Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 56. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo sa današnje sjednice su opravdali poslanici Emir Kabil i poslanica Danijela Martinović. Prema informaciji službe sjednici je prisutno trenutno 32 poslanika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prije nego što pređem na obrazloženje današnjeg dnevnog reda dozvolite da muslimanima u BiH čestitam sretnu i berićetnu Novu 1435. hidžretsku godinu. Kad je riječ o izmjenama i dopunama dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red su, odlukom Proširenog kolegija, dodate: Tačka 8. Izvještaj o radu Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Tačka 9. Izvještaj o radu Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti i postupanja nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom domu. Tačka 10. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ttačka 11. Imenovanje članova Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, materijal Vijeća ministara BiH. Tačka 12. Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne grupe za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegpvome – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. I tačka 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, dopunjena je s Izvještajem Ustavnopravne komisije. 2 Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. U vezi sa predloženim dnevnim redom prvi se prijavio poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Neću konkretno predlagati, ali ću dati jednu vrstu komentara na predloženi dnevni red. Dakle, zaista se radi više nego o skromnom dnevnom redu, što do sad ja ne pamtim da smo imali skromniji dnevni red. I sa stanovišta ekonomičnosti je pitanje da li je sa ovakvim dnevnim redom trebalo i držati sjednicu, s tim da očigledan je pokušaj da se stvari poprave. Mene interesuje zašto, dakle kad je riječ o materijalima i nemogućnosti popunjavanja dnevnog reda, zašto nisu recimo danas stavljeni na dnevni red izvještaji o izvršenju budžeta za 2012. godinu kojeg smo dobili u šestom mjesecu ove godine, bez obzira što je praksa da se razmatra sa revizorskim izvještajima itd. I dio revizorskih izvještaja smo možda mogli uraditi, a ne da imamo 80-90 izvještaja na jednoj sjednici. Dakle, bilo je prostora da malo, da tako kažem, ažuriramo stvari. Osim toga mi imamo nekoliko inicijativa, koliko ja pamtim, od strane poslanika koje stoje po dvije i ovamo manje vremena, nerazmatrane. Ima ih više. Dalje, mi imamo i prijedlog amandmana na Ustav BiH, nekoliko amandmana od nekoliko predlagača, vezanih za primjenu odnosno za provođenje presude Sejdić-Finci. I to je trebalo na neki način rješavati, jer šta ako sutra daj Bože dobijemo vijest da je postignut sporazum, pa treba rješavati amandmane koji su usaglašeni. Dakle, izražavam generalno nezadovoljstvo i mislim da je bilo prostora da se je malo potrudilo da je današnji dnevni red mogao biti bogatiji, da tako kažem. Hvala.
Dobro. Ja sam se opredijelio da poslanik Belkić ipak izloži ovo o čemu je govorio. Moram reći i poslovnički skrenuti pažnju ostalim diskutantima o dnevnom redu, da poslovnički moguće je samo intervenisati na način da predlažete potpuno novu tačku dnevnog reda ili da tražite izostavljanje nekih od tačaka dnevnog reda. A u vezi s ovim o čemu je gospodin Belkić govorio, moram reći da i mi u Kolegiju smo malo razmatrali kad je riječ o toj dinamici održavanja sjednica Predstavničkog doma i tu smo uvijek u dilemi. Mi smo, evo već treći mjesec zaredom uspostavili dinamiku da imamo sjednicu gotovo svakih 14-15 dana, ali kada nemamo takvu dinamiku onda nas opet s druge strane neki napadaju zašto Parlament ne zasijeda. Današnja sjednica ima 12 tačaka dnevnog reda. Ja bih volio da ima i više, ali šta je tu je, evo. I o tome, mislim, s pravom ste ukazali i trebamo i mi svi malo da vodimo računa. Oko dnevnog reda imamo još prijavljenih diskutanata. Poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, uvažene koleginice i kolege. Ja predlažem da se Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH danas ne iznjašnjava o predloženoj tačci 11. Imenovanje članova Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH. Ovaj Dom i ova Parlamentarna skupština su donijeli neke zakone koji su prijedlogom liste, koja je nama 3 dostavljena danas na izjašnjavanje, prekršeni. Dakle, radi se o kršenju Zakona koji je donio ovaj Dom i ova Parlamentarna skupština. Predlažem da se lista vrati Vijeću ministara BiH na ponovnu korekciju i da je oni dostave u skladu sa zakonima koji su u ovom trenutku prekršeni, a da se nas kao parlamentarce ne dovodi u poziciju da glasamo o nečemu čime ćemo kršiti naše ranije donesene odluke. Zahvaljujem.
Ja ću samo sve vas zamoliti koji imate konkretne intervencije na dnevni red da se pozovete na odgovarajući član Poslovnika i da to naravno u pisanoj formi dostavite ovdje i do Kolegija. Za razliku od kolege Belkića koji nema predstavnika u Proširenom kolegiju, apelirao bih još jednom na političke stranke koje imaju svoje predstavnike u Proširenom kolegiju da pokušamo tokom sjednice Proširenog kolegija razriješiti ova neka pitanja, da ne bude tu barem među onima koji participiraju u Proširenom kolegiju nekih iznenađenja za manje od 12 sati od te sjednice. Riječ ima poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja se pridružujem stavu uvažene kolegice Dervoz, vezano za tačku 11. Smatram takođe da ova tačka nije ispunila poslovničke uvjete da se danas nađe na dnevnom redu iz nekoliko razloga. Prvo što nije završen žalbeni postupak koji je trebalo da okonča nadležna, je li, imenovana Ad hoc komisija za izbor članova Vijeća Agencije. Drugo što, evo i ovakav prijedlog kakav smo mi dobili na jednoj stranici nije prošao komisijsku fazu. Ja sam mislio o ovome da govorim na komisiji, da ne ulazim u meritum i postupak i kršenje Zakona o komunikacijama kojeg ste nažalost vi, evo glasanjem kakvim ste donijeli. Osim toga, mislim da je jasno da se žuri, ali bi trebalo obezbijediti minimum poštivanja Poslovnika i Zakona o komunikacijama, da bi se ovo uopće našlo danas na dnevnom redu. Razumijem ja jaku želju da se pospremi medijski prostor pred 2014. godinu koja je izborna godina, da se discipliniraju određeni elektronski i printani mediji u pripremi za predizbornu kampanju, ali ja vas molim da poštujete bar one zakone koje smo donijeli ovdje u Parlamentarnoj skupštini. Zbog toga ja, evo pridružit ću se, u ime Kluba zastupnika SDA, stavu kolegice Dervoz da se ova tačka ne nađe danas u dnevnom redu, odnosno da se skine s dnevnog reda. Druga stvar, želim da po tački 9. Izvještaj o radu Istražne komisije, ja sam pročitao stav Istražne komisije koji je da nema stava. I koliko znam uputili su dopis, zamolbu Sudu BiH da, koji je jedini mjerodavan da kaže, da li je bilo kršenja, odnosno da li je nezakonit postupak mog privođenja i zadržavanja od strane SIPA-e. Stoga predlažem da se ova tačka danas skine s dnevnog reda do dobivanja stava Suda BiH koji bi bio validan i mjerodavan i da tada raspravimo sve elemente i pojedinosti vezano za ovu tačku 9. I naravno, evo što se tiče tačke 8. ja znam da je, kako reče kolega Beriz, dnevni red vrlo skroman, ali što se tiče tačke 8. hoćemo li mi to ubuduće razmatrati izvještaje o radu svakog 4 ministarstva, što bi bilo svakako pohvalno ili ćemo samo Ministarstvo odbrane, evo po želji Komisije za odbranu i sigurnost. Ja bih molio da nam evo Kolegij da neku ocjenu po tom pitanju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Kolegice i kolege poslanici. Veoma je teško napraviti dnevni red kada morate da stavite obavezne tačke dnevnog reda koje ne možete ni vi, ni Prošireni kolegij, a ni ovaj Dom da skinu, kada su došle po utvrđenoj poslovničkoj proceduri i ispunile sve uslove koje je potrebno da tačka ispuni da dođe na dnevni red. Ali se može, a to smo do sada radili, kada usvojimo dnevni red i dođemo do određene tačke, predlagati da se ona vrati Savjetu ministara, predlagati da se ne izjašnjavamo od njih, ili bilo šta što ovaj Dom iz svoje nadležnosti može da uradi. Zato nemojte da predlažete da skidamo obavezne tačke dnevnog reda, jer to je u suprotnosti sa Poslovnikom. Možete isto tako, kao što je kolega Belkić govorio, da predlažete nove tačke dnevnog reda, ali najveći problem je što smo zapeli u komunikaciji sa onima koji su potrebni, koji trebaju da dostave nam određene materijale za tačku dnevnog reda. Ako se ovaj Parlament složi, a mi se u Proširenom kolegiju dogovorimo, možemo i ono materijala što ima ali to nisu svi materijali za određene tačke dnevnog reda da stavimo i da otvorimo raspravu. Samo nemojte poslije da bude da nije kvalitetno spremljena tačka dnevnog reda. Ali možemo da na takav način na idućoj sjednici otvorimo sve inicijative koje su prošle i komisijsku fazu, itd., itd. Zato bih vas zamolio da ne predlažete skidanje obaveznih tačaka dnevnog reda, jer se to ne može uraditi, ali da, kad otvorimo tačku dnevnog reda, predlažete da se ona ili odgodi izjašnjavanje ili recimo da se traži zatvorena sjednica za određenu tačku dnevnog reda što je i ovdje moguće, tako da se vratimo u poslovničke procedure. Hvala.
Da li se još neko javlja u vezi sa raspravom o dnevnom redu prije nego što zaključim raspravu. Konstatiram da nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu o dnevnom redu i dajem pauzu od 15 minuta da se iskopira i dostavi poslanicima ovo što su predložili do sada poslanici. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, nastavljamo s radom. Kao što smo već rekli, mi smo ovu pauzu napravili iz poslovničkih razloga. I ja ću sada zamoliti sekretara Predstavničkog doma da pročita 5 jednu odredbu koja se odnosi na obavezne tačke dnevnog reda. Nakon toga mislim da će stvar biti puno jasnija za sve nas. Izvoli.
Član 65. Poslovnika stav 1. Predlaganje nove i izostavljanje neobavezne tačke dnevnog reda kaže – na početku sjednice poslanik kao i svaki ovlašćeni predlagač ima pravo da traži izostavljanje neobavezne tačke i predlaganje nove, sa odgovaraćim materijalom u pisanoj formi. Izostavljanje obaveznih tačaka iz člana 64. stav 1. koji govori o formiranju dnevnog reda ovog Poslovnika nije dozvoljeno. Znači Kolegij smatra da je ovo obavezna tačka dnevnog reda koja je prošla proceduru, tako da nije dozvoljeno skidanje ovih tačaka.
