Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade, kolegice i kolege. S obzirom da je klub HDZ-a prilikom glasovanja o rebalansu proračuna zatražio da se usvoji zaključak o stvarnom stanju u hrvatskom zdravstvu, s obzirom da taj zaključak nije usvojen ja u ime kluba HDZ-a tražim stanku tako da bi prije rasprave o proračunu za 2015. iznijeli u ime kluba kakvo je stanje u hrvatsko zdravstvu, a možda se do tada i popuni dvorana od Kukuriku koalicije da premijeru ne bude neugodno govorit pred polupraznom dvoranom.
Dobro. U skladu sa praksom Hrvatskog sabora dat ćemo stanku. Stanku ćemo dati… … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, 10 minuta je poslovničko pa držat ćemo se Poslovnika. U 9,45. … [[Upadica se ne razumije.]] Što, recite? … [[Upadica se ne razumije.]] Gotovo je kolega Kajin. Hvala lijepa. [[STANKA U 9,35 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice, isteklo je vrijeme za stanku koju je tražio klub Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru i molim predstavnika kluba HDZ-a poštovanog zastupnika Darka Milinovića da iznese problematiku koju je ukazao klub HDZ-a.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima, dame i gospodo. Mi se danas nalazimo pred ključnim dokumentom, glavnim političkim zapravo dokumentom koje ovaj Sabor tijekom godine donosi. Dokumentom koji znači ili pokazatelje kako će u Republici Hrvatskoj biti iduće godine, hoće li biti mirovina, hoće li biti plaća, hoće li biti smanjenja prava onih branitelja sto postotnih invalida Domovinskog rata koji su i danas pred ministarstvom. A svjedoci smo da je prvi put u povijesti hrvatski Parlament voljom većine, dakle oduzeo pravo, evo gospodine predsjedniče Sabora da vi kao i svi zastupnici Hrvatskog sabora znamo pravo, istinsko stanje u zdravstvenom sustavu Republike Hrvatske. Ja bih molio da mi se uključi vrijeme da znam. Dakle, zašto to govorimo? Jer upravo stanje u zdravstvenom sustavu, odnosno gubici u zdravstvenom sustavu, dugovi u zdravstvenom sustavu se, mi se ne možemo oteti dojmu namjerno prikrivaju kako bi deficit Republike Hrvatske namjerno bio lažno prikazan. Iz kojeg razloga? Ne znam, na 15,2 milijarde kuna. Sad pogledajte, to je ono što nam prijeti iduću godinu. Da imamo pravo stanje, a većina je odbila da Hrvatski parlament ima pravo stanje ne samo dugo u zdravstvenom sustavu već i projekcije proračuna ili prikaza Proračuna za 2015. godinu već na taj način šaljemo krive poruke, da ne kažem lažne poruke. Još jednom želimo na način koji ne dostoji jednoj zemlji koja je članica EU prevariti Europsku komisiju. Ja se nadam da će ovi podaci, da će ova rasprava u ime kluba HDZ-a dospjeti i do predsjednika Europske komisije Junckera koji ne zna pravo stanje deficita RH jer se podaci namjerno prikrivaju. Mi ćemo u ime kluba HDZ-a aktivirati i naše eurozastupnike u Europskom parlamentu kako bi Europsku komisiju upoznali sa pravim stanjem stvari. Ono što smo, ili podatke koje mi imamo, su alarmantni. Recimo za 2012. ukupne obveze Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje su bile nevjerojatnih, pazite ovo, 5 milijardi i 660 milijuna kuna, a dospjeli dug milijardu i 300 milijuna kuna. Bolnice, to je prema dokumentu Vlade RH, bolnice ukupne obveze 5 milijardi i 55 milijuna kuna, a dospjele obveze neke oko 2 milijarde kuna. Dakle, nama se namjerno većina u ovom Saboru nije dala te podatke, pazite hrvatskim zastupnicima, zastupnicima u Hrvatskom saboru namjerno se ne daju podaci. Pa tko bi ih mogao imati ako ne bi mogli imati zastupnici u Hrvatskom saboru? Da bi se prikrio stvarni deficit RH. Dakle, ukupne obveze danas u hrvatskom zdravstvenom sustavu su preko, pazite taj podatak, preko 10 milijardi kuna, dospjeli dug to nitko ne zna. I mi smo zato ispred kluba HDZ-a htjeli da imamo stvarne podatke kako bi mogli baratati sa stvarnim deficitom. Jer mi smo u proceduri prekomjernog deficita. Možda još uvijek imamo šansu da nam Europska komisija pomogne da Hrvatska ne doživi bankrot iduće godine za što će biti odgovoran i premijer i ministar financija ili oni koji prikrivaju obveze. Dakle, nije dovoljno dati sve od sebe, ponekad je, naravno moramo učiniti i ono što je nužno. Dakle, podsjetit ću vas da je na Islandu državni odvjetnik optužio premijera za nepoduzimanje mjere iz svoje nadležnosti kako bi spriječio financijski kolaps. Politička odgovornost već je dobivate na svim izborima koji se odvijaju u RH ali nemojmo dozvoliti da neodgovornim ponašanjem ova Vlada Hrvatsku dovede iduće godine u bankrot.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege ja stalno ponavljam kod ovakvih situacija da je ovo institut koji je uveden u praksu Hrvatskog sabora kad klubovi koriste da soliraju oko pojedine teme, kad drugi sudionici koji su zainteresirani za tu temu pa čak ni zastupnici ne mogu raspravljati o njoj. Nadam se da će klub HDZ-a podnijeti pisani zahtjev da se institucije koje su dužne o tome očitovati se očituju. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, pa će se očitovati. Hvala lijepa. Možemo započeti s radom poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici. Pozdravljam predsjednika Vlade, ministra financija i zamjenika ministra financija. Danas na dnevnom redu je - Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, s prijedlogom projekcija za 2016. i 2017. godinu; 1.2. Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu, s prijedlogom projekcija za 2016. i 2017. godinu za: A) Hrvatske vode B) Hrvatske ceste C) Centar za restrukturiranje i prodaju D) Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost E) Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka F) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 1.3. Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu, s prijedlogom projekcija za 2016. i 2017. godinu (konsolidirano; 1.4. Obrazloženje Prijedloga državnog proračuna Republike Hrvatske i prijedloga financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu, s prijedlogom projekcija za 2016. i 2017. godinu Vidim ruku u zraku. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Državni proračun za 2015. godinu obilježit će dodatni napor Vlade da osiguran stabilnost javnih financija u srednjem i dugom roku. Zaduživanje nije rješenje i zato su učinjeni znatni napori da se stabiliziraju rashodi proračuna i smanji deficit. Ukupan manjak proračuna iznosit će 12,5 milijardi kuna ili 3,8% BDP-a. A samo trošak kamata na dugove iznosi 10,7 milijardi kuna što pokazuje koliki je teret ranijeg nekontroliranog zaduživanja. Dakle, nama skoro cijeli deficit odlazi na kamate. Iako iduće godine planiramo uštede na rashodima, plaće, mirovine, socijalna davanja i naknade najugroženijim građanima nisu smanjivane i neće biti. Nema smanjenja ni jednog prava iz sustava socijalne skrbi, a sredstva za isplatu roditeljskih naknada su čak malo i povećana. Jedno od rijetkih ministarstva koje će imati više sredstava u 2015. godini je Ministarstvo branitelja. Povećanje proračuna za branitelje dokazuje stalnu skrb naše Vlade za Hrvatske branitelje kojima stečena, ja bih rekao i zaslužena i zarađena prava nisu i neće biti dovođena u pitanje. Kako bi ostvarili smanjenje ukupne javne potrošnje i rashode proračuna držali pod kontrolom počeli smo provođenje dubinske analize rashoda. Cilj nam je utvrditi moguće uštede u proračunu u idućim godinama i tako dodatno povećati učinkovitost trošenja novca građana. Transparentnost državnog proračuna važna je kako bi se rashodi mogli kontrolirati. Centralni obračun plaća osigurao je jasan pregled troškova za plaće. A od iduće godine jasno će se vidjeti i prihodi korisnika koji dosada nisu prikazivani u proračunu, to su sveučilišta, nacionalni parkovi i zdravstvene ustanove. Za 2015. godinu planirali smo ukupne prihode od 106,4 milijarde kuna. Prihodi proračuna temelje se na očekivanju blagog oporavka gospodarskih aktivnosti i realnom rastu BDP-a od 0,5%. Najvažniji doprinos rastu očekujemo od daljnjeg povećanja izvoza koji je sada već očit trend, investicija privatnog sektora i osobne potrošnje. Prilagodbe na prihodnoj strani proračuna uključuju i porezne promjene, ali porezne promjene su planirane tako da ne opterećuju najugroženije slojeve građana. Povećanim oporezivanjem obuhvatit ćemo samo prihode koji nisu od egzistencijalne potrebe, kao što su prihodi od kamate na štednju koji imaj cijela Europa. Promjenom porezne politike prije svega nastojimo smanjiti porezni teret rada i malog poduzetništva. Od 1. siječnja na snagu stupa novi Zakon o porezu na dohodak koji bi trebao osigurati veće plaće za skoro milijun naših ljudi. Povećanjem osobnog odbitka sa 2 200 na 2 600 kuna a za umirovljenike sa 3 400 na 3 800 kuna te promjenom poreznih razreda zaštitit ćemo porezne obveznike s najmanjim primanjima ali i povećati raspoloživi dohodak znatnom broju građana. Važna je porezna novost i u sustavu PDV-a, za sve obrtnike i poduzetnike sa isporukama do 3 milijuna kuna godišnje, dajemo mogućnost obračuna PDV-a prema naplaćenoj realizacije, nešto o čemu se priča i što se traži već godinama. Oko 120 tisuća poduzetnika moći će samostalno birati način obračuna PDV-a. Poreznim promjenama želimo ne samo rasteretiti rad i malo poduzetništvo nego na taj način pokrenuti i gospodarsku aktivnost. Važan izbor gospodarskog rasta u 2015. godini bit će fondovi EU. Proračunom planiramo osigurati 7,1 milijardu kuna iz europskih fondova kojima će se financirati razvojni projekti. Najveći dio planiranih ulaganja iz sredstava EU fondova odnosi se na poljoprivredu, malo i srednje poduzetništvo te promet i infrastrukturu. Samo neki od projekata koji će se sigurno sufinancirati novcem iz europskih fondova. Zračna luka Dubrovnik, vodoopskrbni sustavi Osijeka, Vukovara, Čakovca i Poreča, most Otok Čiovo-kopno i drugi kolosijek pruge Dugo selo-Križevci. Nastavljamo i sa aktivnim mjerama zapošljavanja koje su i u ovoj godini dale dobre rezultate i tu ćemo koristit novac iz europskih fondova a ukupno je za te mjere predviđeno preko milijardu kuna. Vladine mjere sigurno su pomogle i značajnom padu nezaposlenosti na međugodišnjoj razini. Danas je nezaposlenih gotovo 40 tisuća manje nego lani u istom razdoblju. Novim proračunom u gotovo svim resorima smanjuju se troškovi financiranja razvojnih projekata iz poreznih prihoda a povećavaju se potpore iz europskih fondova. Želimo manje trošiti novac poreznih obveznika, a više novac iz europskih fondova jer ćemo tako najbolje opravdati i iskoristit članstvo u EU. I samo takva politika može osigurati dugoročno smanjivanje poreza. Proračunom za 2015. godinu uvodimo pravednije odnose i među jedinice lokalne samouprave. Novi sustav potpomognutih područja temelji se na razvijenosti i osigurat će bolje trošenje državnog novca u korist slabije razvijenih. Ali i ta promjena ići će stupnjevito i uz kompenzacijske mjere. Promjenom u raspodjeli poreza na dohodak i poreza na nekretnine kompenzirat ćemo dio izgubljenih prihoda lokalnim proračunima. Svi prihodi od poreza na kamatu na štednju vratit će se kao pomoć jedinicama lokalne samouprava na potpomognutim područjima. Cilj svih reformi koje provodi Vlada je sustav koji će biti racionalniji i učinkovitiji. Na tom tragu ćemo tijekom 2015. godine provesti i reformu pravosudnog sustava koja je već prihvaćena. To će već iduće godine značiti ubrzanje sudskih postupaka, ali i daljnje uštede u pravosudnom sustavu što je jedan od važnijih servisa od kojih građani očekuju kvalitetnu i brzu pravdu. Vlada nije zaboravila ni obnovu poplavnom stradale Županjske posavine. Sve što nije moglo biti obnovljeno ove godine, nastavlja se obnavljati u 2015. Država je osigurala 161 milijun kuna u proračunu plus sredstva od naknade za legalizaciju bespravne gradnje kako bi tijekom iduće godine cijela Županjska posavina bila obnovljena. Proračun za 2015. vodi računa o tome da će državna potrošnja dati mali doprinos gospodarskom rastu jer moramo stabilizirati rashode i usporiti zaduživanje, vodi računa i o gospodarskim okolnostima u našem okruženju o kojima jako ovisimo. Projekcije rasta su racionalne i zato se može reći da je proračun realan, ali i ostvariv, ne kao što se uvijek govorilo razvojan i socijalan jer to znači završen. On je i malo jedno i malo drugo ali treba biti realan. I za kraj, kada je u pitanju trošenje javnog novca, novca iz poreza, prireza, jedan primjer koji sam vidio danas pred svojim očima, pred svojom kućom. Mi smo bili ove godine kritizirani djelomično i s pravom zbog one nabavke službenih automobila, trebalo je zamijeniti stare automobile koji su rashodovani, koji su se naprosto morali promijeniti, novim automobilima, ta odluka je donesena bila puno ranije, onog treba kada se počela realizirati, javnost je na to reagirala i možda smo mi pogriješili što o tome nismo vodili ranije računa, ali to je bila jedna operacija koja se morala napraviti. Je li to moglo biti jeftinije, racionalnije? Vjerojatno je. Zašto to govorim? Ima prigovora iz dijela jedinica lokalne samouprave da im se oduzima određeni prihod, da se neće moći snaći, da neće moći …, da će poskupiti vrtići, sve su to standardni politički vokabulari. Mi bismo se recimo mogli vaditi na to da nas pritišće Europska komisija, da zbog pritisaka i politike velikih, nekih velikih i bogatih europskih država moramo raditi ono što ne bismo radili pa time pravdati nekakve uštede smanjenja, ali to mi ne pada na pamet da radim. To ne radimo. Međutim, danas ujutro izlazim iz stana u centru grada i vidim strojeve, asfaltne strojeve privatne firme Zagrebačke ceste i pitam se što rade i kažu mi, obnavljaju asfalt u ulici. Dakle, to je … ulica u Zagrebu. Taj asfalt je besprijekoran, nema nikakve potrebe to raditi. E vidite, ukoliko me netko ne uvjeri u drugo, to je klasičan primjer bacanja, rasipanja novca. Pitanje u čijem interesu, pred kraj proračunske godine, građana koji plaćaju prirez od 18% samo zato da bi se novac potrošio. Istovremeno kada bude trebalo ili ne bude trebalo povećati cijene vrtića, reći će nema se novaca. Nemojte to raditi. Ako nešto funkcionira u toj ulici, to je asfalt. Besprijekoran je. Takvih primjera u Hrvatskoj ima koliko god hoćete, ovaj sam doslovno pred nos dobio pred stubištem svoje zgrade danas ujutro i dok mi netko iz grada Zagreba, grada u kojem živim, grada u kojem plaćam prirez od 18% objasni zašto se na takve stvari baca, možda postoji nekakav dubinski razlog, možda nekakvo arheološko nalazište posrijedi. To vrijedi za svaki grad, dame i gospodo. Ne znam koliko takvih primjera u Hrvatskoj ima. Iza toga nikoga osobno ne optužujem. Ne kažem da je to korupcija, ne znam, to je neodgovornost. Nemojte to raditi, to kao građanin ne tražim, to mi ne treba. Dajte to u socijalnu. Smanjite cijene vrtića, nemojte sada ispeglati u zadnjem mjesecu godine samo da potrošite sredstva, stotine milijuna kuna koje treba opravdati. To se tako ne radi, tako se ne vode gradovi, a mi tako nećemo voditi državu. Ovo sam htio reći jer ovo sam doživio jutros. Odite i pogledajte. Hvala.
Hvala i vama. Drugi dio predviđenog vremena, poštovani ministar financija, Boris Lalovac. Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, ja ću također ukratko reći glavne suštine proračuna za 2015. godinu. Kao što je uvodno rečeno, počelo se od realnih makroekonomskih projekcija, znači rasta BDP-a od 0,5%, ukoliko vidimo da je Europska komisija predložila za Hrvatsku za 2015. godinu realni rast BDP-a od 0,2%, vidimo da su projekcije RH, odnosno Vlade RH i Europske komisije gotovo usklađene. Također, kada govorimo o projekcijama za 2016. godinu, Vlada projicira rast od 1,3%, Europska komisija 1,1% i u 2017. je projekcija rast od 1,5%. Također, 2015. godine očekuje se inflacija, odnosno prosječni rast indeksa potrošačkih cijena od 1,4% i u 2016. 1,9%. Ono što je svakako karakteristično za proračun 2015. godine je da se i prihodi i rashodi državnog proračuna za 2015. godinu nisu usporedivi sa podacima za 2014. i prethodne godine zbog promjena načela sveobuhvatnosti svih kategorija koje su unesene u proračun. Prvi razlog je zapravo što su uključeni vlastiti namjenski prihodi i rashodi i primici te rashodi i izdaci koji se iz istih podmiruju. Kao što znamo dugo godina Zakonom o proračunu se definiralo da su vlastiti i namjenski prihodi i primici proračunskih korisnika sastavni dio državnog proračuna, međutim svake godine Zakonom o izvršenju državnog proračuna do ove godine, u prethodnim godinama propisivalo se da se za određene korisnike proračuna kao što su korisnici u znanosti, visokom obrazovanju, zdravstvenim ustanovama, nacionalnim parkovima i parkovima prirode da su izuzeti od evidentiranja određenih vlastitih i namjenskih prihoda. I onda smo svake zapravo godine imali mišljenje državnog ureda za reviziju, uvjetno mišljenje državnog ureda za reviziju da se to treba promijeniti, odnosno da se ti vlastiti i namjenski prihodi trebaju evidentirati kroz centralni proračun. Navedeno je također … i prema novoj ESA metodologiji, ESA 2010, metodologiji statistike javnih financija EU koji također nalažu sveobuhvatnost izvještavanja kroz proračun. Budući da je dosta bilo u javnosti rasprave o tome da li se nekome uzimaju takvi vlastiti prihodi, ovdje ja odgovorno tvrdim da se nikome ne uzimaju njihovi vlastiti prihodi, da su vlastiti prihodi i namjenski prihodi sveučilišta, institucija u visokom obrazovanju da su to njihovi, da su to prihodi korisnika državnog proračuna, znači to nisu prihodi državnog proračuna, nego njihovi prihodi i da se oni u ovome slučaju evidencijski evidentiraju i prolaze kroz centralni proračun. Također, ovaj Visoki dom je u 2013. godini donio izmjene Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju gdje je donesena odluka da se Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje izlazi iz sustava državne riznice od 01. siječnja 2015. godine, tako da se i sa tom odlukom, odnosno zakonskim rješenjem gdje HZZO postaje izvanproračunski korisnik ovaj proračun morao uskladiti, što znači da su iz prihoda državnog proračuna se isključuju prihodi od doprinosa za zdravstveno osiguranje, prihoda od participacije, dopunskog zdravstvenog osiguranja, te ostali prihodi HZZO-a postaju prihodi HZZO-a kao izvanproračunskog korisnika. U državnom proračunu također će se iskazati transfer prema HZZO-u u iznosu od 2,4 milijarde kuna sukladno članku 72. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, tako da je ukupni proračun HZZO-a će iznositi oko 22 milijarde kuna. Također tehnički moment ali svakako jako bitan da će se za HZZO otvoriti jedan poseban račun u HNB-u tako što se tiče likvidnosti HZZO-a i centralnog proračuna u tom dijelu ne bi trebalo biti značajnijih problema. Također što se tiče prihoda državnog proračuna najznačajnija, dosta je bilo govora kako su prihodi nerealni, reći ću vam samo nekoliko primjere da smo vodili računa da prihodi budu što realniji i da se ne participiraju nekakva buduća značajnija ekonomska događanja. Primjer PDV-a, mi smo PDV planirali kao najznačajniji izvor prihoda državnog proračuna na razinu od 41,5 milijardi kuna znači to je negdje 700 do 800 milijuna kuna više nego što je to predviđeno u rebalansu ove godine. znači mi ćemo ove godine ostvariti tih 40,6 milijardi kuna. i samo jedan mali dio se očekiva kroz određeno povećanje osobne potrošnje, te također daljnji pozitivni učinci sprečavanja utaje poreza. Znate da i mnoge europske zemlje i da smo donijeli odluku da se formira jedan poseban Ured za sprečavanje utaje poreza jel nažalost Hrvatska je postala ranjiva ulaskom na jedinstveno europsko tržište pogotovo kada govorimo o PDV-u i brojnim kružnim prevarama, tome nije imuna ni Europa. Budući da se nalazimo na zajedničkom tržištu i da sada više funkcionira PDV po obračunskom načelu, a ne kod uvoza gdje ste prvo to odmah morali platiti, a kasnije tražiti određeni povrat i da se EU snažno bori protiv PDV utaja. Određene procjene Europske komisije za PDV utaje da se godišnje preko stotine milijardi eura izgube u PDV-u i da se na taj način da je to negdje oko 2% BDP-a EU da se u tim kružnim prevarama izgubi taj dio PDV-a. Mi smo ovdje participirali, formirali posebni ured, radimo sa kolegama iz EU na tome tako da smo u tom dijelu participirali jedan mali dio učinaka na PDV, što znači da PDV smatramo da je realan i da će se on kao najznačajnija kategorija punjenja proračuna i ostvariti. Određene kategorije promjenama i porezu na dohodak i porezu na dobit su malo značajnije, povećan je isključivo zbog bruto načela iskazivanja povrata jedinice lokalne samouprave na potpomognutim područjima. Budući da je to sada funkcioniralo na neto načelu svi ti prihodi su se na toj stavci umanjivali. Sada imamo na bruto načelo prikazane prihode, ali s druge strane i rashodovnoj strani proračuna prikazujemo izdatke odnosno rashode kojim općinama i gradovima pomaže na potpomognutim područjima. Također bruto načelo će povećati transparentnost i da vidimo i na koji način i koliko novaca vraća potpomognutim područjima. Također izmjenama Zakona o porezu na dobitke na sreću povećava se negdje oko 300 milijuna kuna, budući da je ovaj Visoki dom donio i oporezivanja svih vrsta dobitaka. Međutim ono što je glavna karakteristika prihodovne strane proračuna, a ne utječe na direktno na deficit su pomoći. one su u ovome proračunu za 2015.planirane 7,3 milijarde kuna. to je onaj dio gdje dosta također u javnosti da li će hrvatska administracija, govorim ne samo o Ministarstvu regionalnog razvoja nego svim ministarstvima da li ćemo uspjeti povući sva sredstva od 7,3 milijarde kuna koje trebamo i moramo i razlog zbog čega smo ušli u EU. Ako znamo da smo 7,3 milijarde kuna, 4 milijarde kuna vam se odnose na ova razdoblja koja su bila od 2007.do 2013.gdje imamo već ugovorene poslove. natječaji su završeni tako da već više od polovice da ne kažem vrlo sigurna sredstva da će se oni povući i da će se taj dio aktivnosti vidjeti u 2015.godini. Jedan jednostavni primjer da se pokaže utjecaj EU sredstava na hrvatski proračun i koja je bila glavna ideja vodilja prilikom sastavljana proračuna za 2015.godinu da se smanje rashodi koji se financiraju iz poreza iz općih poreza, a da se povećaju stavke odnosno da su svi ministri imaju mogućnost da im limiti budu veći u odnosu na prethodnu godinu ukoliko će se aktivnije koristiti sredstva EU. Dosta puta napominjem proračun Ministarstva poljoprivrede, tako da je proračun Ministarstva poljoprivrede u 2015.iznosit će 6,3 milijardi kuna, dok je proračun za 2014.iznosio 4,7 milijardi kuna, što znači da je on za 1,6 milijardi kuna veći u 2015.godini Ministarstva poljoprivrede u odnosu na 2014.godinu. a oni su unutar kada smo govorili u sudjelovanju u ovome dijelu deficita sudjelovali sa 150 milijuna kuna manjih proračunskih sredstava na rashodima ali oni koji se financiraju iz poreza građana RH. tako da cjelokupni programi ne samo Ministarstva poljoprivrede nego svih ministarstava sastavljeni su na taj način i jedino tako proračun može izgledati u budućnosti u 2016., 2017.i drugim godinama da sve više smanjujemo komponentu koju financiramo iz poreza iz PDV-a iz ovog opterećenja koji imaju hrvatski građani i da se više financiramo EU sredstvima jel jedino takav način možemo zatvarati deficite koji su i dalje visoki i jedino na takav način možemo upravljati našim javnim dugom. Što se tiče i reći ću vam još jedan primjer na Ministarstvu rada, oni su ove godine u izvorima koji se financiraju iz poreza dali oko 500 milijuna kuna, oko pola milijarde kuna se daje za aktivnu politiku zapošljavanja. Oni su kroz EU fondove osigurali dodatnih 500 milijuna kuna za aktivnu politiku zapošljavanja, što znači da ukoliko se ostvare programi kao što je Vlada predložila vrlo ambiciozno da ćemo za aktivnu politiku zapošljavanja imati milijardu kuna sredstava u 2015.i svakako će značajno utjecati na smanjenje nezaposlenosti. Također, određena također ministarstva malog i srednjeg poduzetništva dodatno 700 milijuna kuna, 731 milijun kuna ostvarivaju iz EU fondova što znači snažan poticaj malom i srednjem poduzetništvu ali uvijek smo se vodili logikom znači da smanjimo u tom dijelu, da zamijenimo, supstituiramo rashode koje možemo zamijeniti a da s druge strane koristimo EU sredstva. Također oko 120 milijuna kuna ćemo zamijeniti sredstva koja se sada financiranju ajmo reći administracije koje rade na EU projektima, koji se sada financiraju iz poreza zamijeniti ćemo ih sa EU fondovima i to je preko 120 milijuna kuna. Tako da iako se nalazimo u drugoj godini procedure prekomjernog deficita i da je ovo nacionalna računovodstvena metodologija gdje je zapravo deficit 12,5 milijardi kuna, 3,8% smatramo da je ovo značajan napor pogotovo zato što smo smanjivali rashode koji se financiraju iz poreza i da oni utječu na deficit a vlastiti, namjenski i EU sredstva zapravo koliko god ih povlačimo, znači oni ne utječu na deficit. I u tome je zapravo puno realnije postavljen ovaj dio proračuna i takav će on izgledati vjerujem i u budućnosti da će se više financirati i iz drugih izvora a manje da će se određeni rashodi financirati iz općih poreza. Jer jedno je to jedini puta da smanjimo deficite i da ne samo zbog Europske komisije nego da ovaj veliki trošak kamata da bude u budućnosti što manji. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani ministre financija. Sada idemo na replike. Poštovani potpredsjednik Doma, Željko Reiner, replika predsjedniku Vlade.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodine ministre. Ovaj Prijedlog proračuna je potpuno nerealan a usuđujem se reći zapravo i neozbiljan. Da je tome tako najbolje govori što je u obrazloženju najvažnijeg političkog dokumenta države koji određuje viziju Vlade i smjerove razvitka od 10-ak minuta premijer posvetio gotovo jednu trećinu asfaltiranju svoje ulice. Radi se o proračunu koji služi za jednokratnu uporabu. Naime, on ima isključivo dvije svrhe. Jedna svrha je da malo primiri Europsku komisiju i da joj se pokuša malo zamazati oči i uvjeriti da će Hrvatska raditi sve dobro i da će to sve funkcionirati. A drugi razlog je da se na temelju njega mogu podići novi krediti kojima će se onda Hrvatska još više zadužiti i time će se omogućiti preživljenje ove Vlade do sljedećih izbora. Da taj proračun nije realan najbolje govori činjenica da je predviđen deficit od 12,5 milijarde a realno će završiti na barem 18 milijardi deficita jer su prihodi precijenjeni najmanje za 2 milijarde a rashodi podcijenjeni najmanje za 3 milijarde. Ima niz argumenta za to. Evo govorili smo o zdravstvu, zdravstvu kojem kontinuirano nedostaje 2 milijarde godišnje, sada se bez ikakvih strukturnih reformi tvrdi da će se uštediti pa se smanjuje za jednu milijardu. Iako se predviđa zapravo gospodarska stagnacija, dakle minimalno povećanje BDP-a po vašim proračunima za svega 0,5%, Europska komisija 0,2%, dakle zapravo stagnacija. Prihodi od PDV-a se predviđaju da rastu preko 800 milijuna a od prihoda za dobit se očekuje više od 173 milijuna više itd., itd.. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, predsjednik Vlade, poštovani Zoran Milanović.
Poštovani zastupniče vi morate patentirati što znači stagnacija. Ako je rast viši od 0% to nije stagnacija, to je mali rast. A što se tiče vaših toplih želja i prijava Europskoj komisiji to ide vama na dušu. Šta da vam ja kažem na to? Mislim ovo sve što sam čuo od vas i od vašeg prethodnika, bivšeg uspješnog ministra zdravlja mene kao hrvatskog građanina, smeta me to. Dakle ta vrsta nekakvog stalnog pokušaja denunciranja, prijava nekome u Europsku komisiju u ovom slučaju, to je pogrešno. Ja se samo nadam da građani ovo sve slušaju i da iz ovoga izvlače zaključak. To je jedino naše oružje u ovome trenutku. Ja sam bio relativno kratak upravo zato da bih vama dao više prostora, da čujemo šta vi imate reći na tu temu, da vas slušam i da građani čuju vas pa da zaključe kakve su čije namjere i tko ima kakvo znanje.
Hvala lijepa. Druga replika, poštovani zastupnik Ivan Šuker, također predsjedniku Vlade.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče Vlade ja vas nemam namjeru nikome prijavljivati ali vam imam namjere iznijeti činjenice na ono što ste vi iznijeli. 25% kamata o kojima ste vi govorili se odnosi na 3 godine vašeg mandata od ukupno koliko 24 godine postoji Republika Hrvatska. I to je činjenica. U Zakonu o izvršenju državnog proračuna koji ste vi potpisali kao predsjednik Vlade. Druga stvar, branitelji, gledajte vi ste njima u rebalansu proračuna smanjili 23 milijuna kuna a gledajte šta u proračunu piše na stranici 33 posebnog dijela proračuna tako da ne bi mogli reći da netko nešto izmišlja vam piše za javna ustanova, memorijalni centar Domovinskog rata Vukovar u 2015. nula. Ili na poziciji socijalne pomoći naknade sudionicima žrtava rata smanjenje za 23 milijuna kuna. To je Ministarstvo branitelja. A što se tiče jedinica lokalne samouprave, na stranici 33 posebnog dijela proračuna na Ministarstvu financija imate decentralizirane funkcije koje su bile milijardu 270 milijuna, sljedeće godine se predviđaju za milijardu i 510 milijuna a vi ste Izmjenom zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave uzeli sa te pozicije 900 milijuna kuna a vraćate 240. Pa tu je još uvijek debeli, debeli minus. Dakle naprosto stvari koje ste rekli nažalost ne stoje. I ponavljam nemam vas namjeru prijavljivati jer ovi koje vi mislite da bi vas eventualno trebao netko prijaviti daleko više znaju o javnim financijama nego što vi mislite da znaju. A nažalost to što oni znaju ćemo platiti kroz zaduživanje sljedeće godine jer kada pogledate u onome što se formira kamatna stopa, faktor rizika vam je najveći a zbog svega ovo Hrvatska ima izuzetno visoki faktor rizika.
Odgovor na repliku, predsjednik Vlade Zoran Milanović.
No dobro, sad je stvarno teško razabrati koji je stav vaše stranke, vaš, gospodina Reinera, gospodina Milinovića, svatko priča svoje. Jedni bi prijavljivali, vi ne biste. Meni je drago to čuti od vas. Sve ovo što ste naveli je dvojbeno, molim dvojbeno. Ali ono što me opet najviše smeta, ono što me najviše smeta je to što nakon svega što smo prošli zadnjih tjedana i dana, nakon one sramote koju su neki pokušavali priredit u Vukovaru pa nisu uspjeli, vi se opet hvatate proračuna za branitelje, ovdje ga krivo interpretirate i želite poslat poruku da se obračunavamo sa braniteljskom populacijom. Pa to je stvarno ljudski i politički nedolično. Nemojte to raditi. Dakle ova Vlada i 100 puta ću to ponoviti, još jednom pozivam, ono pozivam ljudski ljude koji su još uvijek tamo pred ministarstvom da se vrate doma obiteljima. Dakle sve što radimo, radimo u dobroj vjeri, a ako netko pokušava zametnut kavgu, mržnju i podjele, to ste vi.
Hvala lijepa. Treća replika, Josip Đakić, za premijera.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa gospodine predsjedniče Vlade, o proračunu za hrvatske branitelje ja ću vam reći istinu što je učinjeno i kako je učinjeno. Znači u dva rebalansa proračuna smanjili ste 38,6 milijuna kuna. U prvom je smanjeno 15,6 milijuna kuna i u drugome 23 milijuna smanjeno. Tako da je manje u proračunu za 2015. godinu nego što je bilo u 2014. godini 7,9 milijuna i to je istina od koje ne možete pobjeći. Ja ne znam zašto vas vaši suradnici, ministri ili ono koji vas savjetuju krivo informiraju. Stvorili ste fikciju da nešto dobivamo. Ne dobivamo ništa gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade. Dobivamo manje na poziciji za stambeno zbrinjavanje, bilo je 381 milijuna kuna, sada je 215 milijuna kuna, a zakonskih regulama povećali smo broj korisnika kojih je na listi za čekanje sa 11 600 narastao na 13 800. Kad ćemo ih riješiti i kako ćemo ih riješiti? Postoji rješenje gospodine predsjedniče Vlade i treba ga upotrijebiti. Tisuće stanova su na prodaju u Hrvatskoj, treba sklopiti ugovor sa poslovnim bankama, razliku će plaćati invalidi i riješite taj problem, zahuktat ćete građevinsku operativu i radit će se nešto u Hrvatskoj. Na drugom mjestu gdje se smanjilo također, a bitno je zapošljavanje hrvatskih branitelja. Pa zapošljavanje hrvatskih branitelja neznatno ali je smanjeno, sa 16 milijuna kuna na 15 i 650. Neznatno ali je smanjeno, a broj korisnika sa 26 000 povećan je na 36 000. I o tome želimo jasno reći, nemojte stvarati fiktivno da nešto dajete kad stvarno u stvarnosti se pokazuje u proračunu da ima manje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ja vam zahvaljujem na podatku koji ste iznijeli. Vrijedan je da ga javnost čuje da je broj onih koji imaju pravo na stambeno zbrinjavanje, dakle odlukom države kroz hrvatski zakon koji je donio ovaj Sabor, koji stvara obavezu, narastao za 2000 ljudi. To ste vi rekli, jako mi je drago, ja to nisam rekao. Nisam se time kitio u svom govoru u Saboru, ali to znači da će država to dati. Eto toliko o tome tko vodi računa. A vašu intervenciju smatram jednim očajem, očajničkim pokušajem. Čak i kad bi bilo točno to što govorite, zar vam je nije neugodno se hvatat za 5, 6, 7 milijuna kuna. Čak i kad bi bilo točno, a nije točno i to pogrešno interpretirate, ali ste rekli jednu jako važnu stvar, dakle naša Vlada, naš Sabor, vi ste donijeli zakon kojim se prava proširuju i to je sad nepovratno. Dakle 2000 ljudi je kvalificirano više da dobiju stanove i dobit će ih. Dobit će ih prije nego neki drugi sigurno, jer država o tome brine. Eto to je efekt vašeg govora, na to ste upozorili hrvatsku javnost i hvala vam na tome.
Četvrta replika, poštovani zastupnik Dujomir Marasović izvolite, također premijeru.
Štovani gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, neću vas ni ja prijavit zato što jednostavno nema potrebe. U Hrvatskoj više nema nijedno pitanje koje najviši državni dužnosnici nisu prijavili haškom sudu, ma što u Hrvatskoj nije prijavljeno, sve je prijavljeno. A ovo što mi sad govorimo o američkoj, engleskoj, njemačkoj i drugim ambasadama jednostavno analitika pravi i … sve predsjednike Europske komisije, nemamo mi koga šta prijavljivat. Ja sam htio vama postavit jedno ozbiljno upozorenje, rekli ste da je proračun zadužen da osigura stabilnost, slažem se, da zaduživanje nije rješenje, slažem se, ali da će deficit iznositi 12,5 milijardi tu ste gospodine predsjedniče Vlade debelo u krivu. Splitska bolnica po sadašnjem proračunu dobivat će u sljedećoj godini 54,2 milijuna, a troši mjesečno 70 milijuna, znači mjesečno 16 milijuna minusa ili deficita puta 12, to je 190 milijuna kuna godišnje, a pošto je ona otprilike 10% deficita bolničkog sustava to je milijardu i pol do 2 milijarde kuna ne gine nam deficita u zdravstvu. 2 milijarde kuna. To mi svi znamo ovdje. Pa ne trebamo mi lagat Europsku uniju, zašto mi trebamo sami sebe lagat? Mi smo morali dat zdravstvu novaca koliko imamo, a imamo koliko imamo i dat pacijentima prava onolika kolika možemo novcima pokriti. To je najveća greška vaše Vlade i ispravite to kroz ovu godinu dana ako možete, inače ćemo se i dogodine morat varati da će bit deficit ovakav, a neće bit malo veći. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Naravno da je zadatak parlamentarne opozicije da kritizira i propitkuje, ali ipak tu i tamo da da i nekakav prijedlog, a da to nisu deklaracije, svake godine jedna, dakle nekakav zakonodavni prijedlog. Ja slušajući vas, slušajući vaše prethodnike, slušajući u ovom Saboru sve ove godine, odnosno ove tri godine od kad sam predsjednik Vlade ja se ne sjećam, a provjerio sam i u dokumentaciji da ste vi dali konstruktivne prijedloge za išta, a naročito kada su u pitanju novci i javne financije. Dakle, isključivo govorimo o tome da će bit grozne, loše, da se neće uspjeti ništa uštedjeti, mada ste sami svjedoci da smo, ne znam neki dan smo doživjeli u Pragu da nam Česi čestitaju na sustavu fiskalizacije. Nije to nešto što vas izbaci iz cipela od sreće, to je naša nevolja sa kojom smo se morali nositi. To je ova Vlada napravila, a to prepoznaju oni koji su imali sreće da u zadnjih 20 godina imaju drukčiji razvojni put od nas pa su sad malo bogatiji. Ja bih cijenio kada biste vi i vaš klub davali konkretnije, bilo kakve prijedloge. Dok sam ja bio u opoziciji, 4 godine, bio sam predsjednik kluba SDP-a, moji kolege i mi smo producirali desetke zakonskih prijedloga koji su oblik, dakle dok smo bili u oporbi. To je bio naš doprinos. Naravno, on je katkad iluzoran jer ga vlast neće prihvatiti. Od vas nema ničega. Dakle, sad ni od vas kao ni od bivšeg ravnatelja tog KBC-a koji je gomilao dugove dok je bio na čelu godinama i godinama i nije vas bilo za čut tada. Nisam čuo kako smanjiti rashode. Jesu li možda ti rashodi neracionalni? Ima li možda tamo situacija kao ovaj slučaj asfaltiranja ceste koja se ne treba asfaltirati tko god to odlučio. Ima li slučaja rasipnosti? To ja čekam već godinama da čujem od vas, od vaših kolega. I ja znam da vi to do zadnjeg dana nećete napraviti. Ja to na žalost doživljavam kao nekonstruktivno ponašanje. Žao mi je! Dajte neke prijedloge, recite šta učiniti, mi znamo. Da čujemo i vas.
Hvala lijepa. Peta replika, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Predsjedniče Vlade, kada ste vi bili sada ste rekli predsjednik kluba SDP-a vama je isto tako HDZ-ova premijerka rekla da predložite, da uprete prstom u to što se može skresati. Vi ste rekli to je posao Vlade, samo vas podsjećam. Vi isto tako asfaltirate, trošite novac na nepotrebne stvari. Recimo rekli ste da upremo prstom u što? Recimo vaše ministarstvo koje se seli u luksuzne prostore u najvećoj krizi. Međutim, vi ste ovdje izveli zapravo jednu populističku predstavu koju uvijek nama predbacujete na populizam. Niste govorili o najznačajnijem političkom dokumentu konkretno niste rekli gotovo ništa. Gdje su se putem izgubili sve one investicije koje ste obećavali tri godine. Već četvrti put ciljate, ali ciljate izgleda krivo, promašujete metu. Svi dosadašnji proračuni što znamo i sami su bili promašaji. Kako da sad mi vjerujemo da i ovaj proračun koji sad predlažete za 2015. godinu neće biti promašaj? Niste povukli novac iz europskih fondova, tek sad ste se probudili u četvrtoj godini. Niste proveli niti jednu cjelovitu reformu niti pravosuđa, niti lokalne samouprave, niti državne uprave. Izvlačite se na prošlu vlast da nije pripremila niti jedan strateški dokument o strateškoj investiciji. Sjetite se vašeg prethodnika gospodina Ivice Račana koji je u tri godine uz pomoć gospodina Čačića ostvario ono što su Hrvati sanjali i napravljene su autoceste. Da li je to bilo pogrešno ili nije to je pitanje, veliko pitanje? Dakle kako da vjerujemo u to što smo predložili kada ste do sada pokazali da tri godine smo imali rebalanse proračuna i da je svaki proračun bio promašen.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ja vas pozorno slušam svaku vašu riječ i ne mogu vjerovati da ste rekli da je pitanje jel' dobro ili loše to što su izgrađene autoceste. Sad sam vas pozorno slušao. Dakle, vi imate dilemu oko toga. Evo, to je dakle ono, to je vaš stav, u ovom Saboru ste ga sad rekli. Pitanje je li to dobro ili loše? Gledajte, ja poštujem svakog zastupnika mada nije svatko došao na isti način u ovaj Sabor. Ja ne bih došao nikada, ne postoji stranka kao što je SDP čiji sam predsjednik postao u jednom trenutku i svjestan sam važnosti te institucije. Vi ne biste nikada, da nema čovjeka koji se zove Lesar. On vas je uvukao u Sabor koliko god se on i ja ne slagali u mnogim stvarima. I sad nam tu držite lekcije i govorite da je pitanje je li Hrvatska pogriješila što je sagradila autoceste. Pa dajte vi to odgovorite hrvatskoj javnosti. To kako je radila ona Vlada u uvjetima najjeftinijeg novca u epohi koji se mogao pozajmiti i to kako mi radimo danas to se ne može uspoređivati. Ovo je najteža financijska kriza u kojoj Europa stoji, Njemačka je na pragu recesije, Italija je u recesiji. Dakle, govorimo o današnjem razdoblju, govorimo da 6 godina nakon početka financijskog sloma Europska unija čiji je Hrvatska mali član, čiji se udio u gospodarstvu Europske unije mjeri jako malim brojkama ni postotcima i dalje u ekonomskoj krizi. I da najvažnija gospodarstva eurozone stagniraju, a neka i padaju. Da jedini ozbiljan rast među velikim gospodarstvima ima Velika Britanija sa deficitom proračuna od preko 6%, jer imaju svoju valutu i mogu manipulirati na dopušten način kao i SAD. To je realnost u kojoj živimo kad se već vraćate na 2001. i drugu i imate dileme oko toga. Narodni zastupniče je li dobro to što je Hrvatska sagradila autoceste? Naravno da je dobro, ali naravno da nije dobro ako nas te autoceste zatuku i ako nas iskamatare na tim autocestama i to pokušavamo izbjeći, to pokušavamo izbjeći uz vašu podršku naravno.
Hvala lijepa. Šesta replika, poštovani zastupnik Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Gospodine Milanoviću, govorili ste o naporima za stabilnost Republike Hrvatske. No, govorili ste i o zaduživanju koje nije rješenje, ali zaduživanju iz prijašnjih razdoblja. Moram priznati gledajući proračune i gledajući kako se Hrvatska zaduživala, da ste nadmašili HDZ. I gledajući u idućoj godini primitke, znači financijska imovina i zaduživanje od 38,5 milijardi kuna sigurno da je ogroman iznos. No, ono što me posebno brine da u zaduživanjima nema Slavonije i Baranje. No, kada gledamo 10,7 milijardi da će biti kamata onda sigurno da smo zabrinuti. Hrvatskoj kao što ste i sami rekli potreban je pravedniji odnos. No, gledajući Slavoniju i Baranju gotovo da nema kapitalnih investicija u Slavoniji i Baranji. Volio bih da ste nešto više o tome govorili. Govorili ste samo o projektu Osijek gdje ne možete izbjeći sufinanciranje. No gledajući Osijek za 27 milijuna kuna će biti manji proračun. No gledajući RH proračun je od vremena krize 2008. do danas rastao. Proračuni jedinica lokalne samouprave su padali. Osijek sa 600 na 400 milijuna. Bojim se da iduće godine neće biti ni 360 milijuna. Prema tome, gledajući da pričate o asfaltu u Zagrebu mogu samo konstatirati da se iz Zagreba ne vidi Osijek i u onome što ste pričali da nije bilo uvjerljivosti kao prošle godine. Prema tome, molim odgovor kad je u pitanju Slavonija i Baranja koja se ne vidi u proračunu.
Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
U mjerama koje smo ustvari usvojili već ovih dana i poreznim preraspodjelama i politikom potpomaganja regija iz koje vi dolazite je jedini pravi dobitnik. Dakle, od 130 otprilike općina koje će ući, okvirno 140 općina koje će ući u sustav po novim kriterijima, po pravednim kriterijima preko 100 ih je iz Slavonije i Baranje. To je vaš kraj, jel' tako? To smo sad rekli. I vi se pravite da to nitko nije rekao. Dakle, ja zbog toga ako hoćete i u svojoj stranci trpim kritike od nekih koji su navikli na jedan način, indeks razvijenosti im je preko 75 i preko 100% i dalje smatraju da ih država treba financirati, mada je politika postigla svoj cilj. Dakle, od njihovih hendikepa državnom politikom su se digli i prešli su prag relativne nerazvijenosti. I sad idemo dalje i fokusiramo se na kraj Hrvatske koji je u ratu najviše nastradao. Ne samo Vukovar koji je '91. godine bio bogat grad, realno bogat grad po svemu. Time se katkad možda malo pretjeruje ali to je zaista bio bogat grad i cijeli taj kraj. I umjesto da, pa bar da prešutite to, vi manirom bankara govorite o tome koliko je pao proračun Osijeka. Ja te detalje ne znam, znam okvirno. Ali znam isto tako da na lokalnoj samoupravi su rasle plaće i rashodi za plaće u vrijeme krize i broj zaposlenih je rastao. E pa sad, to probajte objasniti sebi i meni. Ali ja u to neću dublje intervenirati, to samo građani moraju znati. Dakle jedna reforma, ali zaista reforma, u kojoj na pravednijim kriterijima indeksa razvijenosti koji je strog, europski mi onima koji su siromašni dajemo, vama to ne znači ništa nego imate bankarske i računovodstvene prigovore. Nije fer!
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Dražen Đurović.
E hvala. Pa evo gospodine predsjedniče Hrvatske vlade mislim i bojim se da zapravo nakon 6 recesijskih godina i ova 2015. će biti zapravo 7. recesijska, 7. gladna i mislim da je manje-više svima jasno pa pretpostavljam i vama da nikakvog rasta od 0,5% u 2015. godini neće biti. I da ćemo zapravo kako smo danas rekorderi u neuspjehu gospodarske politike u EU da ćemo zapravo nažalost to ostati. I ako ćemo razgovarati o pitanju političke odgovornosti ili pokušaju da zaista reforme za kojima ovo društvo vapi onda je pitanje da li bi zaista bilo najsretnije rješenje da se ova agonija u ovom trenutku zaustavi da zapravo neovisno o tome tko dobio te izbore da se oni održe što prije i da se pruži prostor i otvori prostor nekoj drugoj Vladi bez obzira bila to lijeva ili desna da može udahnuti i zaista pokrenuti neke reforme. Jer mislim da smo svi svjesni da će ovo biti samo još jedna agonije do parlamentarnih izbora. Drugo, kad ste govorili o Krajiškoj ulici i asfaltiranju ceste ja vam moram dati jedan drugi primjer investicija Hrvatskih cesta. 6 milijuna kuna upravo je provedeno na području Požeško-slavonske županije između Brestovca-Požege-Pleternice gdje je bio odličan, normalan asfalt i gdje su Hrvatske ceste upravo učinile to isto no nažalost privatna tvrtka no name sa Krka izvođač radova izvela je tzv. mikroasfalt i umjesto normalnog asfalta koji smo imali na tim dionicama oni su postavili nešto slično makadamu, što se zove mikroasfalt i uništili to i troše nekoliko milijuna kuna novca državnih obveznika. I molim vas ako možete to provjeriti i utvrditi to stanje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Pa mogu i hoću, upravo zato sam i naveo ovaj primjer kao rasipanje gradskog novca na stvari koje nam ne trebaju. I hvala vam što ste ovo rekli, što se tiče reformi. Provjerit ćemo naravno, nisam stručnjak za asfalt ali ćemo provjeriti. Što se tiče reformi, dolazite iz iste stranke kao bivši gradonačelnik Osijeka, dakle promjenama u poreznom sustavu i potpomaganjem mi smo, ako to nije reforma ne znam što jest, slavonske općine koje su najsiromašnije u Hrvatskoj, dakle klasificirali smo ih i kategorizirali da mogu dobivati državne potpore mnoge koje nisu dosada dobivale. Pa dajte to konstatirajte ili ja ne govorim istinu. Ali to nije napravljeno zato da bismo se dopali Slavoniji a manje Gorskom kotaru koji je razvijeniji nego zato jer su to pokazivale objektivne brojke. Tako funkcionira i Europska komisija kojoj nas želite prijaviti. Morate tog biti svjesni. To su stroga pravila.
Poštovani zastupnik Darko Milinović, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo čuli smo dakle da je jedan od glavnih problema državnog proračuna Krajiška ulica. Ali pogledajte zadnje zakonske okvire koje je ovaj Hrvatski sabor donio a i rasprava je išla u tom smjeru da svih 555 jedinica regionalne i lokalne samouprave na neki način pate zbog odnosa Vlade RH i Grada Zagreba. Provozajte se ostalim županijama pa ćete vidjeti niz rupa na asfaltima koje su trebale iduće godine biti prekrivene novim asfaltom ali zbog novih zakona koje je ovaj Hrvatski sabor donio to neće biti moguće. Recite mi ovdje je li normalno, možda je, ali onda molim vas da ovdje konstatiramo da je Ličko-senjska županija najrazvijenija županija u RH pa i šire. Jel 96% općina u Ličko-senjskoj županiji je novim zakonskim prijedlozima izgubilo tu potporu. Recite onda i vašim SDP-ovcima dolje da smo najrazvijeniji. Drago mi je da vas je na neki način senzibiliziralo ovo što sam rekao, ne da ćemo prijaviti Europskoj komisiji, nego upozoriti. Ja mislim da smo dužni, predsjedniče Vlade možda, ja ne znam možda vi ne znate pravo stanje stvari i ne morate znati sve ako vam ministri to ne predoče onako kako treba. Dakle, u ukupne obveze u zdravstvenom sustavu preko 10 milijardi kuna, ukupni dug preko 3, takve su projekcije, preko 3,5 milijarde kuna. To je dokument koji ste vi potpisalo. Pa ja mislim da nam je dužnost da upozorimo ako ovaj Sabor ima krive podatke, ako možda vi imate krive podatke. Mi smo tražili izvješće da nam dadete realno stanje dugova i obveza u zdravstvenom sustavu. Većina u ovom Saboru to nije htjela. Predsjednik Sabora to ne može imati, ja ne mogu imati, pa kome ćemo se obratiti? Moramo upozoriti nekoga jer ne želimo odgovornost za bankrot eventualni Hrvatske u 2015. godini.
Hvala. Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ministar zdravlja je, s obzirom da to ponavljate, dao usmeno izvješće ali vas tada nije bilo to sam provjerio. Gdje ste vi bili, u kojem ste se vi bespućima tada kretali to niko ne zna, ali na radnom mjestu niste bili. Možda ste prebrojavali općine po Lici koje kao mi ne volimo, nego volimo Slavonce. Znate to je poruka, dakle mi ne volimo Ličane, ali volimo Slavonce. To su zle poruke. Dakle, postoje kriteriji. Vas naravno nije bilo u Saboru kao bivšeg ministra zdravlja koji o tome uvijek ima nešto za reći, koji je bio slijep na boje kad su se farbali tuneli, ali vidite rupe po cestama. Interesantno zastupnik iz Slavonije, HDSSB-a govori o tome da se asfaltira preko svake mjere. Šta je istina, šta je na kraju istina? To što vi govorite ili to što govori on? On je konkretan i možda je u pravu, možda je zaista napravljen nepotreban posao. A vi govorite o rupama, gdje? Prema Gospiću, nema ih. Prema Perušiću, nema ih. Prema Donjem Lapcu, na kraju svijeta i Hrvatske, nema ih. Ako ih ima i to ćemo napraviti. Ali vidite kako je teško biti konzistentan u politici. Ali da zaključim. Dakle, kada je ministar Varga ovdje usmeno, a riječ obvezuje, na vaše traženje govorio o tome vas nije bilo. Sad bi vi o tome razgovarali, a gdje ste bili to vukovi znaju.
Molim vas zadržimo, molim vas lijepo zadržimo parlamentarni standard. Nova replika, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, krajem 2011. godine kada ste predlagali proračun za 2012., uvjeravali ste nas kako će rast BDP-a od 2% bit realan i ostvari i da ćemo te 2012. ostvariti i rast od 2%. Na kraju godine nije bio rast nego je bio minus od 2%. 2013. također ste nas uvjeravali, dakle da proračun za 2013. da će biti rast od 1,8% na početku, rebalansima smo došli na puno manji rast. Međutim, zaključak godine je bio minus od 1,2%. Prošle godine negdje u ovo doba ste nas uvjeravali da će rast u 2014. godini biti negdje na razini 1,3%, pa su rebalansima smanjeni ti rastovi itd. da bismo imali najvjerojatnije pad od najmanje 0,7% u ovoj godini. I sad nas uvjeravate da će slijedeće godine bit realan rast od 0,5%. Usprkos najavama svih ozbiljnijih analitičara da će u Hrvatskoj i slijedeće godine u najbolju ruku, dakle sa najvećim optimizmom biti stagnacija, dakle 0%, da ćemo biti na 0, u najboljem mogućem. Europska komisija predviđa jedan blagi optimizam sa 0,2%, vi govorite ovdje od 0,5%. Međutim, kažem ozbiljniji analitičari svi govore da će doći i u slijedećoj godini do pada od negdje od 0,5%. Dakle, na temelju čega vi nama ovdje optimistički predlažete rast BDP-a u 2015. godini?
Odgovor na repliku poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Pa ne znam na koje to ozbiljne analitičare mislite, na sebe možda? Ili na one iz vašeg kluba koji su doktori znanosti a nisu napisali knjigu u životu? Ili je možda Europska komisija neozbiljan analitičar, a vi biste nas prijavili Europskoj komisiji? Europska komisija predviđa nekakav rast, ali ozbiljni analitičari vjerojatno iz vaših klupa predviđaju pad, a gdje ste tu vi? Ja mogu pogriješiti us svojim prognozama, griješe svi, griješe i u Europskoj komisiji, međutim da se podsjetimo šta ste nam vi obećavali 2009. godine: recimo Pelješki most, i potpisivali ugovore bez osiguranih financijskih sredstava. Moja prognoza može biti naprosto pogrešna kao i prognoza Europske komisije. Naša prognoza može biti pogrešna, ali obećavati most bez novca, a potpisali ugovore sa izvođačima je kazneno djelo. To su vaša obećanja. Još nije u zastari da. … [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Matušić, zadržimo parlamentarni odnos u Saboru. I vas kolega molim ne morate volit ni mene ni predsjednika Vlade ali morate poštivati i predsjednika Vlade i mene dok smo ovdje. Hvala vam lijepa na upozorenju. Idemo na desetu repliku i poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, kažete da će ovaj proračun osigurati stabilnost javnih financija, a donosimo proračun na temelju zakona, prijedloga zakona koji još nisu izglasani u jednom dobrom dijelu vezano za lokalnu i regionalnu samoupravu. Dakle, u ovom proračunu se nalaze prijedlozi koji su temeljeni na onome što još nije ovdje izglasano ili se možda varam? I kako to može onda garantirati stabilnost i sigurnost proračuna i javne financije? Meni on onako liči na jedan zbrkani mozaik bez okvira i ako ga samo taknemo, on će se raspasti. Prijedlog koji imam ustvari je jedini mogući čini mi se u ovom trenutku, a to je donošenje odluke o privremenom financiranju i odmah iza Nove Godine raspisivanje izbora. To je jedini izlaz Hrvatske iz ove situacije. A kada govorite o cestama, kada govorite o transparentnosti, onda ću postaviti, malo ću se vezati na ovu vašu, osvrt na cestu, na vašu ulicu. Ne znam da li ste primjetili kako se je cijelo ljeto neka firma tamo, da upotrijebim onako narodni izričaj, telila sa strojevima na cesti od Zagreba prema Varaždinu u vrijeme najjače turističke sezone i kako su ugrađivali asfalt isto u cestu koju vjerojatno nije trebalo. A istovremeno vam postavljam pitanje zbog transparentnosti proračuna, gdje je Podravski ipsilon, što je s njim i gdje je Regionalni centar za gospodarenje otpadom Piškornica? Ja ga ne mogu naći.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Vidite, problem je u tome što se održava Hrvatska autocesta. Dakle, to nije gradska ulica. Hrvatske autoceste se moraju održavati i to po najvišim standardima, ali to …, stvarno da imate problem u tome da se Hrvatske autoceste, dakle koje … i održavaju i u dobrom su stanju, to nas košta i to je dobro, to ste pogriješili. Međutim, ja sam gledao kad ste vi digli ruku za repliku, znate, ja ne spavam. Imam dosta dobru koncentraciju. Dakle, digli ste ruku za repliku u onoj sekundi, vi , gradonačelnik Križevaca koji je na vlast došao u koaliciji sa SDP-om i 8 godina je bio prst i nokat sada imate potpuno drugu priču, ja ću vam pokloniti … Stjepana Radića čisto kao gestu, možda ste ih čitali, da se malo nadahnete i time. Ima tu jako zanimljivih stvari. Ali da vam odgovorim zašto ste vi digli ruku pa ste se onda predomislili i prekobicnuli. Vi ste digli ruku u onoj sekundi kada je ministar Lalovac, njemu ste replicirali, a ne meni, rekao da će proračun… U toj sekundi, točno sam vas gledao, milijardu i 600, 1,65 milijardi kuna više će biti proračun za poljoprivredu. U toj sekundi ste vi … digli ruku i sad ste se povukli… Još ćete reći da vas pratim, ja samo gledam. Ajde, komentirajte to, da je proračun, jer za to uvijek imate tople ljudske namjere, da je proračun za poljoprivredu preko milijardu i pol veći. Dakle, na to ste vi replicirali i to gospodinu Lalovcu, ali ste se sada prepali vlastite replike pa mi pričate o autocestama i o strojevima na autocestama. Pa nemojte nas farbali, dosta ste farbali.
Samo upozorenje. Poštovani zastupnik Branko Hrg je digao repliku dva puta, istina i ministru Lalovcu i predsjedniku Vlade. Da, na svakog govornika, da, takva je situacija. Poštovani, molim vas da radi građana Hrvatske nastavimo u tonu koji oni mogu pratiti. Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Poštovani predsjedniče Vlade, kazali ste da ovaj državni proračun jamči stabilnosti javnih financija. To bi trebalo značiti da onda ovaj državni proračun neće trebati rebalansirati, a da li ga neće trebati rebalansirati znači da bi trebao biti održiv jer održivost je preduvjet stabilnosti. Mislim da bi svatko tko imalo stručnosti ima morao vidjeti rizike koje nosi ovaj državni proračun, a na te rizike upozorava i povjerenstvo za fiskalnu politiku, posebice naglašava rizik za povlačenje novaca iz EU. Drugo, nedavno smo prije 10 dana izglasali strategiju obrazovanja koja predviđa povećanja izdvajanja troškova za financiranje obrazovanja, a ovim proračunom imamo manje nego što smo prije 5 dana imali rebalansom za tekuću godinu. U ovom proračunu ne vidim ni prihode od koncesije niti u projekciji za 2016. i '17. godinu. Dakle, previše rizika da se ostvare predviđeni prihodi i da se ne probiju predviđeni rashodi. Ja znam da je održivost čarobna riječ koja pokriva sve, ali bojim se da održivost je u kontradikciji i da zapravo održivim proračunom proizvodimo neodrživo i nepoželjno stanje i neodrživo stanje u državi. A državni proračun po svojoj prirodi i delikatnosti ne podnosi neodgovornu manifestaturu, a niti ni najmanju razinu površnosti i mislim, a kada govorite već o onim rasipnostima, toliko puta sam govorio gdje se može racionalizirati, a vaš ministar je tomu svjedok jer se vrlo često sa mnom složio u tome kad smo i javno nastupali. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Proračun je delikatan politički instrument koji je baziran na prognozama, a prognoze su uvijek takve da se mogu i ne moraju u potpunosti ispuniti. I kad kažete da stabilnost proračuna i javnih financija, to je vaša prva rečenica se vidi u tome ima li ili nema rebalansa, onda vam ja kažem da to nije točno. Rebalans proračuna u odgovornoj državi i odgovornom ministarstvu nema nikakve veze sa stabilnošću i održivošću državnih financija nego samo sa odgovornošću i sa stvarnim prikazivanjem stanja. Mnoge države, uključujući bogatije od nas normalno prolaze kroz rebalanse. Oni koji skrivaju, vidjeli smo, ima ih po Europi, ti na kraju nadrapaju, oni nemaju rebalanse, tamo je sve super. Dakle, stabilnost javnih financija, održivost javnih troškova i rebalans, vi predajete na ekonomiji, to nema veze jedno sa drugim to je pitanje samo transparentnosti bazirane na određenoj prognozi. Ona je konzervativna. Mi planiramo rast od 0,5% i tim rastom jesu uvjetovane sve projekcije, Europska komisija 0,2%. Na kraju možda ne bude ni jedno ni drugo, ali svaka oscilacija utječe na proračun. Dakle logički non sequitur ne slijedi, stabilnost javnih financija i troškova i rebalans proračuna nisu ista misaona kategorija.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Kajin, replika.
Poštovani predsjedniče. Pa ajde sa asfaltom budimo iskreni tu su vas htjeli vjerojatno obradovati ako nećemo premijeru napraviti pa kome ćemo, evo ovako da budem malo ciničan. Ja tvrdim da je to jedna ispravna odluka Komunalnog poduzeća grada Zagreba. Šalim se. Ali kako vi tumačite da recimo šef Vatrogasne zajednice Županije Istarske vozi Land Rover Discavery vrijedan 450 tisuća na više ? imamo jednoga istoga takvoga i u Buzetu, istina bog Buzet to zaslužuje, to je najljepši grad na svijetu, 6.133 stanovnika. Vama da vozite takav auto ajde u Hrvatskoj bi se toleriralo i predsjedniku Sabora i predsjedniku države, ali da vaše kolege ministri voze takav auto naprosto bi ih očerupali, doslovce tako. Ja se slažem dosta razbacivanja novca, nije bitno da li je riječ o državi da li je riječ o Zagrebu, da li je riječ o mom Buzetu, da li je riječ o Žminju gdje za fešte uzimaju PR agencije ili u Puli. I onda me doista vrijeđa kada npr. jedna Pula za lampadinice sada za Novo leto odnosno Božić troši milijun 800 tisuća kuna, a nema za knjige za samohrane majke. ili kada Županija istarska za telefone potroši 5 milijuna kuna put 40 i još jedna jedinice lokalne samouprave u Istri, plus komunalna poduzeća to je 20, 30 milijuna kuna, a nemaju za bonamenat. Kada imamo 6 milijuna kuna za osvjetljavanje … dizalica, kada se na fešte u Županiji istarskoj troši 30 do 50 milijuna kuna itd., itd. kada se za medije u jednom izbornom ciklusu potroši 60 milijuna kuna puta tri mandata jedna opća bolnica. Mislim da treba takvoj jednoj praksi i u državi i u lokalnoj samoupravi kod mene u Buzetu stati na kraj, a sigurno najbolja mjera jer u zadnji čas se donosio u proračunu je PDV na naplaćeno, a ne na fakturirano.
Hvala lijepa. Idemo na sljedeću repliku, poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, očekivali smo u predstavljanju proračuna za 2015.koji je zadnji proračun ove Vlade u izbornoj godini govor s vizijom i naznakama reformskih mjera u zadnjoj godini mandata. Zašto to govorim? Zbog toga što je Vlada u listopadu donijela odluku o dubinskoj analizi rashoda državnoga proračuna kako bi se na temelju toga mogle povući neke mjere. Dakle iz predstavljanja proračuna to je ne vidljivo, dakle hoće li takva dubinska analiza biti provedena dostatno brzo da bi se neke još mjere mogle provesti u 2015.godini. S pravom ste utvrdili da transparentnost državnog proračuna je važna da bi se mogao proračun kontrolirati. međutim većina stručnjaka pa i recimo Hrvatska udruga poslodavaca temeljno prigovara proračunu koji je pred nama upravo netransparentnost, neprohodnost i nedovoljna vidljivost. Na kraju rekli ste da ovo nije više puta u javnosti, a i danas da ovo nije ni razvojni, ni socijalni proračun pa je onda naravno pitanje kakav je? Jer moje mišljenje da svaki proračun mora biti i socijalni i djelomično razvojni bez obzira na poteškoće, a ako nije morali bismo znati kako ga vi vidite. Dakle kakav je to proračun za godinu koja će biti izborna, koja će biti teška u svakom smislu ali će biti teška i zbog obveza koje nas sustižu znači više od 11 milijardi kamate itd. i tako redom. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ja sam slušao vaše govore povodom usvajanja proračuna dok ste bili predsjednica Vlade i svaki puta ste kao i vaš prethodnik imali tu verbalnu figuru da je proračun razvojan i socijalan. Upravo zato sam sam sebi rekao nikad više tako nešto neću reći jer to je obična frazetina. Dakle ako je i razvojan i socijalan u svojoj puni to znači da je savršen, a to je mazanje očiju. On je u nekim elementima i razvojan i socijalan koliko može biti. Ja kažem realan i ponavljam, pitate kakav je, pa ponavljam što sam rekao realan i ostvariv. A idealan može biti, možda u Norveškoj i Švicarskoj može biti, ali u Hrvatskoj, Italiji, Sloveniji ne može biti, on je realan. On je razvojan utoliko što po prvi puta velike iznose europskih fondova, europska sredstva plasira u razvojne projete ali to još uvijek mi ne daje dovoljno drskosti da kažem da je to baš tako razvojan proračun. On je re-a-lan i ja kod toga stojim. A što se tiče prigovora da proračun nije transparentan, ne znam ja sam razgovarao sa ljudima i sa novom predsjednicom Udruge poslodavaca nije mi to rekla, tako da ne znam koji su to stručnjaci rekli. Ovaj proračun je transparentniji nego oni raniji i sigurno transparentniji nego u vrijeme kada ste vi vodili vladu, doduše niste to mogli promijeniti u dvije godine, to nije realno, to nije ni objektivan prigovora koji vam mogu dati, ali da, on je realniji. Mi imamo veću kontrolu nad prihodima, imamo fiskalizaciju koja nešto znači, to su razvili neki ljudi u APIS-u u upravi poreznoj. To sada neki od nas pokušavaju kupiti i preuzeti to je nekakvo znanje, a to je transparentnost da u svakom trenutku znamo šta ulazi i šta izlazi iz države, da znamo koliko tko plaću ima. Centralni obračun plaća je nešto što razvijamo i mučimo se već više od dvije godine. Zašto to niste počeli raditi? To je država to su institucije i to je model u koji će građani moći imati povjerenja sljedećih 20 godina tko god bio na vlasti.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na replike poštovanom ministru financija. Prvi je za repliku se javio poštovani zastupnik Darko Milinović.
Evo poštovani ministre, pokušati ću s vama budući da nisam bio kada je ministar Varga dao usmeno izvješće o hrvatskom zdravstvenom sustavu pa evo pročitati ću izvješće HINA-e, dozvolite mi. Ivan Šuker ministra je upitao koliki je ukupni dug države u zdravstvu no Varga mu nije mogao odgovoriti pa je najavio pisano očitovanje koje još ni dan danas nije stiglo. Ja sam bio nažalost evo na jednom sprovodu pa nisam mogao tada biti. Ali pokušati ću s vama jer sam pokušao sa premijerom, mislim da je on najodgovorniji tu, projekcije danas govore da je dospjeli dug u zdravstvenom sustavu 3,5 milijarde kuna. Hrvatski sabor je ukinut za tu informaciju jer niste htjeli, većina je izglasala da to hrvatski zastupnici u Hrvatskom saboru ne smiju znati, ne znam zašto. Dakle, možete li vi ovdje potvrditi svojom riječju da nije toliki dug, da nam kažete koliki je dug i da nam kažete je li on bitan za proceduru prekomjernog deficita u kojem je Hrvatska? Dakle ja mislim da ovdje moramo govoriti istinu, je li istina da su dospjele, sveukupne obveze u hrvatskom zdravstvenom sustavu dana gotovo preko 10 milijardi kuna. Tko će pokriti ove dugove? Ukupne da. Tko će pokriti ove obveze? Hoće li one utjecati na deficit i ove godine i iduće godine i je li nešto prikriveno u deficitu i ove godine i iduće godine? Ja ne mogu biti pošteniji i korektniji.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Da, u pravu ste, vrlo je teško pokriti dugove koje ste ostavili, to je istina i to nije, i to je ponovno i vrlo, vrlo gospodin ministar zdravlja je, ministar zdravlja je usmeno rekao vrlo jednostavno ovdje u Saboru šta je zatekao, kakvu je zatekao, ja samo govorim ono što je on rekao ovdje na ovoj govornici da je zatekao plus što se tiče HZZO-a u knjigama kada je napravio inspekciju, odnosno kada je postavio rokove plaćanja koji su bili 2, 3, 4 godine. U konačnici zato što u tom trenutku nisu bili zakoni o ispunjenju rokova plaćanja od 60 dana pa smo morali usvojiti tu direktivu u zakonu u rokovima od 60 dana. Jer znamo da su zapravo dugovi u tom trenutku iznosili od 6 do 7 milijardi kuna. I znate da su u 2013. i 2014. godini ova Vlada zbog čega ima povećani deficit, gdje smo preuzimali isto kao što smo preuzimali dugove u brodogradnji i preuzimali javni dug i u 6 milijardi kuna se je preuzelo u 2013. i u 2014. godini i zbog toga je i deficiti su u ovome od 15,6 milijardi, ove godine smo preko 3 milijarde kuna išli na sanaciju ne samo državnih bolnica nego i lokalnih bolnica. Znači to su brojke koje smo se morali zadužiti i koje će ući u javni dug. Ono što ministar Varga radi i zbog toga je ovaj Sabor usvojio upravo da, izdvajanja a mislim da se tu zajedno vi i kolega Varga slažete izdvajanjem HZZO-a iz riznice da ćete upravljati tim sredstvima. Ali evo tu kažemo možda ministri financija se možda tu slažu a ministri zdravlja se slažu u izdvajanju HZZO-ve riznice. Ali ministar Varga radi jedan težak posao budući da se radi od preko 22 milijarde kuna koji se troši na zdravlje. Ali samo da znamo da je 2006. godine troškovi HZZO-a su bili negdje oko 16, 17 milijardi. I sada treba postaviti pitanje 6 milijardi kuna se povećao unutra kada govorimo od poreznih obveznika koji plaćaju, koji plaćaju, iz poreza se plaća taj dio da li se dobila bolja usluga.
Hvala lijepa. Sada dvije povrede Poslovnika. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, povreda Poslovnika.
Poštovani gospodine predsjedniče. Uza svo razumijevanje za nervozu među HDZ-ovim muškarcima ali ovo dakle ne samo što se dana događa nego već danima dakle evo vidite i sada, ne dozvoljavaju dakle i kada pitaju ne dozvoljavaju da se odgovori. Ako im se neda slušati ili ako već ne mogu govoriti slobodno na svom vlastitom klubu ovo je nedopustivo njihovo ponašanje da ovdje dakle takve svoje ne znam potrebe za govorom kada treba i ne treba govore [[Upadica PREDSJEDNIK: Koju odredbu?]] Odredba članka 238., da im se na to skrene pozornost.
Poštovana kolegice odredba članka 238. ne govori o nervozi ništa. Nema povrede. To nije dobro u javnom poslu imati nervozu, to se slažem, to nije ni lijepo ni dobro jer ovo nije privatni posao nego svi radimo, nadam se, u interesu građana Republike Hrvatske bez obzira kako mislili, da li se slagali ili ne. I vrlo je važno da građani čuju šta tko govori. I molio bih da se ako ima mržnje da se maksimalno sustegnemo od te mržnje jer to nije zdravo ni za onog tko mrzi ali ni za rad u Saboru. Nova povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Darko Milinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. koji govori da zastupnik tijekom iznošenja rasprave, zapravo koji govori o tome da svojim ponašanjem ne smije odstupati od općih pravila ponašanja u Saboru. Dakle ja sam pitao ministra financija nešto. On mi je, nije odgovorio na moje pitanje, odgovorio je o sasvim nečem drugom. Ma optužite evo mene, recite da sam ja kriv za dug koji ste vi napravili, ne vi, nego ova Vlada. Novi dug u hrvatskom zdravstvenom sustavu je od cca. 4 milijarde kuna. Optužite mene da sam ja kriv za ovaj dug dospjeli od 3,5 milijarde kuna u zdravstvenom sustavu. Ali recite koliki je i evo ja pristajem. Darko Milinović je kriv zašto je ova Vlada stvorila novi dug. Pristajem, prisežem. Ali recite nam to, nemojte uskratiti … [[Govornik se ne razumije.]] Recite to Europskoj komisiji jer zbog tog prikrivanja mogući je bankrot Hrvatske države u idućem proračunskom razdoblju. Ne da branitelji tamo neće imati 10% manje mirovine, nego neće imati uopće.
Hvala lijepa kolega. Kolega zastupniče, hvala vam lijepa. Niste naveli u čemu se sastoji povreda, nema povrede naravno, ali jeste malo zloupotrijebili Poslovnik pa ste polemizirali a niste imali pravo na polemiku. Hvala vam lijepa. Nastavljamo sa replikama. Poštovani zastupnik Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre Lalovac, ja sam vas htio pitati kolika je pouzdanost onog što ste rekli uvodno jer smo slične priče slušali prošle godine pa smo ih onda popravljali dva puta. Je li ovaj proračun stvaran ili figurativan, ono čisto da ga imamo, da drži vodu dok majstori odu. Jer ja smatram da ne postoji nijedan indeks koji nam ide u prilog rasta o kojem vi pričate jer ako je to izvoz onda raste i uvoz, ako raste broj nezaposlenih činjenica je da nam pada broj zaposlenih. Recimo ovaj drugi patent da nam raste broj nezaposlenih i pada broj zaposlenih nisu pohvalili u pragu, a izvorno je hrvatski patent. Od tsunamija investicija imamo bonacu, tešku bonacu, od reforme uprave i smanjenje broja zaposlenih o kojima se govori 3 godine imamo program rasta agencija, vijeća, imamo transparentno uhljebljivanje koje dnevno stvara minuse. To su činjenice. Ovom novom mega lokalnom reformom i ono što je bilo stabilno sada će doći u problem, a odrazit će se i na državnu razinu. Od fondova o kojima se priča, o 7 milijardi ja ih i dalje smatram u onoj priči o čuvenom vrapcu u ruci i golubu na grani, to me na to podsjeća. Vidim da je i vas ministar Grčić zarazio optimizmom pa vam ja evo čisto dobronamjerno predlažem da poslušate onu pjesmu "Mi imamos mnogos problemos", onaj čuveni Duo pegla ako se sjećate. To je čisto da shvatite da je vaš optimizam bez pokrića, a vidimo se na prvom rebalansu, bit će vrlo brzo.
Odgovor na repliku, poštovani ministar Boris Lalovac. Neće, hvala lijepa. Nova replika, poštovani zastupnik Ante Sanader. … /Buka u dvorani./… Molim vas dozvolite. Ante Sanader?
Je li gospođa za repliku prijavljena? … [[Upadica se ne razumije.]] Ali ja ću ako treba. Htio sam…
Meni su ovdje rekli da ste vi tražili repliku, a nije nitko drugi. … [[Upadica se ne razumije.]] Branka Juričev-Martinčev… … [[Upadica se ne razumije.]] Nema zapisano to. Je, tražila, dajte, ajde.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, ministre, zamjeniče. Naime ministre Lalovac u više navrata ste govorili o namjenskim prihodima. Bilo bi dobro da premijer zna ili da ste ga već upoznali kad kritizira da ova ulica koja se sad asfaltira nije se mogla financirati sa istim sredstvima kao i boravak djece u vrtiću. Naime, asfaltiranje ulica radi se iz komunalnog doprinosa ili komunalne naknade, a sufinanciranje boravka djece u vrtiću financira se iz poreza na dohodak, stavke koja će u narednim godinama biti znatno niža u svim općinama i gradovima, a uvjerena sam da to asfaltiranje isto nije bilo bezveze.
Da li, ništa, hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, mislite li vi da Europskoj komisiji treba neki doušnik iz Hrvatske koji bi dojavio stanje državnih financija ili to oni mogu sami kontrolirati prema Hrvatskoj koja je u postupku prekomjernog deficita pa onda imaju svojevrsni nadzor. I kad vas to pitam onda vam želim postaviti dodatno pitanje, hoće li onda kada dobiju ovaj proračun koji će biti vjerojatno usvojen u Hrvatskom saboru potvrditi da je 2 milijarde i 200 milijuna kuna koja su sredstva prebačena iz drugog u prvi mirovinski stup doista u tom smislu biti prihodi državnog proračuna ili će dovesti do povećanja deficita sa 3,8 na 4,4% odnosno iz 12,5 milijardi na 14,7 milijardi. I druga stvar što sam htio također reći, mi smo ovih dana raspravljali o financiranju lokalne samouprave i tvrdili smo da je Zakonom o financiranju lokalne samouprave koji je nastao kao rezultat izmjene Zakona o porezu na dohodak došlo do centralizacije javnih sredstava u Republici Hrvatskoj na uštrb lokalne samouprave. A da je tome tako potvrđuje vam i ovaj prijedlog proračuna u kojemu na poziciji pored prihoda od poreza na dohodak povećava se prihod državnog proračuna za gotovo 600 milijuna kuna, u isto vrijeme jedinicama lokalne samouprave na toj poziciji poreza na dohodak smanjujemo za 2 milijarde kuna sredstva od poreza na dohodak. I ta razlika koja dovodi do povećanja sredstava od poreza na dohodak u državnom proračunu nije samo rezultat uvođenja novog poreza na kamate na štednju jer je, kako barem piše, ukupan iznos prihoda državnog proračuna od poreza na štednju oko 300 milijuna kuna, a ovdje ovim proračunom povećavamo porez na dohodak za 600 milijuna kuna. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ono što se vidi na porezu na dohodak kao prihodu lokalne zajednice ja sam govorio o primjeni bruto načela isto kao što je u porezu na dobit gdje se do sada umanjivala odnosno odmah se stavljala neto pozicija, a sada je bruto pozicija. Imate na rashodovnoj strani proračuna i zbog toga se događa u tom dijelu povećanje na toj stavci. Kada ste govorili o Europskoj komisiji da, oni su zapravo kolege iz Europske komisije isto kao što se kod drugih zemalja, znači mi smo u europskom semestru, oni tu posjećuju nas, mi odlazimo tamo, razgovaramo na odborima. Znači Hrvatska je ravnopravna zemlja, članica Europske unije. I kad govorimo o odobrenju određenog proračuna mi se ne nalazimo u eurozoni da nam naš proračun oni moraju odobriti i u tom kontekstu i prilikom programa konvergencije Nacionalnog programa reformi uvažavaju određene napore koje Vlada čini u šestoj godini recesije. Svakako da je lakše provoditi određene mjere na rashodovnoj strani proračuna kada imate određeni gospodarski rast. Tako da isto i kod ovoga proračuna smo pokazali, znači znamo da u drugoj godini bi trebali biti negdje na 3,5% deficita. Što se tiče Europske komisije mi smo uvjereni da ćemo i ovim proračunom i zato što smo rekli da ćemo smanjiti rashodovnu stranu, ona koja se financira iz poreza i to smo učinili. Onaj dio rashodovne strane koji se financira iz poreza i to je ta strukturna promjena koju smo zapravo učinili za 2015. godinu. Hvala.
Hvala i vama ministre. Zadnja replika, poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani premijeru, poštovani ministre. Vjerojatno nakon ove moje replike će mi lokalni šef SDP-a opet spičit neku prijavu, ali nema veze. Pa budući da nisam dobio odgovore na konkretna pitanja od premijera, jer on to vjerojatno niti ne zna, nije valjda se čovjek toliko upućivao u proračun. Pitam vas ministre kao odgovornu osobu donosi li se ovaj proračun na temelju neizglasanih zakona vezanih za lokalnu samoupravu i financiranje lokalne samouprave gdje su izravno iznosi, dakle planirani u ovom proračunu i smije li se to tako raditi. Ako ga pak se i izglasa ovakvoga, da li stvarno vjerujete da će se on ostvariti u da velim i pedeset postotnoj mjeri. Zašto to kažem? Kažem zato jer ste govorili o poljoprivredi i točno je gospodin predsjednik Vlade primijetio da reagiram valjda onako instiktivno kad netko spomene selo i poljoprivredu što je normalno, jer danas je valjda sramota biti seljak i sramota je živjet na selu, takva se stvara fama. A ja ću ovdje sada pitati kako mislite da je realno da se ostvari proračun i kako govorite da je za poljoprivredu planirano više sredstava ako ste u protekle tri godine proračunske selu i poljoprivredi uzeli tri milijarde kuna. A sada planirate sredstva iz ruralnog razvoja koja su planirana negdje oko dvije milijarde i nešto, a znamo da eventualno ćemo u drugoj polovici naredne godine tek moći raspisati natječaje za mjere ruralnog razvoja. Dakle, totalno nerealno planiranje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar financija Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvaženi kolega zastupniče. Pa ovo što ste govorili o donošenju zakona zato i je paket zakona. Mi smo jučer i prekjučer govorili o ovim zakonima koje vi spominjete i oni zajedno idu na glasanje sa proračunom, tako da to se u paketu glasa, tako da u tom dijelu mislim da i vi znate da se zapravo kao cjelokupni paket donose svi ti zakoni. Kad govorimo o Ministarstvu poljoprivrede i svim drugim ministarstvima, gledajte jednostavno 6 godina recesije, proračun i kada gospodarstvo izgubi preko 100 milijardi kuna prihoda, kada izgubimo 200 tisuća radnih mjesta normalno da se onda otvaraju i pitanja financiranja zdravstva i financiranja poljoprivrede i financiranja centralne države. I ono što se pokušalo u ovome proračunu i zato i je u ovom dijelu snažan napredak da se ide povlačiti ta sredstva, jer jednostavno ne možemo iz tog gospodarstva. Vidjeli ste da smo dali brojne poticaje gospodarstvu i kroz reinvestiranu dobit i kroz smanjivanje određenih drugih kategorija, da počne, da se vrati na određene stope koje je imao prije. I zato i govorimo, nemamo novaca toliko da više uzimamo od građana i od gospodarstva, ali da ti novci postoje u EU i zbog toga je ovaj proračun, pogotovo Ministarstva poljoprivrede i ministar je vrlo jasno i na Odboru za poljoprivredu rekao da će imati 1,65 milijardi kuna veći proračun u odnosu na 2014. godinu. U odnosu na 4,86 milijardi za potpore i kapitalne projekte, to je 51% više novaca. 3,47 milijardi za izravna plaćanja, 3,73 milijarde iz EU fondova, a ukupno smo smanjili 150 milijuna od poreza, oporezivanja hrvatskih građana što znači da je na svakom ministru, znači da povuče ta sredstva i da su prilike ogromne. Koliko god postoje rizici postoje i još veće prilike povlačenja sredstava i onda u konačnici da kažemo da je hrvatsko selo i hrvatska poljoprivreda će dobiti taj novac i zbog toga smo i tog interesa smo zapravo i ušli u EU. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Iscrpili smo listu zahtjeva za replikama i odgovorima na repliku. Sad prelazimo na izvještaje odbora, radnih tijela Hrvatskog sabora. Je, Odbor za obrazovanje Valter Boljunčić. Nacionalne manjine, hvala lijepa. Izvolite.
Hvala. Dobar dan gospodine predsjedniče Sabora, gospodine premijeru sa suradnicima. Pa evo u ime Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu samo bih se osvrnuo na dio koji se odnosi na namjenske prihode i primitke, te vlastite prihode u znanosti i visokom obrazovanju o čemu je dosta bilo govora. Ono što mislimo da je u redu i oni će se pratiti, dakle kroz državni proračun. Ali samo da naglasimo da i ne dolazi u stvari sa amandmanima odbora i do fizičke plaćanja u državni proračun, nego bi oni ostali na računima svojih instituta i sveučilišta i temeljem toga je odbor podnio dva amandmana koji kaže da obavezu uplate namjenskih prihoda i primitaka, kasnije vlastitih se odnosi na znanost i obrazovanje. To naravno ne sprječava da se ta, primici i prihodi evidentiraju kao što je i predviđeno u državnome proračunu ali ne ulaze u Riznicu, nego ostaju, dakle na računima instituta i javnih sveučilišta. Mislim da je to dosta bitno zbog rasprave koja se, dakle povela u javnosti zadnje vrijeme. I naravno nitko nije protiv kontroliranja i praćenja tih troškova. Tu su još i neki drugi amandmani koji su čisto tehničke prirode, dakle ne mijenjanju se iznosi, nego se recimo Hrvatskoj zakladi za znanost samo traži razdioba da se zna koji dio ide za projekte, koji dio poslove doktoranta, ali ostaje iznos od 105 milijuna kuna. Znači, mislim da su ova dva amandmana dosta bitna i da će ih se usvojiti koja kažem s jedne strane je državni proračun ostao kao što je bio zato što se evidentiraju sredstva, ali ona se, ne dolazi do fizičkoga dakle plaćanja. Taj dio se amandman odnosi na Zakon o izvršenju državnoga proračuna. Hvala. Samo da kažem da je Odbor sa, dakle sa 6 glasova za, jednim suzdržanim i dva protiv podržao proračun.
