Kolegice i kolege, nastavljamo sa sjednicom. Boro Grubišić traži riječ.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Tražim i riječ i stanku od 10 minuta a u svezi najnovijih događanja ili ne događanja u Imunološkom zavodu Zagreb za koji znamo kako je tekla stvar, ali evo sada vidimo da postoji upravo jedna poduža stanka u svezi, dakle inicijative Visia Croatica i inicijative za produženje proizvodnje u Imunološkom zavodu, pa da upozorimo javnost hrvatsku na ove stvari tražim stanku od 10 minuta.
Evo sad smo tražili o događanjima, a sad tražimo o nedogađanjima stanke. Damir Kajin.
Danas je 8. svibanj, 8. maj, Dan pobjede, Dan Europe, na današnji dan je rođen i Stepinac, sahrana Tita, pa dopustite mi da povodom Dana Europe kažem dvije rečenice.
Ivan Šuker.
Gospođo potpredsjednice, iz istih razloga kao i kolega Grubišić zbog Imunološkog zavoda.
Određujem stanku do 9,44. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Kolegice i kolege isteklo je vrijeme za stanku pa ćemo čuti izlaganja klubova koji su zatražili stanku. U ime kluba HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Drugi puta unazad par mjeseci tražim stanku u svezi Imunološkog zavoda Zagreb s obzirom da smo kao građani Hrvatske i kao Hrvati svi zainteresirani za opstanak Imunološkog zavoda Zagreb. Naime, ova stanka je trajala 10 minuta, ali odgovorni u izvršnoj vlasti RH prave puno veće stanke koje se broje u danima ili mjesecima pri odlučivanju o sudbini Imunološkog zavoda Zagreb, o sudbini inicijative tzv. komanditnog društva Visia Croatica i o sudbini radnika djelatnika Imunološkog zavoda Zagreb te o proizvodnji u Imunološkom zavodu Zagreb. Naime, zna se i to da je DUUDI (Državni ured za upravljanje državnom imovinom) da je CERP (Centar za restrukturiranje i prodaju) dakle donio odluku, donio mišljenje da je Visia Croatica ispunila sve uvjete, ali evo još uvijek nema dakle odluke Vlade iako se vrlo često Vlada konzultira telefonski. Dakle, nitko ne živi, ni premijer ni ministri u Australiji pa da moramo se ne znam ni ja sastajati i da to jako dugo traje. Dakle, svi živimo u Hrvatskoj i može se organizirati sjednica Vlade po tom pitanju ili ubaciti u dnevni red sjednice Vlade kada god hoćete. Unatoč svih ispunjenih uvjeta, unatoč uplati koja je uredno stigla od Visia Croatice, dakle od 15 tisuća ljudi koji su uplatili i ne samo ljudi nego i tvrtki i ostalih subjekata u državi Hrvatskoj koji su uplatili na račun Visia Croatice za kupovinu Imunološkog zavoda Zagreb i dalje nema odluke. Što to proizvodi, što to govori? Dakle, vidite i sami da je i u medijima, a i među građanima zamrla i rasprava i ona životnost koju je Visia Croatica inicijativa koju je vodila i imala u skupljanju 100 milijuna kuna koja bi naravno ta kampanja bi trajala i dalje. I uvjeren sam da će ova inicijativa skupiti i više od potrebnih 100 milijuna kako bi Imunološki zavod preselio u nove prostore i kako bi ovaj jedini ulagač koji se javio na natječaj, koji ispunjava uvjete natječaja spasio skupa sa hrvatskim narodom Imunološki zavod Zagreb. Osim toga evo imamo jedan ovdje dopis gdje piše da Imunološki zavod je podnio novi zahtjev za HALMED-u, odnosno Hrvatskoj agenciji za lijekove da dođe u nadzor u Imunološki zavod Zagreb jer su se uvjeti, jer su djelatnici i Imunološki zavod uložili mnogo truda kako bi ono što je bilo nedostajalo da bi dobili dakle licencu za proizvodnju cjepiva virusnih, bakterijskih, krvnih pripravaka da bi sada Hrvatska agencija za lijekove došla u nadzor i kontrolu i dala novo odobrenje za proizvodnju kako bi radnici dobivali plaću i kako bi proizvodnja krenula. Nažalost, vijesti su iz HALMED-a da će doći tako službeno piše u nadzor u prvoj polovici lipnja, oko sv. Ante. A kada dođe tamo onda treba čekati mjesec ili dva dana, dakle rezultate toga nadzora pa će onda u vrijeme godišnjih odmora doći odobrenje, hoće, neće ja to ne znam, pozitivno ili negativno za nastavak proizvodnje timu Imunološkom. To je prekasno! Imunološki se onda ne može organizirati i ne može krenuti u novu proizvodnju čime bi ostvarivali svoje plaće i čime bi nekakve sitne investicije mogli krpati. Želim, zahtijevam da taj HALMED ako je već Imunološki pokrenuo inicijativu da se dođe u nadzor, nije daleko Hrvatska agencija za lijekove i Imunološki zavod pa može se pješke doći i tramvajem, ne mora se dolaziti ne znam ni ja čime. Zar treba čekati prvu polovicu 6. mjeseca za nadzor Imunološkog zavoda od strane Hrvatske agencije za lijekove? Ne treba! Pa već jedanput moramo raditi da kažem ekspeditivno, ekspresno pogotovo u ovakvim situacijama kojima je gdje svi zajedno, ja sam uvjeren i vi iz pozicije i mi iz opozicije želimo spasiti Imunološki zavod, nemamo nikakvih razloga da političarimo u vezi toga, da se vodimo politikantstvom. Zbog toga ovdje pozivam javno i Hrvatsku vladu da donese konačno rješenje o vlasništvu Visia Croatice kao jedinom i glavnom ulagaču koju podržava i Hrvatska udruga bolničkih liječnika, koju podržava hrvatski narod i pozivam Hrvatsku agenciju za lijekove da izvrši prema zahtjevu Imunološkog zavoda Zagreb nadzor žurni kako bi se izdalo rješenje za daljnju proizvodnju virusnih, bakterijskih cjepiva kao i krvnih pripravaka. Evo to je bio razlog traženja stanke da bih iznio ove stavove i da bi poručio i Vladi i HALMED-u da djeluje u smislu ubrzanja postupka kako bi Visia Croatica radila na daljnjem prikupljanju 100 milijuna kuna koje će sasvim sigurno uspješno skupiti od hrvatskih građana da bi bila vlasnik gdje bi hrvatski narod ostao vlasnik Imunološkog zavoda. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvažena gospodo zastupnici danas je 8.svibanj, 8.may, danas se slavi dan pobjede, danas se slavi dan Europe, sutra dobra, ali na današnji dan Europa je da se tako izrazim oslobođena. Danas je isto tako dan oslobođenja Grada Zagreba, hvala gospođo potpredsjednice, danas je kao što sam rekao 1898.na današnji dan rođen Stepinac, danas je nešto kasnije sahranjen Tito. Rađala su se, propadala su carstva ali ništa neće tako obilježiti civilizaciju kao kraj drugog svjetskog rata i u toliko pobjeda nad nacifašizmom je sigurno jedna od najvećih odnosno najveća pobjeda ja bih rekao civilizacije. Zašto? Jer je pobijeđeno prije svega jedno apsolutno zlo i zato jer se počeo stvarati jedan novi svijet čije vrijednosti i mi danas baštinimo. I onda se postavlja pitanje koje je mjesto u tome bilo, kako onda tako i danas ove male Hrvatske. Ja tvrdim da je bilo veliko i meni je danas doista drago da su u Pazinu i predsjednica države i predsjednik Vlade gospodin Milanović. Tvrdi i to da je malo europskih zemalja imalo tako autentičan pokret otpora kao što se je dogodio na ovim prostorima i malo europskih zemalja je imalo svoje oružane snage koje su se borile protiv nacizma, a kao što je isto tako malo europskih zemalja, mislim na one koje su bile porobljene samo sebe oslobodilo i malo je europskih zemalja koje su bile okupirane a da je na čelu tog pokreta bila osoba koju je cijeli svijet uvažavao, mislim na Josipa Broza Tita. Narodno oslobodilački pokret u ondašnjoj Jugoslaviji tako se zvala ona država, a to znači i u Hrvatskoj možda ponajviše u Hrvatskoj bio je daleko operativniji, bio je daleko uspješniji i od onog recimo u jednoj velikoj Francuskoj i sigurno doprinos našeg NOP-a nije bio manji npr. od onog francuskog. Točno mnogo se toga nakon drugog svjetskog rata, da ne bi bilo dileme, u ex Jugoslaviji izrodilo, dogodio se i istarski egzodus, dogodio se Bleiburg, dogodili su se križni putevi, kolektivizacije, goli otok ali kad se je stalo na loptu isto tako možemo reći da malo je koja zemlja bila socijalnija od one koju smo tada živjeli. Doprinos NOP-a je i taj da su Istra, Rijeka, Zadar, otoci danas u Hrvatskoj rekoh ne jednom za ovom govornicom, da je nakon 47.odnosno 54.negdje oko 140 tisuća osoba optiralo put Italije samo sa istarskih prostora. No bez obzira na sve kao Domovinski rat tako i antifašistički trebali bi biti stupovi Hrvatske a uvjeren sam da bi kada bi se Hrvatska ispravno postavila da bi i nacija od ijednog i drugog pokreta imala itekakve koristi zato jer svijet to uvažava i zato nemojmo rastakati ono što svijet poštuje i na čemu postoji. Govorim to između ostalog i stoga što u 5.mjesecu kao da svi izgubimo razum. Na jedan način se obilježava Jasenovac, ja na drugi način recimo od gospode doživljavam Bleiburg, vi na drugi način od mene Dan pobjede ali ono što je meni neshvatljivo da dva brda, da se tako izrazim Pantovčak i ovo ovdje ili gospoda preko puta doživljavaju ne znam Oluju ili vukovarsku epopeju na dva posve oprečna načina. I postavljam si pitanja kome je to u interesu, kome u interesu može biti ova podjela? I za kraj, rekli bi nikad više, nikome više i neka se ne zlorabi taj pojam antifašizma jer to ne mogu biti oni koji javno pretvaraju privatno, koji su se preko noći obogatili na državnom, koji uvode cenzuru medija, koji se rukovode nepotizma i ne može nitko osim njihovih biti zaposlen i da ne nabrajam sve ostalo. Znači nikada više, nikome više, bilo kojega rata i doista je dobro da su danas u Pazinu i da stave glave skupa i predsjednica republike i predsjednik Vlade.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege pa ne znam po koji puta u proteklih godinu dana govorimo o Imunološkom zavodu i vjerojatno će Imunološki zavod postati sinonim oko načina na koji radi i funkcionira ova Vlada. Jer ako su institucije Vlade, koje je ova Vlada imenovala i postavila dali zeleno svjetlo za budućnost Imunološkog zavoda onda se postavlja pitanje zašto Vlada politički to nije izvršila. Dva su razloga, ili Imunološki zavod čuva za nekoga ili naprosto nema političke hrabrosti donijeti neke odluke. Kad pogledate kvalifikacionu strukturu ljudi koji rade u Imunološkom zavodu onda je to sigurno tvrtka koja bi trebala biti na određeni način pokazni primjer kako bi u budućnosti trebale izgledati tvrtke u Hrvatskoj i na što bi se hrvatsko gospodarstvo trebalo naslanjati. Druga stvar, ministar zdravstva svaki dan je pun hvalospjeva o reformi zdravstva, u toj reformi zdravstva se Imunološki zavod ne spominje niti slučajno. Dakle, to su pitanja koja treba postaviti ovoj Vladi i zašto ova Vlada nije dala odgovor na ova pitanja? Isto kao što smo prešutno prešli praktički preko izvješća Europske komisije i MMF-a gdje je konačno potvrđeno da hrvatski deficit je 18 milijardi i 700 milijuna kuna, a ne 12 ,5 kao što je pričala ova Vlada. Vlada je pričala i nikom ništa. Pa šta je to 6 milijardi kuna za Hrvate? Ništa. To je jedna sitnica i zašto bi se uopće raspravljali o tome. Govorimo o Imunološkom zavodu, da li se u ovom Saboru raspravilo o neuspjeloj monetiazciji autocesta, da li se u ovom Saboru raspravilo o neuspješnoj privatizaciji HPB-a, da li se u ovom Saboru raspravilo o naplaćenom jamstvu za Čaliskan i u kojoj danas je situacija u DIOKI? I samo za ove tri stvari kolegice i kolege kada zbrojite novce koji su bačeni praktički u kantu za smeće da tako kažem jer svi ti materijali su tamo i završili jer nisu vrijedili, s tim novcima se Imunološki zavod mogao staviti na noge. I možemo tako nabrajati niz primjera. Ali je vrlo interesantno da jedna čudna dokapitalizacija praktički po imenu jedne od najvažnijih prehrambenih industrija u RH Podravci isto prolazi neopaženo. I vrlo interesantno da Vlada za drugu tvrtku nema interesa da dokapitalizira i da zadrži unutra upravljački paket jel ja naprosto mislim da ga treba sadržati. Jer gledajte, meni nije logično da Vlada svojim odustajanje od dokapitalizacije praktički tiho prepušta upravljačka prava. Dogodilo se u to u Croatia osiguranju, događa se to sada i u Podravci. Bez obzira ako netko smatra da je strateški plan, ja smatram do konačnog rješenja kakva će biti vlasnička struktura Podravke, Vlada je itekako trebala zadržati svoj vlasnički udio na onoj postotnoj razini na koji je imala. Međutim, to je tako. Dakle mi smo spremni sanirati nekakve i davati jamstva za nekakve privatne banke po vjerojatno nekakvim privatnim linijama, spremni smo ulaziti u projekte za koje ni sami ne znamo kako će završiti to je poruka ove Vlade, spremna je to platiti novcima poreznih obveznika. A projekat za koji definitivno je hrvatska javnost, hrvatski građani to su pokazali uplatom Visia Croatica što žele i kako žele, za to Vlada nije spremna izdvojiti novce. I zato se iskreno nadam da je ovo zadnji put da smo tražili stanku u ime kluba sa temom Imunološki zavod i da će Vlada kako se budu približili izbori vjerojatno naći rješenje kako nalazi niz populističkih rješenja koje nažalost Hrvatskoj neće dobro donijeti ništa, a Imunološki zavod bi sigurno i hrvatskom zdravstvu i hrvatskim građanima i zaposlenicima Imunološkog zavoda donio puno toga dobrog. Hvala lijepo.
Hvala.
Poštovane kolegice i poštovane kolege. Još nismo počeli sa zasjedanjem, a ruke su u zraku. Poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ne tražim stanku. Imam pitanje za vas.
Za mene osobno?
Da. Kada mogu kao predlagatelj dobiti zaključak koji je izglasan 8.svibnja vezano uz odbijanje Zakona o doplatku za djecu?
Ako je potpisan odmah. To je javna stvar. Bili ste tu i vi ste glasovali.
Ali dobio sam i odgovor da se čeka to da se vi vratite s puta prošli tjedan. U srijedu ste se vratili s puta međutim odgovora i dalje nema.
Od koga ste dobili kada ovako razgovaramo. Podnesite zahtjev, … [[Govornik se ne razumije zbog najave.]] sve što budete tražili što je glasovano. Prema tome, dobit ćete zaključak i šta da vam sada ja odavde proučavam šta je bilo. Dobit ćete zaključak u skladu sa vašim traženjem ako ga niste dobili. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, Vlada bi uskoro trebala zaposliti 1875 državnih službenika.
Šta tražite kolega Kajin, recite?
Stanku u ime kluba 5 ili 10 minuta.
O temi?
O temi zapošljavanje 1875 državnih službenika kako bi sve bilo u skladu sa zakonima, kako bi se te procese kontroliralo kako se ne bi strančarilo molim pauzu od 5 ili 10 minuta.
Dobro. Poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. S obzirom da je povodom traženja stanke za klub HDSSB-a, povod samo kažem je posljednje samoubojstvo policijske službenice u Policijskoj upravi Slavonski Brod, a to je peto samoubojstvo u posljednjih pet godina u Policijskoj upravi Slavonski Brod. S obzirom na takvu situaciju ja tražim stanku od 10 minuta da neke stvari iskažem za govornicom.
Kako ste nazvali temu?
Stanje u Policijskoj upravi Slavonski Brod i MUP-u RH, s obzirom da je gospodin Tonković ovdje ne bi bilo loše da sasluša.
Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Agonija Imunološkog zavoda se nastavlja i ja bih molio stanku.
Imunološki?
Imunološki.
Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
U ime kluba tražim stanku u vezi Imunološkog zavoda.
Poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Ista tema.