Dakle, naš je prijedlog, obzirom da je po našem tumačenju riječ o obaveznim tačkama dnevnog reda, da sve ove intervencije i prijedloge koje imate, kada otvorimo tu tačku dnevnog reda, ponudite odgovarajuće zaključke o kojima se možemo nakon toga i izjasniti. Ja ću sada pročitati dnevni red 56. sjednice Doma. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 55. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja: a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, s Izvještajem Ustavnopravne komisije, zakon broj:01,02-02-1-5/13, od 22.01.2013., s Izvještajem Ustravnopravne komisije; 4. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-45/13, od 30.09.2013. godine; 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem finansijskom izvještaju Fonda za reformu javne uprave za 2012. godinu, materijal Ureda koordinatora za reformu javne uprave, broj: 01,02-07-642/13, od 04.06.2013. godine; 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključaka poslanika iz Kluba SDA povodom rasprave o Informaciji o kršenju Ustava BiH u Republici Srpskoj u pogledu prava na nacionalnu grupu predmeta u školama u Konjević Polju i drugim školama – predlagači: poslanici iz Kluba SDA, broj: 01-50-19- 1097/13, od 23.10.2013. godine; 7. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Mirsada Mešića povodom rasprave o Prijedlogu zaključka o produženju mandata Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja 6 nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom domu. 8. Izvještaj o radu Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH, broj:01,02-03-162/13, od 19.07.2013.; 9. Izvještaj o radu Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom domu, broj: 01-50-5-1130/13, od 31.10.2013.; 10. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 11. Imenovanje članova Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, materijal Vijeća ministara BiH, broj 01,02-34-1-1123/13, od 30.10.2013.; 12. Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne grupe za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapsnika 55. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Da li imate primjedbi? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu o prvoj tački dnevnog reda. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore,
Pa, ja sam dobio odgovor od Uprave za indirektno oporezivanje na pitanje šta su poduzeli povodom hapšenja i pritvaranja jednog broja rukovodnih radnika Uprave za indirektno oporezivanje, zbog sumnji da su primali mito, zloupotrijebili položaj, nanijeli materijalnu i drugu štetu državi. 7 U odgovoru se kaže da su suspendovani dok se nalaze u pritvoru. Dakle, šta to znači dok se nalaze u pritvoru? Iz pritvora se može izaći a da se istraga ne okonča i da još uvijek Tužilaštvo vodi određene postupke. Dakle, po mom mišljenju ova suspenzija treba da traje sve do okončanja, odnosno do okončanja postupka. Na ovaj način su potvrđene konstatacije koje su nas ovdje sviju začudile u onom Izvještaju o sigurnosti za 2012. gdje je tačno rečeno i jasno navedeno da postoje ljudi na visokim pozicijama u organima uprave, institucijama BiH koji su povezani sa kriminalom. Dakle, ovaj primjer je očigledan. I pravo je pitanje praktično šta rade te interne kontrole u našim institucijama, kako je moguće da se desi da ovolikih razmjera se kriminali urade a da se praktično o tome sazna tek kada mediji, odnosno kada policija, na osnovu nekih prijava itd., do toga dođe. Dakle, zadovoljan sam ja odgovorom, zahvaljujem se na odgovoru, ali je ovo jedan signal da zaista ona konstatacija u Izvještaju o sigurnosti da postoje ozbiljne sprege ljudi u institucijama BiH i to je razlog više da ova naša Parlamentarna komisija nije bez razloga, odnosno nije ona bez razloga formirana i nadati se je da ćemo doći do kraja i rasčistiti ukupnu situaciju, ne samo u ovoj instituciji, nego i u drugim gdje postoje neke osnove sumnje za ovakve pojave. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Komentar na dostavljene odgovore ima i poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Evo ja sam konačno dobila, uskoro će biti godinu dana od postavljenih pitanja vezano za uništavanje municije i minsko-eksplozivnih sredstava u Opštini Glamoć. I evo, dobila sam odgovor koji je samo dio odgovora koji bi trebao da bude vezan za moju inicijativu koju je usvojio Predstavnički dom, a koja se zove posljedice uništavanja municije i minsko-eksplozivnih sredstava na poligonu Barbara po lokalno stanovništvo u Opštini Glamoč. Ono što sam dobila je ustvari materijal koje Ministarstvo odbrane ... materijal Instituta za javno zdravstvo iz Banja Luke koji vrši analizu zemljišta u Opštini Glamoć i u materijalu stoji da zemljište nije kontaminirano, znači nije radioaktivno, ali postoje teški metali opasni po život ljudi. Nismo dobili odgovor šta znači i kakve posljedice u zemljištu mogu imati teški metali. Tako da u tom smislu smatram da je odgovor samo djelimičan i treba insistirati da se objasni šta znači ovoliko prisustvo i ova količina i ovoliko puta veći broj od dozvoljenih graničnih vrijednosti za pojedine teške metale koji se nalaze u zemljištu Opštine Glamoć. Hvala.
Zahvaljujem. Komentar na odgovor ima i poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite. 8
Hvala predsjedavajući. Ja sam na 48. sjednici postavio zastupničko pitanje – da li pozicija direktora SIPA-e ne podrazumjeva pristup vrlo tajnim podacima? Ja sam dobio nesuvisao odgovor i zbog toga hoću da ga komentarišem. Na ranije postavljeno pitanje dobio sam odgovor da direktor SIPA-e ima pristup podacima stepena – tajno. To je neki srednji stepen tajnosti, a evo sada mi odgovaraju da ima pristup podacima stepena – vrlo tajno, iako to nisam pitao, što znači da se u Ministarstvu sigurnosti, odnosno nadležnim institucijama koje vrše provjeru, rade neke radnje koje u najmanju ruku nisu zakonite. Prema tome, moje pitanje koje će uslijediti će biti vezano za ovaj slučaj. Hvala lijepo.
Da li još ima komentara na odgovore? Konstatiram da nema više. Prelazimo sada na, b) Nnova poslanička pitanja. Da li ima prijavljenih za nova poslanička pitanja? Prvi se prijavio poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, kao što rekoh, zastupničko pitanje direktoru OSA-e – Kada i po čijem zahtjevu je vršena sigurnosna provjera za lice Goran Zubac, te da mi se dostavi broj sigurnosne dozvole za pristup podacima stepena – vrlo tajno? To je jedno pitanje. I drugo pitanje je Vladi Federacije BiH i Vladi ZE-DO kantona – Da li je moguće da zbog nedostatka određene vrste lijekova, koji se koriste prilikom dijalize, je povećana smrtnost pacijenata u Dijaliznom centru Žepče za nekoliko puta? Ako su navodi tačni, ko je odgovoran za to i kakve mjere mislite poduzeti protiv odgovornih? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeći je uvaženi zastupni Beriz Belkić. Izvolite. 9
Ja imam dva pitanja i vrlo su kratka. Dakle, pitanje za Generalni sekretarijat Vijeća ministara – Je li tačna informacija, objavljena u medijima, da je za zaposlene u Sekretarijatu kupljeno više ajfona po cijeni od 1.650 KM po komadu? Ako je informacija tačna koliko je ovih aparata kupljeno, za koga i na osnovu čije odluke? Drugo pitanje je za Vijeće ministara – Imate li namjeru nešto poduzeti da spriječite, odnosno da zaustavite visoke finansijske štete po Budžet BiH zbog neprovođenja Sporazuma o osnovnim principima za rješavanje pitanja nepokretne i pokretne imovine, zaključenog između Vijeća ministara i entitetskih vlada 12.07.2007. godine, u smislu neprovođenja, od strane entiteta, ugovorene obaveze? Misli se na nepreuzimanje 22 neperspektivne vojne lokacije od strane entiteta. Samo par podataka. Dakle, ova činjenica da entiteti nisu preuzeli 22 nepokretne lokacije koje su spremne za primopredaju proizvodi godišnje troškove u smislu oko 300.000 maraka komunalija za te objekte i angažman 87 vojnika, lica dnevno, na obezbjeđenju ove 22 lokacije. To traje godinama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. Izvolite.
Ja imam jedno pitanje za Predsjedništvo BiH i za Vijeće ministara BiH, specijalno za Ministarstvo vanjskih poslova – Zbog čega po dostupnim informacijama nitko iz BiH nije sudjelovao na pogrebu poljskog državnika Tadeuša Mazovjetskog? Je li riječ o ideološkim neslaganjima zbog njegove aktivne uloge u rušenju zločinačkog komunističkog sustava '80-ih godina prošlog stoljeća ili njegovim aktivnostima u funkciji specijalnog izvjestitelja za ljudska prava na području bivše Jugoslavije ili je pak u pitanju nešto treće? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene koleginice i kolege. Zamoljen sam od lokalne Skupštine u Zvorniku da postavim pitanje, obzirom na nadležnost ovog, Parlamentarne skupštine i Savjeta ministara BiH, i upućujem pitanje Graničnoj policiji BiH. Odnosi se na neopravdano dugo čekanje za prelazak granice na graničnom prelazu Šepak sa Republikom Srbijom – Koji su tačno razlozi koji uzrokuju takvo čekanje zadnjih mjeseci? 10 Riječ je o važnom graničnom području, gdje postoji velik broj građana koji su vezani za područje preko granice, bilo preko posjeda imovine ili dnevnih migracija, kao uzrok zaposlenja s druge strane granice. Stoga je posve jasno da je u interesu obje države, a naročito u interesu stanovništva, da se promet ljudi obavlja bez nepotrebnih poteškoća. Koji su koraci koje Granična policija namjerava preduzeti kako bi se skratilo čekanje pri prelasku granice i na taj način spriječili nepotrebni zastoji i gubitak vremena građana? Molim za pismeni odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine dopredsjedavajući, dozvolite da pozdravim sve prisutne. Moje pitanje je upućeno Instituciji ombudsmena za ljudska prava BiH – Šta su ombudsmeni uradili vezano za zaštitu djece iz Konjević Polja? Svjedoci smo da se ovih dana vodi polemika o kršenju prava djece iz Konjević Polja, te sam mišljenja da se Institucija ombudsmena za sljudska prava BiH treba uključiti i iznijeti svoj stav. Ukoliko je to već učinila molim da mi dostavi informaciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo. Ja imam isto jedno pitanje Predsjedništvu BiH. U skladu sa važećim propisima Predsjedništvo BiH dužno je prije 15. listopada tekuće godine podnijeti Prijedlog zakona koji sadrži Proračun institucija BiH za narednu godinu. Dakle, taj rok je istekao prije skoro mjesec dana. Pitanje glasi – Kada će Predsjedništvo izvršiti svoju ustavnu i zakonsku obvezu?