Hvala lijep. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina poštovani zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora razmotrio je na svojoj 56. sjednici prijedlog Državnog proračuna RH kao zainteresirano radno tijelo. Konstatirano je, između ostalog, da su kod dijela financijskih programa u razmatranom prijedlogu državnog proračuna sredstva predviđena na razini 2014. godini naravno kad se tiču nacionalne manjine uz korekcije koje su u međuvremenu izvršene rebalansima dok se za jedan broj programa predviđaju značajno smanjena sredstva. Sredstva kojima raspolaže Savjet za nacionalne manjine koje raspoređuje Savjet za nacionalne manjine udrugama i ustanovama nacionalnih manjina kao potpore za programe ostvarivanja kulturne autonomije nacionalnih manjina prema prijedlogu za 2015. godinu bila bi na razini utvrđenoj rebalansom Državnog proračuna za 2014. godinu kojim su ta sredstva bila već smanjena sa 7,3% u odnosu na prethodno planirani iznos za 2014. godinu. Na taj način sredstva za navedene namjene zadržala bi se na najnižoj razini u proteklih 5 godina tijekom kojih su kontinuirano smanjivana. Vladinom uredu za ljudska prava i prava nacionalnih manjina u ukupnom iznosu ostaju sredstva za 2014. godinu mada se mijenja struktura sredstava i financiranih programa. Istaknuto je nadalje da se višegodišnjim smanjivanjem proračunskih sredstava za nacionalne manjine došlo je do minimuma te da bi svako daljnje reduciranje tih sredstava poništilo sve ono što je dosada učinjeno u provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i dovelo u pitanje izvršavanje preuzetih obveza RH kada su u pitanju nacionalne manjine. Nadalje, što se tiče ljudskih prava veliko smanjenje sredstava od 21,6% predviđeno je za Vladin ured za ravnopravnost spolova. Također je naglašeno Uredu za udruge i dalje smanjuju se sredstva za 12%. Naglašeno je da će predložena smanjena sredstava za programe koji se tiču zaštite i promicanja ljudskih prava imati dodatni negativni učinak jer zainteresirani korisnici neće moći osigurati participacije za projekte koje je spremna financirati EU čime će se značajno smanjiti mogućnost povlačenja sredstava iz europskih fondova. To je što se tiče ova dva ureda, znači Ured za udruge 12% manje, Ured za ravnopravnost spolova 21,6% manje. Dalje, Državnom uredu za Hrvate izvan RH sredstva ostaju na razini dostignutoj u 2014. godini s tim što treba imati u vidu da su tijekom 2014. godine ona bila smanjena za oko 5%. Za hrvatsku nastavu u inozemstvu sredstva se smanjuju za 10% u odnosu na 2014. godinu, dok se na stavci obrazovanje djece hrvatskih građana u inozemstvu iznos smanjuje za 15,6% u odnosu na prvobitni iznos utvrđen Državnim proračunom za 2014. godinu. Napokon, sredstva za pravobraniteljstva ostaju na razini 2014. godine, osim kada je u pitanju Ured pravobraniteljice za ravnopravnost spolova ali to se pripisuje sredstvima koja su došla za međunarodne projekte i kojih već u idućoj godini neće biti kad se predviđa smanjenje. Na koncu je i na predviđeno smanjenje sredstava u okviru Državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje od 6,5% u odnosu na 2014. godinu čime se nastavlja trend stalnog smanjivanja sredstava za potrebe … preko tog ureda. Predloženo smanjenje sredstava za skrb o prognanicima, za potporu povratka u BiH, za regionalni stambeni program, za stambeno zbrinjavanje te za financiranje pojedinačnih komunalnih priključaka još više će obeshrabriti povratak koji je već duže vremena u potpunom zastoju što je u potpunoj koliziji s načelno proklamiranom podrškom povratka ratom raseljenog stanovništva. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 7 za i 2 protiv, odlučio Hrvatskome saboru da donese Državni proračun RH za 2015. godinu sa odgovarajućim projekcijama za 2016. i 2017. godinu. Hvala.
Hvala i vama gospodine predsjedniče odbora. Predsjednik Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo, poštovani zastupnik Zdravko Ronko.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi premijeru, ministre i zamjeniče ministra. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora raspravilo je na svojoj 40. sjednici prijedlog Državnog proračuna RH za 2015. i projekcije za 2016. i 2017. godinu i to kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom izlaganju predloženi je državni proračun obrazložen kroz prikaz makroekonomskog stanja održivosti javnih financija i uvođenja metodoloških promjena. Dani su podaci prema kojima je ukupno planiranih prihoda u iznosu 106,4 milijarde kuna ukupno planiranih rashoda 119. Dakle, planirani manjak za 2015. je 12,5 milijardi kuna ili 3,8% BDP-a. U 2016. manjak se projicira na 12,2 milijarde ili 3,5% BDP-a dok će u 2017. se kretati na razini 8,4 milijarde ili 2,3% BDP-a. Istaknuto je da su proračunske stavke ministarstva na konstantnoj razini, da su ostvarene značajne uštede. Istina, one nisu vidljive jer su dijelom usmjerene i u saniranje šteta nastalih poplavom. Povučena su sredstva iz fondova EU, utrošena su značajna sredstva za informatički sustav E-dozvola, a planiraju se za 2015. i značajna sredstva za sustav procjena vrijednosti nekretnina. U raspravi su i zatražena i pojašnjenja o iznosima ostvarenim temeljem Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama, te o iznosu pomoći EU za saniranje šteta od poplave u svibnju 2014. godine. Istaknuta je dakako i potreba za povećanjem prihodovne strane proračuna te upitnim ocjenjeno postojanje HZZO-a kao izvan proračunskog korisnika. Nakon provedene rasprave Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova, 6 za i jedan protiv predložiti Hrvatskom saboru donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu i projekcije 2016. i 2017. Hvala lijepo.
Hvala. Nema više prijavljenih odbora. Otvaram raspravu. Prvi na redu je u ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine predsjedniče Vlade i gospodine ministre sa zamjenikom, kolegice i kolege. Pa vrlo žalosno je gledati ovu našu sabornicu kad mi raspravljamo o najvažnijem političkom dokumentu, i najjačoj poluzi za vođenje ekonomske politike, i dobro bi bilo s obzirom da se radi o ovom dokumentu, kad nemamo argumenata za razgovor da se izdignemo iznad osobnih obračuna. No, što možemo reći što je rezime ove Vlade u protekle četiri godine? Samo dva podatka i mislim da onda više o ostalim makroekonomskim pokazateljima ne treba govoriti. 200 tisuća manje radnih mjesta, sa 1 milijun i 540 tisuća krajem 2011., danas je to 1 milijun i 340 i neto povećanje javnog duga 70 milijardi. To je rezultat ove Vlade. A kad govorimo o ovom proračunu, njegova ključna odrednica je ne nekakvi matematički pokazatelji, nego da je on naprosto neusporediv sa prethodnim razdobljima. Ne možete usporediti niti prihodovnu niti rashodovnu stranu i to jasno govori da razina transparentnosti ovog proračuna je na povijesno niskoj razini. Nikada ni jedna proračun nije bio ovoliko netransparentan kao ovaj. Jer transparentnost proračuna je kad vi možete usporediti podatke, to je transparentnost i to je činjenica. Ali ono što je nepobitno da nažalost ovakve proračune su radile zemlje koje su bile u problemima i znamo kako smo završili, prije svega Grčka, sa silnom željom da se prikrije stvarni deficit. To je činjenica i od toga se ne može pobjeći. Međutim, ne treba niko nikoga prijavljivati, oni koji će nam sutra posuđivat novce i oni koji će nas ocjenjivati u Bruxellesu itekako će dobro proučiti ovaj dokumenat i njegova ocjena će biti upravo ovakva, a ocjenu lošu ovakvog dokumenta će platiti hrvatski građani kroz povećanje rizika i kroz povećanu kamatnu stopu. Što je podloga i polazna osnovica za izradu svakog proračuna, dobrog proračuna? Dakle, trebaju se integrirati osnovne politike u kojima ovaj proračun nastaje. Dakle, mi u ovom trenutku možemo govoriti isključivo o fiskalnoj politici u ukupnoj ekonomskoj politici Republike Hrvatske iako iskreno govoreći nažalost ova Vlada nema ekonomsku politiku i zato je fiskalna politika ovakva kakva je, nikakva. Međutim, za nas je drugi vrlo bitan čimbenik je da smo u mehanizmu prekomjernog deficita i da upravo zbog toga moramo razložno strukturirati mjere da se uvjeti zadani godišnjim ograničenjima ispune da ne bi trpjeli daljnje posljedice. Prije svega kroz rast premije rizika. A rast premije rizika kolegice i kolege vam je rast kamatnih stopa. I bez obzira na povijesno vrijeme, povijesnu epohu niskih kamatnih stopa Hrvatska se u ovom trenutku zadužuju vrlo visoko. Pa pogledajte da je faktor rizika za naše poduzetnike 5, 6, 7% a osnovana referentna kamatna stopa je 0,40. A to je sve posljedica ovih radnji, jer naprosto i … [[Govornik se ne razumije.]] nas tako ocjenjuju. I od toga ne možemo pobjeći. U strukturnom smislu predložene promjene u fiskalnoj politici u proračunu za 2015. praktički se vraćaju na početno stanje krajem 2011. godine kad su predstavljene a zatim suspendirane. I ovo je vrlo bitno reći, i ovo sve što se kasnije događa i sa porezom na dohodak, i na padom na proračun jedinica lokalne samouprave je prije svega posljedica onoga što je ova Vlada u proteklim godinama donijela a kasnije poništila. Dakle, sjetite se priče sa zdravstvenim doprinosom 15 na 13, pa 13 na 15, promjene stope PDV-a za ugostiteljstvo, najava promjene u sustavu poreza na dohodak itd. itd. ukupno uzevši Vlada je u fiskalnom smislu napravila puni krug i vratila se na početak 2011., ali sa 200 tisuća manje radnih mjesta i sa 70 milijardi većim dugom. To je činjenica. Ono što je još bitno za spomenut, da sva najavljena obećanja u smislu rasta poreznih prihoda su praktički prebačena u početak 2016. Dakle, nije se imalo hrabrosti ako se već odlučilo nešto napraviti, to napraviti i spasiti na određeni način sporazum države, ako su to smatrali tako i neizvršiti napad na proračune jedinica lokalne samouprave. Dakle, nikakve značajne uštede na rashodovnoj strani u proračunu 2015. nisu napravljene što znači namjerno stvaranje kaosa u javnim financijama krajem 2015. godine i dovođenje nove Vlade Republike Hrvatske u izuzetno tešku situaciju, to je činjenica. Rashodovna strana se značajnije ne može promijeniti bez strukturnih reformi, strukturne reforme nisu provedene. Jer da su provedene onda bi proračun kod najvećih proračunskih korisnika izgledao sasvim drugačije. Razdoblje izrazito niskih kamatnih stopa na tržištu kapitala neće biti niti tijekom 2015. iskorišteno za restrukturiranje javnog duga te za provođenje reformi javnog sektora već će to biti jedna izgubljena godina uz napomenu da Hrvatska do ponovnog rasta kamata ima svega 2 ili 3 godine, što bi moglo dovesti do ozbiljnih problema sa servisiranjem javnog duga, prije svega u 2017. godini. Stoga, ovo promatram kao namjerno izgubljenu 2015. godinu, svjesni biranja … kaosa u Hrvatskim javnim financijama te se nadam da oni koji su ovo sve skupa radili su svjesni toga što su napravili iako pričaju da javne financije nikad nisu bile transparentnije. Inače, projekat fiskalizacije je davno započet u Ministarstvo financija i ovo je samo završetak sukladno tehnološkim podacima. Dakle, izdaci za subvencije i potrebno sufinanciranje Europskih strukturnih projekata, gdje su oni u proračunu? Ajmo pročešljati cijeli proračun pa da vidimo na kojim pozicijama je osigurana domaća komponenta za povlačenje 7 milijardi kuna. Ako pogledate kompletan ovaj proračun se isključivo bazira na povećanom povlačenju 4 milijarde kuna i na povećanim prihodima od PDV-a. Pa gdje je ta domaća komponenta, neka netko kaže zašto u obrazloženju proračuna nije taksativno nabrojene pozicije na kojima se nalazi ta domaća komponenta za EU fondove? I ono što je činjenica za 2015., što se tiče deficita državnog proračuna, on će definitivno biti negdje na oko 6%, dakle 20 milijardi kuna i možemo mi crtati, pisati, zato je proračun ovakav netransparentan da ćemo biti 12, 13 milijardi ili 3,8%. On je definitivno po ESI 2010 20 milijardi kuna. Isto tako to podrazumijeva daljnji rast javnog duga do iznosa od preko 85% što će biti najviša razina javnog duga među svim novim zemljama članicama EU, odnosno možemo reći što se tiče tog pokazatelja smo najgori. Sve smo ovo "postigli" zaslugama sadašnje Vlade u samo 3 godine njenog mandata, ovo postigli pod navodnicima, da ne bi ispalo da stvarno mislimo tako. Što se tiče prihodovne strane proračuna, ona je opet precijenjena kako na kategoriji prihoda od doprinosa, tako i na kategoriji od poreza na dobit, odnosno prihoda od PDV-a. Posljedica ovakvog proračuna biti će rebalans već praktički u prvom dijelu 2015. godine ili akumuliranje neplaćanja dugova tijekom 2015. godine. To je ono što se događa u sve ove 3 godine, tzv. odgoda plaćanja i zato nam deficit proračuna takav je i zato određeni rashodi u jednom tijeku godine kad je to nenormalno jako visoko rastu. U računu financiranja nema niti naznaka prihoda od davanja autocesta u koncesiju jer gledajte, ako netko tvrdi da je to jedino rješenje, prvo što po meni, može tako razmišljati, ali ako netko kaže da mu je to jedino rješenje onda dovodi Hrvatsku u nepovoljan položaj jer ako vi tvrdite onima koji bi trebali nešto uzeti, … vam to platiti, da je to vama jedino rješenje ako to ne napravite jer ćete propasti, sigurno da će biti ponuda, ma daleko lošija, ali zanemarimo to. Ako je to ozbiljno nešto, onda s obzirom da se radi o prihodu od koncesija, gospodine predsjedniče Hrvatska Vlade, to je moralo biti u proračunu. Naznačeno. Toga nemate. Vlada čak nije uspjela ni povezati niti osnovne elemente fiskalnih smjernica koje nam je sama donijela, konvergencije i proračun. Evo, pogledajte samo, 6 mjeseci se predsjednik Vlade, ministri trude objasniti kako će izmjenom Zakona o porezu na dohodak se povećati kupovna moć hrvatskih građana, porast će im plaće i na takav način će se potaknuti potrošnja. Istovremeno, u smjernicama fiskalne politike piše da izmjena poreza na dohodak će rasteretiti cijenu rada. To je dijametralno suprotno od onoga što se govori jer ako govorite da će se rasteretiti cijena rada, onda se podrazumijeva da ono što će se manje platiti poreza, da neće otići u džep zaposlenika, nego će ostati kod onih koji su poslodavci. To piše u smjernicama, dakle to nije moja nikakva izmišljotina. Sljedeća stvar, proračun za 2014., 2015. dobio je negativno mišljenje Fiskalnog povjerenstva. To Fiskalno povjerenstvo je kolegice i kolege, produžena ruka Hrvatskog sabora, on je pri Odboru za financije sastavljen od neovisnih stručnjaka koji bi nama saborskim zastupnicima trebali analizirati proračun, dati nam svoje mišljenje o proračunu. Već drugu godinu, dakle to saborsko tijelo daje negativno mišljenje. I možete ga pročitati, ako mi ostane vremena pročitat ću vam 5, 6 njihovih osnovnih zamjerki i rizika na koje nas upozoravaju što se može dogoditi sljedeće godine. Međutim, sve to brine, osim ove Vlade. Dakle, ono što je također karakteristika proračuna 2015. da izrazito nerealan povećan iznos predviđenih sredstava za povlačenje strukturnih fondova EU koji ne prati odgovarajući iznos sredstava sufinanciranja europskih projekata. Dakle, jedna ozbiljna Vlada je sve ono što smo slušali proteklih dana bi u obrazloženju državnog proračuna pobrojala po ministarstvima, po stavkama osigurana sredstva domaće komponente za EU fondove jer vi sredstva iz EU fondova ne možete povući dok projekat nije završen i dok on nije gotov. Vi ćete dobiti onaj dio koji vam pripada, ali ako tu nemate osigurano u vlastitom proračunu onda je to priča kakva je. Međutim, s obzirom da mi prije 8. mjeseca sljedeće godine nećemo ni dobiti akreditaciju, onda se postavlja pitanje kako ćemo mi u zadnja 3 mjeseca povući tih 7 milijardi i definitivno s obzirom da se u ovom trenutku kasni u administrativnim koracima je sigurno da Hrvatska 2016. neće moći povući 600 milijuna eura isključivo zbog nesposobnosti Vladine administracije. Nepromišljenost i nepripremljenost ove Vlade ove se godine najviše očituje u činjenici da rade značajne promjene u sustavu funkcioniranja lokalne države bez ikakve adekvatne pripreme, odnosno pripreme kompenzacijskih mjera te ulazimo u potpuno nedefiniran fiskalni prostor, a isto tako može biti sutra ogroman potencijalni problem koji se tiče jedinica lokalne samouprave i ne samo u smislu fiskalnih učinaka donošenja promjena u oporezivanju dohotka već i cjeloviti skup reformskih mjera za restrukturiranje lokalne samouprave. I kolegice i kolege, ako ste nekome uzeli 2 milijarde i 100 milijuna pa bilo bi logično da u obrazloženju državnog proračuna i ono što nam je govorio prije svega potpredsjednik Vlade Grčić u proteklim danima vidite u proračunu. Vi jedino što vidite u proračunu vidite sredstva za decentralizirane funkcije koje su prošle zapravo ove godine bile milijardu i 270,a sljedeće godine milijardu 510. Ako ste smanjili udio jedinice lokalne samouprave za decentralizirane funkcije sa 12 na 6%, ako se smanjila osnovica za skoro 20% njima je praktički ostalo samo 4,5% od tih sredstava za decentralizirane funkcije znači izgubili su 900 milijuna, a ovdje im se daje povećanje od 240 milijuna. Također treba otvoreno reći hrvatskim građanima da se u ove dvije godine uzelo 5 milijardi iz prvog stupa, a da su to obaveze koje će doći u narednim godinama kada se budu isplaćivale mirovine onima koji su imali poseban status to su prije svega policajci i vojnici. Dakle, da ponovim povijesna netransparentnost, povijesno visoki javni dug, povijesno visoki deficit. I na kraju u proračunu nije adresirana niti jedna ozbiljnija reforma, niti jedan očekivani pomak u smislu otklanjanja makroekonomskih neravnoteža koje je i Europska komisija potvrdila i pokrenula proceduru za njihovo otklanjanje odnosno Hrvatsku uputila na hitno djelovanje. Stav sadašnje Vlade se može samo okarakterizirati kao krajnje neodgovoran, opasan naspram dobrobiti i interesa svih hrvatskih građana i njihove budućnosti. Stoga sa velikom zabrinutošću moram odbaciti ovakav prijedlog proračuna. no po ovom sadržaju bezidejnosti i kukavičluku, netransparentnosti i svim ostalim atributima kojih ide niti se ne može zvati državnim proračunom i nažalost ovo je najlošiji uradak koji je ikada stavljen pred građane RH. ali ponavljam 200 tisuća Hrvata je ostalo bez radnog mjesta, a svi građani Hrvatske su nakon mandata ove Vlade zaduženiji 70 milijardi kuna i sigurno da nećemo podržati ovakav prijedlog proračuna. Hvala.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Šuker, rekli ste na samome kraju da je ovo najlošiji proračun i da se ne može nazvati proračunom. Na samom početku ste potvrdili ono što sam ja govorio predsjedniku Vlade, nisu provedene strukturne reforme, zato i vlada ustvrdili ste i kaos u financijama, nema investicija u javnom sektoru koje su najavljene, investicije u INA-i, Hrvatskim željeznicama, Hrvatskoj elektroprivredi. O tome predsjednik Vlade ne govori ali se što ste vi na samome početku primijetili kada ne zna odgovoriti spušta po običaju na osobnu razinu. Čak se i prometnuo danas u glasnogovornika jednog zastupnika kako bi pokušao obezvrijediti drugog. To je stvarno nisko i sto se od premijera ne očekujte.
Kolega Vukšić replicirajte kolegi Šukeru.
Da ja se repliciram na prvu rečenicu koji je kolega rekao da se premijer spušta na osobnu razinu, to je prva rečenica gospodina Šukera bila, prva rečenica. Niste slušali. Naravno da premijer ne zna tko je i zbog koga i zahvaljujući kome ušao u Sabor. Premijeru Milanoviću ono što ste rekli da je loš proračun kao da je proračun radio Vidoviti Milan, a Vidoviti Milan ne zna prognozirati jer on obmanjuje, tako da je i ovaj proračun jedna obmana.
Ali sada ste vi na osobnoj razini raspravljali. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolega Vukšić ja sam rekao da se ova Vlada u svojoj fiskalnoj politici napravila puni krug i vratila se na početak samo što nas to košta previše, 70 milijardi novog duga. Ali isto tako ako uzmemo jedan veliki dio ekonomske politike isto je napravljen puni krug. Vi se sjetite da u prvoj godini mandata je bilo rečeno da nosioci gospodarskog tsunamija će biti javna poduzeća. Kada se dizala cijene el.energije 25% tada nam je to rečeno da su to sredstva za investicije u HEP-u. Građani RH već tri godine zapravo 2,5 plaćaju skuplju el.energiju. Gdje su investicije HEP-a? Nema ih. Nakon godinu dana neće više nosioci investicija biti javna poduzeća nego će biti privatni sektor. Ako ne napravite strukturne reforme u javnoj upravi onda privatni sektor će zbog svega ovoga bježati. Pogledajte samo 37 promjena poreznih zakona, pogledajte ovo što se događalo protekla 2, 3 dana. Pa tko će doći pod ovakvim uvjetima investirati u RH kada naprosto ne zna što će mu biti sutra. To je ta pravna sigurnost. I nemojmo se mi zanositi i izmišljati toplu vodu, točno se zna što treba napraviti, samo treba imati hrabrosti, da ne iskoristim neki drugi izraz, provesti to i napraviti to. Međutim ovaj proračun i njegova netransparentnost samo potvrđuje ono što se nažalost događalo neistinu, furanje priča netko je stalno kriv za nešto drugo. Ovaj proračun je isključivo rezultat rada, to će reći nerada ove Vlade i rezultat isključivo njihove politike. Pogledajte samo u ukupnom iznosu kamata 25% se odnosi, a sljedeće godine će to biti 30% isključivo na razdoblje ove Vlade od tri godine, a Hrvatska država postoji 24 godine. sada pogledajte od 24 godine 4 godine su praktički kada pogledajte 15, 16% vremena, a imate 30% troška kamata. To govori sve.
Hvala. Potpredsjednik Željko Reiner, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega Šuker vi ste spomenuli kao jedan od problema s čim se ja slažem pitanje povlačenja i realnosti povlačenja sredstva iz EU fondova. Predviđeno je 7,2 milijarde, to ne samo da je nerealno, ali zapravo u svojoj biti je to ne ambiciozno jer potencijal je negdje 20 milijardi. Međutim zašto je to nerealno? Nerealno je zapravo zato jer kada se sjetimo 2013.godine je bio plan 1,6 milijardi, povukli smo 742 milijuna. Prošle godine 2013.godine ušli smo u EU plan je bio 2,9 milijarde opet vrlo neambiciozno međutim onda se to uopće nije ostvarilo, smanjio se na 1,7 milijardi, do kraja listopada u realnosti smo uspjeli povući negdje nešto preko 700 milijuna. Prema tome ako mi nismo prošle godine uspjeli povući ni onih rebalansiranih 1,7 milijardi koja je logika da se očekuje da ćemo mi sada povući 5 ili čak 10 puta više novaca iz europskih fondova. Usput budi rečeno, mi u Europsku uniju ulažemo 3,6 milijardi a neusporedivo manje smo uspjeli povući, kako se može očekivati da ćemo mi toliko novaca a sve se ili dobar dio ovog proračuna se temelji i stalno se spominje da će to biti jedan od važnih izvora. Mi zato koliko znamo, onaj famozni informatički sustav potpredsjednika Grčića još uvijek nije profunkcionirao, mi nemamo očito ni znanja ni snage da povučemo kao država, Vlada te novce u kojem smislu je onda to realno. Hvala lijepo.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolege potpredsjedniče Reiner. Ako se prošle godine planirani iznos smanjio za milijardu i 300 milijuna kuna, ako se ove godine predviđa da ćemo povući 7,2 milijarde kuna onda nikako ne mogu da ne povučem paralelu prema jednoj poziciji u proračunu a o tome sam i s vama razgovarao a to je smanjenje za znanstveno istraživački rad 230 milijuna kuna. Tko će napraviti projekte osim visokoobrazovnih ljudi. Prema tome, ako nećemo ulagati u mlade, ako nećemo ulagati u znanost onda u budućnosti neće imati tko napraviti te projekte. Međutim, kada pogledate strukturu ovog proračuna da bi se zakrpala neefikasnost svih ovih priča onda je raspodijeljeno po razno raznim ministarstvima, pa pogledajte porast Ministarstva gospodarstva, poraz Ministarstva obrta, porast Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva regionalnog razvoja isključivo se bazira na povlačenju sredstava iz EU fondova. A po mišljenju onih koji o tom poslu znaju puno više od nas tu se kaže da Hrvatska neće dobiti najvjerojatnije akreditaciju prije 8. mjeseca. Ako mi dobijemo akreditaciju tek u 8. mjesecu pa koja bi to, što bi se trebalo dogoditi da mi praktički u zadnja tri mjeseca godine povučemo preko 7 milijardi kuna, naprosto nemoguće. I zbog tog birokratskog kašnjenja, jer vi da dođete u poziciju da dobijete sredstva Europske unije morate proći jedno 4 stepenice, Hrvatska u 2016. se administrativno neće moći pripremiti i neće moći povući negdje oko 600 milijuna eura. … [[Upadica se ne čuje.]] 2016.
Ante Babić, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Gospodine Šuker, dobro ste uočili da je ovo povijesno niska transparentnost proračuna a o radu Vlade ne treba puno trošiti riječi ovih tri godine jer su svi pokazatelji negativni posebice u ovoj godini i oni će biti takvi i do kraja ove godine, dvanaesti kvartal pada BDP a nezaposlenosti, nema većih investicija, prekomjerni deficit. A proračun je dobio zapravo i negativnu ocjenu Fiskalnog povjerenstva. Ono što želim reći vezano za tu netransparentnost to su sredstva vezana za razvoj civilnog društva. Drago mi je što je ovdje premijer pa volim da to zapravo čuje, kada se usporede ta sredstva vezano za sredstva za Hrvate izvan Republike Hrvatske a znajući da imamo međudržavne sporazume sa 6 zemalja na kojima premijer uopće ne inzistira a trebao bi, vidjeti ćete kolika su sredstva zapravo za hrvatsku nacionalnu manjinu vezano za 12 europskih zemalja, negdje oko milijun i 506 tisuća kuna. Da ne govorimo u kakvoj situaciji je zapravo hrvatska nacionalna manjina u Srbiji, odnosno u Crnoj Gori primjerice Republika Italija po tom sporazumu ne daje niti jednu lipu hrvatskoj nacionalnoj manjini u Moliseu, šteta je i da se o tome nije govorilo. I druga stvar koja je vezana za povratak Hrvata u Bosnu i Hercegovinu smanjena je sa 9 na 6 milijuna kuna a da ne govorimo o izbjeglim Hrvatima iz Republike Srbije odnosno Vojvodine, njih oko 40 tisuća kuna niti nemaju svoju stavku u ovome proračunu za njihovo zbrinjavanje. Hvala.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Da kolega Babić teško je spomenuti sve pozicije međutim da ne bi opet ispalo ovako ili onako, rekli ovo, na stranici 81 proračuna je stambeno zbrinjavanje i ideje za pomoć, povratak Hrvata u BIH-a smanjeno 3 milijuna i još nešto tisuća kuna. Međutim, ono što je ključno, da li Hrvatska koristi svoju poziciju članice Europske unije da osnaži poziciju Hrvata gdje su nacionalna manjina, prije svega mislim u Srbiji, Mađarskoj, Rumunjskoj, Makedoniji, Kosovu, Crnoj Gori a drugi je poseban problem Hrvata u Bosni i Hercegovini. Međutim, vi ste spomenuli samo ovo, međutim kolega Babiću nemojmo zaboraviti da ova Vlada nikako ne želi ukinuti porez na mirovine prije svega hrvatskih iseljenika iz prekomorskih zemalja. Nitko ne pokreće proces spajanja, zapravo potpisivanja zdravstvenog sporazuma. I možemo otvoriti niz, niz, niz pitanja gdje mi naprosto ne koristimo svoju poziciju, mi jačamo mišiće zbog bezveznih stvari prema Europskoj uniji a ono što nam je ustavna obveza, ono što nam je obveza temeljem Zakona o Hrvatima izvan Hrvatske o tome nas boli briga i ne vodimo brigu. Jer samo deklaratorno govoriti nažalost tim ljudima neće pomoći. Pa pogledajte samo kakav je odnos bio javne televizije u trenucima kada su bili, pa možemo reći na određeni način sudbonosni izbori u Bosni i Hercegovini, kada je naprosto Međunarodnoj zajednici i svima trebalo pokazati da Hrvati kada se i objedine teško mogu izabrati svoga člana predsjedništva. I upravo i zbog angažmana svega smo uspjeli to napraviti. Ali kako se ponašala i naša javna televizija prema Hrvatima koji su ravnopravan narod u Bosni i Hercegovini ali samo na papiru, nemaju svoji kanal kao dva ostala naroda na televiziji njihovoj i praktički njima je jedini informacijski prozor u svijet HRT koji ih je praktički totalno zanemario.
Ivo Jelušić, replika.
Poštovani kolega Šuker, govoreći u ime kluba HDZ-a, naravno rekli ste da nećete proračun, što je vama kao opoziciji normalno razumljivo ali ste rekli da je proračun za sljedeću godinu 2015. izgubljena godina. Vi iz HDZ-a zaista ste kvalificirani govoriti o izgubljenim godinama, to se slažem. Vi ste tu ne kvalificirani nego prekvalificirani, vi ste na tome doktorirali na izgubljenim godinama. Da podsjeti, zašto ste vi kvalificirani govorit o izgubljenim godinama. Jer ste u zadnje 3 godine Vlade HDZ-a pad BDP-a je bio skoro 10%, 9 i nešto posto. To su izgubljene godine za Hrvatsku, a ne ova ili sljedeća. To su zaista izgubljene godine za Hrvatsku. I dapače, kada je cijela Europa ušla u krizu i počela se oporavljati, to se nije dogodilo kod nas. Da podsjetim, razlika između rasta ili pada BDP-a između prosjeka Europske unije i Hrvatske u vaše vrijeme je iznosila 3 i 4% između Hrvatske, naravno na štetu Hrvatske. U naše vrijeme smo se približili na samo 1% ili manje od 1%. Naravno nismo zadovoljni s ovim, ali s onim što ste vi radili naravno da se posebno moramo biti nezadovoljni. Inače se ovdje govori često puta o kvartalima, kako je 12. kvartal za redom pad jer namjerno se govori o kvartalima jer se ne želi govoriti o godinama. Zašto, jer onda bi morali reći da je već 6. godinu krize da su vaše zadnje tri godine krizne što vi želite sakriti i govoriti samo da je kriza otkad je SDP na vlasti. Nažalost, činjenica je sasvim drugačija. Inače dakle koje su izgubljene godine, o tom možemo razgovarat, to nije sljedeća ni ova nego one vaše tri godine kada smo pali 10%, to su izgubljene godine. Tako ste radili, a što nudite nismo čuli ovdje u Saboru nijedan dobar zakonski prijedlog, ali smo čuli od vaše kolegice koja je bila vaš jedan od glavnih stratega ekonomskih da nemate rješenja i da vas je napustila gospođa Martina Dalić.
Hvala. Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Znate šta, najgora je stvar kad je netko loša kopija svoga šefa, a vi ste upravo to. Kad nemate argumenata onda idete vrijeđati. … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, imate nešto za reći gospodine Milanoviću? Bez nervoze, prosim lepo. Vi ste ovdje gost i tak se ponašajte, ne. Dakle rekao sam da je loša kopija svog šefa, kad nema argumenta onda vrijeđa i to ću ponoviti. I gledajte kolega Jelušić, da ste imali bilo koji argument na moju raspravu vi bi o tom govorili, međutim govoriti o 2009. i 2010. i uspoređivat to sa današnjim vremenima je naprosto nešto što je neusporedivo. Samo gledajte kolega Jelušić, za razliku od vas mogao bih ja govoriti o nekim vašim epohama ali neću. Ja se ne spuštam na takvu razinu. 2008. Hrvatska je imala deficit 0,8% i tada bez obzira na smijeh predsjednika Vlade ja sam dobio nagradu Svjetske banke, jedini hrvatski ministar koji je upisan u knjigu Svjetske banke "Top ten reformera". Prema tome, to sve govori. A kolega Jelušiću, pogledajte, za 3 godine mandata nestalo 200 000 radnih mjesta, nestalo, javni dug bez onih jamstava, kad bi tu dodao jamstva HŽ-a onda bi to prešlo preko 85 milijardi. Dakle ja sam govorio o neto javnom dugu je 70 milijardi i kolega Jelušiću ja mogu o tome s vama raspravljati, ali isto tako ako želite raspravljat o onom drugom razdoblju možemo i o tome, ali to je vrlo teško sa lošim kopijama raspravljat.
Tko su loše, a tko su dobre kopije o tom potom. Potpredsjednik Nenad Stazić, replika.
Govorite kolega Šuker u ime kluba HDZ-a pa dopustite da vas pitam u trenutku kad se donosi najznačajniji dokument u Saboru gdje je vaš šef. … [[Upadica se ne razumije.]] Vi niste loša kopija svoga šefa jer je nemoguće napraviti lošiju kopiju od njega. To je naprosto nemoguće. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali njega nema ovdje. HDZ tako pokazuje kakav je njegov odnos prema ovom dokumentu. Čisto politikantstvo, čisto politikantstvo i ništa drugo. Govorite o deficitu i kažete nećemo bit 12,5 milijardi, bit će 20 milijardi. Čudim se ja vama zašto vi nastojite taj deficit prikazati većim nego što jest kad ste vi između ostalih odgovorni za ovoliki deficit. 10,7 milijardi kuna deficita ide samo na kamate. Zamjenik Rađenović je neki dan to zorno prikazao, to je 30 milijuna dnevno, i na Božić i na Novu Godinu, 30 milijuna dnevno, svaki dan. Zaduživale su se sve Vlade, zadužuje se ova, zaduživala se i Vlada Ive Sanadera u kojoj ste vi bili ministar financija. Pa vi zadnje godine niste ništa drugo radili nego obilazili svijet i uzimali novce, zaduživali se. Zaduživala se i Račanova Vlada, zaduživala se i Vlada prve administracije HDZ-a, prvih 10 godina. Pitanje je tko se za što zaduživao. Sanaderova Vlada da bi pokrila troškove pljačkanja javnih poduzeća, Račanova Vlada da bi izgradila ceste po kojima se vozimo, prva HDZ-ova Vlada iz prve administracije vjerojatno da bi financirala troškove rata jer je rat skup, ali danas čitamo da je baš ministar financija pokojni Jozo Martinović uzeo novce skupljene za kupnju oružja da bi Gavrilović, vaš miljenik, mogao za 3,3 milijuna dolara kupiti nešto, Gavrilović holding koji je vrijedio 68 milijuna. I otiđite molim vas pod šator pa to objasnite braniteljima koji su stradavali dok je Jozo Martinović i Đuro Gavrilović uzimali novce za oružje da bi se bogatili. To im objasnite.
Hvala. Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Staziću, od vas čovjek ništa drugo ne može očekivati osim sitne prljavštine jer to je jedino što znate. Međutim gledajte, niste spomenuli da se iz državnog proračuna se financiraju i Brijuni koje ste vi itekako rabili, da se financiraju i vojni brodovi na kojima ste se i vi vozili, isto se financira. Ali trebali bi znati kolega Staziću da Hrvatske autoceste nisu u državnom proračunu, toliko ste bar trebali naučiti kad već udarate. A druga stvar, kad spominjete Gavrilovića, pa ostala je nekakva obaveza iz Račanove Vlade mislim prilikom kupnje Slavije da se njemu mora isplatit 20 milijuna kuna. Ne znam po kojoj fori ali tako je. Ali bitno je da vi napadate. A isto tako bi bilo vrlo interesantno vidjeti kad već govorite, natjerali ste me, ja se stvarno ispričavam kolegama, na nekakvu osobnu razinu, napade i vrijeđanja, vrlo bi bilo isto tako interesantno vidjeti vaše neke troškove ali kažem nećemo o tome. Ja sam raspravljao o proračunu, pokušao sam sa mog skromnom znanja iznesti ono što mi smatrao u klubu HDZ-a da nije dobro, međutim vi ne možete raspravljat o tome jer ne znate. Druga stvar, zašto bi gospodin Karamarko došao tu slušat šta je Milanović danas rekao? Jel to bila razina predsjednika Vlade? Ne. Pa vi to niste htjeli slušat, vas nije bilo u sabornici. Pa vi ste dužni slušat svog premijera. Pogledajte kad je bio HDZ-ov prijedlog proračuna, HDZ-ova strana je bila puna, vi ga niste htjeli slušati jer ne možete branit to. I vi sad prozivate predsjednika oporbe. Imate nešto možda protiv onoga što sam ja rekao? Ponudite mi argument i ja ću s vama razgovarat o tome. Ali kolega Staziću, nas dvojica se predugo poznamo i mislim da naprosto rasprava na nekakvu osobnu razinu ne treba ići. Idemo razgovarati o činjenicama. Vi ste ovako vrlo benevolentna osoba kad je netko drugi u pitanju. Jeste li se možda ispričali kolegi Rončeviću? Jeste li? Pa to je ljudska dimenzija. Vi ste ga napadali, čovjek je pravomoćno oslobođen. Pa bilo bi ljudski da ste rekli, sorry ja sam mislio tako, imao sam krive podatke. To je ljudska veličina kolega Staziću, a ne napadati, pljuvati i onda kad pravosuđe dokaže da to nije istina što ste vi govorili nemate hrabrosti reći kolega oprosti.
Željko Šemper, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, vi ste na početku rasprave govorili oko 200 tisuća izgubljenih radnih mjesta. Točnije od početka krize od 2008. godine do 2014. do listopada smanjeno je 187 tisuća radnih mjesta. Za to su pod navodnicima zaslužni i vaša i ova Vlada, to su činjenice kao što vi više puta govorite. Međutim, kriza nije došla 2008., 2009. Temelji ove krize udareni su daleko ranije, makar se ne volim vraćati u prošlost. Ja moram podsjetiti da smo 1990. imali milijun 968 tisuća radnih mjesta. Nakon 9 godina, 10 godina 1999. imali smo milijun i 406 tisuća radnih mjesta. To je manje, u tih 9 godina izgubljeno je 562000. Od tog broja 362000 je otišlo u mirovinu i ostalo je 200 tisuća na burzi. To su činjenice i od toga ne možemo pobjeći i naravno da je opće mišljenje da mi taj manjak u tih 9 godina teško možemo nadoknaditi posebno sad kada je došla ova dugogodišnja, šestogodišnja kriza. Hvala lijepa.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Šemper, ja sam koristio kad sam govorio o nezaposlenima, zapravo broj zaposlenih koristio sam podatke ove Vlade. Dakle, dokument se zove Prijedlog industrijske strategije Republike Hrvatske. Gledajte, ja govorim o dokumentu za koji ste vi glasali u ovom Saboru. Ja nisam glasao za njega. Znači, glasali ste i za točnost podataka. Nutra kaže da je bilo milijun 530 i još nešto tisuća zaposlenih krajem 2011. a sad ih milijun i 343 ili milijuna 348, pa recimo to je nekakvih 190 ili 192 tisuće. Međutim, kolega Šemper kad već govorite s toliko ljubavi o osamdesetoj i devedesetoj, onda nemojte reći da je prvi veliki dug nove Hrvatske države bio milijardu i 900 milijuna maraka za sanaciju posrnulog gospodarstva i sanaciju banaka. To je bilo prvo veliko zaduženje Republike Hrvatske. Jer gledajte, kad govorim o ovakvim stvarima onda treba ići sa činjenicama, a ne zašto? Zato što ovaj dug vraćaju svi građani Republike Hrvatske. Druga stvar, samo dva grada Vukovar, Sisak. Nestalo u četničkoj agresiji 50 tisuća radnih mjesta, a da ne govorim koliko je nestalo onih koji su trebali biti nosioci gospodarskog razvoja mladi ljudi. Prema tome, možemo govoriti o svemu. Ja nikada nisam rekao da smo mi bili idealni, da smo bili sjajni, imali smo svojih grešaka kao i svatko drugi. Ali naprosto da se te greške ne bi ponavljale, jer najgore je onaj koji plaća dva ili tri puta istu pogrešku. Dozvolite mi da temeljem nekog iskustva i nečega slobodno iznesem neke činjenice. O tim činjenicama možemo raspravljati. Ali kažem, prvo veliko zaduženje nove Hrvatske države je bilo milijardu 900 milijuna maraka za sanaciju banaka i sanaciju posrnulog gospodarstva.
Darko Milinović, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Ja se slažem s vama gospodine zastupniče Šuker da je ovaj dokument, dakle državni proračun, Prijedlog državnog proračuna za iduću godinu, dakle dokument koji odlučuje na neki način o sudbini Hrvatske, o sudbini građana Republike Hrvatske najnetransparentniji dokument u povijesti Hrvatske. Vi ste procijenili, jer budući ste i bivši ministar financija vjerojatno možete neke stavke bolje iščitati nego mi koji nismo duboko u financijama i procijenili ste deficit, dakle negdje ako se ne varam preko 20 milijardi kuna da će biti. Ja sam pitao ovdje, da se ovaj proračun može braniti, da se može na njemu poentirati pa dal' mislite da premijer ne bi bio tu. Ali on je toliko nebranjiv čak da nije ni ministar, evo koliko vidim nije ni ministar tu. Ostao je zamjenik, svaka čast sa svojim pomoćnicima da sve ove negativne konotacije Državnog proračuna za 2015. godinu padnu na njihova leđa. Gromobrani su ovoga netransparentnog, neprovodivog proračuna 2015. godine kao što ste najavili. Ja mislim da će već u prvoj polovici iduće godine doći do rebalansa. Ja sam također, slažem se sa tom netransparentnošću. Izdvajanje Hrvatskog zavoda iz Riznice, ja kao bivši ministar to podržavam. Ali na ovakav način, ja ne znam da li vi znate da državne bolnice će ostati u Riznici i to ne znamo pod kojim uvjetima, a županijske bolnice će se izdvojiti iz Riznice. Znači, još jedna netransparentnost. To se nikada u povijesti proračuna i Hrvatske države nije desilo, takva netransparentnost. Vi ne znate više je li HZZO u Riznici ili nije ili je izvan Riznice. Pitao sam ministra financija, pa pogledajte pa to mora ostati zabilježeno. Garantirajte nam ovdje svojom čašću, riječju da dug u zdravstvenom sustavu nije tri i pol milijarde kuna. Nije odgovorio.
Hvala. Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Milinoviću, transparentnost je između ostalog usporedivost podataka. Pogledajte poziciju Ministarstva financija. Ovo su podaci iz 2014. Sve dalje je prazno. A pogledajte sljedeću stranicu 2014. prazna, a 2015. i šesnaesta puna. Znate zašto kolega Milinović? Zato što se do sada porez na dohodak vraćao sa zbirnog računa, za jedinice sa područja posebne državne skrbi. Između ostalog, to smo mi uveli Zakonom o izvršenju državnog proračuna 2004. i to se nije vidjelo u proračunu. Dakle, bila je u proračunu pomoć jedinicama lokalne samouprave koje nisu prešle određeni dohodovni cenzus. I sad kolege neki naši čelnici jedinica lokalne samouprave kad su vidjeli ove podatke sretni, presretni mi smo dobili više. Ne rekoh, vi ćete od većine ovih novaca koji su vam ovdje došli morati vratiti putem porezne prijave kad građani podnesu i vi ćete u principu dobiti manje. A zašto manje? Zato što je prije povrat bio negdje oko 400 milijuna, a ova pozicija za pomoć je bila negdje 329, 330, to je sveukupno 729 milijuna. Znate koliko je sad ova pozicija? 540 milijuna. Znači 200 milijuna manje kad se to sve skupa zbroji. Ali da se mogu ovi podaci usporediti, da su jasno naznačene pozicije gdje su sredstva za EU fondove, da je toliko transparentno pojašnjeno a što će se to trošiti ali na petoj razini u državnim bolnicama i kako će se trošiti novci u parkovima prirode i nacionalnim parkovima onda bi mogli govoriti o nečemu. Međutim, kad vi ne možete usporediti dva elementarna podatka onda vas to vodi u netransparentnost koju ne priznaje nitijedna institucija, a naročito oni koji vas kreditiraju. Ali sve sa jednim ciljem da se fino prikaže da će deficit biti 12,5 milijardi. Međutim, on će realno biti 20 milijardi.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo kolega Šuker. Pa ja ću reagirati na onaj vaš dio jer mi još uvijek nije jasan, a govorili ste o zaposlenima i o padu od 200 i nešto tisuća radnih mjesta u nekoliko godina. Zašto mi nije jasno? Zato jer je nedavno ovdje bio gospodin Mrsić i on je rekao da je on otvorio 220 tisuća radnih mjesta. Pa sad to baš i ne slaže se jedno sa drugim jer imamo ono što stalno spominjemo da nam istovremeno pada broj zaposlenih i broj nezaposlenih i da je to novi patent kojeg treba nekome prodati, možda ga pohvaliti u … kako netko kaže ali da zaista shvatimo što se u Hrvatskoj dešava. Jer to jednostavno treba raščistiti. Nama se često u oporbi spočitava da mi ne predlažemo nikakve zakone. Ajmo i tu priču raščistiti sada. Imamo nekoliko zakonskih prijedloga koji već tri godine čame, čekajući dolje na dnevnom redu Sabora. Jednog jedinog smo raspravili, Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Svi su ga pohvalili, super, dobar ali nam je rečeno da iz principa i zbog toga što se čeka Vladin prijedlog tog istog zakona isti ne može biti čak ni pušten u drugo čitanje. Ja sam malo pogledao što su oni predlagali. Evo vam jedan zakon, nekoliko njih. Evo, Zakon o doprinosima 2009. godine, prijedlog sa 15 na 7% uz obrazloženje manjak od 9 milijardi namiriti štednjom po preporuci guvernera HNB-a. Ja ne znam je li sada 7%, meni se čini da je 15% ponovno. Pa onda Zakon o porezu na dodanu vrijednost, međustopa na električnu energiju, grijanje i goriva od 10%. Pa onda Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju, ukidanje administrativne pristojbe. Evo tu su na vlasti, zakoni su bili tada predloženi ali administrativna pristojba recimo i dalje postoji. PDV od 10% ne postoji za gorivo, za električnu energiju itd. A doprinos nije 7 nego ponovno 15%. Čisto da se zna zašto se predlažu zakoni.
Hvala. Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Boriću kad predlažete zakone da bi politizirali onda se ponašate kao što se ponaša današnja Vlada. Jer da su oni ozbiljno mislili oni bi praktički na prvo zasjedanje nakon konstituiranja došli sa jedno metar i pol zakona i lijepo rekli mi smo ovo predlagali dok smo bili u oporbi, mi smo napravili Plan 21 temeljem ovoga i mi ćemo to provesti i odvesti Hrvatsku u blagostanje. Međutim, nitijedan od tih zakona nije predložen. Zašto? Pa zato što naprosto su bili neprovedivi. Ali su bili lijepi ovako za političko prepucavanje. Druga stvar, pa zar predsjedniku Vlade je išta bolje kad dobije realnu kritiku na nekakav dokument? Nek pogleda naše rasprave o prijedlozima proračuna i neka vidi što se dogodilo kad se taj proračun izvrši pa neka vidi tko je bio u pravu a tko nije bio u pravu. Pa ne treba nama javno reći da smo mi bili u pravu, ne tražimo mi javnu pohvalu. Pa neka nas i tu napada ali neka bar neke sugestije uzme iz razloga što to plaćaju hrvatski građani. Nama nije u interesu da on tu nas pohvali a nama je u interesu da hrvatski građani to ne plaćaju što plaćaju. Dakle, to je to. A rekli ste Zakon o pomorskim lukama. Kolega Bačić ga je predložio temeljem želja svih gradonačelnika i župana na onom dolje jadranskom dijelu. Zašto? Svi su jednako razmišljali. I to je prvi korak bio kad se jasno jedinicama lokalne samouprave poslala poruka nema decentralizacije, mi ćemo sve uzeti pa ćemo vam dati koliko ide. A zadnji udarac u decentralizaciju je definitivno uvođenje centralizacije i ova izmjena Zakona o financiranju jedinica regionalne i područne samouprave koja je bila jučer. I druga stvar, što govori o neimanju hrabrosti ove Vlade, da se donio pravi Zakon o regionalnom razvoju onda uopće ne bi trebao Zakon o područjima od posebne državne skrbi niti bi trebao Zakon o otocima jer to je naprosto trebalo inkorporirati u Zakon o regionalnom razvoju i usmjeriti ka povlačenju sredstava iz EU fondova.
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Šuker govorili ste o povećanju prihoda i koliko sam ja sad razumio tu ekonomsku terminologiju to bi se ostvarilo na način da se bude puno povuklo sredstava iz EU. I sad u tom dijelu posebno meni upada u oči ono kad kaže da se povećava proračun za poljoprivredu milijardu i 650 milijuna. I sad ja koji sam ovdje ukazivao na probleme u poljoprivredi, možda je bolje reći trudio se da se čuje jauk hrvatskog sela, ja bih bio prvi koji bi sad zapljeskao na to vidiš kako dobro u toj našoj poljoprivredi bi sad bilo dosta sredstava itd., da nije onoga ako i kome. A prvo evo sad danas će sigurno 10 OPG-a propasti. Koji još nisu propali sigurno će 10. A drugo, ako onaj moment ako se po jutru dan poznaje kako smo bili učinkoviti ove prošle godine mislim da tu baš i nema velike realnosti i velikog optimizma. A treće, ako je sad po onome razmišljati kako je sa tim mjerama ruralnog razvoja, a nije izgledno da će to baš takvom brzinom ići i kad će ti natječaji i sve. Bojim se da ni to nije obećavajuće. I sad ja mom susjedu Tami Vini poljoprivredniku, ja njemu kažem znaš kaj Vina bit će ove godine, ove godine će bit puno više penez za poljoprivredu. I on meni kaže, e moj zastupniče: "To ti je na vrbi svirala." Hvala lijepo.
Ivan Šuker odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Milinković, dobro ste vi rekli da je to na vrbi svirala, još bi bilo možda bolje onaj dugački štap i mrkva. Jer kad pogledate tekstualno obrazloženje proračuna na stranici 20. "Kaže se da rashodi subvencija iznose 6,1 milijardu kuna što je za 357 milijuna više." itd. Međutim, veli "Za izravna plaćanja poljoprivrednim proizvođačima mjere uređenja tržišta poljoprivrednih proizvoda, te mjere ruralnog razvoja." Pri tome je važno napomenuti da je ovo povećanje subvencija u poljoprivredi financirano iz fondova EU. Prema tome, to opet ovisi o nekom drugom i to će biti veliko ako, veliko ako. I nažalost najprije se dobrano skresalo hrvatskoj poljoprivredi a sad ako ne budu zadovoljni onda će im taj isti ministar koji im je dobrano skresao sredstava onda će im reći vi ste nesposobni povući sredstva iz EU fondova kao što ste jučer slušali cijelo vrijeme od potpredsjednika Vlade da su jedinice lokalne samouprave nesposobne, da ne znaju povući sredstva iz EU fondova, a jedini koji su koliko toliko uspješni u povlačenju sredstava iz EU fondova su jedinice lokalne samouprave.
Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, upozorili ste na činjenicu da sasvim sigurno Hrvatska neće moći povući sredstava koja su za njih predviđena u europskim fondovima slijedeće 2015. godine, to je točno. Mi već 3 godine zapravo upozoravamo Vladu Republike Hrvatske da ne radi dovoljno i da ne radi kvalitetno na pripremi za povlačenje sredstava iz europskih fondova. Imali smo ovdje jedno obrazloženje da je riječ o tome da ne funkcionira softver i to je točno, samo nije točno ono što se podrazumijevalo pod tim softverom. Potpredsjednik Grčić je govorio o informatičkom alatu, a zapravo taj softver je Vlada Republike Hrvatske. I ona nije funkcionirala, ona nije napravila sve ono što je trebalo napraviti. I evo mi imamo informaciju od jučer da je, da će biti zaposleno 350 stručnjaka kako bi se pojačali i obnovili kapaciteti koji bi zapravo poslužili za povlačenje sredstava iz europskog fonda. Međutim, kao što smo prije tri godine govorili tako i danas jasno kažemo, tih 350 ljudi koji će se zaposliti nisu to gotovi stručnjaci koji znaju svu problematiku povlačenja sredstava, jer oni stručnjaci koji su radili u ministarstvima, koji su znali problematiku su jednostavno maknuti sa tih mjesta i sa tih poslova. I zato se dogodila ova situaciju u kojoj zapravo nismo uopće bili spremni, mi nismo povukli sredstva ni od prošle 2013. godine, niti ćemo ih moći povlačiti dok ne dobijemo sve alate koji su potrebni, a tu je naravno i akreditacija, tu su i natječaji koje treba provesti. Dakle, jednostavno Vlada nije na pravi način pristupila i danas imamo ogromne probleme zato što su to sredstva koja su trebala poslužiti da imamo gospodarski rast. I nažalost premijer danas ovdje rasipa spinove umjesto da ogovara na prava pitanja.
Ivan Šuker odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Matušić, ovo je tipičan primjer ne transparentnosti. Jer dok god je potpredsjednik Vlade mogao brljati sa pretpristupnim fondovima, fondovima EU i to prikazivati u zadnjim izvješćima onda je nominalno gledajući to izgledalo nekako za one koji ne znaju. Međutim, sad kad je prošlo vrijeme kad se to više ne može stavljati u isti koš, onda se vidi, praktički se vidjelo u rebalansu ovog proračuna da on neće biti u stanju povući 1 milijardu i 300 milijuna. A kad govorimo o administrativnim kapacitetima, o zapošljavanju 350 pa i 500 ljudi se trebalo dogoditi početkom 2012. godine. Ljudi koji bi se izučili i koji bi praktički već početkom 2013. 100% radili i pomagali prije svega poljoprivrednicima koji naprosto ne mogu napraviti sami, a isto tako i manjim jedinicama lokalne samouprave da ih usmjere u pravom putu. Jer najveći problem Hrvatske su administrativni kapacitet. Da angažiramo sve institute, sve živo teško možemo napraviti kvalitetne programe da povučemo sva sredstva, ali upravo zbog tog administrativnog kašnjenja nažalost mi je 2016., neće doći u poziciju da povučemo 600 milijuna eura.
Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepo. Pa evo ova tema europskih fondova je zaista jedna od krucijalnih kada se govori o godinama koje dolaze naravno 2015. je i dalje. I tu ste spominjali i dvojili o svemu onome što su i prethodnici govorili. Nažalost ste konstatirali da i ovih 7 milijardi na koje Vlada računa u proračunu je dvojbeno iz više razloga, prvenstveno što ne vidimo gdje je osigurana domaća komponenta, ali još tragičnije je da se administrativno ni regulatorno nije pripremila. Dakle, mi smo konstatirali i danas smo svjesni toga da samo jedan od dokumenata koji su nužni za privlačenje sredstava, to je ovaj partnerski sporazum gdje je naznačeno tih 20 milijardi eura, 10 milijardi eura za slijedećih od 2014.-2020. godine, no međutim još danas ne znamo u kojem su statusu operativni programi koji bi već trebali vrijediti za 2014. a kamoli za 2015. a kamoli za 2016. Dakle, tu se radi o jednoj nesposobnosti da se uopće temeljni dokumenti napišu, a da ne govorimo sad i o administrativnim kapacitetima. To je samo što se tiče države, a gdje je privatni sektor koji zapravo i jedino može očekivati tu financijsku injekciju iz fondova. Zašto se ne raspisuju natječaji, zašto ih još nema pravilnika, zašto nema operativnih programa i kada će se opće to dogoditi? Mi uporno već nekoliko dana pokušavamo doznati to od predstavnika Vlade no ni jedan to dosada nije rekao. Što se zapravo događa? Osim ovih glamuroznih najava? No, međutim ono što konkretno se može vidjeti u proračunu, što šokira, recimo Ministarstvo gospodarstva je predvidjelo za 33 milijuna u idućoj godini za troškove spora sa MOL-om i 2016. godine 16 milijuna. Znači što će se, oni se i dalje misle suditi i navlačiti sa strateškim partnerom oko INA-e i oko MOL-a jer već predviđaju 50 milijuna kuna za troškove koje će nositi taj spor.
Hvala. Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Popijač, vi ste ustvari otvorili pravo pitanje jer kada analiziramo što se predviđa povećanjem sredstava u Ministarstvu gospodarstva, Ministarstvu obrta, Ministarstvu poljoprivrede, Ministarstvu regionalnog razvoja, onda ćemo vidjeti da je to sve vezano za EU fondove, a s obzirom da po najboljim …, mi akreditaciju možemo dobiti tek negdje u 7. i 8. mjesecu, ako se ta sredstva ne povuku, onda se postavlja pitanje s obzirom da je to … stavka kako na prihodovnoj, tako na rashodnoj strani, na čemu Vlada bazira ovaj gospodarski rast od 0 i par posto? On se praktički, već u ovom trenutku možemo reći da je to na klimavim nogama i da će nažalost opet krajem sljedeće godine sve međunarodne financijske institucije i Europska komisija nas upozoravati da smo opet bili loši prognozeri i da moramo korigirati svoj proračun, međutim nažalost to je opet nekoliko desetaka tisuća izgubljenih radnih mjesta i to je još nekoliko desetaka tisuća mladih Hrvata koji će otići iz Hrvatske u kojoj nažalost im se nudi samo beznađe.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, i ja ću ponoviti da ste vi rekli kako je ovo najnetransparentniji prijedlog proračuna u zadnjih 25 godina pa ću u prilog tome dodati, dakle da su podaci u ovom prijedlogu proračuna za 2014. godinu ne oni koje smo mi rebalansom usvojili prije 2 dana, nego su to podaci iz prvog rebalansa koji je bio u travnju, tako da se indeksi rasta ili pada pojedinih pozicija u državnom proračunu uopće ne mogu uspoređivati jer nešto što na prihodovnoj strani, neka stavka raste, ustvari pada jer je rebalansom proračuna ona smanjena i tako je i sa rashodovnom stranom. Dakle, taj podatak za usporedbu je apsolutno nevažeći, nepotreban, kriv je ustvari i dovodi javnost i nas zastupnike u zabludu jer je u međuvremenu Hrvatski sabor stavio van snage taj rebalans proračuna iz travnja, a koji je ovdje još uvijek osnovni pokazatelj za tekuću godinu. Prema tome, to je s jedne strane, s druge strane ovaj proračun pokazuje ono što uporno govorimo, a to je da je Vlada posljednjih dana izmjenama zakona učinila daljnju centralizaciju prihoda na … jedinica lokalne samouprave, a da tome ne da nije smanjila ovlasti i poslove koji su u djelokrugu rada jedinica lokalnih, odnosno područnih samouprava, nego ih brojnim zakonima u ovoj godini povećala. Dakle, s jedne strane smo im povećali obveze, a s druge strane smo im smanjili prihode. I treća stvari, vidite li vi gospodine Šuker u proračunu Hrvatskih cesta Pelješki most? Naime, prije godinu dana točno u ovo vrijeme je gospodin ministar pomorstva, prometa i infrastrukture najavio kako će se u proljeće 2015. početi graditi Pelješki most. Ja tih rashoda za izgradnju Pelješkog mosta u proračunu Hrvatskih cesta ne vidim, ne samo da ne vidim, nego još uvijek ne znam kakav je stav Vlade jer navodno ni Europska komisija još nije donijela stav o tome trebali ga graditi.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Bačić, krenut ću od ovoga zadnjega. Ako se ne varam kada je mijenjana odluka o … onih 60 lipa trošarina na gorivo, tada je rečeno da će se dati 20 lipa HŽ-u, a 20 lipa Hrvatskim cestama s tim da će oni pojačano raditi na održavanju izgradnji cesta koje su njihove nadležnosti. Međutim, ako se ne varam rebalansom proračuna njihov proračun je smanjen za 700 milijuna. A koga to opet pogađa? Pogađa opet jedinice lokalne samouprave. A o HŽ-u neću uopće govoriti jer sva ova jamstva, ove milijarde koje su dane u protekle 3 godine će se sljedeće godine po ESI 2010 morati uračunati u deficit državnog proračuna. Prema tome, to je to. A što se tiče transparentnosti proračuna, gledajte kad imate neusporedive i prihode i rashode, onda je logično da je taj proračun netransparentan. Ali bez obzira što ste promijenili određene pozicije, vi u pojašnjenju državnog proračuna možete pojasniti te pozicije, približiti jedni drugima tako da onoga koga interesira može određene podatke usporediti. I onda vam to može služiti kao podloga za vođenje i fiskalne i ekonomske politike jer ako vi nemate usporedive podatke, ako ih ne možete praktički preklopiti, što se ono kaže, jednog preko drugog i vidjeti njihove efekte, onda vaša sposobnost i podaci koje imate analitički za vođenje ispravne ekonomske i fiskalne politike su nažalost krivi i zato ova Vlada definitivno nema nikakvu ekonomsku politiku, a fiskalna im je katastrofalna.
Nadica Jelaš, replika.
Kolega Šuker, referirat ću se na nekoliko stvari iz vaše rasprave s tim da bih zaista voljela da razgovaramo argumentirano, a ne politički … ili kako vi to volite reći, da nemamo političkog prepucavanja. Dakle, pripisujete nam 200 tisuća manje zaposlenih i 70 milijardi novoga javnoga duga. Kao ekonomista jako dobro znate da nije za sve to odgovornost i ne može biti odgovornost samo na nama. Dakle, ako pokušamo kvantificirati tu odgovornost onda bi zapravo vaš dio odgovornosti bio neusporedivo veći u odnosu na naš iz najmanje dva razloga. Dakle, jer od 2009. do 2011., dakle u posljednje 3 godine vaše vlasti naprosto je gospodarski pad bio 10%, to je činjenica, kao što… Bio je 10% u te 3 godine, a u posljednje naše 3 godine vlasti, dakle od 2012. do 2014. samo 2%. Isto tako upravo ste vi radili višegodišnje odgode plaćanja o kojima ste govorili koje su se kumulirale za vrijeme vaše vlasti. Nažalost, one ispadnu kao kosturi iz ormara van onoga trenutka kada se promijeni vlast i to se upravo dogodilo. Što se tiče 200 tisuća nezaposlenih, opet vas podsjećam kao ekonomista morate znati da ćemo mi još dugo vremena imati najmanje 200 tisuća nezaposlenih jer je to brojka koja govori o nezapošljivim ljudima, dakle o nezapošljivim građanima koji su nažalost devedesetih godina kada ste u procesu pretvorbe i privatizacije u bescjenje poklanjali nekim ljudima tvrtke koji su ih upropastili pa su onda ti ljudi doista ostali na cesti i ovoga trenutka za njih više nema posla. Što se tiče strukturnih reformi, moram vas podsjetiti da ste imali puno više vremena nego ga imamo mi za strukturne reforme, s tim da je to vaše vrijeme bilo neusporedivo povoljnije za reforme. Podsjećam od 2004.do 2008.imali ste prosječan gospodarski rast negdje nešto malo niži od 5%. Dakle mi ćemo reforme provesti, započeli smo ih a u drugome mandatu će se vidjeti što to jest.
Hvala lijepa. Ivan Šuker odgovor na repliku.
Kolegice Jelaš da nisu provedene reforme Hrvatska ne bi ušla u EU da raščistimo s tim, jesu provedene, nisu provedene reforme. Druga stvar, niti ja niti Hrvatska ne bi dobili nagradu Svjetske banke Top 10 reformera 2008.godine da nije bilo reformi, to su činjenice. 2008.godina prije krize deficit je bio 0,8, deficit 2010.i 2011.su se pribrojali brodogradnji. Ja sam rekao ovom vašu deficitu ako se pribroji HŽ i ove koje ste vi dali vi ste preko 23, 24 milijarde. Ali samo malo, isto tako kada govorimo o dugu zdravstva, jesam zbog mirne savjesti i vas i sebe predložio zaključak u ime kluba da nam se konačno prezentira kakvo je stanje u tome zdravstvu. Zašto? Ja ću vam samo nešto reći, 2004.kada je proračun bio 80 milijardi kuna je minus u zdravstvu bio 7,5 milijardi, a onda se to vuklo ovako, pa onda došlo do nečega, pa onda opet ministri HDZ-ovi kažu jednu vaš kaže drugo, da bi danas kolega Milinović postavio izravno pitanje ministru financija jeli istina daje dug u zdravstvu 10 milijardi, razumijete. Dakle ja sam taj zaključak predložio zbog svih nas jer da se mi razumijemo, svi ministri financija su uvijek bili očajni zbog toga jer nisu znali kakvo je stanje u zdravstvu, to su činjenice. Govoriti da u ovih 70 milijardi duga je naš veliki dio, možete govoriti o 2012., možda dijelom 2013., ali 2013.većim dijelom 2014., 2015.isključivo vaša posljedica nečinjenja. Da ste proveli određene strukturne reforme, da ste imali hrabrosti to napraviti vjerujte mi da ne bi bili u ovakvoj situaciji, vjerujte mi. Ali kada se vi vraćate na 2010., 2011.onda sam još više sigurniji da sve ovo što sam rekao o ovom proračunu je više nego utemeljeno i više nego stoji.
Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker moja replika će biti isto u smislu povlačenja sredstva iz EU fondova. vi ste se izrazili u svojoj raspravi u smislu krivnje za nedovoljno povlačenje sredstava, rekli ste administracija Vlade, moram priznati da mi nije baš najjasnije na što to točno mislite jer kada govorimo o administraciji Vlade u najširem smislu u kojem ja vidim i shvaćam ona nije nastala preko noći, nastajala je dugi niz godina. činjenica je da su pojedini ljudi iz te administracije zbog boljih uvjeta otišli u privatni sektor i činjenica da u tom dijelu ne postoji dovoljno ljudi da to odradi. Međutim kada govorio o povlačenju sredstava iz EU moramo uzeti cjelokupni sektor dakle cjelokupni javni i privatni sektor. Kada govorimo o cjelokupnom javnom sektoru mislim na jedinice lokalne samouprave. Naravno da one imaju najveći potencijal za povlačenje sredstava i u tom smislu i postoji prilika da to naprave. Ne smijemo zaboraviti ni regionalne agencije koje su razvojne, bilo županijske, bilo gradova, neka agencije rade svoj posao dobro neke loše. Tako npr. osječka agencija za koju sam čuo da dobro odrađuje posao. A ima npr. na mojoj županiji agencija koja ne odrađuje baš najbolje svoj posao. Dakle tim ljudima treba pomoći i ako u tom smislu kritizirate administraciju Vlade, a mislite na širi taj kontekst onda doista bi trebalo vidjeti što učiniti u budućnosti jer kažem nije ni administracija nastala preko noći. Potpredsjednik Vlade jučer na raspravi … [[Govornik prebrzo priča ne razumije se.]] razvoju rekao i to me posebno to je zapravo ključ cijele priče da će se osnovati fond za pomoć znači onaj dio sufinanciranja jer tu imamo najviše problema. mi imamo problema i kada novca ima i kada novca nema. Izravne pomoći koje su išle često puta nisu dostigle onaj svoj cilj. A što se tiče 200 tisuća radnih mjesta manje, ja ću opet naglasiti možda je to već dosadno ali opet naglašavam 205 tisuća radnika je radilo, a nije primalo plaće, ogromni porezni dugovi, velika nelikvidnost i ta se kotač zakotrljao i naravno da je došlo do posljedica o kojima vi pričate, a ne želite reći do kraja istinu. Hvala.
Hvala. Ivan Šuker odgovor na repliku.
Kolega Žagar samo si pogledajte koliko danas imate poduzeća koja ne isplaćuju plaću, da više o tome ne komentiramo jer ja nisam govorio ovdje o radnim mjestima nego o broju zaposlenih, dakle ljudi koji su radili. I to je podatak koji je došao iz vaše Vlade, nisam ga ja izmislio, a oni su ga vjerojatno preuzeli od nekoga drugog. A što se tiče EU fondova gledajte kolega Žagar mi možemo ovdje jedni druge uvjeravati koliko god hoćemo. U rebalansu proračuna su sredstva iz EU fondova smanjena za milijardu i 300 milijuna. Zašto se daje naglasak za EU fondove? Pa zato kada pogledate sva gospodarska ministarstva sve reforme koje bi se trebale provesti su praktički naslonjena na EU fondove, a sada je evidentno da nekoliko mjeseci kaskamo za određene sporazume koji se trebaju potpisati i evidentno je da pitanje kada će doći akreditacija. Prema tome to su činjenice, pa mi možemo ovdje pričati ovako i onako, rebalans proračuna 2014.jasno govori, planiralo se 4 i 600,a povući će se 3 i 400 i to ćemo još vidjeti koliko i sada najedanput taj iznos se kaže na preko 7 milijardi kuna. Ali gledajte ta sredstva tangiraju najviše Ministarstvo gospodarstvo, Ministarstvo obrta i Ministarstvo poljoprivrede i regionalnog razvoja i što će se dogoditi ako se ta sredstva ne povuku, od kuda nam gospodarski rast i koliko ćemo imati stopu nezaposlenosti. I kada pogledate to nije moja izmišljotina, pogledajte što vam pišu kolege iz Fiskalnog povjerenstva, pa upravo ukazuju na to da se ovaj proračun i kompletna vladina politika previše naslanja na EU fondova. to su napisali ljudi koji nisu u HDZ-u, neovisni ekonomski stručnjaci i koje ste na kraju krajeva vi izabrali nismo ih mi izabrali. Mi smo podržali to Fiskalno povjerenstvo a naprosto smatramo da to neovisno tijelo mora postojati i mora biti pomoć saborskim zastupnicima prilikom rasprava u državnom proračunu. Ali oni već drugi put daju negativno mišljenje o proračunu međutim i dalje glasate za taj proračun i branite ga.
Nada Čavlović Smiljanec, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Šuker, u svojoj raspravi ste istaknuli da je proračun za 2015. godinu promašen i da se sa tim proračunom vraćamo u 2011. godinu. Ja kažem ne daj Bože. 2012. kada je ova Vlada preuzela vođenje ove države porezni dug koji je bio 52 milijarde kuna. To je znači zasluga i to je ono što je ostalo iza vaše vladavine proteklih 8 godina. 25 milijarda kuna su bili dugovi … [[Govornik se ne razumije.]] poreznih obveznika. Ja moram reći da je ova Vlada u ove tri godine što se tiče poreznih prihoda napravila velik iskorak, uvela red u plaćanje prihoda. Moram reći da unatoč recesiji i krizi koja je u Republici Hrvatskoj svake godine se PDV naplaćuje milijardu kuna više od onoga što je zaduženo. Vi kolega Šuker jako dobro znate što znače mjesečna zaduženja PDV-a a što znače neto uplate. Porezna uprava znači tijekom godine preko milijardu kuna znate onaj stari PDV koji vi niste uspjeli naplatiti. A kada govorimo o projekcijama proračuna za 2015. ono što je rekao ministar i ono što je rekao premijer, ovaj proračun je znači realan, on je ostvariv. 800 milijuna kuna više PDV-a u sljedećoj godini će se naplatiti. Na koji način? Boljom poreznom disciplinom, osnivanjem posebnog ureda što je rekao ministar financija koji je osnovan pri Ministarstvu financija za porezne prijevare je Hrvatska ulaskom u Europsku uniju 2013. godine postala itekako oaza za porezne prijevare. I time će se baviti stručnjaci i ljudi koji poznaju taj sustav jer znate da postoji VIES sustav koji je međunarodna razmjena podataka koja se treba pratiti zajedno sa našim sustavom podnošenja prijave. Isto tako stalno želite umanjiti važnost da je ova Vlada u zadnje 3 godine dva puta povećala osnovni osobni odbitak [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa. Hvala, vrijeme.]] koji znači konkretno odmah [[Upadica Zgrebec: Vrijeme.]] povećanje plaća, ova zadnja promjena zakona je, znači povećanje plaća za milijun hrvatskih građana. I ne mogu vjerovati [[Upadica: Hvala kolegice.]]
Ivan Šuker, odgovor na repliku [[Upadica Čavlović Smiljanec: I ne mogu vjerovati, i ne mogu vjerovati, samo nemojte mi upadati, oprostite. Samo jednu, samo sekundu.]] Kolegice Čavlović, prošlo je vrijeme, isteklo je vrijeme.
Fiskalizacija, fiskalizacija, ne mogu vjerovati da govorite o fiskalizaciji da je bilo u Ministarstvu financija. 2012. godine uvedena je … [[Govornik se ne razumije.]] porezna uprava. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Uzeli ste mi 10 sekundi. Dobro je da ste ovo sve skupa rekli jer objavili ste listu dužnika. Kaj ste naplatili? … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna. Administrativno ste … [[Govornik se ne razumije.]] ovo. Ja ću vam ovdje otvoreno reći pred ovim Saborom i pred hrvatskom javnošću, nikada veći nered nije bio u poreznoj upravi nego što je sada, nikada, nikada. Zaposlili ste ljude, o tome smo govorili, to je bio Zakon o poreznoj upravi i sada ste ovim zakonom amenovali to zapošljavanje koje je bilo protuzakonito. Druga stvar, nemojte se hvaliti sa projektima koji su započeli davno prije i sreća kolega Linić je ima hrabrosti pa je neke stvari završio ali i tehnološke mogućnosti. Da je bilo određenih nepravilnosti daleko od toga, ali nemojte reći da ih danas nema. I nemojte na takav način stalno nekoga okrivljivati. Jer da je ovo sve što ste vi rekli kolegice istina onda prihodovna strana proračuna bi izgledala sasvim drugačija. Ne bi morali vraćati zdravstveni doprinos ponovo na 15%, ne bi morali uzimati jedinicama lokalne samouprave 2 milijarde. Pa pogledajte si za milog Boga, vi govorite o nekakvim uspjesima. Pa da je to istina što vi govorite onda bi se porezi smanjivali, ne bi se povećavali. Ali ponavljam nikad većeg nereda u poreznoj upravi. Dofurali ste svoje političke podobne kadrove koji nikada nisu radili u poreznoj upravi. I to je činjenica i to je istina. A ono što svatko tko želi dobro ovoj državi se mora zalagati za depolitizaciju porezne uprave. Van politici iz porezne uprave, školujmo stručnjake koji će raditi svoj posao. Međutim, ne, to nije išlo tako. Ovaj zakon je, ponavljam što sam i rekao prilikom rasprave i za to odgovaram, neću spominjati imena jer ti ljudi nisu krivi. Imenovani su zbog toga da budu ovisni o onima koji su ih imenovali, da provode njihove volje, želje i naredbe pa čak i porezni progon onih kojih treba, prije svega HDZ-ovaca.
Potpredsjednik Branko Grčić, izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, odnosno uvaženi zastupnici. Ja mogu reći kolegice i kolege jer sam i sam biran u Sabor pa onda nemojte se ljutiti. Dakle htio bih se samo osvrnuti na jedno jedino pitanje i da to malo osvijetlimo tu situaciju oko EU fondova. Ove informacije koje su danas plasirane opet nisu točne. Dakle moram vas, evo ja ću vas zaista iz prve ruke informirati o trenutnom stanju bez ikakvog uljepšavanja, bez ikakvog uljepšavanja samo da se zna. Dakle, do sada svi predpristupni fondovi i 450 milijuna eura koje smo dobili za drugu polovicu 2013. to je ukupno milijarda i 200 milijuna eura novca. U ovom trenutku ugovoreno je 900 milijuna eura odnosno 75%. Dakle od ukupnog novca iz tog razdoblja ugovoreno 75%. I to je trenutna situacija. Problemi nisu u ugovaranju koliko u provedbi. Dakle vrlo jasno govorim problemi su u provedbi i zato ovaj podatak iz 2014. o tome da smo korigirali kroz rebalans cifru koja će biti realizirana u ovoj godini. To je odgoda javnih natječaja odnosno poništenje nekih javnih natječaja, veliki broj žalbi što odgađa 3 i 4 mjeseca završetak natječaja, problemi sa građevinskim firmama u provedbi poslova, nažalost naše firme idu u stečajeve, to je situacija trenutna u građevinarstvu. Građevinarstvo i dalje još pada i ne možemo ga nikako izvući jer je dug građevinarstva 167% ukupnih prihoda koje ostvaruje građevinski sektor na godišnjoj razini. Pa svi oni koji imaju veze s ekonomijom znaju što to znači i koje je to opterećenje i zašto imamo probleme u provedbi projekata. Ajmo dalje, programiranje. Što se tiče programiranja, mi smo napravili ogroman posao već za onih pola godine prošle, znači sve te strateške i operativne dokumente smo morali jednom donijeti za tih pola godine i onda odmah krenuti sa programiranjem za 7-godišnje razbolje '14.-'20. Za razliku od svih drugih zemalja Europske unije radimo dupli posao u godinu dana. Dupli posao. I sad gledajte, unatoč tome naš partnerski sporazum kao krovni strateški dokument usvojen je u zadnjem tjednu stare komisije sa 9 starih zemalja članica, dakle ni malo nismo kasnili, dapače ušli smo u krug onih odlikaša koji već 10, 15, 20 godina koriste eu fondove i imaju ogromno iskustvo. Što se tiče operativnih programa, bio sam prije dva dana na GAK-u tzv., dakle Vijeću zakona opće poslove Europske komisije koji je jednu jedinu temu imao, a to je bila kohezija. Tamo je povjerenica za kohezijsku politiku izjavila da će do Nove Godine biti usvojeno uz velike napore tek 50% svih 170 operativnih programa koliko u Europi u ovom trenutku ima. A sad ću vam reći da smo mi prije tri dana učitali najveći operativni program. Što znači učitati? Znači dogovorit sa … dakle našim direktoratom nadležnim sve detalje oko toga i kad su oni rekli da, možete učitati, učitali smo u sustav i sada kreće procedura usvajanja nadam se do Nove Godine. To je procedura Europske komisije. Dakle ništa o nama više ne ovisi, a taj operativni program nosi 70% ukupne alokacija od 8,4 milijarde eura u tom dijelu Operativnog programa Konkurentnost i kohezija, kojim će upravljati Ministarstvo regionalnog razvoja u idućih 7 godina. Dakle ogroman posao opet smo napravili i među prvom trećinom svih operativnih programa u Europskoj uniji prolazi i naš operativni program. Jedna rezerva od sada sve do Nove Godine i dalje ovisi o Europskoj komisiji, ne više o nama. Što se tiče ruralnog razvoja, moram isto tako reći da su za ruralni razvoj i generalno za zajedničku poljoprivrednu politiku regulative kasnile u Europskoj uniji zbog čega je Europska unija dopustila zemljama članicama da se baziraju na ranijim programima, mjerama i ciljevima, što znači da se sada u Hrvatskoj provode određeni ciljevi iz IPARD programa i određene mjere, ograničene mjere i tako će biti kroz cijelu 2015. godinu. Prema tome, kasnije ću vam u nastavku kad dobijem priliku reći i drugi dio ove priče jer imam jako puno još toga oko administrativnih kapaciteta i drugih stvari. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo replike pa ćete možda moći i to reći. Damir Kajin.
Ne znam, ja bih doista volio znati točno koliko mi tih sredstava povlačimo. Evo, korist od Europske unije po meni, ja nisam nikakav euroskeptik, znači do sada je bila mala ili bolje rečeno u prvoj godini gotovo da nije bila nikakva. Od 1.7.2013. do 1.7.2014. mi smo u Europu uplatili Bruxellesu 537 milijuna eura, povukli smo 575 milijuna eura plus 38 milijuna eura. Gdje je najveći problem? nama prioritete određuje Bruxeless, mi prioritete ne određujemo sami sebi, nešto kandidiramo, rasprčkamo taj novac da ga koristi Hrvatska Vlada, lijeva, desna, ova ili ne znam koja, neusporedivo bolje bi naprosto investirala. Na dan 31.12.2013. znači ukupno je bilo dodijeljeno milijardu 254 milijuna eura, povukli smo 418,3 milijuna eura i to za IPA 1 i Nuklearnu sigurnost članarine 160 milijuna, za IPA 2 Prekograničnu suradnju 10,8 milijuna eura, za promet 58,9 milijuna eura, zaštitu okoliša 59 milijuna, regionalnu konkurentnost 38, razvoj ljudskih potencijala 44 i IPA 5 Ruralni razvoj 44,8 milijuna eura. Znači do 31.12.2013. 418 milijuna eura. I što to govori, na neki način da Europa de facto našim sredstvima financira sebe, a ne da pomaže nama. Ja znam, nisam euroskeptik, nemamo izbora, međutim ja mislim da tu neke stvari treba promijeniti. Neću govorit kako je u Istri, katastrofa, ruralnu konkurentnost povlačimo 0,8%, razvoj ljudskih potencijala 2,7, ruralni razvoj ajde 11,7, prekograničnu suradnju de facto nula kuna, za promet nismo povukli ništa. Kada kažem promet mislim na luke, … u Puli, željeznicu, Buzet, Pulu itd.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, potpredsjednik Branko Grčić.
Dakle idemo i dalje sa raspravom oko eu fondova. Danas to moramo očigledno raščistiti. Dakle mora vam biti jasno, korištenje fondova je po pravilu n+3, dakle u entoj godini ugovarate i onda tri godine iduće taj novac koji ste ugovorili trošite. Prema tome ljudi posebno na početku financijskog razdoblja, pogledajte Rumunjsku, pogledajte Bugarsku, pogledajte nove članice iz 2007., pogledajte one nove članice iz 2004. i pogledajte njihovu apsorpciju u prvoj godini članstva i usporedite to sa Hrvatskom pa ćete vidjeti da je Hrvatska kudikamo bolja u ovoj godini, za ovih 6 mjeseci 2013. gdje smo počeli koristiti novce. O tome se radi. Dakle nemoguće je, mi sad imamo podatke znate za koje godine, za 2007., 2008., ,2009. i 2010. Zašto imamo za te godine podatke konačne, a svi su iznad 95% apsorpcije. Zato što je upravo sada njima isteklo razdoblje n+3. Razumijete? Tek sad su istekle tri godine u kojima su oni mogli trošiti taj novac. Znači za 2013. ćemo mjerit se koliko smo uspjeli apsorbirati na kraju 2016. Za ovu 2014. o kojoj vi govorite, mjerit ćemo na kraju 2017. To su takva pravila i to su takve procedure i to je realnost. Dakle, ne može se na taj način gledati apsorpcija. Ja znam da mi puno toga još moramo učiti o EU fondovima. I ja sa svoje strane ću dati puni doprinos zaista da vrlo otvorenom raspravom i na miru razglabamo o svim ovim temama i u konačnici da učimo. I ja sam učio, isto svih ovih godina učim. I prije nego što sam došao na ovu funkciju i ove tri godine kad sam na funkciji. Prema tome, moramo svi znati kako proces teče da bi ga razumjeli.
Hvala. Branko Vukšić, replika.
Uvaženi potpredsjedniče Vlade, kako ne bi sve ostalo na Ezopovskom jeziku, ja ću vas pitati o nekim konkretnim projektima i sasvim sigurno da vi nećete prepoznati u tome zlo kao što vaš šef prepoznaje u svakom pitanju neko zlo pa odgovara zlim jezikom. Prvo, što je sa investicijama? Prvo Vlada je najavila znate dobro na velika zvona da će se gradit, prvo projektirati, graditi pruga Mađarske granice do Rijeke. Što je s tom prugom? Dokle se stiglo. Govorilo se da se do 80% cijene toga projekta i gradnje može povući iz europskih fondova. Dokle smo došli? Jednostavno ljudi smatraju da smo odustali od toga. Znači što je učinjeno sa tim projektom? Govorili ste o problemima koje nailazite u poslu i to je lijepo da se uči i treba učiti do kraja života. Međutim, što Vlada čini da se otklone problemi? Sad se dobije utisak, zaposlili ste 300 i nešto ljudi da bi radili na povlačenju novaca iz EU fondova što je pohvalno. Zašto se to nije učinilo u prvoj godini mandata? Zašto nisu projekti za željeznicu napravljeni u prvoj godini mandata, pa da sada već imamo neke rezultate. Zbog čega ima se osjećaj. Možda smo mi u krivu. Možda ćete vi objasniti da se u svemu kasni. Zbog čega se kasni ako se kasni? Jer ne može se nakon tri godine obnašanja vlasti govoriti o tome da je HDZ kriv. Ovaj HDZ nema nikakve veze s ovim. Znači, dokle se došlo u svim tim projektima. Govorilo se o investiranju u energetiku. Dokle se došlo sa investicijama u energetiku? Što je, sve je zastalo. Govorilo se o investicijama da će HEP biti pokretač. Zašto HEP nije pokretač? Hrvatske šume. Šta je sa Hrvatskim šumama? Izvozimo trupce. Mislim nikad nitko iz Vlade ne govori o konkretnim stvarima. Hvala vam lijepa.
Potpredsjednik Branko Grčić, odgovor na repliku.
Ja zaista zahvaljujem na ovom pitanju i na ovoj prilici da neke stvari vrlo jasno kažem. Željeznice ostaju ključni prioritet i one su uvrštene i u Partnerski sporazum i u operativni program. Za sada je obrađena na kooridoru 5b jedino odrađena na projektnom smislu i to je trajalo 4 godine. Dakle, počelo je još za vrijeme ranije Vlade, a sad je završena kompletna projektna dokumentacija, pokrenut javni natječaj. Prvi javni natječaj je pao, bila je dakle greška u samoj proceduri i sad smo ponovili natječaj i u prvom mjesecu očekujemo završetak procesa i ugovaranje 220 milijuna eura vrijedne dionice Dugo Selo – Križevci. Međutim, to je samo jedna dionica na toj ogromnoj vertikali od Rijeke prema mađarskoj granici. Svi drugi, sve druge dionice na žalost projekte nemamo. Ali smo u ove tri godine ugovorili sa partnerima iz Europe izradu projektne dokumentacije za sve te dionice, sve te dionice. Znate na koliko vrijeme su ti ugovori? Na tri do četiri godine svaki ugovor, jer jednostavno u kraćem vremenu nije moguće izraditi projekte, dakle projektnu dokumentaciju, studiju utjecaja na okoliš, otkupiti zemljište jer nema ulaska u projekt dok se ne otkupi zemljište na trasi itd. itd. Znači, prosječno trajanje pripreme projekte u željeznicama na tako ozbiljnim dionicama koje koštaju između 300 i 500 milijuna eura svaka, jer je razlomljeno na više potprojekata nije kraće od tri do četiri godine. I to znaju i kolege koji su ranije vodili Vladu, to znam ja koji sam to spoznao u ove tri godine da brže jednostavno u tom dijelu ne može. Znači, neka Vlada iza nas će uživati ovaj dio pripreme koji mi sada obavljamo. Ali sve ide. To je važno. Ja ću vam samo nabrojiti projekte koje, a poslije ćemo to.
