime Bosne i Hercegovine. To su ministarstva obrazovanja. Prema onome što ja znam, dakle, nisu, znači. A zašto ovo govorim? Zato što je bitno ono što se nalazi u ovim sporazumima, pa npr. ovaj Sporazum sa Saudijskom Arabijom kaže u članku 8. da će strane nastaviti pružati studentima mogućnost studiranja medicine, srodne medicine, a nisu konsultirane ovlaštene institucije. Pa kaže, da će strane, u članku 12., strane će olakšati pristup korištenja arhiva, rukopisa i povijesnih dokumenata na svojim institucijama, a nisu konsultirane ovlaštene institucije. Strane potiču i podržavaju podučavanje arapskog jezika, islamske studije, a nisu konsultirane ovlaštene institucije Bosne i Hercegovine koje se bave obrazovanje. Strane potiču prevođenje i objavljivanje istaknutih znanstvenih i književnih radova, takođe, da ne ponavljam sve. Zatim uspostaviti provedbeni program za ovaj Memorandum. Osim toga napisano je ovdje, u članku 18., da su ovo na tri jezika potpisana. Janisam dobio na hrvatskom jeziku. Kada je u pitanju Protokol sa Republikom Turskom također kaže, u članku 6., za Vijeće ministara BiH nadležna ministarstva obrazovanja BiH, znači za implementaciju ovog Protokola zadužuju se sljedeće institucije, pa za Vijeće ministara BiH – nadležna ministarstva obrazovanja u Bosni i Hercegovini, te Ministarstvo civilnih poslova, a nisu pitana koliko ja znam. Dakle, u odredbama koje ovdje stoje vrlo su ozbiljne, vrlo su ozbiljne obveze. One jesu možda na neki 75 način u prividnom smislu neobvezujuće ali su ipak obveze koje su krupne, velike, odgovorne i traže svoju provedbu. I prema sporazumu, protokolu, dakle ja ne znam kako će se to provesti. Ja zbog toga tražim da se o ovome izjašnjavamo, o ovim sporazumima odvojeno. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao zamjenica predsjedavajućeg zajednike komisije, odnosno Komisije za vanjske poslove Predstavnikog doma želim da kažem da smo mi diskutovali posebno o ove dvije tačke na zahtjev predsjedavajuće gospođe Majkić. Iz Ministarstva civilnih poslova imamo i materijalne dokaze da jesu konsultovana entitetska ministarstva, vezano i za Saudijsku Arabiju i za Tursku, dakle za razmjenu ... institucija i rada i ... studenata. Dakle, dobili smo potvrdu, ona je to provjerila, glasanje na Komisije je bio 4:1, i to je prošlo, usvojeno je na Komisiji. Imala sam obavezu da to kažem u ime Komisije kao dopredsjedaajuća.
Hvala lijepo. Gospodin Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Nisam ja zastupao Republiku Srpsku, dakle, niti sam ja zastupao gospođu Majkić, nisu konsultirana županijska ministarstva koliko ja znam. A i taj o čemu govorite iz 2008., koliko sam ja informiran. Pazite, kažu – sastanci zajedničkih odbora stručnjaka, npr. u ovome Protokolu sa Turskom, strane osiguravaju da se povijest, zemljopis, jezik, kultura i tradicija obje strane ispravno odražavaju u njihovim udžbenicima i široko promoviraju s ciljem bogaćenja njihovih zajedničkih vrijednosti. Ovo su stvari nastavnih planova i programa. Dakle, kako može Ministarstvo civilnih poslova prihvatiti ovako nešto, a da nije pitalo ovlaštena ministarstva koja donose nastavne planove i programe, odobravaju udžbenike, itd. Dakle, ovo nije uredu, dakle nema, nije zadovoljena, po meni, procedura, nisu pitana ovlaštena tijela Bosne i Hercegovine koji se izravno bave nadležnošću obrazovanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospođa Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 76 O ovome je opet bila diskusija na Komisiji za vanjske poslove, nisu obavezna mišljenja kantona, nego su obavezna mišljenja entiteta, a ne kantona i mislim da ove tvrdnje gospodina Lovrinovića ne stoje, ne stoje, apsolutno nisu utemeljene.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mene zaista sad živo interesuje da li je kolega Lovrinović, ovaj, upoznat sa činjenicom da je ovo sve nama došlo od Predsjedništva BiH, da je Predsjedništvo BiH, uključujući svakog člana, svakog člana Predsjedništva BiH, glasalo o ovom prije nego što nam je poslalo. Pogledajte popratni akt, pogledajte Zakon o načinu i postupku zaključivanja međunarodnih ugovora. Dakle, mi smo predzadnja stepenica u ovom postupku. Prva stepenica je Predsjedništvo BiH.