Dakle, konferencija za javnost klubova zastupnika sljedećih pola sata, najprije ćemo dati stanku. Stanka je do 9,45. Hvala lijepa. Nastavljamo u 9,45. Poštovani zastupnik Ivan Šuker, nova tema, Imunološki zavod.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Nije mi namjera ovdje držati nekakvu izvanrednu presicu, ništa, nego naprosto upozorit hrvatsku javnost da zastupnici u Hrvatskom saboru nemaju prilike progovoriti o bitnim temama. I mislim da nakon nekoliko mjeseci što klubovi zastupnika u Hrvatskom saboru govore o Imunološkom zavodu onda možemo reći da je ovo slika Hrvatske. Imunološki zavod naprosto pokazuje što se događa poduzetnicima u Hrvatskoj kad upadnu u ralje administracije. I svaka priča oko nekih reformi da su provedene u Hrvatskoj, kad se to preslika na Imunološki zavod onda to sve pada u vodu jer da su te reforme provedene onda bi netko rekao ili to ide ili to ne ide. Jer gledajte, veliki je reformski zahvat da li će se račun plaćat iz Državne riznice ili će se plaćati sa nekog računa Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, ali daleko veći reformski zahvat zapravo u Hrvatskoj bi bio da je to resorno ministarstvo reklo da, Imunološki zavod treba Hrvatskoj zbog toga, toga i toga i nakon toliko i toliko vremena taj zavod će proizvoditi te proizvode koje će prodavati na tržištu i bit će izvozni proizvod. To bi onda bio potez ministra jer on je resorni ministar. Tamo čelni ljudi DUDI-a oni mogu davati nekakve ekonomske ocjene ili procjene, ali ocjenu o tome da li proizvodi Imunološkog zavoda trebaju Hrvatskoj ili ne trebaju treba reći resorno ministarstvo. Građane su kao i zastupnici u ovom Saboru, građani su se na svoj način udružili. Visia Croatica je naprosto pokazala da hrvatski građani žele sudjelovati u nekim procesima. Međutim, koliko mjeseci se oni zavlače, oni ne mogu dobit odgovor. Kakva je to poruka svim investitorima za bilo koji posao u Republici Hrvatskoj kad žele uložit novce. I ja ću opet postavit jedno pitanje koje u ime kluba sam ovdje postavio nekoliko puta da li se Imunološki zavod čuva za nekoga ili ga želi netko upropastiti jer ima vrlo unosan posao uvoza, svega onoga što Imunološki zavod proizvodi. Dakle, to su činjenice od kojih se ne može pobjeći. Zašto? Zato što svakodnevno vidimo da se pokušavaju spasiti mrtvaci kojima na žalost pomoći nema. Pomoći može biti jedino da se totalno restruktuiraju i da funkcioniraju na drugačiji način, međutim kad pogledate silna jamstva, silne potpore koje se daju takvima onda si čovjek postavlja pitanje a zašto država na sličan ili identičan način ne reagira kad je Imunološki zavod u pitanju. Zašto jednu instituciju o kojoj se ne radi o jeftinoj radnoj snazi, o kojoj se radi o ljudima koji su izuzetno visoko obrazovani koji itekako imaju poslovni da tako kažem pedigre i stručni zašto im se ne da mogućnost da govori? Pa stalno svi govorimo da želimo imati Hrvatsku koja će se baviti visokom tehnologijom, a ne Hrvatsku koja će biti zemlja jeftine radne snage. Pa Imunološki zavod je upravo to. Imunološki zavod praktički treba proizvoditi i prodavati ono što je hrvatska pamet napravila, međutim ponavljam ono što sam rekao na početku. Imunološki zavod je slika i prilika neodlučnosti ove Vlade. Možemo nabrojati sad niz takvih projekata koji čekaju. Imunološki zavod je slika i prilika neprovođenje reformi, debirokracija bez ikakve odgovornosti i bez ikakve bojazni da će ih netko kazniti štopa određene projekte i praktički opali šamar svim hrvatskim građanima koji su uplatili koliko je tko mogao da se napravi onaj inicijalni kapital, da se to pokrene. Dakle, da se željelo pomoći Imunološkom zavodu onda bi se svi ovi ugovori, odgovori napravili na početku godine, tako da oni koji koriste proizvode Imunološkog zavoda su mogli sklopit ugovore sa Imunološkim zavodom i raditi. Donosit odluku u 9 mjesecu kad su svi njihovi proizvodi već naručeni od nekoga drugo, je praktički ono kad vas netko iščupa malo iz vode van i onda vas natrag stisne, a niste uzeli dovoljno zraka da preživite. Sve mi se čini na žalost da se tako odnosi i prema Imunološkom zavodu.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Šuker, nakon što ste nekoliko mandata zastupnik u Hrvatskom saboru i dva mandata ministar u Vladi neće vam građani vjerovati da ne možete progovoriti u Hrvatskom saboru, održati konferenciju za tisak, predložiti akt sam da se nađe u dnevnom redu. Ali koristite praksu i nastavite slobodno. … [[Upadica Šuker, ne razumije se.]] Vi ste ga … [[Govornik se ne razumije.]] ne ja. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Jeste, jeste. Hvala lijepa. Kad već dobacujete, je li mislite da ne vrijede akti za koje nije glasala Hrvatska demokratska zajednica? Nemojte molim vas, nemojte tako! Idemo u skladu sa praksom, poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Ista tema, Imunološki zavod.
Poštovani gospodine predsjedniče, ja mislim da i vi uviđate da su ove stanke posljedica podređenosti Sabora u odnosu na Vladu ne obrnuto. Sabor ne glasa o raspravljenim točkama jer čeka Vladu, predlagatelji ne dobivaju zaključke Sabora o izglasanim temama. Mi zastupnici ne dobivamo odgovore na zastupnička pitanja po 4, 5, 6 mjeseci i ništa se ne događa. Kad o tome progovorimo onda to nazivate press konferencijom. Imunološki zavod. Govorit ću o dokumentu, gospodine predsjedniče, koji ste dobili i vi, koji su radnici Imunološkog zavoda uputili i vama i Vladi i nama u klubove zastupnika. Kada se raspravljalo o Strategiji upravljanja državnom imovinom upozorili smo u ime kluba Hrvatskih laburista da Imunološki zavod ne može biti u kategoriji firmi od razvojnog značenja za Republiku Hrvatsku, nego od strateškog i to u Saboru nije prihvaćeno. Vlada je kasnije pokrenula postupak prodaje Imunološkog zavoda nakon svih katarzi koje je Imunološki prošao. I o toj temi smo ovdje u Saboru raspravljali, tražili odgovore, upozoravali i čekivamo još uvijek odluku Vlade koja mora bit nekako donijeta. To što Imunološkim raspravlja, odlučuje sektor gospodarstva, a zdravstveni resor pa gotovo da šuti o tome ne shvaćajući značaj Imunološkog u smislu javnog zdravlja je drugi problem. Nakon nekoliko mjeseci šutnje i ne odlučivanja o jedinoj ponudi za prodaju od strane Vlade radnici Imunološkog zavoda pokrenuli su postupak, prijedlog, uputili apel i vama gospodine predsjedniče i nama da se izmjeni Strategija upravljanja državnom imovinom i da se Imunološki iz kategorije firmi od razvojnog značenja svrsta u kategoriju strateških značaja za RH čime bi eventualna prodaja podlijegala donošenju posebnog zakona. Očito da postoji problem u Vladi o donošenju odluke o prodaji putem javnog nadmetanja. Ako postoji taj problem a nema prijedloga Vlade o drugačijem postupanju, dakle izmjenom strategije i svrstavanja u kategoriju od strateškog značenja možemo li u Saboru otvoriti tu raspravu na tu temu ako Vlada ne predlaže ništa. Ovlašteni predlagatelj strategije po zakonu je Vlada. I ako uputimo prijedlog izmjene strategije dobit ćemo odgovor da nismo ovlašteni predlagatelj. I sad nam recite što dalje raditi? Prešutjeti činjenicu da Imunološki i dalje proživljava neizvjesnost, da ti ljudi rade pod neizvjesnošću ili moramo konačno povjerovati u činjenicu da je Imunološki žrtvovan zbog uvoznog lobija i činjenice da se tim poslom bave tvrtke koje su blisko povezane sa nekim dužnosnicima u Hrvatskoj. I veoma je zanimljivo da ovaj zahtjev radnika koji su očito opečeni svim iskustvima dosad i transakcijama, muljažama, čudnim odlukama uprave i resornih ministarstava neki mediji prozivaju izdajom, izdajom iznutra. Tko je dosad izdavao Imunološki time se nitko ne bavi. A s obzirom da u Vladi vjerojatno znaju koliko puta u Saboru je Imunološki bio tema i zahtijevanja najbolje odluke za Imunološki, a da nikad nikakav suvisli odgovor na to nije došao, a u međuvremenu su resorni ministri bili u Saboru nekoliko puta, a mogli su reagirati na način da i oni informacije pružat. Na pitanja zastupnička ne odgovaraju, na pisana zastupnička pitanja ne odgovaraju na vrijeme. Ovo nazivate press konferencijama. Ako je to jedini način da izazovemo odluke, reakcije i dobijemo odgovore na pitanje koje nas muči onda mislim da činimo dobro i Hrvatskom saboru u cjelini i onima koji su najneposrednije zainteresirani za probleme koje otvaramo.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Lesar. Zatražit ću od Vlade još jedanput da u skladu sa poslovničkim rokovima da odgovore na zastupnička pitanja na koja nije dala, tu ste u pravu, tražili smo i ponovno ćemo tražiti. A što se tiče stajališta oko Imunološkog zavoda tu da vam kažem ponovno podnesite prijedlog u skladu sa Poslovnikom vezano za temu Imunološki zavod. Vi ste klub zastupnika, možete to učiniti pa onda prozivajte i predsjednika i Vladu. A dok nema prijedloga ovo moram kvalificirati onako kako je. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Vukšić, ista tema. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege pa što se tiče Imunološkog zavoda stvar je jasna. Možemo mi pisati, predlagati bilo što odluka je donesena Imunološki treba razoriti kao Kartagu. Zapravo tko želi, pitanje je, tko želi uništenje Imunološkog zavoda? Umjesto da postanemo faktor u proizvodnji cjepiva, umjesto da postanemo faktor u proizvodnji krvnih pripravaka, Imunološki je bio ne samo europski i svjetski poznat zavod. Umjesto da ono što je dobro, ono što prepoznaje svijet gajimo i ulažemo sve da održimo i da povećamo proizvodnju mi tu proizvodnju uništavamo, a ovdje s pozornice i kad su predstavnici Vlade i predstavnici saborske većine se zaklinju o otvaranju novih radnih mjesta, o sofisticiranoj tehnologiji za koju ćemo se boriti u budućnosti. A što je Imunološki zavod? Dajte molim vas recite što je danas Pliva i koliko ona znači, a što je mogla značiti? Imunološki zavod netko želi uništiti, a želi uništiti zato što ide ostalim tvrtkama u Europi na ruku kao što se išlo i sa Plivom. Znači, farmaceuti imaju u tome prste. To je jak lobij i Vlada radi ono što drugi žele. I to je jedino ispravno tumačenje, tako dugo dok Vlada drukčije ne dokaže. Ova agonija koju proživljava Imunološki zavod predugo traje a Vlada sjedi prekriženih ruku i ne čini ništa. Zapravo čini sve da Imunološkog zavoda ne bude. Nije točno, velika je laž da nema toliko novaca da se Imunološki zavod preseli u nove prostorije. Može se ministarstvo u nove prostorije, Zmajlovićevo, ali Imunološki se nema, za to nema novaca. Mogu se trošiti u raznim para-institucijama ogroman novac ali za Imunološki nema. 100 milijuna kuna je za Imunološki zavod previše jer tu bi se možda i 100 zaradilo, možda bi bili još jači, možda bi stali na noge. Kada država ne zna što će ili kada dobro zna što će, a ovaj put mislim da dobro zna što će, ne isplaćuje plaće i gura tvrtke do kojima im nije stalo a itekako su važne u Hrvatskoj u stečaj, u propast jer u Hrvatskoj uglavnom osim nekih dobrih primjera stečaj znači i propast. Neki dan sam slušao hrvatske ekonomiste koji imaju rješenja za ovu krizu i koji kažu sve treba rasprodati, treba rasprodati ostatak INA-e, treba rasprodati, prodati Imunološki, treba prodati Hrvatske autoceste, treba prodati udio u Podravci. Francuzi okrupnjavaju proizvodnju hrane zbog toga što znaju da je to strateško pitanje, a mi kažemo ne to treba sve rasprodati. I znate jedino što ne možemo rasprodati? Njihove patente tih ekonomista jer valjda su već preplavili cijeli svijet. To je kopija čikaške škole, to je prošlo svršeno vrijeme. Danas se i najkapitalističkije zemlje ponašaju sasvim drukčije. A što mi radimo? Mi jednostavno ono što je vrijedilo uništavamo sustavno. Prema tome, Vlada jest prvi, osnovni i jedini krivac za ovo stanje u Imunološkom zavodu jer je to tvrtka koja ima što proizvoditi, tvrtka koja ima tržište, tvrtka koja je imala tržište, tvrtka koja ima stručnjake, sve postoji, samo ne postoji dobra volja. U čijem interesu ova Vlada radi? To treba pitati u čijem interesu radi, u čijem se interesu uništava Imunološki zavod? Imunološki zavod treba biti državna tvrtka, ona treba ostati u rukama države. I ako se to neće dogoditi to samo znači to je ravno sabotaži, ravno izdaji i mislim da Vlada konačno treba jasno i glasno reći što kani sa Imunološkim da građani budu na čisto.
Hvala lijepa. Završili smo iznošenje stajališta klubova zastupnika.