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti, mediji, sve skupa vas pozdravljam. 11 Ja za današnju sjednicu imam tri kraća pitanja. Prvo za Parlamentarnu skupštinu BiH koje glasi – Zašto internet stranica Parlamentarne skupštine BiH nije u funkciji? Drugo pitanje – Šta Ministarstvo komunikacija i prometa BiH poduzima na dijelu korištenja cesta, odnosno njihova opterećenja i upotrebe, prije svega od motornih vozila stranih registarskih oznaka i da li se razmatra opcija uvođenja vinjeta kao najprimjerenijeg oblika naknade? I treće pitanje – Zašto na graničnom prelazu Rača, između BiH i Republike Srbije, nema table kojom se označava teritorij BiH i ko je za to odgovoran? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje upućeno je Vijeću ministara i glasi: U okviru zvanično objavljenje sume inozemnih izravnih ulaganja u BiH, od oko 11,4 milijarde KM koncem 2012. godine, značajan dio čine intrakompanijski krediti, koje kompanije investitori dodjeljuju svojim kćerkama subsidijerima koje su osnovali u BiH. Molim Vijeće ministara da odgovori – Koliki je iznos tih kredita, sa prikazom njihove ukupne sume u posljednjih pet godina i udjelu u ukupnim izravnim investicijama prema sektorima i prema zemljama? Također molim da se da komentar – Koliko je ekonomska kriza utjecala na trendove u kretanju ovih vrsta inozemnih izravnih ulaganja i koliko ti krediti utječu na kvalitetu inozemnih investicija u BiH? Dakle, jednom riječju u investicijama izravnim iz inozemstva mi imamo i značajan dio kredita koji se moraju vratiti, a prikazuju se kao izravne inozemne investicije. Dakle, to pitanje svakako ima veoma veliki značaj, kada se analizira struktura tih investicija i zato mislim da je jako aktualno pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Dakle, pitanje je Vijeću ministara – Šta konkretno radi Vijeće ministara u pravcu osiguranja sredstava za finansiranje institucija od značaja za BiH, te omogućavanje ponovnog 12 otvaranja Zemaljskog muzeja i drugih institucija koje su zatvorene, zbog izostanka sredstava iz Budžeta BiH? I drugo je poslanička inicijativa a vezana je za ovo prethodno pitanje kolege Lozančića. Dakle, predlažem da nadležne institucije i Vijeće ministara uvrste u Prijedlog budžeta za 2014. godinu stavku – finansiranje institucija od značaja za BiH, sa iznosima najmanjim iz nivoa 2010. godine. Dakle, mislim da ovdje nije potrebno neko posebno obrazloženje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Prvo čestitam Policiji RS-a što je pronašla brzo auto koje je ukradeno. I kada vidite naslov u novinama – ukradeno auto Bože Ljubića, ja rekoh odakle sad opet neko našao Božu Ljubića da mu ukrade auto. Ali evo, ništa niste Vi bili odgovorni, ali svaka čast MUP-u RS-a što je brzo pronašla lopove i vratila auto. Dakle to je efikasnost policije. A ono pitanje upućujem Stručnoj službi Parlamenta, i to sam u prošlom sazivu nekoliko puta postavljao. Znam da to nisu oni, niti su njihove inicijative, niti su odgovorni – Ali ko više izdaje ove sale raznoraznim organizacijama, kada se zna ko će biti prisutan i da su to jednonacionalne organizacije i da će odmah izazvati animozitet kod drugih i političara, pa evo i mene? Prije nekoliko dana ovdje baš u ovoj sali je održana neka inicijativa za podizanje spomenika prije nekoliko vijekova bosanskom kralju Kotromaniću. Gospodo prijatelji, pa mi nismo ovdje ratifikovali Dejtonski sporazum i sada mene interesuje i sada će učvrstiti poziciju BiH spomenik Kotromaniću. Još kada sam vidio idejno rješenje tamo štit, ljiljani, normalno da ću biti protiv toga. Kakav spomenik, kakav Kotromanić, kakva priča. Pa svjedoci smo mi bili ovdje spomenika, gradova, imena, Broz, Tito i sve je otišlo naopako skroz. Kakav Broz. Dakle, kanite se više tih. Tamo vidim da će to koštati 600.000 maraka. Ko će to platiti? Još kada sam vidio sastav i učesnike te konferencije. Pa logično je da će Srbi biti protiv toga. Neka postavljaju to u parku gore ne znam kod robne kuće, Dolac Malti, ali pred institucijama BiH, gdje i Srbi participiraju i imaju pravo, nikada ga neće postaviti bez naše saglasnosti, pa bio on 20 cm ili 20 m visok. Kako god idejno rješenje dali. I molim vas da se povede računa oko izdavanja tih odobrenja. Ko više ima pravo da koristi prostorije Parlamentarne skupštine? Ja nemam ništa protiv ako će to biti predstavnici sva tri naroda, a ako će to biti jednonacionalne organizacije, kao što je onaj Mostara, čuj molim vas, vodi organizaciju o nekoj djeci i sad tu djecu, te nevladine organizacije interesuje spomenik Ktromanića. Ma je li Boga ti? Djeca znaju ko je bio Kotromanić. Djeca znaju ko je poslanik Slavuj i mene vide, aplaudiraju, kažu ovaj je protiv ili je za. Oni znaju to, svakog političara. Tako ih uče u 13 školi. Kakva Kotromanić i priče. I kanite se više tih priča, da ne bi posnovo pravili nesporazume među narodima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Dozvolite mi samo jednu kratku intervenciju. Što se tiče pronalaska auta, još uvijek nisam siguran da li ga je policija pronašla ili su ga počinitelji ostavili, jer su osvjedočili se da nije skupocjeno, kao što su mediji objavili, jer auto koje je staro 6-7 godina i 10.000 km, nije 80 tisuća maraka kako su mediji objavili, već ne može biti više od 25 tisuća. Tako da dakle, ne bih još suzdržali se od čestitki, možda je ostavljeno, zato što se, a na stranu što su stvari moje osobne neke nestale. Dakle, oprostite mi na ovoj jednoj disgresiji. Uvaženi zastupnik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Ma, ja sam dobio na jednoj od prošlih sjednica odgovor jedan koji nisam tražio. Znači precizno sam postavio pitanje ali nisam dobio tako precizan odgovor. Znači, moje se pitanje ticalo obnovljenih domaćinstava, odnosno koliko domaćinstava u BiH još uvijek nema električnu energiju i dobio sam odgovor koji se tiče stambenih jedinica. Stambene jedinice i domaćinstva gdje stalno ljudi žive, znači veći dio godine, ne moraju da se podudaraju. Uglavnom to u ovom slučaju i nisu. Zato ja postavljam ponovo pitanje. Jasno sam dakle pitao – da li Ministarstvo raspolaže pravim brojem domaćinstava koja još uvijek nemaju električnu energiju i nisam dobio odgovor. Znači dobio sam odgovor na stambene jedinice. Zato sada ponovo ponavljam pitanje – Koliko u BiH domaćinstava, gdje ljudi žive najveći dio godine, tj. gdje su stalno nastanjeni, a da još uvijek nemaju električnu energiju? Molim da se odgovorom ne obuhvataju obnovljene kuće i objekti gdje nema stalnog stanovništva, tj. gdje ljudi ne žive veći dio godine. Koliko ih je u Federaciji BiH, a koliko u RS-u? Znači to je moje pitanje. Otprilike je tako precizno bilo i prošli put, ali ja mislim da sam ga sada još preciznije napisao, pa molim precizan odgovor. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. U posljednje vrijeme sve je češće u medijima prisutno kako se pojavljuju određene robe sa prisustvom radioaktivnih čestica, a da je to tačno vidi se i prema zdravstvenom stanju i oboljelih od karcinoma, sve većim brojem i kod mlađih populacija. Takav je slučaj bio sa aflatoksinom, pa 14 tek kada se ovdje pokrene inicijativa onda odgovarajuće institucije krenu u postupak ispitivanja. Moje sada pitanje se upućuje Savjetu ministara, pa će oni delegirati kome to treba da se uradi – Da li uopšte u BiH postoji organizovana i stručna kontrola roba koje se uvoze na prisustvo radioaktivnih čestica? Ovdje prije svega mislim na uvoz mineralnih đubriva. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu zdravlja RS-a i Vladi RS-a i ono glasi – Tražim da mi se po godinama, od 2007. do 2013. godine, taksativno navede i dostavi – koliko je za svaku od navedenih godina posebno vrijednost ugovora koji su Fond zdravstvenog osiguranja, zavodi i bolnice sklopili sa preduzećem Inel-med doo Mostar? Takođe, isto pitanje se odnosi i na preduzeće Medika doo Mostar i na preduzeće Meditex doo Sarajevo. Naime, iza svih ovih preduzeća stoji isto lice, a mediji u RS-u bruje o tome da je Fond zdravstvenog osiguranja oštećen za desetine miliona maraka zbog koruptivnih ugovora sa ovim preduzećem, pa da je bivši ministar zdravlja, gospodin Slobodan Stanić se našao na meti nekih političkih patrona ovih firmi i da je zbog tog smijenjen onog momenta kada je počeo da kopa po ovim ugovorima. Pa evo, da znamo samo šta se je tu dešavalo. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih postavio jedno pitanje Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu civilnih poslova, a vezano je za nedavne natpise u velikom broju medija, vezano za dodjelu državljanstva. Da je znači, gospodin imenom Ante Madunić, inače bivši konzul Republike Hrvatske u Saveznoj Republici Njemačko dobio po brzom postupku ili ekspres postupku državljanstvo BiH. Da mu ga je dodjelilo Ministarsko vijeće, a da, po navodima istih, nije dostavio ni potrebnu dokumentaciju koja je potrebna za dobivalje državljanstva, te da zbog razno raznih prevara po Dalmaciji i Republici Hrvatskoj za istim je podignuta Interpolova tjeralica. A kažem, Zakon o dobivanju državljanstva BiH je vrlo jasno precizirao na koji način i kako se i kojom brzinom dobiva državljanstvo. A ovaj način, je li, na koji je evo, kažem navodno gospodin Ante Madunić dobio državljanstvo, tom brzinom državljanstvo dobivaju građani koji su od posebnog interesa za BiH. Pa evo, mene je zanimalo od kakvog je interesa i gospodin Madunić i da li je bilo ovdje kršenja zakona u dodjeli ovoga državljanstva? 15
Konstatiram da nema više prijavljenih za nova poslanička pitanja. Zatvaram drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, s Izvještajem Ustavnoprane komisije Prijedlog zakona u prvom čitanju usvojen je na 42. sjednici Doma. Podsjećam da je nadležna Ustavnopravna komisija već dva puta tražila produženje roka za dostavu izvještaja, a na 47. sjednici Doma rok je produžen do šest mjeseci, što znači da je istekao 18. oktobra 2013. 16.09.2013. Vijeće ministara također je dostavilo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH. Ustavnopravna komisija je 23.10. u Mišljenju o ustavnopravnom osnovu i principima ovog Prijedloga zakona predložila obustavljanje zakonodavnog postupka o Prijedlogu zakona čiji je predlagač Zajednička komisija s obrazloženjem da je Vijeće ministara BiH predložilo sveobuhvatniji tekst zakona koji u potpunosti sadrži i tekst ranije predloženog zakona. Ustavnopravna komisija je 04.11.2013. dostavila Izvještaj Prijedloga zakona i on nije usvojen. Otvaram raspravu. Za diskusiju se prijavio poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Da vam pravo kažem ja sam očekivao da će se javiti predlagač Zakona ili predsjednik Ustavnopravne komisije da nam malo pojasni ovu situaciju. Doduše predsjedavajući je na neki način nas uveo u to. Naime, ja apsolutno razumijem i pozdravljam ovo o čemu je predsjedavajući govorio, dakle da smo dobili kvalitetniji Zakon, sveobuhvatniji u odnosu na ovaj koji je već ušao u završnu fazu. Ali vidite šta se dešava, dakle nakon osam mjeseci vođenja procedure po inicijativi, za svaku pohvalu komisije, naše komisije, Ministarstvo pravde se dosjetilo da i ono reagira, dakle nakon 8 mjeseci, da i ono reagira i da onda dolazimo u situaciju da eliminišemo iz procedure nešto što je rješavalo barem djelimično, riječ je o usklađivanju sa direktivama itd., rješavanje, usklađenost entitetskih zakona, Brčko Distrikt itd. Sad imamo još novi prijedlog, inicijativu također od poslanika, ovaj put SBB-a, gdje se takođe predlaže izmjena i dopuna Krivičnog zakona. Dakle, radi se o sistemskom zakonu čije izmjene i dopune zaista, to će pravnici bolje znati, ali ja vjerujem da je to tako, koje zahtjevaju jednu sveobuhvatnu analizu i rukovođenje procesom izmjena i dopuna ovog Zakona. Dakle, ja naravno ću podržati stav Ustavnopravne komisije, očigledno je da i predlagač nema ništa protiv, ali je ovo pouka da resorno ministarstvo, dakle Ministarstvo pravde je osam mjeseci čekalo da reagira, ja vjerujem da je reagiralo na zahtjev naše Ustavnopravne komisije koja je tražila mišljenje itd. Dakle, mislim da Ministarstvo je ovdje u potpunosti zakazalo. Hvala lijepo. 16
Zahvaljujem. Repliku ima zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma, doktor Božo Ljubić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ova moja replika ima samo taj cilj da možda pojasni malo stvar, pa da bi možda raspravu na neki način sveli na najnužniji obim. Naima, mi smo juče raspravljali, dakle, o ovoj materiji i svi članovi Ustavnopravne komisije, odnosno Povjerenstva smo se složili i podržavamo suštinu koja je sadržana u ovom prijedlogu, ali s obzirom da postoji već zakon u proceduri koji sveobuhvatnije tretira promjene Kaznenog zakona, a koji uključuje i ove stvari, mi smo odlučili se na način kako smo odlučili, dakle, da suzdržavanjem od podrške omogućimo da taj prijedlog Vijeća ministara u normalnoj proceduri bude usvojen, s obzirom da u ovoj fazi Zakona u drugom čitanju nema mogućnosti da predlagatelj sam odustane od njega. Dakle, to je, dakle mi svi podržavamo suštinu, odnosno sadržaj ovog Zakona, ali kažem opredijelili smo se zato da omogućimo usvajanje na ovom Parlamentu zakona koji sveobuhvatnije tretira promjene Kaznenog zakona, a koje uključuju i ovo što je predlagatelj, odnosno Klub zastupnika SBB-a predložio. Toliko, hvala.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću. Repliku ima i poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Moja replika je na izlaganje uvaženog kolege Beriza Belkića. Ja sam član Povjerenstva za ljudska prava koje je predlagatelj ovog Zakona. U vrijeme kad smo raspravljali da predložimo ovaj Zakon imali smo Mišljenje Ministarstva pravde koje nas je informiralo da u sustavu, pravnom sustavu BiH postoji posebno povjerenstvo koje se bavi analizom provedbe krivično-pravnog zakonodavstva i koje temeljem te analize predlaže s vremena na vrijeme sveobuhvatne izmjene i dopune. Tada su rekli da su tad, kad smo mi predlagali ovaj Zakon, da oni već rade na izmjenama i dopunama. Znači nije ovo bio motiv da oni predlože sveobuhvatne(?), ... su već radili, ali zbog procesa usuglašavanja te procedure trajale su malo duže. Nisu imali ništa protiv da mi idemo sa ovim Prijedlogom zakona kao Povjerenstvo, jer su i oni u svom radu došli do istih rješenja o potrebi promjena ovog zakonodavstva(?). Znači, u međuvremenu te konsultacije, u okviru stručnog tijela koje se bave provedbom krivično-pravnog zakonodavstva, uslijedile su ranije nego što je i Ministarstvo očekivalo, tako da su nas sustigli u proceduri, a o čemu je očigledno znalo i Ustavnopravno povjerenstvo koje je zbog toga tražilo produženje rokova za svoje izjašnjavanje kako ne bi smo došli u poziciju da pravimo tri, recimo, izmjene ili dvije, nepotrebno, a radi se o istoj materiji. Hvala lijepo. 17
Zahvaljujem. Poslanik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Gospodin Lozančić je potpuno upravu, ali moja namjera je bila da izbjegnemo ove situacije, dakle jednostavno da izbjegnemo ove situacije. Mi smo imali sedam mjeseci u proceduri ovaj prijedlog, što podrazumijeva i komisijska faza i dnevni red itd. I motivisan sam, evo jedan dobar prijedlog imamo izmjena i dopuna od strane poslanika SBB-a. Hoćemo li opet biti u situaciji da ovo tijelo koje prati primjenu krivičnih zakona, ovih zakona krivičnog zakonodavstva, da nam za nekoliko mjeseci, kad prođe možda prvo čitanje, da nam kaže – radimo i mi na tom, uvešćemo tu vrstu odredbi u Krivični zakon, dakle oko ovih stranaca i tako, odlaska na strana ratišta i onda opet da dođemo u situaciju da povlačimo. Dakle, ja sam samo imao namjeru i želju da pokušamo neku vrstu sinhronizacije. Dakle, predlagači, po mom mišljenju, da bi se otklonile ovakve stvari trebaju obavijestiti resorno ministarstvo, odnosno dostaviti mu prijedlog koji namjeravaju, koji su stavil, koji namjeravaju staviti u proceduru, pa će dobiti informacije je li ministarstvo na tom planu nešto uradilo da ne duplamo stvari, ništa drugo.