/nije uključen mikrofon/
A pogledajte popratni akt, pogledajte ko je potpisao, pogledajte zaglavlje, piše Predsjedništvo BiH. Ja ne znam ... Vi niste konsultirali ili niste upoznati s ovim procedurama, ali ovo je nama došlo od Predsjedništva BiH. I kažem opet Predsjedništvo BiH donosi sve svoje odluke konsenzusom, dakle, sva tri člana, kolega Lovrinoviću. Ovaj, tako da sad opet kažem ovo je predzadnja stepenica, mi sad dajemo saglasnost za ratifikaciju, a onda će Predsjedništvo BiH ratificirati. Treba Vas takođe podsjetiti da je Predsjedništvo BiH odredilo pregovarača u skladu s ovim Zakonom koji sam pomenuo. Prema tome, ovo je pogrešno vrijeme i pogrešno mjesto da se iznose ove kritike. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
... identičnu stvar, znači mi smo instanca koja će samo ono što su druge instance već prošle, gdje su zastupljeni, pošto se ovdje ide na ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, nisam ja rekao ništa da moramo, nego je činjenica. I isto tako treba tumačiti, ne proizvoljno nego trebalo bi tumačiti, znači ja ću govoriti, ja sam za diskusiju se prijavio i ja 77 imam oko toga šta da kažem, ali ovdje se radi o nečemu sasvim drugom. Ta saradnja ne znači i da će doći do takve realizacije tog i takvog oblika. To je u tačkama gdje dođe do eventualno uzajamne dodirne tačke. I ja to ne shvatam drugačije. Hvala.
Hvala Vama Gospodin Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite
Ma, žao mi je što neću imati više još tih, ali evo, znači, ovaj, upoznat sam ja sa ovim vrlo dobro, gospodine Arnaut, a to ne mijenja moj stav o ovome. Drugo, dakle postavlja se pitanje da li je ministarstvo koje je provodilo ovu proceduru upoznalo one koji su se ovim bavili u nekoj proceduri koja je predviđena zakonom što ovo znači. Postavlja se pitanje iz ovih obveza koje su ovdje preuzete kako će, kako će se ovo provesti uopće? Kako je mogao ministar civilnih poslova dezavuirati Predsjedništvo i Vijeće ministara da će moći formirati i ovo u udžbenicima, nastavnim planovima i programima kad nije dobio mišljenje od ovlaštenih institucija? Šta će ovo značiti, mrtvo slovo na papiru, hoće li onda dezavuirati sve one, pa i nas Parlament da smo došli u jednu poziciju u kojoj smo preuzeli nekakve obveze koje apsolutno ne možemo ispuniti. Kad im jedno županijsko ministarstvo, koje kažete nije ovlašteno, kaže ne dolazi u obzir da ja ovo ugradim u nastavni plan i neće biti ugrađeno? I šta ćete onda, tužiti ministra županijskog koji je izvorno nadležan za obrazovanje. Dakle, ne znam ja ko je u proceduri pogriješio, da li je Predsjedništvo sve ovo znalo, nije li znalo ja i u to ne ulazim, dakle ja sam zastupnik, govorim ovo što sam ovdje pročitao, tražim da se o ovome odvojeno glasuje, imaću svoj stav o ovim sporazumima i ovaj put neću više popustiti kao što sam popuštao prije, dakle ja ću svoj stav iznijeti kako sam i mislio. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja sam, evo Nikola je to na neki način rekao, samo, ovaj, načelno gledano kolegici Kapetanović moram reći da kad je u pitanju obrazovanje na području Federacije nikako ne mogu biti nadležna entitetska minstarstva. Dakle, to jesu u svakom slučaju županijska ministarstva. Dakako ne bih ja sad ulazio u proceduru, ovaj, ratifikacije ovog Sporazuma i postizanja. Ono što je meni zanimljivo bilo, pa još jednom djelimično biti ispravka krivog navoda, kako oni kolege zastupnici koji, kojim najviše smeta što im je možda ponekad ovaj Parlament, kako je se neko izrazio, protočni bojler, u ovom slučaju im, onaj, čak zagovaraju da Parlament bude protočni bojler kod ovih odluka, to je interesantno. Inače volio bih, kad već još imamo vremena u ovom dijelu makar ću izići iz forme ispravke krivog navoda, kazati da mi jedna stvar malo zasmetala ... Uspoređivo sam ova dva ugovora, ovaj, članak 13. Ugovora sa Saudijskom Arabijom i članak 3. Ugovora sa Turskom, volio bih da i ovaj članak 13. ima identičan tekst kao i članak 13. Sporazuma sa Turskom, da barem na ovom papiru jezici Bosne i Hercegovine i jezici druge 78 strane u Sporazumu budu ravnopravni. U članku, ovaj, 13. Sporazuma sa Saudijskom Arabijom on je u tom pogledu jednostran, a volio bih da je barem na, u ovim sporazumima to nije tako.
Hvala lijepo. Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, malo su kolege napravile zbrko oko ovog, ovog ko je u pravu, ko se morao konsultirati, ali moram kazati da su oboje u pravu, jer po zakonu, doduše zakon je stariji, po zakonu se konsultiraju entitetska ministarstva, ali imaju ovi pametnjakovići što su bili suglasni da se uvede ovaj sistem koordinacije, kako su ga nazvali, pa su tu smotreno. ili namjerno. ili nesmotreno ubacili da se moraju pitati i kantoni. E to morate poslati posebno pismo ovim našim stručnjacima što vode politiku u strankama jesu li napravili propust i time dali državna ovlaštenja kantonima i to je problem, dakle i tu je problem. Ja mislim da je zakon stariji i da zakon o sklapanju ovih međunarodnih sporazuma i ugovora je, i da je ovo urađeno u skladu sa procedurom. Dakle, samo što ...