Hvala lijepo. To ćete poslije. Dragutin Lesar, replika.
Hvala lijepa. Gospodine Grčiću, ovo što ste sada rekli samo je jedan još dokaza u nizu da smo u EU ušli dosta nepripremljeno kao država, a pet godina smo u europske fondove gledali kao telci u bijela vrata. Ali ono što mene zanima nije prošlost, nego 2015. U proračunu za iduću godinu jedna od glavnih sidra ostvarenja proračuna su europski fondovi 7 milijardi i 200 milijuna. Jedna od važnijih sidrenih točaka tog proračuna. Iz iskustva država koji su bili uspješni ili još uspješniji u povlačenju tih sredstava, dakle ovih 7 milijardi i 200 je predviđeno da uđe u proračun, ne da se ugovara u 2015. nego da uđe u proračun. Dakle, iskustva tih država pokazuju da ste uspješni ili možete biti uspješni pod uvjetom da u odnosu na planirana sredstva koja planirate povući iz europskih fondova u nacionalnoj komponentni vlastitih sredstava imate oko 20, minimalno 25%. Milijardu i 800, to je milijardu 800 bi trebali mi imati. Gdje je tih milijardu i 800? U državnom proračunu ne. Naravno, ne radi se samo o državnim projektima. Jučer ste rekli da se u velikom broju radi o lokalnim projektima. Da li lokalna zajednica, vi samo pretpostavljate ili znate ili je opet samo gledanje u kristalnu kuglu, da lokalna zajednica, općine i gradovi, županije zajedno sa državom će moći osigurati tih milijardu i 800 kao minimum za ostvarenje ovih prihodovne strane od 7 milijardi i 200. To je ključ. Ovo povijest pustimo. Mene više ne interesira ni N plus 3, ni pisanje programa ni otkup zemljišta. Sada smo u planu do 2015. Vi ste predložili 7 milijardi i 200, 25% gdje je?
Hvala. Odgovor na repliku, potpredsjednik Branko Grčić.
Evo mislim da će biti komplementarno i odgovor dijelom na ranije pitanje i odgovor na vaše pitanje. Dakle, ono što ulazi u 2015. je prije svega milijardu i pol nerealiziranih u 2014. i to je nešto što sigurno ide jer se već radi na terenu, znate. A onda tome dodajmo još most Čiovo 30 milijuna eura odobren, dakle u natječajnoj proceduri, obilaznica Kaštela 20 milijuna eura, Aerodrom Dubrovnik 250 milijuna eura od čega će iz EU fondova biti barem 180 milijuna eura sufinancirano. E sad slušajte ovo, lokalna samouprava Osijek 70 milijuna eura, Poreč 60 milijuna eura, Vukovar 50 milijuna eura, Županja 30 milijuna eura, Čakovec 30 milijuna eura, Vodice 10 milijuna eura, sve vodoopskrbni projekti gdje smo najbolje pripremljeni. I s ove govornice ovdje isto, meni je mislim, ja se inače ne osvrćem na reakcije, ne smijem se osvrtati ali mi je jako žao da kolege iz Osijeka gdje su praktički za 25 milijuna kuna koliko će uložiti grad Osijek dobili kroz EU fondove 500 milijuna za vodoopskrbnu mrežu i odvodnju da na ovaj način reagiraju. Pa to je činjenica, taj smo projekt već ugovorili, on je u izvedbi. Bili smo zajedno na otvaranju projekta i sad kao da ja govorim ne znam što. Dakle, zaista smiješno. Ajmo dalje. Marišćina, Kaštjun dva odlagališta otpada koja su u završnoj fazi i koje ćemo vjerojatno na početku iduće godine otvoriti kad dobiju uporabnu dozvolu. Idu u Biljane Donje u Zadarskoj županiji 50 milijuna eura projekt. Dakle, gomila projekata, i samo tren, dakle ovo su sve praktički državni projekti i veliki projekti lokalnih samouprava.
Hvala. Pa ćemo nastaviti potpredsjedniče, nastaviti ćemo. Kolega Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče kazali ste gomila projekata je spremnih i prihvaćam sve argumente koje kažete. I recimo da je to tako. Ali koja je onda rekapitulacija prilikom donošenja ovog proračuna za iduću godinu i projekcija za 2016. i 2017.? Koliko će Hrvatska do 2017. uložiti u EU i koliko će povući iz EU sredstava? Kakav je konačni rezultat svih tih golemih projekata? Nedostaje to u analizi. Kazali ste i da treba učiti stalno. S tim se apsolutno slažem. Ali kazali ste da vas je netko ocijenio da ste odlikaš u korištenju fondova EU. Ne znam tko je to ocijenio, ako mislite na stručnjake iz Povjerenstva za fiskalnu politiku onda oni ne misle baš tako. Oni o proračunu kažu da je proračun netransparentan, da je nemoguće procijeniti koje će se fiskalno pravilo primjenjivati u 2016. i 2017. jer nema operativnog plana Vlade, da postoji iznimno veliki rizik i nepoznanica na strani prihoda, da je posebni rizik veliki oko ostvarenja prihoda od pomoći EU baš ono na čemu se temelji i potencijalno podcjenjivanje rashoda isto tako. Kazali ste i da je građevinski sektor potpuno potonuo. S tim se slažem. I da je nepokretan. I s tim se slažem. Ali ste ga umjesto rasterećenja vi dodatno opteretili sa 25% PDV-a na građevinsko zemljište. Kako onda možemo očekivati od leptira kojem stavimo potkovice da on uzleti? Umjesto rasterećenja mi smo građevinski sektor još dodatno opteretili. I ne možemo tako potaknuti građevinski sektor uopće. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, potpredsjednik Branko Grčić.
Evo nastavit ću pa će biti jasno otkud ovih 7 milijardi. Dakle milijardu i pol smo već rekli da se prenosi nerealiziranoga iz 2014., a onda ostaje još 5,5 milijardi novih projekata koji se realiziraju u toj godini. Dakle, u svim ovim projektima koje sam vam maloprije spomenuo nije 800 milijuna kuna iz Ministarstva poduzetništva koje ide direktno poduzetnicima na natječaju koji će biti otvoren u siječnju najdalje ja se nadam iduće godine. Tu nije milijardu i 200 milijuna cca koji idu po prvi put u 2015. za ruralni razvoj, dakle za malu infrastrukturu ruralnu, komunalnu, socijalnu itd. Dakle, prvi put krećemo s tim. 600 milijuna kuna iz Ministarstva rada i mirovinskog sustava koji ide direktno za zapošljavanje. Sjećate se da je Vlada prije dva tjedna donijela odluku da čak i onu naknadu dosada koja je bila 1600 kuna podigne na 2400 i da na taj način zapravo iz EU fondova poveća plaću da tako kažem uvjetno za sve ove mlade ljude koje zapošljavamo kroz tu mjeru. Samo ću vam reći dosada 14 000 poduzeća je zaposlilo 47 000 ljudi kroz ovu mjeru. Sjajna stvar i to moramo zajedno podržati. Idemo dalje. 250 milijuna kuna u idućoj godini bi trebalo ići za 15 projekata koje smo ugovorili za jedinice lokalne samouprave, dakle moje ministarstvo, kroz program BREE takozvani, a to je business infrastructure. Dakle, turistička i poslovna infrastruktura gdje je praktički evo tu su kolege, evo gospodin Hrg recimo je ugovorio 32 milijuna kuna za svoj grad s nama, s ovim ministarstvom mojim. I u idućoj godini ta investicija ide u realizaciju kao još 14 projekata vrijednosti između 20 i 40 milijuna kuna. Prema tome, na sve strane ogromni poslovi ljudi. I bit će sretna, ja vam tvrdim Vlada koja dođe iza nas će biti sretna sa pripremom koju smo napravili i svim ovim što smo ugovorili u ovom vremenu i što ćemo ugovoriti u 2015. do kraja mandata.
Imamo potpredsjedniče još replika. Branko Hrg.
Hvala lijepa. Hvala gospodine potpredsjedniče na ovoj informaciji koju ste maloprije dali vezano za prugu Dugo selo-Križevci jer prvi put sam čuo za tu prugu još dok je gospođa Kosor bila premijerka, ona je najavila njezinu gradnju iz europskih fondova, evo sad čujemo da će ipak u 1. mjesecu vjerojatno biti natječaj završen i krenuti se u realizaciju. Javio sam se ustvari zbog vašeg uvjerenja kako će se uspjeti povući novac iz mjera ruralnog razvoja i ne dijelim to vaše uvjerenje i tu vjeru, odnosno bi se spreman kladit, nažalost, i vjerojatno bi i dobio okladu, da se neće povući taj novac jer imamo nesposobnog ministra koji to ne zna napraviti. Dakle, 377 tih komentara po peti puta, po peti puta, ne dva puta, nismo dobili dva ispravka, pet ispravaka, to su peti ispravci, nismo uspjeli to. Prema tome, nemojte se tu zaletavati jer ćete vi ispasti onda osoba koja govori nešto što se neće realizirat jer vaš kolega ministar poljoprivrede to neće uspjeti napraviti. I u tom djelu je proračun sigurno nerealan i ostat ćemo uskraćeni opet za te novce. Ali obzirom da ste govorili o konkretnim projektima, pa ću vas tu zamoliti još neka dodatna objašnjenja, jer se iz proračuna fakat ništa ne može iščitati, sve je u đuturama, pa bi vas pitao da li imate kakve informacije što je sa nastavkom gradnje podravskog Y prema Koprivnici i prema Bjelovaru obzirom da je ta cesta prema Bjelovaru došla usred ničega, usred polja i sada je tamo stala, praktički ne zna se što će biti dalje. Interesira me također što će biti sa aglomeracijom Križevci jer nam istječu građevinske dozvole na što sam upozoravao da će nam isticati građevinske dozvole po starom zakonu, odnosno novi zakon ne omogućuje produženje, ali neće ministrica Mrak Taritaš izmijeniti taj, jednu rečenicu u zakonu da se to spasi pa ćemo imati svi problema s tim.
Hvala. Potpredsjednik Branko Grčić, odgovor na repliku.
Da, ono s čime se mogu složiti, dakle i to sam govorio u javnosti i ovih dana u komentaru, 7 milijardi kuna vrijednog proračuna iz EU komponente plus domaća komponenta, znači skoro 8 milijardi kuna. Dakle, još jednom naglašavam, vrlo ambiciozan plan. Međutim, on govori s koliko Hrvatska u ovom trenutku potencijala za 2015. raspolaže. Zašto smo mogli to tako planirati? Dakle, vrlo otvoreno razgovaramo, nemao mi šta se ovdje lagati. Dakle, to vam govori da postoje projekti neki ugovoreni i neki pred ugovaranjem, i potencijal za trošenje tog novca. Opet će konačni rezultat ovisiti o efikasnosti u provedbi. I tu budimo sasvim jasni, znači ovo je, kad bi to bilo kao i ove godine sa svim ovim problemima koje imamo, možemo realno očekivati da će izvršenje ipak biti nešto niže od samog plana. Ali sa proračunskog aspekta, ja vas uvjeravam, odnosno vi ste toga svjesni, dakle da EU komponenta ne utječe na deficit. Znači ona se jednako pojavljuje na prihodnoj i rashodnoj strani i praktički je neutralna u odnosu na deficit, osim domaće komponente, a domaća komponenta je 700 milijuna, domaća komponenta je dosta konzervativno planirana, a to znači na razini 10% EU sredstava ili ako hoćete nešto malo manje u odnosu na ukupne investicije što znači da tu imamo rezerve. Jer udio bi trebao biti i veći. Znači domaća komponenta bi trebala biti još veća da bi pokrila sve troškove vezane za financiranje tih investicija iz EU fondova. To je računica. Znači s jedne strane vidite potencijal. Vlada, i lokalne samouprave, županije, NGO-i, poduzeća što je najvažnije se moraju svi uključiti u taj proces i o svima njima, a ne samo o Vladi ovisi da li ćemo te novce povući.
Hvala. I Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepo. Dakle, spominjali ste potpredsjedniče partnerski sporazum je 8 milijardi za koheziju i naravno tu još stoji 2 milijarde i 380 milijuna za ruralni razvoj. Za 2014. je bilo predviđeno 380, za 2015. 330, za 2016. 330, dakle u 3 godine od koje je već jedna na izmaku milijardu eura. To su sredstva koja uglavnom bi trebala ići poljoprivredi, dakle OPG-ovima, firmama za materijalnu imovinu i druge projekte. No, međutim kolega Hrg je već spominjao, mi danas imao, a ne znamo što se s tim događa, još uvijek spoznaju ili informaciju da je hrvatski program odbačen, odnosno da je preko 370 primjedbi Europska komisija imala na taj program. 20.10. je jedan sastanak u Ministarstvu poljoprivrede bio gdje su ljudi iz Ministarstva poljoprivrede rekli da će natječaji za te mjere, mjeru 4, biti raspisani do kraja studenog, odnosno do početka prosinca. Jučer je bio jedan skup o jednoj zagrebačkoj županiji gdje je predstavnika, visoki činovnik Ministarstva poljoprivrede rekao da ne zna kada će biti, odnosno nije ništa rekao, prešutio je pitanje zainteresiranih potencijalnih ulagača i investitora kojih ima vjerujte relativno dosta i koji čekaju te fondove. I rekao je da ne zna kada će biti i pravilnici raspisani, jer se boje raspisati pravilnici jer se ne zna kada će biti prihvaćen ruralni razvoj, to je bilo iznenađenje, može u tom slučaju očekivati čak i da će morati to financirati hrvatski proračun što je potpuno netočno. Dakle tu vlada jedna potpuna nesposobnost, jedno neznanje, mi definitivno nemamo informaciju o tome što se sa tim mjerama čeka, kada će se one početi raspisivati, i kada ljudi mogu početi pripremati svoje projekte.
Hvala kolega. Odgovor na repliku, potpredsjednik Branko Grčić.
Evo ovako. Dakle, EU fondovi u širem smislu se sastoje od 3 komponente, 8,4 milijarde eura su strukturni kohezijski fond, ovo je posebna priča. Dakle, poljoprivreda, direktne potpore, izravna plaćanja plus ruralni razvoj se zna da je druga komponenta i treća komponenta je program za ribarstvo, 250 milijuna eura. Znači, ova komponenta za poljoprivredu i ruralni razvoj je otprilike 2 milijarde eura. Moja direktna odgovornost je za onu prvu komponentu. Ovo je odgovornost Ministarstva poljoprivrede o čemu naravno ja kao potpredsjednik Vlade isto vodim računa i još jednom ponavljam, znači bez obzira na kašnjenje sa usvajanjem programa ruralnog razvoja, zbog tog kašnjenja na razini EU, EU je donijela privremene mjere i omogućila da se, još jednom ponavljam, i ciljevi i prioriteti i mjere ruralnog razvoja iz prethodnog razdoblja, a kod nas je to korištenje pretpristupnog … programa, koriste i u 2014., odnosno 2015. godini do donošenja ovih programa ruralnog razvoja. Da nije toga, onda ministar Jakovina u svom resoru ne bi rezervirao niti neke novce da to provede, znači on je točno ostavio alokaciju na koju ima pravo u 2015. godini. Ja o kapacitetu Ministarstva poljoprivrede i svih onih jedinica lokalne samouprave koje će tražiti i dobiti sredstva za ruralni razvoj da provedu to, neću danas govoriti. Znači, tu rezervu sam već izrazio. To ovisi o sposobnosti njih kao partnera u kojoj mjeri će biti brzi, efikasni da taj novac uzmu, ali novac je tu, programi su tu, odnosno natječaji se mogu pokrenuti već sada i tu nema nikakvog problema. A u međuvremenu će se riješiti i program ruralnog razvoja.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista, kolega Dragutin Lesar.
Kolegice potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici, gospodine potpredsjedniče, ministri, suradnici. Eto, oborili smo rekord, drugi klub po redu u raspravi uspio je doći u pola 2 na red, to je vrhunac u radu. Kaže premijer, vjerujte nam na riječ proračun je održiv i realan. Da bi vjerovao na riječ o održivosti i realnosti proračuna potrebno je usporediti dosadašnje realne makroekonomske procjene Vlade, odnosno predlagatelje toga proračuna. I nakon što sam to učinio, konstatiram gospodo iz Vlade da imate ozbiljnih problema ili s kristalnom kuglom ili se oslanjate na onih 7 mršavih i 7 debelih krava. Zašto? U makroekonomskih projekcijama za 2015. potrošnja kućanstva, rast 0,2, državna potrošnja -1, bruto investicije u fiksni kapital +1,6, izvoz +3,6, uvoz +3,5. Njihov doprinos planiranom povećanju BDP-a od 0,5%, potrošnja kućanstva 0,2, državna potrošnja -0,2, bruto investicije u fiksni kapital +0,3, izvoz 1,7 u plusu i uvoz -1,5. Plusove i minuse zbrojite, dobijete 0,5% doprinosa, rast od BDP-a od 0,5.Što je neposredno prije ove projekcije, makroekonomske projekcije Vlada projicirala kada je planirala pad BDP-a za 0,7%? Potrošnja kućanstva -0,6, državna -1,7, bruto investicije -3,8, izvoz povećanje 5,6, uvoz 3,7. A još prethodna makroekonomska projekcija kada je BDP trebao rasti 1,3%, najveći doprinos rasta BDP-a trebale su biti investicije u fiksni kapital, povećanje 7,6, odnosno njihov doprinos od čak 1,4%. E sada, ni jedna od ovih makroekonomskih projekcija nisu ostvarene, ali ove koje smo dobili sada moramo vjerovati da su realne. Dobro. Uvjeti ostvarenja ovog proračuna ili sidra na kojima je privezan prijedlog proračuna je dakle izvoz, povećanje je 3,6, investicije, ali podsjećam da je projekcija, da otpada -3,8 u '14., rast u '15. 1,6. 4 investicijska strateška projekta, 3 državna, 1 privatni bi trebali nadoknaditi onih – do + 1,6. Javno privatno partnerstvo kao model investicija se više ne spominje. Zamrlo. Drugo sidro, EU fondovi. 7,2 milijarde. Kada sam prije pitao koliko je nacionalna komponenta, potpredsjednik Grčić nije odgovorio, ali sada kasnije odgovarajući kolegi Hrgu shvatio sam da je ona između 700 do 800 milijuna. 10%. … [[Upadica se ne čuje.]] Domaća, da. Naša, domaća. Dobri ljudi iz Europe vele bez 25% nećete povući ono što ste planirali. Oni ne znaju koji su to napravili, mi koji tek učimo, znamo da ćemo sa 10% domaćih to izvući. Sljedeće sidro, potrošnja kućanstva +0,2, sa -0,6 iz '14., u '15. u povećanje 0,2. Ali ono što me zbunjuje, to je trebala biti posljedica promjene porezivanja dohotka. Prihodi s naslova PDV-a u idućoj godini povećani su samo za 200 milijuna, za 0,4%. Pa kako će se povećati potrošnja kućanstva da se nadoknadi minus 0,6 i dođe na plus 0,2, a prihodi s naslova PDV-a samo 0,4, dakle negdje nešto u matematici očito ne štima. 105,2 milijarde prihodi poslovanja, milijarda i 100 prihodi od prodaje nefinancijske imovine odnosno ukupni prihodi 106,4 milijarde, ukupni rashodi 118,9 i negativa odnosno nedostatak 12,5 milijardi. Ono što je zanimljivo da se prihodi s naslova poreza na dohodak planiraju povećanjem po stopi 35,8% više. I sada bi netko mogao pomisliti da će toliko veći prihodi s naslova poreza na dohodak biti, a zapravo se radi o promjeni financiranja lokalne samouprave iliti centralizacije 35,8% poreza na dohodak više nego što je to bilo u prošloj godini. Rekao sam da PDV planira se rast samo 0,4%, u EU fondovima ponovno dajemo upozorenje da bez 25% vlastitih sredstava teško realizirati plan od 7 milijardi i 200. Ono što je na rashodnoj strani manje dakle gubitnici u tom proračunu što će svi podržati je i Hrvatski sabor i Ured predsjednika Republike i Vlada RH. najveći dobitnik ovog proračuna je Državni ured za upravljanje državnom imovinom čiji proračun se povećava ne za 47 nego 147%. Ono što me zabrinulo je da nakon svih rasprava i usvajanja izvješća o Hrvatskom saboru kada smo upozoreni da hrvatsko pravosuđe, a konkretno Državno odvjetništvo RH ne samo da nema dovoljno novaca za financiranje vlastitog pogona, ne daj Bože da bi nešto zaposlili od stručnjaka što im treba nego da imaju ogromne dugove za vještačenje i vještacima u proračunu za iduću godinu Državno odvjetništvo ima povećanje proračuna za 200 tisuća kuna ili 0,8%, općinska i županijska Državna odvjetništva imaju manje proračune za 3,2%, USKOK ima manji proračun za 1,4%, a Ured za državnu reviziju manji čak za 4%. Dakle ta upozorenja su pisala u njihovim izvještajima koje je Hrvatski sabor usvajao. Tijela nadzora i kontrole i revizije koja bdije nad 200 milijardi kuna javnog novca je tijelo koje treba smanjiti proračun. Veliki broj istraga i očekivanje o suzbijanju organiziranog kriminala i korupcije i nulte tolerancije na korupciju se očituje u smanjenju proračuna općinskih i županijskih državnih odvjetništva, USKOK-a, a Državno odvjetništvo povećanje od svega 200 tisuća. Sudove nisam zbrajao. Koja je ova poruka tom dijelu vlasti? Što to zapravo znači? A istovremeno povećanja troškova luksuznih najma privatnih prostora. Iz državnog proračuna ja bih rekao konačno izlazi HZZZ i ono što je to sam prije nazvao polu dobru vijest, sada mogu reći da je dobra vijest što je sada jasno razvjetno svima jasno da država u idućoj godini mora transferirati Hrvatskom zavodu 2 milijarde 400 milijuna svojih obaveza za zdravstveno osiguranje nezaposlenih, umirovljenika, branitelja, djeca, učenika, studenata i starijih osoba od 65 godina. Državne zdravstvene ustanove su u proračunu, dakle i u riznici ako se ne varam sa negdje oko 4 milijarde i nešto kuna, sada ćemo vidjeti način upravljanja državnim zdravstvenim ustanovama, a nadam se da će konačno doći na dnevni red i naš prijedlog zaključka da razmotrimo sljedeći problem. Hrvatski sabor donio je Zakon o sanaciji ustanova, prvenstveno zbog zdravstva, tada je u obrazloženju zakona stajalo da je dug zdravstvenih ustanova 4,9 milijardi kuna. U proračunu 2014.za sanaciju zdravstvenih ustanova osigurano je milijarda i 100 za stare dugove iz ranijih godina i milijarda i 400 za dugove zdravstvenih ustanova u 2013.to je 3,2 milijarde. I ako se ne varam veći dio toga je realiziran. Gdje je milijarda 700? Samo po ovoj matematici za sanaciju dugova zdravstvenih ustanova po Zakonu o sanaciji ustanova. Gdje je ta stavka, gdje je taj novac? Tako dugo gospodine Grčiću dok ne vidimo tih milijardu 700 izdvajanje HZZO-a koje pozdravljamo i sa financijskim planom kojega smo ovdje dobili smatramo dobrim, ali ne možemo podržati proračun tako dugo dok milijarda i 700 za sanaciju zdravstvenih ustanova ne bude stavka u državnom proračunu. Podsjećam da ste osnivači županije razvlastili upravljačkih prava tih zdravstvenih ustanova tvrdnjom da su oni krivi za te gubitke i imenovali sanacijske upravitelje, dali 3,2 milijarde i stali. Nastavak, nastavak se ne vidi u proračunu i zbog toga to apostrofiram i sada i posebnim zaključkom tražimo raspravu o tome. I kada je HZZO u pitanju 22 milijarde i 53 milijuna sa prihodima od čega 18 milijardi i 69 doprinosa, 2 milijarde i 400 transfer iz državnog proračuna i milijardu i pol vlastiti, posebni prihodi. Od tih 22 milijarde za obavezno zdravstveno osiguranje ide 17 milijardi i 600. I sada sve one kritičare troška zdravstva u Hrvatskoj upoznajem ili podsjećam da u tih 17 milijardi i 600 2 milijarde kuna idu ne za zdravstvenu skrb, liječenje, njegu nego za naknade. U tih 2 milijarde su naknada za bolovanje, naknada za porodni i ostale naknade koje idu. Dakle praktički za obavezno zdravstveno osiguranje, za liječenje pacijenata, preventivu u zdravstvenom smislu zapravo ide 15 milijardi 600 milijuna. I to je istina. Dobrovoljno ili dopunsko je na visini od milijardu 380. I za kraj uprite prstom u proračun i predložite, … [[Govornik se ne razumije.]] Ja mislim da Zakonom o upravljanju i raspolaganju državnom imovinom Sabor je Vladi dao kompletne ovlasti upravljanja i raspolaganja državnom imovinom. I rijetko koja Vlada u Europi ima takve ovlasti. Od tog Zakona Vlada je razumjela samo ono raspolaganje i pretvorila u prodaju i rasprodaju. A upravljanje državnom imovinom znači da ćete ju staviti u funkciju posebice nekretnine, zgrade i prostore za svoje potrebe, potrebe državne i javne uprave i time smanjiti troškove najma u privatnim objektima. To se zove dobro upravljanje vlastitom imovinom. Ali gospodine Grčiću vi imovinom u državnom vlasništvu ne upravljate. Naprosto ste ju ostavili da tamo stoji a prostorne probleme od vaših kolega ministara bahatih i ciničnih kada se o tome u javnosti pita dozvoljavate im da sele u zagrebačke tornjeve privatnu imovinu, dugogodišnjim, ne jednogodišnjim obavezama i sklapanja ugovora a sve stoji i dalje ta državna imovina propada. Pa bih vas ljubazno molio, malo manje brinite o raspolaganju a malo više upravljanjem državnom imovinom jer da ste to radili i pripremali se u ovoj godini, u idućoj godini ste samo sa naslova najma mogli uštedjeti najmanje 600 do 700 milijuna kuna. To je taj moj prst kojega upirem na rastrošnost u državnom proračunu.
Kolegice i kolege imamo sada 7 replika. Ako se slažete da to odradimo prije stanke. Krešimir Bubalo.
Hvala lijepa. Kolega Lesar naime u jednom dijelu dok ste govorili rekli ste da je javno-privatno partnerstvo u Republici Hrvatskoj zamrlo. Ja bih vam mogao kao saborski zastupnik ono što i vi činite premijeru vjerovati na riječ no doista to ne mogu jer sam kao saborski zastupnik uputio i pismeno zatražio odgovor da li je u Hrvatskoj javno privatno partnerstvo zamrlo ili nije. Pa vjerojatno mi odgovor stiže golubom pa ga još nisam dobio. No on što se vidi da investicija nema u Republici Hrvatskoj i sami ste rekli, čini mi se da ima četiri državne i tri privatne, sve skupa sedam. Mislim da gledaju što ova Vlada radi mislim da ih nećemo ni imati. No kada gledamo europske fondove o kojima je ministar Grčić malo prije govorio, onda možemo reći i za razdoblje 2014.-2020. otprilike odnos je kao i javnoprivatno partnerstvo, ne vidimo sredstva koja dolaze a upravo da se odnose na 2014.-2020. nego odnose se na prijašnja razdoblja koja ova Vlada nije mogla zaobići. Primjerice ja sam radio četiri godine sa svojim suradnicima, moram priznati sa Hrvatskim vodama na projektu kolektor Osijek vrijednom 72 milijuna eura. I to je ono što ova Vlada nije mogla izbjeći, to je sufinanciranje u određenom iznosu. No, gledajući što se događa jedinicama lokalne uprave neće moći više financirati projekte u idućim godinama a ministarstvo nije ostavilo sredstava da bi pomoglo tim jedinicama lokalne uprave da povučemo ta sredstva koja na … [[Govornik se ne razumije.]] stoje u Europskoj uniji. Prema tome, zamrlo je javnoprivatno partnerstvo ali isto tako šansu ne pronalazimo u fondovima Europske unije kada je u pitanju ministarstvo.
Dragutin Lesar, odgovor na repliku.
Kolega Bubalo, molim vas kada dobijete odgovor dajte mi kopiju da budem i ja informiran. I ja sam to spomenuo zbog dva razloga. Model javnog privatnog partnerstva bio je jedan od argumenata tada najave velikog investicijskog tsunamija. U državnom proračunu je stavka da li je ured ili agencija za javno privatno partnerstvo. Pa s obzirom na količinu projekata i tih investicija postavlja se pitanje ako je Vlada odustala od tog modela poticanja investicija čemu onda to, ili agencija, čini mi se da je agencija, čemu ta agencija, što oni ovdje rade, koliko projekata godišnje prođe kroz njih. A ako nema projekata tamo, … [[Govornik se ne razumije.]] dajte zatvorite gospodine Grčić tu agenciju jer je ona doista nepotrebna. I ono što sam kolega Bubalo primijetio, nikada do sada u tri godine toliko zastupnika vladajuće koalicije nije dolazilo u klupe kada su ovdje članovi Vlade kao u protekla tri dana. Zakon o regionalnom razvoju, Zakon o financiranju lokalne i državni proračun očito imaju prokleti veliki pritisak svojih ljudi iz terena i probaju … [[Govornik se ne razumije.]] što se više može jer time nam zapravo i ometaju raspravu a članove Vlade da slušaju što im govorimo. Pa dajte ljudi rješavajte to vani na hodniku.
Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Lesar govorili ste o gubitnicima u ovom proračunu pa ste između ostaloga spominjali državna odvjetništva, USKOK, sve one koji trebaju voditi računa o suzbijanju praktički korupcije i na neki način pratiti to sve skupa. Ja ću vas podsjetiti na još jedan ured a to je Ured povjerenice za informiranje. Traži se, 170 000 kuna treba u onom dijelu koji je naš dio za financiranje projekta koji je već odobren od strane Europske unije, ali očito da ćemo ovaj razgovor, mogli smo ga vodit kod nas u klubu jer isto tako smo mogli, sugovornika s druge strane očito da nema. S druge strane, obrazloženje koje je iz Ministarstva financija dato na odboru vezano uz upravo rad povjerenice za informiranje je bilo stvarno apsurdno. Bilo je traži se prostor za njezin smještaj, otprilike evo tu je kolegica Glavak koja mislim da može to potvrdit da je bio odgovor takav. Traži se prostor, imaju toliko agencija koje su nepotrebne, neke ste i vi sad spomenuli. Pa u Jurišićevoj je do nema dugo bila ona agencija koja je sama sebe proglasila nenadležnom za sve predmete koje je dobila, a dva nije stigla riješit usput. Sad ste spominjali rad DUDI-ja, upravljanja državnom imovinom odnosno raspolaganjem. Iskreno rečeno, takav odnos prema tim nekim tijelima koja pokazuju dobre rezultate ne znam dal više ima smisla komentirati ali očito nemamo ni kome jer iskreno rečeno ovu raspravu ja vjerujem da nitko s ove strane baš nije ni slušao. Hvala.
Replicirali ste svomu klubu pa onda vas oni slušaju. Dragutin Lesar, odgovor na repliku.
Kolega Novak, čujem da naši članovi Vlade kada su vani hvale se da imamo i povjerenika za informiranje kao veliki napredak, a kad treba osigurati novac onda naprosto nema. A možda to nije slučajno. Radi se o jednom tijelu odnosno osobi koje je trebalo da bi se mogli hvaliti ali očito je cilj da ona postoji ali da ništa ne radi, a to se najefikasnije provede tako da joj ne date novac.
Tatjana Šimac-Bonačić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Lesar, danas smo čuli o izdvajanju HZZO iz Riznice, međutim složit ću se s vama i drago mi je da se i vi slažete da je to dobra stvar jer događa se kod ovog izdvajanja jedan problem koji se inače javlja u hrvatskom društvu, a to je jedan kolektivni strah od promjena. Međutim, na ovakav način mi dajemo mogućnost promjenama i dajemo mogućnost jednog tromog sustava koji je stvarno bio trom, da zapravo imamo tu poboljšanje. Otvara se prilika, znači dajemo šansu i za jednu veliku odgovornost. Otvara se zapravo prostor da se sve te institucije funkcionira po pravim načelima i odgovornosti sustava. Spominjali ste isto tako sanaciju. Ovim zapravo izdvajanjem nastoji se zaustaviti ta sanacija jer mi smo ih imali 16 sanacija u posljednjih 20 godina i uvijek su se zapravo naknadno sanirali tekući rashodi koji nisu bili dovoljni. I limiti koji su bili u 2014. godini su bili mali i sada 2015. godine se oni povećavaju, povećavaju se preko 8 milijardi kuna, međutim i oni nisu dovoljni. Ali to ne možemo gledati samo u tom dijelu koliko dajemo, nego gledamo sve one reformske stvari koje će se događati uz to izdvajanje HZZO-a iz riznice. Pa to je i masterplan bolnica, to je plaćanje zdravstvenih usluga ustanovama po usluzi itd. Prema tome, nikad ne možemo sagledavati jednu stvar posebno nego je moramo sagledavati i u sklopu odnosno sa reformama koje slijede. Hvala lijepo.
Dragutin Lesar, odgovor na repliku.
Uvažena kolegice Šimac-Bonačić, kada je završena rasprava o tome da li HZZO van ili ne i kada je dogovoreno da ja sam rekao to je poludobra vijest. Čekamo stavku proračuna osiguranje državnih obaveza po članku 72. Zakona i tek tada ćemo biti sigurni da je to dobro. Rekao sam za govornicom, 2 milijarde 400 u proračunu transfer HZZO-u. To je dobro. To je sada dokaz da država iz proračuna ispunjava obaveze osiguranja za građane kojima je po zakonu dala, a nisu osiguranici. Da bi do kraja bili jasni, pitanje milijardu 700 saniranja dugova iz ranijih godina nije stvar nikakvih reformskih mjera uvažene kolegice. To su dugovi dobavljačima koje treba platiti i nema tu reforme jer da je to bilo moguće riješiti reformskim mjerama, a vjerujte mi da znam o čemu govorim jer sam se time 7 godina bavio, ne bi Vlada posebnim zakonom intervenirala, napisala 4,9 milijardi u '14. i '15. bit će osigurano u državnom proračunu. To piše u zakonu. Nema reformskih mjera ako morate nekome platiti dospjele, fakturirane obaveze.
Damir Kajin, replika.
Tu sam neke replike čuo pa ću ja isto reći, ovo je povjerenstvo za informiranje, ono bi nam trebalo, međutim ovakvo kakvo je od njega jednostavno nema koristi. Javno privatno partnerstvo šta god netko mislio to je najskuplji oblik investiranja. To je nažalost točno, iako daj Bože da i takvih investicija ima, ali nisam se zbog toga javio. Kod proračuna države Ministarstvo zdravstva gubi vidimo milijardu kuna. Kako će to preživjeti ne znam. HZZO njima ostaje 22 milijarde kuna. Iz eu fondova sumnjam da ćemo povući 7,1 milijardu kuna, a ni deficit sigurno neće biti 12,5 milijardi kuna već bliže 18 ili 19 milijardi kuna, osim ako oni superrevizori koji se ne javljaju ne skinu 5 milijardi kuna. I sada vidimo dalje na tim stavkama da MUP ostaje bez 103 milijuna kuna, obrana bez 142 milijuna kuna, gospodarstvo bez 167 milijuna kuna, poljoprivreda bez 157 milijuna kuna, pomorstvo, veze 174 milijuna, znanost 214 milijuna kuna i zdravstvo jasno kao što sam rekao milijardu kuna. Ima u ovom proračunu međutim jedna dobra stvar koja je uvedena ja bih rekao u zadnji čas, a to je plaćanje poreza na PDV nakon naplaćenih računa. Znači, svi poduzetnici čiji je ukupan prihod 2013. godine nije prelazio, znači 3 milijuna kuna ulaze s olakšicama jasno u tu kategoriju, a takvih poduzeća ili takva poduzeća zapošljavaju negdje 80, ne takvih tvrtki je 85238 i zapošljavaju e sad ne znam točno negdje oko 161 tisuće ljudi. Spas u zadnji čas.
Odgovor na repliku Dragutin Lesar.
Uvaženi kolega Kajin, ja razumijem vaše dileme koje ste i u ovoj i u prethodnim replikama iznijeli oko državnog proračuna. Ali vas molim da vi meni pomognete da ja riješim isto jednu dilemu koju imam. Temeljem vaših rasprava zaključujem da ste oporbeni zastupnik, a prilikom glasanja da ste vladajući. S obzirom da me ta dilema već godinu i nešto dana muči dajte javno se odredite jeste vi zastupnik vladajuće koalicije i podržavate tu koaliciju ili ste, glumite oporbenog zastupnika samo u raspravama i replikama a pokorno i poslušno glasate za sve što treba podržati.
I kolega Dražen Đurović, replika.
Hvala. Govoreći o HZZO-u rekli ste da od onih 17 milijardi kuna 2 milijarde koje odlaze na davanja, na naknade ostaje 15 milijardi za liječenje. Mislim to je zapravo 15 milijardi kuna i za struju, vodu, plin, plaće, pa i troškove liječenja kad je riječ o korisnicima, odnosno bolnicama i drugim zdravstvenim. Bilo bi sjajno kad bi u Hrvatskoj zaista 15 milijardi kuna odlazilo samo na troškove liječenja ili bez. Međutim, naravno trošak ljudi isto de facto trošak liječenja. Ali kad je riječ o HZZO-u mi imamo zapravo državni fond. On se zadnjih 20 i nešto godina zove zdravstveni osiguravatelj kao što imamo i Mirovinski fond. On se zadnjih dvadesetak godina zove mirovinsko osiguravatelj. To nisu nikakvi osiguravatelji. To su zapravo državni fondovi. De jure, on može bit u Riznici, izvan Riznice. De facto, on je uvijek samo jedan državni fond koji koliki god gubitak stvorio država će na ovaj ili na onaj način moći morati podmirivati taj gubitak. I može jedino mijenjati upravu ili ga malo modificirati. Dakle, podsjetit ću vas koliko ja znam da je trenutno Republika Hrvatska osim Republike Slovenije jedina država članica Europske unije koja ima jednog osiguravatelja u području zdravstvenog osiguranja. Tržište obveznog zdravstvenog osiguranja to je zapravo tržište, to je jedan prostor koji je dereguliran u zapadnoeuropskim državama prije nekih tridesetak godina, četrdesetak i u novim ovim, ovim novim članicama, državama Europske unije također dereguliran. I zapravo ukoliko vi hoćete zdravstvene osiguravatelje onda vi morate uspostaviti neke tržišne odnose, konkurenciju, pakete i slično. Na žalost, to je jedini put zapravo da taj sustav dođe na neku nulu u budućnosti. Hvala.
Odgovor na repliku, Dragutin Lesar.
Kolega Đurović, prema Financijskom planu HZZO-a za iduću godinu ovih 17 milijardi i 600 za obavezno zdravstveno osiguranje i apostrofirao sam taj problem, odnosno tu stavku zbog toga jer ljudima je često nejasno. Dakle, 900 milijuna naknada za bolovanja, 900 milijuna naknada za porodni, 22 milijuna imaju pravo branitelji i ostale isplate osiguranicima 195 milijuna kuna, tako da onih 15 milijardi stavke upravljanja sustavom su izvan toga. Dakle, to nije na teret ovoga. Ali što se tiče ideje u privatizaciji obaveznog zdravstvenog osiguranja tu se na žalost nikad nećemo složiti. Mi ćemo se uvijek tome protiviti i o tome smo već govorili, a vjerujte mi da u Hrvatskoj i na ministra i na Vladu postoji veliki pritisak da upravo privatizira zdravstveno, obvezno zdravstveno osiguranje. To smatramo strahovito opasnim, jer bi to bilo isto kao kad bi i privatizirali mirovinsko osiguranje generacijske solidarnosti. Dobrovoljno dopunsko da, drugi stup mirovinskog, treći privatni da. Ali nešto što se zove obavezno to je pitanje socijalne države i državne odgovornosti za ta osiguranja. Privatna mogu propasti, iza ovoga stoji država. To je jedino jamstvo koje građani ove Hrvatske imaju. Dakle, zdravstveno i mirovinsko osiguranje iza kojeg stoji država. Nemojte zagovarati privatizaciju tog sustava. To nema veze sa socijalnom državom niti pravednošću.
I sad ćemo dati stanku do 15,00 sati i tada ćemo nastaviti raspravu.
Kolegice i kolege nastavit ćemo s radom. U ime kluba Jadranke Kosor i HGS-a govorit će poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Baš je lijepo ovako u jednoj mirnoj atmosferi započeti ovu raspravu, lijepo i poticajno ali mislim da je to jako dobro. Bar će biti tišina pa će biti uvjeta za reći ponešto. Evo, ovo je zadnji proračun Vlade Zorana Milanovića, dakle Vlade Kukuriku koalicije. I ono što se sigurno može sada reći kad se pogleda unatrag tri godine zapravo kako vrijeme brzo leti jer je ovo posljednji proračun za izbornu godinu. Svi koji su radili proračune znaju koliko je teško raditi proračun za svaku godinu i kad je dobro i kad je teško osobito naravno kad je teško, a osobito u izbornim godinama. Zato što onda apetiti mnogih se pojačaju, svi nešto traže, ministri žele završiti mandat kao uspješni ministri, svi koji se naslanjaju na državni proračun smatraju da je to vrijeme kad je moguće tražiti pa je moguće i ucjenjivati, moguće je pritiskati. Zato naravno smatram da su kod stvaranja i oblikovanja proračuna u najtežoj poziciji predsjednik Vlade i svakako ministar financija. Tako da izražavam potporu i ministru i njegovim djelatnicima jer znam kako je ove godine bilo osobito teško. Međutim, što mi sada budući da na neki način kroz ovaj Proračun za 2015. rekapituliramo na neki način i rad ove Vlade, odnosno proračune koji su doneseni 2012., 2013., 2014., što možemo i moramo konstatirati? Nažalost evo od studenog 2011. do studenog 2014. standard građanki i građana RH smanjio se za oko 10%, industrija za oko 8%, broj zaposlenih za oko 4,4%, javni dug porastao je za otprilike 23%. To znači da će proći 10-ak i 10-ak godina prije nego što bude izvjesno primjerice uvođenje eura. To spominjem zbog toga što smo zemlja članica EU. U 2015. prema ovim projekcijama, dakle ako uzmemo u obzir sve ono što se nizalo i naslanjalo jedno na drugo kroz sve ove godine nažalost možemo očekivati novi pad zaposlenosti za otprilike 0,5%, dakle ne puno ali svejedno. Blagi pad investicija, inozemni dug mogao bi biti oko 105%. 2015. i 2016. mogli bismo postati zemlja sa najvećim deficitom i zemlja sa najvećim javnim dugom u EU. Dakle, to je nažalost okvir u kojem se razmatralo sastavljanje proračuna i za ovu godinu. Ja bih se također referirala na povjerenstvo, odnosno izvješće Povjerenstva za fiskalnu politiku koje je u svom izvješću vezanom za prijedlog Državnog proračuna za 2015. godinu podsjetilo, citiram: "Povjerenstvo za fiskalnu politiku u svom mandatu prilikom svakog prijedloga proračuna ili prijedloga izmjena i dopuna proračuna tražilo da se u dokumentima koji se šalju u Sabor sljedeći put prikaže i Vladina procjena ispunjavanja fiskalnoga pravila. To je iznimno važno kako bi zastupnici u Hrvatskom saboru", kaže povjerenstvo, "bolje upoznali rizike koje usvajanje predloženog proračuna donosi na stajališta poštivanja Zakona o fiskalnoj odgovornosti." I povjerenstvo ističe da se zapravo samo na jednom mjestu spominjala ta odredba. I dalje konstatira da je u predloženom proračunu došlo do velikih metodoloških promjena u odnosu na proračune prijašnjih godina, a da službenih procjena i detaljnih podataka koji bi omogućili usporedbu sa ranijim godinama nema. Dakle, nije to bilo potrebno niti pročitati iz izvješća ovoga Povjerenstva za fiskalnu politiku da ne bismo znali. Dakle, jako je teško uspoređivati ovaj proračun koji je pred nama sa proračunima iz prethodnih godina. No, ono što je planirano, planirano je, a ono što se ostvarilo, ostvarilo se i što se napravilo uglavnom se napravilo. A što će se napraviti vidi se dakle kad govorimo o mandatu jedne Vlade vidimo kroz okvir za proračun koji je pred nama. Ponavljam još jedanput da je u izbornim godinama osobito teško sastavljati državni proračun, ali ova minimalistička projekcija i predviđanje o rastu od 0,5% dakle to je zaista skromno. Bilo bi dobro kad bi se to ostvarilo, međutim s obzirom na činjenicu koju je teško osporiti da projekcije proteklih godina i o rastu i o deficitu i o potrebi za rebalansima se nisu ostvarili, teško je očekivati da ćemo dosegnuti i ovaj minimalni rast, ali nitko sretniji, a vjerujem od sviju nas koji ćemo bez obzira hoćemo li podržati ili nećemo ako bi se i taj rast ostvario. Naravno da je ovo prilika da i podsjetim, neću puno o tome, da smo 2011. imali prvi puta godinu nakon dugo vremena tih godina bez rebalansa proračuna, a da su rashodi bili zamrznut. To govorim zbog toga što je to također bila izborna godina. Da smo u te tako zamrznute rashode uklopili novih 4 milijarde rashoda i za mirovine, i za obveze prema EU, dakle da je bila bez rebalansa ali sa ovom projekcijom proračuna za 2015. ne mislim da možemo biti sigurni, a i iskustvo iz ove godine i prošle godine i 2012. da će rebalansa biti vrlo brzo. Tako da mi moramo kako narod kaže klimati s onim što imamo. Što je zapravo karakteristika proračuna, evo dosadašnjih proračuna a mislim da proračun za 2015. i nastavlja tu tendenciju. Govorila sam o tome još, sjećam se dobro 2012. u ovoj istoj sabornici, dakle relativno friško nakon parlamentarnih izbora a to se ponavlja iz godine u godinu. Dakle, prihodi su pretplanirani a rashodi potplanirani odnosno podcijenjeni. Podsjećam vas na jedan trend koji smo mogli vidjeti i ove godine, i prošle godine i prošlih godina i pokazalo se da su primjerice sredstva, odnosno rashodi za plaće bili kontinuirano potplanirani i da je onda svake godine bilo nužno pronalaziti sredstva za plaće, da je vladala nervoza, neizvjesnost, tako je bilo i ove godine. I to je nešto što, za što naravno nije neophodno odgovoran samo ili uopće ministar financija, nego pokazuje kako se u ministarstvima planiralo, kako se u ministarstvima planira jer svatko od ministara da kad dođe stani pani onda će se za plaće morati pronaći novac. Ako se dobro sjećam prošle godine ukupan iznos neplaniranih sredstava za plaće u nekoliko ministarstva se penjao, koje je trebalo naknadno pronaći, i do milijardu kuna. Dakle ponavljam, skromno je planiran rast kao što je bio planiran i prošle godine, odnosno ove godine i prošle godine, nažalost ništa se od toga nije ostvarilo. Bilo je puno primjedbi ali i samo ovo povjerenstvo za vezano za fiskalnu odgovornost nažalost upravo to pripominje u svom izvješću da je proračun na neki način nečitljiv, a ako je nečitljiv onda je neprohodan, pa samim time i nepredvidljiv a onda je i njegova realizacija odnosno izvršenje vrlo upitna. Mislim da se može reći da proračun nije do kraja realno izbalansiran i ono što, na što posebno želim upozoriti to je razlika između proračuna koji je pred nama i smjernica ekonomske i fiskalne politike. Dakle, razlika u onom što imamo pred sobom i u smjernicama je veća od 8 milijardi kuna. To znači da su mnoge odluke zapravo donesene u zadnji trenutak. Iz medija, iz javnosti je bilo vidljivo da je bilo velikih poteškoća u stavljanju ministarstva, neću reći ministara, jer ni jedan ministar ne radi proračun za svoje ministarstvo sam, nego radi sa suradnicima, velikih poteškoća i velikih problema. Što se tiče izdvajanja iz HZZO iz riznice, ja se slažem sa svima onima koji kažu da to nije reforma. Izdvajanje HZZO-a iz riznice nije reforma. Čini mi se da i sam ministar financija jednom upravo to izjavio da to nije reforma. I koliko me sjećanje prati odnosno bilo je rečeno, ali ministar je to, da bilo je rečeno da je to, da se to može smatrati reformom. Uvijek je bio, uvijek je postojao otkad ja evo sam sudjelovala u radu Vlade, prijepor ili nastojanje. Ministar zdravstva bi to izdvajao rado, a ministar financija to ne bi rado izdvajao, a onda se uvijek radilo o političkoj odluci Vlade u cjelini i premijera je li to pametno ili to nije pametno. Mi ćemo vrlo brzo vidjeti kako će se to odraziti ukupno na ostvarivanje proračuna odnosno na ispunjavanje obveza države, onoga što je država, ali po mom mišljenju i iskustvu to je zaista sada izlet ili avantura u nepoznato. Mi ne možemo predvidjeti ovog trenutka prave posljedice toga izlaganja. To je definitivno i hoće li izdvajanje HZZO-a iz riznice pridonijeti poboljšanju ukupne slike zdravstva i situacije u zdravstvu, također mislim da neće. Što se tiče zdravstva i što se tiče mirovinskog sustava nama nužno treba konsenzus i to može biti jedina prava reforma. Konsenzus najvećih političkih snaga u Hrvatskoj oko toga što treba hitno i žurno napraviti kako bi se ta dva sustava stabilizirala. U mirovinskom imamo gotovo jedan na jedan, jedan radi, jedan je u mirovini. Dakle, mi moramo slijediti i one smjernice koje smo dobili iz Europske komisije, odnosno Vijeća o tome da treba penalizirati svaki prijevremeni odlazak u mirovinu, da treba nagraditi sve one koji rade do kraja, prema zakonu, koji odrade puni staži, koji odlaze. I svakako treba razmišljati nažalost i o tome da povećamo i tu granicu za odlazak u mirovinu. A što se tiče zdravstvenoga sustava, apsolutno će jednog dana isto tako netko trebati reći da treba krenuti gotovo od početka, i taj zdravstveni sustav zapravo staviti na nove temelje, ali bez konsenzusa političkih, barem glavnih političkih snaga, dame i gospodo, to je nemoguće. I dok to god ne bude ostvareno i dok god svi oni koji se svake 4 godine natječu da bi došli na vlast, da bi uzjahali toga konja koji onda galopira tko zna kamo, moraju biti svjesni, doći će trenutak, a evo sljedeće godine, koliko imamo, više od 11 milijardi kamata i to je sada i to je sada takva prilika i situacija, tko zna kako će biti za 2 godine, tko zna kako će biti za 3 godine i mi jednostavno sve te obveze nećemo moći servisirati. Dakle, smanjenje deficita apsolutno da, to treba biti jedan od prioriteta. Međutim kada pogledate stajališta i stručnjaka oko toga kako treba smanjivati i trebali smanjivati i trebali radikalno smanjivati deficit i na koji način ga treba smanjivati, onda i stručnjaci koji se time bave svakodnevno imaju katkada dijametralno suprotna stajališta. I to treba uzeti u obzir. Dakle, svi za stol i pokušati jednom napraviti pravi projekt. Ta 2 sustava i naravno reforma državne uprave kako bismo krenuli naprijed. Kako je sljedeća godina izborna, nažalost gospodine ministre, to se svakako neće dogoditi, neće se ostvariti, ali jednog dana se treba pojaviti neka snažna Vlada koja će, evo i to moći iznijeti pred građane i reći na koji način moramo participirati u zdravstvu, sasvim sigurno drugačije, drugačije postaviti temelje mirovinskog sustava i onda ćemo se moći nadati i rastu i dobrim projekcijama proračuna. Tako da, nažalost za ovaj proračun nećemo moći dati svoj glas. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo, poštovani kolega Krešimir Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Kosor, ne možete reći da je ispunjenje obveza države i avantura. To će možda biti 2016. godine, još uvijek mišljenja sam da nije. Maloprije kad ste imali premijera ovdje, on je rekao da je proračun prognoza i možemo se složiti s premijerom da je proračun prognoza, no kada imate 2 do 3 rebalansa tijekom godine, onda su loši prognozeri. Onda je loše napravljen proračun. No ono što se sada događa i ove projekcije za iduću godinu da će biti 11 milijardi samo kamata da ćemo morati platiti, jasno da ukazuje da smo zadužili generacije koje dolaze. Prema tome, u ovom Parlamentu mora postojati konsenzus i oko prihodovne i oko rashodovne strane ako želimo dobro Hrvatskoj, a posebice mi to gledamo, ljudi koji smo iz Slavonije, Baranje, da u Slavoniji i Baranji gotovo kapitalnih investicijama u idućoj godini ni nema. To je ono što nas brine, to je ono što ukazuje da neće biti investicijskog ciklusa i ukazuje na jednu nesposobnost i loše procjenjivanje ove Hrvatske Vlade.
Na repliku odgovara poštovana Jadranka Kosor.
Da, slažem se s vama. Ako u godini imamo 2 rebalansa proračuna ili 3 rebalansa proračuna, bilo je naravno takvih godina i prije i to ne treba skrivati, o tome treba javno govoriti, dapače, onda to naravno pokazuje da proračun nije dobro planiran i da nije dobro izbalansiran. Mi jesmo država koja prolazi dugoročnu, tešku krizu iz koje nikako da izvučemo glavu, međutim, isto tako je činjenica da svi govore o reformama, apsolutno svi, ali malo je onih koji kažu i u Vladi i izvan Vlade što je to stvarno reforma koju bi, pa i kod stručnjaka, poslušajte ekonomske stručnjake. Oni uglavnom kažu, treba provoditi radikalne reforme, ali malo tko kaže što pod tim podrazumijeva. Dakle, ja i dalje smatram recimo da izdvajanje HZZO-a iz riznice nije reforma, to nije reforma. To je samo jedan postupak kojim se napravio jedan rez sa potpunom neizvjesnošću što će to u konačnici izazvati. Vidjet ćemo vrlo brzo, međutim bojim se da to neće biti dovoljno, da mi sada samo konstatiramo, da vidimo sada što se dogodilo. Pitanje je kako ćemo onda to, ako krene u krivom smjeru i ako krene loše i ako počne izazivati nove posljedice, a dobro zdravstvo osobito siguran sam neće donijeti, na to pitanje danas zapravo nitko ne daje odgovor. I to je ono što, ja mislim da se mi nismo još uvijek naučili u potpunosti analizirati neke korake i neku situaciju u kojoj treba promijeniti sustav i onda izaći sa hrabrim odlukama. To je isto nešto što Hrvatskoj nužno treba.
Druga replika, poštovana Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo Kosor, ja se slažem s vama da što se tiče zdravstvene zaštite, odnosno zdravstva općenito da treba konsenzus. Isto tako se mogu složiti s vama da u ovim teškim vremenima je zapravo vrlo teško složiti sam taj proračun zdravstva, ovo nije reforma, to je točno, međutim izdvajanjem iz riznice je poštivanje zakona i ne mogu se složiti s tim da je to avantura jer rekla sam i maloprije u jednoj replici da imam osjećaj da je jedan kolektivni strah nastao što je karakteristika za nas svih, kad su nekakve promjene u pitanju. Ali ja ovdje moram reći da su mnogi pokušavali to napraviti, nisu uspjeli, evo ova Vlada je to napravila. I to će sigurno dovesti do transparentnosti, a sad ću vam reći primjere. Što nije transparentnost ako 2,4 milijarde kuna da se financira iz sredstava državnog proračuna? Na takav način ćemo vidjeti gdje ti novci točno idu. Isto tako, 10 državnih bolnica ide u sastav, zapravo idu u državni proračun. Što nije i to transparentno? Transparentnost cijelog sustava kada pogledate da na te bolnice ide oko 4,3 milijarde, to je planirano za 2015. godinu i prvi put po strukturi troškova točno se zna kolike su plaće, koliki su materijalni rashodi za svaku konkretno od ovih 10 državnih bolnica. Prema tome mišljenja sam da ovo nije avantura, da je ovo stvarno transparentniji način da vidimo jer ovo donosi odgovornost, a iz odgovornosti mi možemo tražiti poslije i tko je kriv ako je netko kriv. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara uvažena Jadranka Kosor.
Da, poštovana kolegice točno ja apsolutno notorna je činjenica da je to zakonska obveza ali isto tako je činjenica da ja sam to nekako u tragovima spomenula da nije prvi puta da se o tome razmišlja. Međutim i u prijašnjim godinama se razmišljalo o tome ali i posljedicama koje izdvajanje HZZO iz riznice može izazvati. Vi ste spomenuli ako sam dobro čula državne bolnice, a šta je sa županijskim bolnicama? To je pitanje i evo vidite već tu smo u začaranom krugu. Šta je sa županijskim bolnicama? A ono što svakog bolesnog čovjeka u Hrvatskoj zanima, a krajnje korisnike znači građane koji trebaju usluge zdravstva zanima samo jedno, hoće li neka reforma pa i to omogućiti npr. da zaista oni koji trebaju dobiju skupe lijekove poput one majke petero djece čini mi se koja se bori za Glivec odnosno koja se bori za lijek koji se daje generički lijek koja nikako da izbori to nego joj ljudi šalju. Dakle to je pitanje koje zanima građane. E kada budimo mogli reći da, neka mjera upravo omogućuje to da svi ljudi koji su teško oboljeli, a trebaju iznimno skupe lijekove, operacije u inozemstvu moći će to dobiti onda će i krajnji korisnici moći reć da to je dobra reforma koja ide u smjeru onoga što mora biti cilj svake socijalne države i države socijalne pravde, a Hrvatska to po Ustavu jest, a to je omogućiti ljudima svima jednako dostupno zdravstvu i zdravlju odnosno obrazovanju.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a o državnom proračunu za 2015.godinu govorit će potpredsjednica Doma poštovana Dragica Zgrebec.
Hvala. Ministri, kolegice i kolege. 2015.godine je druga godina u kojoj državni proračun treba osigurati provođenje mjera za sanaciju prekomjernog deficita odnosno po mjerilima koje su date Hrvatskoj deficit treba svesti na 3,5% BDP-a što odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog salda od najmanje 0,9% BDP-a. To znači nastavak proračunske konsolidacije i osiguranje trajnog poboljšanja salda opće države i kvalitete javnih financija. Treba donijeti mjere čiji je cilj jačanje gospodarskog rasta, poboljšanja kvalitete poslovnog okruženja i učinkovitost javne uprave. Prednost se daje ulaganjima za poticanje rasta posebno korištenju kohezijskog i strukturnih fondova EU što je i naglašeno operativnim programom konkurentnosti kohezija. S obzirom da u 2014.godini državni proračun nije polučio dostatne rezultate utvrđene smjernicama ekonomske i financijske politike za razdoblje 2015.-2017.trebalo je doći do određenih korekcija na prihodovnoj strani proračuna što je i činjeno. Nadalje, u proračunu za 2015.godinu došlo je i do određenih metodoloških i statističkih promjena koje osiguravaju veću obuhvatnost kod iskazivanja prihoda i rashoda. To se odnosi na uključivanje institucija i ustanova koje se financiraju vlastitim i namjenskim sredstvima kao što su sveučilišta, fakulteti, javni instituti, nacionalni parkovi, parkovi prirode i slično u državnu riznicu. To je u skladu sa Zakonom o proračunu ali i primjedbama i mjerilima koje prilikom revidiranja državnog proračuna upućuje Državni ured za reviziju. Istovremeno HZZO izlazi iz državne riznice, a u proračunu ostaju ili se uvode zdravstvene ustanove kojima je osnivač država. Novina je i uvođenje dubinske analize određenih grupa rashoda i njihova kontrola u trošenju što će dodatno utjecati na racionalno i ekonomično trošenje poreznih prihoda odnosno sredstava. Proračun za 2015.godinu temelji se na blagom gospodarskom rastu od 0,5% a na strukturu rasta BDP-a planira se da će utjecati bruto investicije u fiksni kapital sa 0,3% i neto robna razmjena razlika rasta uvoza, izvoza od 0,2% dok će potrošnja zbog pada državne potrošnje biti neutralna. S obzirom na određene metodološke promjene prvenstveno iskazivanje dijela poreznih prihoda po bruto principu, u poreznim prihodima posebnog poreza na dohodak bit će iskazani sveukupni iznos poreza kroz državni proračun, a pripadajući iznos povrata jedinicama lokalne i regionalne samouprave kroz rashode državnog proračuna. To je i razlog da prihodi ovog poreza u 2015.godini bilježe visok statistički rast iz razloga što HZZO postane izvanproračunski fond, doprinos za zdravstvo više se ne evidentiraju kroz državni proračun pa statistički doprinosi imaju značajno smanjenje, a kao prihod državnog proračuna evidentira se samo 4,3 milijarde kuna za zdravstvene ustanove kojima je osnivač država, a temelji se na ugovor sa HZZO-om. S obzirom na promjene u oporezivanju igara na sreću po kojem će se oporezivati svi dobici ne planira se smanjenje ovih prihoda, čak ima neki blagi čini mi se rast. Smanjuju se prihodi od poreza na imovinu zbog povoljnijeg raspodjele ovog poreza između odnosno u korist jedinica lokalne samouprave. Značajno se planira povećanje prihoda od pomoći prvenstveno zbog sredstava EU koje se planiraju u iznosu od 7,1 milijarde kuna što je po našem mišljenju najizazovniji prihod jer se za njegovu realizaciju su potrebni dobro osmišljeni programi i projekti od komunalnih do gospodarskih. Na takav način u proračunu za 2015. planirani su prihodi od cca. 106 milijardi kuna. Najviša razina rashoda odnosi se na plaće, mirovine, socijalne transfere i kamate. Rashodi za zaposlene povećani su zbog uključivanja u sustav državne riznice, zdravstvenih ustanova kojima je osnivač Republika Hrvatska i to za 3,4 milijarde kuna ali i stvarna masa sredstava za zaposlene planirana je na razini iz 2014. godine odnosno čak se planira da će se jedan dio plaća koji će biti, zaposlenih koji će biti vezani uz projekte Europske unije biti financirani i iz tih projekata. Mirovine su planirane u iznosu od 36,4 milijarde, nešto više zbog ulaska novih umirovljenika u sustav a dok se iz mirovinskog doprinosa planira oprihodovati tek 21,4 milijarde kuna dok se ostatak treba namiriti iz poreznih prihoda i to je jedan od problema s kojima se susreće državni proračun odnosno deficit. Dakle dva velika sustava mirovinski i zdravstveni značajno zapravo participiraju i u poreznim prihodima a ne samo u doprinosima ili tom … [[Govornik se ne razumije.]] Za kamate je planirani izdatak od oko 11 milijardi kuna ili točnije 10,7 milijardi. Povećavaju se izdaci za subvencije ali to prvenstveno zbog povećanja iznosa za direktna plaćanja u poljoprivredi koja će u ovom proračunu biti nešto veća i isplatiti će se iz proračuna, agrarnog proračuna Europske unije. I tako za 2015. planiraju se rashodi od 119 milijardi iz čega proizlazi deficit od 12,5 milijardi kuna ili na razini 3,8% BDP-a. Kada sam rekla da je najveći izazov u prihodima državnog proračuna za 2015. godinu dio koji se odnosi na realizaciju sredstava iz europskog proračuna treba reći da on neće utjecati samo na državni proračun u smislu transfera kroz državni proračun nego on može i snažno utjecati i na gospodarske aktivnosti odnosno na povećanje investiranja, odnosno za novo zapošljavanje pa ću nekoliko rečenica reći u tom dijelu. Dakle planirani iznos EU sredstava od 7,1 milijardu povlači za sobom i nacionalnu komponentu koja je u ovom proračunu planirana sa 717 milijuna kuna po ministarstvima koja će biti nositelji ovih projekata. Već je ovdje bilo rečeno da se to najviše odnosi na Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo malog i srednjeg poduzetništva, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture i to na sljedeći način. Zadaća je Ministarstva poljoprivrede da u ovoj godini narednoj realizira oko 3,3 milijarde kuna, najizvjesni su prihodi od milijardu i 200 milijuna kuna koje se odnose na izravna plaćanja na koju se onda nadograđuje još i domaća komponenta. To je u skladu sa našim ugovorom o pristupanju gdje je za ove namjene, za poljoprivredu, za direktna plaćanja osigurano nekih 350 milijuna eura godišnje s time što će se maksimalni iznos doseći u 10.-toj godini članstva u Europskoj uniji. Drugi je dio koji se odnosi na ruralni razvoj i ostatak IPARD programa od milijardu i 100 milijuna kuna. Što se tiče ruralnog razvoja tu je Hrvatskoj dodijeljen iznos od nekih 350 milijuna eura što će ona taj maksimalni iznos moći koristiti tek u 5.-oj godini. Dakle dio koji se odnosi na sektor voda oko 400 milijuna kuna, u ribarstvo oko 280 milijuna kuna i ostali programi nešto više od 200 milijuna kuna. Za potpore poduzetnicima moguće je realizirati iz europskih sredstava oko 730 milijuna kuna. Mislim da će biti najvredniji projekat i on je već i u 2 godine u funkciji koji se odnosi neki od tih mjera i na dulje i duljih godina na aktivne mjere zapošljavanja za koje se može iz europskog proračuna dobiti 586 milijuna kuna i sa ovim dijelom nacionalne komponente od gotovo također 500 milijuna kuna to je ogromno povećanje i sigurno jedan značajan iznos za veliki broj mjera koje se koriste kao aktivne mjere zapošljavanja što znači da će se moći povećati i određeni iznosi od samozapošljavanja do onog dijela gdje naši mladi ljudi volontiraju za 1600 kuna, već je najavljeno da će se taj iznos povećati na 2400 kuna. I na kraju da kažem da se hrvatsko društvo već 6 godina suočava sa krizom bez većih pomaka. Nastojimo sanirati posljedice sporo i gotovo nikako ne uklanjamo uzroke. Ali i ovim proračunom uvode se i drugi prateći instrumenti koji bi trebali osigurati pomak u gospodarskom i socijalnom smislu. Oni su u ovom trenutku još uvijek u dobrom dijelu na razini zakona i programa pa je potrebna njihova hitna operacionalizacija. Pri tome posebno mislimo na sljedeće. Na daljnje rasterećenje neto plaće zaposlenih i mirovina umirovljenika s time da se ne oporezuje po prvi puta minimalna plaća. Dakle povećava se osobni odbitak na plaće i mirovine, povećavaju se … [[Govornik se ne razumije.]] u oporezivanju koje se odnose na najviše stope poreza na dohodak. Proširuje se oporezivanje dohotka na kamate što onda i omogućava da se taj dohodak koji se stječe iz ne samo stalnog rada, može na neki način rasteretiti dijela poreza. Proširuje se oporezivanje dohotka kao što sam rekla i na druga primanja, dolazi do novog vrednovanja razvijenosti jedinica lokalne samouprave od kojih mnoge po prvi puta ulaze u sustav potpomognutih područja, što može onda i značiti njihov nešto brži razvoj nego što je to do sada bilo. Program otpisa malih iznosa dugovanja i ovrha za socijalno najugroženije dijelove stanovništva, što će značiti da oni ponovo dobivaju određenu poslovnu sposobnost. Osiguravaju se i potrebna sredstva kroz državni proračun, kroz posebni fond, ali i kroz program Hrvatske banke za obnovu i razvoj za provedbu projekata financiranih iz fondova Europske unije koji trebaju omogućiti pretpostavke za gospodarski rast. Uvode se i druge pogodnosti za male poduzetnike, a vezane su za izbor vremena kada će plaćati poreze, porezne obveze kao npr. PDV po naplaćenom računu, ulazak u sustav poreza na dobit i neke druge pogodnosti. Planirana rashodovna strana državnoga proračuna treba biti strogo nadgledana, posebno izdaci koji se financiraju iz poreznih prihoda jer svako prekoračenje ovih izdataka ujedno znači i povećanje deficita, odnosno javnog duga. Očekujemo da će državni proračun na planiranoj i rashodovnoj strani biti strogo kontroliran i nadgledan i da neće biti potrebnih većih intervencija tijekom godine u državni proračun. I na kraju, klub SDP-a podržat će Državni proračun za 2015. godinu, sa pripadajućim dokumentima i projekcijama za sljedeće dvije godine.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo poštovani Darko Milinović, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Spomenuli ste izdvajanje HZZO-a, da bi to trebalo popraviti situaciju u državnom proračunu i barem onom transparentnom dijelu. Gledajte sad, već u startu je jasno da od tog, slažem se nije to veliki reformski zahvat ali bi trebao biti početak … reformskog zahvata u zdravstvenom sustavu. Sa važećim propisima, zakonima, doprinos dakle iz općih poreza na račun HZZO-a trebalo bi ići iz doprinosa za nezaposlene 620 milijuna kuna, prihodi po članku 63. Zakona o zdravstvenoj zaštiti 2,5 milijarde kuna, doprinosi iz mirovinskog kao obveza državnog proračuna 370 milijuna kuna, trošarine na duhan 32% oko milijardu kuna i doprinos kroz zdravstveno osiguranje kao obveza dakle državnog proračuna iz općih poreza 555 milijuna kuna. To je negdje dakle iz općih poreza na račun HZZO-a bi trebalo ići oko 5 milijardi kuna. E sada, u državnom proračunu za ovu godinu imamo transfere iz općih poreza HZZO-u 2,5 milijarde kuna. Gdje je ovih ostalih 2,5 milijarde kuna? Dakle ovaj proračun je već u startu nezakonit, ne poštiva sve one zakonske odredbe koje su važeće. Ili treba mijenjat zakon pa reći povećat ćemo participaciju kao što sam ja napravio, povećao participaciju za 100% gotovo ili treba poštivati zakon. Dakle ovaj proračun je u startu nezakonit, ne poštiva zakone. Po sadašnjim zakonima, naglašavam, iz općih poreza u HZZO treba ići 5 milijardi kuna, a ovdje je predviđeno 2,5 milijarde kuna. Pa ko je tu da ne kažem zbunjen ajde?
Na repliku odgovara poštovana potpredsjednica doma Dragica Zgrebec. Izvolite.
Barem ja niti ministar koji je obrazlagao izdvajanje HZZO-a iz Državne riznice odnosno iz proračuna nikad nismo rekli da je to neki reformski zahvat ili da je to reforma zdravstvenog sustava. Činjenica jeste da najviše problema državnom proračunu zadaju dva velika sustava: mirovinski i zdravstveni, koji mi godinama pokušavamo rješavati. I zdravstveni i mirovinski rješavamo negdje tamo od kraja '90.-ih godina. Prvi reformski zakoni koji su se odnosili na mirovinski i zdravstveni sustav su negdje iz '98. i '99. godine. Izdvajanjem zdravstvenog osiguranja odnosno HZZO-a u izvanproračunski fond zapravo stavlja visoku odgovornost na ljude koji upravljaju tim sustavom, da na racionalan i ekonomičan način troše sredstva. Kad je to u proračunu onda je to sasvim, nekako se izgubi znate ta, ta odgovornost se izgubi. Po prvi puta vidimo iz proračuna koliko se izdvaja. Ja ne mogu ulaziti u ovu vašu računicu, vi ste tu sigurno daleko više znate od mene, ali po prvi puta mi vidimo koliko poreznih sredstava zapravo ide kao transfer prema zdravstvu i naravno, ako to neće biti dovoljno morat će se raditi rebalans, to je bez daljnjega. A kad se govori o rebalansima, imali smo mi svakakvog iskustva. Imali smo mi iskustva da smo u tri tjedna imali dva rebalansa, pa onda ako su dva rebalansa u toku godine, to mislim da je sasvim u redu.
Drugu repliku iznosi poštovani Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo potpredsjednice. Izravna plaćanja, ruralni razvoj i stalno spominjanje kako će selu i poljoprivredi u narednoj godini biti jako dobro jer se očekuje puno sredstava iz Europske unije i na to stvarno moram reagirati jer upozoravamo cijelo vrijeme da nismo dobro odradili posao i da je upravo problem u tome što ta sredstva jesu na raspolaganju, ali da ih zbog loše pripreme, nesposobnosti resornog ministarstva, posebno čelnog čovjeka u principu hrvatsko selo neće moći koristiti. Vi znadete da je i 50 milijuna eura onom preraspodjelom iz stupa ruralnog razvoja prebacivano u izravna plaćanja i da se ni taj novac neće moći koristiti ni za izravna plaćanja dok se ne donese program mjera ruralnog razvoja. Da li stvarno mislimo da bi do 15.1. kada će biti novo ocjenjivanje, znači našeg programa mjera ruralnog razvoja bilo moguće ispraviti sve ove negativne komentare koji nisu tehničke naravi. Oni na žalost imaju i dubljih onako problematičnih točaka koje treba malo jače razrađivati. Jer ako to neće biti do 15.1. riješeno, onda će to vjerojatno biti negdje opet na razmatranju polovicom godine i onda možemo očekivati eventualno ako do tada se to riješi da će u drugoj polovici naredne godine tek biti raspisivanje natječaja za sredstva iz ruralnog razvoja što znači da se ona neće u velikoj mjeri moći ostvariti kao što je ovdje planirano, jer ćemo onda iza 15.1. odmah raditi rebalans proračuna kad vidimo da to nije prošlo.
Na repliku odgovara poštovana potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec.
Niti sam ja rekla, niti mislim da će seljaci jako puno dobiti iz toga. Rekla sam samo da će u ovoj godini iz agrarnog dijela proračuna Europske unije se povući milijardu i 200 milijuna kuna. Mi, naša omotnica za direktna plaćanja je negdje oko 3 milijarde ovako ugrubo rečeno. Dakle, nacionalna komponenta bi trebala biti do 3 milijarde kuna. Mi smo svjesni da to ne možemo osiguravati, a tek ćemo u desetoj godini članstva u EU kako smo ispregovarali dobiti tih 375 milijuna eura koliko nas kao Hrvatsku ta omotnica za direktna plaćanja pripada. Neki su mi rekli, čak savjetnik za poljoprivredu koje je dodijelila francuska Vlada našem ministarstvu u toku pregovora da nismo baš dobro ispregovarali što smo ispregovarali gotovo identičan iznos za direktna plaćanja i za ruralni razvoj. Ali činjenica je da smo tako ispregovarali i tako moramo raditi. Mislim da je dobro što se sada došlo do toga da će gotovo svi u Hrvatskoj moći koristiti izuzev velikih gradova sredstva za ruralni razvoj, jer će se računati po naselju broj stanovnika, a ne po jedinici lokalne samouprave. Već je ovdje vam ministar u nekoliko navrata, pa i potpredsjednik Vlade rekao da u ovoj godini ćemo koristiti sredstva ruralnog razvoja i prije nego što se odobri Program ruralnog razvoja.
U ime kluba nezavisnih zastupnika govorit će poštovani kolega Damir Kajin. Izvolite.
Potpredsjedniče, gospodine zamjeniče premijera, uvažena gospođo zastupnice. Ne, ja ne vjerujem kao što su neki ovdje govorili da će Hrvatska ne znam 2016., sedamnaeste doći u situaciju da će bankrotirati. Ali znam nešto drugo, da tko god dobio izbore 2015. morat će na neki način krenuti ispočetka. Jednom riječju ovaj iznos javne potrošnje jednostavno više se ne da pratiti. Mislim da isto tako deficit od 12 zarez toliko milijardi kuna na neki način iluzija i mi ćemo vjerojatno po modelu iz 2014. ili petnaeste nakon ovog proračuna morati imati daj Bože jedan, a vjerojatno će biti i dva rebalansa kao što je to bio slučaj u najmanju ruku svake godine do sada. Ove godine deficit to mi manje-više znamo bit će negdje oko 18 i pol milijardi kuna s dospjelim neplaćanjima dugovanje prema brodogradnji, odnosno zdravstvu to će biti i daleko više. Javni dug u ovom trenutku je negdje 89%. Deficit blizu 5,6%, MMF još je optimističan. Govori o 5,25% i bojim se da ništa radikalno mi ne možemo promijeniti u godini koja je pred nama. Zašto? To je izborna godina, ali ja apsolutno podržavam novi Zakon o dohotku. Zašto? Jer će prije svega jedan milijun hrvatskih građana doći u situaciju da će imati nešto ili da će moći korigirati plaću na više. Ono što je isto tako dobro u ovome prijedlogu zakonskih novina je Zakon o PDV-u, odnosno on će na jedan pozitivan način tretirati prije svega male poduzetnike do 3 milijuna kuna koji će te obveze prema državi moći ostvarivati ne prema fakturiranom, nego naplaćenom. Kada sagledamo ove tri godine zadnje, na žalost standard građana je pao za nekih 10%, industrija isto tako za nekih 8%, broj zaposlenih je smanjen za 61000, a javni dug sa 59% porastao na 82%. Znači, došli smo čak u situaciju da i MMF zahtijeva povećanje participacije u zdravstvu. Ne kažu doprinose, nego govore o participaciji. Međutim, novi Zakon o dohotku koji ne tangira dužnosnike, znači ovdje se neće povećavati plače pogoduje ljudima isključivo sa srednjim, sa višim ili visokim primanjima. Na žalost oni koji imaju ona najmanja primanja to na neki način neće dotaknuti ili ako hoće svega simbolično. Hrvatska se našla u još jednom problemu. Niti jednu državu, ja ću još jedanput ponoviti ulazak u EU nije tako bolno pogodio kao što je pogodio nas. I želim vjerovati u optimistične najave potpredsjednika Vlade, da će se odnosi u buduće promijeniti. Zašto? Jer od 1.7. do prvo trinaeste, četrnaeste mi smo uplatili nekih 537, povukli 575 milijuna eura. Znači plus 38, ali ono što je najgore oni su nam na neki način određivali prioritete. I tvrdim da bi gotovo svaka kako da se izrazim vlast bolje sama ta sredstva raspodijelila. Ono što je isto tako veliki problem, o čemu smo mi u nekoliko navrata govorili, sami ministar financija i ostali su spominjali nekih 7 tisuća ljudi više zaposlenih u lokalnoj samoupravi od početka krize. Ali moramo priznati da je od početka krize do danas u nadgradnji zaposleno 22 tisuće ljudi. Znači, za te ljude potrebno je osigurati nekih 3 milijardi kuna više za plaće no što je bilo pred krizu, sa 36 na 39 milijardi kuna. A u realnom sektoru u periodu od početka krize do danas izgubili smo negdje oko 120 tisuća radnih mjesta, a za plaće kod njih se osigurava 7, 8 milijardi kuna manje. Porezni prihodi trebaju vidimo rasti za 2%, ali bojim se da je to iluzija u ovakvim gospodarskim okolnostima. Ponavljam, Zakon o PDV-u znači poglavito radi ovih malih obrtnika je ono najbolje što nam se dešava. Porez na kamate je iluzija. Pokrit će ajde recimo 10% gubitaka lokalne samouprave. Imam dojam da je na djelu logika koju je jednom prilikom izrazio ministar financija da ako moji ministri neće rezati prihode onda neće ni ministar financija silom u naplatu prihoda. Ali kako je ministarstvo posložilo proračun? MUP 4,2 milijarde kuna, -2,4%, Ministarstvo znanosti 11,4 milijarde, -2,7%, Ministarstvo socijalne skrbi 4,3 milijarde kuna, -28,2%, Ministarstvo rada +4,1%, Ministarstvo graditeljstva +17,3%, Ministarstvo gospodarstva -13,2%, Ministarstvo branitelja 928 milijuna kuna, +2,1%. Subvencije brodogradnji, ono što je za nas dolje u Istri izuzetno bitno -100 milijuna kuna. I ono što sigurno kada razmatrate ovaj proračun sa lokalne pozicije mene naročito zanima to su prihodi prema Istri. 2014. mi smo dobili ili se vratilo ili je osigurano 153 milijuna eura jamstva za Uljanik. To je sigurno najznačajnija mjera Vlade prema Istri u zadnjih 3 godine. 300 milijuna kuna prošle godine došlo je za odvodnju, 120 milijuna kuna za ceste. Lani je osigurano 220 milijuna kuna za nastavak gradnje istarskog ipsilona itd. A ove godine, 2015. tu su 262 milijuna kuna za ipsilon i bit je da se sada iskoristi iduće godine negdje 500 milijuna kuna da se konačno taj ipsilon i dovrši, ali još bitnije da se građevinari vrate na posao. Zatim negdje oko 150 milijuna kuna iduće godine bi trebalo biti iskorišteno od 350 milijuna kuna za nastavak gradnje Opće bolnice u Puli ili za dogradnju te bolnice. Odvodnja, stići će negdje oko 300 milijuna kuna. Za ceste negdje oko 120 milijuna kuna. Osigurava se 2,9 milijuna kuna za zgradu DORH-a, daj Bože da im se da i više da konačno nešto počnu raditi. Za CT 2,3 milijuna kuna. Znači, investicije proračunske, vanproračunske iz proračuna, vanproračunskih fondova iduće godine oko milijardu kuna, u 4 godine 4 milijarde kuna. Sve u svemu još jedanput ću reći mali poduzetnici su na izdisaju. Mi imamo 104 tisuće malih poduzetnika, zapošljavaju 420 tisuća ljudi. Mali biznisi 2009. poslovali su s pozitivnom nulom, danas su iscrpili sve svoje rezerve i bez ovoga Zakona o PDV-u ne znam kako bi zapravo preživjeli.