Zahvaljujem. Replika, poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ma, ja ne bih možda nazvala ovo replikom, riječ je o pojašnjenju gospodinu Belkiću. Naime, Komisija za ljudska prava je ovaj prijedlog uputila, kod nas su došli ljudi iz Udarne grupe za borbu protiv trgovine ljudima, jer naša zemlja je gubila rejting koji je imala ranije iz prostog razloga jer nismo uskladili svoju zakonsku regulativu sa konvencijama čiji smo potpisnici. I šta se onda desilo? Kad smo mi ovaj prijedlog uputili ispostavilo se da i svoje krivične zakone, pošto se ovdje, ovim prijedlogom u nadležnosti Tužilaštva BiH ostaje samo krivično djelo trgovine ljudima koje ima međunarodni karakter, a ostalo ide nižim tužilaštvima, onda se desio jedan pravni vakum da entiteti, u ovom slučaju Federacija, nije promijenila svoj Krivični zakon. Da smo onda usvojili ovaj Zakon ima li bi smo jednu šupljinu da neka djela uopšte ne bi smo mogli zakonski tretirati ni procesuirati. I iz tog razloga je tad ovaj Zakon stao u proceduri. Svakako na Ministarstvu pravde leži odgovornost što nisu ovo ranije uradili, što nisu koordinirali entitetska ministarstva, jer Udarna grupa je napravila izmjene i dopune svih zakona i entitetskih i ovih i poslala ljudima i rekla – hajde ovo uradite. Nažalost, moram reći da je Ministarstvo pravde bilo jako pasivno u svemu tom i ja lično prihvatam da ovaj Zakon, da kažem hajde da ga danas oborimo da on izađe iz procedure, jer ovaj Zakon koji je konačno nam poslalo Ministarstvo pravde obuhvata još neke šire izmjene i dopune. Hvala. 18
Zahvaljujem. Poslanica Nermina Ćemalovi, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dozvolite da kažem da mi u SDP-u slažemo se sa negativnim Mišljenjem komisije, Ustavnopravne komisije baš na fonu tom da su oba zakona dobra, i ovo što je gospođa Pandurević rekla, ono što smo mi, evo ja govorim kao član Komisije za ljudska prava, i ponudili ovom Parlamentu a to je vezano za trgovinu ljudima nalazi se i u Prijedlogu izmjena i dopuna Krivičnog zakona koje je ponudilo Vijeće ministara, s tim da idemo na fonu tom da je ovaj Zakon koji je ponudilo Vijeće ministara je opširnije i tretira i druga pitanja, sveobuhvatnije je. A ta druga pitanja su poput krivičnog, uvođenja krivičnog djela prisilnog nestanka, zatim definisanja krivičnog djela mučenja, pranja novca itd. Prema tome, nama je bitno da se donese zakone i sigurna sam sa ovim Zakonom, koji je predložilo Vijeće ministara, da ćemo moći upotpuniti ovaj kompletan Zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Šefik Džaferović ima riječ. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam mislio da je svima ovdje u Domu jasno o čemu se ovdje radi i zbog toga nisam imao potrebu da ustajem odmah na početku da bilo šta govorim o Izvještaju Komisije, ali evo nakon rasprave očigledno je da trebam ipak da kažem nekoliko rečenica. Dakle, ovo je jedini mogući način kako da mi proceduralno izađemo iz ove situacije. Nije drag nikome od nas u Komisiji, vjerujem da nije drag nikome od nas ovdje u Predsavničkom domu jer svi mi mislimo da ova materija, dakle materija krivičnih djela koja reguliše pitanja trgovine ljudima treba biti uređena na način kako to predviđa između ostalog i ovaj Zakon kojeg je predložila Zajednička komisija za ljudska prava. Ali ovo je druga faza, dakle drugo čitanje, i predlagač nema mogućnost da povuče zakon i na taj način nam olakša, poslovničku mogućnost, dakle, tu nema, i na taj način nam olakša postupak. Dakle, jedino je da praktično Parlament prihvati negativan Izvještaj Komisije, iako smo mi svi za ova rješenja, i članovi Komisije, i ja pretpostavljam kompletan Predstavnički dom, da bi smo došli u poziciju da razmatramo u prvom čitanju, a on je prošao proceduru prvog čitanja na Komisiji, Zakon Vijeća ministara koji uređuje i ovu materiju, ali i neka druga pitanja izvan ove materije. I ovo je jedini razlog zbog čega smo mi dakle iz proceduralnih razloga sačinili ovakav Izvještaj kakav jeste. I vidjeli ste po glasanju da niko od nas nije bio ni za, ni protiv, svi smo bili uzdržani, dakle to je bio jedinstven stav Komisije. Mislim da mi ovdje ništa nismo mogli drugo uraditi kao Parlament kad je u pitanju inače ovaj Zakon, jer koleginica Pandurević je dobro objasnila danas ovdje zašto smo mi čekali nekoliko mjeseci. Dakle, postojala je opasnost, ovdje se ne radi o drugačijem uređenju neke materije, ovdje se radi o deregulaciji određenih krivičnih djela u Krivičnom zakonu BiH koja moraju biti regulirana entitetskim krivičnim zakonima. I ukoliko se 19 to dogodi, a prije toga se to ne regulira entitetskim zakonima, nastupit će pravna praznina i zbog obavezne primjene člana blažeg zakona, jer zakon, osnovni je dakle temeljni princip važi onaj zakon koji je važio u vrijeme izvršenja krivičnog djela ukoliko nije novi blaži za učinioca, onda bi taj novi pošto nema tih krivičnih djela bio blaži za one protiv kojih se vode eventualna procedura i onda bi se on primijenio prema tim licima i mi bi smo na taj način, ako ima takvih slučajeva, ja to dakle ne znam, praktično oslobodili sve one koji se nalaze u toj poziciji. I ja mislim da je Parlament dobro uradio što je sačekao i svi su ovaj argument vrlo ozbiljno shvatili i svi su ga uvažili. RS je završila svoj posao, Brčko Distrikt je završio svoj posao, Federacija BiH je u Predstavničkom domu to uradila, ali Dom naroda to nije uradio, imam informacije da se ta stvar radi sa ponovo na relaciji Vlada – Parlament Federacije BiH. Dakle, ja molim da danas podržimo ovaj negativan Izvještaj Komisije, na ovaj način ćemo izaći iz ove situacije, dobićemo Krivični zakona već na idućoj sjednici, on je pripremljen za sjednicu i o tome ćemo odlučivati i naravno ga podržati. Što se tiče ovoga o čemu je gospodin Belkić govorio, ovo je vrlo ozbiljno pitanje ovih čestih pokušaja izmjena Krivičnog zakona BiH. Svaka izmjena Krivičnog zakona BiH zahtijeva intervenciju, budući da stvari moraju biti harmonizirane i sinhronizirane i ostalih krivičnih zakona koji postoje u BiH, mislim na entitetske i na Brčko Distrikt BiH i ja ne znam da li više pri Vijeću ministara postoji stručna radna grupa koja radi i treba da radi na praćenju primjene novog krivičnog zakonodavstva u BiH. Ako nije aktivna ja molim ministra pravde da je pod hitno aktivira. Bez te grupe nije moguće mijenjati Krivični zakon, ni Zakon o krivičnom postupku, niti neke druge vrlo složene i stručne zakone u BiH, a ukazivaće se potreba da se oni mijenjaju. Ona treba da bude temelj iz kojeg treba da proizilazi aktivnost svih i Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH. Iz tih razloga mi još uvijek nismo, jer ta grupa nije pregledala tekst, prečišćen tekst Krivičnog zakona BiH, prečistili Krivični zakon BiH. Između ostalog i iz tih razloga zagovaramo nova rješenja. I, dakle ne radi se o nevažnom pitanju radi se o vrlo bitnom i vrlo važnom pitanju, i ja pozivam ministra pravde – ako postoji grupa da se stavi u funkciju, ukoliko ne postoji neka joj se produži mandat, ovo se mora pratiti u BiH, bez te grupe teško je reagirati. Što se tiče izmjena, svako ima pravo od ovlaštenih predlagača da predloži izmjene zakona. Mi ćemo svakoj izmjeni posvetiti dužnu pažnju, ali ja molim i Vijeće ministara, dakle i tu radnu grupu, kada je Krivični zakon u pitanju neka obavljaju svoj posao i neka pomognu Parlamentu. Parlament nema dovoljno stručnih znanja ni u stručnim službama, niti u ovim klupama ovdje, koja su neophodno potrebna da bi se kvalitetno mjenjao Krivični zakon, ukoliko ta znanja nisu testirana i uključena u ovim fazama o kojima sam ja govorio ranije. Prije svega, u temelju svega ovoga, a to je stručna grupa koja je sastavljena od sudija, dakle ljudi koji to rade, profesora univerziteta, bez toga se nigdje u svijetu ne ide u ozbiljne izmjene i intervencije kada je Krivični zakon u pitanju. Hvala vam.