/nije uključen mikrofon/
Naravno da jeste, procjena ustavnosti zakona ...
Hvala Vam. Gospodin Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja mislim da ovdje jedino do čega, jedino što je došlo do izražaja jeste ustvari neprincipijelna politika HDZ-a. Njima, evo, i na ovoj sjednici smeta najobičniji sporazum o obrazovnoj i naučnoj saradnji, takve sporazume do sada smo usvojili na desetine i stotine. S druge strane tamo gdje HDZ ima apsolutnu vlast njima uopće ne smeta da djecu uče da je glavni grad Zagreb, da uče da je domovina Hrvatska a ne Bosna i Hercegovina, to već sada govore, i to samo govori koliko je ta politika neprincipijelna, nekorektna, nepoštena i prema Hrvatima i prema Bosni i Hercegovini.
Eh, idemo sada na diskusija. Gospodin Novaković, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja imam prijedlog da se danas ne izjašnjavamo o Sporazumu o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe koji je potpisan 15. decembra 2014. godine. Naime, mislim da nedostaju određene informacije koje ovaj Dom treba imati kod ratifikacije ovog 79 Sporazuma, a sa žaljenjem konstatujem da ovdje nema ni ministrice, koja je bila, evo, do maloprije, a da nema nikoga ni iz Predsjedništva. Mi smo u prilogu materijala dobili od Sekretarijata Predsjedništva dopis koji je potpisao generalni sekretar, a koji kaže – budući da je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH nadležno za provođenje postupka za pristupanje Bosne i Hercegovine ovom Sporazumu molim vas da na sastanku vaših komisija, odnosno sjednice Doma pored predstavnika Predsjedništva BiH, kao predlagača, pozovete i predstavnika Ministarstva koji će zastupnicima, odnosno delegatima dati sve potrebne informacije. Ovdje nema ko dati sve potrebne informacije, a ja nemam dovoljno informacija ili prema onim koje ja imam nije, nisu izvršene konsultacije na adekvatan način oko ovog Sporazuma i to može biti problem, ne ulazeći u to o nadležnostima, itd., ali i Narodna skupština, odnosno odbor Narodne skupštine nije prihvatio ovaj Sporazum, odnosno sugerisao nam je da se ovaj Sporazum mora doraditi na jedan drugačiji način. I zbog toga ja, iz ovih razloga, dakle, ja predlažem da se danas ne izjašnjavamo o ovom Sporazumu, nego da ga ostavimo za sljedeću sjednicu, a da dotle dobijemo te nedostajuće relevantne podatke i od Ministarstva i od Predsjedništva.
Hvala lijepo. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
I ja ću pokušati vrlo kratko, samo da pokušam sugerirati, obzirom da smo na svakoj sjednici u većem broju tačaka u biti i samo u pravom smislu riječi protočni bojler, odnosno instanca koja treba dići ruke da potvrdi ono što je neko uradio i što je doveo pred svršen čin. Predlažem da ovaj Dom traži od Vijeća ministara da nam se u fazi pripreme dostavljaju materijali i da damo, ukoliko imamo, primjedbe, prijedloge, sugestije, kako bi materijali u konačnosti bili usklađeni sa onim s čim poslanici treba da se usaglase prilikom glasanja. I to bi trebala da bude praksa, jer nisu samo, ovo su neopterećujući akti, izuzev ovoga o čemu je govorio moj prethodnik, ali imamo zato finansijske akte, potpis međunarodnog sporazuma sa tim i tim, o zaduženju tom i tom, znači potpisan, i mi treba da ga ovdje, iako se možda ja unutra sa sadržajem ne slažem, ili jedan broj ne slaže, ili bi sasvim drugačije postupio kad su međunarodne obaveze u pitanju. I ja vas molim da nam se ubuduće dostavljaju, jer se oni potpisuju na nekom drugom jeziku, to je recimo u ovoj sad, u ovim odnosima na engleskom, vrlo često su prevodi, vjerujte mi, pogrešni, ja to mogu ilustrirati na desetine primjera. Contrakt i griment su različite stvari, ali ih kod nas prevode isto, da, da, prevode ih potpuno isto, i tako redom I ja predlažem da nam se dostavljaju prije nego što mi dižemo ruku, i da se prije potpisivanja upoznamo i damo, ako imamo, kakve primjedbe, sugestije ili prijedloge, bićemo puno i odgovorniji i efikasniji. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Monika Tomić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja se nisam mislila nešto javljati, ali moram priznati da me, mene je dirnuo govor gospodina Bećirovića i obično kada se nema nekog stručnog objašnjenja za neku pojavu onda se 80 ide malo na nacionalno i tako, tako da mislim da i u ovoj situaciji nije bilo mjesta ovim rečenicama. A to što Hrvati vole Zagreb, to mislim da je to malo i prirodno i da to nije ništa neobično i da je u tom demokratskom svijetu to automatski nikoga ne bi trebalo vrijeđati, takva jedna rečenica. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa samo da kažem da nisam ulazio u problematiku ko koga voli i zašto koga voli, već sam ukazao na činjenicu da smo mi državljani Bosne i Hercegovine u državi Bosni i Hercegovini i da u Ustavu, kojim smo se zakleli, jasno piše koji nam je glavni grad. Prema tome tako bi trebalo odgajati mlade generacije, a ne raditi nešto sasvim suprotno i onda ovdje držati lekcije oko najobičnijeg memoranduma. To je neiskreno, licemjerno i tako ne treba raditi I ako vam treba da vam to drugi put ponovim nije problem.