Prelazimo na točku današnjeg dnevnog reda. - Prijedlog zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z.E. br. 833. Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će nam prijedlog zakona obrazložiti zamjenik ministra turizma gospodin Daglas Koraca. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi zastupnici. Radi se o nacrtu Prijedloga zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i mi predlažemo da se on donese i sadrži nekoliko bitnih novina i poboljšanja u odnosu na sadašnje odredbe važećeg zakona. Sam prijedlog zadržava veći dio odredbi, a imao je 8 izmjena i dopuna, a radi lakšeg snalaženja u primjeni predlaže se donošenje novog cjelovitog teksta. Bitne novine koje se predlažu ovim prijedlogom je da se omogućuje predstavničkim tijelima jedinice lokalne samouprave da sami odrede i produže radno vrijeme na svom području kako za pojedine vrste ugostiteljskih objekata tako i za pojedine zone, dijelove grada u odnosu na minimalno radno vrijeme koje je sada određeno odnosno od 6,00 ujutro do ponoći. Omogućuje se pravnim osobama i obrtnicima pružanja usluga smještaja u objektima stambene namjene bez potrebe prenamjene u poslovni prostor. Budući da je ovdje riječ o tihoj djelatnosti privatnim iznajmljivačima koji su podnijeli zahtjev za legalizaciju svojih objekata daje se privremeno rješenje do 31.prosinca 2016.godine za pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i bez uvjeta dokazivanja vlasništva na zemlji na kojoj se objekt nalazi, a budući da veliki dio građana nije niti u mogućnosti ishoditi takvu dozvolu u odnosu na stanje u zemljišnim knjigama, pogotovo na otocima. Omogućava se pripremanje i usluživanje napitaka i pića u kojoj organiziraju udruge umirovljenika za svoje članove u klupskim prostorijama, a sukladno praksi u Austriji i Njemačkoj omogućava se i dobrovoljnim vatrogasnim društvima pripremanje i usluživanje jela, pića i napitaka u svojim prostorima do najviše 4 puta u jednoj kalendarskoj godini prilikom održavanja vatrogasnih natjecanja obljetnica i ostalih vatrogasnih manifestacija. Osniva se središnji registar za ugostiteljsku djelatnost i usluge u turizmu koji će biti javni registar i koji će obuhvatiti sve ugostitelje i sve pružatelje ugostiteljskih usluga. I smanjuju se najviši i najniži iznosi novčanih kazni za pojedinačne prekršaje pojedine, a za učestale prekršaje dakle oni koji prekršaje učestalo ponavljaju određuju se veći novčani iznosi. U nacrtu prijedloga provedena je javna rasprava, pribavljena su mišljenja svih tijela Gospodarsko-socijalnog vijeća, saborskog Odbora za zakonodavstvo, poljoprivredu i turizam. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imamo repliku, Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjednice. Zamjeniče ministra ja ću se samo osvrnuti na jedan dio koji ste vi rekli, a u biti nije problematičan jedinice lokalne samouprave vezano za određivanje radnog vremena ugostiteljskih objekata. Oni najbolje znadu ali u tim ugostiteljskim objektima netko mora i raditi. Za pitanje rada u ugostiteljskim objektima važe neki drugi zakoni i nema drugog mi smo donesli zakon gdje je omogućeno vezano za preraspodjelu radnog vremena, vezano za sa sezonske radnike a pogotovo u toj djelatnosti ima jako puno sezonskih radnika. Druga stvar ovaj zakon je trebao kudikamo ranije biti donesen jer imamo sezonu sada ali vezano za zlorabljenje tog radnog vremena i rada u ugostiteljskim objektima mi ćemo imati situaciju da sezonski radnici će raditi u sezoni po 60 sati tjedno po negdje i 250 sati mjesečno, onda će im isteći sezonski ugovor ili poslodavac će im reći više nema potrebe, sezona je prošla i nikada neće biti nadoknađeni za onaj dio manjka sati koji bi trebao biti prosječno radno vrijeme niti će im biti to plaćeno kao prekovremeni rad. I jasno da na osnovu toga najviše gube ti radnici koji nemaju drugu mogućnost nego da rade i da nešto zarade, da gubi Zavod za mirovinsko osiguranje, da gubi Zavod za zdravstveno osiguranje, da gubi država i lokalna samouprava kroz neplaćanje poreza za ono što bi trebali biti nagrađeni ti radnici. Zato mislim da je tu trebala i kudikamo veća kontrola ali vezano za kolektivne ugovore da ovo ministarstvo se zauzme da se izvrši i proširenje kolektivnog ugovora na cijelu djelatnost. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je klub Nezavisnih zastupnika i kolega Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvažena gospodo zastupnici. Ma bez obzira na sve ja misli da sa ovim zakonom treba biti izuzetno oprezan. Zašto? Prije svega zbog ovoga članka 24. stavka 2. ali o tome nešto kasnije. Odredbe o radnom vremenu koje smo čuli su od kolege zastupnika izuzetno bitne. S druge strane, jasno, posve je logično da lokalna samouprava sama sebi određuje do kada će neki objekat negdje raditi. Međutim meni su se javili ljudi koji imaju stanove uz prostore gdje se održavaju ti famozni hip-hop festivali. Jasno da je riječ o narkomanskim okupljalištima, to svi znamo, ali to ljudi u Ministarstvu turizma, gradu Puli ili Rovinju jednostavno ne žele priznati ali policija ih demantira. Jer kada su racije ne mogu oni obuhvatiti svih 2, 3 ili 4 tisuće ljudi. Ali kada ih obuhvate 200 ili 300 kod njih 198 ili 299 uvijek se pronalazi droga. I to je naprosto činjenica. I te narko festivale onda tko financira? Ministarstvo turizma, grad Pula, Rovinj, do jučer … [[Govornik se ne razumije.]] pa su zabranili, što je u redu, itd.. Konačno, sami inspektori koji rade na tome dolaze, govore, da u pravu si, kroz tu formu razvija se narko turizam. Tu vrst turizma istjerali su svi ali mi ovdje na Jadranu, pogotovo u Istri toj vrsti turizma se podajemo. I zato moji Istrijani nemojte se čuditi što imamo i prve laboratorije za tu sintetičku drogu koju je policija nedavno pronašla upravo u Istri. I onda se nemojte isto tako čuditi da drogu dole kod nas dila i policija jer jako dobro znate da je cijeli jedan odjel za borbu protiv narkotika završio u Via Romi u Rijeci. Pa nemojte se čuditi da to čine i ljudi ili su činili u Lučkoj kapetaniji, komunalni redari itd., itd… Ja ću, samo da nađem, ovdje nešto citirati iz ovog zakona da prema važećem zakonu usluge smještene u prostoru stambene može pružati samo iznajmljivač kao fizička osoba a samo povremeno do kraja 2016. to mogu i ugostitelji registrirani kao obrt i trgovačka društva itd.. Sada se predlaže da se te usluge pružaju ili da mogu pružati i pravne i fizičke osobe neovisno o organizacijskom obliku i to o poslovnim i stambenim objektima, ovo stambenim naglašavam s obzirom da se radi o tihoj djelatnosti. Vlada računa da će se tako potaknuti profesionalizacija odnosno otvaranje novih trgovačkih društava i obrta za obavljanje ugostiteljske djelatnosti te zapošljavanje posebice kroz samozapošljvanje itd.. Članak 24. stavak 2. govori da iznimno, a to sam već citirao iz obrazloženja od stavka 1. ovog članka ugostitelju će se izdati rješenje o ispunjavanju uvjeta za vrstu i kategorije ugostiteljskog objekta u prostoru stambene namjere za ugostiteljski objekt vrsta soba, apartman, studio apartman i kuća za odmor s time da je za te objekte koji se nalaze u zgradi čija građevinsko (bruto) površina je veća od 400 kvadrata prethodno ishodio pozitivno mišljenje nadležnog tijela za zaštitu od požara. Do sada je gospodo netko mogao poslovati ili isključivo je mogao poslovati jedino u poslovnim objektima. E sada od sada moći će i u stambenim objektima. I mi defacto dolazimo do toga da ovim zakonom dovodimo u pitanje barem 4, 5 drugih zakona, Zakon o obrtu koji kaže da obrtnik može isključivo samo poslovati u poslovnom objektu, Zakon o zadrugama, Zakon o trgovačkim društvima, Zakon o graditeljstvu koji poznaje poslovne i stambene objekte ali dovodimo u pitanje i sam Zakon o komunalnom gospodarstvu. Nije ista, to je suština naknada za poslovne i stambene objekte. Komunalna naknada za poslovne objekte je do 7 puta viša nego za stambene objekte. Ja se, da se razumijemo ne zalažem da poslovni objekti plaćaju više, ali onda najprije i njih trebamo dovesti u ravnopravan položaj sa onima koje će tangirati ovaj zakon. Bit je međutim u sljedećem i toga smo ja mislim svi svjesni pogotovo dole koji živimo ne uz more nego blizu mora ili na samoj toj obalnoj crti. Na tržištu je tisuće stambenih jedinica pogotovo uz dole more. One se ili te stambene jedinice se danas ne mogu prodati. Ovaj zakon omogućuje da se ti neprodani stanovi kroz ovu formu sutradan počinju rentati i to ne mora biti loše. Postavlja se samo pitanje da li će oni biti konkurencija onima koji su do sada legalno poslovali i koji sad ili do sada plaćaju i do sedam puta veću komunalnu naknadu od ovih koji će poslovati u stambenim objektima. O tome se zapravo radi. Znači, radi se u ovom zakonu da se na tržište stave neprodani stanovi. Ja kažem apsolutno zašto ne. Neka gospoda ili izvrše prenamjenu, neka plate tu komunalnu naknadu ili oni koji plaćaju uvećanu komunalnu naknadu uskladimo sa onima koji će danas biti u jednom privilegiranom položaju. Kad govorimo o samome ovome obrazloženju pa se onda kaže između ostalog citira ili spominje paušal, pa citiram da omogućuje se ugostitelju pružanje usluga smještaja u objektima, vrste soba, apartman, studij apartman, kuće itd., otvaranje novih trgovačkih društva, obrta za obavljanje ugostiteljske djelatnosti za samozapošljavanje. Ali se tu, ali vi morate isto tako znati da uglavnom iznajmljivači su svi na paušalu, svi su na paušalu. Znači, riječ je o pogodovanju onima koji u ovom trenutku ne mogu prodati apartmane. Neka to ili prenamijene i onda mirna Bosna ili neka svi plaćaju pod istim uvjetima ne znam istu cijenu kao što će plaćati ovi koji će sutradan doći u priliku da će biti u povoljnijem položaju od onih koji su do jučer na jedan legalan način radili i nastupali. E sad, da li sutra slijedi druga faza. Da li će se sutradan etažirati turistički sadržaji poput naših hotela koji se možda ne mogu puniti, koji se ne mogu u ovom obliku prodati to će pokazati naprosto vrijeme. Kad govorim o samom turizmu svi se sjećamo gospodina Bajsa, on je imao najbolje rezultate. I ja stvarno postavljam otvoreno pitanje da li je u mandatu od 2013. nakon što je gospodin Ostojić abdicirao, kupio nešto za 900 tisuća, preprodao za 3 i pol milijuna eura ili njegovi, nije bitno. Da li se je sagradio i jedan novi hotel u RH. Ja osobno mislim da nije, za Istru sam siguran. U tom periodu od tih tri i pol godine nije se sagradio niti jedan novi hotel i to je tragedija. Brijuni riviera to će biti druga tragedija, izvučeno preko 20 milijuna kuna, a koliko vidim više se ni u proračunu Županije istarske, hvala bogu za te namjene ne osigurava niti jedna kuna. Izvučeno je 20 milijuna kuna i nikome ništa. Ulaganje u Istarski turizam. Danas bi znači predsjednici države, Vlade, ako se ne varam trebali na Svetom Nikolu kraj Poreča otvoriti renovirane apartman hotel odnosno ovo jedno otočno tamo naselje. Ali ulaganja u istarski turizam 2014. su apsolutno podbacila. Bilježe se ulaganja u Arena turist, nešto sitno Maistru i ovo o čemu govorim u Rivieru. Sve na tragu ovog briljantnog slogana plaćenog 2,8 milijuna kuna "Full of life". Dobro je to što će sezona vjerojatno biti bolja, Hrvatska ima enorman potencijal ali na žalost u ovakvu zemlju vidimo da nitko ozbiljan financijski potentan ne želi ulagati. Hrvatska po zadnjim podacima vidimo da je po konkurentnosti negdje na 33 mjestu od 189 zemalja. Tu smo prije svega zbog prirodnih dobara, zbog ove pozicione rente koju smo naslijedili od predaka ili boga, dok se po svemu ostalom nalazimo tako reći na dnu ljestvice od poreza pa na dalje. Pa nije to ni čudno, a zašto je tome tako jer je samo Ministarstvo turizma 100% pod navodnicima privatizirano od jedne stranke, isključivo samo oni i nitko drugi i to sigurno nije dobro. Jer kao što se ne razvija konkurencija u samom ministarstvu tako nema onda normalno ni onog pozitivnog što bi ta konkurencija kroz najviše mjesta donijela državi. Turizam i to se usuđujem kazati, je uglavnom ono što je stvoreno do devedesete godine, pa rekoh malo prije u zadnje četiri godine nije sagrađen niti jedan novi hotel da ja znam u Istri nije sigurno. Nešto ih je obnovljeno, to da, ali sagrađeno nije. I onda imamo Strategiju turizma koja govori da bi do 2020. godine trebalo biti sagrađen broj hotela koji bi imali 20000 soba. To je znači negdje oko 200 hotela sa 200 soba. To je naprosto nebulozno, jer bi se trebalo godišnje graditi negdje oko 50 hotela na Jadranskoj obali. Znači rekoh, sa ovim zakonom apsolutno da, nema nikakvog problema, podržat ćemo ali budimo oprezni i omogućimo onima koji rade u poslovnim i stambenim prostorima iste uvjete, da isto, pod istim uvjetima da plaćaju istu naknadu. Svima isto, neka nitko ne bude privilegiran, neka nitko ne bude diskriminiran. Eto toliko.
Boro Grubišić, replika.
Hvala. Gospodine Kajin kada govorite o istim uvjetima pitajte gospodina, nema ga tu, Klarina, doći će on za glasovanje, koliko plaćaju tzv. vikendaši komunalni doprinos, a koliko plaćaju domaći. Ili evo iz Vodica, možda je drugačiji primjer, ne znam. Dakle, ako vikendaši plaćaju 50 kuna po komunalnom doprinosu ili po kvadratu ili po kubnom metru, a domaći samo kunu. To je već diskriminacija. A vi govorite o komunalnoj naknadi. A ako netko ljetuje 15, 20 dana u svojoj kući koju ima u bilo kojem dalmatinskom mjestu ili na otocima onda plaća uredno smeće 60 kuna mjesečno, svih godinu dana, a domaći tamo žive godinu dana i na isti način plaćaju. Zašto bi ovi plaćali tako 12 puta više? Prema tome, kad govorimo o pravdi i nepravdi pogledajte i sa druge strane medalje istu stvar. Prema tome, ne možete tako govoriti. A o hotelima upravo ovaj zakon kojega i mi podržavamo donosi mogućnost da ne moramo graditi tolike hotele, moći imati kapaciteta koji će putem ovoga zakona ostvariti i ljudi u privatnom smještaju. Vidite kako se govori i o tzv. mogućnosti da ljudi koji imaju kuće mogu iznajmljivati samo zahtjevom za legalizaciju već dakle dobiti privremenu dozvolu za korištenje kuće u turističke namjene. Evo, toliko o tom vašem.
Damir Kajin, odgovor na repliku? U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Branka Juričev-Martinčev.
Poštovana potpredsjednice, poštovani zamjeniče i pomoćnice ministra, kolegice i kolege. Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti koji je sad u primjeni doživio je 8 izmjena i dopuna, a postoji potreba i za novim stoga je bilo primjereno izraditi novi Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti kako bi olakšali poslovanje u ugostiteljstvu, donijeli novu kvalitetu te uklonili prepreke i nedorečenosti koje se javljaju u provedbi. Dobro je da je ovaj zakon u saborskoj proceduri u dva čitanja pa se nadamo da će nedorečenosti koje ima i ovaj prijedlog biti uklonjene. Treba također reći da učinke predloženih novina nećemo moći vidjeti u ovoj turističkoj sezoni. Naime, sezona je već počela, a za stupanje na snagu ovog zakona treba još jedno čitanje u ovom Visokom domu, zatim objava i ono što je najteže provedba. Klub HDZ-a podržava brojne promjene koje donosi ovaj prijedlog Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti ali imamo i primjedbe i prijedloge na pojedine nedorečenosti koje mogu stvoriti nelojalnu konkurenciju, donijeti nove probleme u našem ugostiteljstvu. Podržavamo novine koje našim građanima iznajmljivačima omogućavaju legalno iznajmljivanje soba i apartmana u onim objektima koji su u postupku legalizacije te pojednostavljenje ishodovanja potrebnih dozvola kada se mijenja vlasnik određenog ugostiteljskog objekta. Podržavamo i osnivanje središnjeg i jedinstvenog dostupnog registra za ugostiteljsku djelatnost i usluge u turizmu koji će obuhvatiti sve ugostiteljske i druge objekte u kojima se pružaju ugostiteljske usluge. Omogućavanje kampiranje izvan kampova za vrijeme održavanja pustolovnih aktivnosti na rijekama i moru kao i omogućavanje obavljanja ugostiteljske djelatnosti u galerijama. Zatim omogućavanje pripremanja i usluživanja napitaka i pića u udrugama umirovljenika i dobrovoljnim vatrogasnim društvima, pripremanje i usluživanje i jela za svoje članove i goste za vrijeme vatrogasnih manifestacija do najviše 4 puta u jednoj kalendarskoj godini. Također se izuzima od primjene ovog zakona organiziranje prehrane i smještaj koji organiziraju izvađačke udruge za svoje članove. Znači, imamo udruge umirovljenika, imamo vatrogasna društva, imamo izviđačke udruge. Ali ovim zakonom ponovno nisu obuhvaćeni članovi amaterskih športskih udruga, klubova. I u tim klubovima imamo brojne članove koji su u zreloj i kasnijoj životnoj dobi. Oni su svojim dugogodišnjim volontiranjem i radom za opće dobro održali te klubove. Veliki broj njihovih članova su umirovljenici. Razna njihova događanja koja organiziraju su sportsko-humanitarnog karaktera pa bi bilo dobro da se i njihovim članovima i gostima omogući u klupskim prostorijama pripremanje i usluživanje jela, pića, napitaka bar kad se organizira neka sportsko-humanitarna manifestacija ili aktivnost, minimalno 4 puta godišnje kao kad su u pitanju vatrogasna društva. Nadalje, ne možemo se složiti da će ovaj zakon, ovaj prijedlog zakona povećati profesionalnost i podizanje kvalitete u pružanju usluga. Naime, izbačena je odredba o obvezi da svaki ugostiteljski objekt ima zaposlenu minimalno jednu osobu koja ima uvjet stručne osposobljenosti ili majstorski ispit propisan za obavljanje vezanih obrta. Što znači da je to korak unatrag u profesionalnosti i kvaliteti u ugostiteljstvu i turizmu. Time se degradira struka, a može imati za posljedicu i nižu razinu kvalitete. Upravo propisivanje uvjeta stručnosti za vezane obrte je jamstvo kvalitete u obavljanju ugostiteljske djelatnosti, zaštita zdravlja kao i zaštita potrošača i trebalo bi jednako vrijediti i za obrtnike i za pravne osobe. Stoga smatramo nužnim uvođenje predložene odredbe. Ovim zakonom predlaže se privatnim iznajmljivačima koji su podnijeli zahtjev za legalizaciju da mogu ishoditi privremeno rješenje i bez uvjeta dokazivanja da su vlasnici zemljišta na kojem je objekt izgrađen. U obrazloženju stoji da se to uvodi posebno zbog stanja u zemljišnim knjigama zgrada i zemljišta na otocima. Međutim, za razvoj ugostiteljstva i turizma na otocima i priobalju najviše bi značilo kada bi Ministarstvo turizma zatražilo da se što hitnije donese Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama. Taj dugo očekivani zakon trebao bi riješiti brojne dileme i omogućiti legalni rad objekata na pomorskom dobru a to su najatraktivniji prostori koji su upravo najzanimljiviji za obavljanje ugostiteljskih djelatnosti. Najviše interesa u ovom novom prijedlogu zakona dobila je odredba kojom predstavničkom tijelu jedinice lokalne samouprave daju veće ovlasti te na svom području mogu omogućiti i duže radno vrijeme ugostiteljskih objekata jer kako se navodi dosadašnja odredba koja je limitirala radno vrijeme ovisno o vrsti ugostiteljskog objekta ocijenila se ograničavajuću za razvoj turizma. Prema ovom prijedlogu zakona gradsko odnosno općinsko vijeće moći će produžiti radno vrijeme ugostiteljskog objekat i skupine restorana i barova i dozvoliti rad od 0 do 24 bez ikakvih zakonom propisanih uvjeta. Ovom odredbom tako gube smisla brojne druge odredbe istog ovog zakona onda nema smisla odredba kojom se nalaže da za obavljanje ugostiteljske djelatnosti u ugostiteljskim objektima moraju biti ispunjeni minimalni uvjeti za vrstu glede uređaja i opreme ugostiteljskog objekta. Naime, dosada se točno znalo koji su to objekti koji mogu raditi pretežito noću. To su bili disko bar, disko