Zahvaljujem poslaniku Džaferoviću. Konstatiram da nema više prijavljenih u okviru ove tačke. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, 20 Ad. 4. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH Kolegij Doma nije postigao saglasnost o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Ovdje nema rasprave. Prelazimo na petu tačku, Ad. 5. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem finansijskom izvještaju Fonda za reformu javne uprave za 2012. godinu, materijal Ureda koordinatora za reformu javne uprave
Hvala lijepa. Smatrala sam i kao član Komisije i kao parlamentarac da, bez obzira na rad i detaljno razmatranje rada Ministarstva odbrane od strane Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, da postoje elementi koje bi trebalo da zna i oba doma Parlamentarne skupštine i da ukoliko se radi o stvarima o kojima treba preduzeti određene mjere da se na taj način i dogovori, odnosno da se ti zaključci i usvoje. Nekoliko riječi prije nego što se zadržim na ovom mišljenju o Izvještaju o radu Komisije. Vjerovatno malo poslanika zna kako danas izgledaju Oružane snage koje su na bazi predsjedničke odluke trebale da imaju 10.000 profesionalnih vojnika i da imaju rezervu od 2.000. Danas smo, odnosno sad govorimo o stanju na dan 31.12.2012. godine, Oružane snage su po formaciji trebale da broje 10.636, a popunjenost je bila na nivou 9.758. Šta je neobičan podatak u ovome? BiH je zemlja u kojoj je broj oficira i podoficira veći od broja vojnika. Tako recimo, govorim sad o popunjenosti, ne govorim o formaciji jer postoji taj nesklad, popunjeno je 1.978 oficira i 2.962 podoficira što daje ukupno 4.940 oficira i podoficira, a to je manje za 229 od onoga što predviđa formacija. Na taj broj 4.940 oficira i podoficira moramo dodati broj vojnika koji iznosi 4.151. Dakle, na 4.151 komanduje 4.940 oficira i podoficira. To je najveći budžetski korisnik koji troši više od 300 miliona maraka godišnje i to je onaj budžetski korisnik koji 90% budžeta koristi isključivo za personal. Znači, nema obuke, obuke mogu biti jedino ako nam plate iz drugih izvora, nema opremanja. Oružane snage BiH i danas imaju samo ono što su dobili od bivših entitetskih vojski. I to sa velikim, opterećene ogromnim količinama viškova naoružanja, opterećene ambicijom da se bave prodajom, što je sigurno nešto iza čega institucije BiH neće dozvoliti da Oružane snage, kao što nigdje ne čine to, ne bi trebalo ni u BiH da to rade. Postoji nekoliko krupnih pitanja oko kojih nema doduše politički dogovor, ali su se Ministarstvo odbrane zabavilo time iako ne može da odgovori na pitanje. Taj dokument koji bi 22 trebali, već prije 7 godina još da urade, zove se Pregled odbrane. On bi trebalo da definiše veličinu i strukturu Oružanih snaga u budućnosti. I znamo da godinama se taj dokument radi, godinama dobijamo informaciju da će to biti sutra, a ustvari jasno je da u ovoj zemlji postoje različita viđenja Oružanih snaga. Znamo da su ta viđenja veoma različita od stava da ne trebaju nikakve Oružane snage do stava da trebaju ograničene, dobro opremljene i dobro obučene ili do ambicija koje imaju pojedine političke opcije da trebaju veoma raznovrsne i velike Oružane snage, jel', pri tom niko ne kaže koliko, odakle to platiti. Na pitanje naše, u NATO štabu u Briselu, kolike Oružane snage bi trebale biti, eksplicite je odgovor – onolike koliko zemlja može da sebi dozvoli. Dakle, nema nikoga ko može da kaže te Oružane snage trebaju biti tolike. Ako imate, ili da obezbijedite budžetska sredstva ili da nađete neke druge izvore i nema ničeg trećeg. Jesu li Oružane snage u stanju da odgovore na zahtjeve koje se postavljaju pred njima, kad su u pitanju Oružane snage u miru, a to znači prvenstveno da se osposobljavaju za ono što im je zadatak, odnosno da se specijalizuju za mirovne misije ili ono što je još značajnije da pomažu lokalnom stanovništvu u slučajevima elementarnih nepogoda. To su pitanja koja Komisija nikada nije uspjela da dobije konačan odgovor. Kad god se pojave požari mi vidimo da leti jedan ili dva helikoptera. Na pitanje, ako imamo 40 helikoptera koji su u različitom stanju, neupotrebljevi, upotrebljivi, dakle mi to, na taj odgovor teško možemo da kažemo koji je ispravan i šta je tačno, onda se obično kaže – ne može da učestvuje više helikoptera zato što nam nedostaju vedra. To su ono što helikopteri nose za gašenje. Teško bi bilo povjerovati da, odnosno teško može da se brani stav da zbog nedostataka vedara ne može se intenzivnije prići gašenju požara, a recimo godinama je Ministarstvu odbrane po 10 miliona ostajalo neiskorištenih sredstava. To je razlog oko koga bi Parlament trebao dobro da se pozamisli. Hoćemo li ovakve Oružane snage koje tavore, koje imaju bezbroj zadataka koje ne mogu izvršiti. Najsvjetliji dio Oružanih snaga se zove deminerska jedinica. Uništili smo deminersku jedinicu na način što smo obezbijedili kroz proces javnih nabavki i korupcione ambicije pojedinih ljudi koji su u tome učestvovali da kupimo najlošije pancire i vezire koje koriste demineri ulazeći u minska polja i onemogućili da taj proces teče na način kako je to predviđeno i kako se hvalimo da mi to možemo. Gdje smo sa uništavanjem viškova? Predsjedništvo je precizno definisalo kako se viškovi mogu riješiti, znači prodajom, ili donacijom ili uništavanjem. Od dva načina uništavanja, otvorenom detonacijom i delaboracijom, u ovom momentu je favorizovana otvorena detonacija koja se radi u Glamoču i koju izvodi Američka firma Sterling. Ni na koji način se odnosi nisu promijenili u neuništavanju kao što je to radilo svojevremeno Ministarstvo odbrane, jer takođe nisu preduzeta ona pravila i procedure kako se to radi. Zato i dolazi do pobune lokalnog stanovništva, i 120 stanovnika Glamiča se sprema da tuži Ministarstvo odbrane. Dakle, koliki će biti iznosi i vrijednosti koje će Ministarstvo morati da plati zbog toga što je došlo do oštećenja objekata, to je posebna priča. Kad je u pitanju, toliko govori se o toj nepokretnoj imovini koja je uslov za aktiviranje Akcionog plana. Nekidan smo bili u Ministarstvu i dobili konačnu informaciju da od 63 objekta samo 30 objekata je prošlo dokumentaciju koja može obezbijediti knjiženje. Međutim, ni tu nije sigurno s obzirom na veličinu parcela. Poznato je da je na Manjači parcela lokacije koju drže Oružane snage veća od 15 km i da postojećim jedinicama sigurno ne treba tolika parcela. Nije to 23 jedina, ima ih dosta koje treba vratiti, parcelisati, znači odcijepiti jedan dio, zadržati onoliko koliko Oružanim snagama treba, a ostatak vratiti lokalnim zajednicama. Puno stvari ima koje su otvorene u Ministarstvu odbrane. Zadnji put smo vidjeli da su se neke stvari počele da se mijenjaju, međutim još ne postoje opipljivi dokazi da te promjene idu u pravom smjeru. Ali ovaj Parlament bi mogao da pokrene diskusiju na temu – šta hoćemo od Oružanih snaga, kako bi one trebale da izgledaju, koliko bi trebalo da taj iznos sredstava koje ova zemlja ulaže i šta dobijamo za to. Da li, na koji način se odvijaju i ostale aktivnosti vezane za NATO integracije, da li je završetak samo knjiženja državne imovine završetak priče o stvarima koje trebamo da ispunimo na tom putu, kao što mnogi govore. Dakle, postoji veliki broj pitanja koje treba otvoriti unutar Oružanih snaga i ja mislim da bi Parlamentarna skupština svakih šest mjeseci trebala da se bavi pitanjima odbrane, jer je to veliki budžetski korisnik i svaka ideja, odnosno svaki zaključak koji bi pomogao da se te stvari počnu sređivati bio bi u korist svih građana ove zemlje. Dakle, evo ovdje ste dobili naše mišljenje, dobili ste zaključke. Svaki od tih zaključaka nosi za sobom određen broj aktivnosti koje Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost sprovodi. Pratimo redovno kako se ti zaključci ispunjavaju. Ministarstvo odbrane je uradilo Akcioni plan na osnovu koga mi pratimo njihovo izvršavanje ovih zadataka. Tako da svak onaj ko misli da mu nedostaje informacija, da bi mogao da nam nekom kvalitetnom informacijom pomogne u ovom slučaju bilo bi od koristi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, ispravka netočnog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Odbijam da se složim sa činjenicom koju je kolegica Majkić rekla da smo mi ovdje krivi što su se, nakon javnih nabavki, naši demineri loše opremili. Jer mislim da neke stvari su tu kontradiktorne. Mi, evo ja lično a i ovaj Parlament, je glasao u nekoliko navrata o tom Zakonu. Intencija je bila da se nabavke i da se sva priča o deminiranju iz Jedinice za deminiranje prebaci u Ministarstvo. Kontradiktorno je zato što donatori nisu odustali u BiH, naprotiv, dali su veće donacije kao neke ozbiljne zemlje. Bili smo u posjeti Kanadi koja, složit ćete se, je jedna ozbiljna zemlja pravosudno(?) uređena i ne bi tako lako davala donacije ako misli da ima zloupotreba sa njima. S druge strane, niko u ovoj državi nije rekao da, ako ima zloupotreba u vezi sa javnim nabavkama i u vezi sa neregularnostima u tom procesu, ne treba da odgovara. Prebacivanje iz jednog segmenta u drugi, neće riješiti pitanje korupcije i nelegalnost u javnim nabavkama u ovoj državi, a sam proces deminiranja koji napreduje iz godine u godinu u smislu davanja većih donacija, daje za pravo onima da taj proces ostane u ovome obliku kao što je i do sad. Hvala. 24
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Ovo nije replika, više objašnjenje. Nismo se dobro razumjeli, možda ja nisam rekla. U BiH dvije institucije su odgovorne za deminiranje BH MAC i Ministarstvo odbrane. Dakle, ja u svom govoru maloprije nisam govorila o BH MAC-u i načinu na koji on vrši deminiranje i finansiranju od strane ... fonda u Sloveniji. Govorim isključivo o deminiranju koji vrše Oružane snage. Dakle, samo o tom. Javne nabavke se odnose na Ministarstvo odbrane koje je provelo na jedan nedostajan način i onemogućilo da demineri uđu u minska polja. Ja sam o tome govorila. Dakle, to je, to znaju svi za taj problem, ne znamo samo kako ćemo izaći, jer loša oprema koja je nabavljena i dalje stoji u skladištima, očito niko ne smije da je vrati, jer je došlo ono što je traženo po cijeni koja važi za kvalitetnu robu. Tako da nismo mislili na istu stvar.