U nastavku će govoriti kolega Šandor Juhas.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, poštovani kolege. Ja sam jel' tako manjinski zastupnik pa ću opet malo sa manjinskog stanovišta nešto pokušati objasniti. Drago mi je bilo da je ujutro ovdje spominjan asfalt, a ja dolazim iz onog područja gdje nije potrebno da skidaju dobar asfalt jer ima područja tamo ili ima nekoliko cesta koje su asfaltirane na vrat na nos kada je Tito dovodio Brežnjeva da posjeti spomenik palim borcima na Batini i odonda taj asfalt nije diran. A to isto samo govori o regionalnoj razlici ili razlikama koje su u Hrvatskoj. I zbog toga ja ponovno ponavljam da zdušno podržavam jel' tako Zakon o regionalnom razvoju. Meni kao manjinskom predstavniku je već polako dojadilo da slušam priče i da čitam u medijima naslove da manjinski predstavnici će podržati ovo ili ono, a da manjinski predstavnici moraju biti uz Vladu, da ćemo lako sa manjinskim predstavnicima jer ćemo s njima se dogovoriti i s njima ćemo trgovati. Gospodo moja meni kao manjinskom predstavniku je zadatak da branim interese svoje nacionalne manjine i područja da se borimo za područja ona gdje žive nacionalne manjine i većinski narod. Znači, mi nećemo trgovati, nećemo pazariti što bi rekli nego ćemo se dogovarati oko ostvarivanja prava i razvoja područja specifičnih demografskih obilježja. A u ta demografska obilježja spadaju jel' tako i ta etnička pripadnost. Kako ja to vidim? Pa ako se mi borimo za zapošljavanje onda se sigurno borimo da u matičnim uredima radi više onih ljudi koji poznaju i mađarski jezik i talijanski jezik i ostalo jer čisti primjer … se vode matične na mađarskom jeziku svih onih koji su rođeni, umrli između '41. i '45. godine i mi možemo sada filozofirati da li će tamo netko raditi ili neće raditi, a da poznaje taj jezik ili ne ili imamo situaciju da matičar jednostavno Pištu neće upisati kao Pištu nego prije ga je upisao kao Steva, a sada je on postao Stjepan, a on nije ni Stjepan, nije ni Steva nego je jednostavno Pišta ili jednostavno neće upisati ime …, a … je …, … nije ni tenda, nije ni tinda, nego je …. Prema tome, htjeli ili ne htjeli, bez poznavanja tih osnovnih stvari vrlo teško će ići. Ako se mi borimo da se izgradi sportska dvorana u … ili da se izgradi sportska dvorana u …, onda se mi ne borimo za to da bi tamo tri Mađara igrala nogomet ili da bi tri učenika išla u školu tu, nego se borimo da to područje dobije tu sportsku dvoranu kao i na drugim područjima RH i koristit će je svi. Ista je takva situacija ako se borimo da se izgradi nekakav put pa taj put neće služiti samo zato da prođu 4 ili 10 Mađara, nego će normalno s njima taj put koristiti svi i mi tako gledamo na to. A posebna pjesma je ona koja se odnosi na kulturu jer to što se financira putem Savjeta za nacionalne manjine, to je postao ustvari čisti kulturni amaterizam, a gdje su druga dostignuća onih ljudi ili onoga naroda koji živi na tom području više od 1000 godina, a ostvario je izuzetne rezultate. Ista je situacija i sa obnavljanjem sakralnih objekata koji su bili maksimalno zapostavljeni. Mi smo u nekoliko proteklih godina obnovili cijeli niz crkvi ili objekata, reformirane crkve u Hrvatskoj i želimo to i dalje da nastavljamo, a moramo zbog toga da nastavljamo jer od 1991. godine imamo nekoliko njih koji su srušeni, zapušteni, nitko živ ih nije obnavljao. Prije 3 tjedna smo jednu crkvu u … obnovili, predali je vjernicima, 20 godina nitko nije u nju htio ni kune uložiti. Drva promjena 30, 40 centimetara su rasli iz nje, a nalazi se neposredno kraj središta toga naselja. Sve u svemu, ja bih molio da se i u vezi ovog proračuna, a i u buduće ta percepcija koja vlada u javnosti, a i dijelom ovog visokog doma pokuša nekako promijeniti, nacionalne manjine neće trgovati, nacionalne manjine se neće prodavati, nacionalne manjine vode brigu o prostoru na kojem žive i oni i pripadnici većinskog naroda. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Na istup Damira Kajina imamo prijavljenu repliku poštovane Tatjane Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine. Sad mi nema gospodina Kajina, ali ja ću reći svoju repliku. Naime, maloprije je u svojoj diskusiji spomenuo da je participacija niska i da bi je sigurno trebalo povećavati za sustav zdravstva. Ja imam podatke da konkretno trenutno se u RH izdvaja se 472 eura po glavi stanovnika za prilično veliki opseg prava iz zdravstvene zaštite dok recimo u usporedbi sa EU, tamo se zapravo izdvaja oko, samo malo, izdvaja se 2171 euro. Međutim, moram ovdje naglasiti da je participacija kod nas, odnosno u zemljama EU niža nego u zemljama zapravo okruženja. Krivo sam se izrazila, ispričavam se, participacija je kod nas niža nego u zemljama okruženja. Mi znamo da se provodila sanacija zdravstvenog sustava i jednokratnim dodatnim sredstvima iz proračuna kad pogledate od 2012. do '14. izdvojilo se 7 milijardi kuna. Međutim, ta sanacija dovodi do puno manje učinkovitijeg i kvalitetnog upravljanja sustava jer sanacija nema motivaciju za neku fiskalnu odgovornost i upravo zbog toga sada izdvajanjem HZZO-a iz sustava, odnosno iz proračuna otvara se prostor da ta institucija funkcionira po načelima odgovornosti, odgovornog sustava, prema tome sad više neće biti prebacivanja odgovornosti na nekoga drugoga, dajemo mogućnost, dajemo odgovornost i znamo ako nešto nije u redu koga ćemo prozvati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba SDSS-a govorit će poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana predstavnice ministarstva, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog proračuna za 2015. godinu je jedan u nizu pokušaja da se smanji razlika između prihodovne i rashodovne strane i u tom pogledu predstavlja bolje rješenje nego što su bila neka ranija rješenja. Kritična mjesta ovoga boljega rješenja u odnosu na ranije rješenje jeste, kao što je to bilo i ranije, kontrola prihodovne strane, prije svega PDV-a, ali isto tako i rješenja koja će doći sa usvajanjem Zakona o dohotku i naravno kontrola rashodovne strane što je posebna zadaća ili posebno teška zadaća koja je na strani ministarstva, odnosno na strani Vlade. No, najznačajnija komponenta koja je predlagaču, Vladi, odnosno ministru i ministarstvu omogućila da proračun zadrži jednu razinu optimističnosti i perspektivnosti jer su očekivanja od europskih sredstava, odnosno europskih fondova posebno kod stavki pojedinih ministarstva kao što je Ministarstvo poljoprivrede. Ovisit će u provom redu o našoj ekipiranosti i našoj sposobnosti da ta sredstva doista i povučemo. I najveći dio rizika, uspjeha ovako izbalansiranoga prijedloga proračuna osim naravno o fiskalnim procesima u zemlji i monetarnim procesima ovisit će naravno o tome koliko ćemo biti snažni da povučemo ta sredstva. I nema nikakve sumnje da će taj test biti moguće provjeriti već u rano proljeće. I iz tog razloga ja mislim da ozbiljnost Vlade u pogledu prijedloga proračuna nije samo u ovom prijedlogu proračuna nego o načinu kako će se njegovo izvršenje, odnosno njegova realizacija ostvarivati. I još jednu riječ, dvije oko toga. Ovdje imamo bivšeg ministra, imamo aktualnog ministra. Mi svi znamo, odnosno imamo dva bivša ministra, ispričavam se kolegi Liniću i kolegi Šukeru, imamo dva bivša ministra, imamo aktualnog ministra. U zadnjih nekoliko mandata Sabora i Vlade razlike između rashodovne i prihodovne strane se otprilike održavaju sa pokušajem da se to smanji do iznosa koji bi omogućavao kontrolu fiskalne politike i kontrolu deficita u skladu sa obavezama koje smo preuzeli i u skladu sa fiskalnom politikom koju Vlade žele postići. Svi znamo da je točka do koje bi trebalo doći negdje oko 106 maksimum 110 milijardi kuna koliko bi budžet ili proračun Republike Hrvatske trebao iznositi. I svi znamo da je to taj cilj koji bi se trebao postići. Europska sredstava ovih 7, 9 milijardi kuna koliko imamo nam omogućava da idemo nešto više nego što bismo inače išli i iz tog razloga ja mislim da je iznimno važno da se pošalje poruka povodom usvajanja ovoga proračuna do koje mjere je zapravo situacija ozbiljna kada je po srijedi neophodnost proračunske discipline, do koje mjere je ozbiljna situacija kada je posrijedi politika izvršenja proračuna. Sad mi dozvolite da nakon ovih općih primjedbi krenem na posebne dijelove prijedloga proračuna za ovu godinu. Pozdravljam odluku Vlade da Ministarstvu znanosti i obrazovanja, Ministarstvu kulture podigne sredstva za slijedeću godinu. Ono što je šteta kad kod prijedloga za Ministarstvo znanosti, što sredstva za istraživanje u znanstvenoj sferi nisu povećana jer dobro je da se održava obrazovni program i dobro je da su sva naša sveučilišta dobila priliku da imaju povećanje od Zadarskoga, Riječkoga, Osječkoga, Splitskoga pa do Zagrebačkoga. Ali ono što nije dobro jeste da sredstva za istraživanje i za znanost, znanstvena istraživanja nisu u potrebnoj mjeri povećana. Hrvatska znanost a time i hrvatska visoka obrazovanja zapravo trpi upravo zbog toga što su ta sredstva limitirana i zbog toga što nemamo značajnijih istraživanja u tom području, odnosno značajnijih investicija u tom području. I Hrvatska u tom pogledu može funkcionirati kao zemlja koja će imati neku vrstu standarda kad je po srijedi visoko obrazovanje, ali taj standard se ne može dugo održati čak ni na ovom nivou ukoliko se neće ulagati u istraživanje bez obzira da li se radi o tehničkim znanostima, prirodnim znanostima ili pak društvenim i humanističkim znanostima. Novac za tu vrstu istraživanja nije tako velik u ukupnom iznosu, a iznimno je neophodan upravo u tom području. Što se tiče zaštite spomenika kulture, to je iznimno važno područje i s obzirom na iznimno nisku stopu, odnosno na pad kad je po srijedi ukupan budžet Ministarstva kulture, to povećanje bi značajno moglo doprinijeti tome da se poveća kapacitet zaštite spomenika kulture u Republici Hrvatskoj. Što se tiče Ministarstva poljoprivrede, dakle to povećanje koje ide gotovo preko 800 milijuna kuna je iznimno značajno kad je po srijedi ruralni razvoj, kao pretpostavka stvaranja razvojnih kapaciteta u velikom djelu Republike Hrvatske, velikim prostorima zapravo Republike Hrvatske koji su ovoga trenutka zapravo zapostavljeni. Stavka pri Ministarstvu regionalnog razvoja od 150 ili 170 milijuna kuna koja će pomagati općinama da bi mogle biti sposobne da konkuriraju za projekte toga ministarstva, Ministarstva poljoprivrede, nadam se da će biti dovoljno. Ali ono što smo gotovo sigurni da neće biti dovoljno, a to je da je potrebno da ili pri Hrvatskoj banci za obnovu i razvoj ili pri nekom drugom instrumentu se stvori pretpostavka za to da Zakon o regionalnom razvoju koji bismo trebali usvojiti u petak ima zadovoljavajuće sredstvo kako će se prakticirati barem segmenti razvojne politike koje je zakon predvidio posebno kada je posrijedi, kad su posrijedi potpomognuta područja. Potpomognuta područja su izvan fokusa najvećega dijela bankovnih i najvećeg djela, ne samo komercijalnih banaka nego i Hrvatske banke za obnovu i razvoj. I nema nikakve sumnje da ukoliko hoćemo ta područja izvući da moramo razviti dodatan mehanizam kako da ih izvučemo i iz tog razloga bih pozvao jednog i drugo ministra i ministra financija i potpredsjednika i ministra razvoja da je što je moguće hitnije razmotre mogućnost kako da se stvori taj dodatan mehanizam za velik broj hrvatskih općina od njezinog istoka pa do njezinoga juga, sve su više-manje uz granicu, sve su više-manje zastoja ratnih aktivnosti ili rezultat nedovoljne privredne aktivnosti ili rezultat je opće usitnjenosti. Na kraju želim reći još 3, 4 posebne stvari. prvo što se tiče općina i plana da se nekima od općina koji imaju najniži indeks razvijenosti u RH uskrate dotacije kakve su općine primale proteklih godina to i da se to prebaci na novi sistem financiranja, to nije dobra politika i to nije dobro rješenje i mi molimo i jednog i drugog ministra da to vrate na stanje od ove godine jer u protivnom te općine mogu naprosto staviti ključ u bravu i neće moći funkcionirati dok se ne prilagode i dok se ne stvore adekvatni mehanizmi za to to bi bila kazna za te općine i de facto bi mogle prestati postojati. Riječ je o 18 općina unutar RH koje su time pogođene i iz tog razloga nam se čini iznimno važnom da se ta stvar promijeni odnosno ispravi. Drugu stvar koju želim reći tiče se Ministarstva znanosti i obrazovanja i tiče se obrazovanja za pripadnike nacionalnih manjina gdje proračunom nije predviđeno povećanje nego je predviđeno smanjenje od 281 tisuću kuna za programe obrazovanja nacionalnih manjina. I mi smatramo da je neophodno da se te stavke povećaju, to nije osobito opterećenje za proračun kao što je kolega Šuker u raspravi o rebalansu proračuna istakao, to nisu značajna sredstva, ali jesu značajna sredstva za izradu udžbenika i jesu značajna sredstva za povećanje standarda kada je posrijedi manjinsko obrazovanje. Ono što je jako važno reći Hrvatska treba težiti tome da sve nacionalne manjine imaju udžbenike koji se izrađuju u RH i koji se rade u RH i ne samo da ih ministarstvo odobrava nego istovremeno pomaže njihovu izradu u RH i zbog toga ne treba ta sredstva smanjivati. To posebno vrijedi za Srpsku nacionalnu manjinu koja svoje udžbenike još uvijek zapravo nije u prilici izrađivati u RH nego ti udžbenici trebaju biti ili uveženi ili trebaju biti na drugi način verificirani u RH. Drugu stvar koju želim reći, tiče se Državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje, tri godine za redom su smanjivana sredstva za obnovu i stambeno zbrinjavanje i o tome smo ovdje razgovarali ponekad vrlo žučno. I ove godine je došlo do smanjenja za otprilike 21 milijun kuna. ako je to opravdano i u skladu sa planom mi ćemo to prihvatiti. Ali činjenica da se tom državnom uredu želi još dodati program obnove na područjima koja su poplavljena, a da se sredstva smanjuju mi mislimo da to nije dobro i smatramo da iz tog razloga Državni ured za obnovu i stambeni zbrinjavanje ukoliko će bit uključeni u program obnove na poplavljenim područjima treba povećati sredstva. I mi ćemo uložiti amandmane u tom pogledu da se ta sredstva povećaju. Na kraju, ako su sva područja koja su stradala poplavom bila tretirana mjerama Vlade i odlukama Vlade koje su omogućile javnim poduzećima kao što su Hrvatske cesta da interveniraju u obnovi mostova, cesta i puteva onda bi to trebalo važiti i za Karlovačku županiju. Most koji je stradao u poplavama na području Karlovačke županije između Veljuna i POloja na području grada Slunja neće moći obnoviti ni županija ni grad Slunj i taj most pokušali smo da ga interventno popravi Hrvatska vojska, ona ga ne može popraviti jer nema pontona, ona ga ne može popraviti zato što nema metalnih mostova kojima bi to uradila. Prema tome jedino što ostaje jeste da se županiji i Hrvatskim cestama od strane Vlade pomogne da se taj most zapravo izgradi jer je riječ bila o drvenom mostu koji je voda odnijela, a taj most je za te ljude koji žive na tom području koji se bave poljoprivredom, stočarstvom ili drugim iznimno važan. I iz toga razloga očekujemo ne da se to rješava državnim proračunom ali očekujemo da se to rješava boljom komunikacijom između Vlade i Hrvatskih cesta. Klub zastupnika SDSS-a podržat će ovaj proračun i očekuje od Vlade i od nadležnih ministarstava da posebnu pažnju posvete ovim trima kritičnim mjestima. Jedno je realizacija sredstava od EU fondova, a drugo je kontrola posebno rashodovne strane.
Zahvaljujem. Imamo replike. Za repliku se javio poštovani potpredsjednik Doma Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pupovac, samo jedna, jedna mala ispravka vašeg navoda zapravo. Rekli ste da je ove godine izdvojeno više novaca u ovom rebalansu za znanost i obrazovanje negoli prošli puta. To nije točno. Izdvojeno je 2% više u odnosu na prošli proračun, međutim 2% manje u odnosu na rebalans proračuna i na ostvarenje proračuna. Prema tome, nažalost manje novaca se daje ovim proračunom za znanost i obrazovanje i to nije dobro. Smanjeno je za 214 milijuna kuna što isto nije dobro. A kada uzmemo u obzir koliko se novaca daje za svekoliku znanost, sve projekte znanstvene u Republici Hrvatskoj i sve doktorande onda je to otprilike negdje oko milijardu kuna što s jedne strane je otprilike su onakva sredstva kakva se dodjeljuju jednom jedinom europskom FP7 projektu ozbiljnom. Dakle za svekoliku hrvatsku znanstvenu produkciju, sva istraživanja, sve doktorande itd., tek toliko da znamo o čemu pričamo. I s druge strane to je otprilike koliko je ova Vlada u predstečajnoj nagodbi oprostila recimo jednoj jedinoj predstečajnoj nagodbi. Evo, tek toliko da znamo o čemu pričamo. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara poštovani Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani kolega Reiner slažem se ja sa vašim primjedbama u pogledu toga da se u posljednjim godinama znanosti i obrazovanju kontinuirano smanjuje obim proračunskih sredstava. Ali složiti ćete se i vi samnom a ja sam na to mislio u svojoj raspravi da je prije izrade ovog proračuna i prije rebalansa proračuna i tokom proteklih pola godine planirano da se sredstva značajnije smanje od ovoga što se sada dogodilo a sada smo dobili zapravo povećanje. I sasvim sigurno ni zagrebačkom sveučilištu kao ni osječkom, kao ni splitskom, kao ni riječkom, kao ni zadarskom neće biti svejedno što će u svojim sredstvima imati značajno povećanje kao što također neće biti svejedno ni onima kojima za kadrovsku komponentu rada Ministarstva znanosti su sredstva povećana. Slažem se s vama kada je posrijedi istraživanje i kada se … [[Govornik se ne razumije.]] sveučilišni i znanstveni, mi daleko, daleko manje izdvajamo od onoga što bismo trebali. Ali to je posao nas da se izborimo za to i u tom smislu vjerujem da ste razumjeli moju intervenciju i moj zagovor da se ta sredstva trebaju povećavati.
Zahvaljujem. U ime kluba Nezavisnih zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića govoriti će poštovani Slavko Linić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, potpredsjedniče, ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Želim najprije početi da sam osao šokiran nepripremljenošću predsjednika Vlade kada je predlagao ovakav dokument. Ogroman broj savjetnika koje ima premijer u svom uredu a on dolazi na sjednicu nepripremljen. 6 minuta je izlagao ako ne izuzmemo probleme u gradu Zagrebu. Zašto je to šokantno? Pa time on omalovažava rad svih nadležnih ministarstava i ljudi u tim ministarstvima koji su ovaj proračun, neovisno kako ćemo ga ocijeniti ipak dali enormni i vremenski i osobni trud. To samo pokazuje koliko mu je i stalo do rasprave u ovom Saboru i do mišljenja nas prema njemu, on je iznad nas pa nije ni bitno što mi mislimo. Ali on je poslao poruku i privrednicima i građanima da on kao premijer ne zna što će se događati 2015. godine i da Vlada neće kontrolirati procese u 2015. godini. Da, tako sam ja doživio predstavljanje premijera ovog državnog proračuna. I zato je za mene to jednostavno nešto što do sada nisam tako primijetio kod njega. A sada krenimo na sam proračun. Pa bih se najprije zadržao na raspravi o makroekonomskim kretanjima. Ogroman zaokret Vlade kada govorimo o gospodarskom rastu. Zadnje dvije godine '13.-tu i'14.-tu temelj gospodarskog rasta su bile investicije u kapital. To su bile okosnica gospodarskog rasta. Što znači Vlada je jasno slala poruku da će ona direktno utjecati na gospodarski rast jer će kontrolirati investicije u energetiku, infrastrukturu i određene grane hrvatskoga gospodarstva, ona će kontrolirati jer ona kontrolira i HEP i INA-u i Hrvatske željeznice, Hrvatske šume i Hrvatske vode. I naravno neuspjeh je, što ako promatrate rebalans za prošlu godinu onda vidite da je enormni pad upravo ulaganja u kapital i to javnim poduzećima i u općoj državi. Nema ulaganja. Da li opravdanje može biti svjetska kriza? Ne. Da li opravdanje može biti europska slaba potražnja? Ne. Da li može biti bivša vlast, neizrađeni programi? Nakon tri godine ne. Nakon tri godine ne. Prema tome to se zove neuspjeh upravljanja sa najvrijednijim resursima koji mogu rasteretiti porezno opterećenje gospodarstva i građana. Da, ništa danas o tome što će biti Plominu 2015., ništa o tome što će biti hidroelektrana u Dubrovniku, hidroelektrana Kosinj ništa o tome što će bit željezničke pruge, ništa o 2015., ništa o tome što će bit sa HŽ-om, teretnim prometom i ništa o tome što će biti od drvne industrije. A ono što je zabrinjavajuće, poslao je poruku, u INA-i ne možemo ništa, a zamislite Mađari su po zvaničnim podacima 49%. Pa ako država nije u stanju sa svojih 44% kupit 7% malih dioničara, to su većinom fondovi, preuzet upravljanje jer je ugovor poništen od strane suda i pokazati da se može 2 milijarde koje jesu u INA-i stavit u funkciju obnove obadviju rafinerija. Da, to država može pokazat, to Vlada može pokazat, ali onda se ne može pokazat da nema ulaganja u kapital. I to je razlog da imamo 0,5% rast. Što je okosnica rasta? Izvoz, privatni sektor. Što je dalje? Privatne investicije. Ma koje privatne investicije ako nema ulaganja države u ovakve bitne, značajne komponente kao što je energetika, kao što je hrvatska infrastruktura. Hrvatske željeznice i to infrastruktura bilježi gubitke, bit će razlog daljnjih jamstava, plaćanja po jamstvima. Pa zašto nismo restrukturirali teretni promet, ne puštamo na HŽ strane prijevoznike pa pada promet u lukama ili stagnira, ajde da ne budem tako grub, stagnira promet u lukama. Pa zašto? pa zato što imamo upola cijenu prijevoza na željeznici samo zato da bi sufinancirali neuspješni HŽ-Cargo, a naravno od toga se ne može započeti investicijski ciklus. Zato tko se može složit sa tim da nakon tri godine ili zadnje dvije godine jer prvu godinu smo se još dvoumili da li je investicija u javni kapital i ulaganje u javni kapital okosnica razvoja ili je privatni kapital, ali nakon dvije godine gdje smo to predviđali u našim proračunima, mi ovu godinu imamo sasvim suprotno. Sasvim suprotno. Godinu koja je izborna. Umjesto da zakopamo rovokopače, da zaposlimo industriju, da pokažemo da nešto možemo, mi odustajemo od svih svojih programa. Teško da možemo naći bilo kakvo obrazloženje za ovo. To je ništa drugo nego odgovornost Vlade za loše upravljanje javnim resursima. Ali izvinite, to nam je rekla i Europska komisija, upravo oni su nam rekli da odgovornost Vlade za male prihode je što ne znaju upravljati sa javnim poduzećima i posebnim institucijama sa javnim ovlastima. I ono što je zabrinjavajuće, neću, dugovi ko dugovi, navikli smo živjet s njima, ali u zadnjoj godini napisat da ćemo imat smanjenje broja zaposlenih za 0,7%, ja se to ne bih usudio napisati. 0,7% je, premijer će reći to je realno, ali 0,7% znači premali broj radno aktivnih, od milijun 340 tisuća mi ćemo spustit na milijun 300 tisuća. Da li znate što to znači? Temeljne probleme hrvatskog proračuna, a to je mirovinski sustav sa 17 milijardi deficita i zdravstveni sustav zbog loše organizacije i premalog broja obveznika nikad nećemo riješiti. To će biti rak-rane koje će uvijek stvarat deficite iznad mogućnosti Republike Hrvatske. Mi te probleme bez povećanja broja nećemo moći riješit, a povećanje broja zaposlenih je u rukama Vlade, sa upravljanjem imovinom, pravilnim prihodima od te imovine. I naravno da ako ocijenimo upravo samo ova dva elementa, moramo ocijenit da je to program koji se teško može prihvatiti. To je spavanje Vlade u izbornoj godini ili obrnuto, bježanje Vlade u kampanju umjesto da se kampanja vodi kroz otvaranje radnih mjesta, kroz nove investicije. Ali da se ne zadržim samo na makroekonomskim podacima, ajmo nešto reći i o samim prihodima. Što nam pokazuju prihodi i prihodovna strana? Pa da imamo prije svega povećanje na porezu na dohodak radi opet smanjenja ovlasti jedinica lokalne samouprave i preuzimanjem i centralizacijom njihovih sredstava i to je ono što u posljednjoj godini mandata ova vlast veli da dijelit ću sredstva kako odluku daju ministri, a ne kako ste vi sposobni i kako vi u lokalnim sredinama možete. Prema tome, ovisnost o centralnoj vlasti pokazuje ovo povećanje od skoro 400 milijuna po osnovu poreza na dohodak. Kad govorimo o PDV-u onda samo možemo reći da uvijek se možemo raspravljati oko rizika ostvarenja tih prihoda. Osobno smatram da je rizik velik. Zašto je velik? Pa iz razloga što dobro da smo dali poduzetnicima rokove plaćanja PDV-a po naplaćenom. Pa zašto, jer država nije uspjela riješiti nelikvidnost. Nije uspjela. Zakon o financijskom poslovanju se ne provodi. Opet će nam rasti u 2015. godini nelikvidnost. Ali ako je to istina tada će negativne posljedice na prihode po osnovu PDV-a ipak biti temeljne nove mjere. Znači dobra mjera, priznajemo svoj neuspjeh, ali je problem zašto nismo to drukčije i realno prikazali. Nije dovoljno. A isto tako smatram da smo podcijenili efekat pet postotnog PDV-a na lijekove. Ono što također pitam da li je realno, veliki prihodi su po osnovi prodaje imovine, prodaje stanova 2000 stanova planiramo prodati u idućoj godini. 2000, vjerojatno su unutra ljudi i mislim da je to dobar potez. Dobar je potez da zaista onaj tko hoće kupi stan. Znači, nisu to sve prazni stanovi. Ali ja pitam da li je DUDI u stanju prodati 2000 stanova u 2015. godini? Jel' to realno? Pitam se da li je realno s obzirom da tri godine nismo imali značajnu prodaju nepotrebnih nekretnina koje su u državi? Vjerojatno pitanje da li imamo riješene sve papire u zemljišnim knjigama. Ali dobro, ja bih rekao želja da natjeramo upravu da nešto više načini. Vidim da sam malo preširoko, pa moram ubrzati. Što reći o rashodima? Bolje ne komentirati ni jednu stavku. Ali to je ono gdje sam očekivao premijera. Rashodi su ovisni o reformama. Reforme Vlade su poseban paket odluka, lijepo uvezen. Očekivao sam danas da premijer se osvrne što smo ostvarili u 2014., koje reforme ćemo imati u 2015. i koji će efekti biti na rashodovnoj strani. Premijer se ni na jednu reformu ne osvrće. Dapače, njegove su poruke nećemo mi dirati i rezati jer to ne treba. To je nešto što je zabrinjavajuće. Četiri godine mandata. Ne želimo provesti ni reforme koje smo dokumentom Vlade utvrdili. Dvije riječi o deficitu. Prihodi od privatizacije dvije milijarde, jedino nisam pročitao što ćemo to privatizirati. Dvije milijarde nije malo. Za račun financiranja je vrlo bitno. I ono što je kolega Šuker napomenuo pričamo o monetizaciji. Ne vidimo je u računu financiranja, ne vidimo, neće je biti. Ali ako je neće biti onda ja pitam zašto ministar financija nije inzistirao da se vrati 40 lipa autocestama. To su njihovi prihodi izvorni, a oni su prebačeni na Hrvatske ceste i Hrvatske željeznice jer je i monetizacija trebala biti ostvarena u 2014., a mi vidimo da neće ni 2015. Trošimo novce, a stvarat ćemo dubioze po plaćanju obveza za dospjele dugove autoceste Zagreb – Rijeka i Hrvatskih autocesta. Da, to su problemi. To su deficiti koje ćemo skrivati kroz plaćanja jamstva. I ono osnovno. Očekivao sam danas da premijer se osvrne na vladin program bitke protiv prekomjernog deficita. Koji je razloga da nismo uspjeli u 2014. i što ćemo to učiniti da uspijemo u 2015.? To je njegov program prema građanima Hrvatske i prema Europskoj komisiji. Ni jedan jednom riječju se nije osvrnuo da probamo vidjeti a u čemu je to bitka za smanjenje prekomjernog deficita u ovom proračunu. To je razlog da nećemo glasati za ovaj prijedlog.
Zahvaljujem kolega Liniću. Izazvali ste 8 replika. Prva dolazi iz vašeg kluba, Branko Vukšić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Liniću, prošle i pretprošle godine kada ste bili ministar financija završili ste otprilike sa ovom rečenicom svoje izlaganje. Mi smo u ministarstvu sve napravili da sredimo financije. Problem je što su zakazala ministarstva koja moraju osigurati veća primanja. To ste govorili i kao ministar. Danas govorite isto kao saborski zastupnik. Sve ovo što ste govorili u svome izlaganju u ime kluba već se i danas čulo i govorite sve vrijeme. Investicije države su zapravo rak rana i Vlade i čitavoga društva. Kada sam jutros pokušao dobiti od premijera odgovore na to zbog čega nema investicija u strateške projekte kao što je pruga od mađarske granice prema Rijeci, da riječka luka dobije onaj značaj koji je nekad imala i koja bi trebala imati sasvim sigurno veći nego što imaju slovenske luke. Nisam dobio, svelo se na osobnu razinu i na vrijeđanje. Zašto Hrvatske vode nemaju kada je voda danas daleko značajnija od nafte, nemaju veći utjecaj u privredi Republike Hrvatske? Zašto INA povlači za nos sve vrijeme kako je kupljena ne samo hrvatsku Vladu, nego hrvatski narod. Meni je bilo jasno da je povlačila za nos u vrijeme Sanadera, ali sad mi nije jasno kako se da gospodin Milanović koji je sve u redu, kako se on da povlačiti za nos. Nismo dobili ni jedan odgovor, a ono što jest okosnica razvoja trebale biti upravo investicije u državni javni sektor kojih nema.
Na repliku odgovara poštovani Slavko Linić.
Svaka Vlada kad radi proračun treba ocijeniti da li će se boriti za prihodovnu stranu ili rashodovnu stranu. Ministri financija uvijek pokušavaju gurati prihodovnu stranu iz jednostavnog razloga jer je to radno mjesto, bitka za radno mjesto, bitka za uspjeh i privatnog sektora. Nažalost, ne uspijeva im. I u tom trenutku kad postoji sukob između Ministarstva financija i ministarstva koji su odgovorni za razvoj, za upravljanjem najvrednijih državnih resursa a to su javna poduzeća i javna imovina premijer ostaje po strani. I to je razlog zašto zadnje dvije godine se ne ostvaruje rast prihoda a mogli su se ostvarivati. To je razlog da u ovogodišnjem proračunu nemamo rast temeljem ulaganja u kapital, i to javni kapital. Da, to su problemi, to znači biti odsutan od problema. Jer jednostavno energetika Hrvatskoj treba. Znači, Hrvatskoj treba struja, Hrvatskoj trebaju termoelektrane i hidroelektrane jer je to posao za hrvatske građevinare, hrvatske proizvođače opreme, elektroindustrije itd. Hrvatskoj trebaju ulaganja u luke, ali da bi to mogli trebaju željeznice. To je opet prostor za hrvatske poslovne ljude i hrvatski privatni sektor. Prema tome, toliko, toliko prilika da ulaganjem u vlastite resurse povećamo i BDP ja bih rekao smanjimo uvoz jer vidimo da je uvoz problem pada gospodarskog rasta jer je prevelik, jer uvozimo energiju. A da ne govorimo da uvozimo derivate, a imamo dvije rafinerije.
Iduća replika poštovani Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Linić ja se sa vama ne bih složio glede premijera i njegovog kratkog izlaganja vezano danas za prijedlog Proračuna za 2015. godinu. On je zapravo danas rekao da ovaj prijedlog Proračuna za 2015. godinu nije savršen niti razvojan i socijalan i da se on takvih kvalifikacija užasava odnosno da je on za njega realan i odgovoran. A da je tome tako on kaže zato nije govorio o reformama jer bi se to vidjelo na rashodovnoj strani, on nije govorio o investicijama, on nije govorio o Plominu, on nije govorio o OMBLA-i, on nije govorio zapravo o Pelješkom mostu niti o nizinskoj pruzi. Jer, to bi već bilo razvojno, a to je već kontra zapravo njegovih uvjerenja. On ipak želi biti realan i odgovoran, a mi to zapravo ne razumijemo.
Odgovor na repliku, poštovani Slavko Linić.
Govorim uvijek o svom dojmu, jednostavno tisuće stranice napisanih, obrazloženja s kojima se možemo i ne moramo slagati su ipak podloga da su savjetnici premijeru mogli napisati kvalitetan govor. Može se braniti i ovakav proračun, može se braniti na bilo koji način. Ali onda se mora uvažiti i to da se sjedne i radi na tome i da se proba poslati poruke nama u Saboru i građanima Hrvatske i poduzetnicima Hrvatske. Očito premijer to nije htio. Za mene je to nešto što teško mogu razumjeti da na temeljnom dokumentu ne uvažavate niti rad svojih stručnih službi niti želite poslati određene poruke. Ovako poslati poruke proračun je realan, jel' to državnički govor? Znači za mene zaista bez komentara.
Repliku će sada iznijeti potpredsjednik Doma poštovani Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Linić dvije stvari ste spomenuli sa kojima se apsolutno slažem, ali možda je dobro da ih malo pojasnimo. Jedno je pitanje financiranja zdravstva. Kad pogledamo što se događalo u 2014. godini onda su stvarni prihodi HZZO-a bili negdje 18,03 milijarde. I onda su oni sad u ovom proračunu uvećani za 3,2 milijarde one sanacije koje se uopće ne odnose na 2014. godinu i onda se došlo do brojke 21,2 milijarde. E onda se najavilo da će se sljedeće godine 2015. potrošiti samo 20,66 milijardi i tvrdilo se slijedom toga da će zapravo ostati ajmo reći viška 1,04 milijarde i kao to će se uštedjeti, a zapravo kad se to pogleda radi se o povećanju troškova od 2,64 milijarde. I to je i realno. I ove godine se stvorio novi manjak prihoda, nazovimo to tako, od otprilike 2 milijarde. Prema tome, neće se smanjiti za nešto više od 1 milijardu troškovi zdravstveni nego će se povećati za nešto više od 2 milijarde. Dakle, to treba vrlo jasno reći jer je to obmana jedna koja se u ovom proračunu pokušava progurati. A druga stvar koju ste ja mislim vrlo dobro detektirali a to je da se zbog nedostatka hrabrosti za prave reforme, nedostatka znanja da se potakne gospodarstvo i da se potaknu investicije pokušava proračun spasiti sa prodajom imovine. To sigurno nije pravi put, to sigurno nije nešto što bi bilo najbolje da se nesposobnost upravljanja i privlačenja investicijama pokuša kompenzirati prodajom imovine za koju je vrlo upitno hoće li se uspjeti prodati i hoće li se uspjeti zapravo dobiti više od 1 milijarde što se tiče te stavke. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara poštovani Slavko Linić.
Nisam se uspio dovoljno zadržati na "reformi" zdravstva, pod navodnicima. Jer izlazak HZZO-a iz Riznice nije reforma. Ali samo ozbiljnost, izlazi HZZO, a klinički bolnički centri ulaze u državni proračun. I sad ja vas pitam izlazi HZZO, da li u županijske proračune ulaze ostale bolnice, da li ulaze? Ne. A da li bi trebale ući? Pa trebale bi ući. Prema tome, potpuno nepripremljeno jel analogno organizacije državnog proračuna moramo imati i organizaciju lokalnih proračuna. One jesu u sanaciji, država ih sanira ali još uvijek se zna tko su njihovi vlasnici. Prema tome, ako država dobiva novce za bolnice, pa ćemo ipak imati nekakvu kontrolu kako se to radi, to su trebali raditi i županije. Potpuno nepripremljeno pa onda nije čudno, da 5 milijardi je potrošeno za sanaciju u prethodne 2 godine starih dugova. Stvoreni su novi, koliko, saznat ćemo. Ali to samo pokazuje da se sanacija provodila bez da su se provele potrebne reforme da se ne dobiju novi dugovi. I znači mi imao sada nove dugove, a budimo iskreni koliko će ukupno biti to ćemo vjerojatno saznati za koju godinu dana kad nam nažalost ili nova Vlada ili neko izvana to izračuna. Prema tome, zdravstvo kao i mirovinski sustav su trajni deficiti u našem proračunu i nismo ih uspjeli u četiri godine mandata ove Vlade riješiti.
Slijedi nova replika i poštovani Jasen Mesić.
Poštovani kolega Linić, spomenuli ste nekolik puta ovu frazu realan je proračun. Veliko je pitanje koliko je realan. Jel se bazira na predviđenom rastu od 0,5%. Ako se prisjetimo proračuna koji su predlagani zadnje dvije, tri godine niti jedna proračunska prognoza koja je bila predviđala određeni budžetski rast, proračunski rast poslovnih aktivnosti i bruto društvenog proizvoda nije se ostvarila. Ono što vas, što vam želim još reći a rekao sam vam to i kad ste bili ministar financija, sumnjivo mi je da ministar financija ima ikakvog saznanja kako se u pojedinim ministarstvima troše sredstva. Da li možda vi znate što to znači Zaklada kulture "Nova" ili Zaklada "Hrvatska kuća" ili ulaganje u neprofitne medije? A govorili ste o tome da mislite da država treba biti ta koja će dati jasnu poruku investicije, investicije, investicije. Pa bilo to obnova nepokretnih kulturnih dobara, bilo to investicija u nove kulturne institucije, bilo to program koji se zove poduzetništvo u kulturi koji je osmišljen zato da stimulira one ljude koji žele otvoriti galeriju, restauratorski studio, neku malu knjižaru, neko malo izdavačko poduzeće da mu da pomoć u određenim inicijalnim sredstvima, da kupi nešto opreme, da uzme u zakup neki prostor ili tako nešto. Takve stavke se uvaženi kolega Linić smanjuju a povećavaju se stavke koje odlaze u zaklade otkako nikakvog efekta na eventualni gospodarski rast nemaju ili na povećanje zapošljavanja ili nešto drugo što bismo očekivali. Tu sva ministarstva snose odgovornost. Nije dobro ovo što ministar financija učini da jednostavno proračunski limit i kaže uklopite se u to, a ne kontrolira stavku po stavku. Je li definitivno bi i to trebao.
Na repliku odgovara poštovani Slavko Linić.
Pa znate za razliku od vas skoro bi se složio da je to realan. Zašto? Po prvi puta Vlada veli neću raditi i neću ulagati u kapital trgovačkih društava odnosno u bogatstvo Hrvatske i u radna mjesta. Znači Vlada više neće morati se sramotiti i reći nema gospodarskog rasta jer nisam ostvario investicije. Znači ostaje pitanje samo koliko je ministar financija realno procijenio rizik od onih poreznih olakšica i ja bih rekao rizik vezan za naplatu PDV po naplaćenoj realizaciji. I ako je tu realno, ja vjerujem da u prihodovnoj strani skoro da će biti realan jel Vlada nema nikakvih obveza. Problem je kad Vladi nametnete razvojni program jel onda ga mora realizirati, pa ga ne realizira, pa je neuspješna. A s druge strane, kad govorimo o rashodovnoj strani nemojte se čuditi, ako nemate povećanja broja zaposlenih, ako nemate investicija, ako nemate odgovornost Vlade u upravljanju sredstvima morate rezati, i što se reže, sve osim onoga što je centralizirano i gdje odgovarate ili netko nije dobio plaću itd. A što vas briga za poduzetnike, pa makar to bili i poduzetnici u kulturi koji stvaraju kulturnu baštinu Republike Hrvatske, to najprije odrežete. Znači osnovni problem je, režemo radi toga što Vlada ne stvara, ne stvara nova radna mjesta, ne stvara radnu atmosferu oko investicija koje će značiti rast prihoda u Republici Hrvatskoj. I to je možda onda razlog da smatramo da će biti realan.
Replika poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Linić, pa kad bi sad pitali sve ljude koji se bave s financijama mislim da bi se oni vrlo malo razilazili u onome što je najranjiviji dio ovoga proračuna i što su u principu jedina rješenja. I možda kad bi sad vi, kolega Lalovac i ja sjeli vi bi se tu vrlo malo razilazili oko krucijalnih problema. Međutim, ono što ste i sami rekli, jutro je predsjednik Vlade poslao jednu poruku u totalno krivom smjeru. Dakle, on naprosto nije apostrofirao probleme Hrvatske iako iskreno govoreći bez obzira što su neke kolege iz SDP-a u replikama pokušale se pozivati na ovo, ova Vlada u ovom trenutku ima potpuno kristalnu situaciju što može, što ne može, što je, što nije napravila. I bez obzira što će biti na izborima slijedeće godine u 11. mjesecu onda je morala predložiti realan proračun sa svim onim problemima i ranjivostima koje imate, a isto tako i sa svim prednostima. Jer gledajte, meni je nepojmljivo da mi u Hrvatskoj, sad neću adresirati ni na jednu političku stranku, mi smo u stanju konačno reći da Rijeka luka je bogatstvo Hrvatske i da sve one novce stotine milijuna koje smo preko Svjetske banke uložili u Luku Rijeka bez nizinske pruge ili kako će se već zvati ne znači ništa. Ako već pričamo o silnoj energetskoj samostalnosti šta je s tim LNG terminalnom. Hoće biti neće biti? Pelješki most, hoće biti, neće biti? Ako ga nismo nacrtali do ovog trenutka da je to strateška stvar ona da nikad nećemo ni nacrtati. HEP i to ću ponavljati do besvijesti, digli smo cijenu struje 25% i to hrvatski građani već plaćaju 2,5 godine, HEP nije investirao niti lipe osim što je uhljebio 200 stranačkih ili 300 stranačkih pobudnika. Nekada je jedan Buljubašić bio problem, a danas njih 200 ili 300 nije problem. i dakle to je sukus problema, a mi se možemo ovdje politički prepucavati na ovakav ili onakav način. Hoćemo li upravljati da svojom imovinom ili nećemo upravljati sa svojom imovinom.
Na repliku odgovara uvaženi Slavko Linić.
… i reći što je za mene najveći problem u makroekonomskim kretanjima, 0,7% pad broja zaposlenih. Mi dolazimo na milijun 300 tisuća zaposlenih. Vlada i koalicija u izbornu godinu idu sa tim ne prihvatljivim brojem, milijun 300 tisuća. Milijun 300 tisuća znači nikad nećemo riješiti deficit od 17 milijardi u mirovinskom fondu, nikada. Treba vam 500 tisuća zaposlenih više da bi te ga barem kako tako ublažili da bi te ga ublažili. A mi ćemo smanjiti broj zaposlenih u zadnjoj godini, smanjit ćemo. To je poruka koja kako bi objasnio premijerska poruka, strašno, to je strašno. A budimo iskreni taj isti premijer pa jel moguće da on reče da sa 44% dionica u INA-i nije u stanju kupiti fondove koje imaju 7% pa neka 5% kupi nek 2% kupi, 51% imaju sa 50,01 on preuzima upravljanjem INA-om on 2 milijarde troši u rafinerije, on je taj koji će pokazati da ćemo imati vlastite derivate, a ne iz uvoza. To je premijer. U posljednjoj godini to trebaju biti poruke. Koje su njegove poruke? To je prodano šta mi više tu možemo. O čemu mi to pričamo? I naravno da je onda rezultat 0,7% manje zaposlenih jer se on valjda i opredijelio da će obje rafinerije biti zatvorene, možda je i to uračunato unutra.
Slijedi replika poštovanog Gorana Marića. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Liniću govorili ste i sada o 17 milijardi kuna deficita u mirovinskom sustavu, da se to ne može nadomjestiti ni sa 500 tisuća više zaposlenih, ali imamo mi riješen problem obvezni mirovinski fondovi zamjenjuju sve nedaće hrvatskih mirovinskih problema, samo što ja takvim fondovima ne bi dao nikad nijedne lipe da mi je čuvaju niti ulažu, a to se ne spominje uopće. Slažem se sa svim što govorite o Vladi. Imamo INA-u imamo HEP ali se ne slažem sa tom u cijelosti konstatacijom, nemamo INA-u, netko je stekao više od 50% na prikriven i nezakonit način i to je očito. I pitam se što radi nadležna institucija da to iskontrolira da razotkrije, raskrinka i da se sudski raskinu takvi nevažeći ugovori. Ali kada govorimo o proračunu i kažete da država nije ulagala, pa vi biste trebali nam reći tko je zakazao u tom sustavu. Vi ste tri proračuna izradili od četiri moguća i planirali ste za 2013. 1,8%, pa 3% 2014., 3,5% u 2015.i investicije državne u fiksni kapital jel ste planirali 11,5% u prvoj godini. Pa tko je to zakazao? Netko je. vi ih kritizirate. Recite nam molim vas da i mi znamo tko je točno zakazao koja ministarstva, koje osobe, koji ministri. I onda da ste dali ostavku zbog toga ne bi samo se slagao sa vašim konstatacijama nego bi ih čak i cijenio više. Hvala lijepa.
Čut ćemo i odgovor na ovu repliku, poštovani Slavko Linić.
Ja uvijek najjednostavnije rečem zakazao je predsjednik Vlade jel on jako dobro zna i bili su zapisani u vladinim dokumentima kolika će biti ulaganja u HEP-u u što će biti i tko je odgovoran. Isto tako što će biti sa HŽ-om i restrukturiranja … čak je čini mi se premijer čelni čovjek izgradnje pruga Rijeka-Zagreb-granica, čelni čovjek. On je taj koji je trebao voditi investicije, odlučivati, pomoći ako treba jel je negdje zapelo u dokumentima. Nećemo govoriti o investicijama u INA-u opet premijer, on je postavio i svog čelnog čovjeka u nadzorni odbor. A znate čisto kratka sugestija, ako zaista netko stekao i većinsko vlasništvo pa premijer Orban je tisuću puta pokazao kako se treba obračunati sa svim a onima koji štete Mađarskoj državi. On je taj njemu je to često primjer neka ga slijedi. Prema tome, Vlada ima niz mjera kako se obračunati ako je netko nešto nezakonito stekao i ako nešto prikriveno ima. Ali opet uvijek se vraćamo samo na prvog čovjeka i to je ono gdje nema potrebe da se spustimo na pojedinog ministra ili nešto drugo. Osnovno je da vladu prezentira Vladu korigira ipak prvi čovjek.
Repliku sada iznosi poštovani kolega Nenad Pleše. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Linić, spominjali ste da će država prodavati stanove preko DUDI-a. 2000. godine država je preuzela nekretnine brodogradilišta Treći maj, među njima su bili i stanovi trećemajaca. 10 godina se nije ništa događalo sa tim stanovima da bi 2011. godine država se tek upisala kao vlasnik na te stanove. Sada su ti stanovi ponuđeni stanarima po 800 eura po kvadratu. Pitam se tko će otkupiti te stanove kada su dio tih ljudi koji su u tim stanovima već ili u mirovini, neki su na zavodu za zapošljavanje, neki su pred, pred mirovinom. Ministar Vrdoljak je rekao riješili smo brodogradnju, lako ćemo riješiti stanove. Međutim evo ništa se još nije riješilo, ti stanovi su ponuđeni njima da ih otkupe bez ikakvih popusta i bojim se da neće tko imati otkupiti te stanove nego jednostavno mogu ti stanari ostati bez njih, neće imati stanove a država će imati nove socijalne slučajeve.
Hvala. Odgovor kolega Linić.
Ne volim se vraćati u daleku prošlost, prema tome Zakon o prodaji stanova je mogao koristiti svatko tko je stanovao u tim stanovima. Mogli su i zaposleni u Trećem maju, mogli su i kupiti povoljno stanove. Nisu, da li zato što nisu imali sredstva ili nisu bili zainteresirani to je njihova stvar. Dugove brodogradilišta nažalost platilo se i sa tom imovinom. Zašto? Jer je Treći maj ostao vlasnik kada nisu htjeli ljudi kupiti. I nemaju po meni više pravo tražiti povoljne cijene, nemaju pravo jer su zakon oni imali punih 5 godina. Ali isto tako nemojmo plašiti ljude. Da li će to DUDI prodati, da li će ljudi kupiti ovisiti će opet o njima ali ako su siromašni jer su ostali bez radnog mjesta jer imaju mala primanja nitko ih iz tih stanova neće istjerati. Oni su stanari u tom stanu. I nadalje će biti u odnosu države i korisnika stana kao stanari. A prodavati će se ono što je ili prazno ili postoji volja za kupiti ali istina ne po povoljnijim uvjetima, po tržišnim uvjetima. I po meni mi moramo shvatiti da je vrijeme tranzicije u kojem su društvenu imovinu pretvarali i privatizirali pa je to bilo i stambena je prošlo, je prošlo. I valjda vidite da ova država je toliko siromašna da ne može više poklanjati, ne može, neovisno o socijalnoj slici građana, ali građani su mogli kupiti. Radnik Trećeg maja je mogao kupiti i nije ga moglo brodogradilište spriječiti. Prema tome, bitno je da mu se ponudi, onaj tko može će kupiti, onaj tko neće ostati će kao stanar u tome stanu. Neće ga država baciti van, dajte molim vas.
Hvala. I posljednja replika Krešimir Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Linić, naime, rekli ste tijekom svog izlaganja da ste očekivali da premijer uđe u bitku za deficit. A sjećamo se mi prije godinu dana u ovom Saboru kada je prezentirao proračun za 2014. vjerovao je u ono što je pričao no u današnjih 6 minuta vidjelo se da ne vjeruje u ono što priča. A kada gledamo proračun vidimo na rashodovnoj strani da se nije ništa rezalo i to je ono što mu mi posebno u HDSSB-u zamjeramo da u prvoj godini mandata nije ništa rezao. No na prihodovnoj strani on je rekao danas jednu vrlo važnu rečenicu, zaduživanje nije rješenje. Pa kada gledate proračun u idućoj godini 38,5 milijardi prihod od financijske imovine i zaduživanja. Znači premijer je pribjegao tom rješenju upravo da bi kao njegova rečenica glasila, proračun je realan. No kada postavim svoj pitanje kćerki koja ide u vrtić a ima tri godine, kćeri kada ti daju 14 bombona da pojedeš u vrtiću a četiri si uzela od nekog prijatelja, šta moraš sa ona četiri sutra raditi? Pa vratiti. E vidite, proračun i proračunski korisnici su ko 14 bombona a 4 smo od nekog posudili što moramo sutra vratiti. Prema tome vidljivo je i djeci u vrtiću da ovaj proračun nije realan, da je neizvediv i ako nam kreditni reiting padne u idućoj godini bojim se ni ovih 38,5 milijardi kuna nećemo moći zadužiti i nećemo moći isfinancirati i svoje obveze i deficit i sve ono što nam dolazi u idućoj godini. Prema tome naše procjene u HDSSB-u su da nam 2016. dolazi game over i to je ono što se vidi već u proračunu za 2015.
Hvala. Odgovor, kolega Linić.
Rizici proračuna ako se ne varam su dobro obrazloženi i u obrazloženju državnog proračuna. Broj 1. kriza na europskom tržištu a okosnica gospodarskog rasta od 0,5 je izvoz. Prema tome, itekako je problem da li će Europa biti stabilna jer neće biti izvoza. Ali postoji još nešto. Ja opet vraćam nelikvidnost, ona se povećava, nelikvidnost će biti razlog nekonkurentnosti našeg gospodarstvenika pa će biti problem i ostvariti taj … [[Govornik se ne razumije.]] znači samo još jedan mali problem. I naravno drugo cijena kapitala i tržište kapitala koje sa vrlo malom promjenom može donijeti milijardu kuna većih rashoda za kamate. Da, to su ogromni rizici koji jesu prisutni, koji su nedvosmisleni ali su utvrđeni i u ovom proračunu, oni su utvrđeni. Prema tome, uvijek je pitanje da li imamo bilo kakve rezerve, da li imamo bilo kakva rješenja ako nastupe ti rizici. Nemamo ih. Jednostavno ih nemamo i taj rizik samo znači da ćemo se nažalost morati zadužiti i da ćemo jednostavno imati veći dug. Isto tako ne vjerujem da će se ostvariti 2 milijarde prihoda od privatizacije, ne znam što će se to privatizirati, ne znam. Ja znam da smo prošlu godinu imali Croatia osiguranje pa se Croatia osiguranje, izvinjavam se, Poštanska banka nije se uspjela jer je bila loša cijena. Ali što sada? Prema tome i tu je rizik, ne za deficit ali za zaduženje. Da, zaduženja će biti sigurno daleko veća nego što ih planiramo.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HDSSB-a Krešimir Bubalo, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo pred nama je proračun za 2015. godinu. Neki dan smo raspravljali o rebalansu, jest da je on kasno stigao i ne vjerujem da će se i proračun za 2014. Realizirati. No maloprije sam vidio da ispred Sabora postavljaju bor, ide Božić, vidimo bor vani, no kada gledamo ovaj proračun za 2015. onda za Slavoniju i Baranju bome ispod tog bora ne vidimo ništa, jer maloprije kad sam replicirao i premijeru, kad sam govorio o Slavoniji i Baranji on je rekao eto bit će vam tekući pomoći nešto više u idućoj godini. To me podsjeća na ono ispred crkve stanete pa prosite jer ste u teškoj situaciji pa evo dat ćemo vam tekuće pomoći. No kapitalnih investicija u proračunu za Slavoniju i Baranju u idućoj godini nema i to je ono što nas zabrinjava, to je ono što nam ukazuje da ćemo biti protiv ovog proračuna, no kao odgovoran klub uložit ćemo amandmane kao što smo to činili i prošlih godina kako bi ukazali na ono što nije dobro, pokušali i na rashodovnoj strani ukazati što je to potrebno rezati. No čovjek kad gleda redom, ima dosta toga gdje se rasipa, no štedi se na nekim stvarima. Recimo evo maloprije kad sam pogledao obnova i razvoj Vukovara sa 44 milijuna na 40. Tako i na Vukovaru ćemo štedit, onda je to doista loše. Ali kad gledate poziciju, zračni prijevoz, Vlada nam je visoko u oblacima, 11 milijuna 228 tisuća pa moram priznat da sam se začudio kad je premijer jutros vidio asfaltiranje u svojoj ulici jer upravo na tih 11 milijuna i 228 tisuća kuna ima dosta prostora za rezanje. To su neke samo stavke jer čovjek može gledati i krupnije stavke, može gledati ove pojedinačne, no ono što je evidentno da nema nekih kapitalnih investicija, nema ulaganja, ali kad je u pitanju gospodarski rast i sva ona obećanja, ima dosta laganja. Gledajući prošlih 6 godina, gledajući otkad smo ušli u krizu, ovaj proračun ne nudi perspektivu, ne nudi gospodarski rast, no u idućoj godini u onome u što smo ušli, a to je jedno dužničko ropstvo, ima dosta rizika koji nas očekuju, evo o tome je gospodin Linić maloprije u svojem odgovoru na repliku govorio. Kako europsko, isto tako i svjetsko tržište, no poznato nam je da u Njemačkoj danas ljudi plaćaju što im ljudi čuvaju novac u bankama. Prema tome, Hrvatska u ovom trenutku ima mogućnost doći do jeftinog novca, no pitanje je što će biti nagodinu, a posebno kad nam … rejting padne. Sjećam se prošle godine kad je premijer za ovom govornicom pričao ne 6 minuta kao ove godine nego pola sata pa je pričao o odgovornoj politici, a da je bilo godinama na djelu neodgovorno zaduživanje. Pa kad gledate kako se Hrvatska zaduživala u ovih 20-ak godina onda moramo priznat da ova Vlada je bez premca, da su nadmašili bivšu HDZ-ovu Vladu, pa ja bih rekao da u ovom mandatu ova Vlada će se zadužit što su neki možda za 2, čak i 3 mandata. Ono što nedostaje u Hrvatskoj to su nova radna mjesta, no neki dan sjećam se kad je kolega Šuker govorio o porezu na dohodak pa kad smo komparirali malo broj zaposlenih koji ne raste, a broj nezaposlenih pada, onda najedanput vidite da u kratkom vremenu iz Hrvatske se izgubilo 100 000 ljudi jer normalno da ova Vlada nije otvorila 100 000 radnih mjesta nego ljudi su otišli u Švedsku, Kanadu, Norvešku, Dansku, posebno ljudi iz Slavonije i Baranje i to je ono što nam srce boli. No ovaj proračun za 2015. ne nudi optimizam nego kažu naši u Slavoniji ovaj proračun drži vodu dok crveni odu, ali nije ključ da netko ode ili dođe, ključ je da se zagazi ono što je teško, a to je da se zagazi na rashodovnu stranu proračuna. I mi iz HDSSB-a pozdravljamo odluku ministra Lalovca neki dan da se ide u pronalaženje, kaže u pronalaženje 5 milijardi kuna na rashodovnoj strani. Mislimo da je to dobro, samo to je trebalo radit prije 3 godine. Naime, kad gledamo proračun onda je bitno da upravo on nudi gospodarski rast, stabilnost cijena, punu zaposlenost, pozitivnu vanjsku trgovinsku bilancu, no kada gledamo makroekonomske pokazatelje u Republici Hrvatskoj onda se nijedan od tih parametara u idućoj godini neće ostvarivat. Raspolaganje državnom imovinom godinama mislim da je rak-rana Republike Hrvatske i da nismo ustvari ni svjesni, još uvijek ni popisali svu imovinu i mislim da je krajnje vrijeme da se konačno Vlada pozabavi s tim i da ju stavi u funkciju. Mi u Hrvatskom saboru moramo postići konsenzus i oko rashodovne i oko prihodovne strane jer Hrvatska je već u takvoj situaciji da bojim se da 2016. više nećemo imat mogućnost sami odlučivati o onome što će se događati nakon toga. Trošilo se godinama, pa i danas na desetine agencija, nova zapošljavanja, no ono što stvara novu vrijednost toga nema. Nema novih investicija i kad gledamo i u odnosu na Europsku uniju ovo razdoblje 2014.-2020. onda možemo reći da 2014. nismo povukli nijednu lipu, nijedan cent za razdoblje 2014.-2020. No kada gledamo da se siječe proračun, posebno u onim odgovornim jedinicama lokalne i regionalne uprave koje su privlačile sredstva, pa i maloprije se ministar Grčić veselio kako je projekt Osijek bio dobar i kako će dobit Osijek 72 milijuna eura. Moram priznat da smo sve te stvari radili 4 godine, imali 386 čestica za izvlastit, namučili se. No želim se zahvaliti Hrvatskim vodama, no nemam se puno čemu zahvalit ministru Grčiću, ali taj projekt nije mogao izbjeći i zato drago mi je da ćemo ga realizirati do kraja u iduće 2 i nešto godine. No kada gledam šta dolazi u idućem vremenu, Osijeku se siječe 27 milijuna kuna, Osijek više takvih projekata u idućim godinama neće moći ni pripremit, ni isfinancirat i nije Osijek jedini otok u Hrvatskoj koji je dosad bio uspješan u privlačenju europskih fondova, a od iduće godine neće to moći biti. Jer kad sam replicirao premijeru onda sam govorio Osijek je imao proračun 600 milijuna, danas je na 400, a iduće godine će možda doći na 350 milijuna zahvaljujući nacionalnoj politici i odgovornoj politici prema jedinicama lokalne samouprave. Prema tome, to je ono što često čujemo po jedinicama lokalne uprave i samouprave i to je problem. Gledajući ovaj proračun, gledajući prijedlog državnog proračuna za 2015., gledajući 119 milijardi kuna, planirani manjak državnog proračuna od 12 i pol milijardi, 3,8% bruto domaćeg proizvoda i gledajući ovih 1106 strana proračuna, a kad ne vidimo Slavonije i Baranje, onda sigurno da smo zabrinuti. Porezni prihodi u 2015. godini planirani su u iznosu od 64 milijarde kuna i bilježe blagi međugodišnji rast od 0,6%. Ne znam na čemu temeljite taj rast. U resornom ministarstvu volio bih čuti odgovore. No, isto tako već ove godine bili smo svjedoci smanjenja prihoda od PDV-a što će sigurno se pokazati u idućoj godini, upravo zbog mogućnosti da ljudi ne plaćaju PDV odmah, nego po naplaćenom. Tu će sigurno ciklus, izgubit ćemo korak u ta dva, tri mjeseca a bojim se da se neke fakture nikad neće naplatiti. Porez na dobit, vidimo da smo sve neefikasniji, vidimo da ni državna poduzeća nisu išla u investicijski ciklus. No, uvodi se porez na imovinu, prije svega porez na štednju. Država proširuje prihodovnu stranu. Čak možemo to i pozdraviti, jer upravo treba uzeti onima koji imaju, a dati onima koji nemaju. No, problem je u Hrvatskoj što je sve više onih koji nemaju i bojim se da ovaj proračun neće moći pomoći upravo tima. Gledajući rashodovnu stranu, gledajući 119 milijardi kuna, gledajući sve one troškove posebno materijalne troškove do svih drugih mišljenja smo da se nije rezalo, da se nije pokušalo svesti to u normalne okvire i da će u idućoj godini biti dva do tri rebalansa proračuna. Gledajući račun financiranja državnog proračuna, gledajući ovo ogromno zaduženje opet velika zaduženja kako za refinanciranje dugova i otvaranje novih dugova. Prema tome, nismo ništa radili da bi to stavili pod kontrolu i tu očekujem već iduće godine probleme, a da ne pričam o onome što će se dogoditi 2016. godine. Prihod od privatizacije očekuje se 2 milijarde, pa volio bih čuti iz ministarstva šta ćete to privatizirati, što to još možda niste. Gledajući upravo tu spiralu zaduživanja ona je vrlo velika i svaka Vlada koja je odgovorna pokušala bi to zaustaviti, ali uvijek u prvoj godini mandata, a u četvrtoj ići sa onim što ih ohrabruje da možda dobiju dobar rezultat na idućim izborima. No, toga neće bit u ovom proračunu. Pa sigurno da i premijer iz tog razloga imao vrlo kratak danas govor. Gledajući prijedlog konsolidiranog državnog proračuna i Financijski plan izvanproračunskih korisnika za 2015., 2016. i 2017. vidimo da ukupni rashodi sa 134 milijarde idu na 143. Znači i tu jačamo rashodovnu stranu sa svim proračunskim korisnicima. No, kada gledamo pojedine stavke i kad gledamo da se milijardu i sto tisuća kuna reže na zdravstvo, onda pitamo se što će biti do kraja godine. Koliko će se rebalansom dodatnih sredstava morati osigurati. Žao mi je što nema danas ministra zdravstva, pa bih ga pitao. Evo prošao mu je mandat, u stvari jednom, pa drugom ministru, a nisu znali provesti jedan natječaj za CT u gradu Osijeku, tj. u Kliničkom bolničkom centru da bi nabavili ono što je našim građanima važno, a stotine milijuna i milijardi se troši na zdravstvo. Ono što ne privlači investitore to je porezna nestabilnost u Republici Hrvatskoj i sigurno da je to ograničavajući faktor. Investitori nas zaobilaze, strateške investicije nas zaobilaze. Gledajući pozicije hrvatskih branitelja i ministarstva 984 milijuna samo 15,6 milijuna za zapošljavanje branitelja. To je jedan od gorućih problema i tu ste trebali osigurati više sredstava. EU plan prihoda 7,1 milijardi kuna. Nećemo imati za učešće, neće jedinice lokalne uprave imati za učešće i tu će bit problem. MUP gledajući 100 milijuna kuna da neće bit za plaće i tu ćete imat problem. No, ja sam siguran da će policija te dugove utjerat od ove Vlade i da ćete već prvim rebalansom morati podići iznos. Gledajući prometnu infrastrukturu vidimo da se iz EU očekuje 5,9 milijardi, 2016. 6,100, 2017. 7,400. Pitamo se samo gdje je Slavonija i Baranja tu. No gledajući razminiranje, gledajući da ste rebalansom srezali sredstva u idućoj godini ne nudite mogućnost da bi se Slavonija i Baranja koja je najviše u ratu propatila, da bi se razminirala, onda je to problem. A i kad gledamo rashodovnu stranu, kad režete na Ministarstvu gospodarstva 167 milijuna, Ministarstvu znanosti također i na nekim drugim stavkama, onda sigurno da vidimo da se ne nude perspektive, ne ulaže se ono što se mora ulagati. Odnos umirovljenika i radnika u Hrvatskoj je u priličnom nesrazmjeru. No, sigurno da ima i dosta onih koji primaju plaće, a ne rade. Take se mora detektirat po svim ministarstvima, a posebno po agencijama. Prema tome, u taj se problem mora zagristi ova Vlada i svi ministri. U idućoj godini uzimate drugom mirovinskom stupu također sredstva, premostit ćete i brižirati 2015. ali dolazi problem u 2016. što vjerojatno neće bit vaš problem. Gledajući dug opće države i stabilnost kažete na 82% bruto društvenog proizvoda da će se on stabilizirati. Bojimo se sa ovakvom politikom i sa ovakvim proračunom da se to neće dogoditi. Prema tome, morala bi čuda da se dese. Gledajući masu toga što je danas i premijer u tih 6 minuta uspio reći zaduživanje nije rješenje, no premijer ne nudi rješenja. Prema tome, gledajući u ovaj proračun, gledajući ono što je i napisano od Povjerenstva za fiskalnu politiku, a gledajući i da Slavonije i Baranje nema u kapitalnim investicijama, onda klub HDSSB-a ne može ovo podržati. Može samo ukazivati kroz amandmane da postoji puno tih troškova koji cure, puno toga gdje bi trebalo čepit rupe. No evo Vlada izgleda da nema ni želje ni volje da se to mijenja. Ja sam očekivao da će premijer danas u svom govoru žustro krenuti u to, no vjerojatno je potrošio energiju na neke unutarstranačke bitke. Mislim da te bitke nisu važne, da je bitka za proračun, za deficit, za bolji život u Hrvatskoj ključna bitka i to je ono što bi mi iz HDSSB-a podržali. No to se ne događa. Prema tome, nije se diralo u rashodovnu stranu. Na prihodovnoj ide se u značajna nova zaduživanja no tome dolazi kraj. I sigurno da današnje riječi premijera nisu ohrabrenje, a isto tako o prognozama ministra Grčića vrlo je teško govoriti jer znamo da mu se dosad nijedna prognoza nije ostvarila. A i kad govorimo o prognozi i privlačenju europskih sredstava mi tu u Slavoniji i Baranji imamo znanja i sigurno da smo poznati po tome da smo značajna sredstva povukli no kada gledamo proračun, kada znamo što se događa s jedinicama lokalne i regionalne uprave onda možemo reći da će se i taj proces u idućoj godini zaustaviti. Prema tome, gledajući sve ovo možemo reći ne ovakvom upravljanju, ne ovakvom vođenju proračuna, ne ovakvom vođenju RH. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na replike. Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi kolega Bubalo, da, žalosno je kada premijer, rekli ste da je dosta takvog vođenja države, čak ne uloži minimum truda za 5 minuta demagogije da strastvenije brani ono što je rekao prije kolega Linić da se i takav proračun može obraniti ali treba raditi nekoliko dana, treba uložiti truda. Međutim, ovo je bilo danas sramotno i podcjenjivanje Sabora i podcjenjivanje svih građana RH. Zamislite što je poručeno Slavoniji, od 128 jedinica lokalne samouprave 117 jedinica će dobiti pomoć. I to je politika Vlade RH. Znači, ispružite ruku ili stavite šešir na pod i nešto ćemo vam ubaciti. Što su napravili od zemljom i ljudima bogate Slavonije? Napravili su regiju koja treba živjeti od pomoći. I mislim da nam je i u rebalansu proračuna poručeno oslonite se na europske fondove i nešto ćemo mi dati. A 50% zemljišta u RH je zapušteno. Ne zbog toga što je hrvatski narod lijen, zato što nema politike, nema strategije. Nitko ne štiti domaću proizvodnju. Prema tome, sve je rečeno. Danas se premijer niti jednom jedinom riječju ili ako je možda se nije čula, nisam ja čuo, nije osvrnuo na poljoprivredu. Na to što smo nekad bili kad smo bili samodostatni u proizvodnji hrane, kad smo imali suficite, danas moramo prosjačiti.
Odgovor, kolega Bubalo.
Evo kolega Vukšić i ja mislim da se premijer danas nije namučio da bi nešto rekao, procijenio je da je bolje da ništa ne govori jer su građani RH shvatili ono što je govorio i one prognoze koje je prezentirao u prošlim godinama. No rekli ste maloprije u pitanju je 127 jedinica lokalne uprave Slavonije i Baranje, 117 će dobiti pomoć. Pa mi često kažemo ne trebate nam pomagati samo nas pustite da radimo. A to se vidjelo po europskim fondovima, najviše smo europskih fondova povukli. No kada gledate analitički od tih 127 jedinica lokalne uprave 10 će imati manje proračune, a u tih 10 jedinica lokalne uprave živi 45% stanovništva i 52% fiskalnog kapaciteta Slavonije i Baranje, je upravo u tih 10 jedinica lokalne samouprave. Prema tome, vidi se da većina ustvari će izgubiti, a neće dobiti. I to što dobija to bi ispalo ono kao u šešir. No ja sam nedavno i na rebalansu upozorio da i ono što smo dobili početkom ili krajem 2013., a početkom 2014. u proračunu nedavno je rebalansom smanjeno na kapitalnim investicijama za 49 milijuna kuna. E to je problem. I onda sigurno da sam zabrinut za premijerovo zdravlje i njegovu desnu ruku. A još kad vidim da je zdravstvu srezao milijardu i 100 milijuna onda sam posebno zabrinut.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo dva puta ste spomenuli premijerovo uvodno izlaganje za koje ste rekli da je trajalo 6 minuta. No, odličan je on premijer jer ima i ministre koji npr. Strategiju industrijskog razvoja RH, dakle ministar gospodarstva, istumači za 2 minute. Dakle, nije on rekorder, ministar gospodarstva je i potpredsjednik valjda Vlade je zaista rekorder u izlaganju od 2 minute dakle Strategije tako vrlo važnog dokumenta kao što je industrijski razvoj Hrvatske. Dakle, Strategija industrijskog razvoja. To smo vidjeli prije 2 mjeseca otprilike u ovom Saboru. Dakle, ono što je bitno, a da već nastavim o Ministarstvu gospodarstva, strateške investicije. Dakle, prije godinu dana smo donijeli Zakon o strateškim investicijama za koje čujemo ovih dana iz službenih krugova Vlade da taj zakon jednostavno nije uspio, da se mora raditi nešto drugo. I pitam se što je uopće uspjelo? Vlada i ministarstva se ponašaju kao pijani bogataši. Pogledajte samo selidbe u nove prostore, pogledajte imovinu RH i popis, registar kako hoćete imovine u RH i vidjet ćete koliko praznih prostora ima, a u kolikom je broju država Hrvatska i njezine institucije u najmu, namjernom ili nenamjernom da bi se nekome pogodovalo i ostvario nekakav neću reći kriminalni način stjecanja bogatstva i novca nego dogovor. Dogovorna ekonomija se zapravo vodi. Nadalje, govorili ste o vodovodu u Osijeku i vrijednosti od 500 milijuna kuna za vodovod u Slavoniji, u Osječko-baranjskoj županiji. Pa vidite prije 1500 godina postojao je grad Inka danas u Čileu Machu Pichu koji je imao vodovod u to vrijeme a nije bilo europskih fondova, ali su na visini od 5 tisuća metara dakle u Andama izgradili. I to je postignuće danas u mutno vrijeme.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo. Naime, nema premijera ovdje pa ne bih komentirao više premijera, ali kad govorim o strategiji gospodarskog razvoja i ove dvije minute mislim da je to ministru bilo dovoljno. No sjećam se kad je bio Zakon o strateškim investicijama o kojem smo raspravljali pa kad je kolega Marić rekao a di nam je ministar, kaže otišao nam je u London. Ja sam nekako mislio da će on dovesti investitore iz Londona, no nit je doveo investitore iz Londona niti je šta bilo od toga Zakona o strateškim investicijama. Vidimo već sada ga se treba mijenjati. Možda da su slušali tu raspravu možda bi nešto na vrijeme promijenili. Prema tome, u Hrvatskoj vidimo da se neke stvari na vrijeme nisu promijenile ali dolazi krajnje vrijeme da shvatimo da ih se mora mijenjati. Prema tome, ovakva letargija i ovakav nerad sigurno da nije dobrodošao za iduću 2015. jel onda nas čeka crna 2016. No, kada govorimo o najmovima o kojim ste vi govorili i o dogovornoj ekonomiji pa sigurno da bi trebalo preispitati te ugovore, provest revizije i to je ona troškovna ili rashodovna strana koju bi ministar Lalovac ladno mogao naći 5 milijardi kuna, ali to je treba Milanović raditi u prvoj godini, a ne na kraju svog mandata. No, kada govorimo o projektima EU Osijek je tu bio uspješan, vjerujem da će raditi na projektima i dalje no srezalo im se dosta sredstava što će sigurno otežati budući rad na projektima i projektnim idejama.
Hvala. Ivan Šuker, replika. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bubalo, ja bi htio s vama prokomentirati dvije pozicije u ovom domu, proračune. Jučer su nas prilikom rasprave o Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave uvjeravali u jedno, međutim danas kad pogledamo prijedlog proračuna onda se vidi da kolega Linić, vi i ja, i neki drugi koji smo raspravljali smo bili u pravu. Jer ako je onaj dio za decentralizirane funkcije smanjen sa 12 na 6%, ako je smanjena porezna osnovica za nekakvih 12%, znači on više nije ni 6% nego je ispod 5%. Ako je prije 12% se ubiralo negdje oko milijardu i četiristo, onda je logično sada da se ubire negdje oko nekakvih 600 milijuna, znači fali 800, 850 milijuna. Fond za izravnanje je prošle godine bio milijardu i 207 milijuna, ove godine je milijardu 510 milijuna. Dakle, najprostija matematika razlika je 240 milijuna. I sad si čovjek postavlja pitanje a di je tu nestalo 600 milijuna? Tko će nadomjestit tih 600 milijuna za osnovno školstvo, srednje školstvo, županijske bolnice, socijalu, vatrogasce itd. A druga pozicija je ona pozicija na, kod Ministarstva financija gdje je nekad bila pomoć jedinicama lokalne samouprave temeljem dohodovnog cenzusa. Od ove godine je na tim pozicijama i povrat poreza na dohodak za one gradove i općine koji su bili na području od posebne državne skrbi. Prošle godine te obadvije pozicije kad se zbroje, zapravo ove godine, one su negdje preko 700 milijuna, oko 400 milijuna povrat i 329 milijuna je bilo. Međutim, ova zajednička pozicija za sljedeću godinu je 500 milijuna. E sad, gdje je nestalo tih 200 milijuna? I kad uzmemo samo na ove dvije pozicije postavlja se pitanje ko će nadomjestiti jedinicama lokalne samouprave i to pogotovo onim najsiromašnijima tih 900 milijuna? I sad reći da je nekom dano, ako se nekom na ovakav način uzme onda je to u najmanju ruku nije korektno.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo.
Kolega Šuker, pokazat ću vam kartu koju je napravila udruga gradova, ko šta dobiva, ko šta gubi. Gledajući ko šta gubi, gubi ih dobar dio. U Slavoniji i Baranji 11 jedinica lokalne uprave. I ja sam maloprije govorio da upravo u tim jedinicama lokalne uprave živi 45% stanovnika, a 52% proračuna je. No, kada govorite o ovim stavkama pojedinim iz proračuna onda želim reći da ste gotovo u svim stavkama u pravu. I jedinice lokalne samouprave neće izgubit ono što ste pričali 2 milijarde, pa kompenzacijskim mjerama znamo da je taj manji iznos i to je otprilike u tom pravcu u kojemu ste i vi govorili. No gledajući ono što će se dogoditi u idućoj godini i svako ko je vodio jedinice lokalne uprave ili samouprave zna šta će se dogoditi, a dogodit će se povećanje cijena, komunalnih cijena, tu mislimo od smeća, prijevoza, vrtića i svega onoga ostaloga što se može jel upravo gradovi, općine i županije od 2008. do danas rezali su proračune. I ja kad gledam proračun Grada Osijeka 2008. bio je 600 milijuna, doveli smo ga na 400 milijuna realnih 400 milijuna, iduće godine će ići na 350 milijuna. A kad gledate proračun Republike Hrvatske od 2008. do danas on je rastao. Prema tome, u kojem mi svijetu živimo? To je ono pitanje koje si Vlada mora postaviti, svi moramo zajednički podnijeti teret, ne možete teret krize podnositi jedinice lokalne i regionalne samouprave i naši građani. Prema tome, moramo rezati i na rashodovnoj strani, na materijalnim troškovima, na svim ovim što sam pričao letovima, i nekim glupostima koje su stvarno gluposti, do pametnih telefona, službenih auta i svega onoga, svih onih promašaja koje smo imali ove … [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, cijene će se iznivelirati ali bojim se da će tu doći do jedne lagane inflacije u idućoj godini.
Hvala. Ivica Mandić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bubalo, pa ja neću utjecati na to kako ćete vi glasati o proračunu, da li za ili protiv, ali s obzirom da sa ovim proračunom i donosimo jedan set zakona koji će u znatno povoljniju poziciju dovesti najveći broj jedinica lokalne samouprave iz Slavonije i Baranje, znači od 127 njih 117, a od tih 117 postojećih tu je jedan bio koji su već koristili sredstva, a od 100 novih najveći broj dolazi iz Slavonije. Znači vi ste protiv toga da se nepravda prema jedinicama lokalne samouprave koji dolaze sa prostora od kuda dolazimo nas dvojica, da ta nepravda ostaje trajno. Vidite, moje je mišljenje da ovaj proračun pokušava balansirati između realnih rashoda i realnih prihoda i da ovim proračunom dio šestogodišnje u koju je ušla i RH i u kojoj se još uvijek nalazimo da se ovim proračunom želi se da jedan veliki broj hrvatskih građana koji rade dobiju nešto više. Mislim da iz tih razloga uz sve slabosti proračuna mislim da ovaj dio da dio krize ne treba osjetiti samo građani da trebamo osjetiti i mi kao centralna država i jedinice lokalne samouprave. Jer bio sam dugo vremena u jedinici lokalne samouprave i ne mogu reći da tamo nema rezervi i da nema prostora. Ako gledamo samo po broju stanovnika i broj uposlenih u pojedinim jedinicama lokalne samouprave onda vidimo jedan nesrazmjer. Ali na vama je da vi odlučujete sami kako želite ali sa glasovanjem protiv ovog proračuna vi glasate protiv svih jedinica lokalne samouprave. Ako idemo toliko prosto i nisko politički najveći broj jedinica lokalne samouprave dolazi iz drugih političkih opcija, ne dolaze iz političkih opcije koji su sada na razini države u vlasti. I zato mislim da je ovaj zakon pošten i zato ga trebamo podržati.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo.
Uvaženi kolega Mandiću ne raspravljamo o Zakonu o regionalnom razvoju raspravljamo o proračunu za 2015.godinu. Vi ste malo prije govorili o tekućim pomoćima za 127 jedinice lokalne samouprave i 117 imat će nešto više pomoći. no kada zbrojite kolega Mandić sve te pomoći za iduću godinu za cijelu Slavoniju i Baranju e onda dolazite da sve te pomoći vrijede kao jedna mala obilaznica oko nekog grada koji je u razvoju, sve te pomoći u Slavoniji i Baranji. Ali u ovom proračunu kolega Mandiću ja sam izvukao svaku stavku za svih 5 slavonsko-baranjskih županija i pogledao svaku kapitalnu investiciju. Pa pogledajte malo kapitalne investicije kolega Mandiću za iduću godinu i svaki onaj tko podržava ovaj proračun bez Slavonije i Baranje i kapitalnih investicija taj doista mora dobro promisliti zašto to radi iz čisto partijskih razloga ili nekih drugih. Prema tome mi smo ne za ovo što vi govorite o tekućim pomoćima to je ono minimalno što ide i normalno da ćete nerazvijene krajeve i to nam Europa traži da se nerazvijene krajeve pomaže. Pa dosta se debeloj guzici mazalo rep, prema tome mora i Slavonija dobiti nešto tekuće pomoći. Ali ono što mi govorimo pa nema kapitalnih investicija, nema. Nema kapitalnih investicija za Slavoniju i Baranju kolega Mandić, znam ja da bi i vi podržali te investicije ali očekujem makar da podržite amandmane HDSSB-a koji idu u cilju i Đakova i primjerice rodilišta u Đakovu pa i onih kapitalnih investicija koje su važne za Slavoniju i Baranju. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika kolega Jasen Mesić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bubalo vi ste ovako relativno priseban čovjek, pa da li vi znate da je ovo najbolja Vlada u povijesti RH? da li vi znate da je Hrvatska konačno na energetskoj karti Europe? Da li vi znate da Strategiju ruralnog razvoja nemremo, potpredsjedniče jel mi smiju dobacivati vaše kolege, mislim ako se smije recite. Da li vi znate da Strategiju ruralnog razvoja čekamo tri godine pa ništa još od toga jer ima više od 300 primjedbi od strane Europske komisije? Da li znate da tri godine pripremamo Medijsku strategiju čak smo osnovali posebni odjel za to zaposlili potpuno nove ljude nakon što smo ih prije toga smijenili jel su bili savjetnici ministrice kulture pa sada vode odjel? Naravno da nema ništa od Medijske strategije evo to će neke kolege bolje znati. Znate li da smo mi radili master plan bolnica dvije godine pa smo ga onda mijenjali da bi ga donijeli? Strategiju gospodarskog razvoja kao što ste sami mogli čuti o njoj smo razgovarali dvije minute. Imamo senzacionalnih gospodarskih programa. Gdje vi živite gospodine Bubalo? Pa imamo prijedlog ministra poduzetništva i obrta da se uzme štednja građana koja nije … Ja se vama zapravo vi se čudite da nemate kvalitete pa pogledajte koja je ovo kvaliteta prije. Strategija znanosti sjećate se kada smo tu raspravljali da ju jednoglasno usvojimo u konsenzusu pa smo im govorili ljudi ali ovo je sve lijepo napisano ali je neprovedivo jer nema sredstava, pogledajte proračun koliko se smanjuju sredstva za tehnološka i znanstvena istraživanja. Pa kud više? Pa ne može ni biti drukčiji proračun ne može premijer govoriti više u pet minuta o njemu kada ima potpuno nesposobne ministre u pojedinim ministarstvima koji nikad te zgrade nisu vidjeli dok nisu preuzeli ministarske stolice.
Hvala. Kolega Mesiću to što se tiče dobacivanja nisam prekidao kolege jer sam procijenio da je to vaše prirodno okružje koje vas stimulira dobacivanjem pa sam dozvolio da nastavite. Odgovor izvolite kolega Bubalo.
Hvala lijepo. Naime, kolega Mesiću vi ste vjerojatno čuli danas da sam ja i hvalio ovu Vladu da je otvorila 100 tisuća radnih mjesta, ali ne bojte se to nije to u Hrvatskoj to je u Kanadi, Švedskoj, Norveškoj, Danskoj. Ali isto tako moram priznati kada dolazim iz Slavonije i Baranje da smo zabrinuti za ovu Strategiju ruralnog razvoja i 377 primjedbi koje su stigle. Evo ministar Grčić je sagnuo glavu ali ja očekujem da to ova Vlada razriješi. I 377 primjedbi nije malo. Prema tome, tu moramo prionuti na posao i provest to jel neće nam pomoći Medijska strategija pa vidimo da nam nije pomogao ni master plan bolnica. Ali bojimo se često se govorilo oo prošlim godinama medijski kako će nam pomoći javno-privatno partnerstvo, danas govorimo kako će EU pomoći. Mi sami sebi kolega Mesić moramo pomoći i na rashodovnoj i na prihodovnoj strani proračuna. Prema tome upravo u ovom Saboru moramo postići konsenzus. Najlakše i šprdat s ovim pojedinim mjerama, nesposobnošću ili s ovim kada nam Europa pošalje 377 primjedbi. Pa doista ispadamo neozbiljni. Ali na nama je da pomognemo Vladi i mi ovdje koji sjedimo u sredini i vi koji sjedite s ove strane pa i ovi koji sjede s ove strane, a možda je premijer baš na njih potrošio svu onu energiju koju je trebao usmjeriti u rješavanje gospodarskih problema.
Hvala. Nadica Jelaš, replika. Izvolite.
Štovani potpredsjedniče, kolega Bubalo, vi ste u svojoj raspravi rekli da nećete podržati ovaj Prijedlog proračuna za 2015. godinu što zapravo nije nikakvi iznenađenje ali mi je s druge strane drago da ste eto promijenili svoj stav vezano na porez na štednju. Ako se sjećate prije nekoliko dana kada smo razgovarali, odnosno raspravljali o prijedlogu zakona, Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak tada niste podržavali porez na štednju a sada kažete da je dobro da se uzme onima koji imaju puno i da se da onima koji nemaju. Dakle ja se potpuno slažem s vama, meni je drago eto što ste promijenili stav tim više što će kompletan iznos koji će se alimentirati od poreza na štednju usmjeriti jedinicama lokalne samouprave a vi kao bivši čelnik jedinica lokalne samouprave i to velike znate to cijeniti.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo.
Naime kolegice Jelaš mi smo uvijek spremni s ove strane prihvatiti ono što je dobro, isto tako iskritizirati ono što je loše pa moram reći da 99,9% upravo i kritiziramo jer želimo da Hrvatska ide naprijed, želimo da bude bolje. No isto tako kada govorimo o porezu i na imovinu tj. porezu na nekretnine, mi smo predlagali ako već ga uvodite, napravite prvo pilot projekat. Jer svak ozbiljna Vlada bi napravila prvo pilot projekat a ne odmah … [[Govornik se ne razumije.]] posebno ljude u Slavoniji i Baranji koji ne mogu ni prodati nekretnine ni riješiti se svog problema. No, vi ste malo prije govorili o porezu na štednju, o tih 50 tisuća ljudi koji štede u Hrvatskoj. Ja bih rekao 50, maksimalno 75 tisuća koji imaju novac. Pa upravo ako zagovarate socijalnu politiku onda se treba uzeti bogatima. No ja sam očekivao u ovom proračunu da ćete vi udariti i po bankama kao naši susjedi i po nekim drugim da pokrpate prihodovnu stranu. No ne, vi idete u zaduživanje jer sigurno da nemate ni snage, ni odgovornosti udariti po onima koji upravljaju Republikom Hrvatskom.
Hvala. Sljedeća replika potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Bubalo vi ste spomenuli probleme zdravstva koji su uistinu veliki ali koji se uopće ne rješavaju a pogotovo ne ovim proračunom. Dakle mi do sada nigdje niti u javnosti niti od Vlade a niti danas nismo čuli zbog čega se zapravo HZZO izdvaja iz riznice i koje su to prednosti ako ih ima koje će se slijedom toga dogoditi. Puno se o tome pričalo ali sve bez ikakvog zapravo obrazloženja. Tako da nikom, ponavljam apsolutno nikom nije jasno zašto se to radi. Logika stvari je izvadi novac iz jednog džepa i stavi ga u drugi džep ali manje jedne milijarde. Dakle to je na prvi pogled tako. Međutim, nije se čak ni to napravilo nego se radi nekakvi čudnovati hibrid nečega što nigdje ne postoji jer se izdvajaju bolnice u državnom vlasništvu i te bolnice se zapravo ostavljaju u proračun ali zapravo proračun, ne ostavljaju se zapravo u proračunu jer i dalje će te bolnice fakturirati svoje usluge HZZO-u, HZZO će plaćati te usluge i dalje samo uplatom na jedinstveni račun državnog proračuna. I dalje nikome pod milim Bogom nije jasno da li je intencija Ministarstva financija da bolnice postanu podružnice riznice ili to neće postati. Dakle postoji jedan cijeli niz potpuno nejasnih stvari oko toga a da ne pričam da apsolutno kada se to osmišljavalo nitko nije mislio da poslovanje bolnica treba biti usklađeno sa nizom zakona, pravilnika i odluka a ne samo Zakonom o proračunu nego od Zakona o zdravstvenom osiguranju, Zakona o zdravstvenoj zaštiti itd., mogao bih ih sad jedno 20 nabrojati o kojem apsolutno nitko nije vodio računa. I mi se nalazimo u jednoj čudnovatoj situaciji, nitko u ovoj zemlji ne zna vam odgovoriti kako će se točno financirati koja bolnica nakon ovog proračuna. Hvala lijepa.
Odgovor kolega Bubalo izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo piše u proračunu kako će se financirati, neke će se financirati iz proračuna kao što je KBC Osijek. No moram priznati kada me je zaboljelo kada sam vidio da je na rangu bolnica pri dnu a znam da imamo izvrsne doktore, izvrsno osoblje. No kada govorimo o zdravstvu i ovom rezanju milijardu i sto milijuna kuna, mi smo mišljenja da će se već rebalansom morati to korigirati. No mene boli kao građanina grada Osijeka, kada mi kažu ljudi da ne mogu doći na red za jedan CT a ministri se mijenjaju a 4 godine se ne može provesti natječaj za CT. E to je naš problem kao i drugi tehnički problemi a upravo to zaslužuju građani Osijeka i Slavonije i Baranje, Osječko kliničko bolničkog centra kao regionalnog bolničkog centra. No ono što nas posebno boli a to je kada se nešto radi da se moraju napraviti simulacije. A to smo govorili, nismo populistički govorili kada se onaj dio na zdravstveno, smanjivao se 15 na 13, mi smo bili protiv. Ali isto tako smo bili protiv kada se povećavao sa 13 na 15 a to se vidi jedno lutanje. Pa prvo morate napraviti simulaciju. Prvo morate racionalizirati poslovanje a onda tek možete nešto smanjiti. Prema tome ako ćemo odgovorno upravljati Republikom Hrvatskom onda se mora napraviti simulacija. No te simulacije izostaju a ja sam siguran da postoje u Hrvatskoj instituti, postoje kompetentni ljudi koji će Vladi pomoći u tome i resorno ministarstvo, Ministarstvo financija, Ministarstvo zdravstva. Prema tome moramo zajednički raditi na tome da naš zdravstveni sustav bolje funkcionira, da bude efikasniji jer imamo priznatih stručnjaka no nažalost stručnjaka koji sve više odlaze izvan Hrvatske ili u politiku što je još gore.
Hvala. Jakša marasović. Dujomir Marasović, pardon.