klub, noćni bar i noćni klub. Oni su mogli dobiti dozvolu za rad ako imaju propisanu zvučnu izolaciju i atest na buku. Ti ugostitelji su u svoje objekte uložili znatno sredstava i opet je bilo problema. Nadalje stoji u prijedlogu ovog zakona da nadležni ured rješenjem utvrđuje da li su ispunjeni ti uvjeti za tu vrstu ugostiteljskog objekta, te da se rješenje za rad dobija uz uvjet da su ispunjeni uvjeti sukladno i posebnim propisima Zakonu o građenju, Zakonu o zaštiti od buke i slično. Ovim prijedlogom zakona gradsko, odnosno općinsko vijeće može odlučiti da pojedini objekt radi cijelu noć iako nema svih tih uvjeta koji su potrebni za rad noću. Nakon već utvrđenih minimalnih uvjeta i ishodovanog rješenja za rad za npr. kategoriju caffe bar lokalno predstavničko tijelo izjednačit će ga sa onim objektom koji ima rješenje za disko bar. Time stvaramo nelojalnu konkurenciju svima onima koji su za rad noću trebali dodatno investirati, a i postavljamo pitanje kad ugostiteljski objekt može dobiti odobrenje za rad tijekom cijele noći bez potrebnih dodatnih uvjeta čemu onda brojni pravilnici koje donosi ili treba donijeti ministar? Što će nam pravilnik da brojimo kukice na vratima vješalica u ormaru kad najznačajniji uvjeta za rad noću a to je zvučna izolacija ne mora biti ispunjen a objekt će moći legalno raditi. I zašto se onda uopće u ovom prijedlogu zakona za ugostiteljske objekte iz skupine restorana i barova navodi vrijeme od 6 do 24? Zašto se onda u cijelosti ne prepusti to gradovima i općinama pa će oni to svojim odlukama odrediti. Još veći problem je u nadzoru ovih odredbi. U ljetnim mjesecima i dosada su bili učestali problemi s radnim vremenom i bukom, a ovim prijedlogom može ih biti i puno više. Sad će tako moći cijelu noć raditi i caffe bar i fast food. Do sada je uznemiren gost ili građanin točno znao da li se nalazi u blizini nekog disko bara, disko kluba, noćnog bara, noćnog kluba ili nekog iz ovih drugih kategorija i točno je znao koga može nazvati u 3 sata po noći i da li se radi o prekršitelju. Treba isto tako reći da u 3 sata po noći ne može se dobiti niti nazvati turistički inspektor. Novom reorganizacijom državnog inspektorata npr. Šibensko-kninska županija ima jednog jedinog turističkog inspektora. I znači u 3 sata po noći uznemireni građanin može nazvati samo policiju, policija je točno znala da li se radi o prekršitelju, pisala zapisnik i prosljeđivala nadležnima. Sada taj policajac više ne može znati da li se radi o prekršitelju jer iako je vani svjetleća reklama od caffe bar, fast food mogu će je da taj objekt ima dozvolu svog gradskog odnosno općinskog vijeća za rad tijekom čitave noći. Nadalje, ovaj zakon predviđa da prekršitelju se može odrediti najduže za dva sada raniji završetak radnog vremena. Pitam vas kad objekt radi od 0 do 24 koja su to 2 sata? Da li od 2 popodne do 4 popodne, ili ujutro od 10 do 12? Za takve objekte bi trebalo skratiti radno vrijeme po meni 6 sati i to točno od 24 do 6 ujutro jer onda su najveći problemi. I sve da taj turistički inspektor, taj jedan jedini kojega imamo u čitavoj županiji zatekne ugostitelja da se ne pridržava radnog vremena prema ovom prijedlogu zakona nema mogućnosti ispustiti rješenje zabrane obavljanja djelatnosti. Čemu onda uvjeti za rad noću, zašto bi neko ulagao u zvučnu izolaciju, povjerenstvo utvrđivalo uvjete, davalo primjedbe, tražilo uklanjanje nedostataka, Ispuštanje rješenja za rad noću kad jedan caffe bar to može isto tako raditi cijelu noć ako mu je naklonjeno gradsko odnosno općinsko vijeće. Ovim zakonom dobivamo potpunu liberalizaciju usluga, ali ne smijemo zaboraviti da potpuna sloboda može dovesti do velikih problema. Klub HDZ-a podržava namjeru Ministarstva turizma da ovim zakonom omogući rad svima onima koji žele obavljati ugostiteljsku djelatnost ili pružati ugostiteljske usluge, ali u tom radu treba biti reda zato propišimo uvjete. Prema ovom prijedlogu zakona za duže radno vrijeme nije potrebno ni mišljenje turističke zajednice, ni mišljenje sanitarne inspekcije, nije potrebno nikakvu dobru imati zvučnu izolaciju nego dobru većinu u gradskom ili općinskom vijeću.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev-Martinčev naravno da sam uvjeren da ste bili i u inozemstvu u mnogim turističkim središtima ili pak glavnim gradovima počevši od Barcelone, Pariza itd. i imali smo tamo što vidjeti. Tamo liberalizacija turističkih usluga nikome ne smeta, naprotiv ona ide u svrhu povećavanja ukupnog turističkog prometa i imidža te zemlje, toga grada kao turističkog grada. Pogledajte počevši Amsterdam, Beč, Barcelonu, Pariz bilo koji grad. Ne znam sada pravimo malu zadršku prema ovim prijedlozima iako ćete vi biti za, ali ste iznijeli određene primjedbe. A ono što me najviše, neću reći smeta ali boli, da se i pored neuređenih zemljišnih knjiga dakle posjednici nekretnine mogu izdavati mogu staviti u proizvodnju u turističku proizvodnju kako netko zove turistička industrija svoje kapacitete za iznajmljivanje itd. U Slavoniji ako ne legalizirate bilo kakav poljoprivredni objekt farmu, štalu ili bilo što drugo nemate šanse dobiti nikakve mogućnosti da biste sudjelovali u eu projektu ili bilo što drugo. U turističkim dijelovima se daje mogućnost zarade i onima koji još nisu legalizirali. Nažalost, poljoprivredni objekti koji su u Slavoniji, a nisu legalizirani oni nemaju nikakve šanse ništa proizvoditi, ništa raditi, nikakve dobiti poticaje niti bilo što drugo niti raditi projekte za EU. Evo vidite imate malu mogućnost, ne malu nego priličnu mogućnost da se u tim turističkim dijelovima poglavito obalnim ljudi mogu baviti turizmom iako nisu legalizirali iako čak nisu ni zemljišne knjige uređene. Kod nas u Slavoniji gdje je poljoprivreda mi nemamo ni takvu mogućnost niti nam je država pruža.
Branka Juričev-Martinčev, odgovor na repliku.
Kolega Grubišić ja sam rekla da smo mi za liberalizaciju, mi podražavamo rad noću ali pod određenim uvjetima. Nismo za to da bi dobili jednog gosta spremni izgubiti drugog ili možda dva.
Dragutin Lesar, replika.
Poštovana kolegice Martinčev, upozorili ste u svojoj raspravi o odredbama zakona koji se tiče radnog vremena u ugostiteljstvu i turizmu i s pravom upozoravate, dakle sad bi mogli raspravljati da ponuđena zakonodavna rješenja o ovom zakonu, a s obzirom da je prvo čitanje vjerojatno će Vlada ponovo saslušati sve primjedbe koje će biti date, omogućavaju ja bih rekao jednu novu nelojalnu konkurenciju i često lokalnih odluka koje neće biti u interesu razvoja turizma nego nelojalnu konkurencijom ulaska na tržište onih koji su do sada posebne uvjete trebali zadovoljiti da bi dobili dozvolu za rad noću. Međutim mi se uvijek do sada susrećemo sa problemom ovlasti kontrole radnog vremena i onda smo tu izmišljali slano-toplu vodu i različite inspekcije, državne inspektorate i sve ostalo. Ja sam proputovao po Europi i naučio sam jednu stvar primjerice o tome, ovlast kontrole nadzora i nalog zatvaranja objekta izvan radnog vremena ima policajac, svaki policajac koji je na službi u tom trenutku i nikoga drugoga ne treba zvati osim policije. Ne znam zašto Hrvatska ima policiju, a onda za ovakve situacije kada znamo da cijeli nadzorni aparat drugi ne radi ni blagdanima, ni noću, ni nedjeljama ostavljamo prostor najvećih problema građanima jer ovdje se radi o problemu i moramo ga razmatrati i u kontekstu ne samo turističkih područja nego onih dijelova gradova u Hrvatskoj koji nisu turistički, a gdje objekti itekako utječu na kvalitetu života, a time i na cijenu stambenog prostora prilikom kupoprodaje. Dakle moramo voditi računa i o svim građanima RH. Naravno, ne želim sprečavati razvoj turizma, ali upućujem Vladu na to da pitanje nadzora kontrole i nalog zatvaranja ima policija, a ne inspektore koje zapravo više i nemamo.
Branka Juričev-Martinčev, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega Lesar u pravu ste. Nadzor nad kontrolom radnog vremena po ovom zakonu ima samo turistički inspektor. Znamo da je turističkih inspektora jako malo, a radno vrijeme propisat će jedinica lokalne samouprave. Bil bilo logično da onda ono što propisuje grad da je i u nadležnosti nadzora grada, znači komunalni redar? Ne, iako je bila primjedba i prijedlog da se to uvrsti u ovaj zakon to nije uvršteno. Grad i općina bi onda mogao kvalitetnije to obavljati na svom području. Ako ima problema zaposlit će više komunalnih redara, ako ima potrebe onda će taj komunalni redar biti dostupan našem građaninu odnosno gostu koji ima primjedbu i u 2, 3 po noći. Mi to ne možemo regulirati sa turističkim inspektorom, a da ne kažem da tu turistički inspektor kada je u jutarnjim satima ili burnog vikenda u ponedjeljak bude zatrpan prijavama, on kaže znate nije to do nas, to je vaš grad odnosno općina je propisala takvo radno vrijeme.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev s pravom ste izdvojili kao jedan od problema u funkcioniranju i kvalitetnijem funkcioniranju uostalom ugostiteljskih djelatnosti ne donošenje novog Zakona o pomorskom dobru. Vi znate da je ova Vlada najavila u prvoj godini svog mandata donošenje novog zakona kojima bi pospješila koncesioniranje pomorskog dobra, a na taj način brojne ugostiteljske objekte diljem Jadrana stavila u funkciju. Kada je klub HDZ-a predložio donošenje novog Zakona o pomorskom dobru vladajuća većina je taj zakon odbila odnosno nije ga prihvatila iako se uglavnom slagala sa svim rješenjima iz toga zakona. A brojna rješenja iz toga zakona su omogućavala ono što ste vi u svom izlaganju navodili, a to je stavljanje u funkciju brojnih objekata na obali, prvenstveno kroz postupak davanja koncesije na zahtjev koja bi onda omogućila normalno funkcioniranje tih objekata. I danas diljem Jadrana brojni objekti ne funkcioniraju zbog toga što ili nije utvrđena granica pomorskog dobra ili nije riješena njihova koncesija. I kada su u pitanju luke otvorene za javni promet i kada su u pitanju luke nautičkog turizma, itd., itd… Tako da se s vama slažem da je praktično i jedna od bitnih pretpostavka kvalitetnog funkcioniranja i takvih objekata koji se nalaze na pomorskom dobru, donošenje i novog zakona kojima bi dali u prvom redu veće ovlasti jedinicama lokalne samouprave, gradovima i općinama koji najbolje poznaju tu problematiku gdje bi se upravo moglo riješiti pitanje njihovog funkcioniranja. Ne samo davanja većih ovlasti jedinicama lokalne samouprave već davanje većih ovlasti i županijama, odnosno jedinicama regionalne samouprave koje bi mogle ubrzati koncesioniranje odnosno gospodarsko korištenje pomorskog dobra. Hvala.
Branka Juričev-Martinčev, dogovor na repliku.
Istina, kolega Bačić i naši gosti se često pitaju zašto naši najatraktivniji prostori uz more su uređeni ja bih rekla nakaradno. Naime, pružanju ugostiteljskih usluga na tim lokacijama imamo na klupama, pod šatorom, na kolicima, iz vozila upravo zato jer se ne može dobiti adekvatna dozvola, znači potvrda o građenju na tim prostorima jer nije moguće utvrditi granice pomorskog dobra i razne druge probleme koje imamo na pomorskom dobru rezultiraju da su ti naši najatraktivniji prostori najneuređeniji i imamo najnižu kvalitetu ugostiteljskih usluga upravo na tim lokacijama.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Tonka Ivčević.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, zamjeniče ministra, gospođo Lapić, kolegice i kolege zastupnici. Klub SDP-a će podržati Prijedlog zakona o ugostiteljskoj djelatnosti u prvom čitanju. Zakon ocjenjujemo kvalitetnim i pozdravljamo donošenje novog zakona budući je dosadašnji zakon doživio čak 8 dopuna i izmjena te će na ovaj način biti olakšana primjena i lakše snalaženje. Također podržavamo da Zakon ide u dva čitanja kako bi ga dobro sagledali i još jednom razmotrili primjedbe nastale tijekom javne rasprave koja je održana u razdoblju od 27. veljače do 22. ožujka te razmotrili prijedloge nastale tijekom današnje rasprave. Zakonom o ugostiteljskoj djelatnosti uređuje se način i uvjeti pod kojima pravne i fizičke osobe mogu obavljati ugostiteljsku djelatnost. Ovim se zakonom uvode mnoge novine u odnosu na istoimeni važeći zakon kao što je utvrđivanje minimalnog radnog vremena, ugostiteljskih objekata ali se omogućava predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave da odrede i duže radno vrijeme na svom području ukoliko to žele. Prije je to bilo moguće najduže za 2 sata što sigurno nije bilo dovoljno u određenim sredinama. Na ovaj način jedinca lokalne samouprave ima samostalnost da vodeći računa prvenstveno o svojim građanima ali isto tako i o potrebama gostiju odredbi drugačije radno vrijeme što je svakako potencijalno za razvoj turizma a nitko ne zna bolje te potrebe u svojoj sredini od samih jedinica lokalne samouprave odnosno njihovih predstavničkih i izvršnih tijela. Međutim, što se tiče radnog vremena obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava čije je uvođenje isto novina u ovom zakonu, smatram da bi to trebalo još jednom razmotriti budući da obiteljska poljoprivredna gospodarstva rade zapravo po narudžbi, često vikendom, blagdanima, i u sezoni ovisno gdje se već nalaze. Dobro je i što ugostitelj može povremeno izvan svog ugostiteljskog objekta pružati ugostiteljske usluge za vrijeme trajanja pojedinih manifestacija, sajmova i slično. Međutim, u članku 12. stavak 4. govori se da organizator manifestacija a to je turistička zajednica ili jedinica lokalne samouprave dužan osigurati ispunjavanje uvjete propisanih potrebnim propisima o hrani. Jel' to znači da jedinica lokalne samouprave i turistička zajednica, odnosno gradonačelnik, načelnik ili direktor turističke zajednice odgovoran ako se eventualno dogodi neko otrovanje hranom prilikom organizacije takve manifestacije. Budući da nije predviđeno da sanitarna inspekcija izdaje prethodna rješenja učesnicima manifestacija. Zanima me odgovor na ovo pitanje kao i na pitanje koji su to uvjeti koje jedinica lokalne samouprave mora ispuniti da bi osigurali potrebne propise o hrani. Novi zakon omogućava i pripremanje i usluživanje jela piće i napitaka dobrovoljnim vatrogasnim društvima u vrijeme održavanja vatrogasnim natjecanjima, obljetnica, manifestacija i to do 4 puta godišnje. Udrugama umirovljenika također omogućava posluživanje pića za svoje članove budući da se radi o osjetljivoj skupini građana koja u pravilu ne koristi usluge ugostiteljskih objekata već ostvaraju potrebu za socijalnim kontaktima kroz svoje klubove. Ovdje je još potrebno razmotriti da uz javne ustanove koje upravljaju nacionalnim parkovima i parkovima prirode dodamo javne ustanove za štićenje, upravljanje, znači za upravljanje zaštićenim spomenicima prirode jer i takvih slučajeva imamo u praksi, evo i konkretno na mom otoku, nemamo park prirode, imamo dva spomenika prirode, u budućnosti je moguće i osnivanje javne ustanove. Imamo tri takve zaštićene špilje i moguće je sigurno i ovakvu situaciju razmotriti. U postojećem zakonu je u člancima 20. i 21. utvrđeno da nadležni ured na zahtjev ugostitelja rješenjem utvrđuje jesu li ispunjeni minimalni uvjeti za vrstu ugostiteljskih objekata koji se ne kategoriziraju i to u roku od 30 dana od dana uredno podnesenog zahtjeva. Sada taj rok ne postoji. Ne znam je li to propisuje neki drugi zakon jer ako ne mogli bi imati dugotrajnost upravnog postupaka što bi svakako izazvalo posljedice zbog nemogućnosti ugostitelja da započne sa radom u svojem objektu. Dosadašnji zakon je regulirao to pitanje na način da ako nadležni ured ne donese rješenje u propisanom roku ugostitelj može započeti sa radom uz prethodnu obavijest nadležnom uredu. Trgovačkim se društvima i obrtima omogućava pružanje usluga smještaja u objektima ne samo u poslovnom prostoru već i u prostoru stambene namjene čime će se potaknuti otvaranje novih trgovačkih društava i obrta za obavljanje gospodarske djelatnosti, te zapošljavanje. Ovdje se slažem sa kolegom Kajinom da je ovo potrebno dodatno uskladiti sa Zakonom o komunalnom gospodarstvu i vidjeti na koji će se način u tom slučaju obračunavati komunalna naknada. Posebno pozdravljamo što se privatnim iznajmljivačima koji su podnijeli zahtjev za legalizaciju omogućuje pružanje ugostiteljskih usluga u domaćinstvu i bez uvjeta dokazivanja da su vlasnici zemljišta na kojim je objekt izgrađen, pa barem na rok do 31.12.2016. Ovo predstavlja veliki problem posebno na otocima gdje su imovinski odnosi neriješeni, gdje često puta morate potegnuti čak do Amerike ili Australije kako bi riješili ove probleme. Dobro je i što su proširene iznimke kod dozvoljavanja kampiranja u posebnim situacijama, kod sportskih događanja, manifestacija dodane su i pustolovne aktivnosti. Ovo je svakako jedan od način na koje možemo produžiti turističku sezonu, te obogatiti turističku ponudu. Još ima dosta dobrih novina u ovom prijedlogu zakona o zabrani konzumiranja pića koja sadrže alkohol osobama mlađim od 18 godina do uređenja središnjeg registra za ugostiteljsku djelatnost i uslugu u turizmu koji će biti javno dostupan. Smanjuju se iznosi novčanih kazni za pojedine prekršaje a propisuju veći iznos novčanih kazni za ponavljanje prekršaja. Smanjuju se iznosi novčanih kazni koji se mogu izreći na mjestu izvršenja prekršaja u cilju bolje naplate od strane turističkih inspektora i češćeg odabira plaćanja kazne na mjestu izvršenja prekršaja, te rasterećenje prekršajnih sudova. Sve rečeno trebalo bi olakšati rad ugostiteljima i povećati njihovu efikasnost u cilju veće zarade i zadovoljnijeg gosta, te bi trebalo požuriti sa drugim čitanjem novog Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti kako bi se s njegovom primjenom postigli efekti već ove sezone. Hvala lijepa.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice, poštovana kolegice. U pravilu kao što ste i sami rekli ovaj zakon nudi niz poboljšanja i posebno treba pohvaliti ovaj dio sa umirovljenicima, vatrogascima, izviđačima. No, kao što je kolegica Branka malo prije rekla treba stvarno razmotriti da se vidi što je sa amaterskim sportskim klubovima i da se na neki način oni uvrste također u ovaj dio, jer je to veliki problem. Mislim da nema nikakvog razloga da im se ne omogući na neki način da na svojim priredbama sportskim isto ovakvu djelatnost odvijaju i zato sam se javio da vama kao predstavnici vodećeg kluba, dakle vladine većine, da možda vi to predložite pa će to lakše i proći. A želio bih malo možda samo upozoriti na još dvije stvari. Spomenuli ste i OPG-e i znači radno vrijeme i slažem se sa vama to se mora pogledati jer OPG nema radno vrijeme u onom svakodnevnom poslu. Znači seosko domaćinstvo nema radno vrijeme, ono radi stalno, a budući da je po narudžbi stvarno treba vidjeti da se omogući ljudima da ih se ne ograničava sa nekim radnim vremenom na OPG-u jer oni moraju nahraniti stoku, moraju proizvoditi, tu nemaju radnog vremena. Znači da se vidi mogućnost pružanja takve usluge. Ali bih želio ukazati na jedan dodatni problem koji nije dio ovog zakona, ali je vezan jako na ugostiteljstvo. To je rad u lokalima, u restoranima, pa i na OPG-ima kada imaju više gostiju, kada imaju znači nekakve priredbe, manifestacije, svatove tada se pojavljuje problem, problem zaposlenika. Dakle, oni ne mogu tako mi barem kažu, zaposliti čovjeka na tu noć, na tu veče, nego ga moraju imati u radnom odnosu i tu bi trebalo vidjeti u pratećim zakonima da se omogući nešto slično kao u poljoprivredi za sezonske poslove da ljudi sa onom markicom i plaćenim doprinosima mogu uzeti ljude za takve povremene poslove kad imaju određene priredbe. Pa evo jedna ovako molba i sugestija da se i to malo poprati.