Hvala. Gospodin Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se. Nažalost, ovo prije što smo čuli ovo je izgleda kako počinju predizborne kampanje u Bosni i Hercegovini i meni je izuzetno žao. Ovaj, ja se želim držati suštine i bitnih stvari kada je ovo u pitanju. Mene zaista čudi zahtjev gospodina Novakovića, ja ne znam je li on upoznat sa činjenicom da je Predsjedništvo BiH već još 2016. godine donijelo Odluku o pristupanju Bosne i Hercegovine ovom mehanizmu, radi se o komisiji, Međunarodnoj komisiji za nestale osobe, tzv. ICMP, a radi se o multilateralnom sporazumu. Dakle, ovo nije bilateralni sporazum između Bosne i Hercegovine i neke druge države, radi se o multilateralnom sporazumu, dakle, koji ima više država članica i radi se o nadasve humanom pitanju, dakle o Komisiji koja je osnovana upravo s ciljem traženja nestalih osoba u Bosni i Hercegovini. Nije se bavila ni ratnim zločinima, ovaj, u tom krivičnom obliku, već traženjem nestalih osoba kako bi porodice našle smiraj. Bilo kakvo problematiziranje ovog Sporazuma od strane Parlamentarne skupštine BiH će neminovno dovesti do pitanja na međunarodnom nivou, čekam da vidim hoćete Vi uvesti red ili da ja sačekam, nije problem ...
Vi nećete sigurno, dok ja ovdje sjedim to ću raditi ja, a sad nastavite dalje. A vi, molim vas, dakle.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 81
Nastavite.
U svakom slučaju radi se o nadasve bitnom pitanju na međunarodnom nivou i bilo kakvo, ovaj, problematiziranje ovog konkretno Sporazuma o pristupanju, odnosno o ratifikaciji tog Sporazuma, a Predsjedništvo je, kako sam već rekao, već donijelo Odluku o pristupanju Bosne i Hercegovine ovom međunarodnom mehanizmu, bilo kakvo osporavanje će dovesti do negativnih konotacija kada je Bosna i Hercegovina u pitanju na međunarodnom nivou. Prema tome, opet evo sada podsjećam, Predsjedništvo je u ovom slučaju već donijelo Odluku o pristupanju Bosne i Hercegovine ovom mehanizmu, sva tri člana Predsjedništva su, uključujući i iz Saveza iz kojeg kolega dolazi, glasala za tu Odluku, sva tri člana Predsjedništva su bila neophodna da nam pošalju ovo na saglasnost za ratifikaciju i sva tri člana Predsjedništva će biti neophodna da konačno ratificiraju dokument. Meni je neshvatljivo da neko može sjediti u parlamentarnim klupama toliko dugo, čak i ukoliko mu je prvi mandat, i ne znati, jer tako se danas terminologija koristi, i ne znati ... [[zajednička diskusija]]
Molim vas lijepo.
da mi danas ne ratificiramo Sporazum već dajemo saglasnost Predsjedništvu BiH za ratifikaciju Sporazuma. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, molim vas.
Kolega ... što ste Vi potrošili svoje replike, pa ...
Ako hoćete pauzu da se ispričate na hodniku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] DMIR
/nije uključen mikrofon/
Pa onda poslije sjednice se ispričajte, a sad molim dok jedan govori ostali šute. Izvolite, nastavite. 82
Mislim da Vam je nadasve jasno da ne može se ovdje govoriti dok jedan govori ostali šute, dok onaj koji je prijavljen, koji je dobio riječ govori, onda ostali šute, a vidite i sami ...
Dok jedan govori, dakle onaj koji je prijavljen, naravno, pa ne govori neprijavljen. Samo Vi nastavite gospodine Arnaut.
Ja zaista nemam uslova, a Vaša je obaveza, mi nismo ipak jednaki, Vi ste predsjedavajući, Vaša je obaveza da osigurate red u ovoj sali i danas smo imali sve nego red u ovoj sali. Hvala.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, gospodin Novaković. Izvolite.