A neka Jakša, neka. Štovani gospodine dopredsjedniče Sabora. Kolega Bubalo, čuvaj se … [[Govornik se ne razumije.]] i kada darove donosi. Danas nam se premijer previše dodvoravao, očito pred cijelim Saborom ali to nije ništa u odnosu što je prošli put Dragovan i Baja su mazili Buriću nadlakticu jedno tri minuta, pa je onda Burić na mene počeo urlat ni kriv ni dužan. Dakle, vi ste rekli da ste tužni i zabrinuti što je zdravstvu smanjeno milijardu i sto tisuća kuna. Nemojte bit, Slavonija nemoj tugovati. Ništa ovo nije nikakvo smanjivanje. Ovo je mazanja očiju javnosti, ovo je zavaravanje samog sebe. Premijer me nije htio danas razumit. Ne da on ne razumije, on zna o čemu se radi, a odlučio se za drukčiju politiku i to je to. Ali ja vas žalim, da ne bi slučajno to shvatili kao smanjivanje. Zdravstvo će potrošiti 25 do 27 milijardi bez obzira što pričali Bubalo, Marasović ili premijer. U ovom sustavu zdravstvene zaštite zdravstvo će to potrošiti. I besmisleno je pričati o bilo kakvim smanjivanjima i racionalizaciji. Vlada to ne razumi. Premijer, ja sam mu danas pokušao reć dvije, tri brojke da će dvista milijuna kuna sama splitska bolnica potrošiti više od onoga što je on napisao u proračunu. Pa me on polija malo eto toplom vodom, nije htio vrućom kao tobože nešto ja trošio, isto pio … [[Govornik se ne razumije.]] Jednostavno gura od sebe odgovornost. A u Splitu SDP ravantelj za 4 godine prije mene, napravija 240 milijuna kuna duga, a ja u 8 godina 5 i pol milijuna pozitive. I sad je on proglasio tu splitsku bolnicu najboljim kliničkim bolničkim centrom na osnovu parametara koji nisu od dva dana, nego u kontinuitetu dugi niz godina. Dakle, pustite premijera. Bubalo potrošit će zdravstvo novce, Vlada nema snage ili neće, ne želi ući u koštac sa problemima, u borbu sa problemima.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo, izvolite.
E Duje, Duje. Ja se isto uvijek bojim da … [[Govornik se ne razumije.]] darove nose. No, gledajući i bivšu vladu HDZ-ovu ne mogu reći da su nešto donosili u Slavoniju i Baranju, a gledajući ovo još je gora prema Slavoniji i Baranji. To Duje što ste radili u splitskoj bolnici, pa vjerojatno ste imali pozitivno jer ste imali Sanadera. Dok je uzimao Slavoniji, davao je Dalmaciji. Nama je drago da Dalmacija dobije, ali bilo bi nam još draže da Slavonija i Baranja također dobije. No gledajući, mi u Osijeku možemo promatrati i HDZ i SDP, jer upravo u gradu Osijeku je koalicija HDZ-a i SDP-a, pa kad gledate ovo zaduživanje i kad gledate kako se krčmilo u državi mislim da će najeklatantniji bit primjer upravo Osijeka šta će se napraviti idućih godinu, dvije dana u smislu zaduživanja i rasturanja grada. Prema tome, ovo što ste spominjali za Burića nije točno. Ali mogu reći kao zastupnik HDSSB-a da smo uvijek bili spremni podržati što je dobro bilo dolazilo s ove strane ili s one strane ili odole iz sredine. I to ćemo za Hrvatsku činiti i u buduće, jer upravo dobre stvari treba podržavati, loše treba kritizirat i nudit rješenja i to je imperativ politike HDSSB-a. To ćemo raditi i u buduće.
Hvala. Franjo Lucić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo, neću se složit sa ovom zadnjom konstatacijom. HDZ je doista ulagao jako puno u Slavoniju to znamo svi skupa. No, dobro politička razmišljanja baš nisu nam sad dobro došla. Ali se u potpunosti slažem da u ovome trenutku ono što je obećano Slavoniji se ne izvršava. Prije svega ja bih se osvrnio na ove katastrofalne poplave u našoj županiji Požeško-slavonskoj, a naravno i u vašoj Osječko-baranjskoj. Ovdje sam lijepo premijera zamolio da upravo svojim utjecajem, a temeljem zakona kojeg je donijela ova Vlada 2014. godine u prvom mjesecu da Požeško-slavonskoj županiji omogući izgradnju nasipa koji košta 10 milijuna kuna ubrzanim postupkom kako oni to u svome zakonu kažu. I on se jednostavno oglušio na tu moju zamolbu. To je samo pokazatelj da ne postoji ni malo one volje ljudske uz sve one zakone koje je ova Vlada donijela, Zakon o gradnji 2014. godine koji kaže da u izuzetno teškim situacijama zbog ratnih uvjeta, zbog poplava, zbog ovoga, zbog onoga može se graditi bez građevinske dozvole. A sam premijer je rekao da će si odsjeći lijevu ruku ako zakine Slavoniju u bilo čemu. Ja ga ništa ne tražim ili desnu, ja ga ništa ne tražim osim samo dobru volju da kaže gradite, a nakon izgrađenog tražite i morate ishoditi svu potrebnu dokumentaciju da upravo ponovno ne bi bilo ugroženo i poplavljeno 500 domaćinstava kako je to bilo u Požeško-slavonskoj županiji. Dakle, šta je bitno dalje govoriti? Da u mome proračunu grada Pakraca koji je imao 11 milijuna kuna sada ima 6 milijuna kuna. Uzeto mu 5 milijuna i 600, a dobio 4 i 100, a mora 4 i 100 vratiti ljudima kroz povratak poreza na dohodak.
Hvala. Odgovor, kolega Bubalo. Izvolite.
E kolega Luciću, pa evo vi branite Sanadera i dalje, ali mi mislimo da je vodio promašenu politiku u odnosu na Slavoniju. Možda je ulagao u neke privatne firme. O tome je nedavno govorio gospodin Ronko, ali nemam potrebu to ponavljati. No, mišljenja smo da je to bila promašena politika jer su te firme završavale u stečajevima ili predstečajnim situacijama. No ono što ste vi malo prije govorili o poplavi i nasipima. Pa još ja ne znam tko je kriv što su pukli nasipi i tko je radio te nasipe, no kada su u pitanju ratni uvjeti i ono što se dogodilo sa Slavonijom i Baranjom poslije rata upravo najbolje govore ove karte razvijenosti, da se vodila jedna dobra politika prema slavoniji i Baranji vjerojatno ne bi nikad nastao HDSSB, vjerojatno. Jer u Slavoniji i Baranji se nije vodila, prema Slavoniji i Baranji se nije vodila dobra politika. Nije bilo ulaganja, nije bilo kapitalnih investicija, nije se vodilo brige oko poljoprivrede osim kad je Glavaš zarlauko i zaviko da mora se isplatit pšenica po poznatoj cijeni, da se mora pomoći poljoprivrednicima. E onda su vlade slušale Zagreb. Prema tome, mi ponovo arlaučemo da se čuje glas iz Slavonije i Baranje jer upravo nerazvijenost i koeficijent razvijenosti koji ukazuje da je Slavonija i Baranja nerazvijena u cijelosti e o tome mi pričamo i da je bilo dobrih tih politika o kojima vi govorite, pa i te Sanaderove. Onda ta karta ne bi danas tako izgledala, bila bi puno drukčija. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I posljednja replika, Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo, Slavonija i Lika to je naša dika barem je to bilo u Domovinskom ratu, dičili smo se. A zašto govorim da je Slavonija i Lika naša dika, jer evo i u mojoj županiji kapitalne investicije 0 kuna, isto kao i kod vas u Slavoniji. Ali možda je to dobro. Gledajte, proračun za 2015. godinu je baziran na rastu od 0,5%. Sve zemlje u Europi i svijetu se bore za gospodarski rast jer tada ide broj zaposlenih gore, jel tako. To je normalno. To je normalno razmišljanje kod svih osim kod našeg premijera. 0,5 predviđen gospodarski rast, a čuli smo 0,7% smanjen broj zaposlenih. To ne ide jedno s drugim. Možda da okrenemo, da su do sada planirali gospodarski rasta bio negativan 1, 2% i onda se išao broj zaposlenih uzlaznom putanjom, sada planiraju gospodarski rast a broj zaposlenih silaznom putanjom. Što se tiče masterplana spomenuli ste i bolnica, nema kapitalnih ulaganja, ne u Slavoniju i Liku, nema je u Hrvatskoj, nema je u zdravstvu. Masterplan predviđa razvijanje dnevnih bolnica. Što to znači? Jedino sa HZZO-om dnevna bolnica kirurgija dnevna je ugovorena u KBC Zagreb što znači da morate uložiti u opremu, da morate uložiti u kadar, da morate uložiti u prostor dakle, a u proračunu nijedne jedine kune tu nema. 400 liječnika nam odlazi van. Dakle nema nažalost kapitalnih ulaganja u Hrvatskoj u cjelini i opet kažem, na bazi 0,5% gospodarskog rasta ova Vlada predviđa smanjenje zaposlenih. Možda Lici i Slavoniji krene ne baš ulaganje, možda nam poraste…
Hvala. Za riječ se javio potpredsjednik Vlade Branko… Odgovor, oprostite kolega Bubalo. Odgovor.
Hvala lijepo. Naime, lijepo ste rekli da je Slavonija i Baranja i Lika bila nekad naša dika, no mi smo uvjereni da to može ponovo postat jer upravo ti prostori koji su godinama sustavno zanemarivani upravo vape za investicijama. To su prostori koji imaju i projekte i projektna rješenja jer upravo kad gledate Slavoniju i Baranju, pa mnogi su u Slavoniju i Baranju doseljavali iz BiH, Dalmacije i Like. Prema tome, u nadi boljeg života i živjelo se bolje u Slavoniji i Baranji, no kada gledamo te promašene politike gdje je Slavonija i Baranja danas, pa moramo stvari mijenjat. A kad govorite o rastu od 0,5%, no kada promatrate u isto vrijeme pad od 2008. gotovo 15%, a mi se trebamo radovat ti 0,5. To nije ništa. Prema tome, to neće pomoći Hrvatskoj, a upravo ovo smanjenje broja zaposlenih to najviše utječe i na proračun, kako državni tako i na gradove, općine i županije. No kada govorite o opremi, KBC ja sam maloprije spominjao jedan uređaj koji je neophodan Osijeku ali isto tako znamo da upravo ta tehnika je potrebna kako bi naši doktori odradili posao. A imamo vrhunske doktore. Pa zašto nam 400 sada doktora odlazi što ste maloprije rekli izvan Hrvatske? Pa zato što znaju da su vrhunski i u svijetu prepoznaju vrhunske doktore. A zašto mi u Hrvatskoj ih ne prepoznajemo i ne nagradimo više? Prema tome, događa nam se da su maloprije iz SDP-a rekli da imamo 200 000 ljudi koje ne možemo uposlit. Neuposlivih kažu, a 100 000 ljudi nam otišlo izvan Hrvatske, oni najpropulzivniji, najbolji. Prema tome moramo stvarat uvjete i poticat takvo zapošljavanje kao što sam govorio o poticanju zapošljavanja hrvatskih branitelja koji su najviše što su mogli izložili svoje živote za obranu Republike Hrvatske. Prema tome to je politika, jedna sustavna politika kad su u pitanju hrvatski branitelji. To nedostaje ovoj Vladi.
Hvala. U ime predlagateljice potpredsjednik Vlade Branko Grčić, izvolite.
Hvala. Evo samo nekoliko osvrta. Ovdje je zaista puno toga rečeno, ne bi bilo moguće odgovorit na sve to, ali samo dvije-tri sličice presjeka. Dakle prije svega politika Vlade pa onda s tim vezano i proračun, ovo je Vlada koja je socijaldemokratska i odlučila se da ne dira u mirovine, da ne dira u socijalna davanja i da zaštiti to maksimalno. Dakle to je naš strateški cilj, tako smo se postavili. Znači te dvije kategorije moraju ostati sačuvane do kraja, dokle god je to moguće, a objasnit ću i zašto s makroekonomskog aspekta. Treće, plaće u javnom sektoru koje financiramo, tu smo isto nastojali da minimalno zadiremo u plaće. Nešto malo jesmo, kao i prethodna Vlada, ali i plaće su relativno ostale nedirnute u odnosu na plaće u mnogim zemljama u našem okruženju i vjerojatno bi Europska komisija i neke druge institucije, MMF i Svjetska banka htjele vidjeti da slično kao u Rumunjskoj režemo plaće, režemo socijalna davanja, režemo mirovine. Mi to u našem mandatu nećemo činiti. I sva druga politika kad je proračun u pitanju usmjerena je na ostale kategorije i štedjelo se na ostalim kategorijama. Kako kriza traje dugo, tako je i taj efekt štednje nažalost došao do toga da je sve manje novca za kapitalne investicije o kojima vi govorite iz poreznih prihoda, međutim čekali smo ovu priliku, a to je da ulaskom u Europsku uniju se otvara ogromni prostor za financiranje kapitalnih investicija iz poklonjenih, darovanih sredstava, besplatno i bespovratno. I sad smo tu gdje jesmo, znači svi se moramo upregnuti u to. To svakako nije ovaj projekt Kerestinec arhiv građe itd. za koji ste me prozvali, ja s tim nemam veze niti znam koji je to projekt, to je projekt Ministarstva kulture. Dakle moramo biti jasni tu da svatko ima svoj resor i bavi se svojim resorom: zdravstvom, kulturom, gospodarstvom, poduzetništvom, infrastrukturnom izgradnjom itd., pa ćete morati pitanje uputiti na drugu adresu. Još nešto, drugo pitanje je ovo oko toga kako HDSSB gleda na novi Zakon o regionalnom razvoju i poziciju evo recimo slavonskih općina pa ću ja još jednom ponoviti. 43 slavonske jedinice lokalne samouprave dakle u ovih 5 županija bi trebalo ući u sustav po ovom zakonu. Ja zaista ne mogu razumjeti da vi to ne podržavate. 43 jedinice, 16 iz Osječke županije, 11 iz Brodsko-posavske, 7 iz Vukovarske, 6 iz Virovitičko-podravske i 3 iz Požeško-slavonske a nitijedna, odnosno 1 izlazi u cijelom tom prostoru, a to je grad Osijek koji jednostavno je prešao onih 100% a ne 75%. I ona naselja koja su bila tu negdje nažalost ne mogu ostati više u sustavu po prijedlogu zakona. E sad gledajte, samo u Osječko-baranjskoj županiji imate 16 jedinica u kojima živi 77 tisuća Slavonaca i Slavonki. Prema tome nije moguće da nećete podržati zakon kojim ćete omogućiti da 77 tisuća građana samo u Osječkoj županiji uđe u sustav državne potpore kroz ove mjere koje već jesu definirane i oko kojih nema puno potrebe da se razgovaramo. U novcu nekada to i nije dovoljno i nije dosta. I to se moramo isto tako složiti. Zašto? Zato što u malim jedinicama koje su fiskalno slabe i gospodarski slabe niti ima puno zaposlenih pa nemaju puno poreza na dohodak, a niti ima firmi pa nemaju porez na dobit. Ali nije tu kraj priče, jer smo i za njih napravili program i vodimo računa. Dakle, to ćemo i u ovom proračunu riješiti na način da ćemo kroz tekuće pomoći i tim općinama i njihovim proračunima pomoći. Znači, rezervirano je negdje oko 40 odnosno bit će rezervirano 40 milijuna kuna da upravo ispravimo ovo o čemu vjerojatno niste možda ni vi sami vodili toliko računa. Dakle, tamo gdje je stvarno i ekonomska snaga i fiskalna slaba tu ćemo dodati dodatno novac i dodatno i pomoći za tekuću likvidnost i omogućiti im da egzistiraju. Prema tome, zaista hladne glave i bez političke demagogije apsolutno samo pozivam na kolegijalnost i jedan objektivizirani i argumentirani pristup i da zaista omogućimo da ta raspodjela u ovom narednom razdoblju bude puno pravednija nego što je bila dosad. Hvala.
Hvala. E sad prelazimo na replike. Miroslav Tuđman, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine potpredsjedniče Vlade problem je u ovome što ovaj projekt, ovaj plan nema vizije, nema projekcije. Vi govorite s jedne strane cijelo vrijeme mi ćemo ovo, mi ćemo ono. Kad se dođe do konkretnog vi kažete to nije moj resor, pitajte nekog drugog. Bilo bi puno konkretnije, poštenije da kažete mi ćemo sa ovim proračunom učiniti to i to, bit će još gore godinu, dvije, tri ali ćemo onda riješit se dugova, riješit ćemo se ovoga ili onoga. Donijeli smo strategiju, odnosno Sabor je usvojio Strategiju znanosti i obrazovanja sa time da će do 2020. godine sa 3% preći na 6% BDP-a, od toga nema ni traga u ovome proračunu. Nije spas samo u ovome što vi očekujete u europskim fondovima koji će biti bespovratni kad se ne zna koji će rezultati po ukupni razvoj Hrvatske biti. Imamo naprosto jednu situaciju da vi nemate taj kao za Hrvatsku cjelokupnu projekciju razvoja. Vi ne znate gdje će Hrvatska biti za godinu, dvije, tri, pet ili deset. A to je zadaća Vlade da predloži. Zadaća je Vlade da postigne konsenzus oporbe i vladajuće koalicije oko ključnih stvari koje se tiču projekata i programa koji su duži od mandata bilo koje Vlade. Naprosto to je ono što nema, a onda se natezati oko pojedinih programa da li su 50 ili 70 tisuća ljudi s njima zahvaćeni je naprosto bez jedne vizije.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Dakle, imali ste prilike ova dva dana slušati o ovom velikom Junckerovom planu, o poluzi financijskoj 1 na prema 15. Ja nudim polugu 1 na prema 8 koja je puno realnija, dakle barem dva puta realnija od poluge 1 na prema 15. Znači, europski fondovi isključivo služe kao poluga razvoja, poluga financiranja razvoja. Ali ono što je zapisano u partnerskom sporazumu, ja zaista evo i pozivam nas koji ovdje sjedimo da svi iščitamo taj dokument, neki neovisni ljudi su rekli da je to jedan od najkvalitetnijih dosada učinjenih strateških dokumenata za idućih 7 godina u Hrvatskoj ikad. Jer je dovoljno opći sa ciljevima razvojnim i dovoljno je konkretan da kaže što to treba raditi u pojedinom segmentu, čini mi se otprilike u 11 ključnih razvojnih područja, a da bi sa ovom financijskom polugom od 10,7 milijardi eura mogli napraviti barem 107 milijardi eura u idućih 7 godina, a vi izračunajte koji je to novac pa ćemo vidjeti da će se efekt u razvoju vidjeti. Još nešto, sva iskustva i cohesion report koji se periodično objavljuje od strane Europske komisije pokazuje da europski fondovi vuku sa sobom rast, gospodarski čisti rast između 0,6 do 2% po pojedinim zemljama. Znači, u prosjeku preko 1%. Što znači da taj efekt jednostavno ne može izostati. I imat će značajan efekt i na stopu gospodarskog rasta u Hrvatskoj. No ono što je još važnije imat će ogroman efekt na promjenu načina razmišljanja, na promjenu strateških smjernica. Samo za ovaj dio koji ste vi spomenuli, a to je RND, dakle istraživanje, razvoj i inovacije tu je fokus najveći. Tri milijarde kuna ide u javni sektor i najmanje 3 milijarde u privatni sektor samo za istraživanje i razvoj što nikad do sada nismo imali.
Hvala. Dujomir Marasović, izvolite.
Gospodine dopredsjedniče Sabora i Vlade, i gospodine Grčić vi ste govorili dosta uopćeno pa će i moja replika biti na neki način uopćena. Ja smatram da je predsjednik Vlade nakon 6 minuta govora poslao vas ovdje da horite o europskim fondovima da bi skrenuo diskusiju u Saboru sa našeg hrvatskog proračuna na neka europska pitanja Kao da je ovo razgovor o korištenju europskih fondova. I to je to, meni je to jasno od prvog momenta. I ajmo sad do ponoći još razgovarati o tim europskim fondovima pa će bit sve dobro. Da smo mi slušali Europu i čekali na Europu bili bi još Jugoslavija Hrvatska. Tako će nam biti sa ovim, bit ćemo sretni ako vratimo ono što dademo, što ćemo dati slijedećih godina a od toga se ne trebamo puno nadati, ako što dobijemo dobijemo. Vlada pet pametnih ljudi i odlučnih ljudi koji znaju što hoće, mogu ovu državu izvući. U Vladi ima pet pametnih ljudi, a ne znam dal ima pet odlučnih i ne znam dal ima petorica koji znaju što treba napraviti. Mi trebamo državu okrenuti naopako da bi preživjeli. Ako mi samo ne konsolidiramo naš proračun, dogodine će doći skuplje kamate a preko godine nam opće neće dati kredite i idemo u bankrot. Je li to nama jasno, je li to vama u Vladi jasno? O tome se radi. Ako sad počnemo govoriti dobronamjerno danas i predsjedniku Vladu, hrvatsko zdravstvo troši gotovo četvrtinu proračuna. Nema više mogućnosti posuđivati, mi se moramo pokriti sa onim novcem koji u državi uberemo. Znači 18 milijardi, 18 milijardi je za zdravstvo i to ne da država plaća, nego da se od toga napravi sve što treba. A ono što se ne može, narod je bio zreo za rezove, imali ste javnost, imali ste medije, imali ste ekipu imali ste sve. Vlada neiskorištenih šansi. A još je na vrijeme, u ovih godinu dana napravite to ionako ćete izgubiti izbore, ali napravite to za dobrobit Hrvatske pa će vas narod po tome pamtiti. Napravite posao na način da Hrvatska krene naprijed.
Kolega Marasović, vrijeme. A nećete odgovarati? Dobro. Slijedeća replika Jasen Mesić. Izvolite. Mikrofon kolega Marasović.
Uvaženi potpredsjedniče Vlade, vi ste potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske zadužen za gospodarstvo. Slijedeći put ću prozvati predsjednike Vlada. Imate projekt vezan za Kerestinec koji postoji 3 godine, koji može omogućiti spremanje arhivskog gradiva i štednju da ona državna tijela koja proizvode arhivsku gradivo ne mogu za to izdvajati dodatna sredstva. Projekt postoji, on vrijedi više od 100 milijuna kuna, on je idealan za apliciranje europskih fondova jer se s time povećava učinkovitost javne uprave i dostupnost dokumenata koji su nam bitni. Drugi projekt gospodine potpredsjedniče Vlade, je Hrvatski povijesni muzej u bivšoj tvornici duhana, isto projekt od 100 milijuna kuna već tri godine leži i nikud se nije pokrenuo. Na to inzistiram i prozivam na neki način vas da ukažem na to da tu postoji mogućnosti kako bi sektor kulture doprinosio rastu BDP-a kao što u zemljama, pametnim zemljama doprinosi gotovo 5%. Pravi primjer su vam audio-vizualne koprodukcije koje se snimaju u Hrvatskoj, koje prihoduju više od 100 milijuna kuna godišnje bez da imamo ikakvih investicija u njih nego imamo samo povrat onog dijela PDV-a od 20% i time smo potukli konkurenciju. Odličan posao. Jedine projekte u sektoru kulture koji se smatraju da će izaći na financiranje europskih poslova su oni koje smo ostavili prije 3 godine pripremljene u ministarstvu. Istovremeno smanjujete stavku koja se zove poduzetništvo u kulturi koje služi zato gospodine potpredsjedniče Vlade da se pokrene privatna inicijativa u kulturi. Ukazujem na to zato što tvrdim da to ima smisla, da to može pomoći gospodarskom rast, a to gospodine potpredsjedniče stoji tri godine, kako se je Ministarstvo kulture na to oglušilo, slijedeći u lancu odgovornosti ste vi. Izvolite to potaknuti, nakon toga je to predsjednik Vlade.
Hvala. Sljedeće replika Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine potpredsjedniče Vlade, htjela sam vam nešto reći vezano uz sve ove današnje rasprave, ali ja ću se osvrnuti samo na dio poljoprivrede. Drago mi je da je ministar financija ovdje, pa vidite gospodine potpredsjedniče poljoprivreda je jedan ne čini mi se, nego zasigurno najvažnija grana gospodarstva u Hrvatskoj, jer objedinjuje i najveći dio stanovništva koji se njom bavi, a i mislim da Hrvatska ima sve realne predispozicije da bude jedna odlična izvoznica poljoprivrednih proizvoda. Ja ću vam samo reći na dvije koliko ministar Jakovina zaista se ne može nazvati pravim ministrom poljoprivrede jer ne razumije, neće ili po nekim principima radi zaista može se reći i gluposti. Gospodine ministre financija, zbog čega je na plaće ali vanjskih suradnika, to smo već od prije znali i to je revizija rekla, 48 vanjskih suradnika ministar Jakovina je platio 3,5 milijuna kuna, 3,5 milijuna kuna je platio. A ukupno je zaposleno u ministarstvu, pripadajućim agencijama i savjetodavnim službama preko 3 tisuće ljude. Zbog čega je to tako? Vip projekti u području poljoprivrede su smanjeni i sredstva su smanjena, neki se neće uopće niti provoditi. A vidite imate jedan zanimljiv i interesantan podatak da Povjerenstvo za vip projekte svaki mjesec dobiva naknadu bez obzira što se svaki mjesec ne sastaje. Treba štedjeti, ja ne znam da li je od 1000 do 1500 kuna mjesečno ti ljudi osim što negdje rade dobivaju i ta sredstva. Mislite li da je to normalno u današnje vrijeme?
Hvala kolegice Sumrak. Vi ste replicirali potpredsjedniku Vlade ili ministru Lalovcu? I jednom i drugom. Evo, odgovor, potpredsjedniče izvolite.
Iskoristiti ću priliku, zaboravio sam maloprije reći oko poljoprivrede. Dakle, na partnerski sporazum koji nije ničiji poseban akt, to je akt RH na opći strateški akt koji smo uspjeli izgurati kako smo izgurali, znači, među starim zemljama članicama sa niti jednom tjednom i danom kašnjenja, imao je u različitim fazama, pa neću pretjerati ako kažem 500 najmanje primjedbi suštinskih, nomotehničkih, vrlo različitih. Prema tome broj primjedbi na neki ovaj strateški dokument ništa ne znači, evo ja vam to zaista tvrdim iz iskustva. U procesu programiranja ovih dokumenata nije to samo Vladin dokument, to je dokument jednog širokog partnerstva, to su stotine i stotine radionica i na lokalnoj razini i na centralnoj razini, okupljanje ljudi iz različitih segmenata, iz civilnog sektora, iz znanstvene zajednice, iz gospodarstva. Dakle, to nije samo naš produkt. Mi smo ono fino brušenje, što se kaže, na kraju odradili i s komisijom izpregovarali određene sitnice, međutim u tom procesu je zaista sudjelovao ogroman, ogroman broj ljudi. Tako i u programu ruralnog razvoja. Nemojte da vas brine tih 300 i nešto tih primjedbi, na sve njih će se odgovoriti. Ma ja ovo šire malo odgovaram, ne odgovaram samo vama, nemojte se naći sada osobno prozvanim. Dakle odgovaram svima onima koji su dali primjedbu na 370 primjedbi, dakle to je uobičajena procedura. Puno toga je to i nomotehničkog, ali će se svakako na sve to odgovoriti i taj dokument će isto biti prihvaćen sa jednom dinamikom koja pripada programu ruralnog razvoja gdje sam već rekao da priča kasni na razini EU zbog kasnog donošenja odgovarajuće regulative.
Hvala. Darko Milinović, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče Vlade, vi ste rekli da je ovo socijal-demokratska Vlada i da nećete dirati plaće i mirovine. Ja mislim da svi ovdje to podržavamo. Ali mi smo u procesu prekomjernog deficita, može li nam se desiti? A može, ja mislim da može, s obzirom na ovaj proračun. Može li nam se desiti da na to nećete moći utjecati? Može li nam se desiti da će Europska komisija reći 7 milijardi kuna ćete dobiti ako smanjite deficit, a deficit možete smanjiti samo smanjivanjem plaća i mirovina. Što ćemo onda? Dakle, što ćemo onda napraviti u tom trenutku? Ja sam zato danas pitao, potpredsjedniče Vlade, gledajte, ja sam danas zato pitao 10 puta i još ću jednom i više neću. Dakle, pitao sam premijera je li istina da je dug u zdravstvu 3,5 milijarde kuna? Veli premijer … se asfaltira. Ha, što ja mogu. Pitao sam ministra financija kraj vas je li istina je li istina da je dug 3,5 milijarde kuna u zdravstvenom sustavu? Ministar financija odgovara da je stupio na scenu Zakon o financijskom poslovanju koji kaže rokovi plaćanja unutar 60 dana. Slažem se i s tim. E sada, ministar financija zna da je sanirane županijske bolnice, pazite ovo, u 5. mjesecu dijelom sanirane županijske bolnice. 5., 6., 7., slušajte me molim vas, 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11. 7 mjeseci ni jedan jedini račun županijske bolnice nije plaćen. Županijske bolnice ne plaćaju ni jedan jedini račun, 250 dana su rokovi plaćanja. Ministar zna da je sanirao državne bolnice u 9. mjesecu. Sanacijom državnih bolnica u 9. mjesecu, rokovi plaćanja su smanjeni na 300 dana. Zato sam ja rekao da li Europska komisija ima sve podatke, da li poštivamo proceduru prekomjernog deficita i je li nam se može desiti procedura prekomjerne likvidacije?
Hvala. Sljedeća replika, Branko Vukšić. Izvolite. Kolega Milinović, mikrofon. Hvala.
Uvaženi potpredsjedniče Vlade, sve ove brojke koje ste iznijeli maloprije, a to je recimo jedna koja je dobro zvuči, 77 tisuća ljudi u Slavoniji i Baranji će dobiti pomoć, izravnu će dobiti. To je zapravo poraz prijašnjih i ove Vlade. Znate koja bi dobra bila vijest? Da je 10 ili 20 tisuća novih radnih mjesta otvoreno, to bi bila dobra vijest i to dugoročno za Hrvatsku nešto znači. Ovo vam je isto, dajte si zamislite koliko god će grubo zvučati ovo što ću reći, slikovito će biti grubo, neće biti grube riječi, to je isto kao da 77 tisuća ljudi date im štake i kažete, ajde vi hodajte po štakama, zamislite koja bi to bila slika. Zamislite da ljudi su ponosni kada dobivaju pomoć, kada dobivaju potporu, kada ne mogu živjeti od svoga rada. Sjetite se što je bilo u Planu 21 o plaćama, o radnim mjestima. Nikad nitko nije rekao, oprostite pogriješili smo ili oprostite, vi ste sada čak jedanput i rekli u televizijskom sučeljavanju prije ili poslije izbora da sam to govorio možda ne bi dobili izbore. Mislim da ste to vi bili. Prema tome, ako ćemo tako nastaviti, uskoro će biti većina hrvatskih građana socijalni slučajevi, svi će dobivati potporu. Je li to cilj, je li to, često političari kažu '90. smo se odlučili za kapitalizam i mi smo to izglasali gotovo jednoglasno. Ne, nitko nije tražio ovo što danas imamo, da ljudi budu, da bude 77 tisuća, iako nisam Slavonac i Baranjac, da 77 tisuća ljudi u Slavoniji i Baranji prima pomoć, prima potporu. To je poraz, naglašavam, i prošlih i ove Vlade.
Odgovor, izvolite potpredsjedniče.
Vrlo kratko. Dakle ja se slažem s vama u ovom dijelu da stvarno nije cilj niti može biti cilj da država sa određenom socijalnom pomoći rješava razvojne i druge probleme. Međutim, ovdje nije riječ o socijalnoj pomoći, ovo je razvojna pomoć, ovo je pomoć jedinica lokalne samouprave na čijem teritoriju žive naši građani. Ovaj broj je broj građana koji bi ušli u sustav zajedno sa svojim jedinice lokalne samouprave samo u Osječko-baranjskoj županiji i to je po meni dobro. Dakle riječ je o razvojnoj pomoći s koje se financiraju ne znam nerazvrstane ceste, nogostupi, uređenje groblja, dječji vrtići, izgradnja dječjih vrtića itd. dakle zaista za postizanje određenog standarda komunalnih i socijalnih usluga u jedinicama lokalne samouprave, a ne socijalne potpora građanima. Htio sam samo to razjasniti da tu ne bi bilo zabune.
Hvala. Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, vi ste govorili o Osječko-baranjskoj županiji no cijela Slavonija i Baranja ima stanovnika u potpomognutim općinama i gradova 460 tisuća to je pravi podataka. Ali žalosno je pa i sramotno i očito je Slavonija bila s obzirom na ova stranačka mijenjanja vlada od zla oca i gore matere ili između zla oca i gore matere i tako je dospjela na ovu žalosnu listu od 117 potpomognutih općina. Mene zanima nešto drugo, ja bih vas zamolio ili ministra da mi kažete precizno ako ne sada onda pisanim putem. Koliko točno neto u novcu iznosi ta pomoć za 117 slavonskih općina i gradova? Imate li projekciju koliko to iznosi novaca? A kada govorite o Europi i EU fondovima o odnosu 1:15 čini mi se od 21 milijardu eura na 315 milijardi, pa bi vas pitao razmišlja li Hrvatska o upotrebi fondova tzv. New deala Europa o kojemu se govori i možemo li iz tih fondova već sada naznačiti i izgradnju Pelješkog mosta i neke druge kapitalne investicije koje su značajne i znakovite u RH. I treće što sam još htio reći, možda vi niste govorili o tome ali možemo se o tome, o rashodovnoj strani proračuna. dajte mi tri dana srezat ću vam rashodovnu stranu za tri milijarde kuna, a gospodin Lalovac je srezao to za 500 milijuna kuna, tako je rečeno i tako je. ali vjerujte mi da ima mjesta za rezanje puno, puno više da se odreknemo puno toga odnosno da se odreknete vi u Vladi i institucijama materijalnih i nekih drugih rashoda ne bi htio o tome … /Govornik isključen./ …
Kolega Grubišiću ja sam vas isključio, zaključili smo. Odgovor.
Da, evo samo kratko pokušat ću odgovoriti, dakle nemam sve podatke to ćete dobiti pismeno, ali za Osječko-baranjsku imam. Dakle ovih 16 jedinica sada ima izvorne prihode od 120 milijuna kuna, a ove potpore bi iznosile 25 milijuna kuna za ovih 16 jedinica što bi značilo povećanje njihovog proračuna za cca 20%. Ne ovdje nije povrat poreza, dakle ovo su prihodi od poreza na dohodak i poreza na dobit u ovim jedinicama. Dakle to je izsimularno. Što se tiče Junckerovog plana on je u začetku. Dakle ono što sam malo prije rekao jedan vrlo interesantan instrument financijske poluge gdje bi tih 15, 20 milijardi eura trebalo za sobom povući preko 300 milijardi investicija. Što mislim o tome? dobra inicijativa ali još uvijek čini mi se ne zaokružena dovoljno da bi se iz nje vidio nekakav tamo svijetlo u tunelu Europe prije svega ali i svih nas članica EU. Mi smo odradili svoj posao u zadnjih dva mjeseca odnosno nešto manje od dva mjeseca od kada ta inicijativa traje. Mi smo priložili listu od 68 projekata među kojima je ovo o čemu ste vi govorili. Tih 68 projekata vrijedno je više od 19 milijardi eura, dakle vrlo ambiciozna lista sa različitim fazama pripremljenosti unutar kojih je 15 milijardi, nešto malo manje 14 milijardi vrijednosti samo onih koje smo nominirali za financiranje iz EU fondova u bruto iznosu. Tako da jesmo pripremili smo listu, imamo je, međutim do zasjedanja najprije Ecofin-a a onda i Europskoga vijeća vjerojatno ćemo tu listu malo izbrusiti, korigirati i predložiti. Ali vjerujte mi nemam velika očekivanja osobno, mislim da se ipak moramo koncentrirati prije svega na ono što imamo,a to su ovi fondovi kojima ćemo ovih godina moći raspolagati.
Hvala. Sljedeća replika Krešimir Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo. Naime, gospodin potpredsjednik Vlade govorio je o sličicama i prognozama. Za sličice neću pitati, a prognoze ću samo pitati koje ste gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade još do sada pogodili? No kada govorimo o rastu, vjerojatno taj rast koji bi trebao biti 0,5% trebali bi dobiti nagradu za životno djelo. Bitan je rast u RH no nikako da dostignemo rast. No govorili ste o socijaldemokratskoj vladi makroekonomskoj stabilnosti, no svojim postupcima i zaduživanjem RH dugoročno ste doveli u jednu nestabilnost jedan veliki problem. Ja razumijem da se ministar Lalovac trudi i ja mu čestitam na trudu što je neki dan rekao da će se pet milijardi pokušati na rashodovnoj strani uštediti. Ne, ne pet milijardi dobro sam slušao i to je za pohvaliti jer moramo postići konsenzus oko rashodovne strane. No malo prije ste govorili o pomoćima za tekuću likvidnost i za egzistenciju u Slavoniji i Baranji. Ma narod u Slavoniji i Baranji je preponosan ne treba nam milostinja nego nam trebaju kapitalne investicije. I upravo današnjim čestim vašim istupima govorite o tekućim pomoćima. Pa vidi se karta Hrvatske i vidi se u kojoj se situaciju Slavonija i Baranja. Od 127 117 u katastrofalnom stanju. Pa nije ju HDSSB doveo u takvo stanje nego upravo promašene politike i neulaganje u Slavoniju i Branju. Prema tome i da nismo na to vas upozoravali ne bi uopće ovo radili što sada radite sa Zakonom o regionalnom razvoju. Pohvaljujemo što ste krenuli na jedan dobar put ali morali ste Slavoniju i Baranju obuhvatiti kao cjelinu. I kada ste radili kartu podjele Republike Hrvatske lijepo smo vam govorili zaokružite Slavoniju i Baranju povijesno, prirodno sa svim prirodnim problemima koje imamo u jednu cjelinu a nemojte nas gurati prema Zagrebu, nemojte raditi onu promašenu politiku koju ste napravili u tom trenutku.
Hvala. I posljednja replika Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa gospodine potpredsjedniče, ja bih htio stvarno da mi nakon ovih nekoliko dana raščistimo neke pozicije. Ja sam stvarno pročešljao ovaj proračun uzduž i poprijeko i ja te podatke o kojima vi govorite naprosto ne mogu naći. Dakle nema ih na Ministarstvu regionalnog razvoja a sada idemo na Ministarstvo financija. Dakle na stranici 33 imate financiranje decentraliziranih funkcija milijardu i 270 milijuna prošle godine, ove godine milijardu 510. Možda vama smiješno ali onima koji će ostati bez para nije. Međutim, ono što cijelo vrijeme vi ističete a to je pomoć, bar ja pretpostavljam da je to temeljem članka 35. ili 36. Zakona o izvršenju državnog proračuna. Je li to ova pozicija pomoć lokalnoj i područnoj samoupravi u 2014. 309 milijuna 981 tisuću a u 2015. 548 milijuna. S obzirom da prilikom obrazloženja proračuna na Odboru za financije ministar financija je rekao da povrat poreza na dohodak više nije po principu da se vraća sa zbirnog i prolaznog računa nego da će se ti novci uprihodovati i da će se onda sa pozicije Ministarstva financija vršiti povrat poreza na dohodak. To bi trebala biti ova pozicija i ona kaže da će ove godine biti, zapravo sljedeće godine 548 milijuna, 2016. 517 a 2017 500. I s obzirom kada čitam tu sve te općine o kojima ste vi govorili i ovo što ste govorili kolegama iz HDSSB-a onda su oni unutra. Međutim gospodine zamjeniče, ove dvije pozicije ove godine zajedno iznose 700 i još nešto milijuna, dakle povrat poreza i ova pomoć temeljem dohodovnog cenzusa. A sljedeće godine, zapravo 2015. ta pozicija je 549 milijuna, znači 200 milijuna skoro manja [[Upadica: Vrijeme je.]] Vi jeste izbacili neke jedinice lokalne samouprave temeljem indeksa, puno ih je ušlo unutra samo pitanje je [[Upadica: Hvala.]] Samo molim vas još jednu rečenicu. Ja bih stvarno ovo htio da raščistimo [[Upadica: Ali vrijeme vam je isteklo.]] S obzirom da u proračunu nemate niti jedne druge pozicije…
Hvala. U ime kluba HNS-a Marijan Škvarić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Nakon skoro 7 sati rasprave o Prijedlogu državnog proračuna za 2015. i projekcije za 2016. i 2017. godinu u ime kluba mogu odmah reći da skratimo priču da će klub HNS-a, Liberalni demokrati podržati ovaj prijedlog proračuna. Ali ipak da se vratimo i na početku i na način da vidimo šta je to proračun o kome raspravljamo. Proračun je prije svega akt kojim se procjenjuju prihodi i primici te utvrđuju rashodi, izdaci za jednu godinu u skladu sa zakonom. Donošenje proračuna jedan je uvijek od najvažniji financijskih ali i političkih događaja te možemo reći da je to i politički dokument. A to mogu reći konkretno i kao čelnik grada da je već 14 godina kako donašamo proračun i aktivno sudjelujemo u njemu itekako znamo što je to proračun. A naglasak je ono što sam rekao na početku da je proračun se temelji na procjeni planiranja, kada govorite o procjenama planiranja da tu postoje onda i rizici, rizici i kod prihodovne a rizici i kod rashodovne strane. I kada govorimo konkretno na cijeli ovaj proračun možemo reći da je realniji nego što je bio prethodnih godina a itekako možemo reći da je i konzervativno planirani. A osnovni cilj svakog proračuna i ovog državnog proračuna je postavljanje svojih ciljeva i smjernica a to je prije svega smanjenje deficita i jačanje i povećanje gospodarskog rasta, provođenje stabilnosti javnih financija te osiguravanje cijelog sustava da to bude efikasnije i puno učinkovitije. I kada govorimo o proračunu pokazatelji ovog državnog proračuna su prihodi od 106,4 milijardi, rashodi 119 milijardi, od toga ima 115,7 milijardi rashodi za poslovanje i 3,3 milijarde rashodi za nabavku nefinancijske imovine. Manjak je 12,5 milijardi što čini 3,8% bruto domaćeg proizvoda. Od toga uvijek se isticalo i u ovoj raspravi da je to od toga manjka je 10,7 milijardi trošak kamate. I odmah tu prvi cilj kojeg možemo reći, istaknuti, a svaki proračun i svaki akt mora dati smjernice i cilj kamo težimo da ne smije biti više zaduživanja. Kada govorimo o planiranom rastu iduću 2015. godinu to je 0,5%, '16.-tu 1,3%, '17.-tu godinu 1,5%. to je od strane Vlade. A da li je to optimistično ili je realno ili je pesimistično možemo govoriti da je istu procjenu planiranog rasta Europska komisija za Hrvatsku dala od 0,2% za 2015. godinu a i Ekonomski institut također je dao 0,2%. Pa sve ono što je veće od nule i sreća da nije manje od nule onda možemo biti recimo realni ili blago optimistični. I da li možemo reći da konačno nakon 6 godina krize možemo očekivati malo svjetla na kraju tunela pa to svi valjda očekujemo. Pa kada govorimo o našem državnom proračunu, prihodu i rashodu, prije svega osnovna karakteristika koja se tiče da iz prihoda državnog proračuna se isključuju prihodi iz doprinosa za zdravstveno osiguranje, prihodi od participacije dopunsko, zdravstveno osiguranje te ostali prihodi HZZO-a i to po posebnim propisima. A kad govorimo o svim ukupnim prihodima državnog proračuna najznačajnija kategorije su poreza na dohodak 1,9 milijardi, poreza na dobit, PDV, porez na dobit kod igara na sreću, doprinosi pomoći, ostali prihodi i prihodi od prodaje nefinancijske imovine. Kod ovih prihoda već smo u ovim raspravama danas analizirali skoro svaku, svakoj smo našli određene prednosti, svakoj smo našli određene mane. Ja bih posebno istaknuo ipak dvije vrsta prihoda o kojima smo o jednoj jako puno govorili večeras, o jednoj smo se nekim stvarima malo nje dotaknuli. Kod ovih prihoda koje smo dohodak, dobit, PDV i porez … oni su planirani, planirani su ono što smo rekli na početku sa … rizikom. Mogu biti puno veći ako potaknemo određene stvari koje smo planirali od gospodarskog rasta pa do drugih stvari, a mogu biti puno manje. Tko to može garantirati u bilo kojem proračunu? Mi koji to znamo raditi i koji smo ga radili, bojim se da je jako teško, ma kako god iskusni bili u …. Tu bi posebno spomenuo znači a to su prihodi od prodaje nefinancijske imovine 1,1 milijardu kuna gdje se planiraju prodaje stanova i ostalih građevinskih objekata u vlasništvu države. To je 2000 objekata. To vam je rizik da to ostvarimo kamo sretni svi mi, prije svega dobit ćemo prihode u proračunu, a istovremeno ćemo i prije svega i te stanove i građevinske objekte staviti u funkciju. Najbolje da se može biti u okviru građevinskih objekata za gospodarsko ulaganje, a i funkciju da možda i poboljšamo jedan socijalni status naših građana. Ali mislim da tu ima još više rezerve, još više tako da mnogi objekti koji nama sad propadaju, a to mi najviše znamo na našim lokalnim upravama u gradovima, općina, koji 20 godina nije ništa u njih uloženo i nažalost zbog mnogih problema nismo našli efikasan način da ga stavimo u funkciju. Trebamo tu biti itekako efikasniji i mislim da se u tom dijelu krije još ogromna rezerva za punjenje našega proračuna direktno i indirektno. Drugi prihodi proračuna koje bi spomenuo, a velim razgovarali smo zaista, to su evo sredstva, 7,1 milijarde kuna. Izgleda jako lijepa, jako primamljiva, ali ne bi zaista trebao reći da nam to bude na neki način jedan prikaz na način da opravdavamo svoje veliko znanje ili još što je najgore svoje veliko neznanje oko ovih fondova. To su realna sredstva, samo na nama je da ih iskoristimo. Ali bih tu prije svega iz svog vlastitog iskustva rekao da ovisi to najviše o nama na najnižoj razini, da je to najbolji oblik decentralizacije jer mi na lokalnoj razini, regionalnoj najbolje znamo koji su to naši potencijali koje kada uložimo u njih možemo najbrže dobiti određene rezultate i tu nam treba pomoći itekako. Ali ono što kod prihodovne strane možemo čak reći ne na lokalnoj … nego i na državnoj razini, veliki dio proračuna je već i na neki način rezervirano za fiksne stvari: za zdravstvo, za vojsku, za plaće i ostale stvari. To je ono što mirovine moramo dati, to je ono što je fiksno određeno. Sad samo kojim postotkom još dalje možemo na neki način balansirati i raspolagati, da možemo potaknuti … na prvom dijelu, a to je smanjenje deficita odnosno itekako najbitnije povećanje gospodarske aktivnosti. I kod prihodovne strane baš nitko se često niti ne miješa kako bi neke stvari mogli postići, ali kod rashodovne strane onda tu zaista ima puno ideja kako i na koji način bi se trebalo raspoređivati. Kod rashodovne strane državnog proračuna ono što država i Vlada žele nametnuti, ipak da se vidi gdje su smanjena sredstva u odnosu na prethodna … razdoblja, a gdje su ta sredstva povećana i to onda govori što je nama prioritet, što nam je osnova, na što ćemo trebati voditi računa, a što ipak može malo pričekati malo kasnije. Tako da su smanjeni limiti od strane Ministarstva obrane, MUP-a, Ministarstva gospodarstva, poljoprivrede, pomorstva, prometa i infrastrukture, znanosti, pravosuđa i zdravlja, a povećani su Ministarstva financija, državnog povjerenstva, izbori su tu, Ministarstvo branitelja, kulture, Ministarstvo rada, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja. Tu ipak se ističe ono što smo htjeli posebno napomenuti, a to je da se povećava načelo iskazivanja prihoda poreza na dohodak i to za povrat i potpore jedinica lokalne, područne, regionalne samouprave. Naravno, želi se ono što smo rekli braniteljima ne samo … nego da … povećamo njihova prava. Zaslužili su to. Ministarstvo kulture, ma želimo biti i država kulture. Do sad imamo najmanje izdvajano praktički za kulturu od svih država Europske unije i trebamo tu također itekako voditi računa. … rad i mirovinski sustav, mirovine, da, to je ono što štitimo, štitimo da zaista naši umirovljenici koji su zaslužili tu svoju mirovinu imaju sigurno u mjesecu da moraju dobiti tu mirovinu. Zaista su zaslužili. Kod Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja ovdje je spomenuto da je to povećanje za poplave i za Gorski kotar. Da, treba pomoći ljudima u nevolji, trebamo biti socijalno osjetljivi itekako i pomoći našim građanima, našim ljudima. Tu se još posebno spominje da smo i dobili 17 milijuna eura ove godine za takvu pomoć od Europske unije. Na nama je također da idućih godina isto dobivamo pomoć i ugradimo u naš proračun za naše građane. Kad govorimo o fondovima Europske unije, prihodovnoj strani, to je prihod što smo rekli, a to je komponenta 7,3 milijuna fondovi, preko 700 milijuna kuna od strane nacionalne komponente. Ali kod rashodovne komponente se vidi što planiramo i što možemo iskoristiti, naravno ako želimo, ako smo sposobni, ako smo spremni za iz tih sredstava. Prije svega, … rashodi se odnose na Ministarstvo poljoprivrede, malog i srednjeg poduzetništva, rada i mirovinskog sustava, Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture, tako da Ministarstvo poljoprivrede ima danas … ukupno 3,3 milijarde kuna. Ministarstvo malog i srednjeg poduzetništva ima planirano 731 milijuna kuna, rada i mirovinskog sustava … milijuna kuna i Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture 559 milijuna kuna. Da, izgledaju lijepe cifre. Ali ono što smo isto rekli da je samo na nama da li smo mi bili spremni iskoristiti taj potencijal i da se zbilja razmisli ako uspijemo to sve napraviti 7,1 milijardi kuna uz ovih 711 milijuna kuna nacionalne komponente koliko će to biti dobitak za razvoj naše države. Nova radna mjesta, također nove tehnologije koje prije svega mogu biti investirane u izvoz i da ne govorim i o onim soft programima socijalnu komponentu pomoći našim ljudima. Na kraju bih se ipak osvrnuo još na dvije stvari koje sam spomenuo. Prvo je da zaista u okviru državnog proračuna moramo štiti onu baznu osnovu našeg društva, sredstva za mirovine, socijalna davanja, zdravstveni sustav, zdravstvenu skrb, obrazovanje i znanost, Ministarstvo obrane i MUP. Ali posebnu tezu ipak kao gradonačelnik dao onome da temelj svakog razvoja i sva sredstva koja se ipak definiraju odmah se vide na onoj najnižoj razini. Tako bih istaknuo da sva ova sredstva, a naročito dva ministarstva koji se tiče te razine, to je Ministarstvo financija i Ministarstvo regionalnog razvoja mora uvažiti opstojnost i održivost gradova, općina i županija. Prije svega, jedinice lokalne samouprave se ne mogu voditi putem deficita kao državni proračun, a to je puno teže. Mi moramo planirati onaj održivi i uravnoteženi proračun, a i država naš proračun evidentira i vodi ga kao jedinstveni proračun jedinica lokalne samouprave i uvijek je u navodima državnog proračuna se temelji da on se vodi i planira kao uravnoteženi proračun. Sad govorimo o prihodima gradova i općina. Najveći prihodi su prihodi od poreza na dohodak. Onda sad se govori da možemo koristiti fondove EU i imamo fondove za poravnanje. Tu bih posebno napomenuo da tu održivost, uravnoteženost gradova i općine, naročito onih gradova i općina, odnosno jedinice lokalne samouprave koje su ovim novim mjerama i setom zakona koje smo sad unazad nekoliko dana donašali da se ne može dopustiti da bilo koji pad bude veći od 20%. To se itekako mora voditi računa od strane fondova za poravnanje. Zato molim zaista na razumijevanje i Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva financija da napravi analizu koju je. Ako nije da se ne smije dopustiti da bilo kome nakon prekida potpora bilo koje razine njegov osnovni prihod u tom dijelu padne ispod 20%. Jer znamo i to je puno, ali ispod toga zaista je apsolutno upitno održanje i funkcioniranje te pojedine lokalne regionalne samouprave. I naravno, u svakom tom dijelu moramo iznaći mehanizme koje ćemo, takav dio aktivnosti poravnanja, vođenja jedne politike i solidarnosti i argumentiranje naći mehanizme da se to i realno ostvari. … [[Govornik se ne razumije.]] solidarnosti da se i u ovom raspravi puno čulo o Slavoniji, puno se čulo o Lici, Gorskom kotaru i Dalmaciji. Ali treba se puno čuti i o sjeveru Hrvatske, o hrvatskom Zagorju, o Međimurju i o Podravini jer i tu isto itekako treba pomoći i potpore. Svugdje se treba čuti i ono što je opet naj, ono na kraju da bi sve manje trebali čuti da treba nekome pomoći i potporu. Pa mislim da ne želimo mi biti cijelo vrijeme siromašni i trebamo očekivati neku potporu, nego očekivati da našim znanjem, ulaganjem i jednim zajedničkim stavovima i prije svega političkim konsenzusom možemo doći do toga da i mi možemo pomoći svima ostalima. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Dujomir Marasović, izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče. Kolega, ma lako vama tamo živit kad imate, ste gradonačelnik slavnog grada, malo me jeza hvata. Vama zatvorenici, zatvor plaćaju komunalnu naknadu. Možete živit milijun godina, nema brige. Iz dana u dan to više. Prema tome, vi nemate problema. Ne bih želio o tome, makar imam pravo na dva deci crnog vina kao što je Stepinac ima. Ali rekli ste da vidite svjetlo na kraju tunela. Možda vi to vidite i možda i je svjetlo. Ali nema kolega više ulja u svići, pa će se vrlo brzo ugasit to svjetlo u Hrvatskoj, a Hrvatska je tunel. Deficit će uništit Hrvatsku. Svatko zna kako se rješava deficit dizanjem prihoda i smanjivanjem rashoda. O tome se ovdje već raspreda i izvan Sabora i u Hrvatskoj i ovdje danas u Saboru. Ne mislim sad ja bit nešto posebno pametan, ali činjenica jest da ova Vlada ne vlada situacijom. Ona ne pravi ništa i ne iskazuje nikakav potencijal, niti nikakav projekciju na koji način će zaustaviti rast deficita. A rast deficita sigurno gasi svjetlo u Hrvatskoj i mi moramo, mi ne možemo živjeti u normalnim uvjetima. Da u normalnim. Mi moramo proglasiti jednu vrstu izvanrednog stanja u Hrvatskoj ako želimo spasit državu, izvest je na pravi put, a kaže jedna dobra garnitura može to napravit pet odlučnih, pametnih ljudi koji znaju što će i kako će, da se slože. Narod će ih poslušat, zašto ne? Mi to nemamo. To je naš problem. To je problem današnje Hrvatske, problem vođenja i rukovođenja. Tako ja doživljavam stvari. Mi nismo jedna afrička država koja ima pijesak, a nema nafte. Ona je bezizlazna za milijun godina. Hrvatsku je bog obdario na sve moguće načine i ne znamo izaći iz ove situacije. Izlaza ima, ali treba dobro povući.
Hvala. Odgovor kolega Škvarić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega. Hajde kad spominjemo grad Lepoglavu prvo ipak da je, u Lepoglavi imamo najveći zatvor u Hrvatskoj i to je jedna dobra škola revolucionara. Ja bih bio najsretniji da od tog imam koristi u svom gradu. Na žalost nema, jer tih ne smijem reći koliko, ali to je nešto manje od 1000 ljudi ne plaćaju gradu nikakve komunalne doprinose niti naknade, a da je to barem i turistički kompleks imao bih onda. Pošto je to prebukirano i predsezonu i podsezonu onda bih imao itekakve prihode. Na žalost moram reći da iz svog proračuna moram dobar dio djelatnosti za takvu ustanovu financirati iz svog proračuna, na žalost. To nije sad od jučer, to je od deset godina. Jer ono što je u vlasništvu bilo kaznionice unazad 20 godina sve je propalo, sve stoji a ima tu potencijala što sam rekao u tom dijelu. A ja bih htio da ipak grad Lepoglava se pozna po onom drugom dijelu, na UNESCO-voj smo listi, grad bogate povijesne i kulturne tradicije, imamo 1. gimnaziju, 1. sveučilište koje je bilo u Lepoglavi a nažalost evo krenuli smo putem Alcatraza a ne Cambridgea iz Oxforda. Ali ono što smo ipak naučili u Lepoglavi je da moramo biti optimisti, … [[Govornik se ne razumije.]] da nakon 6 godina ja osobno kao gradonačelnik i svi mi ne bi trebali više čekati da bude nam bolje. Znači, konsenzus koji moramo postići moramo svi zajedno da ne smijemo ući u 7. godinu da nemamo gospodarskog rasta, da nemamo veće zapošljavanje i da smanjujemo deficit. To moramo napraviti. A to samo ovisi o nama u Saboru, ovisimo i mi koji smo gradonačelnici i načelnici ovisi o Vladi, o premijeru, ovisi o svim građanima. Ovisi o nama kome ćemo dati povjerenje da ono što trebamo napraviti da su sposobni i napraviti. Znači, treba biti argumentirano. Evo konkretno preuzeo sam proračun od 3 do 4 milijuna kuna, vrijednost investicija odnosno materijalne vrijednosti smo s 4 milijuna digli na 80 milijuna, proveo sam 18 projekata iz fondova EU, neću reći zbog čega, zato što sam 8 godina nažalost dok ste vi bili na vlasti … [[Govornik se ne razumije.]] kao status brdsko-planinskog područja nisam dobio nijedne kune, ali nismo očajavali, okrenuli smo se drugim izvorima prihoda i to smo ugradili u razvoj našega grada.
Hvala. Sljedeća replika, Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Škvarić kazali ste da je ovaj proračun realniji od dosadašnjih. Je, to je točno. Ali to što je realniji još uvijek nije potvrda da je realan. Ako ste planirali rast za ovu godinu prije dvije godine 3,5% a sada 0,5% onda naravno da je realniji. Ali promašili ste najprije za 700%, postavili svjetski rekord i normalno je da ne može se svaki dan rekord obarati. Vi ćete sad promašiti između 100 i 200% u ovom slučaju. Govorili ste da svi govore o prihodima, nitko ne govori kako ih povećati nego samo da se govori kako smanjiti rashode. Pa ovdje kad se govori i o prihodima nema strukture na pojedinim kategorijama. Recimo od prodajne financijske imovine se predviđa prihod ali ne od koje i na koji način, što će se prodavati. Kad govorimo o rashodima pa evo kazat ću o rashodima ono što vi kažete da se ne govori. Recite mi jedan argument ekonomski zašto se uveo PDV na građevinsko zemljište od 25%, samo jedan, u uvjetima kad je grogirano građevinarstvo i kad nema nikakve aktivnosti. A kako se može pokretati? Samo povećanjem ekonomske aktivnosti može se povećati i prihodi državnog proračuna. A kako se ona može povećati? Pa upravo smanjenjem opterećenja u građevinarstvu koje je generator da se smanji PDV u građevinarstvu, da se ne uvodi 25%, da se porez na promet nekretnina smanji na 2% a kompenzira na prihodima uvodeći poreze na promete druge vrste imovine jer ima porez na promet samo jedne vrste imovine i to je nekretnina, a nema poreza uopće na promet drugih vrsta nekretnina. Koji je uvjet novi? Država mora plaćati na vrijeme, ne smije nijedan dan kasniti ako misli da se ekonomska aktivnost u državi poveća i pokrene uopće, ne samo poveća. Ne može država kasniti nijedan dan u plaćanju. Konačno moramo urediti državu na takav način.
Hvala. Odgovor, kolega Škvarić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Da, ono što ste mi rekli i vi ste se složili s time da u okviru uvijek planiranja proračuna i kod prihoda rashodovne strane postoje rizici i teško je planirati neke stvari. Da bi ipak nešto planirali morate imati neke pokazatelje. Ono što ste rekli da li ćemo ostvariti taj rast. Pa na temelju tih pokazatelja Vlada je rekla da će biti rast od 0,5%. Europska komisija također koja isto zna dobro poziciju u ovom dijelu je rekla da će biti ipak ekonomski rast 0,2%. I Ekonomski institut također koji je isto, moramo ga uvažiti, mada imam ja drugačije mišljenje o tome, isto je rekao da će biti rast od 0,2%. Pa evo, pa rekao sam pa i neki rast preko 0 i to je jedan dio optimizma na neki način. I ono što smo rekli da je realniji i da je čak i dio prihoda na prije svega dohodak i na kamate stavljen na najnižu razinu planiranih, koji se planira. Znači, nije se išlo napuhavati sredstva kao što mi znamo reći u tom dijelu, išlo je na najnižu razinu. … [[Govornik se ne razumije.]] realno ostvarivo? Mislim da nažalost ćemo biti pametni da ako ništa drugo barem za prvih 6 mjeseci kada ćemo imati prvu analizu prije svega i mi na lokalnim upravama za izvršenje proračuna, a siguran sam na razini Vlade također što se tiče i dijela ovih pokazatelja. Rekli ste porez na zemljište, da, tu se slažem i najviše je tu upitno jer taj porez na zemljište, prije svega tko danas kupuje zemljište? S druge strane i gdje se kupuje zemljište? To je toliko neravnoteženo da evo ja moram reći da sam ja zavidan jugu kada prodaje zemljišta da neki moji kolege praktički kada su bila najbolja vremena 2008., 2009. i 2010. godina da su imali veći prihod od tog dijela nego ja porez na dohodak. Jer je cijena deset puta veća zemljišta ekonomska nego gore na sjeveru Hrvatske. I naravno, da ne govorimo o samoj veličini prodaje zemljišta i ulaganja. Sve su to stvari koje je teško prognozirati ali mislim da je ova Vlada imala hrabrosti i ima hrabrosti da krene u odlučujuće izmjene prije svega što se tiče i samih ovih potpora i preko indeksacije, definiranje potpora lokalnih uprava i samouprava jer velim to je osnov razvoja Hrvatske.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Ivan Šuker, izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa danas smo puno pričali o proračunu, ja bih se dotaknuo jedne teme o kojoj nažalost uopće nikada prilikom rasprave o proračunu ne raspravljamo a to su izvanproračunski fondovi. Iz nekoliko razloga, odlukom da se HZZO izdvoji iz Državne riznice izvanproračunski korisnici imaju u ovom trenutku negdje oko 28, 29 milijardi na raspolaganju. I sad će vjerojatno ministru financija biti lakše slušati moju raspravu jer se njega direktno ne tangira. Međutim, slušali smo da konačno u Hrvatskoj će se jasno i transparentno trošiti novci jer sad je Ministarstvo zdravlja praktički ostalo bez dijela sredstva od zdravstvenog doprinosa, a HZZO ima vlastiti račun i ima vlastiti financijski plan. A kako taj vlastiti financijski plan izgleda i kako ta transparentnost izgleda, gledajte kolegice i kolege u planu državnog proračuna imate da će s osnova uplate iz HZZO-a u državni proračun za državne bolnice se uplatit 4 milijarde 325 milijuna. To piše u državnom proračunu. Međutim, kad pogledate financijski plan HZZO-a onda te cifre nemate, te cifre nemate. Dakle, veliki stručnjaci za transparentnost su stavili praktički da kompletan iznos što se tiče troškova zdravstva od 17 milijardi 609 milijuna i više nikakvog analitičkog raščlanjenja. Dakle, nemate da u državni proračun se uplaćuje 4 milijarde 325 milijuna. Međutim, gledajte ako smo rekli da je to nekakav strašan reformski zahvat izdvajanje HZZO-a iz državne riznice onda bi bilo logično da u ovom posebnom dijelu financijskog plana imate troškove po korisnicima, dakle po svim bolnicama i svim ostalim koji dobivaju. Jer ako piše u državnom proračunu da Klinički bolnički centar Osijek dobije toliko i toliko novaca onda bi bilo logično da ista stvar je u proračunu HZZO. Jer ovako kad neko gleda ovaj proračun pa slučajno preskoči ove 4 milijarde 325 milijuna na prihodovnoj strani državnog proračuna onda ispada da je praktički troškovi zdravstva su otišli gore za nekakvih 5, 6 milijardi što ustvari nije. Dakle, toliko o toj transparentnosti, toliko o tome bolje što će se događati u HZZO-u, međutim meni ostaje još uvijek otvorena dva pitanja. Jedno je koliki je stvarni dug HZZO-a 31.12.2014. godine, ko će sanirat taj dug, s kojih pozicija? Iz kojih pozicija će sanirati svi nekakvi dugovi koji će se kasnije pojaviti a odnose se na 2014. Godinu? Dakle to je pitanje na koje mi nemamo odgovor. Treća je stvar, a sad ćete vidjeti zašto to pitam kad budem govorio o drugom izvanproračunskom korisniku, što će biti recimo ako HZZO slijedeće godine završi sa milijardu i pol kuna minusa? Ko pokriva taj minus, iz kojih sredstava? HZZO se ne može zadužiti bez jamstva države. HZZO ne može povećati svoje prihode jer ih ima točno zakonom definirani kakvi su. Dakle, odlučili smo se za jedan vrlo riskantan potez da bi navodno napravili stvar transparentnom, a sad smo tek učinili stvar netransparentnom. Drugo, drugi izvanproračunski korisnik o kojem želim govoriti su Hrvatske ceste. Vidite svi se volimo nabacivati s tim koliki je javni dug Republike Hrvatske, svi volimo osim predsjednika Vlade, kad su u njegovom okruženju asfaltiraju ceste i da dobro izgledaju bez rupa, međutim isto tako je i kad govorimo o tom javnom dugu onda trebamo reći da u proteklih koliko godina, 97. i 98.koje su osnovane Hrvatske ceste u ovakvom obliku u kakvom su osnovane ili koju godinu kasnije su napravile skoro 15, 16 milijardi minusa. Jer one svake godine se zadužuju i rade i one po svojim prihodima ne mogu vraćati taj dug. Međutim, vrlo interesantno da smo mi njima prošle godine dali 20 lipa od učešća onih 60 lipa što je imao prije HAC, dali smo 20 lipa njima, 20 lipa HŽ-u. To je trebala biti nekakva injekcija za pojačanu aktivnosti i temeljem toga zapošljavanje prije svega građevinskih tvrtki u Republici Hrvatskoj. Međutim, što se dogodilo, dogodilo se to da je financijskih plan Hrvatskih cesta prošle godine smanjen za 700 milijuna kuna. Ali danas predsjednik Vlade kad je obrazlagao proračun, vrlo interesantno da se nije taknuo jednog područja koje po nama u HDZ-u, po meni osobno vrlo bitno i vrlo važno a to je navodnjavanje i kanal Dunav-Sava. Dakle, jedan investicijski projekat za koji se čak mogu naći investitori. Međutim, to samo govorim u kontekstu financijskog plana Hrvatskih voda. Hrvatske vode imaju svake godine po prilici 2 milijarde 600 milijuna prihoda, troše ih po nahođenju. Kad dođu poplave onda oni jadni ljudi koji su poplavljeni govore i viču da je to zbog toga što im nisu očišćeni kanali. Međutim, ne pamtim da i kad sam bio ministar, i kad sam oporbeni zastupnik da se neko pozabavio sa ovim financijskim planom. Dakle, toliko o izvanproračunskim fondovima. I ono što želim ponovno istaknuti, a to su jedinice lokalne samouprave i kompenzacijska ili bilo kakva druga sredstva. Kolegice i kolege s ovim proračunom je definitivno potvrđeno da jedinice lokalne samouprave, ne da im je uzeto 2 milijarde i 100 milijuna s osnova poreza na dohodak, naprosto nema kompenzacijskih sredstava, nema ih. I jučer sam govorio s kojim pravom neko može reći da prihod od igara na sreću ili prihod od kamata nije dohodak ko i svaki drugi, i ako ja platim porez na kamate, to je dohodak i normalno da bi se taj dohodak trebao dijeliti kao i svi drugih dohoci po ovom ključu kako je definirano Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave. Ne, Vlada je uzela i taj dio kolača k sebi i onda kaže mi ćemo iz tih sredstava u tih 300 i nešto milijuna kuna povećati poziciju za decentralizirane funkcije. Dakle, definitivno u Hrvatskoj je završen proces decentralizacije, dogodila se centralizacija. I na kraju, kad pogledate izvješće Saborskog povjerenstva za fiskalnu politiku i kad pogledate njihove najznačajnije zamjerke i procjenu rizika, onda ćete vidjeti … na što se najviše naslanja ovaj proračun, na ono na što se najviše naslanjaju gospodarska ministarstva su fondovi EU. I ako ljudi koji su nestranački, za koje možemo svi potvrditi s obzirom da mi koji se bavimo financijama većinu tih ljudi znamo su stvarno ljudi od struke nas upozoravaju da je to nešto što je vrlo rizično, onda bi se netko nad tim trebao zamisliti. Jer gledajte ako obećate poduzetnicima, kako malim, tako i srednjim, ako obećate poljoprivrednicima, ako obećate jedinicama lokalne samouprave da će imati priliku povući 7 milijardi kuna, a za to se niste pripremili i oni na kraju godine te novce ne povuku, onda se nemojmo politički prepucavati zašto imamo toliko desetaka ili stotina tisuća radnih mjesta manje. Pa nemamo ih zašto što smo golili proračun, sve investicije od proračuna do daske i praktički ono što je nekada bilo u proračunu, za investicije u školstvu, u zdravstvu, na otocima, u jedinicama lokalne samouprave, to se sada praktički prebacilo na fondove EU kao što smo i nekadašnje subvencije od HŽ-a prebacili na jamstva. Tko garantira tim ljudima da će doći do tih novaca? A mi ako ne otvorimo prostor investicijama u poduzećima u vlasništvu države i državnim investicijama i ako ne otvorimo prostor realnom sektoru, privatnom sektoru, privatnom kapitalu, onda ćemo i dalje imati veliki problem sa Hrvatskim zavodom za mirovinsko osiguranje, imat ćemo problem sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje. Jer gledajte, nama kompletan proces mirovina, bez obzira po kojem osnovu je on zarađen, ali on je temeljem zakona dobio mirovinu, stvara godišnji deficit od 17 milijardi i on se jedino može riješiti sa novo zaposlenim ljudima, ali ako mi u proračunu … sve karike koje bi zapošljavale ljude, onda se nemamo čemu nadati.
Hvala lijepa kolega. Potpredsjednik Željko Reiner, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega Šuker, spomenuli ste kao primjer Klinički bolnički centar Osijek pa samo da pojasnim konkretno o čemu se radi. U ovom proračunu će recimo jedan klinički bolnički centar, a to je Zagreb imati mjesečno negdje 87 milijuna kuna, kad znamo da on troši kontinuirano negdje oko 120 milijuna kuna i da se svaki mjesec ove godine generiralo manjak od negdje u odnosu na prihode od negdje 30 milijuna kuna i da će ove godine to biti 360 otprilike milijuna kuna ili 380 milijuna kuna, to će se isto događati i sljedeće godine. Apsolutno, ni jedna strukturna reforma nije napravljena i naravno neće to izmijeniti. Međutim, ja bih zapravo se osvrnuo na nešto drugo, a to je pitanje jedno nevjerojatno lakonski se pristupa činjenici da će se ostaviti ustanove, bolničke ustanove u državnom vlasništvu od 01.01. u proračun, u riznici, pardon. Dakle, što će to izazvati? Pa dimenzije toga su nevjerojatne, što znači, za mjesec dana se to događa, nisu uopće počete pripreme za ulazak tih ustanova u riznicu, u smislu informatičke prilagodbe, povezivanja za unos naloga i prihvat povratnih informacija, uplatama sa strane HZZO-a, znajući iskustva sa centralnim obračunom plaća, da je trebalo godinu dana da se to uvede, za mene je ovo neshvatljivo. Nedostaju potpuno smjernice za izradu financijskog plana za 2015. godinu prema kojem bi funkcioniranje ustanova u riznici trebao biti ključni instrument za sve transakcije, potpuno je nepoznat način ugovaranja bolnica sa HZZO-om, visina njihovog limita, visina cijena zdravstvenih usluga, nije riješena situacija što će se događati kada bolnica neće uspjeti računima opravdati svoj limiti, što će se dogoditi ako su planirani rashodi veći od limita, što se tada unosi u sustav riznice, da li će se u riznicu unositi redom svi računi obveza prema dobavljačima ili će ih riznica plaćati strogo prema starosti ili će ustanove moći same odlučivati kad će plaćati iz uplaćenih prihoda od HZZO-a u riznicu u cilju osiguranja nekakvog kontinuiteta svoga rada. Dakle, sve to se uopće ne zna, a to se treba dogoditi za mjesec dana. Za mene je to upravo neshvatljivo. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Reiner, ja ću reći nešto što se možda mnogima iz vladajuće koalicije neće svidjeti, ali to je istina. Ovo je kukavičje jaje koje je podvaljeno Ministarstvu financija temeljem snage, političke snage ministra zdravlja u odnosu na ministra financija. I netko je donio odluku da će HZZO izići iz riznice i mene sada zanima, s obzirom da ovdje u proračunu se kaže da će se za materijale i energiju u Splitu potrošiti, a to možda Duje zna, 310 milijuna i to dalje uopće nije raščlanjeno. Pa koju smo mi tu transparentnost dobili? Druga stvar, ovo što ste govorili sa riznicom, da li je to riješeno, nije to riješeno, da li postoje određene odluke? Pa na kraju krajeva ja mislim da i u samoj organizaciji Ministarstva financija Vlada je morala donijeti određene akte, a da ne govorimo o centralnom obračunu plaća, to je proces koji je počet davne još, negdje 2006. godine, tada se zvao upravljanje ljudskim resursima, međutim vrlo teško je bilo uz centralni obračun plaća ubaciti one koji imaju puno dodataka na plaću, a upravo problem kolektivnih ugovora u zdravstvu je da postoje mnogi dodaci za ovo, za ono, na ovakav ili onakav način. Očigledno je ministar zdravlja ministru financija podvalio da se bori sa najvećim bolničkim centrima u RH, da se bori sa sindikatima, da se on zamjera najkvalitetnijim hrvatskim liječnicima koje u Hrvatskoj treba zadržati, a ne samo malom plaćom ih otjerati iz Hrvatske, a sebi je uzeo manju brigu, ali vrlo interesantno da si je uzeo kompletno skoro 22 milijarde kuna da upravlja s njima, jedino što se zeznuo, nije dobio da … banku, na računu privatne banke, nego će biti na računu HNB-a.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolega Šuker ne volim raspravu u okviru kluba što nam prigovaraju, ali slažem se sa vašim generalnim izlaganjem, ali mislim da ste slabo naglasili pitanje koje nastaje i koje proizlazi iz ovih zakona, poreznih zakona i Zakona o lokalnoj samoupravi kojim će Vlada povući novce iz lokalne samouprave i gradova, općina. Mislim da se ne radi samo o centralizaciji nego se o radi slomu koncepta decentralizacije Hrvatske. Kukuriku koalicija je dobila izbore na nekoliko pitanja. Jedno od ključnih pitanja je bila decentralizacija. O tome su govorile i druge stranke i HDZ ali KUkuriku je bio nekako taj koji je prisvojio to kao da će oni decentralizirati. Znači ovo je poraz te politike i kroz poraz ove politike decentralizacije možemo jasno i transparentno vidjeti poraz i ukupne politike Kukuriku koalicije. Ovo je eklatantan primjer i jasno zrcali se potpuno poraz ukupne politike ove Vlade. Ovo je najgora odluka ove Vlade u tri godine po mom mišljenju jer je puno toga zamiješala u loše, a ništa nikome nije dobro donijela. Dakle slom politike decentralizacije ili nisu mislili iskreno kada su to govorili ili su u očaju i beznađu posegnuli za nečim što ništa ne znači i ovo je katastrofa. Hvala lijepo.
Ivan Šuker odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Marasović evo Klinički bolnički centar Split gdje ste vi bili godinama … Praktički 648 milijuna se dijeli kroz 7, 8 … [[Govornik udaljen od mikrofona ne razumije se.]] Jel to transparentno, jel se tu vidi kako se troše novci? Nije, vjerojatno u financijskom planu svake bolnice je to daleko raščlanjenije analitički i stvari se mogu bolje vidjeti. Međutim ponavljam, netko je ministru financija uvaljao kukavičje jaje. Najviše kliničke bolničke centre ili najvažnije bolnice u RH je ostavio državnom proračunu, a tu su i najveći stručnjaci sa područja medicine ne želeći uvrijediti ostale i isto tako njih je praktički najteže uključiti u to, zbog kolektivnih ugovora zbog onih silnih dodataka koji postoje. Znamo da štrajk liječnika i medicinskog osoblja je praktički u statusu mirovanja, nije niti završio. Međutim s obzirom da je ušlo u proračun pitanje je tko će biti glavni pregovarač. Ministar zdravlja će sjediti sa strane, a onaj tko će se morati češati će biti ministar financija jer on ne može dozvoliti da mu se nijedna pozicija prekorači. Međutim gledajte samo jedno ovako napamet računanje, veli bruto plaće u Kliničkom bolničkom centru Split su 284 milijuna, a doprinosi na plaće su 47 milijuna. … [[Govornik udaljen od mikrofona ne razumije se.]] da teško se na nekakvih 200-njak milijuna dohotka može reći da je to 47 milijuna, to je daleko više. Dakle to je pozicija koja će biti sigurno probijena, živi bili pa vidjeli na kraju godine.
Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker evo kao dugogodišnji gradonačelnik u gradu Pleternici evo i ovdje je ministar i potpredsjednik Vlade, nažalost bio je i otišao je, ne razumijem doista ovu poreznu politiku. ali navest ću jedan primjer iz Požeško-slavonske županije grada Pakraca, koji je imao cca 11 tisuća i 600 tisuća poreznih prihoda, od toga mu je država uzela 5 milijuna i 700, dobio je pomoć 4 milijuna i 100. On je u minusu 1 milijun 600 tisuća kuna, a 4 milijuna 100 mu se odnosi na povrat poreza na dohodak. Pa ja sada pitam i ministarstvo i ministra i potpredsjednika Vlade, pa kakva je to pomoć gradovima upravo gradu koji nije razvijen, gradu koji je ratom bio razrušen, a takvih na našoj županiji gradova i općina ima jako puno. Naravno da sam zabrinut jer ova porezna politika doista vodi k tome, da upravo ti gradovi će jednostavno nestati jer i ovo porezno opterećenje, a rekao sam nekoliko puta da upravo država rasterećuje svoj centralni proračun na teret jedinica lokalne samouprave. Ovo je najbolji primjer, pa neka mi sada bilo tko odgovori kako će upravo nadoknaditi grad Pakrac milijun i 600 tisuća kuna koje je imao, a koje danas nema, a znamo da tri godine samo ih prefinancirati. Šta će nakon tri godine kada neće dobiti ni ovih 4 milijuna i 100. Pa to je katastrofa, propast.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Kolega Lucić, vidjeli ste da potpredsjednik Vlade nakon vrlo vehementnih govora protekla 2, 3 dana u Saboru o tome kompenzacijske mjere ovakve, pa kompenzacijske mjere onake pa ovo ovdje pa ono ondje kada mu je postavljeno direktno pitanje za pozicije o proračunu gdje se nalaze samo dvije pozicije je ostao bez odgovora jer nije lako namaknuti 2 milijarde i 100. Ti se možeš igrati sa 200, 300 milijuna, pa uvesti novi porez pa to preraspodijeliti pa to nekako zakrpati, ali 2 milijarde 100 je nemoguće napraviti. Međutim ono što treba ovdje reći, da, mi smo 2011.donijeli Zakon o regionalnom razvoju, taj zakon je trebao dokinuti Zakon o području od posebne državne skrbi i Zakon o brdsko-planinskim područjima. u taj zakon itekako je trebalo akceptirati hrvatske posebnosti, jer nisu hrvatska područja sa posebne državne skrbi zbog toga što se netko sjetio, to su jedina područja u EU koja su bila zahvaćena ratom. I ne može nama nitko gore prodavati fore vi ne možete na ovakav ili onakav način. Pa možemo zato što smo posebni i zato je taj Zakon o regionalnom razvoju trebao ići u tom smjeru i zato su ta područja možda čak i trebala dobiti poseban status kada se govori o sredstvima EU. I da ministar regionalnog razvoja razgovara na takav način onda bi možda mogli razgovarati o tome da ćemo za par godina krenuti k nekakvom izjednačavanju regionalnom u RH. Ali ovako ostaviti nekakve surogate, nekakvih zakona u Zakon o regionalnom razvoju koji mora biti temeljna podloga za povlačenje sredstava za regionalni razvoj je naprosto smiješno. Govoriti o indeksima od prije 4 godine kada je bila daleko manja nezaposlenost, kada je bio na kraju krajeva je bio veći bruto domaći proizvod, kada je bila manja migracija kako prema velikim centrima u Republici Hrvatskoj tako i izvan Hrvatske je naprosto smiješna. Dakle u Hrvatskoj u ovakvoj krizi, ne samo u Hrvatskoj nego i svugdje u svijetu pitanje je koliko su neki podaci referentni i nakon 6 mjeseci a ne nakon 4 godine.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Šuker, govorili ste u svojoj raspravi i rekli kako obećanja ove Vlade teško se mogu provesti ili ostvariti. Zaista, potpuno ste u pravu sve ove godine, ljudi već i na cesti govore "obećanje je ludom radovanje", to je ona stara poslovica, nažalost veže se ne samo uz ovaj proračun nego uz sva obećanja ove Vlade. Jednostavno se neke stvari dešavaju ovdje a i u ovom proračunu je vidljivo i nije mi potpredsjednik Vlade odgovorio. 3 tisuće zaposlenih u ministarstvima i pripadajućim agencijama i onda se naprosto 3,5 milijuna kuna daje ali i ovim proračunom na isti način će se davati nevezano uz ugovor o djelu, dakle vanjskim suradnicima. Ja ne razumijem, zaposleno je toliko ljudi u ministarstvu i agencijama pa onda valjda ti vanjski suradnici pošto nema više stolica moraju da ne sjede po dvoje onda iz vana ih dovode. Pitala sam također i potpredsjednika Vlade zbog čega VIP povjerenstvo, dakle smanjena su sredstva, žalosno, ali to povjerenstvo se zaista ne sastaje ne samo jedanput 4, 5 puta godišnje, ali mjesečna naknada njegova svakog člana je između 1000 i 1500 kuna. Pa za ne bi bilo logičnije da oni budu plaćeni po sjednicama a da se ta sredstva iskoriste za nešto drugo. Na primjer u unapređenje to je sustav brzog uzbunjivanja. Vidimo da je, ovim rebalansom su recimo ta sredstva smanjenja za 57 tisuća i 400 kuna a prijedlog je proračuna za 2015. 6 tisuća kuna. Ovaj sustav uzbunjivanja za [[Upadica: Kolegice.]] Evo samo da jednu rečenicu završim, oprostite.
Ali to nije replika kolegi Šukeru jer on uopće o tome nije govorio [[Upadica Sumrak: Govorio je o obećanjima.]] Kolega Šuker, odgovor na repliku.
Samo hoću reći da se ne, pa znam ali prekinuli ste me, pa mislim potpredsjednice.
Prošlo je vrijeme kolegice [[Upadica Sumrak: A dobro, u redu, da.]] Svaki puta prekoračite vrijeme.
Kolegice Sumrak, kada je Hrvatska pregovarala sa Europskom unijom onda su nas neki ljudi uvjeravali morate osnovati agenciju za ovo, morate osnovati agenciju za ono. Međutim, mislim da ako već govorimo o tim agencijama konačno netko mora podvući crtu i koje od tih trebaju a koje od tih agencija ne trebaju. Međutim, ono što je najspornija točka a to su te tzv. intelektualne usluge. Ja vam samo mogu reći da Ministarstvo financija je jedno od rijetkih ministarstava koje sve svoje zakone pišu sami. Ako trošimo tolike novce za intelektualne usluge onda bi vjerojatno iskoristivost EU fondova morala biti malo bolja i malo kvalitetnija. A čujte, sve te razno razne naknade to je do proračunskih korisnika. Oni su ti koji upravljaju sredstvima, oni su ti koji bi trebali rezove. I niti jedan stručnjak da je ne znam kakav koji dođe izvana ne može u ministarstvu srezati troškove kao resorni ministar sa svojim suradnicima. Tim više što ovo ministarstvo ima ljudi koji su tamo već 10-ak i 15 godina i znaju za svaku rupicu gdje cure novci. Prema tome, kada reformiramo javnu upravu, kada će najefikasniji i najbolji biti nagrađivani i raditi sam taj sustav će sam od sebe dovesti do uštede. Dok god to ne napravimo nemojmo očekivati da će u javnoj upravi bilo tko sa strane to napraviti. A to se može riješiti jedino onim što smo imali do 2000. pa ukinuto, to je Zakon o platnim razredima. Ono što smo pokušali napraviti 2008. pa nažalost nismo uspjeli pregovarati sa sindikatima do kraja to je jedini način da oni koji rade, oni koji puno rade i koji znaju da budu plaćeni a oni koji ne rade da budu kažnjeni jer naprosto kvaliteta rada i znanje i spremnost za učenje cijeli život može garantirati nekome da će sjediti u nekoj fotelji a ne samo to da se zaposlio u državnoj upravi i dobio je ugovor na neodređeno radno vrijeme i boli ga briga za sve ostalo.