Tonka Ivčević, odgovor na repliku.
Pa evo što se tiče sportskih udruga ja sam sigurna da su vas predlagači čuli i da će razmotriti i ove situacije da li je moguće. Ja se s tim slažem, svakako ih uvrstit kao i dobrovoljna vatrogasna društva pa barem do četiri puta godišnje. To bi svakako bilo prihvatljivo. Što se tiče OPG-ova tu smo se ja mislim složili. Smatram evo kako sam i rekla u svojoj raspravi da tu ne bi trebalo ograničavati radno vrijeme jer to je zaista specifična djelatnost i oni rade po narudžbi i onako, koliko imaju zahtjeva tijekom sezone koja je već po zimi više na kopnu, ljeti na otocima i priobalju. Ali zaista evo obavljaju i sezonske poslove i po narudžbi. Što se tiče zaposlenja, mislim da svak' može zaposliti nekoga i na kraće vrijeme i na jedan dan i dva dana. Mislim to naši zakoni dozvoljavaju i mislim da se to u tim okvirima može rješavati.
U ime klubova DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista kolegica Vesna Sabolić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Kao što smo ve čuli važeći Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti ocjenjuje se nedorečenim i ograničavajućim za razvoj ugostiteljske djelatnosti, a kako je ugostiteljska djelatnost iznimno bitna u funkciji ukupne turističke ponude, pa i za ukupni gospodarski razvoj pozdravljamo sva nastojanja da se zakonska legislativa unaprijedi. U Strategiji razvoja turizma do 2020. godine naznačen je kao poseban cilj institucionalno dereguliranje, dakle posebno je naglašeno kako je potrebno znatno pojednostaviti odnosno deregulirati postojeći pravno-legislativni okvir te tako stvoriti stimulativan i transparentan institucionalni okvir krojen po mjeri poduzetnika. Ovim prijedlogom, po mojoj ocjeni, zakon samo djelomično ispunjava taj cilj. Naime, sam tekst zakona je nepotrebno kompliciran i ne baš potpuno jasan, a odnosi se na veliki broj građana koji se bave ovom djelatnošću i nemaju nužno pravno obrazovanje. Neke od ovih izmjena koje se predlažu u odnosu na važeći zakon su da se minimalno radno vrijeme ugostiteljskih objekata uredi zakonom, ali i da se jedinicama lokalne samouprave omogući da odrede i duže radno vrijeme ugostiteljskih objekata na svom području kao i uvjete pod kojima mogu raditi sukladno potrebama gostiju i potrebama svojih stanovnika. Ne bih ovu odredbu tumačila na način kako je to prezentirala kolegica Martinčev. Ne vidim razloga da se tako malo vjeruje vijećnicima u općinskim i gradskim vijećima, vjerujem da su oni potpuno svjesni odgovornosti i da će doista u cilju i svojih građana ali i turista donositi takve odluke, valjane odluke i da će svoje odluke obrazložiti odnosno voditi računa o tome da li su ispunjeni svi zakonski uvjeti za one ugostiteljske objekte koji traže produženo radno vrijeme. Naravno ovdje se u potpunosti slažem s kolegom koji je rekao da bi tu se posebno moralo voditi računa o zaštiti radnika i doista naši sezonski radnici i u nekim drugim djelatnostima i radnici u stalnom radnom odnosu nisu dovoljno zaštićeni od prekovremenog rada koji se ne prikazuje i mislim da se posebnim zakonom mora urediti pitanje zaštite sezonskih radnika koji tijekom sezone rade puno dulje radno vrijeme nego je propisano zakonom. Legaliziranje rekla bih odnosno omogućavanje da se u stambenim prostorima mogu baviti ugostiteljskom djelatnošću i obrtnici i druge pravne osobe držim da je pozitivan i on će doista dovesti do određenih pomaka i većeg broja onih koji će se baviti iznajmljivanjem i pružati turističke usluge u svojim stambenim objektima kao i drugi građani. Mislim da je potpuno u redu da svi građani imaju jednak pristup i jednake mogućnosti. Međutim, mislim da to neće baš donijeti previše koristi u onom smislu u kojem to predlagač kaže, tj. da će se bitno poboljšati i kvalitativno poboljšati turistička ponuda zato što je potreban i još niz drugih poticaja da bismo to postigli. Ono što mi se čini još bitnijim u ovom zakonu reći, kolege i kolegice su o tome isto tako govorili, je prijedlog da se privatnim iznajmljivačima koji su podnijeli zahtjev za legalizaciju omogući pružanje ugostiteljskih usluga, odnosno odobri privremena kategorizacija samim tim što su predali zahtjev za legalizaciju. To je sasvim u redu i mislim da su to mogli i po starom zakonu čini mi se. No međutim, mene sad zanima i molila bih odgovor od zamjenika ministra što se događa sa onim građanima koji imaju uredne građevinske dozvole ali nemaju uporabne dozvole? Oni su i po ovom zakonu zakinuti. Naime, dok dokažu vlasništvu, dok dobiju uporabne dozvole prođe po nekoliko mjeseci i mislim da su time zakinuti. Prema tome bi se ova odredba trebala odnositi i na one građane čije su zgrade izgrađene prije 1968. čini mi se, dakle za njih nije bila potrebna građevinska i uporabna dozvola i za one koji imaju građevinsku dozvolu a uporabnu nemaju jer u trenutku kada su oni dobili građevinsku dozvolu nije bila ni potrebna uporabna dozvola. Kad smo kod, dakle pozdravljamo sve ove novosti koje unapređuju ovu djelatnost i kao što je to kampiranje izvan kampova u vrijeme održavanja određenih pustolovnih, edukativnih i ostalih aktivnosti a novost je i smanjivanje i najvišeg i najnižeg iznosa novčanih kazni za pojedine prekršaje uz istodobno propisivanje većih iznosa kazni za ponavljanje prekršaja. Naravno da pozdravljamo svako smanjivanje kazni i svako postupanje koje će na neki način unaprijediti i kvalitetu i smanjiti broj bilo kakvih prekršaja, međutim nama se čini da kod ovog zakona se nekako previše bavimo kaznama i prekršajima. Njima je posvećena najveća pažnja u zakonu. Od 62 članka zakona, znam da se na ovaj način ne može govoriti i mjeriti kvaliteta i intencija nekog zakona ali je zanimljivo vidjeti. Dakle, od 62 članka 7 članaka i 70 točaka ili stavaka se bavi kaznama i sankcijama. Dok se temeljnom materijom i ciljevima Strategije razvoja hrvatskog turizma u ovom zakonu vrlo malo bavi, izuzev naravno ovih unapređenja o kojima smo svi govorili. Kad je u pitanju reguliranje prava na bavljenje ugostiteljskom djelatnosti u stambenim objektima onda nema govora o tome da se ovim zakonom procedura pojednostavljuje odnosno da je regulira postojeći pravni okvir jer se kategorizacija vrši i sada i po novom zakonu će se izdavati rješenje o kategorizaciji s obzirom na četiri moguće situacije. Mislim da ćete s time složiti. Dakle za istu, potpuno istu smještajnu jedinicu kategorizacija se vrši obzirom na starost objekta, dakle jedni su uvjeti ti za stare objekte, drugi su uvjeti za nove objekte, a zvjezdica je potpuno ista. Isto tako jedni su uvjeti za fizičke osobe, građane odnosno privatne iznajmljivače, drugi su za obrtnike i pravne osobe a opet je zvjezdica potpuno ista. U ministarstvu kako smo vidjeli u obrazloženju ovog prijedloga stoji da će ove izmjene dovesti do povećanja raznolikosti i daljnjeg razvoja ugostiteljske ponude čemu se nadamo, dakle do lakšeg poslovanja, veće profesionalnosti i povećanje kvalitete usluga do učinkovitijeg suzbijanja sive ekonomije, veće zaposlenosti te u konačnici jačanje ukupne konkurentnosti hrvatskog turizma i povećanje prihoda od turizma. Procjenjuje se i da će nakon stupanja na snagu ovog zakona prihod državnog proračuna se povećati i zbog ovog očekivanog povećanja broja subjekata koji će se baviti ugostiteljskom djelatnošću. Međutim, meni se čini da je ovaj zakon sasvim malo odškrinuo vrata povećanju raznolikosti i daljnjeg razvoja ugostiteljske ponude time što omogućava vidjeli smo muzejima i galerijama bavljenje ugostiteljstvom za svoje posjetitelje te omogućava iznajmljivačima usluge prehrane svojim gostima. Premalo je to i ne baš pretjerano poticajno da bi se naglo osjetilo povećanje raznolikosti ili osjetno suzbila siva ekonomija. Da se pristup ovoj djelatnosti potpuno liberalizira pa da se recimo svim ustanovama u kulturu omogući ugostiteljska djelatnosti i da to bude potpuno otvoreno za sve građane onda bi se vjerojatno potaknuo interes tih ustanova da sukladno svojom osnovnom djelatnosti, svojim osnovnim djelatnostima obogate i ugostiteljsku ponudu, da privuku goste različitim pristupom, različitom pričom, novim doživljajem. Zar ne bi recimo bilo zanimljivo u glazbenoj slušaonici Gradske knjižnice slušati glazbu uz ljekoviti čaj, neke ljekovite napitke, egzotični čak itd. ili u knjižničnom caffeu čekati svoju djecu da završe sa igraonicama i čitaonicama, pregledati časopise. Naime, recimo zadarska knjižnica, a vjerujem i da mnoge druge knjižnice imaju idealne uvjete za ovakvu djelatnost. Ili kazalište lutaka recimo ili bilo koja druga ustanova u kulturi. Sadržaji se mogu obogatiti i kvalitetnom i raznovrsnom ponudom uz ugostiteljske sadržaje i ne vidim razloga da to bude samo dva sata prije i dva sata poslije predstave. Zar nas je strah da ne bi previše zaradili? Ovaj prijedlog u javnoj raspravi dobio je slijedeći odgovor, prijedlog se ne prihvaća jer su odredbom članka 4. stavak 2.obuhvaćene one javne ustanove u kulturi kojima se htjelo omogućiti obavljanje ugostiteljske djelatnosti pod posebnim uvjetima. Postavljam pitanje a zašto se drugim ustanovama u kulturi nije htjelo omogućiti obavljanje ugostiteljske djelatnosti pod posebnim uvjetima? Niz je razloga, dugo bismo mogli o turizmu kao interdisciplinarnoj djelatnosti čija je temeljna grana ugostiteljstvo raspravljati. Mi podržavamo svaki pristup koji liberalizira ovu djelatnost, apsolutno se slažemo i sa svim kolegama i mislim da i u drugom čitanju ćemo imati dosta kvalitetnih prijedloga za izmjene i dopune. Mislimo da se posebno mora voditi računa o novom valu, novom trendu u razvoju turizma, dalmatinski gradovi, a vidim i Zagreb su već primijetili da nam dolaze potpuno nova vrsta turista kojima sunce i more nije osnovni motiv za dolazak, oni opsjedaju stare gradske jezgre, vidjeli ste da u starim gradskim jezgrama se navelike obnavljaju stanovi i pretvaraju u apartmane. Dakle jedan rekla bih poduzetnički impuls je izazvan, o tim gostima se posebno mora voditi računa, oni doduše nešto kraće se zadržavaju na jednom mjestu ali obilaze veliki broj gradova i naših destinacija oni vole i njima se sviđa naš polagani način života, oni žele doživjeti šarm naših destinacija i ovaj zakon će omogućiti i povećati ponudu u ovom djelu turističke potražnje. To su uglavnom ili mladi ili oni preko 65 godina i tome treba posebno posvetiti pažnju. Ono što ovim zakonom nije omogućeno što mislimo da bi trebalo voditi računa a to je da se dopusti i kategorizacija za samo jednu zvjezdicu. To bi potaklo mnoge da započnu s ozbiljnijim angažmanom u ugostiteljskoj djelatnosti s vremenom bi se onda i podizala kvaliteta smještaja, to bi svakako utjecalo na smanjivanje sive ekonomije i bilo bi pozitivno za sve i za građane, i za lokalnu zajednicu koja ubire turističku taksu a i za turiste jer bi imali izbor i jeftiniju ponudu. Ovo su turisti kojima nije previše važno kako izgleda njihova apartman osim da je uredan i čist, ali ih zanima ono što se događa u noćnom životu, zanimaju ih koncerti, zanimaju ih galerije, muzeji i šarm dalmatinskih a i drugih hrvatskih gradova. S obzirom da više nemam vremena mogu samo ponoviti da klub DC-a Novog vala i Narodne stranke reformista će podržati ovaj zakon i s nadom da ćete neke od ovih primjedbi uvažiti u drugom čitanju. Hvala lijepo.
Branka Juričev-Martinčev, replika.