Zahvaljujem. Sljedeća za diskusiju, uvažena kolegica Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Evo, mi imamo pred sobom, na zahtjev Komisije i odluku Komisije, imamo Izvještaj o radu Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu sa zaključcima koje je Komisija donijela prilikom razmatranja ovog Izvještaja. Moram da napomenem da je Komisija prihvatila, odnosno primila k znanju ovaj Izvještaj, što znači da je to na neki način eufemizam za prihvatanje Izvještaja o radu Ministarstva odbrane za 2012. godinu. Želim da kažem da, čitajući ovaj Izvještaj, svako ko je učestvoao, pogotovo mi iz Komisije za odbranu i sigurnost, možemo da kažemo da je Ministarstvo odbrane BiH, u skladu sa zakonskim nadležnostima koje ima Ministarstvo odbrane BiH kao organ uprave, u 2012. godini izvršilo svoje zadatke koji se odnose na programske aktivnosti, na aktivnosti pridruživanja NATO-u, na završetku prethodnih reformskih aktivnosti i da je dokumente na koje se već dugo čeka, pregled odbrane i plan modernizacije Oružanih snaga BiH su upućeni u narednu instancu, a to je Predsjedništvo BiH koje nije još dostavilo svoje mišljenje o tim dokumentima. Radeći na izvršavanju svojih zakonskih nadležnosti Ministarstvo odbrane je imalo stručnu podršku NATO-a, EUFOR-a i NATO-a iz Brisela, shodno na zadatke koje je trebalo da realizira u prethodnoj godini. Ako se osvrnemo iz Izvještaja o radu koji bi mogao, koji Ministarstvo odbrane ima veliki budžet, ima veliki broj zaposlenih i ovaj Izvještaj ne bi bio, ovo je kompresovani neki izvještaj koji se sastoji od nekoliko desetina stranica, on bi sigurno bio da je opisao sve aktivnosti, bio mnogo obimniji i bilo bi prikazano mnogo više podataka. Ali evo, u ovoj skraćenoj varijanti 25 koju smo i mi dobili kao Komisija za odbranu i sigurnost, mogli smo da pročitamo da je tu sadržano 117 aktivnosti, od čega je realizovano 71%. Zašto samo 71%, daju nam se odgovori zato što su oni bili na privremenom finansiranju u praktično pola godine u ... što je prouzrokovao, u 2012. godini jer govorimo o Izvještaju 2012. godine, što je prouzrokovalo probleme o kojima smo evo čuli iz prethodnog izlaganja. Zatim, da bi se uredio sistem i da bi se radilo na boljem i radu Ministarstva urađeno je 9 pravilnika i uputstava, a 10 je u proceduri izrade. Zatim, aktivnost u oblasti civilno-vojne saradnje su takođe značajne i izražene, bez obzira na probleme, operativne probleme koji se javljaju u realizaciji tog, urađeno je 550 različitih aktivnosti koje su Oružane snage uradile za civilne strukture u BiH, počevši od već pominjanog deminiranja, zatim od stavljanja u funkciju svoje opreme za civilne institucije, pomoć u prevozu, zatim pomoć pri elementarnim nepogodama i nesrećama. Ovdje ću samo sekundu da se zaustavim i da kažem da u sofisticiranoj proizvodnji gdje imate najviši nivo kvaliteta instrumenata i uređaja, vi morate imate paralelno dvije opreme koje će funkcionisati. Jedna da bude na kontroli, a druga da bude u funkciji. Shodno ovakvim zahtjevima, nemamo vremena da to elaboriramo, i sva sredstva koja koristi Ministarstvo odbrane, pogotovo prevozna sredstva koja zahtijevaju posebne kontrole i pod posebnim su režimom kao što su helikopteri koje koristimo u slučaju i prevozna sredstva, u slučaju sredstava u elementarnim nepogodama ne smiju se pustiti u funkciju bez odgovarajućih provjera. I uvijek dio tih sredstava i u svakom društvu i svakom sistemu mora biti na kontroli, a jedan dio u upotrebi. Stoga, to je tako svugdje na svijetu pa vjerovatno i mi ne možemo te tehničke odredbe preskočiti. Kad je u pitanju saradnja sa NATO-om Ministarstvo odbrane u okviru aktivnosti u sklopu individualnog partnerskog akcionog plana izvršavalo je svoje obaveze. Kod implementacije procesa plana i revizije vršilo je usaglašavanje s NATO-om. Posebno je pozitivna i značajna uloga koju su Oružane snage BiH kao dio Ministarstva odbrane imale u posmatračkoj misiji UN-a u Kongu i snaga međunarodne pomoći u Republici Afganistan. Zatim saradnja sa ministarstvima odbrane i oružanim snagama drugih zemalja sa kojima postoje sporazumi. Kad je u pitanju obuka i usavršavanje ne bi se moglo reći da je to neki zanemareni dio aktivnosti Ministarstva odbrane ako se ima u vidu da je planirano 1.777 obuka, a realizovano je, dakle pripadnika Oružanih snaga da će proći obuku, a realizovano je 91%, što znači da mali broj zbog odgađanja ili finansijskih problema nije realiziran. Kad je u pitanju nepokretna i pokretna imovina, evo to čini mi se da svi u ovoj zemlji znaju, da imamo broj perspektivnih vojnih lokacija 63, a neperspektivnih 46. U Federaciji 35, u RS-u 11, ali da oni koštaju ove neperspektivne lokacije, vojne lokacije koštaju Ministarstvo odbrane zato što ih oni moraju obezbjeđivati i trošiti budžetska sredstva, a zbog problema na drugom mjestu a ne u Ministarstvu odbrane to se nije realiziralo. Rješavanje viška naoružanja i municije trajna zadaća zbog naslijeđenih stogova naoružanja i municije koje treba supstituirati novim i otprilike smo sad došli da samo se unutrašnjim resursima vrši rješavanje ovih problema, odnosno samo imamo resurse Ministarstva odbrane, pri čemu smo ukinuli one druge koji su se koristili u prethodnom periodu, odnosno komercijalne firme koje su mogle da pomognu da se brže rješavaju ovi problemi. Ipak je delaboracija preferirana u odnosu na 26 detonaciju koju treba u nekom narednom periodu sigurno potpuno, koliko je to moguće, potpuno izbjegavati. Jedna velika mogućnost koja se pruža za obnovu naoružanja i municije u Oružanim snagama, odnosno Ministarstvu odbrane jeste i osnaživanje i razvoj i veliki rezultati koje namjenska proizvodnja u BiH ostvaruje u posljednje vrijeme i oni bi trebali da budu izvor kao i u svim normalnim zemljama da su izvor iz koga će se opremati Oružane snage BiH i da se tim, ne samo za namjensku industriju ostvare ekonomski odnosi tako što će prodavati svoje proizvode izvan zemlje, nego da bude prije svega u funkciji Oružanih snaga BiH, odnosno Ministarstva odbrane. I na kraju, moglo bi se još pričati o tome kako je Ministarstvo odbrane izvršavalo svoju zakonski predviđenu ulogu, ali da kažem, dakle da su pokrenute i aktivnosti, niz aktivnosti u prevazilaženju nepravilnosti o kojima smo čuli iz prethodne diskusije i da se upravo radi na uklanjanju, odnosno na sankcionisanju onoga što nije dobro urađeno u prethodnom periodu. Naime, očigledno je da je Zakon o javnim nabavkama veliki problem svima, a posebno onima koji vrše javne nabavke u sektoru Ministarstva odbrane, pa ga treba, u smislu volje i rada Ministarstva odbrane, treba izvršiti izmjene tog Zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Beriz Belkić, diskusija. Izvolite.
Ja neću 10 minuta sigurno. Dakle, namjera Komisije, nju je objasnila predsjednica, nešto je o tome i Nermina govorila, dakle ja nisam preveliki optimista bez obzira što će danas Predstavnički dom podržati, pretpostavljam i ove naše zaključke, kojim mi praktično samo tražimo informacije po nama o najznačajnijim pitanjima koje Ministarstvo odbrane i Oružane snage ne mogu same da riješe i treba im na neki način podrška i od drugih institucija. A i naši ti svi zaključci koje smo danas usvajali, baš nisu nailazili na ozbiljnost u njihovoj provedbi. Ali je Komisija zaista smatrala, jednoglasno smo to odlučili, da je problematika takve naravi i toliko važna i taj segment našeg društva, te Oružane snage i Ministarstva odbrane, značajna stavka u ukupnim finansiranjima od strane državnog budžeta, a i ukupne važnosti i smatrali smo da bi bilo dobro da se Parlament informiše i ništa drugo i da naravno podrži ovo što mi u Komisiji radimo. Sigurno je da Ministarstvo odbrane i Oružane snage ne mogu same da razriješe ni ove silne viškove, ni ove probleme oko deminiranja, niti intervencije u slučaju elementarnih nepogoda, jer ima niz stvari koje ovise od drugih. Dakle, ja završavam diskusiju na način da vas zamolim da podržite ovo što je Zajednička komisija za odbranu i sigurnost imala namjeru, dakle da vas informira i da podržite ove naše namjere da se i dalje bavimo svim ovim pitanjima koje smo ovdje naveli. I evo, koristim i priliku da pozovem Ministarstvo odbrane, odnosno Oružane snage da se oglase u povodu pronalaska ovih neeksplodiranih granata u okolini Tešnja iz prostog razloga jer će 27 mnogi indirektno ili direktno dovoditi to u vezu sa Ministarstvom odbrane i Oružanih snaga, jer se jednostavno radi o granatama koje se koriste za potrebe Oružanih snaga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Izvještaj o radu Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom domu Istražna komisija Izvještaj o svom radu je dostavila 31.10. Podsjećam da smo na prošloj sjednici Doma produžili mandat ovoj Komisiji do 07. novembra. Izvještaj ste dobili. Otvaram raspravu. Predsjednik Komisije, uvaženi kolega Mirsad Mešić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja zapravo predlažem da raspravu o ovoj tački dnevnog reda odgodimo za narednu sjednicu iz jednostavno tehničkih pitanja zaštite tajnih podataka. Naime, SIPA je svoj osnovni dokument, koji se zove Izvještaj o postupanju u slučaju našeg kolege Mehmedovića, stepenovala stepenom „TAJNO“. To je dovoljan razlog da sva korespodencija, odnosno rasprave budu zatvorenog tipa. S obzirom da danas nismo obezbijedili, dakle zatvorenu sjednicu, evo ja predlažem iz razloga praktičnosti da sljedeća rasprava bude, da rasprava bude na sljedećoj sjednici kao prva ili posljednja tačka dnevnog reda. Hvala.