Potpredsjednik Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicima i vrlo malobrojni kolegice i kolege. Ja ću se skoncentrirati na jedan aspekt proračuna a to je onaj dio posvećen znanosti i obrazovanju. Naime, svi znamo da je proračun glavni dokument neke države koji određuje smjerove politike, razvitka i on je zapravo zrcalo odnosa vlasti i države prema stvarnosti. On odražava redoslijed prioriteta društva. A ako pogledamo kako je pozicionirano znanost i obrazovanje u ovom proračunu onda ćemo vidjeti da je očito u Hrvatskoj danas od strane ove Vlade pozicionirano na samom dnu i obrazovanje i znanost. Mi smo zemlja koja u ovom času izdvaja mizernih 0,69% BDP-a za znanost, ako se još tu uračuna 50% sveučilišnog, znanosti itd. ako se još doda 0,45 BDP-a za visoko obrazovanje onda je to nešto više međutim katastrofalno jer prosjek Europske unije za obrazovanje i znanost je oko 4,6%. Prema tome, mi smo tu negdje 3 do 4 puta prosječno manje, izdvajamo relativno u odnosu na BDP za znanost i visoko obrazovanje. Kakvu poruku šalje ovaj proračun? Poruka je vrlo jasna, ovoj državi, ovoj vlasti, ovoj Vladi nije stalo do znanosti i obrazovanja jer je, ne samo da se nije povećao nego se smanjilo čak za 214 milijuna sredstva za znanost i obrazovanje. To je posebno katastrofalno kada se prisjetimo da smo ovdje u ovoj dvorani prije nešto više od mjesec dana raspravljali na dugo i široko o Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije, jednom opsežnom dokumentu koji je gromoglasno najavljivan. Sjetimo se, bivši ministar je govorio da je to strategija nad strategijama, pjevali su se hvalospjevi kako je to povijesni dokument itd. i onda smo mi govorili ovdje da je zapravo to nažalost samo popis lijepih želja i da se nažalost neće od toga ništa ostvariti, a ako nas se želi razuvjeriti da će prilika bit vrlo brzo, za mjesec dana, prilikom odlučivanja o proračunu. I sad imate tu priliku, sad imate tu priliku da nas razuvjerite da smo mi bili u krivu. Nažalost, ovaj proračun ne da povećava sredstva, a po strategiji, o tom se jasno govorilo, bi se trebalo prosječno milijardu kuna više godišnje izdvajati za znanost i obrazovanje. Ovaj puta vidimo da je to još jedna bila obmana, ali doslovno izrugivanje i sa tim dokumentom i sa ovim domom, sa svim članovima ovog doma, i onim vladajućim koji su to izglasovali. Jer upravo groteskno zvuči kad čitate danas u ovakvoj situaciji neke stavke tog dokumenta. Evo nasumce ću pročitati da će postupno se povećavat proračunska izdvajanja za visoko obrazovanje do postizanja medijana Europske unije, da će se izgraditi novi i obnovit postojeći kapaciteti visokih učilišta, da će se povećati proračunska sredstva za znanstvene kompetitivne programe, da će se postupno promijenit struktura izdvajanja za obrazovanje i znanost tako da se u ukupnoj masi smanji dio za osobne dohotke, a poveća izdvajanje iz državnog proračuna i BDP-a, da će se osigurati jednaki financijski preduvjeti rada svih javnih odgojno-obrazovnih ustanova itd., itd. Mogao bih vam citirati sve o čemu smo mi tu raspravljali i onda ponosno usvojili ovu strategiju koju možemo bacit u smeće jer se uopće ništa od neće ostvariti. Nažalost, ostvaruje se ono što smo tada najavljivali, da je to jedan dokument s kojim će se mahati i tvrditi da je to fantastičan uspjeh ove Vlade jer je evo prvi put u povijesti usvojila dokument koji je potpuno bezvrijedan jer ga se ova ista Vlada ne želi pridržavati, ova ista većina u Saboru ne želi pridržavati. To je moram reći žalosno i to naravno utječe na cijeli niz stvari u ovoj državi. Mi moramo biti svjesni činjenice da kad pogledamo stavku Hrvatske zaklade za znanost kojoj je ova Vlada dala u ingerenciju kompletno financiranje svih znanstvenih projekata i doktoranata. To više ne radi Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa nego to radi Hrvatska zaklada za znanost. E sad kad znamo da je zaklada u 2013. godini i 2014. godini provela natječaje za znanstvene programe i projekte koji su bili valorizirani po najvišim europskim kriterijima, inozemni recenzenti su ih valorizirali itd. i stvorila godišnje ugovorne obveze koje počinju sa sljedećom 2015. godinom po tim natječajima, a koji iznose 95 milijuna kuna i tako do konca 2017. godine, bez ikakvog ijednog novog raspisanog natječaja, a u ovom se proračunu im daje za to 105 milijuna kuna. Što to znači prevedeno? To znači da je u odnosu na iznose planirane u državnom proračunu financiranje znanstvenih projekata preko zaklade smanjeno za 40% i da slijedom toga zaklada neće niti 2015. godine, a niti 2016., ni 2017. ako se ostvare ove projekcije proračuna raspisati niti jedan jedini novi natječaj za niti jedan jedini novi znanstveno-istraživački projekt u Republici Hrvatskoj. Jeste li vi svjesni što to znači? To znači da će ljudi koji se bave znanošću biti izravno otjerani da odu u inozemstvo. Već sada se to događa. Na Institutu Ruđer Bošković je nedavno bio raspisan natječaj za 23 mjesta doktoranata, javilo se 400 kandidata. Koja je poruka koju oni dobivaju ovim proračunom? Pa nek odu van, za njih tu nema nijedno mjesto. Oni neće naći posla ovdje, najbolji će naravno otići van, već su otišli i odlaze hrpimice van, ali što to znači za ovu državu? Za ovu državu to znači da će još možda sljedeće godine se moći objavljivat neki znanstveni radovi, možda čak i 2017.godine jer postoje rezultati ostvareni u 2013., 2012., 2014. itd., ali neće više biti nikakvih znanstvenih rezultata i nitko ništa neće moći objavljivati 2017. ili 2018. itd. I onda će se svi krenuti čuditi, naravno sada vladajući će bit tada u opoziciji i krenut će, ja vam unaprijed govorim scenario, krenut će kritizirati Vladu da kako je to strašno, da su sad sveučilišta pala. Pa i danas se to priča o tome kako Zagrebačko sveučilište je li je ili nije u prvih 500. Pa ono je fantastično ako je u prvih 500 s ovakvim financiranjem. Pa koja je hrvatska firma među 500 najboljih svjetskih tvrtki? Pa o čemu mi pričamo? Mi cijelo vrijeme se pravimo da ne znamo realnost i pravimo se da poštujemo nekakve vrhunske svjetske kriterije, a dajemo doslovno sprdačinu od novca za znanost i obrazovanje. Ja ponovo želim naglasiti ovdje mi izdvajamo za svekoliku hrvatsku znanost od molekulske biologije do astrofizike itd. onoliko novaca koliko može dobiti jedan FP7 projekt Europske komisije. To je strašno, jer to ne radi ni jedna jedina zemlja. I potpuno je besmislica, ako netko kaže da će se hrvatska znanost financirati projektima EU. Ni jedna zemlja to ne radi. Svaka zemlja daje svoje novce prvenstveno za znanstvena istraživanja, a onda oni najbolji dobe i projekte EU i odlično je da ih dobe i dapače krasno je ako ih dobe. Ali to je uvijek dodatni novac, onaj temeljni novac dolazi iz zemlje u kojoj se projekti izvode. Prema tome, potpuna je obmana i iluzija tvrditi da će se i to riješiti nekim mitskim novcem iz EU jer se neće, jer će ovaj proračun značiti samo zakucavanje još jednog čavla u lijes hrvatskoj znanosti i obrazovanja. Hvala lijepo.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi akademiče Reiner, zaista sam ovo vaše izlaganje shvatila kao apel, apel svima građanima, znanstvenicima, ali ponajviše i ovoj Vladi. Jer ovakvim odnosom ova Vlada prema znanosti i obrazovanju jasno poručuje da ubija svoju hrvatsku pamet. Ja ću vas samo podsjetiti na Imunološki zavod. Sigurno znate o tome puno više nego ja. Ja znam samo dio, jer neki moji kolege, doktori znanosti, profesori, doktori veterine rade, jednako tako i medicinari. Imunološki zavod godinu dana radnici Imunološkog zavoda, dakle znanstvenici ne primaju plaću, a on je referentni centar zdravstvene organizacije, Svjetske zdravstvene organizacije i jedan je od najboljih te vrste u svijetu. Proizvodi brojna cjepiva i sad se pitamo da li je i to je prestalo sve. Naravno, nema za plaće. Pitamo se da li je u interesu ove Vlade da neka strana tvrtka, strana farmaceutska tvrtka dođe i da sve to skupa kupi, da kupi i tu našu hrvatsku pamet umjesto da se posluša ovaj vaš vapaj i da se konačno odluči da hrvatsku pamet treba sačuvati u Hrvatskoj za buduće generacije.
Potpredsjednik Željko Reiner, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvažena kolegice Sumrak, najprije ono prvo. Da, točno je da je preporuka Europske komisije da treba ulagati u znanost i obrazovanje i to posebno u krizi. I zemlje koje su to učinile kad su bile u krizi, imate primjere od Estonije do Mađarske su se uspjele izvući iz te krize. Mi se zaklinjemo isto tako, barem na riječima i ovdje smo to slušali kad se govorilo o strategiji koju sam spominjao kako je fantastično, mi moramo ulagati u znanost, sve za znanost, dušom i tijelom smo za znanost i obrazovanje. Evo vidimo. Sad se vidi kako to tretiramo i ovaj proračun najbolje pokazuje koliko nam je stalo do toga. Nije to stvar samo Europske komisije. To i američke agencije koje se s time bave preporučuju da je najperspektivnije ulaganje u istraživanje i razvoj, te obrazovanje. Očito svi to znaju osim nas. A kad spominjete Imunološki zavod on je najbolji primjer kako se nešto što je odlična jedna institucija bila koja je dobro poslovala može upropastiti ne misleći o tome da se radi o strateškoj tvrtci za Hrvatsku. To je strateška tvrtka za Hrvatsku iz nekoliko razloga. Prvi je taj što ona skuplja plazmu od dobrovoljaca. Mi smo u tome jedinstveni. Većina zemalja u svijetu kupuje krv, kupuje krv na žalost od ljudi koji su pripadnici rubnih dijelova društva i ta krv nerijetko nije toliko sigurna kao što je naša. Mi smo populacija gdje se to dobiva dobrovoljnim davalaštvom. Mi smo uložili enormni trud u poticanje dobrovoljnog davalaštva. Sad će se sve to profučkati da tako kažem. To je jedna stvar. Druga stvar, mi smo populacija koja je slabo … [[Govornik se ne razumije.]] različitim bolestima od AIDS-a za razliku od mnogih drugih populacija i to je ogromna prednost. I umjesto da tu prednost sačuvamo i jedinu ustanovu koja to može prerađivati … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Zgrebec: Kolega vrijeme.]] mi to upropaštavamo.
Kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege. U prijedlogu proračuna za 2015. godinu sa već zadanim deficitom od 12 i pol milijardi kuna za taj isti deficit Vlada kaže da će biti pod kontrolom na razini središnje državne vlasti negdje 1%, a na razini opće države 5%. I kaže da će biti stabilan, a to znači da u idućoj godini što se samog proračuna tiče neće biti rebalansa proračuna. Proračunski manjak bi sa ovogodišnjih pet … [[Govornik se ne razumije.]] bruto domaćeg proizvoda pao na 3,8% u 2015. godini i to se temelji na projekciji gospodarskog rasta od 0,5%. Premijer je danas u svom izlaganju rekao za ovaj proračun da nije savršen, niti je razvojan i nije socijalan i da se on grozi zapravo takvih karakteristika za proračun već da je on realan i da je on odgovoran. Danas siguran sam u to nitko ne vjeruje osim naravno Vlade i njenih ministara, sama povjerenica za fiskalnu politiku kaže da ćemo zbog rizika povlačenja sredstava za iduće dvije godine ostati bez gotovo jedne milijarde kuna. Bez domaćih i stranih investicija teško da ćemo u 2015. godini polučiti neki veći rast, a zašto nećemo zbog čestih poreznih izmjena, pravne nestabilnosti i administrativnih maltretiranja svih onih koji žele ulagati. Ovaj proračun što se transparentnosti tiče i kada ga izlistavate zapravo on je na najnižoj povijesnoj razini. Dovoljno je recimo samo pogledati sredstva za razvoj civilnog društva u visini od 127 milijuna kuna dok se pod ostalim stavkama ministarstava krije još otprilike 400 milijuna kuna iznosa za pomoći naknade udrugama pomoći kućanstvima i slično. U tim i za ta sredstva su nagrađene i neke udruge sa priličnim državnim sredstvima koje sa svojim projektima žele recimo da se iz Domovinskog rata izbaci ono domovinski jer eto to vrijeđa Srbe. Zamislite te i takve udruge dobivaju sredstva i ne samo sredstva već bivaju i od aktualnog predsjednika odlikovane jer kažu da je to naša savjest. A gdje i na koji način se smanjuju sredstva? Kakva je zapravo politika današnje Vlade spram Hrvata izvan RH? Zakonima o državljanstvu bore se kako bi dokazali da su Hrvati, uskraćuju im se i kompliciraju procedure i prava koja su dovedena do apsurda. Jučer smo čuli da jedan poznati Hrvat i jedan od vodećih biznismena u Australiji 2 godine se bori da dobije hrvatsko državljanstvo iako su mu roditelji Hrvati. Aktivnom registracijom prisiljava ih se da za svake izbore se moraju registrirati što je diskriminatorno. Ali sad se koliko čujemo događa kontra-efekt pa se sad prijavljuju više nego što je to recimo kolega Bauk očekivao. Zakonom o prebivalištu dodatno ih se maltretira, uzima im se iz džepova zbog velikih troškova i putovanja prema diplomatsko-konzularnim predstavništvima. I sada im se zapravo u proračunu gdje god je to moguće smanjuju sredstva. Republika Hrvatska ima 6 potpisanih međudržavnih ugovora, sa Hrvatske strane ti se uvjeti uglavnom ispunjavaju ali s druge strane ove države se na to oglušuju. Posebice je to bitno za međudržavne sporazume između Hrvatske i Srbije, između Hrvatske i Makedonije i Hrvatske i Italije. Zašto se zapravo ne daju sredstva proporcionalno? Kome to zapravo smeta? Zašto se ne razgovara sa vladama tih država? Zašto nema međuvladinih mješovitih komisija s drugim državama? Tko nas zapravo u tome sprečava? Pretpostavljam da znadete koliko po toj međunarodnoj suradnji dajemo Srbima, dajemo Mađarima, dajemo Talijanima, druge manjine su, pretpostavljam da one to ne znaju, izbačene iz ovih sredstava jer eto nisu dostavile svoje projekte. Hrvatska nacionalna manjina zato u ovom Proračunu za 2015. godinu nema povećanja sredstava. Na poziciji programa pomoći Hrvata izvan RH imaju milijun i 506 tisuća kuna i na poziciji međunarodne suradnje nešto oko, također milijun i 506 tisuća kuna. Ako je nešto više od pola milijuna predstavnika hrvatskih manjina u drugim državama to znači da izdvajamo negdje nešto malo manje od 3 kune po Hrvatu koji živi u drugim zemljama kao hrvatska nacionalna manjina. Vrlo brzo smo zaboravili probleme koje imaju Hrvati u Republici Srbiji. Sve što smo im mogli uskratiti mi smo im uskratili. Ono što se trebalo napraviti prije 10 godina na kapaljku im se pušta tek danas. Smanjuju im se i sredstva za nastavu hrvatskog jezika u inozemstvu i to za 10%. Od '90-ih godina do danas s tog područja je iseljeno između 35 i 40 tisuća Hrvata. U proračunu nema nitijedne kune za njihov povratak. Je li ova Vlada potakla Republiku Srbiju da se u njihovu proračunu osiguravaju sredstva za njihov povratak nazad na njihova ognjišta u Republici Srbiji? Nije. Kroz Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje sredstva za povratak Hrvata u BiH smanjena su sa 9 na 6 milijuna kuna. Zašto? Nema nekog posebnog objašnjenja. Dvostruko oporezivanje mirovina stečenih u inozemstvu na što upozoravamo gotovo dvije godine Vlada se konstantno oglušuje na to. To su beznačajna sredstva za prihod državnog proračuna ali dodatno odbijaju Hrvate da se useljavaju u Hrvatsku jer ne žele svoj teško stečeni novac dati ovoj Vladi koja se eto sjetila da bi dodatno mogla popuniti proračun tim porezima. Devizne doznake za mirovine u Hrvatskoj na godišnjoj razini iznose 4,5 milijardi kuna. One su se mogle još više povećavati da je bilo više mudrosti jer naši građani koji ih ostvaruju ostaju zapravo u tim zemljama u kojima su ih ostvarili i ne povlače ih nazad u RH. Nisu to samo devizne doznake za mirovine već su tu i pomoći obiteljima, porezi na promet nekretnina itd. Postavlja se logično pitanje je li ova Vlada to radi namjerno? Žele li zapravo kazniti Hrvate izvan RH? Opće poznata je činjenica da Hrvatska u odnosu na broj stanovnika ima najveći broj Hrvata koji žive u dijaspori. Zapravo se točan broj i ne zna jer se nikada nije vodila jedna prava evidencija iz raznoraznih razloga nisu prikupljeni precizni podaci. Prisjetimo se, kada se branila RH od velikosrpske agresije tada se nije pitalo Hrvate odakle dolaze, bilo je bitno da ih dođe što više. Zaboravljamo da su i za vrijeme Domovinskog rata dali svoj veliki doprinos u ljudstvu i materijalnom. Uostalom i ovaj prostor u kojem mi danas i večeras raspravljamo i u kojem mi radimo, ova ploča govori da je obnovljen novcima iseljene i domovinske Hrvatske '95. godine. I to nas danas ne smeta. Danas umjesto da im pomognemo i da im olakšamo život izvan Hrvatske za kojom silno čeznu mi im to kompliciramo i zapravo ih pretvaramo u građane drugog reda. Ozbiljna država svjesna te činjenice, svjesna činjenice, gospodarske činjenice u kojoj se nalazi dobro bi razmislila o tome jer kada se kažem Hrvatska branila od velikosrpske agresije tada ih nismo administrativno maltretirali nego smo bili sretni da se štoviše Hrvatska izvan Hrvatske prijavi u obranu Republike Hrvatske. Danas i ovim proračunom za 2015.godinu trebali smo im zapravo poručiti da nam je stalo da se vraćaju i da svoj kapital i znanje ulažu u Republiku Hrvatsku. Sada im ovim proračunom i prijedlogom proračuna za 2015.godinu jasno poručujemo kako i na koji način razmišljamo o njima. Hvala vam lijepo.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo potpredsjednice, kolega Babić, vi ste govorili sad o Hrvatima i odnosu naše Vlade, ali mislim prema Hrvatima izvan Hrvatske, ali mislim da niste rekli na jedan način na koji bi hrvatska javnost ustvari trebala shvatiti. A to je da je Hrvatska vlada prepustila Hrvate izvan države Hrvatske na milost i nemilost onih država u kojima oni žive, da se asimiliraju. Rekla je jasno nije nas za vas briga, eto vam tamo, živite kako znate i umijete. Pa ne bih baš rekao da im šteti, ali u nekim slučajevima i šteti, ali u svakom slučaju ne pomaže. Što trebam jasno reći? Što fali ovoj, što nedostaje ovoj Hrvatskoj vladi, kakav stav ovih dana oko politike oko Šešelja, oko ovih cirkusa itd. Hrvatska vlada treba reći Hrvatska će ući u EU u momentu kad Hrvatima date sva prava, Srbija će ući u EU u momentu kad Srbija Hrvatima i drugim narodima manjinama dade sva prava koje imaju Srbi u Hrvatskoj, ni više ni manje. Ja sam za sva prava koja Hrvati uživaju u Hrvatskoj. Još da dajemo i više, neka kažu što treba. Ali mora i Srbija to dat i tako treba vodit međunarodnu politiku i vanjske odnose. A ne da Vesna Pusić čovjeka, Šešelja nazove luđakom, on nije psihički bolestan, on je visoko iznad prosječno inteligentan čovjek, politička osoba, bio u zatvoru u komunizmu zbog svojih političkih stavova, takvi su kakvi jesu i njemu Bog da zdravlje da govori u Beogradu što duže kako bi slijepci u Hrvatskoj progledali ako i nisu neki progledali i da na neki način pokazuju u kakvom mi političkom okruženju živimo. E u takvim okruženju Hrvatska treba zaštitit Hrvate u Srbiji, baš u Srbiji i u Bosni i Hercegovini. A ne ovako se ponašat kao da im nije ni briga za njih.
Ante Babić, odgovor na repliku.
Kolega Marasoviću, ja sam ako ste pratili govorio o međudržavnim sporazumima koje Hrvatska država ima potpisanog upravo sa tim državama Italijom, sa Austrijom, Mađarskom, Srbijom, Crnom Gorom i Makedonijom. Mi s naše strane taj dio ispunjavamo dok druge države u manjoj mjeri ili gotovo nikako ne ispunjavaju. Neću sada spominjati konkretne brojke ali evo recimo za Makedoniju znam da na razini otprilike 100 do 120 tisuća eura sredstava se koristi u Republici Hrvatskoj a Makedonska vlada niti jednu lipu ne daje Hrvatskoj nacionalnoj manjini u Makedoniji. U Italiji recimo Hrvatska nacionalna manjina, k tome i jezično priznate, ne dobiva niti jednu lipu a mi Talijanskoj nacionalnoj manjini u Republici Hrvatskoj dajemo na desetke i desetke milijuna. Nemam ništa protiv, ali taj reciprocitet bi trebao postojati. Ovo što ste rekli vezano za dolazak Šešelja i to, mislim da je donesena Deklaracija u Hrvatskom saboru, mi smo ispred Hrvatske demokratske zajednice na to i o tome upozoravali još prije dva tjedna. Problem dolaska Šešelja ne razmišlja se danas u Hrvatskoj, a o tome bi isto trebala razmišljati Hrvatska vlada jest da se dodatno zaplašuje Hrvatska nacionalna manjina u Republici Srbiji, još je više uplašena zajedničkom vojnom vježbom između Srbije i Rusije šezdesetak kilometara od hrvatske granice. Nitko se danas ne pita kako i na koji način reagira Hrvatska nacionalna manjina znajući kroz što je sve zapravo prolazila. I zato sam rekao da od 90.-tih godina samo ih Srbije se iselilo negdje oko 35 do 40 tisuća Hrvata, a da u proračunu RH nema niti jedna lipa, a još je gore što Hrvatska vlada ne potencira da Republika Srbija u svoj proračun stavlja sredstva za povratak Hrvata iz Hrvatske u Republiku Srbiju. Hvala lijepa.
Kolegice Nadica Jelaš, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege ja ovaj proračun za 2015.godinu neću krstiti niti socijalnim niti razvojnim, a to koliko je realan vidjet ćemo slijedeće godine. Ali ću reći da je ovo prvi cjeloviti europski proračun RH jer doista po prvi puta postajemo svjesni koliko je zapravo naša budućnost vezana uz EU. Naravno to smo i htjeli. Kao članica EU imamo pravo na respektabilna sredstva iz europskih fondova i logično je da se u narednim godinama sve više oslanjamo na ta sredstva i kad je u pitanju centralna država, i kad su u pitanju jedinice lokalne i područne samouprave. Zato jesmo u proračun za 2015. Ukalkulirali 7,2 milijarde kuna europskog novca. Ima primjedbi da u prvoj godini članstva nismo bili baš najuspješniji u povlačenju tog europskog novca i da na temelju takvog iskustva ni u buduće nećemo biti više uspješni. Govorimo to iako svi jako dobro znamo da ni druge članice EU u prvoj godini svojega članstva nisu bile uspješne u povlačenju europskih sredstava, međutim slijedećih se godina ta situacija bitno promijenila na bolje, pa eto i mi želimo vjerovati da će i kod nas biti tako. Povlačenje europskih sredstava moguće je pod određenim uvjetima, naravno primarni uvjet su dobri, kvalitetni prihvatljivi projekti. Međutim, od proljeća ove godine od kad smo u proceduri prekomjernog deficita uvjet su dakako i kontrolirani proračunski deficit i kontrolirani javni dug. Dakle, pretpostavka te jedne nesmetane konzumacije sredstva EU je izvršenje programa konvergencije. Dakle, ako računamo s europskim sredstvima moramo konsolidirati državne financije. Zato je logično da je najveća pažnja u koncipiranju ovoga proračuna za 2015. godinu posvećena upravo smanjivanju proračunskog manjka. Prema prvobitnom planu podsjećam, prihvaćenom i od strane Europske komisije, svođenje deficita na razinu ispod 3% i izlazak iz procedure prekomjernog deficita bilo je predviđeno za 2016. godinu. Nažalost, već danas vidimo da tu dinamiku, tu planiranu dinamiku nećemo moći ispoštovati i zato smo taj cilj pomaknuli na 2017. godinu, vidimo po projekcijama za '16. i '17. godinu. Želimo vjerovati da ćemo dobiti, eto, blagoslov, da tako kažem, od Europske komisije, da će biti dovoljno fleksibilna, da će imati dovoljno razumijevanja kao i u nekim drugim dosadašnjim slučajevima pa ću navesti primjer Francuske. Dakle, tako je već jednom produžavan rok za izlazak iz, dakle smanjivanje proračunskog deficita. Ono što želim reći je da doista nema teže situacije kod donošenja proračuna od situacije u kojoj nema gospodarskog rasta, čemu smo svjedoci, evo već 6. godinu pa ne možete računati ni s novim proračunskim prihodima, a s druge strane na rashodovnoj strani imate zadane rashode i to u puno većem opsegu, puno većem obimu nego što su prihodi. Posljedica je to činjenice da se rast BDP-a u Hrvatskoj godinama temeljio na rastu potrošnje, dakle i one osobne i one javne, odnosno državne i na državnim investicijama. Dakle, gradili smo autoceste i imali smo državno poticanu stanogradnju. Međutim, posljednjih se godina, eto država kao investitor ispuhala, nema više raspoloživih sredstava, zaduživanje više nije prihvatljivo jer imamo ogroman javni dug i taj javni dug ima svoju cijenu u vidu ogromnih kamata i zapravo je porazan podatak kojega je iznio zamjenik ministra da Hrvatska svakog dana plaća 30 milijuna kuna kamata. Dakako, kamate povećavaju proračunski deficit, a deficit se iznova prelijeva u javni dug i to je zapravo jedan začarani krug, ali svakim danom sa sve većim negativnim brojkama. I što je najvažnije u ovom trenutku, taj visoki deficit i visoki javni dug prepreka su za nesmetano korištenje europske akumulacije, a s njom računamo kao, eto jednom od najvažnijih razvojnih poluga. Nositelj gospodarskog rasta trebalo bi biti gospodarstvo, međutim hrvatsko gospodarstvo je godinama zapostavljeno, a što se tiče javnoga sektora, on je bio dodatno i sustavno pljačkan. Zna se od koga. Danas naprosto imamo premalo velikih igrača koji bi bili spremni na konkurentno ponašanje, odnosno sučeljavanje na tržištu, a privatni sektor špekulira i teško ga je zapravo pokrenuti na ulaganja. Naprosto nema prave poduzetničke volje, nema spremnosti na rizik iako kapitala ima, u bankama ovoga trenutka imamo preko 170 milijardi ušteđenog kapitala, a i Hrvatska banka za obnovu i razvoj kao državna razvojna banka nudi odlične proizvode, dakle kreditne proizvode, međutim, nema baš velikog sluha na terenu za njih. Istine radi treba reći da ni članice EU ne ostvaruju spektakularan gospodarski rast, a za razliku od nas one eto nisu imale ni kriminalnu pretvorbu i privatizaciju, nisu imale ni Domovinski rat, petogodišnji rat koji je u velikoj mjeri opustošio, devastirao proizvodne kapacitete, a nismo imali eto ni sustavnu pljačku javnih poduzeća. Vezano za neophodne strukturne promjene o kojima svi govore, ali na zaista jednoj načelnoj razini, dakle nitko ne govori, nitko ne predlaže ništa konkretno. Nema još uvijek velikih reformi, ali za njih nažalost nije niti dovoljan jedan mandat, dakle trebala bi svakako dva mandata. Međutim, ono što moramo priznati i čega ima, ima puno više reda i to od državnih financija do lokalne samouprave. U proračunu za 2015. sadržane su promjene vezane uz primjenu Zakona o regionalnom razvoju i Zakona o financiranju jedinica lokalne, odnosno područne samouprave. Imamo pri tom dosta veliki otpor jedinica lokalne i područne samouprave jer će zbog promjene statusa jedan dio njih izgubiti određene povlastice koje su koristile 20-ak godina. Međutim jasno je da jedinice lokalne i područne samouprave moraju sudjelovati u nošenju tereta procedure prekomjernog deficita i da moraju sudjelovati u stvaranju uvjeta za ravnomjerniji regionalni razvoj u Hrvatskoj jer su ovoga trenutka razlike u razvijenosti ogromne, dakle ne prihvatljivo je zaista da imamo jedinice lokalne samouprave koje su na razini 20%-tne prosječne razvijenosti RH, a da ne govorimo o tome kolika je zapravo njihova nerazvijenost u usporedbi sa jednim gradom Zagrebom. Dakle, čelnici jedinica lokalne samouprave ubuduće će puno manje hodočastiti u ministarstva, kucati i tražiti novac kod ministara, a daleko se više s kvalitetnim projektima moraju takmičiti za sredstva europskih fondova i tako zapravo dokazivati svoju uspješnost. Dakle, to više neće biti tako lako, bit će puno teže i bit će konkurentnije. I da zaključim, ovo je proračun koji je akceptirao recentnu Hrvatsku stvarnost, dakle našu stvarnost, ali istovremeno je anticipirao i mogućnost razvoja RH kao članice EU temeljem upravo europskih sredstava. Hvala.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolegice Jelaš, vi ste rekli da treba konsolidirati deficit, odnosno proračun, smanjiti deficit i da je ovaj proračun anticipirao Hrvatsku stvarnost. Pogrešno. Oprostite, pogrešno. Ili ne razumijete ili nam prodajete demagogiju. Pa zamislite vi Vlada u ovoj kriznoj situaciji kada govorimo javno već na prvim stranicama ovih dnevnih glasila poznatih da treba otpustiti desetine tisuća iz javne službe ovih proteklih dana je to već brojka … pa Vlada sada uzima 350 činovnika. Pa kome vi prodajte maglu? Jel to anticipiranje stvarnosti? Pa to je anticipiranje čega? Ničega. Želim biti pristojan u okviru pristojnih granica. To je anticipiranje gluposti ili proračuna … ajmo uzet svojih 350 kadrova djece od ljubavnica šta ja znam jel i onako ćemo izgubiti vlast oni će ostati u vlasti i ok. Ništa više. Pa imate 50 tisuća možda činovnika suvišnih ili 10 ili 5 tisuća. I sada će tih 350 djece što dođu spasiti našu pamet da bi povukli sredstva iz EU. Tu su trebali biti iskusni ljudi koji već rade po ministarstvima već 10 godina i trebalo je napraviti koncentraciju kadra pameti, marljivosti, predanosti, domoljublja sve u jednu ekipu da bi se ovo moglo odgovoriti ovim zahtjevima momenta i anticipirati stvarnost. Ovo je anticipiranje ničega. Hvala.
Odgovor na repliku Nadica Jelaš.
Kolega Marasoviću, vi mene sada želite uvjeriti ako sam vas dobro razumjela da ovaj proračun ne akceptira sadašnjost i govorite o 350 tisuća službenika u javnim službenika. … [[Upadica se ne razumije.]] 350 ili 250 tisuća? Gledajte ako smo uzeli samo 350 onda smo uzeli zaista malo u odnosu na ono što ste vi radili u svome mandatu to zaista nije vrijedno spomena. A ovo što pričate čula sam već u nekoliko replika dakle da bismo trebali složiti jedan tim, u jednoj replici ste rekli da je dovoljno pet ljudi koji bi mogli riješiti ove sve naše probleme, pa zaista molim da to patentirate i da se to zaista dogodi. … [[Upadica se ne razumije.]] Odlično, samo to morate još objelodaniti. Hvala lijepa.
To kada dođete na vlast dat ćete tih pet imena. Kolega Dragan Crnogorac. Izvolite.
Hvala. Pa evo moj kolega Pupovac je u današnjoj raspravi je iznio stavove kluba SDSS-a vezano za proračun RH 2015.godine i ja ću pokušati da dotaknem još neke stvari detaljnije. Prije svega bi rekao da smo u ove protekli tri godine i protekla tri proračuna koja su donešena apsolutno imali razumijevanja da je RH u teškom stanju i da se od nekih stvari mora odustati. No međutim mi smo upozoravali da mjesta u jedinice lokalne samouprave moraju imati određeni nivo sredstava kako bi jednostavno mogli da funkcioniraju prije svega iz razloga zato što su to područja koja su zahvaćena ratom, govorili smo najviše o PPDS-u tamo gdje se stvaraju pretpostavke da se ljudi vraćaju, a kada se vraćaju da im se stvore pretpostavke da bi mogli normalno da se zaposle ili da rade ono što su prije radili na svojim imanjima. Između ostalog u ovogodišnjem prijedlogu proračuna su ta sredstva dodatno smanjena i ja ću još jednom ovdje problematizirati te cifre koje se recimo za pojedine općine izuzetno drastično su se smanjile i ako ovako ostane, a mi se nadamo da neće ostati ovako, te jedinice lokalne samouprave bi de facto već u drugom mjesecu mogle da zatvore vrata i stave ključ u bravu. Ja ću vam recimo nabrojati neke od njih, recimo Općina Ervenik koja je dobijala za pomoć lokalnoj i regionalnoj samoupravi iz stavke Ministarstva financija gotovo 2,5 milijuna kuna preko 2,5 milijuna kuna, sada se projicira da bi trebala dobiti 96.475 kuna na nivou godine dana što je kao što vidite pad od 2 milijuna 445 tisuća kuna ili recimo Općina Kistanje koja je dobijala čak 2013. 4 milijuna 405 tisuća kuna, sada se projicira 219.024 kune. Isto tako recimo u Lici Vrhovine sa milijun i 24 tisuća na 213.000 kuna itd. itd. MI ćemo ustvari već smo uložili amandman na ove stavke proračuna predloženog proračuna za 2015.godinu. mislimo da imamo jako velikih razloga i Vlada da podrži naše amandmane jel ovdje se radi o egzistenciji lokalnih samouprava. Jel ako se ne bude ništa promijenilo na ovim stavkama bojimo se da će se apsolutno kao što sam rekao ako ne u drugom mjesecu ali sigurno vrlo brzo dovesti u pitanje rad tih jedinice lokalne samouprave jel njihovi izvorni prihodi su izuzetno, izuzetno mali. Između ostalog u tim samoupravama kao što znate ima veliki broj i Hrvata koji su doseljeni sa Kosova, recimo u Kistanjama itd. Većina tog stanovništva ne radi. No međutim kao što sam i rekao mi smo bili svjesni teške situacije i ne samo na tim stavkama nego i na drugim stavkama smo u prethodne tri godine smanjivali. Ovo želim reći zato što je i na rebalansu proračuna bilo riječi i ovome ali u negativnom kontekstu, a ustvari vjerojatno su govorili naše kolege zato što nisu znale. Pojedine stavke recimo koje se odnose na Ministarstvo obrazovanja a one su kao obaveza RH kao svojim građanima pripadnicima nacionalnih manjina koji se školuju na jezicima i pismu nacionalnih manjina rezervirano upravo za tu nastavu. A između ostalog isto tako i što se tiče manjinskih institucija. Pa evo ja ću samo za neke stavke recimo stavka koja se odnosi na odgoj i naobrazbu djece pripadnika nacionalnih manjina, dakle A577131, dakle poticanje obrazovanja nacionalnih manjina, u sklopu aktivnosti poticanja obrazovanja nacionalnih manjina osigurati će se financije provedbe odgoja i obrazovanja na jeziku i pismu nacionalnih manjina u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju. Nekada je čak na toj stavci bilo 3 milijuna kuna prije 2012. godine da bi se bilo predlagalo čak i da se ta stavka smanji na milijun i 300 hiljada kuna. Mi podržavamo da barem ona ostane na onoj najnižoj razini a to je milijun i 581 hiljada kuna. To je ono što smo intervenirali i u rebalansu proračuna. Isto tako dakle stavka koja se odnosi na posebne programe obrazovanja i provođenje programa nacionalnih manjina koja je nekada bila milijun i pol kuna sada je plan 789 hiljada. Mi također tražimo da ta stavka, prema svim pripadnicima nacionalnih manjina da ostane barem u minimalnom iznosu od milijun i 277 koliko je bila do sada. I tu su bile dvije stvari u rebalansu koje su drugi klubovi spomenuli ali nažalost nisu znali o čemu pričaju. I ono što su i neke od kolega spomenuli, odnosi po međudržavnim sporazumima ja bih rekao dakle da, samo ću spomenuti neke stvari, mi smo imali nedavno međudržavnu komisiju između, odnosno međudržavni mješoviti odbor između Hrvatske i Srbije. Recimo Hrvati u Srbiji imaju televizijsku redakciju, Srbiji u Hrvatskoj nemaju na HRT-u, ne samo Srbi, niti jedna nacionalna manjina nema na HRT-u. Hrvati imaju konstuisane institucije i kao buđetske Hrvatsko nacionalno vijeće, zavod za kulturu vojvođanskih Hrvata, Novinsko izdavačku ustanovu Hrvatska riječ u Subotici. Srbi u Hrvatskoj nemaju niti jednu ustanovu kao takvu registriranu u Hrvatskoj nego samo po Zakonu o udrugama. I normalno ova sredstva koja se odnose na Ured za nacionalne manjine koja se dobivaju temeljem ureda ona nisu dostatna za rad tih institucija. I još jednu ću stvar reći što se tiče obrazovanja, prošle godine Ministarstvo obrazovanja, znanosti i sporta je financiralo izradu novih udžbenika u iznosu čini mi se u proračunu od 27 milijuna kuna. Nacionalne manjine su i dalje ostale na tih milijun i pol sredstava gdje ne samo ulaze izrada i prevođenje udžbenika i izrada autorskih udžbenika nego i stručni skupovi itd.. Mi nismo inzistirali na tome znajući kakva je situacija i svaka nacionalna manjina je trebala po dva udžbenika čini mi se. Mi smo nekada kada su se radili novi udžbenici u Republici Hrvatskoj, dakle prije 4 godine na toj stavci samo Srbi, samo Srpska zajednica je imala 8 milijuna kuna, samo srpska. I još ću se vratiti samo na jednu stavku i ovo bih zamolio ljude iz Ministarstva financija da me saslušaju jer je vjerojatno došlo do zabune u pismenim obrazlaganjima stavki proračuna. Dakle na stavci kao što sam već rekao A577137 posebni programi obrazovanja za provođenje programa nacionalnih manjina, na stranici 254 govori se o tome, u sljedećem, kaže Nacionalnom strategijom za uključivanje Roma za razdoblje od 2013. do 2020. godine prioritetna politika Strategije za uključivanje Roma je i obrazovanje Roma napose predškolskog odgoja i obrazovanja. Na taj način odgoj i obrazovanje Romske nacionalne manjine su svrstani u strateške okvire Republike Hrvatske u području obrazovanja. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta temeljito i konstruktivno prati provedbu Akcijskog plana provedbe Nacionalne strategije za Rome. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta sufinancira predškolski odgoj i program predškole pripadnika Romske nacionalne manjine te roditeljskih udjela i aktivnosti nakon nastave, smještaja i prehrane u studenskim domovima, rad romskih pomoćnika stipendiju za učenike srednjih škola, te studente, te dodatnu i dopunsku nastavu za učenike koji ne znaju ili nedovoljno poznaju hrvatski jezik. Dakle kao što sam već rekao ja želim da skrenem pažnju pošto ovo se ne bi trebalo naći pod ovom stavkom, ovo je vjerojatno netko pogrešno napisao jer Romi imaju svoju stavku, ovo se radi o programima obrazovanje za provođenje programa nacionalnih manjina. Romi nemaju pravo ili da tako kažem u Republici Hrvatskoj ne provode obrazovanje na svom jeziku nego na hrvatskom jeziku i pismu. Dakle ovdje bi vjerojatno trebalo ovaj čitav pasus ili izbrisati ili promijeniti kako je to nekada bilo jer to se odnosi dakle na obrazovanje nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice, kasno je, vidim ja, ali raditi ćemo do ponoći ionako nas javnost kritizira da nas mukte država plaća pa ima u tome i dosta istine. Danas se radi. Kolega Crnogorac vi ste predstavnik Srpske nacionalne manjine i kada ste bili u koaliciji sa HDZ-om onda ste na kraju godine pošto je bila Vlada na tankoj žici što se kaže, je li samo 1, 2, 3 glasa, dajte nam 300 milijuna, 3 milijarde. Davalo vam se, pa što se ne bi davalo. Srpska nacionalna manjina, najveća manjina, pa kome ćemo dati, neka ljudi budu zadovoljni i trebaju biti zadovoljni. Ali sada ste u jednoj apsolutnoj predanoj ljubavi sa Milanovićem, bezuvjetnoj. Pa evo ovo, ostali su na 1 glas, ova garnitura, čini mi se da su Talijani bolje pazarili od vas, oni su, normalno uvijek bolji trgovci izgleda i od Srba. Šta niste sada iskoristili pa tražili 300 milijuna od Milanovića nego mu držite rukicu, šta ja znam unaprijed. Di vam je hrabrost, di vam je ono da ne kažem malo … [[Govornik se ne razumije.]] ono kada ste bili sa HDZ-om na vlasti … … [[Upadica se ne čuje.]] Neću to spomenuti. Nego bezuvjetno evo ti, tražite sada, nema proračuna ako vam neda 300 milijuna, nekada dade makar 30 pa napravite sirotinji po Kordunu tuda i gdje nemaju struje, gdje nema ono. Pa nemojte uvijek ulagati u neke prosvjete, to su … [[Govornik se ne razumije.]] igračke, ništa više, za ništa bačen novac. Napravite sirotinji, kažem vam komunalnu infrastrukturu po Baniji i Kordunu i po Kistanju i tamo, a ne bacat ove ovdje. Kažem vam eto…
Dragan Crnogorac, odgovor na repliku.
Pa prva stvar, Srbima nema tko šta da da, Srbi su hrvatski državljani i zarađuju za hrvatski proračun. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemaju, postoji status kao nacionalne manjine. Nismo mi morali imati, mi smo mogli biti konstitutivni narod i dalje. Što se tiče Duje, vi ste mogli za to se borit da mi ne budemo nacionalna manjina, što se toga tiče. A što se tiče ovih svih drugih stvari koje ste vi nabrojili, meni je žao ali ja vidim da vi vjerojatno niste upoznati između ostalog koji su bili uslovi Republike Hrvatske za ulazak u Europsku uniju. Nama je žao prije svega što se evo poslije toga datuma ove stvari, pogotovo u ovim kriznim godinama su vjerojatno bile kako bih rekao najlakše za smanjiti dok traje kriza. A što se tiče ovo što ste rekli Korduna, Banije i drugih krajeva, znate kad nema jedne tvornice nema je ni za Srbe ni za Hrvate, ni za bilo koga da živi u tom kraju, a bile su koliko se ja sjećam puno tvornica. Evo ja ću vam reći što se tiče kraja odakle ja dolazim. Kombinat kože i obuće Borovo sad vjerojatno zapošljava 500 radnika, e sad bili oni Srbi, Hrvati ili bilo tko drugi tko živi na tom području, a nekad je zapošljavao preko 20 000 i živjeli ne samo oni što su radili u kombinatu nego i oni pored njega i bilo je sredstava i zarađivali su ne samo za potrebe ljudi koji su radili u tvornici nego i za grad, ali i za čitavu okolicu, za one seljake koji su prodavali svoje voće i povrće, ali i svoje proizvode u gradu i dalje od njega. Nažalost, to … i ta privatizacija i svi drugi postupci koji su se dešavali u prethodnim godinama sve stavila u jedan nezgodan položaj. Ne možemo mi sada da tražimo dajte samo tvornicu za Srbe, jel trebamo da tražimo samo tvornicu za Srbe?
Veljko Kajtazi, replika.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega Crnogorac, u potpunosti se slažem s vama kad govorite jer u više puta ste napomenuli u vašoj raspravi teška situacija. Točno, slažem se s vama. A moram vam reći kad je u pitanju romska zajednica, teška situacija je već 40-50 godina i upravo radi toga i prijašnja Vlada i ova današnja je donijela dva strateška dokumenta, a to je Nacionalna strategija za Rome i Akcijski odnosno Desetljeće za Rome. Napomenuli ste isto tako da srpska nacionalna manjina ima svoje udžbenike, nastavne programe itd. Ne samo srpska nego imaju i sve one ostale nacionalne manjine za razliku od romske nacionalne manjine koja nema ni svoje nastavne programe, ni svoje udžbenike itd. To je jedno. Drugo, ono što isto tako 1997. priznate su i nacionalne manjine, a kad je u pitanju romska zajednica znamo isto tako da u manjinskim jezicima romska zajednica nije priznata i to je jedan od razloga možda zbog čega romska zajednica nema ni svoje udžbenike, ni svoje nastavne programe itd. Ja duboko vjerujem da ćemo sve učiniti da to upravo dođe. A inače što se tiče samih sredstava, vidimo i sami da su smanjena sva sredstva, također su smanjene i pripadnicima romske nacionalne manjine. Hvala.
Nećete odgovarat? Kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena potpredsjednice, ministre. Pa evo da nešto kažem i ja o ovom proračunu jer razmišljam cijeli dan uopće kako raspravljati o ovom dokumentu jer možemo samo na dva načina, ili ćemo se uhvatiti samo brojki pa onda zašto ovome ovoliko, zašto tamo onoliko, ili neka druga mogućnost pa ću pokušati govoriti barem logikom jer svjesni smo trenutka u kojem živimo, a on sigurno nije ni lak, a niti je lijepo onako kako se to danas pokušalo ovdje predstaviti. A iskustvo govori u protekle tri godine da ćemo popravljati i ovaj dokument jer jednostavno u ovakvom obliku kakvom je sastavljen neće opstati dugo. Pokušavao sam ući i u razmišljanja običnih građana, što oni uopće misle kad slušaju ovu raspravu tokom cijelog dana. Bilo je i dobrih, fantastičnih misli i argumenata, ali i potpuno nekih promašenih i čak mogu reći da je krenula i dobro. I premijer je krenuo objašnjavati što nudi kroz proračun i onda asfaltiranje. Asfaltiranje odvede cijeli proračun u krivom smjeru. Mislim da to nije dostojno razgovora u ovakvom obliku o ovom proračunu jer sve poslije toga je bilo prebacivanje odgovornosti, tko je više nekoga zadužio. Gledali smo u prošlost, onda projicirali nekakvu budućnost punu iluzija, nekakvog optimizma, a građani ovo gledaju, zaista se mogu nekada i pitati ima li sve ovo previše smisla. Možda je najbolje to opisao, opće stanje gospodin Grčić kad je rekao a to je ta odgovornost o kojoj treba govoriti, ovo je proračun dobar, mi smo socijaldemokrati, isplatit ćemo plaće, mirovine, socijalna davanja i ponašat ćemo se kao noj koji zabije glavu u pijesak i ne vidi ništa oko sebe, a već će netko doći pa će morati nešto napraviti jer ja drugog finala ne vidim. Znači dovoljno je reći ja sam socijaldemokrat ili mi smo socijaldemokrati i sve će biti dobro i sve će to biti lijepo i uvjeravati nas da je upravo to logika. Za mene je logika pogled unazad i kaže on 2012. nismo imali proceduru prekomjernog deficita, imali smo probleme. 2013. isto, 2014. ušli smo u proceduru prekomjernog deficita, imamo silne probleme, a onda ćemo to nastaviti i u 2015, ali neće biti nikakvih problema, sve ćemo mi to isplatiti, čak ćemo imati i povijesno najmanji deficit, čak će i zavod izaći iz proračuna sa svojih 20-ak milijardi, zdravstvo će funkcionirati, sve će biti lijepo. Jednostavno je predizborna godina, trebamo prići građanima nakon što smo ih tri godine izignorirali i sve će to funkcionirati i ovaj proračun će to izdržati. I sada tražimo za takvu priču najmanje 80 ili barem 77 ruku koji su spremni vjerovati u to, u takvu logiku, da bolje možemo živjeti s procedurom prekomjernog deficita, nego bez nje i da ćemo mi to bolje raditi kad smo u proceduri, nego kad nismo bili. I da će to sve u stvari biti jedan lijepi događaj kojeg samo treba popratiti u budućnosti. A znamo da nije tako, znamo da nije tako. Pa čemu onda, kažem ove priče da će se smanjiti neki deficit kad ne možemo saznati uopće koliki je deficit u zdravstvu. Da će se štedjeti na svim razinama, a svima su nekakvi razdjeli čak i povećani. I povećani. Pa će sve spasiti fondovi i nekakvih 7 milijardi kuna koji su tu, samo što nisu stigle, samo se treba malo nešto potruditi netko. Ali uglavnom akcenat je opet bačen na lokalnu samoupravu. Kaže se država, država će svoje uzeti. Lokalna samouprava. E oni su u problemu, oni neće uzeti možda. A onda mi nismo krivi. Ja se nekada, sjećam se onih vremena. Nekada je Sabor zaista bilo mjesto gdje se ovakve rasprave, danas ćemo završiti možda do devet i po sati, možda najranije ikad. Ovdje se radilo do 2, do 3 ujutro. Bilo je sukoba, argumenata, mišljenja. Čak su saborski zastupnici nekada i svojim amandmanima nešto mogli i učiniti, barem do 2000. Bilo je tu silnih događaja. Rekli smo da to ne valja, pa ćemo napustiti. Ja postavljam pitanje koji je smisao da ja postavim nekakav amandman na ovakav proračun? Ima li uopće smisla? Evo ja ću prvi biti koji neću postaviti nikakav. Pokušao sam prošle godine, jednostavno ne možeš. Ne vrijediš ništa. Tražimo 77 ruku koji su spremni podržati ovakav dokument. Mi smo ostali ovdje samo promatrači. Koliko je danas postavljeno pitanja i dobiveno odgovora na ta pitanja? Gotovo svako postavljeno pitanje skoro je ostalo bez odgovora, pravog odgovora, argumentiranog odgovora koji bi nudio nešto drugačije. Sve će to objasniti nekakav PR, spin, mediji. To će se građanima nekako posložiti, u utorak će se to nekako izglasati. Idemo svi sretno u 2015. godinu. Naravno, ministar financija ima najveću odgovornost. Nije njemu lako, vjerujem. I on to mora što je zapisao valjda i obraniti. Ali ja se pitam, evo dolazim iz osme izborne jedinice, gledam sve stavke. Di je ta osma izborna jedinica? Istra, Rijeka, malo zagrebačke obale. Ništa. Evo možda da poručimo građanima da im želimo zdravlje i sreću da barem prežive u zdravlju i sreći ako već neće biti nekih drugih stvari. Jer recimo što nas čeka na otocima? Gledam ovdje stavku. Koga da pitam što znači ovo smanjenje od 20 milijuna na poticanju linija prema otocima. Tko će mi to objasniti? Čeka li nas ukidanje linija? Hoće li Jadrolinija s time moći bolje funkcionirati, jer smo pali sa 380 sada na 310 milijuna kuna u tri godine, a ta Jadrolinija mora funkcionirati. 100 tisuća otočana mora putovati. Ono što vidim nude nam se nekakve iskaznice da se registriramo, da ja kad kupujem kartu kupujem kartu za sebe i svoju obitelj sa jednim automobilom sa pet iskaznica. Zamislite to! I da tih pet iskaznica još jedanput pokažem i kad uđem na trajekt. To će valjda bit ušteda. Ja u to ne vjerujem. Gledam program obnove Jadrolinije, naručili 4 trajekta 40 milijuna eura. Gdje će staviti 4 trajekta kad su sve linije već prije bile popunjene. Evo sad dolazi jedna, sretan sam evo, na liniju Lobiska – Lopar, novi trajekt, 150 vozila na subvenciju od dva i pol milijuna kuna i na udaljenost od 14 milja. Tvrdim gubitak u startu, ali dobro. Nemamo s kime o tome pričati. Otoci su evo konačno dobili nešto više, 30 milijuna. I onda nam jučer pitam gospođu koja se s time bavi kako napraviti jedan projekt na otoku sa svim tim pozicijama koje imate. Kaže, kriteriji, procedura i morate imati dobar projekt. Pitam što je to dobar projekt? E ne znamo što je dobar projekt? Prijaviš školu, nije dobar projekt. Prijaviš vrtić, nije dobar projekt. Prijaviš dvoranu, nije dobar projekt. Bilo što prijaviš u jednom trenutku shvatite da nije dobar projekt, a mi svi pričamo o dobrim projektima, svi pričamo. Ono što sam siguran bit će barem izbora i jedan referendum, ako ne i dva. Ima ovdje 180 milijuna kuna ako sam dobro pogledao. Vjerojatno se računa sa referendumom, ako je toliki iznos. Pogledam malo dio CERP-a, znači centar koji se bavi imovinom ove države oni raspisuju natječaje za prodaju imovine, ali su najveća stavka su krediti i zaduživanje da bi se vraćalo. I sad ne znam da li raspisuju samo zato da raspišu, pa da pokušaju nešto prodati, ali su sigurni unaprijed da neće ništa prodati ili čisto da straše javnost, jer me živo to interesira. Ponovno drugi put raspisuju natječaj za privatizaciju hotelske kuće na Rabu Imperial. Prvi natječaj je nekako pao, nitko nije bio zainteresiran. I što se sada radi? Što se sada radi? Ovdje su mi tumačili da je uvjet bio da se podigne razina tog mog otoka na kojem živi i usluge koje se pruža kroz to hotelsko poduzeće na 4 zvjezdice. I cijena 250 milijuna kuna plus 200 milijuna ulaganja iz vlastitih sredstava. Sada se ukidaju ti uvjeti drugi, a valjda će ostati samo ona cijena tko će nas kupiti za 250 milijuna kuna. Da ne govorim o svim drugim hotelskim kućama ili nekim drugim, nekoj drugoj imovini koja također treba biti prodana, jer jednostavno čovjek se pita zaista s kime da razgovaramo o nekim problemima koji nas tište. A ja vjerujem da ministar ne zna to nama ovdje sve reći, jer imam osjećaj da svi čekamo da ovo završi. Evo barem ja tako vjerujem. Ovdje nas uvijek ima tridesetak koji vuku svaku raspravu do kasno u noć, ako ste vi primijetili. Ja sam to primijetio. Zaista, možda bi sve rasprave završile i do tri sata, da nema ovdje tridesetak ozbiljnih ljudi. Evo hvala lijepa.
Tomislav Klarić, replika.
Kolega Borić, govorite da se iscrpljujemo sa raspravama i doista ova dva posljednja tjedna razgovarali smo i o porezima, razgovarali smo i borili se i za Gorski kotar za potpomognuta područja, razgovarali o Zakonu o komunalnom gospodarstvu i što smo danas mogli čuti od prvog čovjeka ove Vlade i što možemo očekivati u idućoj godini? Danas je njegova rasprava uvod u najznačajniji dokument koji se mora donijeti, koji znači život ove zemlje i njenih građana u idućoj godini. Čuli smo kritiku na jedinice lokalne samouprave i asfaltiranje njegove ulice. I zamislite čime se on hvali ove tri godine mandata. Hvali se fiskalizacijom i projektom kojeg je kao ova Vlada provukla a znamo tko je odradio taj projekt, evo tadašnji ministar, s kojim taj prvi čovjek ove Vlade koliko smo mogli čuti iz medija i ustiju tog ministra nije razgovarao skoro pa godinu dana. I što možemo očekivati u idućoj godini? Kako možemo vjerovati u ono što nam je i ministar Dončić govorio o promijenjenoj trasi ravničarske pruge Zagreb-Rijeka, o mnogim, mnogim projektima? Ne znam što se u ove tri godine uopće dogodilo ovoj zemlji osim što su stale investicije, što su stali proračuni i što sad u ovom trenutku svi na području čitave države u svim jedinicama lokalne samouprave možemo znati da su nam proračuni pali, da ćemo jedva izvući kraj s krajem i da svi jedva čekamo da se ova agonija do narednih parlamentarnih izbora što prije završi.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Klarić možda je i moja rasprava promašena, ne znam, pokušao sam dati svoj dojam. Evo to je dojam o ovom proračunu i čitavom danu. Asfaltiranje, ajmo i tu do kraja. Asfaltiranje se desilo u mjesnom odboru gdje je SDP na vlasti i SDP je naručio to asfaltiranje, razumijete. I onda dođe premijer koji kaže da to nije dobro pred kraj godine raditi znači. A živa istina je, što ćemo sada? Znači, vjerojatno je kritizirao neke svoje kolege koji vode taj mjesni odbor. I možda to nije zaista pametno, ali desilo se. Ali ne smije to biti glavni akcent današnje rasprave o proračunu jer mi nismo ni u kakvom suficitu pa da možemo veselo razmišljati gdje da nekakav višak preusmjerimo. Mi smo u problemima i stalno nam se sugerira da mi sa procedurom prekomjernog deficita možemo živjeti bolje, kvalitetnije nego u vremenima kada je nismo imali. I to će netko izglasati i to je problem. Da li je naša odgovornost na razini na kojoj se očekuje? Jer ovdje reformi nema, nema ih. To su mnogi danas i rekli, ne treba ponavljati. I idemo dočekati te izbore kad budu jer jednostavno drugih očito rješenja nema. Sam je premijer rekao da smo … [[Govornik se ne razumije.]] da se valjda trpimo svi između sebe ili vlast između naroda i vlasti itd. Pa ovaj proračun je ispit i toga. Oni koji hoće dignuti ruku neka dižu ruku, ali zaista tko vjeruje u ovo vrlo brzo će se razuvjeriti jer ako mi mislimo da je zaista sad sve to tako lagano i jednostavno možda će nam netko sa strane reći da smo bili u zabludi pa ćemo popravljati pa ćemo sebe tjerati da radimo ono što smo možda mogli i trebali na vrijeme napraviti.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolega Borić vi ste rekli da se ne zna koliki je deficit u zdravstvu. Sve se zna kolega Borić, do lipe. A mi ovaj deficit ovogodišnji u zdravstvu uopće nismo prikazali u proračunu. Dobro, ako je to potrebno za dobro Hrvatske neka bude i ja sam za to. Ali se zna i neka Vlada kaže. Ali to nas neće spasiti niti će se spasiti što mi to skrivamo niti će nas spasiti što je kolegica Jelaš rekla Talijani i Francuzi. E baš ste našli saveznika! Pa kad su Francuzi bili i Talijani za Hrvatsku? Uvijek su nam podmetali klipove. Pa kad su socijalističke vlade od Mitteranda do uzimanja Splita i ostalog, koga ste našli za saveznika? Da, da. A kad su socijalističke vlade riješile ekonomiju, u kojoj državi kažite mi? U nijednoj. To je jedna stvar. Oni nam ne mogu bit dobar saveznik. A da će nas tajna spasiti, pa znate tko je ambasador i veleposlanik EU? Moj kolega dermatolog, ja sam dermatolog, Branko Baričević, dermatolog sa Šalate. Moj kolega i prijatelj. Bio sam prošli tjedan s njim na veselici lokalnoj gore. I sad on ne zna Branko Baričević doktor koliki su dugovi u zdravstvu. Ma o čemu, tu sam najjači. Ali ja mu neću špijati ništa, ja ću mu reći da će deficit biti 0 ali treba mu dati, trebao bi on popiti Dingača da bi to povjerovao. A ne da mu pivo dadem. Nema koristi od skrivanja istine. Hrvatsku može spasiti istina, trebamo se suočiti sa našom stvarnosti i napraviti ekipu i vaditi državu iz krize.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Marasović u pravu ste. Ovo je trebao biti proračun hrvatske istine i hrvatske današnjice, a ne nekakve iluzije pa i želje da se razmišlja o tome da je ova vlast zaista bila i najbolja vlast i najbolja Vlada ikada dosada i da samo slijedom toga treba nastaviti i u sljedećem nekakvom mandatu raditi taj posao valjda na isti način sa istim ljudima. Pa su onda svi na neki način došli u situaciju da si možda govorimo ono što je lijepo za čuti. A ja uvijek kažem i ponavljam bolje da nas ošamari istina nego da nas poljubi laž. Ali sve sam skloniji tome da zaista ulazimo u to razdoblje kada ćemo se morati otrijezniti i reći što je i kako treba izgledati, a netko će to morati napraviti. Jer ovako dalje mislim da, kažem da me netko uvjerava da mi sa procedurom prekomjernog deficita uopće nemamo problema da čak u proračunu imamo toliko rezervi da možemo smanjiti i deficit za nekoliko milijardi bez ikakvih problema i da će sve biti sjajno. Ja u to jednostavno nisam spreman vjerovati niti ću dignuti ruku za takav jedan neargumentirani stav.
Ivan Šuker replika.
Kolega Boriću, sjetite se vi vremena kad su vikali mnogi proračun se može smanjiti 10 milijardi, može ovako, može onako, međutim jedno je vikati a drugo je napraviti. Međutim, moj razlog za repliku je upravljanje državnom imovinom i DUDI. Sjetiti se kako je pompozno objavljeno da je DUDI napravio registar imovine, on je samo ono što je bilo u ormarima stavio na moderni medij da se to može vidjeti. Međutim, ono što se nažalost događalo i u našim vladama, događa se i u ovoj itekako intenzivno, PR agencije služe da neke stvari lijepo prezentiraju i uljepšaju. Međutim, PR agencije nisu zato da stvar započnu i dovrše. Tako i taj DUDI, što je on prodao, koju je on to državnu imovinu stavio u funkciju? Pa sjetite se pompozne priče oko ovih neperspektivnih vojnih objekata, turističkih što se dogodilo, ništa. Da li se to štima za nekoga? Ja ne znam, ali znam da se ništa ne događa. U ove 3 godine je objavljeno toliko registara da čovjeka glava boli. Sjetite se najprije lista poreznih dužnika, čuda naplata 100, 200 milijuna. Pa lista, zapravo registar Hrvatskih branitelja. Pompozne priče o tome koliko je sudskih presuda da nekome uzmete braniteljski status. Ali vrlo interesantno u Hrvatskoj se napadaju oni koji navodno su lažni branitelji, a neko ko ima sve dokumente da je Hrvatski branitelj ne može dobiti status Hrvatskog branitelja jer veli niste se prijavili u zakonu. Pa jer ko te ljude pitao kad je bio rat jesu se prijavili na vrijeme ili nisu. Ali to je nažalost PR-ovska priča, međutim PR-ovska priča nas je dovela do ovdje di nas je dovela. Kad ljudi shvate da je ovo krvav i težak posao i da ne možeš napraviti pravu i kvalitetnu stvar da će ti svi pljeskat, budi sretan ako jedan više od polovice ti zaplješće, onda će Hrvatskoj biti bolje.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Slažem se kolega Šuker, jer ja sam svjedok i pokušavam se borit protiv takvog načina koliko su moje mogućnosti kao saborskog zastupnika, a nisu velike. Zaista smo postali promatrači svega što se događa bez nekakvih velikih mogućnosti da na nešto utječete jer valjda je tako sustav postavljen i nije od ove Vlade i nema veze. Ali gledam recimo prodaju Golog otoka, kako je to, ja ne mislim da gospodin koji vodi DUDI ne zna ili ne može bolje, ali prodajete Goli otok na načina da pozovete sve zainteresirane da napišu što bi tamo htjeli bez ikakvog uvjeta, pa čak ni 1000 kuna obične nekakve takse da uopće uđu u taj sustav, pa će netko već razmisliti hoće li dati 1000 kuna za svoju ideju. Onda tridesetak njih napiše što bi tamo htjeli na jednom simbolu nekog vremena, totalitarnog vremena i postanu u jednom trenutku svi subjekt s kojima treba razgovarati i što tamo treba biti, bez ikakvih obaveza, nikakvih jamstava, nikakvih ajmo reći pologa bilo čega, i prodaje. Što ćemo prodati na taj način, kome ćemo prodati na taj način? Pa to se u ozbiljnom svijetu valjda ne radi na taj način. A onda čujemo šta sve tamo treba biti, pa se onda tek upitate gdje i u kojoj državi živimo, kakvi ljudi vode institucije i zbog čega to rade na takav načina, a opet vraćam se na priču o imperijalnu. Bio je uvjet četiri zvjezdice, znači svi moraju uložiti u standard koji se jave i moraju podignuti razinu. Sada ćemo ostajat samo na goloj cijeni ko je spreman za 50% dionica dati 250 milijuna kuna. Što nama na otoku znači promjena vlasništva kad i ovako firma savršeno funkcionira i ove godine usprkos malo lošijoj sezoni i ima dobit gotovo 14 milijuna kuna. I svake godine ulaže 30 tak milijuna kuna u obnovu objekata. Što bi me veselio nekakav novi vlasnik kad sve funkcionira i ima socijalnu notu tj. socijalnu sigurnost onaj radnik, barem koliko toliko da može preživjeti tamo od svog rada. Ali nažalost valjda nas i to čeka u ovoj lijepoj 2015.godini.
Kolega Veljko Kajtazi. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Državni proračun je temeljni financijski akt svake države i u njemu se najbolje očitavaju svi prioriteti i smjer upravljanja aktualne političke vlasti. Nadam se da će se projekcija rasta i prihodovana strana proračuna ostvariti u razini navedenoj u ovom dokumentu, inače nam opet slijede česti rebalansi koji vode do smanjivanja sredstava te zbog manjka financijskih sredstava često uvjetuju odustajanje od … ciljeva na nezadovoljstvo svih sudionika uključenih u taj proces. Iako su neke stavke proračuna koje se odnose na nacionalne manjine smanjene, generalno se može reći da su sve stavke koje se odnose na nacionalne manjine i financijske pretpostavke za izvršavanje kulturne autonomije i drugih aktivnosti nacionalnih manjina ostale na sličnim iznosima kao i prošlih godina. Pri tome u izdvajanje namijenjenim tijelima koje financiraju te stavke smanjenjem uglavnom, smanjenjem pratile sudbine cjelokupnog državnog proračuna iako se nekom izdvajanje za programe nacionalnih manjina mogu učinite velikim, u ovim kriznim vremenima ona su još uvijek premala s obzirom na potrebe pogotovo Romske zajednice. Dva najvažnija javna tijela zadužena za financiranje programa nacionalnih manjina, Vladin ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i Savjet za nacionalne manjine imaju predviđeni proračun na razini prošlogodišnjih što je jamac da će se započeti programi i ostali projekti nacionalnih manjina i dalje moći provoditi. Savjet za nacionalne manjine donio je odluku o povećanju izdvajanja za Romsku, Bošnjačku i Albansku nacionalnu manjinu zbog porasta broja pripadnika tih nacionalnih manjina sukladno zadnjem popisu stanovništva. Budući da ovaj proračun predviđa stagnaciju i blago smanjenje sredstava za to tijelo državne uprave taj cilj će biti teško ostvariti posebice ne dirajući sredstva ostalim nacionalnim manjinama. Posebice smatram da bi se nešto više novaca trebalo izdvojiti za neke brojčano manje nacionalne manjine kao što su Ruska, Ukrajinska, Poljska i Rusinska, barem kako bi se njihovi osnovni programi mogli isfinancirati. To ne bi bila … u proračunu, a puno bi značilo za te nacionalne manjine čije se aktivnosti na području kulturnog amaterizma i izdavaštva zadnjih godina osnažila i povećala. Neupitno je da se najveća pozornost treba posvetiti romskoj nacionalnoj manjini koja je zasigurno najugroženija. Romsku nacionalnu manjinu tradicionalno karakterizira niska razina obrazovanja i zaposlenosti te visoka razina nezaposlenosti i ovisnosti o socijalnoj pomoći. Stoga napori za dugoročno strukturno poboljšanje života te zajednice trebaju biti prioriteti kako bi socijalna isključenost te nacionalne manjine bila što manja. S tim u vezi ističem da je pozitivan trend povećanje novčanih sredstava namijenjenih aktivnoj politici zapošljavanja osoba romske nacionalne manjine putem programa javnih radova HZZZ-a. Takvi su programi izrazito važni unatoč njihovoj privremenosti jer uključuje Rome na tržištu rada te primjerom pokazuju da je moguće živjeti od svog rada. Nažalost takvi programi su privremeni te ne uzrokuju trajno napuštanje ovisnosti od socijalnih naknada. Posebice žalosna je činjenica loša praksa nezapošljavanje visoko obrazovanih Roma koji su posljednjih godina završili fakultete tako da je zapošljavanje putem javnih radova nažalost i dalje gotovo jedini način zapošljavanja osoba romske nacionalne manjine. Dok je povećanje sredstava za zapošljavanje Roma putem javnih radova svakako dobra vijest, smanjenje sredstva namijenjenih provedbi nacionalne strategije za uključivanje Roma 2013. – 2020., svakako je loša vijest za Rome u RH. Naime u ovoj izrazito bitnoj stavci za implementaciju jednog od dva strateška dokumenta koji se odnose na Rome u RH sredstva su smanjena sa i onako skromnih 191 tisuću kuna na 155 tisuća kuna. Da li ovo smanjenje sredstava da se Romima prijašnjih godina previše davalo ili to znači da im više ne trebaju sredstva. Već nekoliko puta u ovom Visokom domu pri raspravu o financijskim planovima i dokumentima napomenuo sam potrebu detaljne specifikacije stavki proračuna namijenjenih poboljšanju romske problematike kako bi se dobio transparentniji uvid u sredstvima namijenjenim Romima. Primjerice, dobar primjer te prakse su već spomenuta izdvajanja za zapošljavanja Roma putem javnih radova koji provodi HZZZ te navedena stavka za stipendiranje romskih studenata upisanih na visoke školske ustanove. Želio bih da se ta praksa proširi i na druge stavke proračuna namijenjenih Romima kako bi romska zajednica znala sa koliko novaca raspolaže u svrhu efikasnije upotrebe istog. Posebice se to odnosi na iznose u sektoru socijalne pomoći budući da je romska populacija u RH uveliko ovisna upravo o tim naknadama te svakako treba u proračunu preciznije navesti stavke iz nacionalne strategije uključivanje Roma. Tamo gdje su podstavke navedene često su nerazumljive. Navest ću samo jedan primjer. U stavci koja se odnosi na akcijski plan za uključivanje Roma, podstavka na koju se odnosi gotovo polovica iznosa glasi, citiram, pomoći dani u inozemstvu i unutar općeg proračuna, što je poprilično nerazumljiva formulacija. Ovim putem izražavam nezadovoljstvo prepolovljenih sredstava namijenjenih krovnoj romskoj organizaciji u RH. Romskom nacionalnom vijeću poznato je da romsku zajednicu proteklih godina je karakterizirala nesloga između njihovih udruženja što je često onemogućavalo kvalitetno provođenje projekta i programa namijenjenih poboljšanju životne situacije te zajednice. Upravo je Romsko nacionalno vijeće uspjelo prevazići brojne podjele među romskom populacijom te zadnjih godina uspješno djeluje kao krovna romska organizacija u RH. A ovo značajno smanjenje sredstava se zasigurno neće pozitivno odraziti na operativne mogućnosti te organizacije. Naime, Romsko nacionalno vijeće je u procesu adaptacije prostora za svoje djelovanje i za tu izrazito bitnu stavku kojom bi romska zajednica u RH po prvi put dobila svoj službeni prostor. U sljedećoj godini nisu izdvojena sredstva u formi kapitalne donacije što svakako predstavlja veliki problem za završetak radova i normalno funkcioniranje te organizacije. Stoga ovim putem kao zastupnik 12 nacionalnih manjina u ovom Visokom domu apeliram na potrebu održavanja ove razine izdvajanja novaca iz državnog proračuna sljedećih godina te posebno povećavanje uslijed. Nadam se boljoj ekonomskoj situaciji bez obzira koja politička opcija bila na vlasti jer na integraciji i poboljšanju životnih uvjeta pripadnika nacionalnih manjina, a posebice romske nacionalne manjine se ne može i ne treba štediti. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovani Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kajtazi, iako o tome često razgovaramo na zajedničkom Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, u ovoj godini razgovarali smo i o akcijskom planu desetljeća za uključivanje Roma i ta stavka nije, koliko ja znam, nije smanjena, neke stavke koje su vezane za projekat potpore Romima istina jesu za određeni dio smanjene i vi ste rekli da bi trebalo možda više sredstava i da bi država trebala malo više brinuti o tome jer je razina neobrazovanosti i nezaposlenosti Roma u RH velika. Istina je s obzirom na sredstva koja imate, a ona za onoga koji ih daje su velika, a za onoga koji ih prima jesu mala i tu nerazumljivost o kojoj ste vi govorili, koja zapravo više vama predstavlja problem jer Romi koji ovo slušaju večeras, oni govore o enormno velikim iznosima i vi sami znadete da ti iznosi zapravo nisu toliki, ali nisu ni mali. Kaže jedna poslovica Romska, … love, na ni pare. Koliko znam u onom rječniku što ste mi dali. Uglavnom jedan dio sredstava je smanjen ali ovaj dio sredstava akcijskog plana desetljeća koliko sam vas razumio čisto zbog ispravke nije smanjen, dapače on je nešto i povećan za 2015.godinu. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega Babiću u potpunosti se slažem s vama kada govorite kao što sam malo prije napomenuo da su povećana sredstva, a svjesni smo svi kako to izgleda na terenu. Očito da sredstva koja se izdvajaju da su premala, da je to kao kap u moru. Imajući u vidu kao što sam malo prije napomeno 40 i 50 godina mi smo izdvajali za upravo takvu jednu nacionalnu manjinu kao što je Romska nacionalna manjina. Kada govorite isto tako o akacijskom planu odnosno Desetljeće za Rome sredstva su povećanja, ali u samom proračunu imamo podstavke koje su nerazumljive i koje ne možete točno procijeniti zašto i gdje se troše sredstva i to je jedino što sam ja unatrag tri godine apelirao i svaki put pozivam na koji način i kako sagledavati. Jer romska zajednica na terenu kada se govori da su izdvojena sredstva 20, 30, 40 čak i 70 milijuna kuna to su velika sredstva, a … to ne vidi u poboljšanju života romske zajednice.
Za raspravu se prijavio Damir Kajin, međutim nema ga pa gubi pravo. Poštovani zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Tijekom današnje rasprave skoro će biti 11 sati kako raspravljamo o proračunu imali smo prilike čuti niz puta da je ovaj proračun realan, da je ovaj proračun europski, da je proračun transparentan. S pravom se možemo pitati u odnosu na što? Ovaj proračun je europski zato što računa na europske fondove kao u Panaceiju da će nas spasiti od svih gospodarskih i drugih nedaća. Ovaj proračun je realan u odnosu na sposobnost Vlade koja ga je artikulirala. Kako to izgleda vidjeli smo i u prezentaciji toga proračuna od premijera koji se udostojao samo 6 minuta razgovarati odnosno govoriti o tom proračunu, a na postavljena pitanja nije odgovorio ni sa jednim konkretnim podatkom nego je govorio o biografskim podacima onih koji su postavljali pitanja. Tako da se stječe dojam kada bi o proračunu više znao ili znao barem dio onoga što zna o svojim političkim partnerima i oponentima da bi svima nama bilo puno bolje. Što se tiče transparentnosti, to možemo ilustrirati u odnosu na strategije razvoja. Ja ću se ovdje koristiti podacima ovoga što Strategije za znanost i obrazovanje što je upozorio već i akademik Reiner pa vidimo svi smo se zaklinjali u tu strategiju da je ona ključna, da bez Strategije obrazovanja i znanosti nema budućnosti i tamo je u toj strategiji stajalo da od sadašnjih 3% BDP-a treba do '20.doći na 6%, drugim riječima porast bi trebao biti godišnje 15% da bismo to ostvarili u ovom narednom periodu od 5, 6 godina. Grubo gledano prve godine za znanost i obrazovanje povećanje je sa 7, neću čitati sada sve cifre, ali sa 7,2 na 7,7 milijardi je negdje 106%. Međutim naredne godine u 2015.ali 2016.taj omjer pada na 96%. Međutim kada gledamo po stavkama kako to izgleda za stipendiranje redovnih studenata i znanstvenog usavršavanja govorit ću sada samo u postocima u 2015.ta je stavka već smanjena na 61%. Imate opremanje osnovnoškolskih knjižnica i srednjoškolskih knjižnica sa obaveznom i stručnom literaturom stavka je za 2015.ista kao i ove godine to je 100 tisuća kuna, ako pretpostavimo da ima samo 100 škola, a znamo da ih ima puno više, to bi bilo po tisuću kuna godišnje ili po 10 knjiga za stručno usavršavanje u osnovnoj i srednjoj školi. Za ulaganje u znanstveno istraživačku djelatnost sa 879 milijuna smanjuje se u narednoj godini na taj iznos na 77%. Program usavršavanja znanstvenih novaka u narednoj godini bit će za 21% manji u odnosu na ovu godinu. Izdavanje domaćih znanstvenih časopisa, a znamo da su časopisi osnovni medij komuniciranja u znanosti smanjuje se u narednoj godini na 89% u odnosu na aktualnu godinu. Organizacija znanstvenih skupova još je lošije prošla pa će se u sljedećoj godini izdvojiti svega 62% od sadašnje godine. izdavanje znanstvenih knjiga i udžbenika ide na 36% u odnosu na sadašnju godinu. Poticaj razvoja znanosti i ulaganje u kadrove se reducira na 4,9%. Centri izvrsnosti ostaju prve godine po prilici na istoj razini kao i sada, a znamo da ti centri izvrsnosti naprosto nisu dovoljno financirani da bi mogli odraditi ono što bi trebali odraditi. Visoko obrazovanje čini se u prvi mah da imaju povećanje naredne godine od 126% i to od Zagrebačkog do Splitskog sveučilišta između to povećanje za 2015.godinu između 133% i 139% Međutim već sljedeće godine nakon toga 2016. to se reducira u rasponu od 70 do 74%. Tako da mislim koga mi ovdje želimo zavarati da budem pristojan donijeli smo tu Strategiju obrazovanja za znanost i obrazovanje, pitanje koje smo tada kao oporba postavili ministru znanosti i obrazovanja je bilo pitanje, ministru koji je tražio potporu od Sabora, odnosno svih zastupnika i vladajućih i oporbe da dobije potporu, pitanje je bilo iz oporbe ima li on potporu u aktualnoj Vladi. Iz ovoga je očigledno vidljivo da takve potpore nema. Međutim, ono što je daleko važnije vidljivo je da ovaj proračun nije ni u kakvoj korelaciji sa strateškim dokumentima, onima koji postoje a još manje u korelaciji sa jednim razvojnim, Nacionalnom strategijom razvoja koja nije čak ni napisana ili predložena ali svaka Vlada koja želi voditi zemlju, koja želi biti uspješna takvu strategiju mora imati. I sada zapravo dolazimo do nečega što bi se svi trebali zapitati odnosno postavljeno je već pitanje ovdje odgovornosti i uopće smisla sudjelovanja u ovoj raspravi a to je da li uopće, na koji način sudjelovati, da li sa amandmanima ili bilo, ili u nekoj drugoj formi, u situaciji kada izričito imamo izjave premijera da on ne želi ni sa kime razgovarati. On ne želi razgovarati sa svojim ministrima, ne želi razgovarati sa svojom Vladom, za oporbu kaže da je to podzemlje, da on s njima uopće ne želi razgovarati a niti jedna strategija, ni jedan dugoročni proračun koji ide za time da financira niz godina određene djelatnosti i aktivnosti ne može se, ne može biti uspješan ako ne postoji, ako ne konsenzus onda u najmanju ruku jedan dogovor između oporbe i vladajućih, između većeg dijela parlamentarnih stranaka. To naprosto nije racionalno. Mi ćemo sami sebe uništiti sa ovakvim jednim pristupom gdje nema uopće dogovora o nekakvim temeljnim niti dokumentima i ciljevima razvoja. Ova Vlada da je pametna, umjesto da ratuje sa svim skupinama s kojima ratuje do sada sama bi stimulirala da dođe što više, da se više, što više konsenzusom, da se ide na referendum, da jednom godišnje se odredi jedan datum u godini kada će se ići na referendum i da se onda cijelu godinu pripremaju ta pitanja pa da ne izlazimo 10 puta ili 5 puta na referendum ali da budu onda čvrste točke oko kojih neće biti dvoumljenja zato što to narod želi da se na određeni način i oko određenih i vrijednosti i programa naprosto ne svađamo nego da ih idemo realizirati. I u tom smislu mislim da ovaj proračun naprosto je jedan dokument koji je niz faktografije, podataka koji su sami po sebi i vjerojatno točni ali prikrivaju ono bitno jer toliko su fragmentarni da ih ništa ne drži na okupu. Zato sam podatak, sam za sebe može biti i točan ali ništa ne značiti. Oni koji se bave informatikom to mogu vrlo dobro znati o čemu govorim. Prema tome, s ovim niti znamo gdje idemo niti znamo gdje ćemo doći. Prema tome za Vladu koja vodi takvu politiku koja ne zna gdje ide i gdje želi doći svaki put do tamo je dobar.
Zahvaljujem. Riječ dobiva poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo na kraju dana moram o jednoj temi o kojoj se danas nije govorilo a puno se toga reklo. Naime, svi ćemo rado reći da je turizam najvažnija gospodarska grana Republike Hrvatske. Kako dolazim iz priobalnog područja mi ćemo rado reći da je 95% turizma u Republici Hrvatskoj se upravo odvija na području uz more. Ne mogu ne primijetiti da je Ministarstvo turizma do sada u ovoj 2014. rekla bih dobivalo skromnih, odnosno najskromnije od svih ministarstava svega 234 milijuna. Žalosno je da u narednom periodu bilježi najveće smanjenje od 12% znači dobiti će 205 milijuna kuna sa tendencijom da 2016., 2017. bude to još manje. Ako od tog iznosa izdvojimo onaj dio koji se povećava, znači za administraciju, u međunarodnu suradnju, obnovu voznog parka, informatizaciju onda dolazimo do još žalosnijih podataka. Fond za turizam će u narednoj godini dobiti čak 50% ili 20 milijuna manje. Mora se reći da je to jedan od boljih projekata ne samo Ministarstva turizma, rekla bih i ove Vlade. Da su se tu dobri i kvalitetni projekti pripremali za kandidiranje na europske fondove, da su tu bili različiti i centri za posjetitelje i projektirale su se nove plaže, uređivale šetnjice, biciklističke staze i stvarno se zahvaljujući ovom fondu moglo u dogledno vrijeme vidjeti puno kvalitetnih projekata na području Republike Hrvatske. Subvencioniranje konkurentnosti turističkog gospodarstva dobije 35% manje. Pitam se čemu onda smo donijeli u travnju 213. godine Strategiju razvoja turizma i kao naš osnovni cilj je bio da Republika Hrvatska bude jedna od 20 turističkih destinacija svijeta po konkurentnosti. Nadalje, jačanje turističkih tržišta i ljudskih potencijala u turizmu dobit će 30% manje. Kako onda očekivati i povećano zapošljavanje, investiciju, turističku potrošnju? Sigurnost turista Hrvatske gorske službe spašavanja 500 000 kuna manje ili 25% manje, a očito smo zaboravili što je sve punilo naslovnice naših novina i što su sve radili naši članovi Hrvatske gorske službe spašavanja, uglavnom volonteri, s ljubavlju i koliko su gostiju spasili i time doprinijeli da se naša zemlja zove sigurnom zemljom. Programi subvencioniranja kreditnih programa u turizmu 20% manje. U istoj toj strategiji stoji da pokretanje i poticanje razvoja malih, srednjih i velikih poduzetničkih pothvata u turizmu nam treba biti posebni cilj. Isto tako kapitalne donacije građanima i kućanstvima milijun manje, turistička promidžba 2,8 milijuna manje. Možemo sve napraviti, ako se dobro ne promoviramo opet goste neće znati za to što se može ponuditi i što može dobiti u našoj zemlji. I onda se pitam zašto u ovom Saboru donosimo brojne strategije, kolega Reiner je govorio također o Strategiji razvoja znanosti, tu ja govorim o Strategiji razvoja turizma, promovirali smo se, Hrvatska 365 jer nam je glavni cilj razvoja hrvatskog turizma povećanje naše atraktivnosti i konkurentnosti i to je dobar projekt koji je na dobrom putu, a sad očito pomanjkanjem sredstava sve može stati. Kako ćemo razvijati uz to da postanemo i jedna od 20 turističkih destinacija i sve ovo ranije nabrojeno, te razvoj kulturnog, zdravstvenog, kongresnog cikloturizma, kako ćemo razvijati proaktivnu fiskalnu politiku kad je nositelj svih tih mjera Ministarstvo turizma, a njemu u narednoj i u narednim godinama oduzimamo sredstva. Teško će se onda moći više ministar pohvaliti, a i ova zemlja da je kao u ovoj godini ostvareno 410 milijuna eura investicija u turizmu, da imamo 1% više dolazaka ili 2% više noćenja, iako je to diskutabilno, da je broj zaposlenih upravo zahvaljujući turizmu u drugom kvartalu porastao za 58 000 odnosno da je u srpnju stopa nezaposlenosti bila 17,8% da bi sad već bila 18,7% ili 312 000 nezaposlenih. Evo apel s mora da ipak kad se slaže proračun da se malo više povede računa o turizmu, da se o tome ne vodi samo računa u 6. i 7. mjesecu kad je vrijeme za godišnje odmore. I još jedna stavka o kojoj svaki puta govorim kad je u pitanju prijedlog državni proračuna. Mislim da je stvarno sramotno napisati da potpora opremanju dobrovoljnih vatrogasnih društava na području Republike Hrvatske da za nju izdvajamo 1000 kuna, za sva dobrovoljna vatrogasna društva u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Zahvaljujem. Posljednji prijavljeni je poštovani Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Najvažniji instrument financijski u Republici Hrvatskoj je državni proračun, a to je najvažniji instrument u svakoj državi i ne postoji područje u kojem treba sustavnije, pažljivije, ozbiljnije, stručnije i profesionalnije pristupati kao u pripremi, izradi državnog proračuna. Ne zahtijeva više nigdje toliko preciznosti, osim možda nekim najzahtjevnijim kirurškim zahtjevima u bolnicama. Zašto, zašto treba tako pristupati? Zato što sa državnim proračunom, on je instrument, pa on nije statistički pregled, on je instrument i to najmoćniji instrument ekonomske politike uz monetarnu politiku, koji se utječe na strukturu gospodarstva. Znači proračunu se mijenja struktura gospodarstva, proračunu se utječe na gospodarski rast, proračunu se utječe i na zaposlenost, proračunu se utječe na potrošnju, proračunu se utječe na raspodjelu dohotka, na životni standard, na sve. I ako imamo proračune koji daju negativne rezultate, koji ne mijenjaju strukturu gospodarstva, koji ne povećavaju zaposlenost, koji ne povećavaju ekonomsku aktivnost, koji dovode do novog socijalnog jaza umjesto da povećaju životni standard svima, onda nemamo dobre proračune i onda ne može biti dobar proračun. Dosadašnja tri su se potvrdila da su bila loša, temeljila su se na lošim projekcijama i nisu dali određenih rezultata. 38 promjena u financijskom sektoru nije urodilo plodom. Nešto ne štima sa proračunom. Ovaj je na tragu dosadašnjeg i onda neće se ni njime postići također ono što se očekuje. Nemoguće je, jer jednostavno ne mijenja se politika nego se samo mijenja statistika. Ali isto tako nije samo za problem u hrvatskom društvu i ekonomiji kriv proračun, štošta je krivo. I pravna nesigurnost i financijska nedisciplina, donosimo zakone, nitko ih ne poštuje. Ali najvažnije, neću previše o tom, ali gospodine ministre dok god Hrvatska narodna banka hibernira vi ništa s ovim proračunom nećete napraviti pozitivno, a tamo je faza hibernacija konstanta već 20 godina. Dok ne izmijenimo Zakon o HNB-u nikakvu učinkovitost polučiti državni proračun neće. I to zna svatko tko imalo raspolaže stručnom naobrazbom iz ekonomije. Mi smo odsječeni. Mi smo mijenjali zakon da sami sebi odsječemo noge kojima hodamo. Ako se ne izmijeni zakon da je i Hrvatska narodna banka odgovorna za rast, za zaposlenost, za životni standard i dok Državna revizija nema pravo ući u Narodnu banku i dok ne bude na državnom proračunu u ovakvoj situaciji nije slučajno u Izraelu na državnom proračunu. Ali gospodo mi imamo dvije, državu koja je u problemima i drugu državu koja je zove Hrvatska narodna banka koja pliva u blagodatima. Pliva od visina plaće, od načina življenja, troškova i svega i neracionalnosti. Drago mi je da ste neki dan spomenuli da je tu i kod njih problem. Međutim, primjećujem da u izradi ovog proračuna ima doze površnosti. Ne možemo donositi strategije i proračun koji ne pokriva te strategije. Mi smo usvojili Strategiju razminiravanja, da svake godine treba točno toliko i toliko razminirati, a onda u stavci državnog proračuna, u rashodima ne može pokriti ni trećinu toga. Pa čemu onda strategija? Ili mijenjajmo strategiju ili odgovarajmo. Ni jedna stavka jamči vam, ni jedna stavka koja pokriva bilo koju strategiju ne pokriva ono što predviđa strategija. Što je to nego neozbiljnost. Strategiju obrazovanja smo usvojili neki dan kojom se predviđa povećanje sredstava, donese se rebalans za tekuću godinu kojim se predviđa povećanje izdvajanja za znanstvo i visoko obrazovanje i tehnologiju, a onda dolazi prijedlog proračuna za 2015. koji je manji u odnosu na rebalans tekuće godine. A strategija i dalje ostaje, odnosno evo tek stupila na snagu. Neravnoteža, dizbalans na svakom koraku. Cijelu državu smo digli na noge izjavama ministra da li će koncesija autocesta, pa kad onda nešto se preokrenulo u jednoj sekundi, pa ipak ćemo prodati HAC. Pa onda za dvije sekunde mi premijer govori ma o čemu vi pričate, to nije točno. Referendum se organizira, prikupljaju se potpisi za referendum. Planiraju se sredstva, a nema ih nigdje, ni u proračunu za iduću godinu, niti u projekcijama za šesnaestu i sedamnaestu. Ili prestanite pričati o koncesiji ili uvrstite to u projekciju. Ili možda budete davali u koncesiju kad ne budete na vlasti. Ne razumijem. Ogromni su rizici u ostvarenju i prihoda i probijanju rashoda. O zdravstvu smo već čuli. Tamo je stvarni, prikriveni gubitak, stalni, konstantan. Tamo sanacija nije postupak, to je proces koji traje kontinuirano. Ali kad će se konačno i u zdravstvu utvrditi standardi i normativi da vrijede u cijeloj Hrvatskoj svi, svugdje isti. Zašto obrok jedan košta po bolesniku jedan iznos novaca u Splitu, drugi u Koprivnici, treći u Zagrebu, četvrti u Osijeku. Nema standardiziran. I kad se malo izanalizira, kad se ukupni troškovi za određenu namjenu podijele sa brojem bolesnika, brojem liječnika, brojem osoblja ne odgovara. To odudara strašno puno. Zato naravno da treba predvidjeti troškove koji će pokriti gubitke, ali treba i racionalizirati u svakom segmentu društva. Nema … [[Govornik se ne razumije.]] Tko sve ima automobile? Pa to začuđuje. Koga sve vozači vozaju, kako se na službena putovanja ide, kolika je pratnja? Pa to je nešto nevjerojatno. Tamo jedan vladin ured ima 4 pomoćnika sa 4 stalna vozača, jedan vladin ured koji zapošljava 5 ljudi, 4 zamjenika. Izmišljamo funkcije. Nije točno da se ne mogu rashodi smanjiti, to nije točno. Ne smanjujući mirovine, ne smanjujući plaće ima mjesta i drago mi je da se ministar složio sa mnom da ima prostora da se može racionalizirati. Ali konačno krenimo sa racionalizacijom. Nitko ne želi se zamjeriti bivšem predsjedniku i reći što će financirati državni proračun ured bivšeg predsjednika. Pa dajte konačno i takvih imamo stavki na stotine. Zašto? Hajde nek' mi netko objasni. Država propada, a mi bivše urede bivšeg predsjednika financiramo. Država propada mi financiramo razno razne udruge. Država propada zadužujemo se, kad govorite kolike su kamate, a i dalje 600 tisuća kuna za plaćanje samo parkinga jedna ustanova. Pa tko plaća zastupnicima parking? Nemaju gdje parkirati, dolaze pješice, a na svim mogućim razinama do šeste razine svaki ima mobitel, svak' vozača, svak' automobil. Pa to je zastrašujuće! Kao da ne žive u stvarnosti, kao da ne znaju gdje, u kakvoj se situaciji nalazi Hrvatska. A javni dug? Njime nitko ne upravlja u državi. On se vodi samo kao statistički podatak. Javni dug je samo statistički podatak, ništa drugo. A nije točno da se ne može i tu racionalnije djelovati i nužno je toliko agencija imamo nepotrebnih, a još nitko nije izrazio potrebu za Agenciju za upravljanjem javnim dugom ili neki drugi institut. Pa imamo Povjerenstvo za fiskalnu politiku, nemamo povjerenstvo za upravljanje javnim dugom. A najvažnija stvar, nekontrolirana stvar, jednostavno samo kako zatreba, zaduži se, evidentiramo s tim [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] da nam i evidencije nisu točne. Hvala lijepa.