Hvala lijepo. Pa kolegice Sabolić rekli ste da mi ne vjerujemo dovoljno općinskim odnosno našim gradskim vijećnicima. Mi vjerujemo da će oni zaista savjesno donijeti odluku. Međutim, savjesni vijećnik će sigurno propisati uvjete određene uvjete po kojima će dati i odobriti duže radno vrijeme, a upravo ispunjenje tih uvjeta prema ovom zakonu neće moći kontrolirati naš komunalni redar, a neće smjeti ni sankcionirati neispunjenje tih uvjeta turistički inspektor. Mi samo želimo da zakon onda decidirano kaže tko će kontrolirati i koji su to uvjeti ako se radi o radu pretežito noću.
Vesna Sabolić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolegice Marinčev, ja se apsolutno ne slažem s vama. Mislim da u turizmu svatko pretjerano normiranje je ustvari kočnica. Lokalna zajednica je već i sada u većini slučajeva vrlo odgovorna i bit će sve odgovornija, mislimo da se na ovaj način potiče razvoj, a da apsolutno gradski vijećnici i gradonačelnici, načelnici i općinski vijećnici imaju model kako dovesti u red one koji se ne pridržavaju i vjerujem da neće odobriti produženo radno vrijeme onima koji za to nemaju uvjete na štetu građana. Dakle mislim da treba pustiti malo slobode, da vidimo kako se stvar razvija jer nikada baš represijom nismo uspjeli puno napraviti.
U ime Kluba zastupnika HSU-a kolega Željko Šemper.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče, pomoćnice, kolegice i kolege. Dosadašnji Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti u primjeni je već 9 godina i doživio je 8 izmjena i dopuna pa se sada ukazala potreba da se izmijene još neke odredbe. Ugostiteljska djelatnost važna je zbog sveukupne ponude u jednoj od najvažnijih grana hrvatskog gospodarstva, to je turizam. Ovim izmjenama otklanjaju se neke prepreke za bolju ponudu i razvoj turizma kao što je vječna tema u gradovima na moru, radno vrijeme ugostiteljskih objekata vodeći pri tome računa o potrebama i željama gostiju s jedne strane, a na drugoj strani svojih građana, ali i udruga kao što je Udruga Pospanih stanara koje je svoje primjedbe dala u javnoj raspravi. Ja ću se danas najviše zadržati na jednoj dopuni ovog zakona, a to je odredba članka 6. Stavka 6. Tom odredbom nakon mnogo godina molbi i opravdanih zahtjeva rješava se naizgled mali ali za udruge umirovljenika velik problem. Zahvaljujući razumijevanju Ministarstva turizma ali i ugostiteljskih institucija udrugama umirovljenika omogućava se pripremanje i usluživanje napitaka i pića za njihove članove u njihovim klupskim prostorima. Tu ima jedna primjedba nekih naših udruga zašto je ovdje izostavljeno i priprema jela, pa predlažu da se za svaki slučaju u izuzetnim prilikama u taj članak u stavak 6.izbaci priprema posluživanje jela, napitaka i piša. Iako je to u izuzetnim prilikama može se dogoditi i postoji bojazan da ne bi imali problema sa inspekcijom. Isto tak dobili smo i primjedbu što se tiče možda malo zbunjujućeg naziva iznad članka 6.koji kaže: "pružanje usluga prehrane, pića i smještaja na koje se ne primjenjuju odredbe zakona" i onda se u članku 6.navedeni sve institucije kao što su vatrogasna društva, Savez izviđača i naravno udruge umirovljenika, pa se boje krivog tumačenja zakona i primjedbe od strane inspektora. Budući da se ovdje radi u tim objektima o isključivo gostima umirovljenicima,našim građanima koji se vole družiti u svojim klupskim prostorima predlagatelj zakona je uzeo u obzir da ta populacija građana treće dobi uglavnom ne koristi usluge ugostiteljskih objekta, već ima potrebu za socijalnim kontaktima u svojim klubovima. Uz druženje i priče o godinama rada, o vremenima koja su tako brzo prohujale, uz karte i igranje šaha sada će moći konačno nakon ručka popiti čašu vina ili hladnog piva u narednim vrućim danima. Do sada je to bila noćna mora za sve voditelje takvih objekata jer im je nad glavom stajao mač strogih inspektora i velike kazne za njihove skromne proračune. Drago mi je što se ovim zakonom uz udruge umirovljenika rješava i sličan problem koji je mučio dobrovoljna vatrogasna društva, a žao mi je što su se prekasno javile i sportske amaterske udruge, iako se javna rasprava vodila gotovo mjesec dana. Na kraju, još jednom u ime udruga umirovljenika zahvaljujem Ministarstvu turizma na razumijevanju i rješenju ovog njihovog dugogodišnjeg i velikog problema umirovljenika. Naravno, Klub zastupnika HSU-a sa osmjehom na licu dignut će ruke za izmjene ovog zakona. Hvala lijepa.
To je lijepo čuti. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Boris Blažeković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče sa suradnicom. HNS će prihvatiti Prijedlog zakona o ugostiteljskoj djelatnosti temeljnog na obrazloženju koje je dao Odbor za turizam iz kojeg izdvajamo. U raspravi koja je uslijedila na sjednici odbora nakon predstavljanja zakona od strane predstavnika ministarstva, dio zastupnika složio se kako je novi Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti liberalniji u odnosu na važeći te kako će to rezultirati boljim provođenjem odredbi zakona. Međutim, postavljena su i neka pitanja vezana uz ovlasti lokalne samouprave u vezi sa određivanjem radnog vremena odnosno tko će konkretno odrediti koji od objekata ispunjava uvjete za 24 satni rad. Upozoreno je i na problem kažnjavanja prekršitelja zakona i donošenja rješenja u skraćivanju radnog vremena za 2 sata kao i potrebu određivanja o koja će se 2 sata raditi. Također je predloženo da je potrebno utvrditi koji je krajnji rok donošenja potrebnih odluka jedinica lokalne samouprave za kraće, odnosno dulje vrijeme a zbog jasnog utvrđivanja kriterija provedbe navedene odluke. Predloženo je da se vrati naziv turističko seljačko domaćinstvo, gospodarstvo jer ovako OPG-i koji pružaju ugostiteljske usluge postaju neprepoznatljivi i izjednačeni sa ostalih 184 tisuće 511 OPG-a registriranih u Republici Hrvatskoj. Vezano uz radno vrijeme članovi odbora misle kako to nije potrebno pripisivati jer OPG-i uglavnom rade po narudžbi, vikendom, blagdanima i u pojedinim godišnjim dobima a sve ovisno o području na kojem se nalazi. Upozoreno je i na to kako stanje središnjeg registra za ugostiteljsku djelatnost i usluge u turizmu nije do kraja dorađeno. Registar se spominje ali postoji raskorak između stupanja na snagu i donošenja ovog zakona za puno prijavljenih subjekata koji će biti dionici toga. Što će se dogoditi sa obračunom paušalne pristojbe i kako će se ona obračunavati u situaciji u kojoj joj nemamo središnji registar a nemamo više ni tu odredbu u zakonu. Vezano uz edukaciju i stručno osposobljavanje kadrova čija obveza o važećem zakonu postoji a nije regulirana prijedlogom zakona članovi odbora upozorili su kako će to utjecati na smanjivanje sličnosti onih koji će ulaziti u ugostiteljstvo a što će utjecati i na kvalitetu obavljanja ugostiteljskih usluga. Također postavljeno je i pitanje kome se sve daje mogućnost bavljenja ugostiteljskom djelatnošću te kako bi trebalo izmijeniti neke odredbe zakona kako bi se što kvalitetnije mogao provoditi nadzor. Upozoreno je kako izbacivanje stavka 3. iz članka 20. iz važećeg zakona i nevezivanje upravnog postupaka rokom može imati jako velike negativne posljedice odnosno dugotrajnost upravnog postupka dok posljedice izbacivanja cijelog članka 21. važećeg zakona može biti nerad nadležnih tijela a što neće biti sankcionirano. Sugerirano je da bi se iz zakona trebale izbaciti riječi ugostiteljska usluga na klupi, na kolicima i sličnim napravama jer takav oblik pružanja ugostiteljskih usluga ne pridonosi kvaliteti turizma i uređenosti turističke destinacije. Mi u Hrvatskoj narodnoj stranci i Liberalnim demokratima smatramo da o ugostiteljsku svakako treba reći još i nešto više. Naime, ugostiteljstvo danas je nešto potpuno drugo no što je bilo prije 20-ak, 15-ak ili 10 godina. Ugostiteljstvo je posebno propulzivna djelatnost, konkurencija je brojna i nesmiljena i samim time se sadržaj i kvaliteta djelatnosti dižu do neslućenih visina. Ako samo pogledamo trud i ogromna ulaganja u uređenja prostora te arhitektonske, dizajnerske bravure raznih arhitekata to su najkvalitetniji i najnoviji materijali i originalna rješenja o namještaju, dizajnu samog ambijenta. To je ogromna industrija ugostiteljske opreme od inovacija u kuhinjskim strojevima do naprosto savršenih kafe aparata, šalica, časa, tanjura, pribora za jelo i sve ostale opreme. O samoj ponudi da ne govorimo, od običnih kafića preko raznih objekata brze prehrane do vrhunskih koktel barova ili najvrhunskijih restorana i noćnih klubova. Prvenstveno zato da bi se povećao profit i sustigla konkurencija. No, prisutna je i iskrena želja ugostitelja da se gosti u njihovom ugostiteljskom objektu osjećaju što ugodnije. Kod naših hrvatskih ugostitelja u većini slučajeva još uvijek postoji taj domaćinski naboj i ta želja da se gost osjeća dobro, ugošćeno i ugodno. I to je jedna od posebnosti i rijetkih vrijednosti hrvatskog ugostiteljstva. Bilo bi dobro kada bi se to valoriziralo i kada bi se to moglo i sačuvati. Hrvatska inače ničim ne zaostaje za svjetskom ponudom i kvalitetom ugostiteljske ponude koja se i dalje svakodnevno poboljšava. Istina je kritičari će se u restoranskom biznisu reći da kod nas nema vrhunskih tzv. slow food restorana kakve imaju samo rijetke najbogatije svjetske metropole. No nemamo ni takve goste. Kad se u skoro vrijeme još više razvijemo u pogledu ukupne turističke ali prvenstveno ukupne gospodarske ponude uvjerenja smo da će se bez ikakvih problema pojaviti i takvi restorani. No, zato Hrvatska ima određene restorane posebno na Jadranu npr. na Hvaru, Paklenskim otocima ili na Kornatima, ili na Ugljanu i na brojnim drugim Jadranskim mjestima koji svojim ambijentom, ponudom i kvalitetom hrane, načinom i kvalitetom usluge mogu bez ikakvih problema zadovoljiti najzahtjevnije svjetske ukuse a mnogi od njih su i svjetski rariteti. Na to trebamo biti ponosni i to nam trebaju biti primjeri i smjer razvoja ugostiteljstva. I tu dolazimo čini mi se do najbolnije točke našeg ugostiteljstva a to je obrazovanje ugostiteljskih djelatnika i djelatnica. Naše državne, srednje i visoke škole koje obrazuju djelatnike u ugostiteljstvu naprosto moraju početi pratiti trendove i tu moraju intervenirati prvenstveno Ministarstvo turizma i Ministarstvo obrazovanja i ne zato da bi se pravili važni i da bi nametali neke svoje specifične ideje već prvenstveno zbog samih mladih ljudi koji izlaze iz tih škola s neadekvatnim znanjima i vještinama. A kao što je svima jasno kvalitetni kadrovi su preduvjet kvalitetnog ugostiteljstva. Najkvalitetniji kuhari, konobari, barmeni, voditelji ugostiteljskih objekata danas nažalost ne dolaze iz naših ugostiteljskih škola već su se školovali, ispraksirali u inozemstvu ili su samouki talentirani ljudi koji su uspjeli realizirati svoje talente i bez obzira na vrstu obrazovanja. Postoji sve veći broj ad hoc ili stalnih tečajeva za kuhare koje obrazuju kuhare mimo obrazovnog kurikuluma. Takve tečajeve osposobljavanja treba podržavati i po potrebi adekvatno verificirati ali ih je neophodno dodatno obavezati sa obveznim predmetima zaštite na radu, higijensko tehničkim pravilima te pravilima čuvanja namirnica i termičke obrade. Jedan poseban segment koji svakako treba spomenuti je i industrija zabave. Naime u svom neminovnom razvoju ugostiteljstvo u Hrvatskoj ujedno je i perjanica razvoja industrije zabave. Na famoznom Zrču ugostitelji su ti koji su razvili industriju zabave. Klubovi na Zrču su relevantnim elektronskim publikacijama proglašeni kao najbolji klubovi te vrste na svijetu. To jasno nije hrvatski izum, ali je dodatna ponuda koju Hrvatsku čini jednu od najatraktivnijih ljetnih turističkih destinacija za mlade u Europi. I druge manifestacije industrije zabave, a i sportske, iz sporta a koje nisu razvili sami ugostitelji zahtijevaju pratnju osim usluga smještaja i pojačanu prisutnost ugostiteljstva. Tako da su sve objekte zabave grade i otvaraju razni ugostiteljski sadržaji od koktel barova do restorana, brze prehrane ili vrhunskih restorana ovisno o tipu zabavnog sadržaj. ULTRA u Splitu i Hvaru kao globalni događaj klubskog koncertnog sadržaja je za Hrvatsku fenomen koji može promijeniti paradigmu pristupa industriji zabave, te osvijestiti sve nas u razmišljanju što jedan takav događaj može značiti i znači za gospodarski ali i kulturni ukupni društveni razvoj mjesta gdje se događa. Jasno sve to privatni poduzetnici rade sami, ulažu ogromna sredstva kako bi bili što konkurentniji na tako zahtjevnom i teškom tržištu ugostiteljskih usluga, a onda rade jedan od najtežih i fizički najnapornijih poslova od jutra do mraka i uvijek. Kad se mi drugi kao gosti zabavljamo ugostitelji i ugostiteljski radnici naporno rade. Od države, odnosno lokalne zajednice traže manje-više samo da ih se ne ometa u njihovom nastojanju da budu što kvalitetniji. Zakon o ugostiteljstvu ima i mora imati svoju višestruku funkciju. Prvo mora uvoditi red na tržište i osiguravati istovjetne uvjete za sve ugostiteljske poduzetnike. Zatim mora poticati razvoj i kvalitetu struke, mora štititi zdravlje i sigurnost konzumenata, te mora osigurati sigurnost i zaštitu okoliša. Zaštita javnog reda i mira, sigurnost gostiju, sigurnosti na radu, higijensko-tehnički odnosno minimalno tehnički uvjeti, fiskalne blagajne, adekvatno radno vrijeme i slični propisi koji proizlaze iz samog zakona su naprosto notorna stvar. Adekvatnim zakonskim intervencijama na primjer obrazovnu strukturu rukovodećih kadrova ugostiteljskih objektima ili u razvrstavanju i kategoriziranju ugostiteljskih objekata i slično može se znatno unaprijediti djelatnost u svim njenim segmentima. Posebno se mora urediti odnos lokalnih zajednica i poduzetnika u ugostiteljstvu. Ovim zakonom se moraju naći jasni odgovori na pitanja o vrsti, načinu i mjestu otvaranja ugostiteljskog objekta, te načinu rada istih u lokalnoj zajednici. I kao što smo već u više navrata govorili i mi u Hrvatskoj narodnoj stranci liberalnim demokratima smatramo da Zakon o ugostiteljstvu mora pomoći ugostiteljima, a ne biti, a ne smije biti samo popis kaznenih mjera. Ujedno smatramo da je dobro da se donosi novi zakon koji kao nova cjelina treba olakšati uvid i postupke svih zainteresiranih. Čini nam se ili barem meni osobno da ovaj prijedlog zakona ne korespondira u većem dijelu svog sadržaja sa trenutnim zahtjevima suvremenog ugostiteljstva. No svakako, ima dovoljno vremena da se do drugog čitanja kvalitetno doradi kako bi bio i zamašnjak razvoja hrvatskog ugostiteljstva u 21 stoljeću. Kao što sam na početku rekao, klub Hrvatske narodne stranke – Liberalnih demokrata će prihvatiti prijedlog ovog zakona. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Ovaj zakonski prijedlog o ugostiteljskoj djelatnosti nosi oznaku "E", dakle sukladan je europskim zakonima. Pa to je i razumljivo iz svega ovog što smo danas čuli da se zapravo radi u neku ruku o određenoj liberalizaciji u ugostiteljskoj djelatnosti, a kada odemo bilo gdje van, evo ja kao liječnik po kongresima itd. spomenuo sam prije Barcelonu, onda vidimo da jedna Rambla, dakle glavna ulica u Barceloni živi cijelu noć, da nema pritužbi na buku, da se ne mijenja ništa već ne godinama, desetinama godina. Kažu da kod nas ugostiteljski objekti se prepoznaju, tako su pisali mediji i neki stručnjaci po toaletu. Dakle, kvaliteta toaleta, čistoća itd. je ono što označava i sam objekt ugostiteljski, daje mu određenu kvalitetu i kvalifikaciju dobrog objekta. Bio sam ili bili smo u Francuskoj u jednom restoranu, uglednom restoranu naravno jer smo bili predstavnici Sabora RH pri posjetu Parlementu … [[Govornik govori francuski, ne razumije se.]] gdje su nas odveli u jedan ugledni restoran. Naravno tijekom boravka smo se poslužili toaletom u kojega ne bi zašao ni pas, a kamoli bilo tko od građana Hrvatske jer to je nevjerojatno. Ne bih htio pričati, da ne bih ogadio ljudima ručak. Ali eto, kažu da je to ugledni restoran itd. Dakle, nije sve isto, nije sve jednaka mjerila. Oni su rekli da je to tradicija tako, pa da je to tako zbog toga, zbog tradicije. Hrvatske tradicije, naravno da mi imamo i da je kako se voli reći i istaći naša turistička industrija vezana i uz neke naše tradicionalne navade i objekte i sve ono što Hrvatska može pružiti turistima iz cijeloga svijeta. Vidjet ćete u medijima i u novinama oglase gdje na primjer Antalija u Turskoj nudi 7 dana boravka u hotelu sa 4 ili 5 zvjezdica, prijevoz zrakoplovom iz Tuzle ili Sarajeva, s obzirom da su te linije dobre i uhodane i prijateljstvo a i Hrvatska ima dobre prijateljske veze, dakle niskotarifni let za 1700 kn sedam dana sa prijevozom zrakoplovom. Slavonski Brod - Tuzla ne znam 80 km. Dakle, bilo gdje da ostavite tamo auto jel' možete ići za 1700, 1800 kuna 7 dana na obali mediteranskoj turskoj jel' imate, ja ne pravim reklamu ali to je potpuno točno. Rekao je gospodin Šemper da će klub HSU-a sa osmijehom prihvatiti ovaj prijedlog zakona. Pa nemamo ni mi razloga da ga ne prihvatimo, to sam već i izjavio gospodinu zamjeniku ministra i to iz nekoliko razloga. Naime, radi se o tome da je evo prebrođena i ova administrativna barijera u smislu mogućnosti bavljenja izdavanjem dakle prostora stambenih koje ljudi imaju na obali, poglavito dakle jadranskoj, i ako je objekt u postupku legalizacije. Naime, time sasvim sigurno će se dobrim dijelom zapriječiti tzv. siva ili pak crna ekonomija gdje su ljudi ilegalno izdavali i gdje je država gubila silne milijune pa i da ne kažem i stotine milijuna kuna zbog ilegalnog iznajmljivanja i onog zimmer frei na bilo kojem kolodvoru u Hrvatskoj soba ili studio apartmana ili pak apartmana u objektima za stanovanje. Kažu da će biti veliki broj takvih objekata sa samo jednom, kada se prijave i kada budu u registru, sa jednom u vrh glave dvije zvjezdice. Međutim, moramo znati da svaka roba ima svoju mušteriju. Pa tako će i ti apartmani, mi dobro znamo da vrlo često imate goste, naši gosti pretežno nisu visokih platežnih mogućnosti kao gosti u nekim drugim zemljama ili egzotičnim krajevima u koje odlaze, što ja znam nekakve Tenerife ili ne znam ni ja što. Tako da kako sam već rekao svaka roba ima svoju mušteriju pa će sasvim sigurno naći i takvi studio apartmani ili apartmani sa jednom ili dvije zvjezdice svoje goste iz raznih zemalja. No, sasvim sam siguran da ukoliko to bude išlo ili krenulo sa određenom dobiti da će ti isti ljudi iznajmljivači uložiti u te apartmane i te prostore za iznajmljivanje određena sredstva da bi poboljšali i dobili bolji status, a to opet povećava potrošnju, građevinsku industriju. Dakle, zaista turistička industrija kao i poljoprivreda može biti kotač zamašnjak ukupnog da kažem jačeg, većeg razvoja Hrvatske. Kada sam govorio o poljoprivredi i toj našoj, neću reći nesretnoj negoli neostvarenoj želji o plavoj i zelenoj brazdi, onda moram reći da smo mi u klubu HDSSB-a, ali to nije naravno odluka na Ministarstvu turizma nego na nekom drugom, da predložimo smanjenje poreza na hranu. Jer ima više razloga za to. Dakle, smanjenjem poreza na hranu dobili bismo jeftiniju ponudu, dobili bismo veću ponudu i bili bismo konkurentniji. Naime, zašto sam govorio o Antalyi? Dakle, Antalya u hotelu sa 3 zvjezdice imate ovu cijenu, nema nijednog hotela niti privatnog smještaja ni sa 1 zvjezdicom u Hrvatskoj koji će vam pružiti tu uslugu sa dva obroka dnevno, dakle polupansion jel' sa spavanjem i letom avionskim i zrakoplovnim letom za tu cijenu. A ako bismo smanjili porez na hranu onda bismo imali šansu i uspostaviti onu davno sanjanu Radićevu liniju zelene i plave brazde. Pa vidite imamo primjer koji je jako dobar. Dobar je za nekoga ali nije baš za sve, a to je pivo. Pivo koje je u našoj zakonskoj regulativi svrstano u hranu i ima dakle i porez na pivo je manji nego porez na vino, neću govoriti o iznosima. I zbog toga kada pogledate te cijene vina i piva, recimo litra piva i litra vina vidite da je to najslabije vino litra vina je dva puta skuplje od dvije boce ili litre piva. Mi smo potpomogli našom zakonskom regulativom industriju piva. Tko je sponzor svih mogućih sportskih događanja od nogometne pa do ne znam koje reprezentacije? Pivska industrija. Tko se najviše reklamira za vrijeme svjetskih prvenstava u športovima rukometu, nogometu? Pivska industrija. Dakle, ima novaca. Kako se to postiglo? Pa pomogli smo im mi zakonskom regulativom. A zašto ne pomognemo proizvođače hrane u Slavoniji? Zašto to ama baš nikom ne pada na pamet? Time bismo pomogli i turističku industriju, time bi ponuda bila na moru hrane domaće kvalitetne, odlične hrane, naše hrvatske veća, bili bismo tom hranom zbog manjeg poreza dakle jeftiniji, a time bi porasla i konkurentnost hrvatske turističke ponude. Nažalost, o tome naravno ne odlučuje Ministarstvo turizma ali bih zamolio gospodina zamjenika da u sklopu zapravo ukupne turističke ponude RH razmisle i njegovi kolege u Vladi i drugi ministri koji odlučuju, ministar financija, ministar gospodarstva itd. kako bismo time zapravo pokrenuli i našu poljoprivrednu industriju. Nekada je turizam bio samo dodatni način zarade u nekim zemljama. Nije smatran nekakvom primarnom granom uopće u gospodarstvu. Danas to zovemo turističkom industrijom i kažemo da je to strateška grana gospodarstva RH. Nek' sutra bilo gdje, a znamo zašto u bivšoj državi, pa nek' pukne puška bilo gdje u državi uz Hrvatsku, Bosna, Kosovo bilo gdje evo ti strateške grane koja baš i neće biti onda strateška jel' Dakle, puno je vanjskih čimbenika koji odlučuju o turističkoj sezoni. Nadam se da ove godine neće biti nikakvih takvih čimbenika koji će onda ili evo prošle godine padala je kiša cijelo vrijeme i turistička sezona je jedva, turistička sezona je u neku ruku podbacila, nije ostvareno povećanje koje smo očekivali i planirali. I još se uvijek nismo vratili na onu 2008.godinu kada je bio prihod od turizma najveći u povijesti Hrvatske. Što se tiče ovih pitanja koja se uređuju ovim zakonom ja sam suglasan da jedinice lokalne samouprave, razgovarali smo da li gradonačelnik ili predstavničko tijelo ili nekakvo predstavničko tijelo ima jednu, kako rekoše ima jednu širu bazu i više ljudi više zna pa tako i ovo kažu "Čovjek i magare više znaju nego sam čovjek", pa valjda i predstavničko tijelo ne može, oni su izabrani od građana pa će valjda i zastupati građane iako evo malo upitnika tu ima, ali mislim da je dobro da predstavničko tijelo odlučuje o radu ugostiteljskih objekata u samom gradu. Ono dobro poznaje i mjesta, naseljenost, opasnost od buke i svih onih drugih čimbenika koji odlučuju o radnom vremenu ugostiteljskih objekata u našim mjestima kako na mogu tako i u kontinentalnom turizmu. Dobro je da su ovdje udruge, poglavito udruge umirovljenika, njima je dopušteno dakle da se pripremaju i uslužuju napitci i pića. Malo mi je ostalo nejasno ovo u svezi piva, bilo je počeo u ovom tekstu u ocijeni stanja, kasnije to ostaje isto dakle 18 godina zabrana. Dakle 18 godina, odnosno maloljetnicima je zabranjeno točenje, ali prema procjeni samog ugostitelja koliko on ima godina. On nema pravo nikoga kako se kaže legitimirati i tražiti osobne podatke, nije to policija, ali eto procjena osobna ko je punoljetan, ko nije odlučuje o tome. Dakle i tu je u neki ruku se malo zažmirilo i ako ne službeno ali evo malkice se da kažem su olakotne okolnosti postavljene u sami zakon ako to tako piše prema procjeni onda zapravo procjena i ne treba ili je čak i nema. Iako mi znamo i danas da pored propisane zakonske odredbe se pivo prodaje i ne samo pivo nego i druge stvari i na kioscima i svuda u svim mjestima u RH. Dobro je da se također odredilo da postoje mjesta gdje ovi koji se bave spuštanjem kanuima ili ne znam raftingom itd. niz rijeke mogu kampirati uz rijeku na određenim mjestima ne samo u onim kampovima koji su prijavljeni i određeni službeno za kampiranje što onda omogućuje i biciklistima i svim drugim športašima da mogu dakle boraviti na otvorenom prostoru a na svom putu turama, evo sad je tour of Croatia je bio, tako da je i još jedna manifestacija i turistička i športska koja je doprinijela imidžu Hrvatske u turističkom svijetu. Dakle, sve u svemu kada pogledamo sve ove zakonske odredbe klub HDSSB-a će prihvatiti ovaj zakonski prijedlog i drago nam je da su primijenjena pri tome, i evo i zakon nosi oznaku E i europska mjerila, prema tome nećemo mi ništa odskakati od turističkih zemalja, poglavito od turističkih zemalja Europe, dakle Italije, Francuske, Španjolske, Grčke pa naravno i Turske. Dakle priključit ćemo se toj zajednici u nadi da će ovaj zakon doprinijeti kako se ovdje piše u početku u ocjeni stanja da će ugostiteljska djelatnost u funkciji sveukupne turističke ponude, da će ovaj zakon bitno utjecati na povećanje te ponude a na smanjenje sive ekonomije koja je povezana u turističkoj industriji upravo sa onim djelom gdje je postignuta najveća liberalizacija a to je iznajmljivanje i prostora o kojima sam rekao apartmana, studio apartmana itd. koji su u postupku legalizacije što je dobro zapravo za sve građane Hrvatske. Eto hvala vam lijepa.
I imamo jednu pojedinačnu raspravu. Kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice, uvaženi zamjeniče sa suradnicom. Pa osnovno pitanje koje se meni nameće svakodnevno a dolazim iz turističke destinacije jest kakav je naš turizam danas, kako uopće promišljamo njegov razvoj, što radimo da naš turizam u kojeg svi gledamo na neki način kao jedan od osnovnih stupova razvoja ove države što činimo da u budućnosti on bude bolji, koji su to uopće cjeloviti potezi da ukupna politika hrvatskog turizma zaista ostvari ciljeve koje je samo ministarstvo i ova Vlada sebi postavila kroz strategiju razvoja turizma do 2020.godine. Podsjećam postavili ste određene ciljeve, to je 7 milijardi eura ulaganja, 14 milijardi zarade od turizma, 22 tisuće novih radnih mjesta, 10 tisuća drugih radnih mjesta u pratećim djelatnostima, 20 tisuća novih smještajnih jedinica. To je samo 5 godina ispred nas i postavlja se osnovno pitanje kako ćemo mi i sa ovim zakonom ali i sa strategijom zaista ostvariti to što se ovdje predstavljalo kao revolucija? Jer kad pitamo vladajuće turizam u Hrvatskoj sasvim odlično funkcionira, bez problema ostvarujemo svake godine 2 do 3% više dolazaka, više noćenja, tu se uglavnom mjeri nekakva uspješnost turizma, ministar najavljuje i za ovu godinu da će to biti jednostavno tako jer uvijek možemo naći tih 2, 3% pa čak i na istom broji ili manjem broju smještajnih jedinica, na manjem broju možda dolazaka jednostavno nešto se legalizira, nešto dobije novo rješenje pa ukupno nešto naraste i 2 do 3% smo svake godine bolji. Međutim, što čine vladajući, kažem u odnosu na tu strategiju koju su nam ponudili? Oni su već u startu, znači 2013.smo je usvojili u startu su već odustali sami od sebe i od te strategije. Evo što tamo piše na stranicama 67.do 69.u onoj lijepoj tablici tko što treba raditi u 2013., 2014., 2015.da bi došli u 2020.do ostvarenja toga cilja. Onda su napisali lijepo da će se provoditi jedna proaktivna fiskalna politika i to treba završiti i kontinuirano biti od 2013.pa do 2015. I već 2014.ta proaktivna fiskalna politika stopu, među stopu PDV-a sa 10 na 13% za ugostiteljsku djelatnost. To se zove proaktivna fiskalna politika. U istoj godini 2014. Hrvatske vode podignu recimo naknadu za korištenje voda za 100% i u jednom mahu uzmu samo 200 milijuna kuna kampovima i svima ostalima koji troše najveće količine vode i smanje njihov investicijski potencijal. Znači na taj način promišljamo razvoj hrvatskog turizma. Pa onda smo imali priču o 100 plovećih hotela, to su trebali biti ploveći brodovi koji bi trebali ponuditi jedan novi vid hrvatskog turizma,međutim očito da u protekle dvije godine nije izgrađen nijedan. Ako možda netko negdje nije kupio neki strani brod pa ga uveo u RH. ja ne znam ni za jedan. Akcijski planovi po određenim vidovima turizma od točaka 13.do 17.jednostavno ja ih osobno nisam vidio i ne znam uopće da li postoje. Obećali ste preustroj turističkih zajednica, jedini preustroj kojeg sam ja primijetio u ove tri godine jest preustroj na čelnim mjestima, tako da je umjesto direktorice došao direktor turističke zajednice. Sve ostalo, ostalo je priča. I ono najvažnije gdje se zaista mogu povećati prihodi jest pomorsko dobro. Obećavate Zakon o pomorskom dobru pune tri godine, pa za Božić 2012., pa za Božić 2013., za Božić 2014. Evo Božića 2015. Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama mi vidjeti nećemo. Tamo su novci, tamo su objekti, tamo se dešava turizam. Gospodo kada ćemo shvatiti da se turizam dešava na moru, na plaži u pojasu pomorskog dobra i da su tamo najveće zarade i najveći prihodi. Jednostavno ova vlast jednostavno je to maknula u stranu. Optimizam koji je ponudila strategija je jednostavno poništio pesimizam koji prevladava u čitavom društvu dok se Vlada ponaša populistički i po meni potpuno neozbiljno. A tome svjedoči kažem i ova strategija gdje se argumentirano može dokazati da se ne da se ona ne prevodi nego se čini upravo sve suprotno što tamo piše. Kako će nam izgledati turizam ove godine? već smo vidjeli, imali smo i uskršnje vikende, prvomajske vikende svi su odradili svoje, turistička zajednica svoje sajmove, niži oblici turističke zajednice također svoje, hotelijeri su se kao pripremili, ministarstvo je ponudilo evo izmjene zakona u zadnji čas, jednostavno turisti dolaze i osjećamo već sada u nekim destinacijama imate veliki rast dolazaka, u nekima gospodo veliki pad. Nešto se očito dešava na dijelu bukinga. Što nas je dočekalo od javne infrastrukture? Pa sramotno je bilo za 1.maj čekati nekoliko sati za prolazak kroz jedan tunel na dijelu ličkog dijela autoputa. Kako je moguće da tunel koji ima dvije trake i s jedne i s druge strane, znači četiri trake da bude otvorena samo jedna, da se turisti i svi koji putuju prema Zagrebu i od Zagreba propuštaju naizmjenično svako nekoliko minuta. Pa to je jedna od najvećih sramota. Tko je odgovarao za to? Nitko. A da ne kažem što nam se dešava u lukama, što nam se dešava na cestama. Tek su sada krenuli radovi na svim magistralama i javnim cestama, tek sada, tek sada se kopaju kanali i sustavi odvodnje se rješavaju vodoopskrba. Jednostavno moramo iz godine u godinu pokazati da Hrvati rade najviše u 5., 6.i 7.mjesecu. Ja ne znam čemu je to potrebno. Gdje je sustav koji to treba uskladiti? Naravno, svest ćemo se na to da čekamo tri vikenda u špici sezone u 8.mjesecu, malo ćemo dijeliti one letke i čekamo dane turizma da zaključimo kako je i ova sezona bila uspješna. Ovo je najvažniji zakon u turizmu svjedoči da ćemo imati problema. Sve je dozvoljeno. Poskidali su se svi okovi, jedan liberalni zakon koji više gotovo da i nema pravila. Ljudi su tjerani kroz jedno određeno razdoblje da uđu u pravila u sustav pravila i sada dolazi jedan zakon koji kaže, ne trebate ništa poštivati,nikakve norme. Doći će u sukob i iznajmljivači i ugostitelji i domaćini i hotelijeri i turist, vidjet ćete koliko će toga biti. Sustav kontrole nije dobro postavljen. Jer ako smo do sada kroz proces legalizacije tjerali ljude da zaista krenu u tom procesu ozbiljno i uveli smo rješenja gdje se moglo biti iznajmljivač samo ako si vlasnik objekta, čemu sada puštamo cijeloj obitelji da se može svatko baviti na