Da li ima nekih drugih prijedloga u vezi s ovom tačkom dnevnog reda? Ako ne ja bih prijedlog onda stavio na glasanje, ako se slažete. Znači, prijedlog je da se odloži rasprava o ovoj tački dnevnog reda i obezbijede uslovi da se na idućoj sjednici o toj tački dnevnog reda na zatvorenoj sjednici raspravlja. Jer neki dokumenti koji su u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda imaju stepen tajnosti. I pitam Parlament da li se slaže da usvojimo zaključak da se odgađa rasprava za iduću sjednicu, pri čemu predlažem da to bude zadnja tačka dnevnog reda, ako se slažete. Jel' se slažete ili ćemo se dogovoriti naknadno? ____________(?) Slažemo. 28 Dobro. Možete da glasate sad. Za 24, 16 iz Federacije, 8 iz RS-a. Nije bilo protiv i 3 suzdržana. Konstatujem da smo usvojili ovaj zaključak. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Prijedlog odluke o imenovanju sekretara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH
Evo da vas podzravim. Znači, prije nego budemo razgovarali o ovome samo moram da kažem u ime Ad hoc komisije, jer sam ja bio predsjednik te Komisije, da smo uradili sve u skladu sa Zakonom, podzakonskim aktima, propisima, da smo poslali onih 14 imena kako je to planirano, odnosno 29 predviđeno Zakonom. I tu staje naš put Komisije koju je imenovao ovaj Parlament. Ovo danas što ovdje imamo je, sami ste rekli predsjedavajući, prijedlog Vijeća ministara, o čemu ćemo se vjerovatno izjašnjavati.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Priča o Regulatornoj agenciji za komunikacije počinje puno prije ovog saziva Parlamentarne skupštine BiH, loša priča. Govorilo se uvijek o tome kako očekujemo da to tijelo bude neovisno, da radi u interesu svega onoga što je građanima BiH svima podjednako važno, da radi transparentno i da donosi odluke koje će poboljšati situaciju u sferi kojom se bavi. Vrlo dobro znamo svi prisutni koliko dugo je Regulatorna agencija, njen direktor i Vijeće koliko dugo su bili izvan mandata i na koji način su u finišu tih svojih nezakonitih mandata donosili neke odluke koje su loše po javne emitere u BiH, koje su u interesu ko zna kakvih krugova i lobija i koje nikako nisu bile ono što smo očekivali od Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije. Parlamentarna skupština BiH je donijela konačno ispravnu i dobru odluku i odlučila stati u kraj ovakvom djelovanju ove Agencije i ovog Vijeća, donijela je odluku protiv koje su i bili određeni glasovi i krugovi jer se željelo zadržati ovakav loši status kvo. I svi smo se ponadali da imenovanjem Ad hoc komisije, koja je obavila vrlo dobro svoj dio zadatka, jer Parlamentarna skupština je otvorila vrata za rješavanje ove loše situacije u Regulatornoj agenciji za komunikacije koja treba da odigra značajnu ulogu u idućim vremenima u procesima digitalizacije javnih emitera u BiH i svemu onome što stoji pred nama. Dakle, Ad hoc komisija Parlamentarne skupštine BiH je napravila dobar posao. 29 kandidata koji su ispunjavali uvjete su obavili intervjue pojedinačno sa svakim od članova ove komisije. Pojedinačno su članovi komisije bodovali svakog od onoga ko je pristupio na intervjue. I dobili smo rang listu, rang listu koja je upućena sa imena 14 kandidata Vijeću ministara da ono na kraju, u skladu sa svojim ingerencijama, odluči o tome kojih 7 imena će se poslati Parlamentarnoj skupštini BiH na potvrđivanje. I šta smo dobili? Dobili smo zahtjev Vijeća ministara da prekršimo zakone koje je donijela ova Parlamentarna skupština. Da prekršimo Zakon o ravnopravnosti spolova, da prekršimo odredbe Zakona o komunikacijama, da prekršimo potpisane konvencije o nediskriminaciji i ljudskim pravima koje je BiH kao zemlja preuzela. Da li će to Parlamentarna skupština BiH zaista učiniti? Ja sam uvjerena da neće. Uvjerena sam da, kako smo imali odlučnosti i snage da donesemo odluku da ćemo stati ukraj nepravilnostima u radu Regulatorne agencije za komunikacije i Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije, da ćemo isto tako kazati Vijeću ministara da revidira svoju odluku i da, ako ništa drugo, poštuje rezultate koje je Ad hoc komisija dobila na intervjuima. Prema tim rezultatima jedna žena, jedna ali jedna vrlo vrijedna, je bila na drugoj poziciji te rang liste. I zašto nje nema među 7 imenovanih? Zašto se još jedanput, nakon imenovanja Vijeća ministara koje donosi još i ovu drugu odluku, dozvoljava da se krši Zakon o ravnopravnosti spolova BiH i pravo na jednake mogućnosti? Postavljam pitanje – da li ćemo mi u Parlamentarnoj skupštini zaista dozvoliti da, nakon što je, iako je Klub zastupnika Saveza za bolju budućnost glasao protiv tog saziva ministara 30 u kojem nije bilo ni jedne žene, potvrdimo i odluku takvog muškog Vijeća ministara o tome da žene neće sudjelovati niti u radu Agencije za regulatorna pitanja u BiH? Dakle, ja pozivam Parlamentarnu skupštinu da ovu listu vratimo Vijeću ministara i da zatražimo da se ona uskladi sa zakonima koji su u njenom donošenju prekršeni. I, gospodine predsjedavajući, dozvolite da kažem, ja naravno izuzetno držim do toga da Parlamentarna skupština BiH, Zastupnički dom, mora poštovati svoj Poslovnik i da ga ne treba kršiti, kako smo to obrazložili na početku današnjeg zasijedanja. Ali isto tako onda mislim da kad ne kršimo Poslovnik sigurno ne smijemo kršiti zakone koje smo donijeli. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegice. Mala sugestija, ako dozvoljavate. Prvo, trebali bi dobiti napismeno to što predlažete, drugo da vidimo da li kršimo Zakon time što predlažemo da revidiraju listu ili trebamo da listu odbijemo, a onda po zakonu oni predlažu novu listu. Tako da vidimo ta dva modusa koji je ispravniji i kako možemo da uradimo. Uvaženi kolega Šefik Džaferović, replika, pa ćete Vi.
Samo jedna mala dopuna, nije ovo replika, dakle nikome, jedna dopuna ovoga o čemu je koleginica Dervoz govorila i pitanje vama, dakle Sekretarijatu, Kolegiju – Jesu li dosadašnji prijedlozi koje smo imali ovakve vrste, prije nego što dođu u plenarnu raspravu, razmatrani od nadležnih parlamentarnih komisija? Koliko ja znam jesu. Ako jesu, zašto onda ovaj prijedlog nije upućen od strane Kolegija nadležnoj komisiji i onda došao ovdje na Dom? U čemu je problem, zbog čega se žuri? Dakle, dajte nam odgovor na to pitanje, jer to je također bitan elemenat, ja bih kazao, zakonitog postupanja institucija kod rješavanja ovog pitanja. Ja mislim da nije uredu da to imamo ovdje prije nego što je nadležna komisija, Komisija za saobraćaj i komunikacije kazala svoj stav.
Zahvaljujem. Ovo je pitanje koje ćemo razmotriti na Kolegijumu, s obzirom da je izmijenjen Zakon i ovo je po prvi put se desilo da na ovaj način prijedlog dolazi ovdje u Parlament i mi nismo bili sigurni šta treba da uradimo, što ne znači da Vaša sugestija nije na mjestu. Uvažena kolegica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Nije replika, gospodine predsjedavajući, samo mala dopuna. Ja sam jučer uputila u pisanoj formi inicijativu koja je upućena Vijeću ministara da upravo učini ovo o čemu sam govorila u raspravi. Hvala vam. 31
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ja naravno neću govoriti o proceduralnim razlozima zašto ovo danas ne bi trebala biti obavezna ili obavezujuća tačka dnevnog reda, jer Vi ste evo natjerali sekretara da istumači Poslovnik u Vaše ime na jedan vrlo, neću reći nakaradan način, ali nešto slično se desilo i kod tumačenja Zakona o policijskim službenicima od strane menandžmenta SIPA-e, pa se desilo to što se desilo. Ali, šta je tu je. Danas je ova tačka na dnevnom redu, jer ako zakon predviđa mogućnost to ne obavezuje da morate tako raditi. Ja nisam bio oduševljen kada se mijenjao Zakon o komunikacijama u smislu, eto da treba biti 30% manje zastupljenog spola, ali evo očigledno je da vi ne poštujete ni taj Zakon. Ako smo ga donijeli onda ga treba poštovati, o čemu je govorila kolegica Dervoz. Ali ja hoću da kažem o drugim pitanjima. Prvo, nadležna komisija je Komisija za promet i komunikacije, vi imate većinu kao parlamentarna većina i u ovoj Komisiji i sasvim je logično da ste mogli imati i pozitivan stav Komisije, ali je očigledno da vam se žuri da što prije imate situaciju u kojoj možete disciplinirati medijski prostor BiH, na vama svojstven i zadovoljavajući način. Ali nemojte molim vas kršiti Zakon, nije u sukobu interesa, nemojte kršiti Zakon o komunikacijama, nemojte kršiti ni Poslovnik. Ali evo, vi kažete da ne kršite jer ste vi mjerodavni da tumačite Poslovnik. Ja ću ukazati na nekoliko stvari, evo sa ove jedne stranice na kojoj je napisano rješenje o utvrđivanju prijedloga za imenovanje članova Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, koje ima 2 člana, imamo znači sedam predloženih kandidata, odnosno listu kandidata o kojoj danas treba da se izjanjavamo najmanje 5 tih je u sukobu interesa i ne bi se moglo naći na ovoj listi kandidata, počev od toga da su direktori vladinih organizacija koje su usko vezane sa Regulatornom agencijom za komunikacije, odnosno medijskim prostorom, do toga da ne ispunjavaju ni minimum formalnih zakonom predviđenih uvjeta koje smo mi predvidjeli kao zakonodavac. Stoga ja mislim da ovaj prijedlog, odnosno listu kandidata treba vratiti nadležnoj komisiji da komisija detaljno pregleda ovo sve i da da svoj stav ma kakav on bio. Vi imate većinu možete to izglasati i ne bi bilo dobro da baš pravimo takvo pravno nasilje, da tako kažem, nad zakonima koje smo ovdje donijeli u ovom Parlamentu. Jer ako uvedemo u praksu rada Parlamenta da ne poštujemo zakone koje smo mi donijeli, onda ne vidim svrhu uopšte zbog čega bi mi ovdje sjedili i pravili toliki trošak BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Milorad Živković. Izvolite. 32
Replika je ili netačan navod. Nismo mi natjerali sekretara da ovdje bilo šta radi. On je pročitao član Poslovnika 65. koji je rekao izričito šta je to obavezna tačka. Ovo je obavezna tačka, a evo i sad kada su kolege došle, mogao sam se sa njima da konsultujem, u ovome slučaju, a sjetit ćete se i većinom slučajeva kada se predlaže rang lista, to ne ide komisiji. Navedite mi nekad kad smo slali bilo kojoj komisiji. Dobićete i od Kolegija prijedlog za idući put za nezavisne odbore i žalbene odobre, da li to treba da ide na komisiju? Prema tome komisija je već uradila parlamentarna šta je mislila, ona koja je formirana za to. Nije bilo potrebe, evo to je i tumačenje Kolegijuma, da to ide na bilo koju komisiju. Pa šta mislite da komisija da negativno mišljenje, pa ovdje raspravljamo o negativnom mišljenju komisije, itd., itd. Ovdje će Parlament da da svoj sud o ovome kada se tiče ovog konkretnog pitanja. Prema tome i ta poređenja u vezi sa SIPA-om i sa radom ovdje u Parlamentu mislim da ne stoje, mislim da ste opterećeni, da izađete iz tog filma, to će se riješiti na način na koje ovdje državne institucije rade, a ne bilo kakve izjave. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Pa gledajte, samo ću Vam malo osvježiti pamćenje. Mi smo utvrđivali kao nadležna komisija i rang listu članova Upravnog odbora BHRT-a. Znači, imali smo listu kandidata, nismo mi birali niti smo preferirali bilo kojeg člana koji je predložen na listu kandidata, nego smo kao nadležna komisija rekli da podržavamo listu ili ne podržavamo, naravno vodeći računa o poštivanju zakona. Prema tome, mi smo u tim slučajevima bili nadležna komisija, ne znam zašto sad, ako vi smatrate da je dovoljno stav Ad hoc komisije koja je formirana da odabere kandidate koji ispunjavaju zakonom predviđene uvjete, onda je to druga stvar i vi možete tako tumačiti Poslovnik i zakon. To je naravno vaše pravo kao parlamentarne većine.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Darko Babalj. Izvolite.