Završne minute ove rasprave pripadaju ministru financija, Borisu Lalovcu.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Zahvaljujem na današnjoj korektnoj raspravi i mogu reći da se danas što se prožimalo mislim da je to iskrena suština tri ključna, ja bih podvukao ih, tri ključna područja u kojem bi se definitivno trebale napraviti veće promjene u 2015. godini. To su investicije bez kojih definitivno neće se ni moći ni ostvariti ovaj gospodarski rast koji smo rekli da je to 0,5% i bolja aktivnost javnih poduzeća u financiranju brojnih projekata kojih smo se u obvezi ne samo da su obvezni prema EU projektima i EU programima nego upravo u programima koje mislimo da su i trebali već biti ostvarivi i da se moraju ostvariti. Također, što je govorio uvaženi gospodin Šuker, o dubinskim strukturnim reformama koje trebaju se riješiti u području zdravstva svakako ostaje i područje mirovinskog sustava. I ovo u konačnici što je kolega Marić govorio o racionalnosti upravljanja svakim rashodom i svakako vrlo zanimljivo pogotovo u konačnici Povjerenstvo za upravljanje javnim dugom. Mislim da je to izuzetno jedna, trebali bi raditi na tome da napravimo korak naprijed i svakako u tome uključiti i druge institucije ovo što ste govorili HNB. Tako da mislim da u tom dijelu razmišljamo i da ćemo dati određene prijedloge. Još jednom vam zahvaljujem, mislim da je jako korektna bila rasprava bez obzira na različite neke stavove i tumačenja ali ove tri ključne po meni poruke koje bi izvadio iz današnje rasprave su investicije u ovom dijelu strukturne reforme i svakako značajnija racionalizacija troškova. Nadam se da bi trebali otvarati i na detaljnim razinama kroz brojne druge zakone ih implementirati i onda vjerojatno bi i proračun za sljedeću godinu trebao izgledati drugačije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, poštovani Goran Marić.
Hvala lijepa. Gospodine ministre drago mi je da ste prepoznali potrebu boljeg, alternativnijeg načina upravljanja javnim dugom. Treba priznati javne financije nisu stabilne. Ne može stabilnost dovoditi do ovakve nestabilnosti. Onda je inverzna. Mi imamo stabilne tobože javne financije, a sve je nestabilno u državi, nekontrolirano sve. To nije točno. Javne financije nažalost moram kazati da me podsjeća njihova stabilnost kao ona stabilnost društva koje se vraća s Martinja. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, ministar Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Da uvaženi kolega zastupniče kad imate stabilnu ekonomiju, stabilan realni sektor, kad imate investicije onda svakako imate u konačnici i stabilne javne financije. Znači, jedno bez drugoga definitivno ne može i nekakve … stvari koje se događaju u raznim dijelovima … sve se reflektira u javnim financijama. Tako da svakako u tom dijelu su brojni drugi preduvjeti se moraju ostvariti za stabilnost javnih financija.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. O proračunu ćemo glasati kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Državnog proračuna RH za 2015.godinu, s Prijedlogom projekcija za 2016. i 2017. godinu 1.2. Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015.godinu, s Prijedlogom projekcija za 2016. i 2017.godinu za: a) Hrvatske vode, a) Hrvatske ceste, a) Centar za restrukturiranje i prodaju, a) Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a) Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i a) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje Rasprava o tekstu Prijedloga državnog proračuna je završena. Vlada RH podnijela je amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim glasajte o ovome prijedlogu. Molim, izvolite.
Vi ste u svom obrazloženju govorili o množini, a Vladin prijedlog je došao u jednini. I ako vi kao predsjedatelj kažete da raspravljamo o nečemu što je u jednini onda bih ja tražio raspravu s obzirom da amandman, a ne amandmani Vlade nisu podneseni sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora i Zakona o proračunu. Pa prema tome ja vas lijepo molim da se vi izjasnite da li je amandman ili amandmani jer tehnički je podnesen samo amandman, a ne amandmani.
Ja vam nisam stručnjak za tehniku ali kod mene piše amandmane. E sad.
Imam amandman na prijedlog državnog proračuna, to je vrlo bitno gospodine predsjedniče jer amandman nije podnesen sukladno niti zakonu niti poslovniku i prema tome ja dobronamjerno u ime kluba HDZ-a bi htio dati prijedlog. E sada ne znam da li ministar to može prihvatiti?
Ne sumnjam. Vlada je nominirala kao amandman imate pravo, ali kod mene u tekstu itinereru vođenja sjednice piše amandmane, ok, amandman je Vlada normirala. … [[Upadica se ne razumije.]] Možete.
Ovako gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, s obzirom da se ovdje radi o tri da tako kažem teme, trebala su biti tri amandmana. Prvi amandman je gdje se mijenja pozicija sukladno našem poslovniku i sukladno Zakonu o proračunu. S obzirom da bi prvi amandman trebao regulirati područje gdje se mijenjaju pozicije na Ministarstvu financija i sukladno tome se skidaju sredstva sa Državnog ureda za upravljanjem imovinom i mislim sa nekog ministarstva. Samo malo ja vas lijepo molim. Drugi amandman bi trebao ići za one preraspodjele na Ministarstvo regionalnog razvoja, a treći amandman bi trebao ići za povećavanje sredstava pučkom pravobranitelju. Kolegice i kolege, nema potrebe za nervozu, to su akti koje smo mi donijeli mi ovdje i na jedan dobronamjeran prijedlog da izbjegnemo da donosimo najvažniji dokumenat protuzakonito ajmo pokušati naći rješenje da iziđemo iz ovoga svega skupa jer sutra netko zlonamjeran može uputiti tužbu na ovo i budite sigurni da pada. A što onda sa izvršenjem proračuna?
Hvala lijepa poštovani zastupniče na dobronamjernosti i na uštedi vremena jer mogli ste tražiti stanku pa je bolje da ste ovo ovako rekli, a mi ćemo glasovati također kako je predloženo. Dakle odbijamo primjedbu. Hvala lijepa. Idemo na amandman, molim. Nema sada može tražiti stanku sada više nema, nećemo polemizirati. Na temelju članka 196. Poslovnika Hrvatskog sabora Vlada RH kao predlagatelj podnosi sljedeći amandman. Molim tko će obrazložiti prijedlog amandmana? A nismo glasali, ispričavam se. Molim da se izjasnimo tko je za ispričavam se. Glasovanje je završeno, molim rezultat. Većinom glasova smo prihvatili da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH i to sa 84 glasa za i 1 glasom suzdržanim i koliko je bilo protiv? Vratite. Molim, ponovit ćemo glasovanje ok. Glasovanje je završeno, molim rezultat. Većinom glasova 82 glasa za, 1 suzdržanim glasom i 21 glas protiv prihvatili smo da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade RH. Molim predstavnika Vlade ministra financija Borisa Lalovca da obrazloži amandman.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi amandman gdje se unutar financijskog plana Ministarstva financija preraspodjeljuje iznos od 37 milijuna 572 tisuće 646 kuna sa pozicije izgradnje graničnih prijelaza na aktivnosti jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave. Navedenim amandmanom uvažavajući saborsku raspravu vraćaju se određeni dio tekućih pomoći za jedinice lokalne samouprave koje su ostvarivale te tekuće pomoći u 2014.godini, a ova sredstva za granične prijelaze će se ostvariti kroz poziciju EU fondova. Također drugi dio odnosi se na povećanje iznosa od 12 milijuna 630 tisuća 449 kuna koji se preraspodijelio sa Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom u iznosu od 8,5 milijuna kuna i sa Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU sa 4 milijuna 136 tisuća 449 kuna, također povećavaju se prijelazne pomoći za jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave koje gube status potpomognutog područja. O tome je danas već bilo riječi. Znači sa 65% na 70%, znači za 5% za treću skupinu i za ovaj dio od 40 na 45. Tako znači oba dva prijedloga se odnosi na povećanje iznosa za jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Također određene pozicije se unutar financijskog plana Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta, predlaže se preraspodjela u iznosu 882 tisuće 722 kune za programe obrazovanja nacionalnih manjina. Taj dio je unutar pozicija Ministarstva znanosti. Također Uredu pučkog pravobranitelja, povećava se iznos od milijuna kuna radi dovršetka uspostave i održavanja mreže područnih ureda. Navedeni iznos se preraspodjeljuje sa Državnog ureda za upravljanje državnom imovinom gdje se također Ministarstvo poduzetništva i obrta i Ministarstvo pomorstva i veza, radi se o tehničkih prirodama preraspodjele. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministri, gospodo zamjenici ministra, kolegice i kolege. Da je netko od vas zastupnika podnio ovakav amandman danas ne bi imali priliku se izjasniti o tom amandmanu jer bi vam bilo rečeno da nije podnesen sukladno Poslovniku Hrvatskoga sabora. No, što mogu neki, neki ne mogu ali tako je nažalost postala praksa u ovom Saboru da što Vlada naredi to se mora provesti. Što se predlaže ovim amandmanom? Ovim amandmanom se predlaže da se pokuša nešto ispraviti što se ispraviti ne može. Dakle to su područja sa posebne državne skrbi i područja sa brdsko-planinskih područja. I gledajte vrlo interesantno je da prema izmjenama zakona pozicija kojom se prošle godine pomagalo jedinicama sa tih područja temeljem dohodovnog cenzusa iznosila nekih 349 milijuna. Povrat poreza na dohodak je bio negdje oko 400 milijuna i povrat poreza na dobit je bio nekakvih 70-ak milijuna. Dakle to je sveukupno negdje 800 i još nešto milijuna. Ako pogledate ovu novu poziciju koja sada sublimira i to sve skupa okuplja ona se povećava za 50 milijuna i iznosi 598 milijuna ili još uvijek 230 milijuna manje nego što je bilo prošle godine. Što se to promijenilo u najsiromašnijim jedinicama lokalne (regionalne) samouprave da im se može uzeti 260 milijuna? Ništa. Međutim, još ono što je poraznije, kolegice i kolege, pogledajte koji iznos se planira za istu poziciju u 2016. da se smanji sa 598 na 517. Pa neka mi netko kaže koja je to gospodarska aktivnost, koje to povećano zapošljavanje će tim jedinicama lokalne samouprave sljedeće godine donijeti 80 milijuna. Naprosto toga nema. Dakle ovo je pokušaj da se reguliraju nekakvi glasovi koji nisu htjeli podržati proračun pa se sa ovim žele neke stvari … [[Govornik se ne razumije.]] jer ovo je tema o kojoj smo zadnjih 10 dana intenzivno raspravljali u ovom Visokom domu i bio je milijun i jedan argument da se stvari promijene ali se promijeniti nisu htjele. I ono što je dakle vrlo interesantno, jer kolegice i kolege kada pogledate Vladin amandman onda se uzima uz ovo što se uzima Ministarstvu financija i to za vrlo bitnu djelatnost a to je izgradnja graničnih prijelaza i carinu 37 milijuna, još se uzima 13 milijuna i 630 tisuća kuna Državnom uredu za upravljanje imovinom i ministarstvu. Međutim tih 12, 13 milijuna ne ide na ovu poziciju o kojoj sada govorimo nego na ovu poziciju ide samo 12 milijuna i 630 tisuća kuna. I to je samo potvrda da je ovo trebao biti poseban amandman. Međutim trebalo je prikriti neke stvari pa onda s obzirom da se u Saboru vrlo rijetko ili skoro nikada ne raspravlja o amandmanima Vlade jer nitko tome ne posvećuje pažnju, vrlo interesantno je kako jedna preraspodjela unutar jednog ministarstva, zapravo unutar dva ministarstva može ići pod isti amandman koji je trebao biti napravljen sukladno našem Poslovniku gdje se kaže da bi jednu poziciju povećali s druge morate skinuti. Međutim vi u ovom amandmanu koji se gura pod 1. imate i preraspodjelu unutar dva ministarstva. Pa tako u Ministarstvu prometa i infrastrukture se predlaže da se smanje pomoći dane u inozemstvo. Kolegice i kolege to su opet pomoći jedinicama lokalne samouprave. Jer Ministarstvo prometa i infrastrukture daje pomoć isključivo jedinicama lokalne samouprave. Dakle one se smanjuju za 40 milijuna kuna a povećavaju se, ono što mi saborski zastupnici i hrvatska javnost naročito … [[Govornik se ne razumije.]] za 40 milijuna znači sa 71 na 111 milijuna se povećavaju ostali rashodi. Dakle ono što nema adresu, ja bih vas molio gospodine predsjedniče, ja možda nekima jesam dosadan ali [[Upadica PREDSJEDNIK: Čuju dobro.]] Dobro kada čuju dobro. O.K. Dakle povećavaju se ostali rashodi, toliko o transparentnosti proračuna. Međutim, vrlo interesantne su preraspodjele u Ministarstvu koje stalno kuburi s novcima i koje stalno nema dostatna sredstva za osnovne djelatnosti a to je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta. I kada povučete jednu debelu strelicu prema amandmanima koje je dao Klub SDP-a onda će vam biti jasno zašto je to napravljeno. Sjetite se intervencije na amandman na prijedlog rebalansa državnog proračuna dolazite opet do istoga jer je nelogično da se 3 ili 4 milijuna kuna mijenjaju amandmanima kada se taj problem ako se pokaže kao problem tijekom godine sukladno Zakonu o proračunu može podmiriti iz tekuće pričuve. Jer tekuća pričuva kaže da se može koristiti za nedovoljno planirana sredstva. Prema tome nije trebalo ići sa amandmanom. Ako se ide sa amandmanom isključivo da se zabetoniraju rukice u zraku. To je činjenica. I zato ovaj amandman ide u paketu, a ne ide onako kako to je predviđeno Zakonom o proračunu i kako je to predviđeno našim Poslovnikom, da svake stavke koje se mijenjaju preraspodjele moraju biti obrazložene posebnim amandmanom. Dakle kolegice i kolege, mislim da ovo nije naprosto dobro da Hrvatski sabor funkcionira na ovakav način i da se donosi najvažniji dokument na ovakav način. Dakle neću koristiti riječ za ove rukice u zraku, ali evidentno je da one koštaju nekoliko milijuna kuna. Jasno je da nisu izračunati kriteriji za pomoć jedinicama sa PPDS-a i brdsko-planinskim područjima i otocima jer da su jasno izračunati kriteriji onda se sad ne bi interveniralo sa ovih 50 milijuna, ali se postavlja pitanje što će te jedinice lokalne samouprave sljedeće godine, zapravo 2016. bez tih 50 milijuna, još umanjeno 40 milijuna kuna. Definitivno je na snagu stupila jedna totalna centralizacija i usisavanje prihoda jedinica lokalne samouprave u državni proračun da bi se lakše komandiralo i lakše dijelili novci. Prema tome, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, još uvijek stoji dobronamjerni prijedlog kluba HDZ-a da ministar financija preformulira ovaj amandman na način kako je to propisano našim aktima i da ne donosimo dokument koji je u suprotnosti sa pozitivnim zakonskim propisom u Republici Hrvatskoj. Zbog tih razloga klub HDZ-a niti može podržati ove amandmane, niti one rukice u zraku koje su vezane za ove amandmane, a pogotovo ne proračun koji je naprosto nepopravljiv. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nema više zainteresiranih za raspravu o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Zaključujem raspravu. Molim da glasujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 1 glas suzdržan i 22 glasa protiv, uvrstili smo amandman Vlade Republike Hrvatske u Državni proračun i postao je sastavni dio Konačnog prijedloga proračuna Republike Hrvatske. Prelazimo na pregled amandmana, tablicu kako to kažemo. Idemo na amandman broj 1 Kluba zastupnika SDP-a. Ministar financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Vlada prihvaća navedeni amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 2 Kluba zastupnika Nacionalnih manjina.
On je konzumiran kroz amandman broj 1, znači Vlada ga ne prihvaća jer je konzumiran kroz amandman broj 1.
Dobro. Predstavnik Kluba nacionalnih manjina.
Obzirom da je suština našeg amandmana već prihvaćena u amandmanu broj 1 povlačimo.
Hvala lijepo. Povučen. Klub zastupnika SDP-a, amandman broj 3 poštovani ministre financija.
Vlada ga prihvaća.
Hvala lijepa. Postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 4 poštovani ministre.
Vlada ga prihvaća.
Hvala lijepa. Postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 5, zastupnik Dragan Crnogorac.
Vlada ga ne prihvaća iz razloga što se uredbom Vlade Republike Hrvatske utvrđuje način izračuna pomoći i izravnanja za decentralizirane funkcije i zbog toga iznosa se nije moglo ni umanjivati na toj poziciji.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Dragan Crnogorac.
Hvala. Meni je potpuno jasno kada Vlada ne prihvati amandman da je gotovo nemoguće da on prođe i da dobije podršku u Saboru, ali iz tog razloga ja sam donio ovdje jedan sporazum koji vi vjerojatno niste vidjeli nikada, međunarodni sporazum gdje je Vlada se obavezala na postojanje, dakle zajedničko vijeće opština i na nesmetan rad. Između ostalog Vlada je donijela odluku o organizaciji, o statusu, sastavu, nadležnosti i financiranju, dakle da će financirati nesmetan rad ove institucije srpske zajednice i sasvim je jasno da sredstva koja su određena u proračunu do sada nisu bila dovoljna, a s obzirom još na to da se izričito, recimo što smo mi ostali u čuđenju, zajedničko vijeće općina ne može da konkuriše na druga sredstva iz proračuna, recimo putem nacionalne zaklade gdje se eksplicitno navodi dakle naziv vanjske institucije, jasno je da srpska institucija, odnosno institucija srpske zajednice nema dovoljno sredstava za rad. Međutim, ja nisam iznenađen ovakvom odlukom pošto Vlada nije imenovala, a s obzirom na obaveze koje ima, čak ni pomoćnike ministra evo na kraju treće godine mandata Vlade, tako da nas ova odluka uopšte nije začudila.
Amandman povlačite ili tražite glasovanje?
S obzirom da ovu stvar smatram da tako kažem jednom od bitnih mogućnosti rada, nesmetanog rada, manjinske organizacije i manjinskih prava, mislim da nigdje u civiliziranom svijetu se ne glasa o manjinskim pravima nego o ljudskim pravima, stoga ću vas ja da tako kažem osloboditi te obveze.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Hvala lijepa. Amandman broj 6 Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada ga prihvaća.
Postao sastavni dio konačnog prijedloga proračuna. Amandman broj 7 Kluba zastupnika SDP-a isto.
Vlada ga prihvaća.
Hvala lijepa. Postao sastavni dio konačnog prijedloga proračuna. Idemo na amandman broj 8, zastupnik Veljko Kajtazi.
Hvala lijepa. Postao sastavni dio konačnog prijedloga proračuna. Idemo na amandman broj 8, zastupnik Veljko Kajtazi.
Poštovani podnositelj amandmana zastupnik Veljko Kajtazi.
Žao mi ga što se ne prihvaća, imajući u vidu da se radi o kapitalnoj donaciji za dovršetka prostora. Tražim glasanje.
Oprostite, niste čuli zastupniče. Amandman je konzumiran pethodnim prihvaćenim amandmanom.
Povlačim.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Amandman broj 9. zastupnika Ante Babić, poštovanog zastupnika Ante Babića.
Vlada ga ne prihvaća. Financijski plan Državnog ureda za Hrvate izvan Republike Hrvatske se kontinuirano povećava od kada je osnovan, te je visina financijskog plana za 2015. utvrđena na temelju realnih procjena potreba ureda koji također definira sam svoje prioritete.
Očitovanje podnositelja amandmana, poštovanog zastupnika Ante Babić. Molim vas strpljenje da možemo brzo raditi. Samo tiše malo!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa sjećam se vrlo dobro gospodine ministre četvrtka i onda kada ste grčevito branili rebalans proračuna i govorili ste da neće bit povećanja za 2015. godinu. Iznimno mi je drago da ste pronašli sredstva za nacionalne manjine i to popriličan broj sredstava. Ali priznat ćete na ovoj poziciji programa pomoći hrvatskoj manjini u inozemstvu ta stavka je ostala na 1,5 milijuna kuna. Za 550 tisuća predstavnika hrvatskih manjina u 12 zemalja milijun i pol kuna. Ako to podijelite to je nekih 2 kune i 70 po Hrvatu izvan Republike Hrvatske. U ovoj situaciji u kojoj se nalaze pojedine manjine u pojedinim zemljama sa kojima imamo i međudržavne sporazume meni je nerazumljivo i neprihvatljivo da ovu stavku niste povećali, iako govorite o kontinuiranom povećanju sredstava vezano kroz Državni ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske možda ste mislili na to vezano za zgradu za djelatnike. Ali sigurno to nije povećanje za programe Hrvata i hrvatskoj manjini u inozemstvu. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim da glasujemo o amandmanu broj 9. poštovanog zastupnika Ante Babić kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 10. također poštovani zastupnik Ante Babić.
Pa Vlada ga ne prihvaća. Navedeni ured ima osigurana sredstva. Čak u ovoj godini je izvršenje manje od planiranog s time da prioritete određuje sam ured, tako da ukoliko se ured odredi da su mu to prioriteti on ta sredstva može i osigurati.
Očitovanje podnositelja amandmana, poštovanog zastupnika Ante Babić.
Jučer je predsjednik Vlade obilazeći Bosnu i Hercegovinu, posebice u Sarajevu rekao da Vlada neće štediti na projektima koji su doista važni za opstanak Hrvata u Bosni i Hercegovini aludirajući pretpostavljam i na ustavnu obavezu Republike Hrvatske prema Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Hrvati u Bosni i Hercegovini su jedan od tri konstitutivna naroda. I hrvatski strateški cilj je pomoć Hrvatima u Bosni i Hercegovini, u to ne bi trebao nitko sumnjati, a ponajmanje Vlada. Ono što ste sada rekli da je za izvršenje proračuna bio manjak sredstava to zapravo govori o radu ove Vlade i nedostatku projekata. Ali smanjivati sredstva za povratak Hrvata u Bosnu i Hercegovinu sa 9 na 6 milijuna kuna je nedopustivo. Evo tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Molim glasujmo o amandmanu broj 10. poštovanog zastupnika Ante Babić kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat? Utvrđujem nije dobio potrebnu većinu ovaj amandman. Amandman broj 11. također poštovanog zastupnika Ante Babić.
Vlada ga ne prihvaća. Obrazloženje je isto kao i kod prethodnog amandmana.
Isto kao prethodno, očitovanje isto vjerojatno.
Pa … [[Govornik se ne razumije.]] posebnu stavku vezano za ovaj amandman povratka Hrvata u Republiku Srbiju, znajući, imajući u vidu činjenicu devedesetih godina da se do današnjeg dana iselilo negdje oko 30 do 35000 Hrvata iz Vojvodine. Posebno Žalosti što Vlada nije primijetila, odnosno nije raspravljala o ovome prijedlogu vezano za izlazak Šešelja iz Haaškog zatvora, a znajući u kakvoj su sada situaciji hrvatska nacionalna manjina u Srbiji o čemu možemo čitati i svjedočiti ovih dana. Vjerovao sam da će Vlada imati sluha za to i da će osigurati barem simbolično jedan dio sredstava vezano za povratak Hrvata u Republiku Srbiju znajući nakon Domovinskog rata kolike smo mi napore zapravo u Republici Hrvatskoj činili kako bi se obnavljale kuće za programe izbjeglica. Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Molim glasujte o amandmanu broj 11. poštovanog zastupnika Ante Babić kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 12. Kluba zastupnika SDS-a u Hrvatskom saboru.
Vlada ga ne prihvaća. Izvršenje aktivnosti Državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje je ispod određenih i planiranih aktivnosti i smatramo da će sredstva biti dostatna za 2015. godinu u iznosu koja su planirana.
Očitovanje podnositelja amandmana u ime kluba poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine ministre, izvršenje je manje naprosto zbog toga što nije bilo pretpostavki da državni ured obavlja svoje poslove. Vi sami znate kakva je bila povijest smanjivanja proračunskih sredstava državnog ureda, kako je sporo tekao proces oformljivanja ureda i koliko je dugo vremena trebalo uopće da se počne sa radom ureda, a otpočeo je prije nekoliko mjeseci. Sad ga treba kažnjavati zbog toga. Mi jesmo zadovoljni što bar niste ovaj puta smanjivali, ali se dodaje obnova poplavljenih područja. Ako se dodaje obnova poplavljenih područja na obnovu objekata koji su stradali u ratu i istovremeno programa stambenog zbrinjavanja bojim se da će to biti problem, nešto od toga će trpiti. I iz tog razloga predlažemo Vladi da nađe rješenje za ovaj sukob između dva programa prema kojem je Vlada obavezna. Jer državni ured to neće moći obavljati sa ovolikim iznosom sredstava. I mi smo tražili da se povećaju sredstva za poplavljena područja. Ali ukoliko Vlada ovoga trenutka nema tih mogućnosti mi povlačimo taj amandman.
Hvala lijepa, amandman je povučen. Idemo na amandman br. 13, poštovani zastupnik Boro Grubišić. U ime predlagatelja Evelin Tonković, zamjenik ministra unutarnjih poslova RH.
Hvala predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada amandman ne prihvaća. Treba li obrazloženje?
Obrazloženje?
Osigurana sredstva za potporu opremanje dobrovoljnih vatrogasnih društava nalaze se u okviru proračunskih sredstava u glavi 04030 RKP 28305 Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Projekt K 260089 je program u provedbi posebnih mjera za zaštitu od požara, prema tome istima se prosljeđuju svi zahtjevi vezani uz potrebnu opremu za vatrogasce.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Boro Grubišić, očitovanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Naime, na poziciji K 554010 stoji potpora opremanju dobrovoljnih vatrogasnih društava. Dakle, točno ono o čemu sam ja u amandmanu i pisao, a to je nabavka navalnog vozila za DVD Brodski Stupnik, nedaleko od Slavonskog Broda koji sada nema navalno vozilo. Ja ne znam kako uopće vatrogasci rade ili interveniraju, idu biciklom valjda kako kaže kolega na intervenciju. Osim toga ta vatrogasna postrojba odlazi i na more kao pripomoć vatrogasnim društvima prilikom ljetne sezone. I još nešto da kažem, u ovoj dakle potpori opremanju dobrovoljnih vatrogasnih društava na poziciji 382 stoji dakle pomoć vatrogasnim društvima u visini od 1000 kuna. Pa sad vi meni recite kad ste već obrazložili svoj amandman što vi to sa 1000 kuna mislite pomoći dobrovoljna vatrogasna društva na toj poziciji? A možda bolje da ste ukinuli uopće. Ili pak da ste možda planirali kad ste nabavljali vozila, ova Vlada za Vladu 1600 vozila da nabavi i koje vatrogasno vozilo osim onih dakle neću govoriti koje marke vozila jel' za Vladu vrlo luksuzne, da su nabavili i koje vatrogasno vozilo za dobrovoljna vatrogasna društva u Hrvatskoj, a posebice u Slavoniji i Baranji. Ništa od toga! Žalosno i sramotno! Hvala lijepo. Tražim glasovanje o amandmanu.
Molim glasujmo o amandmanu br. 13 poštovanog zastupnika Bore Grubišića kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem nije dobio potrebnu većinu amandman br. 13. Amandman br. 14, zastupnici Salapić, Grubišić, Drmić, Burić, Bubalo, Đurović i Češek dakle cijeli klub.
Vlada amandman ne prihvaća. U okviru aktivnosti A672007 razminiranje osigurano je … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna za aktivnosti razminiranja sukladno akcijskom planu te se razminiranje obavlja prema tom utvrđenom rasporedu u skladu sa raspoređenim sredstvima.
Josip Salapić, izvolite.
Hvala potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra s obzirom na 39 smrtno stradale osobe, 121 osobom sa teškim tjelesnim ozljedama te 60 osoba sa lakšim tjelesnim ozljedama sa područja Osječko-baranjske županije a imajući u vidu i to da je više od 90 km još uvijek miniranog područja smatramo da to ima veze i sa razvojem gospodarstva, a ono što je najgore i sa ljudskim sudbinama, ljudskim životima pa tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Molim da pristupimo glasanju. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 15, zastupnika Josipa Đakića. Molim zamjenicu ministra branitelja Vesnu Nađ.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvaženi zastupnici i uvažene zastupnice amandman br. 15 uvaženog zastupnika Josipa Đakića ne prihvaća se uz obrazloženje na poziciji zapošljavanje hrvatskih branitelja osigurana su sredstava u Financijskom planu Ministarstva branitelja za 2015. godinu u skladu sa novim prihvaćenim programom za 4-godišnje razdoblje i uvođenjem novih mjera u kojima je naglasak na povećanjima sredstava iz EU. Budući da se kroz navedene mjere računa na sredstva EU nisu potrebna dodatna sredstva u iznosu od 500 tisuća kuna već će se program moći provesti s predviđenim iznosom.
Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo zamjenice. Pa neprihvaćanje ovog amandmana jasno govori o tome da sredstva planirana za zapošljavanje hrvatskih branitelja neće biti dostatna i neće biti povučena iz europskih fondova niti će zaposlenost hrvatskih branitelja biti ta koja će biti briga i skrb Vlade ni ministarstva. Laž je i obmana da je povećanje proračuna za potrebe hrvatskih branitelja kada je u dva rebalansa smanjeno 38,6 milijuna kuna na pozicijama branitelja jer nisu iskorišteni. Nisu iskorišteni zbog toga što je nesposobnost i nebriga jer je sa 26 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja porastao broj na 36 tisuća. Za 10 tisuća je više nezaposlenih hrvatskih branitelja. Ova sredstva mogli ste uložiti u zadruge, u sufinanciranje zadrugarstva i takvim načinom zapošljavanje hrvatskih branitelja. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Pristupimo glasanju. Rezultat? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 16 zastupnika Josipa Đakića.
Amandman br. 16 uvaženog zastupnika Josipa Đakića ne prihvaća se uz obrazloženje na poziciji Udruge branitelja osigurana su sredstva u skladu sa financijskim planom Ministarstva branitelja uzimajući u obzir broj projekata udruga koje su od strane povjerenstva u dosadašnjim natječajima ocjenjeni kao kvalitetni i provedivi, te time sufinancirani, ocjenjujemo predviđeni iznos dostatnim te nije potrebno dodatni predloženi iznos od milijun i 200 tisuća kuna.
Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospođo zamjenice ministra, kontinuirano smanjenje sredstava za potrebe Udruga branitelja iz Domovinskog rata je vaša praksa u ministarstvu. Limitiranje projekata sa određenim iznosima jednako tako pokazuje odnos i skrb o pravima Hrvatskih branitelja kroz njihovu djelatnost i kroz njihove udruge. Samo HVIDRA RH smanjili ste 2 milijuna i 200 tisuća kuna u protekle 2 godine. Mislim govorite o nečemu što stvarno nije točno i ne moguće je funkcionirati pa čak i osnovne stvari financirati u udrugama, a to je hladi pogon sa ovakvim mizernim sredstvima koja predviđate. Niste sposobni rasporediti niti odraditi ono što je potrebno ni za udruge niti nikakvu suglasnost s njima i zbog toga kontinuirano odnos vas ministarstva, vas kao zamjenice i ministra je onaj koji je protivan interesima i potrebama Hrvatskih branitelja. I stoga tražim glasovanje o ovom mom amandmanu.
Pristupimo glasovanju o amandmanu. Molim rezultat. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 17 zastupnika Josipa Đakića.
Amandman 17 uvaženog zastupnika Josipa Đakića ne prihvaća se uz obrazloženje, na poziciji ekshumacije, identifikacija i sahrana žrtava iz Domovinskog rata osigurana su dostatna sredstva za provođenje svih aktivnosti programa zatočeni i nestali planiranih u strateškom planu Ministarstva branitelja za razdoblje 2015.-2017. godine. Isto tako dio projekata Uprave za zatočene i nestale u iznosi od 3 milijuna 812 tisuća i 500 kuna planirana su sufinancirati iz fondova EU u sklopu operativnog programa učinkovito ljudski potencijali 2014.-2020. Sukladno navedenom smatramo da nije potrebno povećavanje sredstava na ovoj poziciji.
Josip Đakić izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo vidljivo je kroz ovu nadasve humanu djelatnost koju Ministarstvo Hrvatskih branitelja treba odraditi, s obzirom da je još tisuću Hrvatskih branitelja neidentificirano, za njihova tijela se ne zna, a k njima je dodato još i 600 onih koji su bili pripadnici srpskih postrojbi te civila, 1600 ljudi koje se traži još uvijek u RH iziskuje i potrebna sredstava i siguran sam da ovaj moj amandman kojim se smanjuju sredstva na uredu zakonodavstva, usklađivanje pravnih akata sa pravnim poretkom RH neće oštetiti jer pravni akti su u većini usklađeni i ne treba im ovih 500 tisuća kuna, a za potrebe ekshumacije, identifikacije i sahrana siguran sam da treba što prije tu nadasve humanu djelatnost privesti kraju kako bi se sve žrtve sa dostojanstvom sahranile, našle i kako bi obitelji jedanput bile mirne. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim da glasujemo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Molim rezultat. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 18 zastupnika Josipa Đakića.
Amandman 18 uvaženog zastupnika Josipa Đakića ne prihvaća se uz obrazloženje, na poziciji stambeno zbrinjavanje invalida iz Domovinskog rata osigurana su dostatna sredstava za provođenje svih aktivnosti i programa. Stambeno zbrinjavanje invalida iz Domovinskog rata provodi se sukladno Uredbi o stambenom zbrinjavanju članova obitelji smrtno stradalog, zatočenog ili nestalog Hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata, hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i dragovoljaca iz Domovinskog rata. Stambeno zbrinjavanje prema ovoj uredbi provodi se dodjelom stambenih kredita, dodjelom financijske potpore prilikom kupnje ili izgradnje prve nekretnine na tržištu, dodjelom subvencija na kamate na kredite u komercijalnim bankama do visine tržišne kamate za kupnju, ili izgradnju prve nekretnine javnim najmom stanova u vlasništvu RH te dodjelom i otkupom stana ili kuće. Navedenim aktivnostima financiraju se i sredstva iz izvora 81. namjenski primici od zaduženja koji se osiguravaju iz povrata zajmova danih korisnicima u prethodnom razdoblju. Sredstva za ostale namjene kao što su troškovi energije, usluge, tekuće investicijskog održavanja, komunalne usluge i slično osiguravaju se na izvoru 11. opći prihodi i primici te su dostatni za financiranje navedenih usluga. Sukladno navedenom smatramo da povećanje sredstava na ovoj poziciji nije potrebno.
Kolega Josip Đakić izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo, kroz ova četiri amandmana jasno se vidi kakvu brigu i skrb Ministarstvo Hrvatskih branitelja kao i Vlada Republike Hrvatske ima prema Hrvatskim braniteljima. Fiktivno ste prikazali da ste povećali proračun samo za Ministarstvo branitelja dok je stvarna istina da je u ovoj godini 2015., predviđen proračun za 7,9 milijuna kuna manji. Nisu to značajna sredstva, no međutim kada zbrojimo sve koliko je nezaposlenih povećano, koliko je onih koji se nalaze na listi za stambeno zbrinjavanje sa 11 300 na 13 600 ljudi koji čekaju stambeno zbrinjavanje, ovakvim tempom narednih 50 godina, umrijet će svi invalidi i neće biti stambeno zbrinuti po vašim projekcijama proračuna. Vaša nesposobnost prelazi stvarno već u drskost i bezobraznost prema Hrvatskim braniteljima, a još ono što je najžalosnije da obmanama kroz proračun u 2 godine, kroz proračun u 2 godine smanjili ste ukupno sredstva za 88 milijuna i 595 tisuća kuna. To je sramota koja se događa u ovoj Hrvatskoj vladi i Ministarstvu Hrvatskih branitelja. Proširenjem prava za stambeno zbrinjavanje lažno ste obećali dragovoljcima da ćete ih stambeno zbrinuti a ništa od toga se neće dogoditi jer sredstva predviđena u proračunu jasno govore o ove četiri pozicije ni stambeno zbrinjavanje, ni ekshumacije, niti zapošljavanje, niti udruge neće imati dostatna sredstva. To je ono što boli Hrvatske branitelj i zbog čega prosvjeduju.
Želite glasanje? … [[Upadica se ne razumije.]] Molim pristupimo glasanju. Rezultat. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 19 zastupnice Jadranke Kosor. Molim zamjenika ministra Dražena Prosa.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Iznos od 55 milijuna kuna planiran u proračunu Ministarstva financija za potpore političkim strankama određen je sukladno članku 3. Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe prema kojem se sredstva za redovito godišnje financiranje političkih stranaka i nezavisnih zastupnika trebaju osigurati u Državnom proračunu RH u iznosu od 0,05% ostvarenih rashoda poslovanja iz prethodno objavljenog godišnjeg izvješća o izvršenju proračuna. Iz tog razloga sredstva planirana za potpore političkim strankama ne mogu se smanjiti bez izmjene navedenog zakona. Sredstva za investicije uopće treba povećati, no naglašavamo da su upravo ovim prijedlogom proračuna za 2015. godinu na razdjelu 0,51, Ministarstvo poduzetništva i obrta osim na aktivnosti A822055 provedba mjera za poticanje investicija malih i srednjih poduzetnika i obrtnika planirana sredstva i na drugim aktivnosti s ciljem poticanja investicija i konkurentnosti poduzetništva i obrta, a ukupan iznos tih sredstava uključujući sredstva iz EU fondova znatno je veći od ikad do sada planiranih sredstava, iznosi 892 milijuna 653 tisuće 283 kune.
Kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine zamjeniče, krenuli ste obratnim redom. Dakle, ja sam prije svega tražila da se povećaju sredstva za poticanje investicija malih i srednjih poduzetnika u koji se svi kunemo. Ta sredstva u 2014. godini bila su planirana u iznosu od 30 milijuna kuna. Za sljedeću godinu predlažete smanjenje za 10 milijuna kuna, na 20 milijuna kuna. Ali ono što je zanimljivo u projekcijama za 2016. i sljedeću godinu na smanjenje na samo 5 milijuna kuna. Dakle, svi govorimo o malim i srednjim poduzetnicima, obrtnicima koji trebaju biti nositelji razvoja, a onda Vlada sredstva za poticanje smanjuje iz godine u godinu. Međutim, sredstva za financiranje političkih stranaka koja su u ovoj godini bila planirana u iznosu od 50 milijuna 161 tisuću 666 kuna predlažete povećati za 5 milijuna kuna u sljedećoj godini, ali što je jako zanimljivo, u 2016. na 61 milijuna 752 tisuće 941, dakle svake godine od sada predlažete povećanje i to znatno, ali financiranje političkih stranaka. Vaše obrazloženje da je to nemoguće učiniti bez izmjene zakona, pa naravno da to znamo. Mogli smo izmijeniti i taj zakon. Dakle, ja predlažem da se tih 5 milijuna kuna, samo 5 milijuna kuna koliko je predviđeno povećati političkim strankama u sljedećoj godini, prebaci za male i srednje poduzetnike i obrtnike. Molim glasovanje.
Molim pristupimo glasanju. Molim rezultat. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 20 Kluba zastupnika SDP-a i molim ministricu Andreu Zlatar Violić. Amandman 20 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se prihvaća.
Amandman broj 21 Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se prihvaća.
Hvala lijepa. Prelazimo na amandman 22 zastupnika Salapića, Grubišića, Drmića, Burića, Bubala, Đurovića i Češeka. Molim zamjenicu ministra poljoprivrede, Snježanu Španjol.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Poštovane zastupnice i zastupnici, Vlada RH ne prihvaća amandman broj 22 iz razloga što su predviđena sredstva dostatna za funkcioniranje Hrvatskog centra za konjogojstvo … Đakovo i Lipik uz vlastite prihode koji oni ostvaruje. Hvala lijepa.
Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Naš gradonačelnik Đakova će biti jako sretan sa ovom vašom odlukom da ne prihvatite amandman, a inače odlukom Vlade RH promijenjeni su uvjeti poslovanja obje ergele, i Lipik i Đakovo što je vidljivo i tijekom posljednjih godinu dana. Ujedno kako bi u potpunosti profunkcionirala zatvorena jahaonica ergele Lipicanaca Đakovo, ali i kako bi se provelo razdvajanje dviju ergela što je već bilo riječi kada je bila Vlada HDZ-a i Jadranke Kosor, dakle došlo je ovdje do rasprave oko toga i došlo je do razdvajanja, ali da bi se to potpuno provelo, potrebno je izvršiti povećanje proračunske pozicije kako je i predloženo. Dakle, sa 8 milijuna na 20 milijuna. Zbog toga tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim pristupimo glasovanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Molim vas glasujte. Molim rezultat. Uključite se za glasanje koji niste. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 23 istih zastupnika.
Hvala lijepo. Vlada RH ne prihvaća amandman 23 iz razloga što je predmetni projekt za koji Agencija za razvoj Osječko-baranjske županije provodi i koordinira aktivnosti na izradi studijske dokumentacije u tijeku izrada studija utjecaja na okoliš koja bi trebala biti izvršena u narednom razdoblju, a nakon prihvaćanja iste i donošenja rješenja o prihvatljivosti zahvata na okoliš moći će se pristupiti izradi idejnog projekta i provođenju djela istražnih radova. Planirane aktivnosti u 2015.procjenjuju se na 494 tisuće 900 kuna. Sukladno dosadašnjem sporazumu o sufinanciranju izrade stručne revizije studije opravdanosti i izvodljivosti višenamjenskog hidrotehničkog sustava za uređenje voda i zemljišta Osijek i izrade studija o utjecaju višenamjenskog hidrotehničkog sustava za uređenje voda i zemljišta Osijek. Ovo ministarstvo zajedno sa HEP-om, Hrvatskim vodama sudjeluje u sufinanciranju navedenog projekta u iznosu od 10% odnosno 37,5%, a Osječko-baranjska županija sa 15% ukupnog iznosa. Stoga potrebna sredstva su za sljedeću godinu predviđena u proračunu za 2015.godinu. Hvala lijepo.
Tko će obrazložiti? Josip Salapić. Izvolite.
Hvala potpredsjednice. S obzirom da je vrijednost projekta 3 milijarde kuna tih planiranih 495 tisuća i bez obzira na obrazloženje da se radi ekološka studija smatramo daje bilo osigurati sredstva u proračunu zbog strateške važnosti ovog projekta, ali zbog nekih procjena da bi tu mogao dobiti posao oko tisuću ljudi otprilike. S obzirom na gospodarsku situaciju u Slavoniji i Baranji i na područje koje smo i danas Zakonom o regionalnom razvoju pokušavamo pomagati smatramo da je odgovorna Vlada trebala osigurati više sredstava u proračunu za 2015.s obzirom na istaknutu važnost projekta pa tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Molim glasujmo o amandmanu. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 24 zastupnice Natalije Martinečvić pa pozivam zamjenika ministra regionalnog razvoja Jakšu Puljiza.
Uvažena potpredsjednice, uvažene zastupnice i zastupnici. Vlada ne prihvaća amandman zastupnice Martinčević. Naime, navedena pozicija kroz razdjela 061 Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU pozicija za Fond za sufinanciranje EU projekata financira se iz izvora financiranja 43 ostali prihodi za posebne namjene. Što se tiče pozicije kroz razdjela 049 Ministarstva gospodarstva kao 869003 financiranje i skladištenje i upravljanje obveznim zalihama nafte i naftnih derivata ona se financira iz općih prihoda i primitaka. Nadalje, program 3908 zaštita kulturnih dobara kod razdjela 055 Ministarstva kulture financira se također iz općih prihoda i primitaka, te sredstava za učešće u pomoći i fondova EU. Što se tiče pozicije A 779000 administracija i upravljanje nacionalnim parkovima i parkovima prirode jedan manji iznos se planira na općim prihodima i primicima, dok se većina sredstava planira na vlastitim sredstvima. S obzirom na sve ove navedene izvore da navedeni izvori mogu planirati korisnici koji ostvaruju vlastite prihode na tržištu te prema posebnim propisima, nije moguće preraspodijeliti sredstva na predloženi način,obzirom na različite izvore prihoda.
Kolegica Natalija Martinčević.
Evo Zakon o osnivanju Fonda za sufinanciranje EU projekta uputila sam u saborsku proceduru i žao mi je što nismo uspjeli o njemu raspraviti ove godine. Naime, Hrvatska je kao što znamo u EU platila 3 milijarde 600 tisuća kuna povukla je 3 milijarde kuna i to mislim da dovoljno govori u prilog činjenici da moramo nešto poduzeti. Ovim fondom želi se omogućiti jedinice lokalne samouprave da država stane iza svakog projekta dakle županija, grada i općina koje EU odobri. Obzirom na gospodarsku politiku koju vodi ova Vlada mislim da je naša jedina razvojna šansa uzimanje sredstava iz EU fondova i vidimo koliko smo u ovoj godini u tome podbacili. I danas je bilo dovoljno riječi o tome koliko smo se dodatno centralizirali, koliko smo dodatno našim županijama, gradovima i općinama uzeli sredstava pa predlažem da im omogućimo veći iznos sredstava upravo u ovom fondu da si mogu sredstva iz EU osigurati sami. Tražim glasanje o amandmanu.
Molim glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Molim rezultat. Nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 25 zastupnika Salapića, Grubišića, Drmića, Burića, Bubala, Đurovića i Češeka. Molim Zdenka Antešića zamjenika ministra pomorstva, prometa i infrastrukture.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Amandman Vlada ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Ulaganje u izgradnju Koridora 5C dionica autoceste A5 granica s Republike Mađarskom-Beli Manastir-Osijek sustavni je dio programa građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2013.-2016.godine u okviru planiranja izgradnje autoceste u nadležnosti Hrvatskih autocesta. Prijedlogom plana građenja i održavanja hrvatskih autocesta za 2015.godinu predviđeno ulaganje na Koridoru 5C granica Republike Mađarske-granica BiH iznosi ukupno 292 milijuna kuna.
Tko će obrazložiti? Josip Salapić. Izvolite.
Hvala potpredsjednice. Pa daj Bože da je tako. Prošle godine smo slično govorili nije se baš ispunilo u planiranim sredstvima s obzirom na stratešku važnost ovog projekta ne samo za Osječko-baranjsku županiju nego i za RH i s obzirom da je od Svjetske banke ovaj projekt ocijenjen kao jedna od najvažnijih infrastrukturnih investicija u RH tražimo glasanje o amandmanu.
Pristupimo glasanju o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 26. istih zastupnika.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. U Financijskom planu Hrvatski cesta za 2015. godinu okviru pozicije K2004. planirani je iznos od 53 milijuna kuna za dionicu Virovitica-Suhopolje.
Igor Češek, izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Pa kao prioritetna prometnica nameće se brza cesta Varaždin-Koprivnica-Virovitica-Osijek-Ilok ukupne dužine oko 330km. Riječ je o vrlo kvalitetnom projektu od izravnog gospodarskog značenja koji bi trebao biti alternativa dosadašnjoj državnoj cesti D2 poznatijoj kao Podravska magistrala. Ista brza cesta će povezivati podravski podunavski dio sjeverne Hrvatske a posebno je važna za područje Slatine jer se tu sijeku dvije državne ceste, gdje su zbog prometa i do 8 tisuća vozila na dan učestale prometne nesreće. Tražim glasovanje o amandmanu.
Glasujemo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 27. istih zastupnika.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje. Sukladno Zakonu o vodama obaloutvrde su prema namjeni regulacijske i zaštitne vodne građevine koje služe za zaštitu od štetnog djelovanja voda. Slijedom navedenog izgradnja i održavanje obaloutvrda nije u nadležnosti Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture već Ministarstva poljoprivrede.
Tko će obrazložiti. Boro Grubišić.
Ispada promašaj legitimacije ali nije tako. Naime, točno je to da su na Dravi zabilježeni niski vodostaji a kome propada teško je reći. Dakle niski vodostaji koji onemogućavaju plovidbu rijekom Dravom. A znamo da je i rijeka Drava i Dunav i Sava plovne rijeke. Da postoji luka Osijek koja je također uključena u, riječna luka Osijek. Da postoji dakle i vikend naselje koje je bilo poplavljeno ove godine već dva puta i da je potrebno zapravo izregulirati dakle izgraditi obaleutvrde. I nisu obaleutvrde jedina funkcija zaštita od poplava nego ima niz drugih funkcija obaloutvrda. Prema tome, na ovaj način se izvući kao što ste vi predložili gospodine Antešić nije baš dobro. Zbog toga tražim glasovanje za tih 6 milijuna kuna koje se potražuju ovim amandmanom za izgradnju obaloutvrda na Dravi od ušća Dunava prema Osijeku. Hvala lijepa.
Glasujmo o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 28. istih zastupnika.
Hvala lijepa. Amandman se također ne prihvaća uz istovjetno obrazloženje kao i amandman br. 27. Boro Grubišić.
Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine Antešić samo da je oporba kompletna, dakle u cjelokupnom broju ovdje mi bismo preglasali ovaj, dakle ovu kukuriku koaliciju koja danas ovdje također nije u punom sastavu. Ali nažalost nije pa evo tako odbijate ovaj amandman od 20 milijuna kuna za izgradnju obaloutvrda na Dunavu. A znamo da Dunav teče pa i u himnu nam je uključen u dužini od 138km kroz Republiku Hrvatsku i da imamo problematiku kao i na svim rijekama gdje … [[Govornik se ne razumije.]] korita ni Save ni Drave ni Dunava zbog ratnih djelovanja i poslijeratnih neaktivnosti na tom dijelu. I bilo bi potrebno zaista ovih 20 milijuna kuna, ali evo vi kažete da ne date, oporbe nema da preglasa kukuriku koaliciju i ja tražim ipak, bez obzira na brojno stanje glasovanje o ovom amandmanu.
Glasamo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 29. zastupnika Josipa Đakića. Pozivam zamjenika ministrice graditeljstva i prostornog uređenja gospodina Željka Uhlira.
Predloženi amandman se ne prihvaća. Jer naprosto preraspodjela sa ovih stavaka bi ugrozila poslovanje agencije.
Zastupnik nije prisutan u dvorani pa molim da glasamo o tom amandmanu. Molim rezultat. Uključite se koji se niste uključili u glasanje. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman br. 30. zastupnice Natalije Martinčević. Molim zamjenika ministra zaštite okoliša i prirode Hrvoja Dokozu.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Za aktivnost zbrinjavanja otpada u balama u Varaždinu ne osiguravaju se sredstva u proračunu Ministarstva zaštite okoliša i prirode već se ista financira iz sredstava Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost ukoliko i kada za to budu ispunjeni svi zakonski preduvjeti.
Natalija Martinčević.
Poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjeniče ministra. 120 000 tona vala smeća na ulazu u Varaždin najveći su ekološki i zdravstveni i financijski problem i grada Varaždina i Varaždinske županije koji se kao što znate ne rješava već više od 7 godina. Ministarstvo je u 11. mjesecu prošle godine temelje inspekcijskog nadzora preuzelo odgovornost za rješavanje tog problema, međutim i nakon toga se nije ništa riješilo i ništa dogodilo. Ja tražim da se u ovom proračunu, vi to možete naravno riješiti i sa fondom, osiguraju sredstva u iznosu od … posto koliko predviđa pravilnik Ministarstva zaštite okoliša i prirode i da se taj problem varaždinskog smeća konačno riješi. Tražim glasanje.
Molim glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Sada pozivam zamjenika ministra znanosti, obrazovanja i sporta, gospodina Roka Andričevića da obrazloži amandman broj 31 zastupnika potpredsjednika Željka Reinera.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Amandman uvaženog zastupnika akademika Željka Reinera broj 31 se ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika 02006 Ureda predsjednika Vlade Republike Hrvatske, a tematika je pokrivena u stavku kurikularne reforme koja je u proračunu.
Potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra. Naime, ovdje smo prije nešto više od mjesec dana uz veliko talambasanje donijeli Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije. Tada smo rekli da je za provođenje te strategije nužno otprilike milijardu kuna godišnje tijekom sljedećih nekoliko godina, na što se naravno nitko nije obazirao jer naravno nije bio ni cilj uistinu početi provoditi tu strategiju nego proizvesti jedan dokument s kojim se može mahati, hvaliti da se donijela po prvi put u povijesti strategija, a koji se zapravo očito nije ni namjeravao provoditi. Da je tome tako potpuno je jasno jer je u toj strategiji navedeno 335 mjera. Ovi amandmani odnose se na samo 77 od njih koji su možda najvažnije ili najurgentnije, a pritom u prethodnoj verziji strategije, ne onoj koja je napokon prihvaćena, je bilo navedeno da će se od tih mjera u 2015. 79 provest, 2016. 57, 2017. 40, dakle ukupno 176 mjera plus 17 koje su trebale kontinuirano bit provođene, dakle 193 mjere. Kao što se vidi iz ovoga prijedloga svih ovih amandmana, zapravo mi smo se odnosi na samo 77 od tih mjera i financijski isključivo sa simboličkim sumama, samo sa simboličkim sumama, pokušavajući zapravo dati na značenju toj strategiji koju eto Vlada očito potpuno zanemaruje. Tražim glasovanje.
Molim glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 32 istog zastupnika.
Zahvaljujem se. Amandman broj 32 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu i također čija tematika je pokrivena u kurikularnoj reformi koja se nalazi u proračunu.
Potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra, naprosto nije točno da j to pokriveno i upravo zato smo uz sve ove amandmane tražili dodatne točke. Naime, vjerojatno ćete se "izvlačiti" da je sve to negdje drugdje pokriveno, i vi i ja znamo da to nije točno, posebice zato što u ovom proračunu za neke strategije postoje odvojene stavke. Slobodno mogu reći primjerice Strategija za razvoj ženskog poduzetništva na strani 114 ima točno određenu posebnu stavku. Strategija borbe protiv siromaštva i socijalne isključivosti na stranici 25 ima točno određenu stavku. Dakle ako odgovori, a očito će odgovori Vlade biti da je sve ovo što ja predlažem da budu posebne dodatne stavke kako bi ta strategija barem u naznakama bila i pokušajima provođenja prisutna u proračunu. Ako odgovori svi budu takvi kao što će vjerojatno biti, a to je da je to negdje drugdje sadržano moram vrlo jasno reći da to nije točno. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Molim rezultat. Uključite se tko se nije uključio u glasanje. Nemamo rezultata dok nemamo kvoruma. Uključite se tko se nije uključio. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 33 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 33 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika 02006 Ureda predsjednika Vlade Republike Hrvatske.
Potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra, ja sam očekivao barem malo maštovitije odgovore, a odgovor da se ne može uzeti uredu premijera je upravo fascinantan. Dakle nećemo provoditi Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije zato jer se ne smije uzeti malo novaca uredu premijera. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Molim vas! Amandman nije dobio potrebnu većinu. A molim i zastupnike da uđu u dvoranu koji su izvan dvorane. Amandman 34. istog zastupnika.
Amandman broj 34. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika nula dva, nula nula šest Ureda predsjednika Vlade Republike Hrvatske.
Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo. Očito idemo do apsurda i iscrpljivanja, jer obrazloženje da se ne može uzeti Uredu premijera je upravo smiješno. Tražim glasovanje.
Pristupimo glasanju. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 35. istog zastupnika.
Vlada RH amandman broj 35. ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Vlade Republike Hrvatske.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa vezano uz to naravno ne mogu se na tako smiješno obrazloženje uopće na neki način niti ražalostiti, niti nasmijati. Ali ono što želim naglasiti. Svi ovi amandmani zajedno teški su negdje otprilike 68 milijuna kuna. Dakle, ne milijardu kuna kako smo govorili da bi trebalo, a upravo su teški samo toliko kako bi se tek simbolično dalo do znanja da se želi provoditi ova strategija. Očito Vlada strategiju ne želi provoditi, uopće ne želi provoditi i to je žalosno. Tražim glasovanje.
Molim pristupimo glasanju. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 36. istog zastupnika.
Amandman broj 36. Vlada RH ne prihvaća iz razloga što dodatnim smanjenjem aktivnosti nije moguće kod korisnika nula jedan pet nula pet Ureda predsjednika Republike Hrvatske.
Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa naravno, ne smijemo ni za boga ni lipu skinuti premijeru, a pogotovo ne za takve besmislene stvari kao što su obrazovanje, znanost i tehnologiju. Tražim glasovanje.
Pristupimo glasanju o amandmanu. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 37. istog zastupnika.
Vlada RH amandman broj 37. ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike Hrvatske.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Bez obzira na to što ću očito dobivati stalno isti besmisleni odgovor, mislim da je važno da hrvatska javnost čuje svaki puta iznova da se, dakle Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije koja je ovdje pompozno najavljivana u medijima, najavljivana kao sjetimo se strategija nad strategija, najfantastičnije dostignuće u ne znam povijesti valjda hrvatskog obrazovanja i znanosti itd. se sada ne želi financirati ni na koji način zato jer se ne može ni lipa uzeti Uredu premijera. Molim glasovanje.
Pristupimo glasanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 38. istog zastupnika.
Amandman broj 38. Vlada RH ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Ovaj puta kao što vidite ne smije se uzeti Uredu predsjednika za ponavljam provođenje Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije. Puno je važnije da se ona ne provodi, a da imamo sve one buste zaposlenike u Uredu predsjednika. Tražim glasovanje.
Pristupimo glasanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 39. istog zastupnika.
Amandman broj 39. Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga navedenog kao u prethodnom amandmanu.
Željko Reiner.
Hvala lijepo. Ponovo naglašavam, dakle Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije neće se provoditi zato jer se ne smije uzeti ni lipa Uredu predsjednika. Hvala lijepo.
Tražite glasanje? Glasajmo o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 40. istog zastupnika.
Amandman broj 40. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog kao i u prethodnom amandmanu.
Potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa samo još jedan dokaz da je Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije bila jedna obmana javnosti, a i saborskih zastupnika. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 41. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 41. Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ono što je žalosno je i što se tako rutinski sad događa nije samo što naravno se zapravo izvrgava ruglu sve što je rečeno i što se tvrdilo da će se provesti ovom strategijom, nego da samo znamo o čemu sad se glasuje. Dakle, sad nećemo financirati obrazovanje učitelja, nastavnika, ravnatelja i stručnih suradnika itd. itd. Dakle, tvrdili smo između ostalog da želimo obrazovanije učitelje, nastavnike, ravnatelje. Sjetimo se svih krasnih riječi koje su ovdje rečene. Sad kažemo da nam to sve skupa ne treba. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 42. amandman istog zastupnika.
Amandman Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga kao za prethodni amandman.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Evo tek toliko da svi znamo o čemu pričamo jer naravno to očito nikog, pogotovo od vladajućih, nije briga. Dakle, mi ne želimo osiguravanje infrastrukturnih i materijalnih uvjeta te osiguravanje uvjeta za dodatno zapošljavanje ili preraspodjelu učitelja, nastavnika i ostalih odgojno-obrazovnih djelatnika. Prijedlog je bio da se za to da mizerna suma od 500 tisuća kuna, ali se to ne smije uzeti Uredu predsjednika. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 43. istog zastupnika.
Amandman br. 43 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa nadam se samo da će nakon ovih mojih čestih ustajanja i sjedanja barem netko na onoj drugoj strani sabornice razmisliti o tome kako će dići ruku. Hvala lijepo, tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 44. istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa opet tek toliko da podsjetim o čemu pričamo. Radi se o organiziranju sustava dodatnog individualnog savjetovanja učenika s teškoćama i njihovih roditelja s logopedom, socijalnim pedagogom, edukacijskim rehabilitatorom. To ne želite nego želite te novce dati Uredu predsjednika. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 45. istog zastupnika.
Amandman 45. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike. Ujedno, sukladno postojećim zakonskim propisima sredstva za ljudske, financijske i prostorne resurse za poludnevni boravak tijekom kojega se provode produženi stručni postupak osiguravaju se u proračunima lokalne i regionalne samouprave.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Hvala Bogu da sam konačno dobio makar jedan odgovor, on nije točan potpuno ali bar donekle zvuči suvislo. Međutim, ovaj Visoki dom se donošenjem strategije obvezao da će i financirati osiguravanje ljudskih, financijskih i prostornih resursa za poludnevni boravak tijekom kojeg se provodi produženi stručni postupak u upravo Strategiji obrazovanja, znanosti i tehnologije. Prema tome, točno je da to djelomice financira lokalna uprava i samouprava kojoj smo isto tako sad uzeli novce upravo za tu svrhu nedavnim našim odlukama od prije pola sata ili sat vremena, a sad joj niti država više neće dati novce za to. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 46 istog zastupnika.
Amandmana br. 46 ne prihvaća se iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike.
Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo. Očekivao sam barem da bude nekakvo dodatno obrazloženje. Kada se uskraćuje, podsjećam redovito provođenje dopunske nastave, dodatne nastave i izvannastavnih aktivnosti u skladu s realnim potrebama učenika u koje smo se zaklinjali kad smo donosili strategiju. Molim glasovanje.
Pristupimo glasanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 47. istog zastupnika.
Amandman br. 47 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog kao kod prethodnog amandmana.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Pa evo opet nikakvog dodatnog obrazloženja za odbijanje unapređenja sustava stručnog usavršavanja, stručnih suradnika, odgojitelja, učenika i nastavnika za koji smo isto tako tvrdili da nam je silno stalo kad smo donosili Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 48. istog zastupnika.
Amandman br. 48 se ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa ja sam bar očekivao da ću dobiti recimo nekakvo izvlačenje, tipa da je to sadržano pod stavkom A 733001 ili recimo A 767022, ali očito invencija Vlade nije došla do tog stupnja da me na taj način pokuša ušutkati. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 49. istog zastupnika.
Amandman 49. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Pa to valjda se uklapa u cijelu sliku. Naime, sad govorimo o mehanizmima pružanja ili organiziranja stručne podrške vrtićima, školama i učeničkim domovima pa zašto bi to financirali u smislu podržavanja strategije kad smo ionako prije sat, dva odlučili da ćemo baš to pogoditi na razini lokalne samouprave jer smo im oduzeli novce za podršku vrtićima, školama i učeničkim domovima. Tražim glasovanje.
Molim glasujmo o amandmanu. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 50 istog zastupnika.
Amandman 50 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog kao u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo. Znači ne želimo ponovne, naglašavam, uspostaviti mrežu vrtića, škola, učeničkih domova za uzajamnu podršku, sad to posebno naglašavam jer će doći nekoliko mojih amandman vezanih upravo uz određene skupine, ranjive skupina. Pa evo toliko vrijede zaklinjanja u to. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 51 istog zastupnika.
Amandman broj 51 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo. Naravno nema uporišta ponovno nikakvoga, čak niti u ostatku proračuna. Prema tome, sve ostaju puste riječi. Ovo je amandman koji se odnosio na sustav natjecanja, mreža ljetnih i zimskih škola, tečajeva, programa naprednog učenja na nacionalno regionalnoj i lokalnoj razini. Zanimljivo je da čak niti na regionalnoj razini ovaj puta to vlast ne zanima, koja je inače sva orijentirana regionalno. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 52 istog zastupnika.
Amandman broj 52 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo ga i ovaj amandman se odnosio na jednu obvezu koju smo mi izglasovali kad smo izglasovali Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije. Očito je iz svega skupa da je ta strategija završila upravno onako kao što sam ja nažalost najavljivao a to je papir bez ikakvog pokrića, bez ikakvog značenja i naprosto nešto s čim se može mahati ali iza čega apsolutno ne stoji volja vladajući da ga makar pokuša provoditi. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 53 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 53 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Gospođo potpredsjednice moram samo ustvrditi još jedanputa da smo mi zapravo izrugali sami sebe, Vlada je izrugala samu sebe jer smo donijeli strategiju koju ne želimo i nećemo provoditi. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 54 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 54 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo. Ponovo besmisleno obrazloženje za nešto u što se također mnogi zaklinjali a to je poticanje centara izvršnosti u obrazovanju darovitih kroz jačanje kapaciteta za obrazovanje daroviti itd. itd. sve potpuno besmisleno u zemlji u kojoj vladajući ne žele apsolutno provesti ništa u svezi sa obrazovanjem, znanošću i tehnologijom. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 55 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 55 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo ga ponovno amandman koji se odnosi na podršku osnivanja novih izvanškolskih centara za rad sa darovitim učenicima u zemlji u kojoj ljudi u tisućama odlaze zato jer ih se ne cijeni, pa ko bi onda nešto poticao vezano uz darovite učenike. Pa najbolje nek odmah odu van pa da se ne pate u ovoj zemlji sa ovakvom vlašću. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 56 istog zastupnika.
Amandman broj 6 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepa. Samo još jedan dokaz kako zapravo niti Vlada, a niti vladajuća većina u Saboru ne želi provoditi Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 57 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 57 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja sad moram pogledati uistinu ko će kako glasovati jer se ovaj moj amandman odnosi na potpuno financiranje dvogodišnjih programa integriranog predškolskog odgoja i obrazovanja za Rome u postojećim ustanovama za predškolski odgoj i obrazovanje. Sad me silno zanima hoće li se vladajući koji su inače toliko spremno i na rebalansu proračuna, a i sada prigodom proračuna se odlučili za neke financijske pothvate odbiti uistinu ovo na što se ovo odnosi. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 58 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 58 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Evo, još jedna nedosljednost. Taj se amandman odnosi na nešto što je bilo predviđeno u strategiji, a vezano je za uključivanje i razvijanje ekonomske i financijske pismenosti, itd., ekološke osviještenosti, itd. Fascinantno je kako s jedne strane ćemo pričati da trebamo odgajati mlade za poduzetnike, da želimo ekološki osvijestiti, itd., a sada ne želimo apsolutno niti jednom jedinom lipom makar naznačiti da uistinu vladajući žele ići u tom smjeru. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 59 istog zastupnika.
Amandman broj 59 se ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa ponovo ću pročitati na što se taj moj amandman odnosio, a on se odnosio na motiviranje i financijsko stimuliranje osoba niže razine obrazovanosti i kvalifikacija, socijalno … i isključenih, osoba s invalidnošću, starije i osobe treće životne dobi te useljenike za sudjelovanje u obrazovanju odraslih. Vi ćete to sigurno odbiti, a ja vas samo podsjećam da je sutra Međunarodni dan osoba sa invaliditetom i da sigurno ću vidjeti neke od vas kako se slikaju i kako silno se zalažu za prava i poboljšanje položaja osoba sa invaliditetom. Pa onda vi glasujte protiv. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 60 istog zastupnika.
Amandman broj 60 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prošlom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Kao i ranije, potpuno besmisleno obrazloženje za ono što treba ovaj amandman naznačiti, a to je financijski poticati i razvijati i provoditi programe obrazovanja odraslih u malim naseljima nerazvijenim i ruralnim područjima. Kad smo tako lijepo sredili nerazvijena i ruralna područja sa zakonima koje smo ranije danas donijeli, pa zašto bi im tu dali onda ikakve novce? Tražim glasovanje. Hvala.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 61. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 61 Vlada RH također ne prihvaća iz istog razloga kao u prošlom amandmanu.
Kolega Željko Reiner. Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Nedavno sam pročitao u medijima kako se silno želi unaprijediti osnovno obrazovanje odraslih. Upravo ovaj amandman odnosi se na onaj dio strategije obrazovanja znanosti i tehnologije koji je vezan uz osnovno obrazovanje odraslih i poticanja starijih građana da završe osnovno obrazovanje. Očito je i to sve samo bila floskula. Tražim glasovanje.
Amandman broj 62 Vlada RH ne prihvaća iz razloga što nije moguće skinuti iznos sa korisnika ureda predsjednika RH te da je to spada u redovnu djelatnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Evo, hvala Bogu, barem jedno malo suvislije obrazloženje, ali zapravo i ne jer se ovo odnosi na uspostavljanje optimalne mreže osnovnoškolskih ustanova i srednjih škola sa gimnazijskim programima koje nije posebno navedeno u državnom proračunu prema tome upravo zbog toga, a jest navedeno kao jedan od ciljeva strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije i upravo zbog toga je ovaj amandman bio predložen, ali očito nema interesa za to. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Uključite se. Molim vas glasajte tko nije glasao. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 63. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 63 Vlada RH ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika ureda predsjednika Republike i što je ova aktivnost predviđena u redovnoj djelatnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ponovo ajde bar nekakvo obrazloženje, a ne ona nesuvisla ranije. Međutim, to nije točno jer je ovo … usmjereno ka racionalnom i učinkovitom reprogramiranju da tako kažem i uspostavljanju mreže strukovnih škola i programa, zašto nema posebne stavke pod Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Molim rezultat. Molim vas, molim zastupnike koji nisu u dvorani da uđu u dvoranu i glasaju. Molim vas uključite se u glasanje, a molim zastupnike koji su izvan dvorane da uđu u dvoranu. Nedostaje jedan zastupnik. Amandman nije dobio dovoljnu većinu. 64 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 64 Vlada RH ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika RH.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo taman sam se ponadao da ću nešto dobiti jedan amandman barem zbog nedostatka kadli ništa. Međutim očekivao sam evo ponovo ja moram suflirati Vladi ali ni u tom nisu sposobni čak niti da odbiju amandmane. Ja sam očekivao da ću dobiti odgovor recimo da je to spomenuto pod K 311825 itd. a onda bih ja vama odgovorio da skromna dogradnja 6 škola sasvim sigurno ne može se podvesti pod ono što je u strategiji napisano da će se kadrovski kompletno ekipirati, materijalno opremiti centri u skladu s razvojem tehnologija i potreba tržišta rada, da će se izgraditi opremiti učenički domovi u skladu s potrebama Centra kompetentnosti itd., itd. što je sve Vlada i saborska većina fantastično izglasovala u strategiji, a sada za to neće dati novce. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 65 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 65 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Volio bih znati koji je razlog jel toliko se već ponavljamo da sada ja više stvarno ne znam koji je pravi razlog zašto se ne želi uspostaviti optimalna mreža učeničkih domova niti to financirati. Ja ga ipak nisam čuo. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 66 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 66 Vlada RH ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika RH i sukladno postojećim zakonskim propisima sredstva za izgradnju, opremanje predškolskih i školskih ustanova osiguravaju se u proračunima lokalne, područne i regionalne samouprave.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra, zašto onda financirate dogradnju 5 škola ako je to što ste sada rekli točno, da je sve to u ingerencije lokalne uprave i samouprave. I vi i ja znamo da to nije točno pa da je to potpuno besmisleno i krivo obrazloženje. Prema tome tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 67 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 67 Vlada RH također ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika RH i sukladno postojećim zakonskim propisima sredstva za programe produženog boravka osiguravaju se u proračunima lokalne, područne i regionalne samouprave.
Kolega Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra, ponovo isto što se tiče prethodnoga, prvo to nije točno jer i država u tome sudjeluje, međutim ovdje se to odnosilo i na osiguravanje potrebnih prostornih kapaciteta za uvođenje produženog boravka koji je bio dio Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije, a koji se sada ovim potpuno poništava. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 68 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 68 Vlada RH također ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika RH.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kao i kod prethodnih žalosno je slušati da se ne smije uzeti nešto malo novaca Uredu predsjednika da se omoguće izvođenje posebnih programa za djecu s teškoćama, naglašavam, ponovo onima koji će se zaklinjati u to i braniti ranjive skupine pučanstva, slikati se kraj te djece itd., a to se odnosi upravo na ovo što sada vjerojatno ćete kao i sve ostale moje amandmane odbaciti. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 69 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 69 Vlada RH također ne prihvaća iz razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Naravno obrazloženje nema baš puno smisla pa molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 70 amandman istog zastupnika.
Amandman br. 70 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi zamjeniče ministra ja sam opet očekivao da ćete biti malo kreativniji pa da ćete recimo postaviti pitanje da li uistinu treba povećati broj savjetnika i stručnjaka u agencijama jer je to nešto o čemu bi se uistinu moglo razgovarati iako je u ovom proračunu predviđeno manje novaca za agencije. Međutim, nažalost Vlada nema ni tu zrno kreativnosti nego samo ponavlja da se predsjedniku ne smije uzeti ništa novaca. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 71. amandman istog zastupnika.
Amandman br. 71. se također ne prihvaća iz istog razloga navedenog u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa toliko o zaklinjanju opet u kvalitetu jer ovo se odnosi na učinkovito upravljanje sustava osiguravanja kvalitete predškolskog i školskog odgoja i obrazovanja. Očito nam kvaliteta odgoja i obrazovanja nije uopće važna, važnije je vjerojatno da se tri fikusa stave više u Ured predsjednika. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 72. amandman istog zastupnika.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća ovaj amandman iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Hrvatskoga sabora.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa ovim zapravo odbijamo osigurati edukaciju i licenciranje vanjskih procjenitelja jer nam naravno vanjsko licenciranje očito isto nije važno. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 73. amandman istog zastupnika.
Amandman br. 73. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Hrvatski sabor a tematika amandmana je redovna djelatnost Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. To obrazloženje naprosto nije točno jer mentorske kompetencije nisu uopće spomenute niti u jednoj stavci proračuna pod razdjelom Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Prema tome tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 74. amandman istog zastupnika.
Amandman br. 74. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Hrvatski sabor.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Evo ga, očito smo mi sami sebi važniji nego li da se uspostavi određena organizacija centara za podršku studentima u izradi završnih radova i disertacija pa onda dignimo za to ruku. Hvala lijepo. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 75. amandman istog zastupnika.
Amandman br. 75. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga kao i prethodni amandman.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Dakle ponovo mi ne želimo uspostaviti jedinstveni sustav upravljanja informacijama relevantnim za hrvatski visokoobrazovni prostor. Toliko o organizaciji, toliko o informatizaciji želji da se provede Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 76. amandman Kluba zastupnika Nacionalnih manjina i Kluba zastupnika SDSS-a.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što je navedeno u predloženim iznosima već prihvaćeno kroz amandman Vlade Republike Hrvatske.
Kolega Milorad Pupovac.
Klub zastupnika SDSS-a i Klub zastupnika Nacionalnih manjina povlači ovaj amandman i prosljeđuje ga odnosno forwardira ga kolegi zastupniku Ivanu Šukeru za arhivu.
Amandman je povučen. A u čemu je povreda Poslovnika kolega Šuker.
Gospođo potpredsjednice, kolega Pupovac zna biti vrlo duhovit ali na tuđi račun. Kolega Pupovac, nekada se ultimatumom postavljali uvjete za amandmane dok sam ja bio ministar pa ste se vjerojatno zabunili, ja više nisam ministar pa prema tome nemojte se igrati s tim stvarima. Mogao bi čovjek štošta reći a mislim da takva komunikacija među zastupnicima naprosto ne pali. Prema tome, recite mi po čemu bih ja to mogao odlučivati o vašem amandmanu? Sram vas može biti.
Amandman 76. povučen a povrede Poslovnika nije bilo. Amandman 77. istih klubova.
Amandman 77. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što je navedeno u predloženim iznosima već prihvaćeno kroz amandman Vlade Republike Hrvatske.
Kolega Mile Horvat.
Ukoliko će ti posebni oblici obrazovanja biti financirani sa dodatnih 487 milijarda kuna koliko smo rekli mi nema razloga da ne povučemo amandman.
Amandman 77. je povučen. Amandman 78. istih klubova.
Amandman br. 78. Vlada Republike Hrvatske također ne prihvaća iz istog razloga što je navedeno u predloženim iznosima već prihvaćeno kroz amandman Vlade Republike Hrvatske.
Kolega Milorad Pupovac.
Povlačimo ovaj amandman i nećemo ga forwardirati nikome, da se ne bi slučajno netko nasmijao, a mi ćemo se sramit naravno.
78 je povučen. Amandman 79 zastupnika Željka Reinera.
Amandman broj 79 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike Hrvatske.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa djeluje s jedne strane žalosno kad kao obrazloženje slušamo jedno za drugim da se ne može smanjiti sredstva za Ured predsjednika Republike, ured koji dobiva 43 milijuna plus 9 milijuna za održavanje sa pustim savjetnicima, vanjskim savjetnicima itd. Ja jedino mogu reći da kandidatkinja HDZ-a gospođa Kolinda Grabar-Kitarović će to smanjiti. … /Buka u dvorani./… Međutim, da ovi koji ovako fino grakću samo znaju šta će odbiti sa ovim amandmanom. … /Buka u dvorani./… Sa ovim amandmanom dakle oni koji se obično u to zaklinju će odbiti uspostavljanje i financiranje dvogodišnjih kvalitetnih alternativnih programa predškolskog odgoja i obrazovanja za Rome na područjima gdje ustanove za predškolski odgoj i obrazovanje nisu dostupne i to u suradnji sa romskim udrugama, osnovnim školama itd. Očito to ne žele. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 80. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 80 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike Hrvatske. Sukladno postojećim zakonskim propisima sredstva za programe eliminacije prostornih prepreka u vrtićima, školama i učeničkim domovima i prilagodbu prostora djeci i učenicima s teškoćama, kao i opremu vrtića, škola i učeničkih domova, osiguravaju se u proračunima lokalne, područne i regionalne samouprave. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta primjenjuje propise o uklanjanju barijera u školskim ustanovama tako da kod izdavanja suglasnosti na idejne projekte škola propisuje obvezu projektiranja na način da su barijere uklonjene i savladive. Najbolji primjer za to je novoizgrađeni multifunkcionalni centar za djecu s teškoćama u razvoju Tomislava Špoljara u Varaždinu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kao prvo, moram i vrlo jasno reći da smo mi, odnosno vladajuća većina, ne mi nego vladajuća većina svojim odlukama vezanim uz lokalnu upravu i samoupravu i financiranje upravo taj dio smanjila novce lokalnoj upravi i samoupravi. Prema tome, ne samo da neće biti eliminiranja prostornih prepreka u vrtićima, školama i učeničkim domovima nego ih neće uopće biti. To je dakle jedna stvar jer su im novci oduzeti zbog toga da se spasi centralni proračun države koji je doveden u takvo stanje u kakvo je. Međutim, ono što ste vi rekli je upravo fascinantno. Vi velite da se država brine na taj način da ne da novce, ali kaže da kad da dozvolu na nekakvu gradnju da mora se izgraditi nešto. Smisao Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije je bio upravo drukčiji, a taj je da će i država se založiti za to da se eliminiraju prostorne prepreke u vrtićima, školama i učeničkim domovima i da se prilagodi prostor djeci i učenicima sa teškoćama i da se opreme te ustanove sa specifičnom opremom koja je nužna za primjereno sudjelovanje djece koja imaju teškoće u odgojno-obrazovnom procesu. Sad vi kažete da to nije briga države i nek se brinu za to lokalna uprava i samouprava kojoj ste prethodno oduzeli novce. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 81. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 81 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike Hrvatske.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Naravno, vi uopće ne gledate jasno što glasujete nego ćete dignuti ruke jer vam je tako rečeno da morate. Međutim, o čemu se radi ovaj amandman? Što se tiče ureda predsjednika rekao sam što sam imao, međutim ovaj amandman se odnosi na poboljšanje općeg materijalnog statusa učitelja. Dakle, uvođenje stavke kojom bi se barem simbolično, na simboličnoj razini reklo da nam je stalo, da vam je stalo, da je Vladi stalo do poboljšanja općeg materijalnog statusa učitelja, o tome se radi ovaj amandman. A sad svi koji ne želite poboljšati materijalni status učitelja, a u to se zaklinjete, dignite svoje ruke. Hvala lijepo tražim glasanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 82. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 82 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike Hrvatske, a tema amandmana pokrivena je redovnom djelatnošću Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Nije točno da je pokriveno sa redovnim funkcioniranjem jer je i strategija predvidila točno određenu stavku koja se ovim odbija vjerojatno, a to se odnosi na programe usavršavanja i podršku edukatorima učitelja. Prema tome, kad nam nije stalo do materijalnog stanja učitelja, što bi nam bilo stalo do njihovog usavršavanja i edukacije. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 83. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 83. Vlada RH ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika Republike, a tematika se također nalazi u redovnoj djelatnosti Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Iritirajuća je ta priča sa Uredom predsjednika. Međutim, ovo isto nije sadržano i vi to znate da nije sadržano jer se radi o dodatnom osnaživanju institucijskih i individualnih kapaciteta za provedbu istraživanja u području obrazovanja i profesionalnog razvoja učitelja kako bi se kreirali i unaprijedili obrazovna politika i obrazovna praksa. Sve to očito nije važno. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 84. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 84. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda Predsjednika Republike.
Kolega Željko Reiner.
Ponovo žalosna stvar jer se radi o darovitim učenicima i poticanju rada sa darovitim učenicima, sa izbornim programima, skupnim i individualnim radom, radom s mentorom, akceleracija, izvannastavne i izvanškolske aktivnosti itd. itd. Naravno zašto bi bilo to važno. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 85. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 85. Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga kao što je navedeno u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi zamjeniče ministra, dakle ponovo važniji je Ured predsjednika negoli podrška djeci, učenicima sa teškoćama i darovitima, pa onda glasujte i za to ako mislite da to možete mirne savjesti. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 86. amandman zastupnika Salapića, Grubišića, Drmića, Burića, Bubala, Đurovića i Češeka.
Amandman broj 86. Vlade RH ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ministarstva financija. Osim toga, amandman nije u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi koji utvrđuje da se sredstva za izgradnju i opremanje građevina škole osiguravaju u proračunima jedinice lokalne i regionalne samouprave. Pri tome se misli na sve kapitalne projekte škola osim onih za koje Republika Hrvatska posebnim propisima ili programima prihvatila obvezu financiranja, na primjer međunarodni zajmovi.
Kolega Igor Češek.
Zahvaljujem. Ne slažem se sa vašim obrazloženjem da postoji volja ove Vlade da pomogne učenicima u Slavoniji i Baranji i svim učenicima u Republici Hrvatskoj. Vjerojatno bi se iznašlo nekakvo rješenje, jer evo svjesni smo činjenice da izgradnja novog objekta i športske dvorane područne škole Marjanci nužna je za poboljšanje uvjeta odvijanja nastave s obzirom da je postojeći objekt nedostatnog kapaciteta, a nije ga moguće dograđivati. Sad učenici predmetne nastave putuju u Osnovnu školu Matija Gubec u Magadenovac, a izgradnjom nove škole omogućilo bi se učenicima općine Marjanci pohađanje nastave od prvog do osmog razreda kako ne bi morali putovati. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 87. amandman istih zastupnika.
Amandman broj 87. Vlada RH ne prihvaća. Znači obrazloženje je isto. Dio toga se mora financirati iz sredstava lokalne i regionalne samouprave, osim onih što su propisima uređeni, a to su prvenstveno međunarodni zajmovi.