način da i taj član obitelji bude nositelj recimo iznajmljivanja? Čemu to da se može iznajmljivati po meni nelegalan objekt ako se ne zna tko je vlasnik zemljišta? Jel mi to odustajemo kroz ovaj zakon od legalizacije i nudimo ljudima ne trebate legalizirati upravo baš u priobalju na otocima jer možete se baviti turizmom ako niste čak ni vlasnik zemljišta na kojem je objekt. Ja to ne razumijem. Znači jednu mjeru guramo, s drugom to pometemo. Sustav kontrola, pa tko će otkontrolirati ovu situaciju da svaki bar može postati disco bar i raditi od 0 do 24. Ako je malo većeg prostora, nema veze gdje, ako si sposoban odrediti si tj. imati većinu u općinskom ili gradskom vijeću koje će ti dati dozvolu za to. Pa mi moramo imati sustav kontrole, negdje nam je sustav kontrole na jednom turističkom inspektoru u cijeloj županiji, na dobroj volji policije da izađe. Jeli to komunalni redar kojeg ćemo podignuti u dva noći da izađe na očevid, a bit će toga koliko god hoćete. Barem toga imamo na obali i vidjet ćete kako će to izgledati tokom ove … Zaista ovdje treba razmisliti kako ćete se postaviti prema ovom radnom i ovlastima koje ste dali lokalnoj samoupravi. Jer onog trenutka kada se sve dozvoli ako nije dobar sustav kontrole onda će nastati problem i ja ga već vidim unaprijed. A vi ćete se uvjeriti kao ministarstvo ako niste htjeli sa sebe skinuti tu brigu jer do sada su se mnogi obraćali upravo ministarstvu, a krenulo je sve sa pričom o karti buke pa se i to svalilo na leđa lokalnoj samoupravi i ovlastilo komunalne redare da oni to kontroliraju a sada će se kroz ovaj način to još dodatno prepustiti toj istoj lokalnoj samoupravi koju ste osiromašili kroz jedan drugi zakon, kroz Zakon o porezu na dohodak, uzeli im novce i jednostavno im smanjili fiskalni kapacitet. Znači, nemamo Zakon o pomorskom dobru, uzeli ste nam novce kroz Zakon o porezu na dohodak i sada nam dajete ovlast da iskontroliramo što će se desiti kada vi maknete sve okove i oslobodite turizam svih nekakvih mjera koje su do sada postojale. Ako danas restoran može voditi svatko bilo koje profesije pa što onda školujemo kuhare, konobare, ljude koji rade u turizmu? A to kaže ovaj zakon, svatko može danas voditi ugostiteljski objekt. Pa tome se i Obrtnička komora protivila. Pa moraju postojati nekakvi minimumi znanja o nečemu, gospodo draga. Jer ako ćemo svi raditi sve, pogotovo u turizmu onda se nemojmo čuditi na što će to izaći kroz neko vrijeme a ako ovo krene prije sezone onda ćemo se začuditi već kažem na kraju ove sezone na što je to izgledalo. Hvala lijepo.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjedniče. Kolega Burić, spomenuli ste Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, ja sam to malo prije i kolegici Branki Juričev-Martinčev replicirao. Tvrdim da Republika Hrvatska zbog nedonošenja zakona odnosno ili ne prihvaćanja zakona kluba Hrvatske demokratske zajednice gubi značajna sredstva zbog toga što se gospodarski ne koriste brojni prostori na pomorskom dobru pa i ugostiteljski objekti čijim bi koncesioniranjem povećao prihod kako od države, tako od županija, tako gradova i općina na čijem se prostoru nalaze pojedini objekti ili plaže, obale itd… No, osim toga zakona mene bi interesiralo koliko je Vlada, koliko resorno ministarstvo provodi i rješava, provodi Zakon o turističkom i drugom građevinskom zemljištu neprocijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije. Naime, prema tom zakonu bilo bi obuhvaćeno preko 100 milijuna četvornih kvadrata građevinskog zemljišta u pravilu u turističkim kompleksima koje bi se koncesioniralo, za koje bi se utvrdio koncesionar i onda bi se omogućila daljnja izgradnja, jedan novi investicijski ciklus upravo na tim objektima. Koliko se meni čini do sada je u proteklih 4 godine ove Vlade vrlo, vrlo mali broj površina, lokacija riješeno ili je u postupku realizacije. A ta činjenica priječi velike, brojne investicije u hotelskom sektoru, u turističkom sektoru duž hrvatske obale. Pa prema tome bilo bi dobro kada bi nas gospodin pomoćnik ministra u svom završnom obraćanju kada bi nam spomenuo i upoznao sa podacima koliko se površina od tih 100 milijuna četvornih metara što u hotelskim kompleksima, što kampovima realiziralo, koliko je, za kolike je površine dana koncesija i na kojima je moguće vršiti investiranje posjednika, korisnika, odnosno koncesionara nad tim prostorima.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, mi smo kao klub HDZ-a, Hrvatske demokratske zajednice i vi kao jedan od predlagatelja tog Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama ovdje održali i raspravi i više-manje su se svi složili ali onda je nama rečeno ne možemo prihvatiti taj vaš zakon koji je bio dobar, koji je nudio napredak, koji je nudio dodatne prihode i s kojim su gotovo svi bili zadovoljni, gotovo svi, nikada neće biti svi. On je odbijen na način gospodo iz principa vam to nećemo prihvatiti jer ni vi nikada niste prihvatili neki naš zakon a red je da pričekamo i naš koji je kao u izradi. Mi još evo 4.-tu godinu mandata nismo vidjeli nacrt tog zakona. Ja ne znam je ga tko vidio, da li se na njemu uopće više i radi. A tu su novci, tu su objekti, tu su zarade, na plaži uz more u pojasu pomorskog dobra, na svim otocima, u priobalju. I država koja ne želi to riješiti očito ili ne zna ili je nije volja ili je nije briga. Nema četvrtog. Jer da su mogli, valjda bi to predložili. I ja sada ne znam kako ćemo onda ostvariti onda ove strateške ciljeve, 14 milijardi prihoda u 2020., 14 milijardi eura sa sadašnjih 7,28 znači za 100% više, 22 tisuće novih, smještenih jedinica, 20 tisuća novih radnih mjesta, ne možeš ostvariti ako ne otvoriš prostor kojim se to može na neki način izgraditi i staviti u funkciju. I sve se svelo na jedan jedini hotelski kompleks i tamo su svi bili i svi su rekli evo mi radimo za hrvatski turizam i ovo je primjer kako mi dobro radimo a od Umaga do Caftata takvih destinacija ima na desetke gospodo draga. I sve gotovo imaju problem koji se ne rješava i onda tražimo kako ćemo smanjivati tj. kako ćemo povećavati poreze, izmišljati nove namete ne bi li punili državni proračun a ovdje gdje imamo lagani način e to s time se ne bavimo.
Petar Baranović, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, uvaženi kolega Boriću, istina je da se nas dvojica nismo baš često slagali oko politike i političkih pitanja ali danas je eto takav dan da se moram složiti s vama u par bitnih stvari. Prvo kada ste konstatirali da 4 godine čekamo novi Zakon o pomorskom dobru i da time činimo nevjerojatnu štetu Republici Hrvatskoj, moram se složiti s vama da je to sramota i apsolutna neodgovornost. Drugo kada ste konstatirali da je prijedlog zakona koji je bio zadnji u opticaju prije stupanja na snagu ovog mandata bio bolji od sadašnjega aktualnog zakona i tu se moram složiti s vama. I treće u čemu se slažem vezano je uz tu odredbu ako sam vas dobro shvatio oko liberalizacije pretvaranja barova u disco barove preko noći, spuštanja ovlasti na jedinicu lokalne samouprave i nadzora na komunalne redare. Jesam za to da donesemo novi Zakon o ugostiteljstvu, jesam kao zastupnik za to da pomognemo ugostiteljima ali nisam za to da stvari dovodimo do apsurda jer i sadašnja zakonska regulativa omogućila je u dobrom dijelu ugostiteljima a posebice u sezoni uz razumijevanje građana, sugrađana da se prilagode potrebama i da daju ponudu turistima. A ako tu stvar dovedemo do apsurda bojim se da nam ponuda neće biti ništa atraktivnija, a da ćemo jako puno građana ove zemlje staviti u situaciju da ne mogu imati normalan građanski miran život. Toliko.
Josip Borić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Baranoviću, slažem se jer mi koji dolazimo iz tih turističkih destinacija, a znamo što to znači buka, što znači kad nešto trešti u dva ili tri ujutro i nisam protiv toga da se to onemogući na neki način. I do sada su postojale mogućnosti da općinski načelnici, gradonačelnici u nekim razdobljima produže nekim objektima radno vrijeme. Međutim, ako sada pustimo ovo bez sustava kontrole, a sustav kontrole smo gotovo uništili kada smo išli u reorganizaciju, tj. novi način promišljanja kako trebaju izgledati službe i inspekcije ako se sjećate kada smo s pravom upozoravali da to ne činite doći ćemo u situaciju da će sve pasti na leđa jednog malog komunalnog redara koji neće moći učiniti ništa. A kad nema komunalnog redara onda će nastupiti policija. Policija može i ona će to očito i činiti, ali se neće stvoriti dugotrajni ili dugoročni red. I zato o ovoj odredbi treba itekako dobro razmisliti i ne prepustiti to samo tako nenormirano jedinicama lokalne samouprave da se točno zna tko za što odgovara, tko donosi odluke i tko kontrolira kada se donese odluka. Jer ovako će biti svega. A što se tiče pomorskog dobra više-manje smo tu rekli sve i ukoliko to zaista ova vlast ne učini, zaista će biti neozbiljna ako to ne da barem prijedlog zakona do kraja ove godine, jer zaista tamo leže najveći prihodi i najveći novci od turizma.
Kolegice i kolege, molim vas malo tiše u dvorani da možemo čuti i završnu riječ zamjenika ministra turizma gospodina Daglasa Koraca. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, cijenjeni saborski zastupnici. Evo zahvaljujem vam se svima na ovoj konstruktivnoj i vrlo opširnoj raspravi i ja bih se osvrnuo samo na nekoliko prijedloga koje smo danas imali, a to je prvi od kolege Kajina da, ono što smo omogućili da, što smo u prijedlogu zakona naveli da pravni subjekti mogu u svojim stambenim i u stambenim prostorima obavljati ugostiteljsku djelatnost bez potrebe da se ti objekti prenamijene u poslovne zato što se radi o tihoj djelatnosti kao i na to da se takva odredba možda kosi sa ostalim zakonima iz ostalih ministarstava u ingerenciji. Moram tu reći da nismo imali nikakve prigovore od nadležnih ministarstava ostalih, što znači da se članak 24. stavak 2. ne kosi sa tim drugim zakonima i tu bih napomenuo i u Zakonu o obrtu da su određene pojedine djelatnosti koje se mogu obavljati i u stambenim prostorima kao što su računovodstvene usluge, konzultantske, financijske usluge, te razne odvjetničke usluge. Vezano za osvrt na komunalnu naknadu to ćemo svakako raspraviti sa Ministarstvom graditeljstva da se pokuša propisati i obveza obračuna komunalne naknade po tarifi za poslovne prostore. Vezano za osvrt da se i amaterskim sportskim udrugama i klubovima omogući obavljanje ugostiteljske djelatnosti, odnosno posluživanja jela i pića moram priznati da nismo dobili nikakav prijedlog od ni jedne sportske udruge, od ni jednog sportskog kluba u tijeku rasprave. Ali ćemo svakako pokušati razmotriti taj vaš prijedlog. Vezano za prijedloge oko radnog vremena što smo u tom nacrtu prijedloga i u prijedlogu zakona omogućili da predstavnička tijela jedinice lokalne samouprave mogu odrediti dulje radno vrijeme od onog do sada propisanog zakonom, odnosno od 6 ujutro do ponoći. Tu smo pri stavu da je jako teško zakonom propisati radno vrijeme za sve jedinice lokalne samouprave kako na obali tako i u kontinentu, jer moramo priznati da svaka jedinica lokalne samouprave ima neke svoje specifičnosti i smatramo da bi se ingerencija određivanja dužeg radnog vremena ipak trebala prebaciti na predstavnička tijela tih jedinica lokalne samouprave zato što one najbolje poznaju i specifičnosti svog područja i vjerujemo da će ta predstavnička tijela tih jedinica lokalne samouprave voditi računa u kojim će zonama dozvoliti duže radno vrijeme, odnosno gdje će stvoriti nekakve zone zabave, cjelonočnog poslovanja kao i o minimalnim tehničkim uvjetima koji će vodit računa da li ugostitelji imaju u tim zonama sukladno i potrebama gostiju koji borave na tim njihovim, na tom njihovom području. Vezano za osvrt na neuvrštavanje odredbe obveze polaganja majstorskih ispita tu moram reći da ministarstvo svakako podržava kvalitetu struke, da svakako podržava jačanje konkurentnosti naših ljudskih potencijala. No međutim, u našem zakonu, u Zakonu o ugostiteljskoj djelatnosti niti ranije nije bila određena takva obveza nego je ona bila određena u Zakonu o obrtu i u javnoj smo raspravi dobili prijedlog od Hrvatske obrtničke komore da se takva obveza polaganja majstorskog ispita i propiše. Međutim, uvidom u sam sadržaj tog majstorskog ispita ustanovili smo da taj ispit, ukidanjem takve obveze ne smanjuje opću kvalitetu obavljanja ugostiteljske struke jer veći dio ispita sadrži stvari i programe koji uopće nisu ni potrebni za potrebe usluživanja jela i pića. Čak nema ni, u sastavni dio ispita nije uvršten niti ovaj Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti. Ali zato je uvršten Zakon o radu, zaštiti okoliša, Zakon o obrtu. Programi su koncipirani u onom vidu da se potakne i poboljša opće znanje iz poduzetništva, poreza, carine, organizacijskog poslovanja, plana, investicija, tržišne strategije, komorskog sustava. Smatramo jednostavno da taj program nije kvalitetan i da on neće utjecati na poboljšanje kvalitete kadrova u ugostiteljstvu i u turizmu. Svakako moram napomenuti da Ministarstvo turizma stimulira u svojim programima ulaganje u stručno i cjeloživotno obrazovanje i da ćemo i u tu svrhu biti posrednici u povlačenju europskih sredstava iz socijalnog fonda koje ćemo kasnije alocirati u postizanju jače konkurentnosti naših ljudskih potencijala u turističkom sektoru. Osvrnuo bih se i na, u biti želio bih napomenuti da ćemo uskoro imati u proceduri i prijedlog novog Zakona o pružanju usluga u turizmu koji će dodatno liberalizirati i poboljšati konkurentnost našeg turizma kao i svih naših destinacija, kvalitetu naših proizvoda i ukupne razine pružanja usluga u turističkom sektoru. Ove godine, da se osvrnem malo na Strategiju razvoja turizma i na insinuacije gospodina Borića, ove godine će se uložiti oko pola milijarde eura investicija u turistički sektor. Dolasci i noćenja kao i ukupna potrošnja u turizmu su u kontinuiranom porastu. Akcijski planovi su gotovo već svi završeni, uskoro možemo očekivati prezentaciju svih planova. U prva tri mjeseca ove godine zabilježen je porast od 20% u noćenjima što je pokazatelj da se strategija i program Hrvatske 365 itekako dobro provodi, a mi u Ministarstvu turizma ćemo i ovim zakonskim prijedlozima utjecati na poboljšanje konkurentnosti našeg proizvoda koji također ide u smjeru ostvarivanja glavnog cilja strategije koji niste spomenuli gospodine Boriću, a to je da Hrvatska postane jedna od 20 najkonkurentnijih turističkih zemalja u svijetu. Dodat ću još da smo jučer dobili informaciju da smo se na listi konkurentnosti turističkih zemalja popeli za 2 mjesta i to upravo pokazuje da smo na dobrom smjeru. A o Zakonu o pomorskom dobru ne bih želio komentirati jer to jednostavno je zakon koji nije u nadležnosti Ministarstva turizma, a koliko imam saznanja i informaciju to mogu reći da je taj zakon u vrlo visokoj fazi i da će uskoro biti provedena javna, u biti da je provedena javna rasprava i da će uskoro biti predložen Vladi i Saboru. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovani zamjeniče ministra. Imamo jednu repliku? Ne? Hvala lijepa, nemamo. Odustaje se od replike. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo malo kasnije. Prijedlog zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z.E. br. 833. Rasprava o prijedlogu zakona je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o ugostiteljskoj djelatnosti. 1. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim glasujte o prijedlogu zaključka. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je jednoglasno sa 96 glasova za, ništa suzdržanih i ništa protiv donesen predloženi zaključak.