Ja zaista nikad nisam ovdje, ovaj, diskutovao, a mnogo puta sam diskutovao, da nešto što sam govorio nisam pročitao prije toga pa i ovaj Sporazum u kome piše da možemo, znači, nakon isteka od godinu dana izaći iz Sporazuma, ... nije sporno. Drugo, Sporazum je potpisan 25. decembra, čini mi se, 2014. godine. U pripremi njegovog, u njegovoj pripremi učestvovao je prethodni saziv i ministarstva i Predsjedništva. Ja s pravom sumnjam da su se oni ozbiljno bavili ovim i valjda to mogu reći. Druga stvar, ovaj Sporazum stupa na snagu onda kad ga ratifikujemo, sve zemlje koje su ga potpisale, ako ga ne ratifikujemo on nije stupio na snagu, bez obzira ko ga je potpisao u ime Bosne i Hercegovine i uz čiju saglasnost. Ja nisam ništa drugo predložio nego da odložimo izjašnjavanje kako bismo dobili odgovore na neka pitanja koja sam htio postaviti ministarstvu ili Predsjedništvu, kojih nema ovdje, nisam rekao ni da ćemo tražiti da se istupi, ni da nećemo podržati, imam pitanja koja su za mene sporna, nemam odgovore i tražio sam odgovore. I, naravno, ako tako Parlament odluči to će biti, a ako ne, Parlament će ratifikovati nešto što, po meni, naravno, ima apsolutno, apsolutni legitimitet, ništa nije sporno. Dakle, ja sam s tim u vezi predložio zaključak da se rasprava o odlučivanju o Sporazuma o statusu i finansiranju Međunarodne komsije za nestale osobe odloži za narednu sjednicu na kojoj će se obezbjediti prisustvo predlagača u skladu sa dopisom broj: 01,02-05-2-1055/17. I ne vidim nešto sporno, zaista da od 2014. do 2017. ne možemo sačekati još 15 dana, a sjednica će biti 14. na kojoj ćemo ove odgovore dobiti, a mogli smo čekati tri godine da dopis dođe iz Predsjedništva dovde.
Hvala. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite. 83
Ma kao i sve ovo je nevjerovatno, ovo su neke elementarne stvari, ovaj, Sporazum je sastavljen u decembru 2014. godine, to nema veze sa Bosnom i Hercegovinom, ovo je multilateralni sporazum, ljudi moji, tad je Sporazum sastavljen, tad je napisan tekst Sporazuma. Predsjedništvo BiH je 28. januara 2016. donijelo Odluku o pristupanju Bosne i Hercegovine tom Sporazumu, tad je potpis Bosne i Hercegovine. Mislim ovo su stvarno elementarne stvari, pa dajte dođite na Komisiju za vanjske poslove da se sa ovakvim elementarnim stvarima upoznate, ne mogu vjerovati da ove, ovakve stvari objašnjavam starijim ljudima. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kao zamjenica predsjedavajuće Komisije za vanjske poslove imam obavezu da kažem da se već jednom odložila na sjednici Komisije do pribavljanja, izjašnjavanje, dakle, o ovoj tački dnevnog reda vezano za Memorandum o razumijevanju, obrazovnoj i znanstvenoj suradnji između Vijeća ministara BiH i Saudijske Arabije, odložena je ta tačka dnevnog reda za drugu sjednicu dok predstavnik ministarstva nije donio materijalne dokaze o pribavljenim mišljenjima entitetskih vlada. To je prvo. Drugo, prema Zakonu o ministarstvima i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini Ministarstvo civilnih poslova BiH je to koje je nadležno za obavljanje poslova i zadataka koji su u nadležnosti Bosne i Hercegovine i koji se odnose na utvrđivanje osnovnih načela koordiniranja svih aktivnosti u smislu usklađivanja planova entitetskih tijela vlasti i definiranje strategija na međunarodnom planu, između ostalih i za oblast obrazovanja. I treće, pomenuo je gospodin Arnaut, o tome je govorio na sjednici Komisije za vanjske poslove uvaženi zastupnik, gospodin Željko Komšić, zakon o, vodeći računa o Zakonu o zaključenju međunarodnih obaveza i sporazuma neophodno je pribaviti mišljenja. Ona nisu obavezujućeg tipa, ali je ovaj put Ministarstvo civilnih poslova ispoštovalo sve procedure i dostavilo ih Komisiji za vanjske poslove na kojoj je to usvojeno i dobilo prolaz. Hvala.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas lijepo, ovo stvarno nema više smisla, nemojte da diskutujete dok ne dobijete riječ. Ovdje je prisutan zamjenik ministra civilnih poslova, gospodin Vojin Mijatović, on ima potrebu da se obrati Parlamentu. Gospodine Mijatoviću, izvolite. 84
Dobar dan dame i gospodo poslanici i uvaženi članovi Kolegija Ja ću vrlo kratko, samo da ne bi došlo do zabune da Ministarstvo civilnih poslova prevashodno nije ispoštovalo proceduru. Gospođa Kapetanović je upravo rekla ono što sam ja namjeravao. Prema Zakonu o postupku zaključivanja i izvršavanja međunarodnih ugovora mi smo dužni da pribavimo mišljenja, ne saglasnosti, mišljenja koja, pored toga, nisu obavezujuća. Postoje dvije razlike jer pričamo o dva sporazuma, Sporazum sa Saudijskom Arabijom na prijedlog Predsjedništva je nalog, mi smo otišli korak dalje gdje je traženo ... mišljenja kantonalnih ministarstava obrazovanja koje smo takođe pribavili i prethodno na komisiji pomoćnik ministra za obrazovanje je, kao što je gospođa Kapetanović rekla, materijalno dostavio i sva mišljenja i sve saglasnosti. Kad je u pitanju Sporazum, to je bilo za sporazum sa Turskom, pardon. Sporazum sa Saudijskom Arabijom, bitno je znati da je procedura pokrenuta još 2009. godine i da je trebalo da potpiše ministar Nović, zbog promjene sastava Saveta ministara, ovdje pričamo samo o proceduri koja je prethodila u smislu promjene potpisnika, i nakon toga potpis od strane ministra Adila Osmanovića. Dakle, uvjeravam vas da Ministarstvo civilnih poslova, pogotovo kada su u pitanju nadležnosti gdje vršimo koordinirajuću ulogu, vodimo računa da uvažimo apsolutno sva mišljenja, ne samo entitetskih institucija, nego i kantonalnih. To me vodi u dio odgovora i poslanice ... koja je pomenula u onim pitanjima. Vjerujte da nekoliko puta šaljemo intervencije prema prevashodno kantonalnim ministarstvima vezanih za obrazovanje i sport da bi dobili na vrijeme, bez obzira da li pričamo o sporazumima, da li pričamo o izmjenama zakona, međutim ja mogu reći da to jako teško ide da prosto i tehnički i suštinski nekada kantonalna i entitetska ministarstva ne žele da daju svoje mišljenje, saglasnosti, a samim tim koče i Savjet ministara u ovom dijelu i na kraju našu obavezu prema vama kao Parlamentu. Hvala.