Kolega Igor Češek.
Zahvaljujem se. Pa proračun jedinica lokalne samouprave su premali i apsolutno zahtijevaju pomoć od centralne države kako bi se uspjelo izgraditi sve ono što je potrebno za nekakvo normalno funkcioniranje i nastave i športskih aktivnosti. I tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potrebnu većinu. 88. amandman istih zastupnika.
Amandman 88. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao u prethodnom amandmanu.
Kolega Igor Češek.
Zahvaljujem. Ne znam da li ovo ministarstvo, ministarstvo Republike Hrvatske, ne znam da li Donji Miholjac spada u Republiku Hrvatsku kao jedan od najsiromašnijih gradova u Slavoniji i Baranji i u Republici Hrvatskoj. Mislim da zahtijeva i nužna je pomoć od Vlade Republike Hrvatske, jer srednju školu Donji Miholjac pohađa 499 učenika u 21 razrednom odjelu. Nastava se odvija u dva objekta i zgradama koje služe kao radionice za odvijanje praktične nastave. Objekti su stari 80 godina i imaju velikih problema sa vlagom. Dakle, praktički su nefunkcionalni i zato tražim glasovanje o ovim amandmanima.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 89. amandman kolege Bore Grubišića.
Vlada RH amandman broj 89. ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ministarstva financija. Osim toga, amandman nije u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. I kao što je rečeno u prethodnom obrazloženju sredstva za ovakve škole osiguravaju se jedinice lokalne i područne samouprave osim posebnih propisa Republike Hrvatske i zajmova međunarodnog karaktera.
Kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Zaista nesuvislo obrazloženje. Vi kao da ste ministar samo ovdje valjda tu na Markovom trgu, a Sikirevci ne pripadaju u Republiku Hrvatsku i to nek' rješava lokalna samouprava koja ima za ovih, dakle za dogradnju, izgradnju športske dvorane u Sikirevcima. Dakle, projekt je vrijedan 8 milijuna i 800 tisuća kuna. Kako mislite da jedna općina, grad i školsku sportsku dvoranu koja ima tri puta manji godišnji proračun od toga iznosa. Kojim sredstvima? Pa ljudi su dakle u općini napravili projektnu dokumentaciju, ishodili građevinsku dozvolu, to je ušlo dakle u županijsku strategiju, dakle sve preduvjete ima da se ta dvorana napravi. I vi sad kažete mi nismo nadležni za to. A tko je nadležan za to? Papa Franjo valjda. Tko će biti nadležan za to? Županija? Odlično! Županija isto stoji odlično, fantastično jel'.
Nemojte dobacivati, nek kolega obrazloži.
Nemam vam što reći više, dosta je. Tražim glasovanje.
Glasujmo za amandman koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 90. amandman istog zastupnika.
Amandman br. 90 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što ovaj amandman je nepotreban jer su sredstva za izgradnju ove škole osigurana na K 579064 kapitalne investicije u osnovnom školstvu iz kojeg se financiraju kapitalni projekti koje RH financira u suradnji sa Svjetskom bankom iz zajma kojeg je uzela RH.
Kolega Boro Grubišić.
Krasno, hvala lijepo. Ma ja sam toliko, muštuluk kaže se na ovim serijama turskim jel'. Ma to je osigurano već 6 godina, 7. A škola stoji i krov propušta, nova novcata škola u koju učenici ne mogu ići. I vi stalno meni ovdje, ja iz godine u godinu za školu u Pocrkavlju dakle predajem ovaj amandman i vi je nikako ne dovršavate. Mislim da je u pitanju sasvim druga igra pa čak će imati posla i USKOK u vezi te škole. Jer se neke stvari kod te škole vrlo čudne stvari se događaju i čudne radnje se kod te škole događaju. Dakle, oko škole u Pocrkavlju se igraju igre gospodine. Molim vas da pošaljete inspekciju, slao je Jovanović već inspekciju i prosvjetnu i ostalu ali će biti potrebna i neka druga inspekcija pa čak i pitanje da uđe USKOK da vidi zašto ta škola u Pocrkavlju se već jedanput ne izgradi. Ili nešto drugo u interesu stoji iza toga jer postoji interes da se gradi retencija Glogovica koja je 200 metara brana od te škole. Pa je nekom drugom nešto drugo potrebno, a škola tako stoji i 200 učenika iz područja, iz bazena pocrkavačkog odlazi, putuje svaki dan u Podvinje u školu i nazad. Je li vama cilj da ta djeca putuju, i po noći, sad je u 4 sata noć? Je li vama cilj da ona ostaju možda u kafićima pa da imamo veći promet, PDV da se stvara? Što vi tražite od te djece i što se radi od te djece? Stvarno je katastrofa! Tražim glasovanje o amandmanu.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 91. amandman potpredsjednika Željka Reinera.
Amandman br. 91 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Hrvatskog sabora.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi zamjeniče ministra obrazloženje je naravno potpuno besmisleno jer ono što se i Vlada i ovaj Sabor obvezao donošenjem Strategije obrazovanja, znanosti i tehnologije se ovim kompletno dezavuira. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Molim vas uključite se u glasanje i uđite u dvoranu koji ste izašli. Nije dobio potrebnu većinu. 92. amandman istog zastupnika.
Amandman br. 92 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa zašto bismo mi poticali i davali podršku studentima i karijerno savjetovanje kad ionako znamo da će ti studenti svi koji valjaju otići u inozemstvo zahvaljujući katastrofalnom funkcioniranju ove iste Vlade koja odbija ovaj amandman. Molim glsovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 93. amandman istog zastupnika.
Amandman br. 93 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa samo se nadam da više neću u ovom Domu čuti izraz cjeloživotno učenje i obrazovanje jer ovim vi to upravo odbijate. Toplo se nadam samo da nećemo više to spominjati i tvrditi da nam je do toga stalo. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 94. amandman istog zastupnika.
Amandman 94. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Pa kako smo se ponijeli prema učiteljima i profesorima u srednjim školama sad se sustavno, i to je dobro to mogu jedino pohvaliti, da se sustavno tako ćemo ponijeti očito i prema nastavnicima u sustavu visokog obrazovanja tj. naravno potpuno ćemo ih zanemariti. Ako ste za to glasujte protiv ovog amandmana.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 95. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 95 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga što je navedeno u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Poštovana gospođo zamjenice, potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra pa ja sam se barem kod ovoga nadao nekakvom drugom odgovoru. Naime, groteskno, upravno je groteskno što smo mi izglasovali Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije koja nas obvezuje na postupno povećanje proračunskih izdvajanja za visoko obrazovanje do postizanja medijana EU. I onda ovim aktom kažemo da je to sve besmislica i da nećemo to, a i u ovom proračunu ćete smanjiti za 214 milijuna kuna upravo tu stavku. Prema tome, pa zašto smo postavljam ja ponovno pitanje donosili onu strategiju? Samo zato da se s njome može mahati, ona je izrugana, sa ovim proračunom je ona uistinu izrugana. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 96 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 96 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga što je navedeno u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa opet moram priznati da sam duboko razočaran obrazloženjem, ne odbijanjem. Shvaćam da ova Vlada nema apsolutno razumijevanja za znanosti, za obrazovanje ali nažalost niti za gospodarstvo. To vidimo svakoga dana. A ovaj moj amandman odnosio se upravo na to, na sustav poreznih olakšica za gospodarske subjekte i privatne osobe koji investiraju u visoko obrazovanje da potaknemo ono što se isto su mnogi kleli i što su napisali u strategiji, a to je da ne može sve ovisiti samo o državi nego da trebamo stvoriti mehanizme da se razni gospodarski subjekti uključe u financiranje znanosti i obrazovanja. Očito nit je Vladi stalo do toga, a vjerojatno neće biti ni vladajućima pa će glasovati protiv mog amandmana.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 97 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 97 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga koji je navedeno u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ovo je amandman za koji sam znao da će biti odbijen, za ostale sam se nadao da neće, a ovaj sam znao da će biti odbijen jer se radi o onome doduše što ste vi izglasovali, što ste vi izglasovali u Strategiji znanosti, obrazovanja i tehnologije a što se odnosi na alociranje djelala sredstava uprihođenih prodajom državne imovine odnosno ostvarenih putem državnih koncesija u visoko obrazovanje. Kako ste izglasovali strategiju tako ste ju vjerojatno isti čas zaboravili, a ne želi se napraviti ni mali prvi korak ka tome da se barem dio, mali dio sredstava koji država proda i ostvari uloži u visoko obrazovanje. Naravno to i sve što treba, treba uzeti građanima i treba popuniti rupe u proračunu, ali ne za visoko obrazovanje nego za preživljavanje do sljedećih izbora. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 98 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 98 također Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz istog razloga koji je navedeno u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Pa više nisam ni razočaran u Vladu i njena obrazloženja. A zašto je to tako? Zato jer da su malo sposobniji onda bi recimo mi možda mogli odgovoriti da npr. to nije u nekim drugim stavkama koje nema smisla sada navoditi jer je ionako nevažno, nikom do toga nije stalo. Međutim, nije navedeno i očito se ne želi izgraditi niti obnoviti postojeće kapacitete visokih učilišta sukladno nacionalnim prioritetima. Pa niti imamo nacionalne prioritete, niti je kome stalo do visokih učilišta. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 99 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 99 ne prihvaća se iz istog razloga što je navedeno u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Ponovo sam očekivao barem malo kreativnosti pa da mi se recimo kaže da je to možda pod K621173 ili K252755 itd. Međutim, naravno nikom nije stalo do toga da da nekakvo suvislo obrazloženje, a naravno nikom nije stalo a moram tu pogledati i ministra da nadogradi i proširi informacijsko-komunikacijsku infrastrukturu u znanosti i obrazovanju jer se na to odnosi taj amandman. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 100 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 100 Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika RH i što je ova tema sastavni dio redovnog rada u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ponovno iritantno o Uredu predsjednika. Neću ništa reći, ali to naprosto nije točno jer to treba biti novi paket programskih alata za upravljanje visokim učilištima kojeg nema u prijedlogu ovog proračuna. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 101. amandman istog zastupnika.
101. amandman Vlada RH ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika ured predsjednika RH.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa nadam se da će sada svi uistinu razmisliti o dizanju ruku jer ovo se odnosi na nacionalni sustav financiranja za postizanje veće razine pristupačnosti studenata sa invalidnošću za koji ja predlažem samo smiješnih, simboličkih milijun kuna koji bi se uzele uredu predsjednika. Ja vas molim, razmislite o tome. Sutra je Međunarodni dan osoba sa invaliditetom, kako ćete im sutra pogledati u oči. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 102. amandman istog zastupnik.
Amandman broj 102 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa vjerojatno će moji kolege vladajući biti konzekventni pa onda odbiti i 500 tisuća kuna kojima bi mogli osigurati pomoćnu tehnologiju, asistente u nastavi za studente s invalidnošću. Valjda im nije do njih stalo. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 103. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 103 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dan prije Međunarodnog dana osoba s invaliditetom vi ćete vjerojatno odbiti financirati sa simboličnom sumom osiguravanje prostorne pristupačnosti i primjenu univerzalnog dizajna koja bi omogućila svim studentima uključujući i studente s invalidnošću dostupnost svih resursa namijenjenih studentima. Molim vas glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 104. amandman istog zastupnika.
Vlada RH ne prihvaća 104. amandman iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Pa opet slična ili ista tema dan prije Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, vi ćete vjerojatno odbiti amandman kojim se želi osigurati prilagođeni prijevoz studentima s invalidnošću. Institucionalna služba potpore za studente s invalidnošću pri visokim učilištima svake akademske godine, a vi dignite ruku ako mislite da to ne treba. Hvala lijepo. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 105. amandman istog zastupnika.
105. amandman Vlada RH ne prihvaća iz razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Moram priznati da je prilično shvatljivo ako se ne digne ruka za ovaj amandman koji se odnosi na stipendije za strane polaznike doktorskih škola na hrvatskim visokim učilištima kad ste to odbili i za hrvatske polaznike visokih učilišta. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 106. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 106 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Pa opet sam očekivao da ćete se pokušati barem izvući sa time da je to navedeno pod a) 818 033, ali koga briga za takve stvari i takve detalje, sve treba odbiti … prema tome, naravno očekujem vjerojatno da ćete i ovo odbiti jer što bi se mi miješali sa svijetom, imali, poticali strane znanstvenike da dođu na hrvatska visoka učilišta kad smo mi ionako zadovoljni sa situacijom kakva nam jest. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 107. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 107 Vlada RH ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika ureda predsjednika RH.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. Pa slično kao i kod prethodnoga, zašto bi se brinuli za međunarodnu suradnju visokih učilišta kad mi imamo ured predsjednika Republike. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 108. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 108 Vlada RH ne prihvaća iz razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ponovo moram pogledati ministra jer se ovaj amandman, a i vi ga pogledajte kad dignete ruku protiv mog amandmana, jer se ovaj amandman odnosi na nadogradnju i povezivanje postojećih informacijskih sustava za područje znanosti i visokog obrazovanja u jedinstveni sustav. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 109. amandman istog zastupnika.
Amandman broj 109 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepo. I ovaj amandman se odnosi na neke stvari koje naravno nikoga u ovoj zemlji ne brinu. Od poticanja provedbi istraživačkih misija i društvene uloge, visokih učilišta, jačanja nadzorne funkcije osnivača, putem praćenja kvalitete, itd., itd., ali koga je briga za to. Molim vas glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 110 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 110 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ureda predsjednika RH i što ovo spada u redovnu djelatnost Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta.
Kolega Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Nažalost to nije točno jer se radi o osnivanjima novih doktorskih škola na sveučilištu i institucijskoj razini. Radi se o osnivanju međunarodnih združenih doktorskih studija i nacionalne doktorske studije sa najmanje 80% istraživačke sastavnice na temeljima postojećih kvalitetnih doktorskih studija. Prema tome odgovor naravno ne stoji. Molim glasovanje.
Tražite glasanje? Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 111 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 111 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Pa to je obrazloženje tek potpuno besmisleno. A ponovo kažem, moj amandman je išao u smjeru u kojem je barem verbalno išla i Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije. Sada se vidi da je to bila jedna velika obmana ta cijela strategija i da nikada niste mislili istinski je početi provoditi. U njoj piše da treba postupno promijeniti strukturu izdvajanja za obrazovanje i znanost tako da se ukupnoj masi smanji udio za osobne dohotke, a povećaju izdvajanja iz državnog proračuna i BDP-a,kada znamo da smo na dnu europskih zemalja po tome, a da zapravo nikom očito od onih koji mogu na to utjecati, a to ste vi dragi kolege zajedno sa Vladom, nije do toga stalo, kao što nije stalo da se niti počne provoditi Strategija obrazovanja, znanosti i tehnologije, onda samo može biti čovjeku žao zbog svega toga. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 112 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 112 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa to je smiješno jer tu sam očekivao da će se reći da je to možda sadržano u nečem drugom i da je to normalna funkcija ministarstva itd. jer se to odnosi na jednake financijske preduvjete rada svih javnih odgojno-obrazovnih ustanova u RH za koje znamo da nisu takvi. Ali sam očekivao barem minimum truda sa strane Vlade da pokuša nekakvo objašnjenje dati. Očito to nisam mogao doživjeti. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 113 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 113 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa ponovo molim da svi pogledate na ministra znanosti, obrazovanja i sporta jer ćete svojim dizanjem ruku glasovati protiv jednakog pristupa informacijsko-komunikacijskim tehnologijama svim ustanovama u odgoju obrazovanju i znanosti. Ako to želite dignite ruku. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 114 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 114 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepa. Besmisleno obrazloženje pa ni ne tražim ništa više, no glasovanja molim.
Glasajmo o amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 115 amandman istog zastupnika.
Amandman broj 115 Vlada RH ne prihvaća iz istog razloga koji je naveden u prethodnom amandmanu.
Kolega Željko Reiner.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo to je moj zadnji amandman pa vas neću više zamarati. Bit ćete vjerojatno zadovoljni. A naravno s ovim amandmanom koji se odnosi na povećanje proračunskih sredstava za znanstvene kompetitivne programe i projekte na najmanje 0,15% BDP-a će se definitivno razotkriti to da nikad vladajućima na pamet nije bilo da makar počmu provoditi Strategiju obrazovanja, znanosti i tehnologije, da makar pokušaju dati malo više novaca za znanost i obrazovanje od onih mizernih neću reći ni koliko postotaka koji se izdvajaju u ovom času za znanost i obrazovanje. Samo molim vas, nemojte onda nikada više pričati one velike riječi koje smo često slušali upravo u ovoj dvorani zaklinjanja u to da nas samo znanost i obrazovanje može izvući iz ove teške gospodarske situacija itd., itd. Ovim ste definitivno zakucali zadnji čavao u lijes Strategije znanosti, obrazovanja i tehnologije i jasno pokazali da vam ni u primisli nikada nije bilo da ju makar počnete provoditi ismijali ste sve ono što se je govorilo o znanosti i obrazovanju i ja se samo nadam da više o tome nećemo govoriti jer svi bi se koji ćete dignuti i za ovo ruku, morali onda zacrveniti.
Glasujmo o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 116. amandman zastupnice Natalije Martinčević.
Amandman br. 116. Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što dodatno smanjenje aktivnosti nije moguće kod korisnika Ministarstva financija.
Kolegica Natalija Martinčević.
Poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi zamjeniče ministra. Sjeverna regija ima 650 tisuća stanovnika. Sjeverna regija ima prosjek više i visoko obrazovanih 10% dok je on u Hrvatskoj 18% a primjerice u Zagrebu 30%. I sjeverna regija je jedina regija u Hrvatskoj koja nema javno, dakle od strane države financirano sveučilište. U saborsku proceduru uputila sam Zakon o osnivanju sveučilišta sjever kako bi naše sveučilište konačno dobilo status kakav imaju i sva ostala sveučilišta u Hrvatskoj jer naši gradovi kao osnivači, o tome je danas bilo ovdje puno riječi to financijski više ne mogu izdržati. Dok se zakon ne raspravi i nadam se usvoji tražim da se u 2015. godini osigura financiranje za naše sveučilište na kojem danas studira preko 3500 studenata i nadam se da njihovo studiranje neće biti ugroženo. Hvala. Tražim glasanje.
Glasajmo o amandmanu kojega Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 117. amandman Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu.
Amandman br. 117. Vlada Republike Hrvatske prihvaća u izmijenjenom obliku i to za iznose povećanja izvora 12 bez povećanja izvora 5 6 1 s obzirom da bi navedeno povećanje dovelo do povećanja rashoda što je u suprotnosti sa člankom 38. Zakona o državnom proračunu.
Kolega Valter, tko će, tko će obrazložiti? [[Upadica: Predsjednik Odbora.]] Predsjednik Odbora, Valter Boljunčić. Prihvaćate ovako izmijenjeno?
Dakle prihvaćamo ovaj prijedlog i u biti se usvaja ovaj amandman sa prenamjenom troškova potrebnih za infrastrukturu za visoko obrazovanje.
Amandman je prihvaćen u izmijenjenom obliku. 118. amandman Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća ovaj amandman.
Prelazimo na 119. amandman. Molim kolegice i kolege, uskoro ćemo se izjašnjavati o proračunu da uđete u dvoranu. A sada pozivam zamjenika ministra zdravlja Marijana Cesarika da obrazloži amandman 119. zastupnika Salapića, Grubišića, Drmića, Burića, Bubala, Đurovića i Češeka.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje. Zdravstvena inspekcija Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi uz sudjelovanje članova stručnog povjerenstva obavila je dana 13. listopada 2009. godine zdravstveno inspekcijski nadzor nad zakonitošću rada te stručnim radom rodilišta Doma zdravlja Đakovo ana zahtjev upravnog odjela za zdravstveno i socijalnu skrb Osječko-baranjske županije. Na temelju utvrđenih činjenica zbog neispunjavanja uvjeta u pogledu prostora, medicinsko tehničke opreme i zdravstvenih radnika za obavljanje poroda u skladu sa suvremenim standardima u porodništvu te nemogućnosti i ostvarivanja zdravstvene zaštite kao i zdravstvenih usluga standardizirane kvalitete jednakog sadržaja sukladno odredbi članka 180 stavka 1. točka 3. i 5. Zakona o zdravstvenoj zaštiti izdano je rješenje o zabrani obavljanja rodilišne djelatnosti. Značajan pad broja poroda dakle tijekom 2009. godine to znači 13. listopada 2009. godine obavljeno je ukupno 62 poroda. Te nemogućnost operacijskog rješavanja mogućih komplikacija onemogućuju primjenu suvremenih standarda, skrbi rodilja. Rodilišna djelatnost u Domu zdravlja Đakovo funkcionirala je isključivo kroz kontinuiranu pripravnost dvoje specijalista ginekologije i porodništva temeljem ugovora o djelu te ugovora o poslovnoj suradnji. Za normalno funkcioniranje rodilišta te obavljanje poroda u skladu sa suvremenim standardima bilo bi potrebno osigurati barem četiri specijalista ginekologije, specijaliste anesteziologije, anesteziološke tehničare, nazočnost specijalista pedijatrije, neonatologa, te osigurati opskrbu krvi i krvnih pripravaka što s obzirom na tendenciju pada broja poroda nije stručno medicinski opravdano. Prema podacima Hrvatskog znanstveno statističkog ljetopisa, Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo [[Upadica ZGREBEC: Hvala lijepa. Mislim da je isteklo vrijeme za obrazloženje.]] razvidan je … [[Govornik se ne razumije.]] Molim? [[Upadica ZGREBEC: Isteklo je vrijeme za obrazloženje.]] Dobro. Hvala lijepo. Dakle iz stručno medicinskih razloga nema opravdanja za osnivanje rodilišta u Đakovu.
Tko će obrazložiti? Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolega Cesarik, vi dolazite iz Slavonije, nećete biti upamćeni u Slavoniji po dobru za slavonsko zdravstvo a kamoli za hrvatsko. Naime i strategija, odnosno master, glavni plan, imamo mi riječi glavni plan bolnica kojega ste provodili pa ste ga odbacili i sada provodite neki mini master plan i ne znam ni ja što sve ne a među ostalim spojili ste pakračku sa, bolnicu sa Požegom, Gradišku i Brod, to su prvi pokusni kunići u Hrvatskoj a o drugima niste ništa napravili, kod drugih. No, ako je rodilište zatvoreno rekli ste 13. listopada 2009. pa nije to amen. I zatvorena je i pruga Sirač-Pakrac pa je ponovno otvorena. U isto vrijeme je zatvorena pruga Pleternica-Našice pruga pa se radi rekonstrukcija. Pa prema tome nemojte govoriti da nikad više nitko se neće roditi u Đakovu. To praktički znači to. Osim toga, vaš masterplan je predviđao Kukuriku koalicije jačanje primarne zdravstvene zaštite, jačanje domova zdravlja sa eventualno stacionarom i primarnom ginekologijom, sa rodilištem. To je vaš plan, vaš cilj. Gdje je tu Đakovo onda? Nema ga, ali mi se još uvijek nadamo iako je prošlo 5 godina da će se promijeniti razmišljanja i da nije problem, stručni problem nabaviti. Pa danas je mobilna radna, vi to volite reći fluktuira radna snaga, ljudi rade iz Osijeka u Đakovu, iz Đakova u Našicama, iz Našica u Osijeku itd. Pa jel to problem uopće? A što se tiče krvnih pripravaka, to je najveći problem jer ste zapravo uništili Imunološki zavod u Zagrebu koji je pravio krvne pripravke i znate sami koliko smo u ratu krvnih pripravaka imali. To je problem.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Jel tražite glasanje? [[Upadica: Da.]] Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 120. amandman istih zastupnika.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje će biti znatno kraće. Dakle obzirom da je člankom 4. i 24. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti određeno kako su županije odnosno Grad Zagreb, općine i gradovi obvezni osigurati provođenje mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti propisane ovim zakonom te sredstva za njihovo provođenje, kao i stručni nadzor nad provođenjem tih mjera. Hvala lijepo.
Tko će obrazložiti? Josip Salapić.
Hvala potpredsjednice Sabora. Uvaženi zamjeniče ministra, vaše obrazloženje bi moglo svesti u najkraće, najbolje da mi sami uzmemo pa mlatimo komarce po Osijeku i Osječko-baranjskoj županiji. Radi se o velikom zdravstvenom problemu. Ljetos u Osijeku i svake godine sve više zbog blizine Kopačkog rita, ali i zbog velikih kišnih oborina koje su bile u Slavoniji mi jednostavno u Gradu Osijeku ili u okolici nismo mogli izaći van na ulicu popiti kavu na terasi, ti su nam komarci ulazili doslovce u usta. Dakle je to dobro zakonski napisati da su gradovi i općine dužni sami se brinuti za to, ali velika sredstva, 30 milijuna kuna, nemamo dovoljno niti za osnovne gospodarske projekte, a kamoli za uništavanje komaraca. S obzirom da je briga za zdravlje jedna od ustavnih kategorija zaštite građana Republike Hrvatske pa evo ja predlažem, mi smo oba iz Slavonije, zamijenimo na jedno tjedan dana sa građanima iz Zagreba da vidite kako se ne može boraviti ljeti u Osijeku niti u gradovima i općinama diljem Osijeka. Pa predlažem da se glasuje o našem amandmanu.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Molim sada potpredsjednicu i ministricu za socijalnu politiku i mlade da obrazloži amandman 121 zastupnika Igora Češeka i Bore Grubišića.
Amandman 121 se ne prihvaća zbog toga što planirana sredstva su dostatna za podmirenje potreba korisnika socijalne skrbi, kao i za projekte i programe koje provodi ministarstvo. Naime, ovim amandmanom predloženim nudi se ustvari povećanje od milijun i pol kuna, a ja bih ovdje istaknula da smo mi u odnosu na prošlu godinu na stavkama čiji je cilj smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti povećali 46 milijuna kuna. S druge strane, ministarstvo nadležno za obrazovanje upoznato je sa obvezom prijave bilo kakvog siromaštva djece i povredu djetetovih imovinskih prava centru za socijalnu skrb koji ima mehanizme za promptno djelovanje. Moram još istaknuti da se u hrvatskom proračunu i u ovoj godini osigurava milijardu i 700 milijuna kuna na ime dječjeg doplatka. Hvala lijepo.
Boro Grubišić izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo ministrice, drago nam je da ste došli glavom što kažu i bradom ovdje danas na raspravu u Hrvatski sabor o proračunu. Naime, mi nismo ni tražili dakle da se u novcu osigura svakom djetetu ne znam ni ja koliko, nego smo tražili ciljano za prehranu. Sami ste bili ovdje na aktualnom prijepodnevu kada je kolega Novak postavio to pitanje, a i mediji su i statistika je utvrdila da postoji dobar broj gladne djece u Republici Hrvatskoj, školske djece. Ja znam da je možda važnije da vaša Vlada, skromna u rezultatima, ali u Taču i u Asu, dakle uglednim zagrebačkim restoranima puno bolje jede nego djeca u školi i pomalo je čak i razuzdano i da trošite porezne novce u tim restoranima. Ali sasvim sigurno bi bilo dobro kada bi od tih sredstava koja se potroše srijedom u Taču, četvrtkom u Asu i od pića koje se popije da se dio izdvoji i za gladnu školsku djecu. Nažalost, to nije slučaj. A šta se može. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Sada molim ministra financija Borisa Lalovca. Amandman 122 Kluba zastupnika Nacionalnih manjina.
Navedeni amandman Vlada ne prihvaća iz tehničkog razloga, zato što se ne može umanjiti na decentraliziranim funkcijama. Međutim, Vlada ga je prihvatila svojim amandmanom, znači isti ovaj amandman Vlada je u prethodnom obrazloženju smo ga prihvatili. Hvala.
Hvala. Klub Nacionalnih manjina jel prihvaćate takvo obrazloženje? Povlačite amandman? Kolega Hodžić.
Prihvaćamo obrazloženje i povlačimo amandman.
Amandman 122 je povučen. Amandman 123 Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada ga prihvaća.
Amandman 124 istog kluba.
Vlada ga prihvaća.
Amandman 125 zastupnice Sunčane Glavak.
Vlada ga ne prihvaća budući da je već amandmanom 124 povećanje za povjerenicu ostvareno. Hvala lijepo.
Sunčana Glavak izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre to bi se moglo reći nešto malo smo dali da nam kažu da nismo ništa dali. Dakle, ovaj iznos koji sam tražila da se poveća za funkcioniranje Ureda povjerenice nije bio napamet. To su minimalna sredstva koje je povjerenica trebala kako bi ured mogao funkcionirati. Za usporedbu sve procjene su govorile i vi ste nas uvjeravali da je nužno da se uspostavi Ured povjerenice za informiranje. Dakle, za usporedbu zemlje u okruženju, da bi mogle obavljati ovakav posao minimalno je potrebno 6 i pol milijuna kuna. Dakle, ovo što ste dali mislim da je samo bilo zbog toga što je bio izniman pritisak javnosti i mislim da nije dobro na ovakav način mazati oči. Osim toga, ne znam što bi falilo Uredu predsjednika Vlade da se ovaj iznos smanjio na njegovoj poziciji jer vidimo da bog zna što se ni ne postiže u njegovom uredu osim što se možda radi vlastiti PR. Ja ću svejedno zamoliti kolege da glasaju s obzirom da su glasale o nužnosti uspostavljanja Ureda povjerenice u Republici Hrvatskoj. Onda dajmo i dodatna sredstva, odnosno potrebna sredstva kako bi Ured povjerenice mogao funkcionirati i obavljati svoju zakonsku ulogu. Hvala vam lijepa.
Tražite glasanje? Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. I amandman 126. zastupnika Mladena Novaka.
Vlada ga ne prihvaća iz istog obrazloženja kao i kod prethodnog amandmana. Hvala.
Kolega Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa kao što je kolegica prije mene rekla ovo je u stvari čisto mazanje očiju. Da li smo nešto čisto da umirimo vlastitu savjest, a s druge strane riječ je o jedinoj instituciji za koju možemo reći da uspješno i kvalitetno radi. Molim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Iscrpili smo amandmane, pa dajem na glasanje Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. godinu. Za donošenje proračuna potrebna je većina glasova svih zastupnika sukladno članku 76., članku 91. Ustava Republike Hrvatske. Dakle, 76 glasova. Pristupimo glasanju. Utvrđujem da je sa 85 glasova za i 23 protiv donesen Državni proračun Republike Hrvatske za 2015. godinu i projekcija za 2016. i 2017. u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Molim vas malo mira! Sukladno članku 24. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasanje o odlukama o davanju suglasnosti na Financijske planove izvanproračunskih korisnika. 1. Prijedlog Financijskog plana Hrvatskih voda za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Dajem na glasanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih voda za 2015. i projekciju 2016. i 2017. Pristupimo glasanju. Utvrđujem da je sa 84 glasova za, 1 suzdržan, 21 protiv donešena odluka. Prelazimo na Prijedlog financiranja Plana Hrvatskih cesta za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Amandmane je podnijela, za amandmane imamo posebnu tablicu. Zamjenik ministra Zdenko Antešić, amandman prvi zastupnika Igora Češeka.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Izgradnja brze ceste Vrbovec – Bjelovar – Virovitica – državna granica sa Mađarskom u skladu je sa dinamikom izrade projektne dokumentacije.
Igor Češek, izvolite.
Zahvaljujem se. Ministar Hajdaš-Dončić je jednom prilikom rekao da se okvirni rok završetka radova očekuje 2017. godine. Pošto prolazim tim pravcima vidim da praktički od radova nema ništa. Na jednom dijelu ceste postoji jedan bager i dva radnika koji ne znaju ni sami šta rade, tako da mislim da 2017. godine ne možemo očekivati završetak ove ceste koja je iznimno važna i za Virovitičko-podravsku županiju i za Bjelovarsko-bilogorsko, ali kako bi se povezao sa europskim koridorima i pravcima. Stoga tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman dva, zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepa. Amandman se također ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Zbog znatno smanjenih sredstava izgradnje navedene dionice, navedena dionica nije u financijskom planu za 2015. godinu.
Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine Antešić, ja se nadam da s obzirom da gospodin Milanović premijer vodi, dakle Shengen i granice, a vidite Cesta Ilok – Lovas – Tovarnik – Lipovac to je nastavak Podravske magistrale koja završava na Lipovcu, dakle ima tri granična prijelaza u Iloku, u Tovarniku i u Lipovcu. Tri granična prijelazna, ne malogranična, nego granična prijelaza. I sad evo ta cesta koja je tako obećavana još u vrijeme HDZ-a ja ne znam je li uopće gotova projektna dokumentacija te ceste, a kamoli da se gradi. Ja sam to i znao, ali sam postavio kao pitanje s obzirom da uređujemo granicu prema državama koje još neće dugo ući, dakle one na istoku, u EU postavljam pitanje dakle ta tri granična prijelaza i pristupa njima sa ovom cestom. Dakle, ako je problem i zakrčenost jednoga od njih kao što je npr. na Lipovcu onda vi, nije problem otići prema Iloku ili prema Tovarniku i prijeći na drugom graničnom prijelazu. Ali ne, očito tu nema dovoljno mudrosti da se takva stvar shvati. Pa se tako i ne radi ništa. Nema ni novaca, to je vaša stara da ne kažem boljka jel'. Ali dobro. Tražim glasovanje o amandmanu.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 3. istog zastupnika.
Amandman se također ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, navedeni projekt je u fazi pripreme dokumentacije za apliciranje prema EU fondovima. Završetkom pripreme bit će moguće krenuti u izgradnju.
Boro Grubišić, izvolite.
Da, dugotrajne pripreme jedno 15 godina postoji ideja o izgradnji istočne vezne ceste u Slavonskom Brodu kojom bi se rasteretio prije svega promet, a dovelo bi to i do bržeg pristupa autocesti A3. Osim toga i sami znate da u tom predjelu postoji dakle gospodarska zona Luka i zaista riječna luka na rijeci Savi u kojoj bi na 100 hektara trebao biti uskoro jedan veliki gospodarski kompleks. Čak postoji i željeznička pruga od luke do kolodvora u Slavonskom Brodu. Doduše sad je u rastu ambrozije tamo ali možda se i popravi. No, ta istočna vezna cesta je dakle u prostornim planovima već pa ja mislim preko 10 godina. I vi sad meni kažete nije gotova dokumentacija. Pa tko crta tu dokumentaciju? Kakva je efikasnost, učinkovitost ove države i Hrvatskih autocesta, Hrvatskih cesta u svezi ovoga? Ja mislim da ćemo mi do 3017. godine ipak uspjeti izgraditi istočnu veznu cestu. Mislim da ste me razumjeli, 3017. ne 2017. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman 4. istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje, navedena dionica tzv. južna obilaznica Nove Gradiške o kojoj je riječ u amandmanu nalazi se od županijske ceste br. 4157 do državne ceste 51 i bit će završena prema planu a to je početak iduće godine za iznos od oko 2 milijuna kuna.
Boro Grubišić, izvolite.
Pa reklo bi se po ovome, i prije ste mi obećali štošta gospodine Antešić pa nije izvršeno, rekli ste mi za podvožnjak u Slavonskom Brodu dobro se sjećam lani da će početi gradnja početkom 2014. Evo smo svjedoci da je Osječka ulica D423 dakle u Slavonskom Brodu zatvorena prije 15 dana. Znači, prije same nove godine u jesen kada idu kiše vi ćete početi sa kopanjem i bageri će krenuti u zimu kao da je najbolja sezona gradnje. Tako isto kažete i za ovu južnu obilaznicu oko Nove Gradiške. A maloprije sam čuo od jednog novogradišćanina ovdje negdje u našoj okolini da za taj dio još uvijek nisu riješeni ni imovinski odnosi, a niti je gotova projektna dokumentacija. A vi meni sad kažete da će biti gotova početkom 2016. Živi bili pa vidjeli, ali tada vi više nećete biti zamjenik ministra niti će biti ove Vlade više. Hvala lijepo. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 5. amandman istog zastupnika.
Hvala lijepa. Amandman se također ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, dionice programa BETERMAN definirana su ugovorom o financiranju s Europskom investicijskom bankom te nije moguće dodavati nove dionice.
Boro Grubišić.
Gospodine Antešić, kaže kolega Češek da ste njemu to prošli put rekli isto pa sad meni ponavljate. BETTERMANN znamo dobro što znači BETTERMANN na engleskom. Ako kružni tok nije poboljšanje ceste ili better, better je znači bolji na engleskom jel', onda ja ne znam što znači to. Dakle, bolji i brži protok automobila na nekom raskrižju. I sad vi zbog nekakve terminologije kažete to ne spada u to. Ja ne znam u što spada ali da ste imali dobru volju i namjeru mogli ste podržati izgradnju kružnog toka kod Kauflanda u Novoj Gradišci. Ja sad ne znam broj ceste itd., ima ovdje i broj te ceste jel' županijske, ali nema volje i kažete nema novaca i tako 4 godine nas tako zavlačite. Tražim glasovanje o tome.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 6. amandman istog zastupnika.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, rekonstrukcija navedenog nadvožnjaka nije u nadležnosti Hrvatskih cesta budući da pruga prelazi preko županijske ceste br. 4157 te je prava adresa za ovaj amandman proračun Županijske uprave za ceste.
Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Mi kao u feudalno doba razgovaramo, feud Nova Gradiška kao da nije u Hrvatskoj nego izvan Hrvatske. Hrvatske željeznice su jedan drugi feud a vaše ministarstvo, odnosno Hrvatske ceste treći feud. Pa valjda postoji komunikacija ili interkomunikacija među tim čimbenicima u ovoj državi. Ili ste vi svaki ima svoj feud i upravljate. I onda se jedan nadvožnjak željeznički oko kojega zapinju kamioni ako ima gore onaj nastavak nosače i koji opskrbljuju industrijski park u Novoj Gradišci robom dakle uvijek pola metra zakači se za nadvožnjak. Ili će se srušiti pruga ili kamion, nešto od tog dvoje. I to već tako 10 godina stoji i ne možete produbiti pola metra ili jedan metar taj put. To meni nije jasno nikako. Ja ne zna tko je nadležan. Sad vi kažete Grad Nova Gradiška, HŽ kaže Hrvatske ceste, Hrvatske ceste kažu Grad Nova Gradiška i tako se vrtimo u krug ko mačke vatamo sami sebi rep. Pa dajte dogovorite se već jedanput između i riješiti to za 2, 3 milijuna kuna koji ne znači puno na kraju krajeva u hrvatskom proračunu. Tražim glasovanje o amandmanu.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 7 amandman istog zastupnika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Amandman se također ne prihvaća iz istog razloga jer rekonstrukcija navedenog cestovno željezničkog prijelaza nije u nadležnosti Hrvatskih cesta već Županijske uprave za ceste.
Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Gospodine Antešić, niste ni trebali, taj prijelaz je nasut šljunkom ako vas zanima da vam kažem. Dakle, ipak je na moj pisani upit ministarstvu i Hrvatskim željeznicama, Hrvatske željeznice su se smilovale i nasule onaj 10 cm izdignute tračnice iznad profila ceste, pa su automobili imali silne štete prelazeći taj prijelaz između Batrine i Seoca. Međutim, kad ste već kod toga, kad smo već kod toga dajte razgovarajte sa Hrvatskim željeznicama da na isti način riješe i prijelaz prema Magić maloj od Nove Kapele, i prema Siću jer i tamo vire tračnice 10 cm. To je taj tzv. važni transeuropski deseti željeznički koridor koji ima upravo takve prijelaze preko pruge da automobili otkidaju ne bubrege nego amortizere, auspuhove, točkove, ležajeve i sve ostalo. I tako ta Slavonija, dakle evo pravi promet kod automehaničara pa imamo PDV koji se udara na to sve skupa. Eto pomoći ćemo mi vas kad ne možete vi nas. Hvala lijep. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. 8 amandman zastupnika Igora Češeka.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Amandman se također ne prihvaća. Uz obrazloženje, dakle program ulaganja u županijske i lokalne ceste definira Županijska uprava za ceste a ne Hrvatske ceste.
Kolega Igor Češek.
Zahvaljujem. Prošle godine je bio problem u … sada je problem u Županijskoj upravi za ceste. Mislim da je najveći problem što se ta cesta nalazi na području Slavonije i Baranje, to je prvi i osnovni problem. Kada je ovaj proračun za 2015. godinu ugledao svjetlo dana Slavoncima je pao mrak na oči i isto kao i većini Hrvata. Ovo je financijski tako nezahtjevan amandman, a povezao bi Virovitičko-podravsku županiju sa Požeško-slavonskom. Iznos praktički je beznačajan za državni proračun. U sredini te makadamske ceste nalazi se poznato izletište Jankovac, posjećuje ogroman broj turista, čak iz Mađarske dolaze ljudi, iz područja Osječko-baranjske županije, Brodsko-posavske, Požeško-slavonske. Planinarski dom na Jankovcu je u vlasništvu države, dakle u vlasništvu Hrvatskih šuma i država ne može isfinancirati asfaltiranje makadamskog puta do tog izletišta. Tražim glasovanje.
Glasajmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebnu većinu. Sada dajem na usvajanje Odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2015. i projekcije za 2016. i 2017. godinu. Utvrđujem da je odluka donešena sa 83 glasa za, 2 suzdržana i 15 protiv. Prijedlog Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Dajem na usvajanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Molim glasujte. Utvrđujem da je odluka usvojena sa 83 glasa za, 3 suzdržana i 14 protiv. Prijedlog Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2015. i projekcije za 2016. i 2017. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2015. i projekcije za 2016. i 2017. Pristupimo glasanju. Utvrđujem da je odluka prihvaćena sa 83 glasa za, 1 suzdržan i 17 protiv. Prijedlog Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Molim glasajmo. Utvrđujem da je odluka donešena sa 83 glasa za, 5 suzdržanih i 13 protiv. Prijedlog Financijskog plana Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Rasprava o tekstu prijedloga je završena. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2015. godinu i projekcije za 2016. i 2017. Molim glasujmo. Utvrđujem da je odluka usvojena sa 83 glasa za, 2 suzdržana, 15 protiv. U skladu sa prijedlogom Odbora za zakonodavstvo dajem na glasanje sljedeći zaključak. Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta Državnog proračuna RH za 2015. godinu i financijski plan proračunskih korisnika prije njihove objave u Narodnim novinama. Molim da glasujemo. Utvrđujem da smo jednoglasno usvojili ovaj zaključak sa 99 glasova za.
Danas ćemo još napraviti - Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2015. godinu, drugo čitanje, P.Z.br. 746; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Ovaj zakon raspravit ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za gospodarstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za obranu, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za turizam, Odbor za Hrvate izvan RH, Odbor za pravosuđe, Odbor za poljoprivredu, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi ministar financija Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Znači vrlo kratko, Zakonom o izvršenju Državnog proračuna za 2015. uređuju se prihodi, primici, rashodi i izdaci za 2015. godinu i njegovo izvršenje, opseg zaduženja, jamstva države, upravljanje javnim dugom te financijskom i nefinancijskom imovinom. Kratko, znači proračunska osnovica se nije mijenjala, iznos je 3326 kuna. U 2014. također ukupno ograničenje zaduživanja je 2,5% … [[Govornik se ne razumije.]] ukupno ostvarenih prihoda poslovanja. Zaduženje na inozemnom i domaćem tržištu može se provesti do ukupnog iznosa od 36,3 milijarde kuna dok tekuće otplate glavnice duga iznose 22,6 milijardi kuna, zaduženje izvanproračunskih korisnika su 2 milijarde kuna, a tekuće otplate glavnice su 1,6. Financijska jamstva su u iznosu od 6 milijardi kuna, jamstvena zaliha 548 milijuna vezano za pomoć jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave sukladno novim kriterijima potpomognutih područja te je … 2015. definirana su sredstava proračunske zalihe. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa nekad smo o ovom dokumentu znali raspravljati i do 2 ujutro, međutim ja bih želio nešto reći o jednom dokumentu koji je naočigled tehnički. Međutim, da se politika sa svojom pričom nije umiješala, toliko o tome kako bi trebao izgledati proračun i koje bi se stvari trebale dogoditi onda bi vjerojatno ovaj dokument bio takav. I nekada u principu kad se raspravljalo o ovom dokumentu najviše se govorilo o tome koliko se mogu zadužiti jedinice lokalne samouprave. I to je bila jedina točka prijepora. Sjećam se dok sam bio oporbeni zastupnik a kasnije kad sam bio ministar kolega Mršić je tamo sjedio i kolega Linić pa su stalno to kao primjedbu davali, međutim ja sam to danas samo malo natuknuo kad sam govorio o proračunu. Gledajte kolegice i kolege u Hrvatskoj se već dvije godine priča o tome da je monetizacija jedini spas za Hrvatske autoceste. I ono što sam rekao u današnjoj raspravi i to ću ponoviti i sada, kad idete nešto prodavati onda nikad ne smijete reći da vam je to jedini izlaz jer logična stvar da onaj ko to želi kupiti će dati čim manje novaca za to. Međutim, to je jedan dio priče. Ako je istina ono što govori predsjednik Vlade i resorni ministar da je ovo ključno da se ovo mora napraviti, nije se mogao napraviti prijedlog proračuna bez predviđenih prihoda od koncesije jer prema postojećim važećim zakonima Republike Hrvatske to je prihod od koncesije. I druga stvar kolegice i kolege, ovo što je ministar financija rekao, Zakon o izvršenju proračuna onda ne bi bio ovakav, jer da se predviđa monetizacija onda bi u člancima o izvršenju proračuna ovo odobrenje koje mi dajemo Vladi Republike Hrvatske za zaduženje izgledalo sasvim drugačije bez obzira kolika bi taj prihod bio al on bi bio naveden ovdje i za taj iznos bi se Republika Hrvatska manje trebala zadužiti i na kraju krajeva ona bi ili poslužila financiranju ovogodišnjeg deficita ili rješavanju nekih stvari od prije. Ali to naprosto u jednoj ozbiljnoj priči mora biti u ovom dokumentu, mora biti. Jer sve priče koje je Vlada govorila dosada padaju u vodu, jer oni toga nemaju ni u jednom svom dokumentu. Recite kolegice i kolege u kojem mi dokumentu imamo monetizaciju autocesta? Imali smo onaj Zakon o koncesijama kad je klub HDZ-a predložio amandman da o koncesiji autocesta, šuma, voda i ostalih ili strateških poduzeća ili nacionalnih bogatstava se ne može odlučivati i raspravljati bez posebnog zakona kojim će se raspraviti u ovom visokom domu. I gledajte, može se bježati od nečega ali kad-tad dođete pred zid da naprosto nešto morate staviti na papir. Tako je došao i ovaj proračun. Niti Vlada, a prije svega predsjednik Vlade koji gorljivo toliko zagovara to, on danas ni jednom riječju to nije spomenuo. Da li je to strah, jer ja ne znam što bi drugačije nazvao, ako to nećete staviti u ključne dokumente onda je to strah. Znate više od onoga nego svi mi ostali i nećete staviti u dokumente. Jer da se i dogodi monetizacija autocesta to su svi dokumenti koji se moraju mijenjati. Ali ako predviđate, tim više što vam je to zadnja godina mandata da ćete to napraviti, onda to morate imati u svojim strateškim dokumentima. Također jedna točka koja je vrlo često bila predmet oštrih rasprava to su jamstva. U proteklih 12 ili 13 godina ne računajući zadnje 3 godine, jamstva su u principu davana turističkim poduzećima, nešto HAC-u i Hrvatskim cestama i brodogradnji. Međutim, pogledajte sad razinu jamstava od 6 milijardi kuna isključivo praktički HŽ i Hrvatske cesta. Što se je dogodilo u HŽ-u? Gledajte, ja to govorim isključivo zbog nečega, nije dobro greške ponavljati. Godinama smo žmirili što se događa u brodogradnji, godinama smo davali jamstva, sad na potpuno identičan način dajemo jamstva HŽ-u bez da nam itko podnosi račun što se u HŽ-u događa i zašto se ta jamstva koriste. I rezultat će biti u konačnici potpuno isti. Neko je Vladi u nekoj godini temeljem ESA 2010., 2011., nije bitno koja će to neko prikrpit na proračun kao što se dogodilo za 2010., 2011. i kao što je to bilo kolega Linić ako se ne varam 2003. kad je onih 8 milijardi skočilo. Dakle, potpuno identična priča. To govorim samo zbog toga da ostane zapisano da ipak u Saboru smo mi govorili o nekakvim stvarima koje su potencijalna opasnost. Jer ovo nije, što se nažalost nama u Hrvatskoj događa, tema političkog prepucavanja. To su realne stvari i ko ne nauči iz jedne pogreške, mi očigledno ne učimo. Da li smo mi u zadnje dvije godine progovorili jednu riječ o Hrvatskim željeznicama? Sjetite se pokušaja ove privatizacije, pokušaj one, te šta ja zna, mi s ove strane smo upozoravali niste osigurali novce u proračunu, ne mogu ići više subvencije, dat ćemo jamstva. Ok, znači da na neki način i Ministarstvo financija osiguralo tom HŽ-u da diše. Informacija što se događa ništa. Treća stvar, meni sad nije jasno da li sam ja to predvidio ili ste vi kolege iz Ministarstva financija to ispustili, to je bilo u starom Zakonu o izvršenju državnog proračuna, mislim da je bio članak 33., a to je visina javnog duga. To smo sukladno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti dužni staviti u Zakon o izvršenju državnog proračuna. Pa ja bih vas molio da amandmanom Vlade jel jedino na takav način praktički možete vi to napravit, jer ako ja uložim amandman onda će neko naći razloga da to ne stavi unutra, da se to stavi. I ja bih htio nešto isto tako reći, neki su se pametni javili nakon 6 godina ili 5 da bi deficit državnog proračuna trebao biti ustavna kategorija. Za ovom govornicom 2009. kad je predlagan proračun, kad se vidjelo ustvari koliko je eksplodirao deficit je bio prijedlog da deficit bude ustavna kategorija iz jednog jedinog razloga. Ni jedan ministar financija snosi na određen način, ali nije kriva za deficit. Za deficit je kriva Vlada koja nije provela politiku. Svaki put Ministarstvo financija da limit i prijedlog tada mene i mojih kolega iz Ministarstva financija išlo se isključivo razlogom, znali smo što će se događati ajmo napraviti konsenzus i stavit u Ustav kad smo mijenjali Ustav 2010. da je deficit ustavna kategorija. Možda bi i kolegi Liniću koji je kasnije došao na poziciju ministra financija bilo lakše, možda danas kolegi Lalovci. Jer ako je nešto ustavna kategorija onda ne bi to neko mogao kršiti kao što mi kršimo Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Jer mi imamo u Zakonu o fiskalnoj odgovornosti definirano ono što smo htjeli staviti ra bude u Ustav. Ali očigledno zakon koji smo mi ovdje usvojili, koji je jedanput još mijenjan pa neke stvari još dodatno osnažene, mi se toga ne držimo. Gledajte, mi smo prošli tjedan mijenjali da nama javni dug u 2014. može biti 82%, a do tada je bilo 62% i nikoga to u Hrvatskoj nije smetalo, zato bih ja molio ako ja nisam slučajno promašio da se ovaj članak ugradi. Članak 35. i ona 3 stavka oko pomoći jedinicama lokalne samouprave. Ako se ikada ova priča oko jedinica lokalne samouprave trebala naći u Zakonu za izvršenju proračuna, to se trebalo naći sada. Gledajte kolegice i kolege, danas sam nekoliko puta izravnim pitanjem, ne ministru financija, nego potpredsjedniku Vlade koji je protekla 3, 4 dana nam tu prodavao balalajke, molio sam ga da mi kaže gdje na kojim pozicijama u proračunu su te silne kompenzacije za lokalnu samoupravu. Nema, kolegice i kolege. Ja sam taj proračun pročešljao od A do Ž. Imate dvije pozicije ključne, to vam je na poziciji Ministarstva financija decentralizirane funkcije i onaj dio da je sada složeno nešto. I zato smatram da je Zakon o izvršenju državnog proračuna, ako već ne postoje dekompenzacijske mjere, a očigledno ih nema, su trebale naći mjesto. Pa i ono o čemu smo i kolega Linić i ja govorili, a to je da se dio poreza na dobit stavi umjesto poreza na dohodak na decentralizirane funkcije i to se moglo riješiti tim zakonom bez izmjene bilo kojega drugog zakona, da jedinice lokalne samouprave kroz decentralizirane funkcije i kroz onaj dio kojem pripada socijalnog poreza na dohodak, dobio kompletan udio poreza na dohodak, a da onaj dio fonda za izravnanje se formira iz sredstava poreza na dobit i to se moglo naći ovdje. Druga stvar, na kojoj to poziciji su novci od poreza na kamate? Ako ih već nismo oporezovali kao dohodak, a to je dohodak i … dijelu temeljem Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave pripada jedinicama lokalne samouprave, nego smo rekli da je to prihod državnog proračuna, ali ćemo ga mi preraspodijeliti jedinicama lokalne samouprave, ako je to tako, onda se i to moralo naći u Zakonu o izvršenju državnog proračuna gdje bi posebnim dokumentom mi definirali da su to ta i ta sredstva koja će se koristiti za to i to, onda bi to imalo smisla. Ovako, kad vi … ubacite, u more možete baciti kantu slatke vode, ništa se promijeniti neće. Tako i u proračunu od 115, 116 milijardi možete baciti 100, 200 milijuna, ništa se neće kužiti. Ja ovo govorim iz razloga što će sutra krenuti udar na Ministarstvo financija od raznoraznih strana, a njima politika nije dala mogućnost da neke stvari riješe. I na kraju, HABOR. Danas sam kad sam govorio u ime kluba o proračunu, sam govorio o tome da je ova Vlada napravila jedan pogrešan zatvoreni krug i sada u principu kreće od početka ne znajući koju će ekonomsku politiku voditi. I dok sam ja bio ministar, bilo je pritiska da HABOR bude nosio …, međutim tada je situacija na financijskom tržištu bila sasvim drugačija i HABOR možda toliko nije trebao. Međutim, kad je počeka ekonomska kriza 2009. i mi koji smo tada govorili da to ne treba, smo pokušali preko HNB-a u HABOR dovući puno sredstava preko modela A, B i C, pomoći gospodarstvu. Kasnije i to treba otvoreno priznati, dakle 2012. je povećan temeljni kapital HABOR-a još putem određenih kredita, HABOR-u je dana mogućnost da sudjeluje u projektima gospodarskih ministarstava. Ti krediti od milijardu i još nešto kuna se nisu vidjeli u deficitu državnog proračuna, oni su imali sasvim drugačiji status. Ali su se vidjeli, mislim da je to skupina … 500, je li tako, u Ministarstvu financija se jasno vidjelo da je to milijarda i još nešto i sjetite se na kraju krajeva da smo izmjenama prošle godine prilikom donošenja proračuna, u Zakonu o izvršenju proračuna korigirali onu cifru za 100 i još nešto milijuna, jer je bilo milijardu i još nešto pa se kasnije dogodilo 900. Pogledajte kolegice i kolege, ukupno nekakvih milijardu 500 i 600 milijuna što se tiče HABOR-a mi smo došli na 500 i toliko milijuna za HABOR. To je isto odustajanje od jedne politike. Ne možete s jedne strane govoriti da će i slušati izjave direktora HABOR-a, mi ćemo napraviti to i to, a Vlada ne daje sredstva koliko ih je davala. A mi sada možemo govoriti o HABOR-u i ovako i onako, međutim dok se god poslovne banke ponašaju ovako kako se ponašaju, jedini, da kažem jedino svjetlo za mnoge poduzetnike su upravo krediti HABOR-a koji moraju biti naslonjeni na određene programe resornih ministarstava i to je jedini način da gospodarstvenici u Hrvatskoj, čija je kreditna sposobnost vrlo niska, kapitaliziranost vrlo niska, dođu do koliko toliko povoljnih sredstava. Danas sam rekao da taj koeficijent rizika koji u ovom trenutku kad … kamate čini praktički 99,9% visine kamatne stope je nešto što hrvatskim poduzetnicima ne daje jeftine kredite. Jedini način je da to napravimo preko HABOR-a, međutim očigledno da ova Vlada odustala i od tog koncepta. Dakle, ovo su bile neke sugestije i prijedlozi, ali sve na tragu onoga što smo danas cijeli dan govorili u ovoj sabornici. Treba imati hrabrosti za poduzeti neke mjere, treba imati hrabrosti priznati nešto, a isto tako … priča ne rješava nikakve probleme. I ne možete se uvijek dopadati svima, neke stvari se nekima hoće svidjeti, nekima neće, međutim u konačnici da li ste uspješno radili ili niste je nekakav financijski rezultat koji je takav kakav je. I da zaključim s onim s čim sam počeo, Hrvatska nažalost ima 200 tisuća radnih mjesta, odnosno na prije 5, 6 godina i ima veći javni dug neto za 70 milijardi kuna i zbog svega ovoga skupa, klub HDZ-a ne može podržati ovaj Prijedlog zakona o izvršenju državnog proračuna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića, govorit će uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ministre sa svojim timom, kolegice i kolege. Eto, nastojat ću vrlo kratko pokušati dati sugestiju da Vlada svojim amandmanom popravi tekstove. Počinjem sa člankom 18., zaduženje jedinica lokalne samouprave. cijeli paket koji smo ovaj tjedan raspravili i koji ćemo usvojiti, ugrožava jedinice lokalne samouprave. Ocjenjujem da jedinice lokalne samouprave neće biti u stanju izvesti započete projekte i neće biti u stanju redovito financirati svoje djelatnosti. Prema tome, ocjenjujemo da cijeli ovaj paket 2015.pretvara u rizik ovako rigidno definiranje prava zaduženja imat ćemo povećanu nelikvidnost koja će ugroziti prije svega tvrtke koje posluju sa lokalnom samoupravi i da li na bilo koji način omekšati ove stavke. Pokušajmo shvatiti da nemamo pravo pogoršavati likvidnost, da ćemo temeljne pretpostavke da će netko moći nešto obavljati ugroziti. Niti će biti investicija sa lokalne razine niti će biti izvoza jel će jedan drugog ugrožavati. Ponavljam, nelikvidnost je enormna, velike su neplatiše jedinice lokalne samouprave sada im oduzimamo pravo zaduženja. Bilo kakva nedisciplina u 2014.ili veći rashodi od prihoda potpuno im oduzimate pravo zaduženja. Kako će završiti objekte? Pa nećemo objekte opet ostavljati nezavršene. Prema tome, probajte shvatiti da pokušate reći ako, ako znači sugestija je, se dogodi neravnoteža zbog novog paketa lokalnih i regionalnih propisa dajte im pravo zaduženja. To smatram da bi mogli učiniti da jednostavno pazimo da ne ugrozimo nelikvidnost. Drugo, ha, ajmo na članak 31.jamstva, ljudi moji nema monetizacija, to pokazuju planski dokumenti koje danas raspravljamo. E sada kada nema monetizacije osobno se osjećam odgovornim što sam povjerovao ministru prometa koji je rekao da će monetizacija biti u 2014.i kao ministar sam dozvolio da namjenska sredstva od 60 lipa koji su bili za dugove autocesta rasporedimo 20 za Hrvatske ceste, 20 za željeznicu. Vidimo da u dokumentima to nije vraćeno, a nema monetizacije, nema po svim ovim papirima. Onda ja predlažem Ministarstvu financija da se drukčije opredijeli prema dospjelim kreditima i dospijećima kredita u Hrvatskim autocestama jel oni ih ne mogu otplaćivati jednim dijelom i zbog nedostatka 0,40 lipa i mislim da to treba definirati i jasno reći zbog neostvarenog projekta ili kako bih rekao šta god hoćete, ali ne možete im to smatrati dospjelim dugom, ne možete. Uzeli smo im i sebe smatram odgovornim za taj dio da nije uzeto 40 lipa jer sam povjerovao ministru koji očito nema namjeru realizirati taj projekat. Onda idemo na lokalnu samoupravu, tu ste predvidjeli sve što se tiče tih prijelaznih razdoblja utvrđenih novim prijedlogom regionalne politike i kada govorimo o indeksu razvijenosti. Niste predvidjeli jednu stvar, da su ako prođe taj zakon decentralizirana sredstva 6% ne 12%. Što to znači? ako izuzmete grad Zagreb zbog čega kažnjavate sve ostale, da će vam sve ostale jedinice lokalne samouprave pojaviti sa zahtjevom za sredstva za poravnanje. Zašto? Jel sa 6% vjerujte ni grad Rijeka neće biti u stanju isfinancirati minimalne standarde koje decentralizirana sredstva trebaju osigurati, nećemo. Jel ono što je rekao i kolega Šuker nije to 6% nego na manje iznose to je pitanje da li je 4,5%. Prema tome vi ćete imati zahtjev 547 ako izuzmemo grad Zagreb zahtjeva za sredstva za poravnanje, to ćete imati. I vi morate predvidjeti da Ministarstvo financija može poslati sredstva za poravnanje na ime nedostajućih decentraliziranih sredstava po zahtjevu ako se ne ostvari minimum ovoga. Inače im nećete dati novce, znači niti djelatnosti neće biti isfinancirane pa ćemo užas učiniti. Vi to morate predvidjeti. Znači onaj tko ne ostvaruje minimum, a nema dovoljno ići iz sredstava poravnanja. Pa sugeriram da u tom članku metnete taj dio. E sada jedno malo razočarenje, eto bio sam sretan da napokon uvažavamo nalaze Državne revizije koja govori o vlastitim sredstvima i da vlastita sredstva zdravstva, obrazovanje, učilišta, veleučilišta unosimo u državni proračun, ali sam zato razočaran formulacijama 37 i 38 jel ako već unosite vlastita sredstva onda ipak morate uvesti nekakvu kontrolu trošenja sredstava. Ali kada vi u člancima 37.i 38.upotrebljavate formulacije mogu donositi pravilnici ili u 28.ovog … mogu se korisnici obvezati na disciplinu u trošenju. Mislim ne može biti u Zakonu o izvršavanju mogu pogodbeno. Prema tome, ljudi moji moraju se donijeti pravilnici. Mi sada pokušavamo unijeti i dignuti ruku i nitko neće kontrolirati. Moramo jednostavno tu pojačati disciplinu jel neprihvatljivo je da opet dozvolimo da se višak vlastitih prihoda koristi za dodatne isplate, za trošenje novaca po raznim projektima a ne za smanjenje ja bih rekao izdataka za redovnu djelatnost koja inače opterećuje državni proračun. Prema tome, mislim da formulacija u članku 37. i 38. trebale bi biti jednostavno nešto snažnije nego ih imamo predviđene. Evo, moja sugestija da Ministarstvo još jedanput razmisli i možda zaista ove nedostatke utvrdi. Zahvaljujem.
Replika. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, samo malo. Replika poštovani Ivan Šuker.
Da kolega Linić, ključni problem je ovdje što je netko mislio da je dovoljno otvoriti nekoliko pozicija u proračunu, tu napisati neke cifre i da se sa time rješava problem i da je to transparentnije trošenje novaca. Da bi to bilo tako onda ne bi bio nalaz državne revizije onakav kakav je i ako se nekim podzakonskim aktima ovaj problem što se tiče parkova, što se tiče državnih bolnica ne riješi onda će opet biti show pet puta veći nego što imamo sada. Tim više što mjesečni iznos koliko bi trebale dobivati bolnice je daleko manji od nekakvog sad njihovog godišnjeg plana. I to je sigurno trebalo riješiti možda ne ovim aktom ali nekim aktom Vlade oko prelaska jer samim tim što su oni ušli u proračun mijenjaju se i neke stvari što se tiče i Ministarstva financija i riznice. Ali ako već Vlada nije napravila taj akt možda bi bilo da kolega Lalovac to ugradi u Zakon o izvršenju državnog proračuna iz jednostavnog razloga da se Ministarstvo financija zaštiti od ovih političkih ekshibicija prije svega što se tiče Ministarstva zdravlja, HZZO-a i državnih bolnica ponovno u proračunu a ove ostale u financijskom planu HZZO-a s time da taj financijski plan uopće nije analitički razrađen. Jer praktički ako smo htjeli napraviti transparentnost na tom financijskom planu onaj ostatak sredstava je bio, morao biti jasno naznačen po svakom korisniku i po vrsti i strukturi troškova ali ako to nije tako napravljeno onda to treba propisati ovim zakonom.
Na repliku odgovara poštovani Slavko Linić.
Slažem se, kolega Šuker iz jednostavnog razloga jer vidimo da cijelo ovo vrijeme upravo oni koji uče našu djecu, uče, uče studente, opiru se provedbi zakonskih odredbi, ne poštuju nalaze državne revizije. A to samo znači da jedino strogi pravilnici koji će se donijeti će ih disciplinirati. Jer ja ne znam kako drukčije shvatiti otpor dekana, rektora koji govore o nekakvoj samostalnosti. Ma je oni su samostalni samo ne u financijama. U financijama dok ih se iz poreznih prihoda jednostavno financira ipak mora biti sve propisano. Zato smatrao sam da treba biti riječ "moraju" se donijeti pravilnici a ne mogu se donijeti. I još sam nešto zaboravio ali bolje da ne opterećujemo ministra s time, tim novim čudom od reforme zdravstva koji govori o izvlačenju HZZO-a. Je, državne bolnice su ušle u državni proračun, sve ostale bolnice nisu ušle u županijski što je neprihvatljivo, gubimo uopće ja bih rekao kontrolu što se događa u zdravstvu. Vi sada ćete imati različito netko je morao objasniti zašto klinički centar ovdje je a recimo Rovinjska bolnica ili … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne ona Crikvenica ili neke druge koje nisu kliničke nisu unutra, nisu u županijskim proračunima. Znači evidentno da, apsurd je da to rješavamo Zakonom o izvršenju državnog proračuna, jer to je trebao biti nekakav akt kako će se provesti ali očito da ministar zdravlja je previše bio zauzet potezanjem premijera da bude na njegovoj strani u borbi protiv ministra pa nije pripremio nikakve dokumente o provedbi toga. Pa eto mislim, nisam htio predlagati taj dio.
Završno obraćanje ministar Lalovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem dvojci kolega koje ja mislim u današnje, da sada ostanu da bi mi možda, da se nas pita sastavili proračun i malo to, drugačiji nego kolege ali znamo da je to neka vrlo, vrlo teško, 20 kolega i prvi čovjek da svakako imamo drugačije, svaki ima svoju određenu funkciju. Tako da evo još jednom vam za stvarno zahvaljujem na vašoj raspravi vezano za ovaj dio postotka upravo prema preporukama komisije, odnosno direktive taj dio postotka koji je do sada pisao se mora prebaciti u Zakon o fiskalnoj odgovornosti. To ćemo, upravo smo u izradi tog zakona i oni su rekli da tamo, budući da je vezano za fiskalno pravilo da mora biti tamo i sada smo sa tim zakonom u izmjenama i vrlo brzo će doći i tamo će stajati ta odredba da više ne stoji u odredbi, jer to je prema i direktivi da se taj postotak tamo veže. Također slažem se sa kolegom Linićem da mi smo, zapravo ove godine nismo u potpunosti iskoristili sav taj volumen kredita za lokalnu upravu, međutim ukoliko se dogovorimo da taj postotak od 2,5% čini mi se da je to negdje oko 500 milijuna kuna, ako se dogovorimo da možemo povećati postotak. Sada je to, je li to 3,5, 4, koliki bi bio taj postotak ali možemo stvarno u tom dijelu, u taj dio i prihvatiti. Ali vidjeti ćemo, kažem do samog tog dijela amandmana. A vezano za ovaj dio, a ove ostale kriterije što ste rekli, svakako ćemo sa kolegama na tehničkoj razini razmotriti. Još jednom vam zahvaljujem.
Evo zahvaljujem ja ministru, zahvaljujem svima vama kolegice i kolege. Tu ćemo završiti sa današnjim radom. Sutra ćemo nastaviti sa Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Hvala svima, laku noć.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2015. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 746. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom, a sukladno članku 199. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravimo i odlučimo o amandmanima Vlade RH. Molim da glasujemo. Utvrđujem da smo sa 83 glasa za i 14 protiv odlučili da ćemo raspravljati o amandmanima Vlade. Pozivam ministra financija Borisa Lalovca da obrazloži amandman 1. na članak 18.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Uvažavajući u saborskoj raspravi podiže se iznos, zamjenjuje se 2,5 na 3% ukupna mogućnost zaduženja jedinica lokalne i područne regionalne samouprave.
Otvaram raspravu. Samo klubovi mogu raspravljati o ovome. U ime kluba HDZ-a, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, strpite se još malo jer ovo je definitivno crni dan za jedinice lokalne samouprave. Danas im je definitivno uzeto 2 milijarde kuna, definitivno smo sve procese decentralizacije koji su išli puževim korakom u proteklim godinama danas poništili i ovaj amandman samo potvrđuje ono što smo proteklih 10 dana u ovoj sabornici, jedan dio saborskih zastupnika govorio, a to je da je jedinicama lokalne samouprave uzeto 20% sredstava. A iz čega je ta činjenica potvrđena ovim amandmanom? Dakle predlaže se da se kvota za zaduživanje jedinica lokalne samouprave podigne sa 2,5 na 3% temeljem izvornih prihoda i da je istina ono što je Vlada i predstavnici Vlade govorili proteklih 10 dana ovdje, a da nije istina ono što smo mi govorili proteklih 10 dana ovdje, onda bi Vlada svojim amandmanom morala promijeniti konsolidiranu bilancu države jer ako nekome povećate 0,5% postotnih poena ili 20% mogućnost za zaduživanje, vi ste automatski stvorili pretpostavku za povećanje deficita konsolidirane države za taj iznos i temeljem toga morate promijeniti onda i deficit. Jer ako to niste napravili, s obzirom da država i izvanproračunski fondovi će se zadužiti točno onoliko pa čak možda nažalost i više, onda je logična stvar da je ovo napravljeno ili iz tehničkog razloga ili konačno priznanje da smo jedinicama lokalne samouprave uzeli 20% prihoda. Dakle, ista priča se odnosi pa neću ni raspravljati o amandmanu 2 ili 3, o njima smo već govorili prilikom amandmana na državni proračun. Ponavljam, definitivno crni dan za lokalnu samoupravu, netko si je uzeo za pravo da naruši i onako tešku likvidnost ili nelikvidnost jedinica lokalne samouprave, netko si je uzeo za pravo da se hvali da je nekome dao povećanje plaća,istovremeno iz tuđeg džepa uzeo 2 milijarde kuna i zbog toga klub HDZ-a niti može podržati ovaj amandman bez obzira što on ovako na očigled daje veću mogućnost jedinicama lokalne samouprave, međutim ne daje, a isto tako ne možemo podržati niti ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Zaključujem raspravu. Molim da glasamo o amandmanu broj 1 Vlade RH. Utvrđujem da je amandman prihvaćen, 79 glasova za i 15 protiv. Ministre, amandman broj 2 na članak 35.
Amandman broj 2 je vezan za amandman Vlade Zakona o proračunu, znači tehničke prirode u …. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 2 Vlade RH. Amandman je prihvaćen, 80 za i 15 protiv. Amandman broj 3.
Nomotehničke prirode.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na usvajanje amandman broj 3 Vlade RH. Utvrđujem da je amandman prihvaćen, 77 glasova za, 13 protiv. Amandman broj 4 na članak 37.
Također nomotehničke prirode.
Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, kolega Ivan Šuker.
Gospodine ministre, kolegice i kolege, pa ovaj amandman 4 na članak 37., stavak 2 nije nikako nomotehnički jer najprije smo tvrdili da se u državni proračun uključuju i državne bolnice i parkovi, itd., zbog povećanja transparentnosti, kontrole, itd., sredstava. Međutim u obrazloženju se ovdje kaže za navedene proračunske korisnike će se radi sveobuhvatnosti državnog proračuna i njegove transparentnosti ostvarenje trošenja namjenskih prihoda pratiti isključivo evidencijski. E sada mi nije jasno kako pojedini proračunski korisnici mogu imati drugačiji status od drugih proračunskih korisnika u proračunu. Gospodine ministre, zato sam intervenirao, rađe izbrišite ovo, a možete misliti što god hoćete jer s ovim praktički potvrđujete. S ovim amandmanom je Vlada potvrdila da je proračuna protuzakonit jer svi koji u proračunu svi imaju pozicije su dužni voditi, evidentirati na isti način. Prema tome, onaj tko je ušao u riznicu ne može biti evidencijski prihod, ne može biti evidencijski rashod i to je nešto što je krivo postavljeno. Htjelo se napraviti nešto međutim nije se imalo hrabrosti odlučiti. Ja čak predlažem da bi vam bilo bolje da maknete ovaj amandman 4, 5 mislim da bi onda imali jasnu situaciju, bar ne bi potvrdili da nakon onih amandmana na proračun sada praktički potvrđujete da je proračun u suprotnosti sa Zakonom o proračunu. Ponavljam, svi proračunski korisnici imaju isti status, nema evidencijskog praćenja u državnom proračunu. Nema.
Zaključujem raspravu. Dajem amandman broj 4 vlade RH na usvajanje. Utvrđujem da je amandman prihvaćen 81 za i 17 protiv. Amandman broj 5 na članak 39.
Amandman [[Upadica Dragica Zgrebec: 38.]] Da, da o njemu smo već zapravo raspravljali u Zakonu o proračunu.
Otvaram raspravu. Ivan Šuker u ime kluba HDZ-a.
Kolegice i kolege, ja se stvarno ispričavam. Mislim daje ovo amandman ponižavajući za akademsku zajednicu, ponižavajući. Pogledajte obrazloženje, veli "za navedene proračunske korisnike će se radi sveobuhvatnosti državnog proračuna i njegove transparentnosti ostvarenja i trošenja vlastitih prihoda pratiti isključivo evidencijski, temeljem dostavljenih izvještaja o ostvarenju i trošenju vlastitih prihoda". Sjetite se kako je bila reakcija i rektora Zagrebačkog sveučilišta i ostalih i dekana na odluku da se njihovi vlastiti prihodi uvrste u proračun i onda im neko na ovakav način praktičko obezvrijedi kompletnu akademsku zajednicu RH. Ako hoćemo da nekoga stavimo u proračun onda neka ima potpuno isti status kao i svi ostali. Prema tome njihovi prihodi su prihodi od državnog proračuna, njihovi rashodi su rashodi državnog proračuna, temeljem Zakona o proračunu nikako drugačije. Njihove plaće su posljedica određenih kolektivnih ugovora i drugih akata koje donose sveučilišta ako im odobri neko drugi jer oni ne mogu imati rashode izvan onoga iznosa koji im je odobren u proračunu kao što ima i najsitniji proračunski korisnik. Pa ima i drugih ministarstava koji imaju nekakve drugačije prihode, međutim njihovi rashodi su na njima ne piše što je, samo recimo ti prihodi se u principu ne mogu koristiti za neke druge stvari. Ponavljam, ovaj 4.i 5.članak, a da ne govorim da u Zakonu o izvršenju proračuna niko nije uvrstio one genijalne ideje oko izdvajanja HZZO-a i ponovo vraćanje državnih bolnica u proračun, praktički po istim kriterijima kao što je ovo. Ja bih molio kolege zastupnike bez namjere da ikoga prozivam koji su vezani uz znanost uz Zagrebačko sveučilište da progovore o ovome, jer ovo je ponižavanje onih koji obrazuju i koji školuju našu djecu. Hvala lijepo.
Replika, Valter Boljunčić.
Hvala. Pa ova dva amandmana koja su sada dana u nešto izmijenjenom obliku su u biti amandmani koji su dani na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu samo što mi smo naveli jer je to područje djelovanja odbora javne institute i znanost. A koliko sam upoznat mislim da svi rektori su sa sličnom namjerom bili na razgovoru i mislim da su oni načelno slažu sa ovakvim zato što je inače bio i pravilnik o korištenju vlastitih sredstava koji je dosta decidirano rekao na koji način se mogu oni upotrebljavati. Ali s druge strane ne može neko drugi baš određivati i uzimati sredstva jer to je u suprotnosti sa samostalnošću sveučilišta koja daje ustav, tako da mislim da akademska zajednica na neki način barem ovaj dio govorimo o javnim institutima i znanosti u biti stoji iza ovakvog djela. Niko se nije bunio protiv kontroliranja sredstava ali jesu protiv toga da ne mogu upravljati sa svojim sredstvima.
Ivan Šuker odgovor na repliku.
Kolega Boljunčić, ja sam upravo iz tog razloga to rekao. Ovaj Visoki dom je donio Zakon o državnom proračunu i nema druge priče. Može nama netko biti simpatičan i nesimpatičan, međutim kada se radi o proračunu on se može izvršavati isključivo temeljem Zakona o proračunu i temeljem odredbi Zakona o izvršenju državnog proračuna. Prema tome ili ide unutra po zakonima ili ne ide jer ovo je smiješno jer vama se praktički sada svaki proračunski korisnik može pozvati na to da će on davati nekakva svoja izvješća i putem toga biti evidentiran. Gledajte, sustav državne riznice je nešto posebno i u sustavu državne riznice nema prostora za bućkuriš, tu su pravila igre jasna. Međutim očigledno je počelo rastakanje jednog od najvrednijih projekata u javnim financijama, očigledno. Ali ponavljam, ovakva odredba je protuzakonita bez obzira koliko se tu htjelo ići u nekakav kompromis ona je protuzakonita. Zakon o proračunu je lex specialis zakona za trošenje proračunskih sredstava. Ustav definira neke druge stvari.
U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Slavko Linić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa naš klub je bio nezadovoljan sa starom formulacijom koja je govorila da nadležna ministarstva mogu nadzirati trošenje sredstava i prikupljanje sredstava i smatrali smo da je već ta formulacija određeni neuspjeh u odnosu na ideju da se prihodi, rashodi vlastiti unesu u državni proračun jer jednostavno državni proračun je akt u kojemu se za svaku kunu treba odgovarati. Sada vidimo novo rješenje koje je još gore nego u originalnom dokumentu. Znači više nije uopće prisutan nadzor nego sada smatramo da proračun postaje evidencijska ja bih rekao, ništa drugo nego zbirka brojaka kada je u pitanju prihodi, rashodi vlastiti pojedinih institucija. Što reći o tome kada vam proračun postaje evidencija. Niti ima odgovornosti za prikupljanje poreza, vlastitih prihoda niti za trošenja, niti se ima nikakvog nadzora. Onda se zaista pitam da li smo svjesni da pod pritiskom, pod pritiskom i akademske zajednice i sustava zdravstva ne uvažavamo međunarodne standarde, ne uvažavamo državnu reviziju ne uvažavamo a u isto vrijeme smo u prekomjernom deficitu, u isto vrijeme. Kako ćete vi objasniti da se borimo protiv deficita, da uništavamo jedinice lokalne samouprave, uništavamo, da u isto vrijeme netko se u Hrvatskoj može ponašati kako god želi jer ga nećemo kontrolirati. Da li znate što znače vlastiti prihodi pojedinih sustava zdravstva, obrazovanja pa i nekih agencija? To znači da se redovno financiranje iz poreznih obveza treba umanjiti je imaju vlastite prihode, dali smo im pravo da … [[Govornik se ne razumije.]] Ali po zakonu mi ih moramo evidentirati kao prihode državnog proračuna. Nad svakim prihodom državnog proračuna imate nadzor i imate odgovornost, kaznenu odgovornost pogotovo ako su porezi. Ovdje smatramo da nitko ne treba odgovarati, nitko ne treba nadzirati jer jednostavno to nisu prihodi. A kada govorimo o onom drugom dijelu odgovornost za trošenje, pa kako ćete onda obrazložiti da pojedinci koji upravljaju sustavima obrazovanja i sustavima zdravstva imaju dvostruko veće plaće, izvinjavam se primanja, dvostruko veća primanja nego što je najveća plaća državnih dužnosnika, dvostruko veća jer se nenamjenski prihodi koriste. Koriste se zato da bi se dobivale razne autorske naknade, razni ugovori o djelu, da bi se imali plaćeni … [[Govornik se ne razumije.]] projekti. I ne samo to, nego smo im još to uveli kao drugi dohodak pa im se ne obračunava ni puni porez na tako ogromna primanja. Da, samo treba pogledati spisak primanja u tim tijelima i onda ćete vidjeti što je to nenamjenska potrošnja, što je to, ja bih rekao u krizi, u vrijeme kada ostale tjeramo na disciplinu i red da govorimo o tome da jednostavno netko može raditi što god ga volja. Pa valjda nam je jasno da ako ulaze i prihodi i rashodi u državni proračun da jednostavno odgovornost mora biti puna, da moramo imati tijela koja će kontrolirati tu odgovornost i ulazak tih prihoda znači da porezni prihodi se neće u punom iznosu davati za te institucije, neće jer imaju vlastite prihode, mogu zarađivati. I kada ste u stanju taj višak prihoda usmjeriti u nešto drugo pa makar to bilo onda ulaganje u opremu, u zgrade, u bilo što ali u razvoj i sveučilišta i obrazovanja. Da, ne mi ćemo opet novce dozvoliti da trošimo za pojedinačne interese. Pojedinačne interese. I vi tada padate pod pritisak akademske zajednice koja govori gospodo mi imamo autonomiju. Pa nitko ne brani autonomiji ali kada su prihodi u pitanju ako zakoni vele da vlastiti prihodi, oni koji imaju najveći dio financirano iz državnog proračuna nisu autonomija nego su dio državnog proračuna i mora se kontrolirati. I ako već akademska zajednica ili zdravstveni sustav nije dovoljno odgovoran pa u bolnicama nemamo ni aparate, ni zgrade, ni wc, to znamo u Riječkoj bolnici kako to izgleda ali zato će netko isplaćivati autorske honorare i mi ne želimo to promijeniti u vrijeme teške ekonomske krize, u vrijeme bitke za radno mjesto i u vrijeme kada svatko mora biti odgovoran. Prema tome za mene potpuno razočarenje jer sam rekao eto napokon smo uvažili pa smo vlastite prihode uključili u državni proračun i nadzor nad kontrolom smo metnuli pa smo čak ono nemušto rekli mogu nadzirati. Sada više ni to, sada velimo to je evidencija. Ali zašto to radimo, pa šta mislimo da ćemo varati nekoga? Koga ćemo varati, državnu reviziju? Pa napisati će vam da evidencija nije u skladu sa propisima o proračunu. Koga ćemo varati Europu? Koga ćemo varati, građane? Pa to je strašno. Ova Vlada pod udarom onih koji ne žele polagati račune se povlači i odustaje u biti od onog što joj je zakonska obveza. Prema tome ja smatram, zaista nije trebalo niti se truditi, sada ćete opteretiti dodatnim evidencijama Ministarstvo financija, nitko to neće kontrolirati još će bez veze gubiti vrijeme i revizija. Jer što će utvrditi? Nenamjensko trošenje, razbacivanje novaca, razbacivanje u pravom smislu kada trebamo štedjeti i nitko nije odgovaran jer su to samo evidencije. Prema tome, mislim da ovakav prijedlog onda i samog Zakona o izvršavanju državnog proračuna je pitanje čemu nam služi. Jer vi se u ovom zakonu odričete kontrole prihoda i rashoda, što ja ne smatram da to možemo braniti niti autonomija sveučilišta, niti ja bih rekao radom odgovornim u sustavu zdravstva. Jednostavno još jedanput kapitulacija politike u tijelu kontrole i nadzora nad sredstvima u onom trenutku kad režemo drugima, uzimamo drugima i kad tražimo štednju i odgovornost, nažalost.
Replika, potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Linić, iako se ne slažem sa dobrim dijelom onoga što ste rekli, posebice vezano uz akademsku zajednicu itd., ali naveli ste me da se javim, da se spomenem jedan ozbiljan problem koji je na tragu nečega što ste vi rekli, a to je ostavljanje dijela zdravstva, dakle one zdravstvene ustanove koje su u vlasništvu države, a to su klinike i klinički bolnički centri u jednom sustavu, a izdvajanje preostatka zdravstvenog sustava u drugi sustav u HZZO. Naime, kad govorimo o realnom životu ne ulazeći u sve ostale finese, stvorit će se jedan cijeli niz problema o kojima se očito uopće nije razmišljalo. Dakle mi ćemo danas 2.prosinca donijeti državni proračun i reći da od 1.siječnja, dakle u realnom životu svega nekakvih dva tjedna do božićnih blagdana itd., se treba omogućiti potpuno drugačiji pristup financiranju klinika i kliničkih bolnica. Samo jedan primjer. Budući da su one sad u takvom statusu, svaka izmjena plana nabava jedne bolnice će zahtijevati zapravo saborsku proceduru jer je to mijenjanje proračuna. Prema tome, on nešto što se događa par puta tijekom godine u svakoj bolnici jer to ne može se predvidjeti i život nosi nove okolnosti, sad će zahtijevati jedan potpuno drugačiji pristup. Ja ne znam dal se mislilo na to. Očito će se dogoditi nešto drugo, nešto na pola tako da će HZZO i dalje zapravo isplaćivati novce bolnicama, dobivati fakture od bolnica, prihvaćati te fakture ili ne, osporavati te fakture itd., a samo formalno će se kao pod navodnicima to voditi negdje drugdje.
Hvala. Odgovor na repliku, Slavko Linić.
Evidentno da ni ta promjena koja se zove izvlačenje HZZO-a iz Državne riznice nije odrađena kako treba, jer ako su već klinički centri ušli u državni proračun i bit će odnos državnog proračuna i HZZO-a tada su i sve županijske bolnice i sve ostale specijalističke bolnice za koje su osnivači županije trebale biti u županijskim proračunima i trebao je biti uspostavljen odnos između regionalnih vlasti i HZZO-a jer jednostavno ono što je državna razina polako se preslikava i na lokalnu sredinu. Jednostavno taj dio nije odrađen, a to znači uvijek će biti problem kako kao osnivač zatvoriti sve dubioze u pojedinim institucijama zdravstva iz razloga što evidentno HZZO neće pokrivati niti sva ulaganja, a kamoli ni sve rashode jer će se on držati određenog standarda, a tog trenutka ćete vidjet koliko će se problema pojaviti. Jer u isto vrijeme potrebnih sredstava za financiranje bilo koje ustanove, da li iz državnog proračuna ili iz regionalne samouprave neće biti dovoljno. Prema tome, ušli smo u 2015. sa puno, puno novina, a uopće ih nismo niti kvalitetno razradili niti obradili to sa nosiocima proračuna, znači sa jedinicama regionalne i lokalne samouprave. Prema tome, bit će puno problema.
Zaključujem raspravu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 5 Vlade Republike Hrvatske. Amandman je prihvaćen s 80 glasova za, 1 suzdržanim i 14 protiv. Ministre sada imamo dva amandmana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu. Amandman broj 1 na članak 37.
Amandman broj 1 se ne prihvaća budući da je već konzumiran kroz vladin amandman koji smo sad prethodno razgovarali.
Valter Boljunčić, u ime odbora.
Da, to je ono što smo rekli prije da su uključeni…
Amandman je povučen. I amandman 2 na…
Isto kao za amandman broj 1.
I drugi amandman je povučen. Time smo zaključili raspravu o amandmanima. Dajem na usvajanje Prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je s 82 glasa za i 15 protiv donesen Zakon o izvršavanju Državnog proračuna, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.