Hvala Vam lijepo. Zaključujem raspravu. Na ovaj način mi smo iscrpili tačke dnevnog reda i vidimo se za 15 minuta, dakle vidimo se 16:45 ovdje na glasanju. Molim zastupnike da se pripreme za glasanje. Šta je sa Borjanom?
Tu je, tu je.
Molim vas prelazimo na glasanje. Tačka 1. - Usvajanje Zapisnika 45. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasanje. 85 Glasajte sad. 33 glasa za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Zapisnik smo usvojili. Tačka 3. – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017., s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Dakle, glasamo o Izvještaju, o negativnom Izvještaju Ustavnopravne komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, 11 glasova za, 22 protiv, uzdržanih nema. Dakle, ovdje nema opće većine za negativan Izvještaj Ustavnopravne komisije. Dakle, ovdje meni piše ukoliko Izvještaj ne bude usvojen zakonodavni postupak se obustavlja u skladu sa članom 121. stav (4) Poslovnika i ja to proglašavam kao oficijelan stav nakon glasanja. Idemo na tačku 4. – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02- 1-687/17, od 10.03.2017. (zakon u prvom čitanju). Dakle, glasamo o Zakonu u prvom, Zakonu u drugom krugu glasanja o prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada. 23 glasa za, 3 glasa protiv. Nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba SDP-a ponavljamo ovo glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 glasa za, 2 protiv, 7 suzdržanih. Nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo usvojili ovaj Zakon u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 5. dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zаkоnа о оsigurаnju dеpоzitа u bаnkаmа Bоsnе i Hеrcеgоvinе – predlagač: Vijeće ministara BiH, zаkоn brој: 01,02-02-1-960/17, оd 10.04.2017. (zakon u prvom čitanju). Glasamo o Prijedlogu zakon u drugom krugu glasanja, Zakon je u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Dakle, za je 19, protiv je 12. Iz entiteta Republika Srpska imamo protiv 11, to je više od 2/3. Konstatujem da ovaj Zakon nije usvojen. 86 Prelazimo na tačku 6. – Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2016. – podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01-12-828/17, od 27.03.2017. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 glasova za, 1 protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Godišnji izvještaj. Prelazimo na tačku 7. – Izvještaj o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2016. – podnosilac: Upravni odbor Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02-50- 19-946/17, od 05.04.2017. Glasamo sada o prijedlogu zaključka gospodina Backovića vezano za formiranje Istražne komisije. Mi tu Komisiju već imamo formiranu, ona radi svoj posao, ali evo ako zastupnik ostaje, je li ostajete kod, nemate diskusije, je li ostaje samo da i ne? Ostajete li kod prijedloga zaključka?
Zaključak nije takav ...
Dobro, nema veze. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Da ili ne, to Vas pitam, ništa više, nema rasprave. Pripremite se za glasanje o zaključku gospodina Backovića. Dakle, 18 glasova za, 14 protiv, 1 suzdržan. Nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Idemo li u drugi krug odmah povodom ovog Zaključka? Idemo. Pripremite, o Zaključku gospodina Backovića glasamo, pripremite se za drugi krug. 18 glasova za, 15 protiv, nema suzdržanih. Nema 2/3 ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo usvojili zaključak gospodina Zaima Backovića Sada glasamo o usvajanju Izvještaja o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije za 2016. godinu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 15 glasova za, 14 protiv, 4 suzdržana. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. 87 Je li idemo u drugi krug odmah? Možemo da idemo. Pripremite se za drugi krug glasanja. Glasajte sad. 15 glasova za, 13 protiv, 5 suzdržanih. Nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj. Prelazimo na tačku 8. dnevnog reda – Izvještaj o aktivnostima Ureda za reviziju institucija BiH – podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, materijal broj: 01,01/4-50- 19-829/17, od 27.03.2017. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, 1 protiv, 6 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Usvojili smo ovaj Izvještaj. Idemo na tačku 9. – Dopisi šest institucija BiH čije je poslovanje ocijenjeno revizorskim „mišljenjem s rezervom“ i „mišljenjem s rezervom uz isticanje predmeta“ (realizacija preporuka Ureda za reviziju institucija BiH i zaključaka Predstavničkog doma sa 39. sjednice, održane 14.12.2016.), broj: 01-16-1-1091/17, od 25.04.2017. Glasamo o primanju k znanju dopisa šest institucija. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 glasova za, 4 protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Primili smo na znanje dopis šest institucija Bosne i Hercegovine pod tačkom 9. Prelazimo na tačku 10. – Izvјеštај о finаnsiјskој rеviziјi Rаdiо-tеlеviziје Bоsnе i Hеrcеgоvinе zа 2015. gоdinu, mаtеriјаl Ureda za reviziju institucija BiH, brој: 01-16-1- 1089/17, оd 25.04.2017. Glasamo o usvajanju Zaključka iz Mišljenja Komisije za saobraćaj i komunikacije. Treba li vam pročitati Zaključak? Treba je li? – Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Upravnog odbora i rukovodstva RTV BiH da realizira preporuke navedene u Izvještaju o finansijskoj reviziji Radio- televizije Bosne i Hercegovine za 2015. godinu. Pripremite se za glasanje. Glasamo za usvajanje Zaključka iz Mišljenja Komisije za saobraćaj i komunikacije kojeg sam pročitao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, ako ste zakasnili, ponavljamo glasanje. 88 Ponovite glasanje, glasajte ponovo. 32 glasa za, nema protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entitetska većina. Konstutujem da smo usvojili ovaj Zaključak. Sada glasamo o usvajanju Zaključka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet. Hoćete li da pročitam tekst Zaključka? Ako ne treba, onda se pripremite za glasanje. ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] /zajednička diskusija/
Molim vas malo, molim vas, na zahtjev zastupnika Backovića ponavljamo glasanje za ovu tačku dnevnog reda. Pripremite se za glasanje. 31 glas za, nema protiv, 2 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili ovaj Zaključak. Sada glasamo o usvajanju Prijedloga zaključka zastupnika Mirsada Đonlagića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 glas za, 6 protiv, 6 suzdržanih. Nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Hoćemo li odmah se usaglašavati ili ćemo to ostaviti?
Može, može.
Može odmah. Idemo odmah u drugi krug. 21 glas za, 6 protiv, 6 suzdržanih. Nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo usvojili ovaj Zaključak. Sada glasamo o Prijedlogu zaključka zastupnika Salke Sokolovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 22 za, 6 protiv, 5 suzdržanih. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Možemo li ići u drugi krug odmah? Može. Pripremite se za drugi krug glasanja Glasajte sada u drugom krugu. 21 glas za, 6 protiv, 6 suzdržanih. Nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatujem da smo usvojili ovaj Zaključak. 89 Sada glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 28 glasova za, nema protiv, 5 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj. Idemo na tačku 11. – Razmatranje mаtеriјаla Uprаvnоg оdbоrа BHRТ-а: a) Izvјеštаја о rаdu i pоslоvаnju BHRТ-а zа 2016. gоdinu, Izvјеštаја о rеаlizаciјi prоgrаmskih plаnоvа BHТ 1, BH Rаdiја 1, Мuzičkе prоdukciје BHRТ-а i Pоrtаlа BHRТ-а zа 2016. gоdinu, broj: 01,02-29-305-1/17, od 10.05.2017., b) Programskih planova BHТ 1, BH Radija 1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za 2017. godinu i Finansijskog plana BHRT-a za 2017. godinu, broj: 01,02-29-305/17, od 30.01.2017. Glasamo o Prijedlogu zaključka zastupnika Zaima Backovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 glasova za, 5 protiv, 8 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Zaključak koji je predložio gospodin Zaim Backović. Sada glasamo o usvajanju Izvještaja o radu i poslovanju BHRT-a za 2016. godinu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 glasa za, 6 protiv, 8 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina iz jednog i drugog entiteta. Usvojili smo, dakle, ovaj Izvještaj. Sada glasamo o primanju k znanju Izvještaja o realizaciji programskih planova BHT 1, BH Radija 1, Muzičke produkcije BHRT-a 1, Portala BHRT-a za '16., te programskih planova BHT 1, BH Radija 1, Multimedije i Muzičke produkcije BHRT-a za '17. godinu i Finansijskog plana BHRT-a za 2017. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 17 glasova za, 15 protiv, 6 suzdržanih. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Možemo li? Možemo odmah. Idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje. Glasajte u drugom krugu. 18 glasova za, 15 protiv, 5 suzdržanih. 11, dakle, više od 2/3 iz entiteta Republika Srpska protiv, i ovo nismo primili k znanju. Idemo na tačku 12. – Informacija o realizaciji zaključaka Parlamentarne skupštine BiH – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-50-19- 1138/17, od 28.04.2017. Glasamo o Prijedlogu zaključka zastupnika Momčila Novakovića. 90 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 glasa za, 3 protiv, 6 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Zaključak gospodina Novakovića. Sada glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. 29 glasova za, nema protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina iz oba entiteta. Konstatujem da smo primili na znanje tu Informaciju. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda – Informacija o pokrenutim arbitražnim postupcima protiv Bosne i Hercegovine i njenih institucija – podnosilac: Pravobranilaštvo BiH, broj: 01,02,03-10-1056/17, od 20.04.2017. Glasamo o Prijedlogu zaključaka zastupnika Jasmina Emrića.
/nije uključen mikrofon/
Čuo sam Vas, sad ja razmišljam šta da radim, a Vas sam dobro čuo, ne trebate ponavljati. Glasamo odvojeno o zaključcima, dakle glasamo o prvom Zaključku. Pripremite se za glasanje. 15 glasova za, 10 protiv, 8 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Usvojili smo ovaj Zaključak.
Nema entitetske.
Kako nema?
Nema, Federacija.
Aha. Nema, dakle, 1/3 iz Federacije, jeste, jeste, tačno. Dakle, idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje, ako se slažete za drugi krug, slažete se?
Slažemo se.
Pripremite se za glasanje za drugi krug. 91 12 glasova za, 12 protiv. Sada nema opće većine, tako da Zaključak nije usvojen. Glasamo o drugom Zaključku. Pripremite se za glasanje. 18 glasova za, 8 protiv, 7 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina iz oba entiteta. Konstatujem da je usvojen ovaj drugi Zaključak, Zaključak pod dva. Sada glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje.
/nije uključen mikrofon/
Šta da radim ja sada? 27 glasova za, 3 protiv, 3 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo primili k znanju Informaciju. Idemo na tačku 14. – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine (broj: 01,02-02-4-566/17, od 22.02.2017.). Glasamo o imenovanju Damira Arnauta, Nikole Lovrinovića i Đorđa Krčmara u Zajedničku komisiju oba doma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20 glasova za, 11 protiv, 2 suzdržana. Dovoljna entitetska većina iz oba entiteta. Konstatujem da smo izabrali ovu trojicu gospode u ovu Komisiju iz tačke 14. dnevnog reda. Prelazimo na tačku 15. dnevnog reda – Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za usaglašavanje prijedloga za imenovanje jednog člana Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine. Glasamo o prijedlogu Kolegija prvo o imenovanju Nermine Kapetanović, Monike Tomić i Aleksandre Pandurević u Zajedničku komisiju oba doma. Pripremite se za glasanje. 18 glasova za, 14 protiv, 1 suzdržan. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo gospođe Kapetanović, Tomić i Pandurević izabrali u ovu Zajedničku komisiju, tako da ostali prijedlozi su bezpredmetni. Prelazimo na tačku 16. dnevnog reda – Razmatranje ostavke Arifa Nanića na mjesto člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, kao stručnjak upravnog prava i/ili upravnog postupka, akt broj: 01,02-50-19-1038/17, od 15.05.2017., i Prijedlog odluke o 92 razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka, akt broj: 01,02-50-19-1038/17, od 29.05.2017. Glasamo o usvajanju Odluke o razrješenju dužnosti člana Ureda za razmatranje žalbi BiH, filijala Banja Luka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, 2 protiv, 5 suzdržanih. Dovoljna entitetska većina iz oba entiteta. Donijeli smo Odluku o razješenju navedenog gospodina navedene dužnosti iz tačke 16. Odvojeno ćemo glasati o svim sporazumima jer nije bilo saglasnosti iz diskusije da se glasa u paketu, tako da taj prijedlog neću ni stavljati na glasanje. Dakle, glasamo pojedinačno. Tačka 17. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju o obrazovnoj i naučnoj saradnji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije, materijal broj: 01,02-05-2-831/17, od 27.03.2017. Glasamo o davanju saglasnosti o ratifikaciji Memoranduma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 glas za, 16 protiv. Nema 1/3 iz entiteta Republika Srpska. Možemo li? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Naknadno usaglašavanje? Prelazimo na tačku 18. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o saradnji u oblasti obrazovanja između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, materijal broj: 01,02-05-2-999/17, od 12.04.2017. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Protokola. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 glas za, 16 protiv, 1 suzdržan. Nema 1/3 iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje i povodom ove tačke dnevnog reda. Tačka 19. – Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcioniranju Međunarodne komisije za nestale osobe, materijal broj: 01,02-05-2- 1055/17, od 20.04.2017. 93 Glasamo o prijedlogu zastupnika Momčila Novakovića da se ovo odloži za iduću sjednicu. Pripremite se za glasanje o prijedlogu zaključka Momčila Novakovića. Glasajte sad. 24 glasa za, 10 protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Dakle, usvojili smo ovaj Zaključak, tako da se danas nećemo izjašnjavati o samom Sporazumu nego na idućoj sjednici uz ove uslove kako je navedeno ovdje u Zaključku, da se obezbjedi prisustvo predlagača, da se stvari razjasne. Idemo na tačku 20. – Davanje saglasnosti za otkazivanje Konvencije Međunarodne organizacije rada o podzemnom radu (žene) broj 45 iz 1935. godine, materijal broj: 01,02- 05-2-1079/17, od 24.04.2017. Glasamo o davanju saglasnosti za otkazivanje Konvencije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 38 glasova za, nema protiv, nema suzdržanih. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da smo dali saglasnost. Molim vas, samo malo pažnje. Poštovane dame i gospodo zaključujem 46. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je za 14. juni 2017. planirano održavanje dvije sjednice Doma. Prva sjednica biće tematska na kojoj će se razmatrati Informacija o stanju u pravosuđu u Bosni i Hercegovini sa aspektom na borbu protiv korupcije i druga, redovna sjednica, biće održana nakon završetka tematske. Hvala Vam na saradnji. Sjednica završena u 17:25 sati.