Ma ne bih želio, znači da ulazim dublje u ove polemike, ali jednostavno kolegi Mehmedoviću moram reći oko sukoba interesa, što ste rekli. Mislim da niste u pravu oko sukoba interesa. Rekli ste maloprije da pet kandidata je u sukobu interesa. Onog trenutka kad neko bude izabran on mora podnijeti ostavku na jednu od ove dvije funkcije. Samo radi korektnosti. 33
Zahvaljujem. Poslanik Slavko Jovičić, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Podržavajući izlaganje uvažene kolegice Dervoz o ravnopravnosti polova i mogućnosti izbora kandidata i ove liste koju smo dobili od 7 predloženih kandidata, i da ne zaboravim, podržavajući naravno izlaganje uvaženog zamjenika gospodina Živkovića. Lista je lista. Narod je ... rekao „rodilo se, ljuljajte ga“. Ali kakvih smo mi sve imali lista, pa birali petnaeste kandidate, a ne sa drugog, pa birali sedamnaestog sa liste a ne trećeg i četvrtog, itd., ali ne može proći ni ova lista bez glavne liste. Ma koje nama ovu Agenciju uvalio, ovo je bez veze Agencija i dobro se ona skraćeno zove RAK. Ovo je rak-rana sistema BiH. Zaposlili su tamo, ljudi svojih doveli, plate dobre, 7 godina direktor nelegalan ovaj. Pa i lično sam ja, lično, 4, 5 puta ulagao prigovore ili žalbe toj Agenciji na neke medije, nikad odgovora ni od kog. Pa to je jedan centar otuđene moći sa odličnim platama koji nikom ne odgovara i sad ko oni nešto važni i sad ja danas treba da razmišljam hoću li ja glasati za kandidata broj 1, 2, 3, 4, 5 ,6, 7 ili njih 14 kojih su se javilo ili za ovu listu koju je predložio Savjet ministara. Ma mene ni jedna lista ne interesuje, a najmanje ova Agencija. I ograđujem se odmah, a glasaću naravno zato što je to moja poslovnička dužnost, jer nikad ne izbjegavam. Ali kad bih se ja pitao ovaj RAK bi odmah bio odstranjen i ja bi bio prvi u svijetu koji je izliječio rak. Dakle, odstranio RAK , jednu agenciju eliminisao iz sistema, jer ona je bespotrebna. I kažnjavala je samo medije po RS-u, evo da branim onu televiziju BN na kojoj već nema me tamo 7 godina. Čim je neki program na BN televiziji, nešto kao prosrpski, odmah su se oni ... i maksimalna kazna. Pa kad nemaju njih na tapetu maksimalna kazna televizija RS-a. Nikad niko iz Federacije. E sad, ova lista koju danas izaberemo isto će nastaviti kao i oni i nastavlja se bolest zvana rak u BiH putem ove Agencije. Hvala lijepo.
Konstatiram da nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda, Ad. 12. Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne grupe za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Podsjećam da danas, dakle u skladu sa sadržinom ovog zaključka, potrebno je imenovati članove Interresorne radne grupe iz Predstavničkog doma, a prijedlog zaključka ste svi dobili. Dakle iz Predstavničkog doma tri. Evo ja odma predlažem Nermina Zaimović-Uzunović. Da čujem ostale prijedloge. 34 Za riječ se prijavila poslanica Ismeta Dervoz. Izvolite.
Ja sam se javio prije za riječ.
Evo ima riječ zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić. Izvolite.
Ja predlažem Niku Lozančića.
Poslanica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ma, ja ne predlažem nikoga, nego hoću nešto drugo da kažem da Klub SDS-a smatra da je ovo krajnje besmisleno. Ovdje smo imali jednu Interresornu radnu grupu koja je radila, radila, radila, da na kraju nije ništa uradila. Pa smo onda imali sporazum SNSD-SDP koji se pretvorio ne znam ni ja u što, pa opet nismo imali izmjene i dopune. Znači, postoji Savjet ministara čiji je posao da ovo uradi. Meni se čini da ustvari iza predlagača ovdje, iza onog ko ovo predlaže stoji jedna druga namjera, a to je da ne dobijemo izmjene i dopune Izbornog zakona i da iduće godine nemamo izbore.
Poslanica Ismeta Dervoz se javila.
nije uključen mikrofon
Odustaje. Poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Svi smo bili svjedoci da je jedna radna grupa koja je bila formirana, dakle od parlamentaraca i tu koji su u ovom Parlamentu i da je sve praktično jasno, da komisija više nije moćna, ni bilo koja druga neće imati dalji napredak. I zbog toga mislim, da se slažem da se napravi komisija, ali mislim da ovaj član 5. zaključka da do 01. februara 2014. godine to završi, mislim da ta komisija treba da se samo jedanput sastane, što u kraćem roku u roku od mjesec dana, ako može da, ako ima nešto ...
01. februar je stari termin, vi ste dobili na klupe do 28. februara je odluka. 02. 35
Onda sam ja, ali uglavnom kažem da ova komisija ili povjerenstvo, dakle da može jedanput da se sastane da, ako ima nekih dodatnih političkih dogovora ili nedogovora da to odradi, jer nema smisla ovo gurati dalje, nikako u sljedeću godinu, a mislim da to treba da uradimo što prije, maltene u ovom mjesecu da se sastane komisija da imamo zakon, izmjene i dopune Izbornog zakona ovdje u Parlamentu. Toliko.
Poslanik Lazar Prodanović, izvinjavam se zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić.
Ispričavam se kolegi Prodanoviću, imam još uvijek problema sa ustajanjem zbog leđa, tako da kad sam već jedanput ustao. Kolegice i kolege zastupnici. Kao supredlagatelj, dakle kao član Kolegija za formiranje ove Interresorne radne grupe naravno da podržavam njeno formiranje. Međutim, kako se čulo ovdje u raspravi da smo mi već imali Interresornu radnu grupu u prošlom mandatu itd., ovaj prijedlog zapravo ne kolidira sa time, jednostavno ja smatram da treba analizirati i upoznati se i sa, da tako kažem, rezultatima te Interresorne radne grupe i svugdje tamo gdje se pokaže da su prijedlozi ili rješenja prihvatljiva, treba ih naravno primijeniti, jer je i ta Interresorna radna grupa uložila značajan trud. Konsultirala se sa širokim krugom stručnjaka, sa nevladinim sektorom itd., i to će samo olakšati dakle ovoj novoj Interresornoj grupi koju ćemo danas, nadam se, formirati da završi posao na vrijeme, to znači do 28. veljače. A zašto taj termin? Pa zato što nakon tog termina, a do krajnjega roka kada trebamo imati svu, da tako kažem, zakonsku infrastrukturu za provedbu izbora, ostaje još 3 mjeseca da se završe ti neophodni dodatni akti, pravilnici itd. Prema tome, mislim da ima i dovoljno vremena da se uradi posao i dovoljno vremena nakon toga da se sve završi do onoga krajnjeg roka prije raspisivanja izbora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ljubiću. Riječ ima poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. U ime Kluba SNSD-a predlažem gospodina Milorada Živkovića za člana Interresorne radne grupe. Ne treba prejudicirati ovaj rad, vjerujem da će ova Interresorna radna grupa dogovoriti sva pitanja o kojima je moguće postići konsenzus i uputiti ih i prije ovog roka. Prije svega to se odnosi na pitanje o kojima je važnost pretpostavke(?) za održavanje izbora u narednoj godini. Hvala vam. 36
Zahvaljujem. Poslanik Darko Babalj ima riječ. Izvolite.
Zaključak, da ova komisija interresorna koja je radila, radila, radila i Bogami nešto i zaradila, vrati pare, odnosno novac koji je uzela, a ništa nije uradila, ukoliko imenujemo novu.
Dakle, sve zaključke dostaviti u pisanoj formi da se Parlament može izjasniti. Konstatiram da nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Kolegij je odlučio da je glasanje u 14:00 sati. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici pristupamo glasanju o tačkama dnevnog reda sa 56. sjednice Predstavničkog doma. Prije nego što pristupimo glasanju o prvoj tački dnevnog reda, podsjećam da ste vi dobili zaključak užeg Kolegija, odnosno tumačenje vezano za sam čin glasanja gdje smo određene stvari dodatno pojasnili da ne bi bilo nesporazuma u narednom periodu. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda – Usvajanje Zapisnika 55. sjednice Predstavničkog doma. Glasamo o usvajanju Zapisnika. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo dovoljnu i opću i entitetsku većinu – 37 za, 0 protiv, 0 suzdržanih. Sve se poklapa, dakle usvojili smo Zapisnik. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, s Izvještajem Ustavnopravne komisije. Glasamo o Izvještaju Ustavnopravne komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu – 37 za, 0 protiv, 0 suzdržanih. Konstatiram da smo usvojili Izvještaj Ustavnopravne komisije. 37 Prelazimo na glasanje o prijedlogu zaključka poslanika Senada Šepića u okviru ove tačke dnevnog reda. Molim vas da se pripremite za glasanje, zaključak ste dobili svi na klupe. Glasajte sad. Zaključak je dobio opću većinu – 22 za, 7 protiv, 5 suzdržanih, međutim nema potrebne entitetske većine. Hoćemo li odmah u drugi krug? Naknadno usaglašavanje članova Kolegija. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda – Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad, naravno Mišljenje je negativno. Dakle, ovo Mišljenje Ustavnopravne komisije je prihvaćeno. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem finansijskom izvještaju Fonda za reformu javne uprave za 2012. godinu. Glasamo u drugom krugu o Godišnjem finansijskom izvještaju. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Konstatiram da smo usvojili, imamo i opću i entitetsku većinu, u drugom krugu ovaj Finansijski izvještaj. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključaka poslanika iz Kluba SDA povodom rasprave o Informaciji o kršenju Ustava BiH u Republici Srpskoj u pogledu prava na nacionalnu grupu predmeta u školama u Konjević Polju i drugim školama – predlagači: poslanici iz Kluba SDA. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključaka poslanika iz Kluba SDA. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da u drugom krugu ovaj prijedlog zaključaka nije dobio potrebnu entitetsku većinu – 13 protiv iz RS-a. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanika Mirsada Mešića povodom rasprave o Prijedlogu zaključka o produženju mandata Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom domu. Glasamo u drugom krugu o prijedlogu zaključka poslanika Mirsada Mešića. 38 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Čini mi se da je zaključak dobio potrebnu većinu, nema 10 protiv, tako da je ovaj zaključak u drugom krugu prihvaćen. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda – Izvještaj o radu Ministarstva odbrane BiH za 2012. godinu, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Glasamo prvo o primanju k znanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, ovo smo dakle usvojili. Sada glasamo o prijedlogu zaključaka iz Mišljenja Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost, ukupno sedam zaključaka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili sve zaključke. Kad je riječ o tački broj 9. ovdje smo odgodili raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda – Imenovanje sekretara Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o imenovanju Dragoljuba Reljića za sekretara Predstavničkog doma. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Konstatiram – 21 za, 12 protiv, 4 suzdržana. Konstatiram da smo izabrali za sekretara gospodina Dragoljuba Reljića. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – Imenovanje članova Vijeća Regulatorne agencije za komunikacije BiH, materijal Vijeća ministara BiH. Prije nego glasamo o imenovanju članova Vijeća RAK-a prvo ćemo glasati o prijedlogu zaključka poslanika Zijada Jagodića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da ovaj prijedlog zaključka nije dobio potrebnu većinu – 8 za, 19 protiv, 10 suzdržanih. Sada glasamo o imenovanju članova Vijeća RAK-a BiH, dakle sedam ukupno osoba. Molim vas da se pripremite za glasanje Glasajte sad. 22 za, 13 protiv, 2 suzdržana. Konstatiram da je Predstavnički dom ...
Ne, ne, nema iz Federacije. 39
A nema iz Federacije, da, da, da. Dakle, na zahtjev Kluba SDP-a ponavljamo glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo opću većinu, a da vidimo i entitetsku, imamo evo i entitetsku i konstatiram da je Predstavnički dom izabrao članove Vijeća RAK-a. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda – Prijedlog zaključka o osnivanju Interresorne radne grupe za pripremu prijedloga izmjena i dopuna Izbornog zakona BiH – predlagač: Kolegij Predstavničkog doma. Prvo glasamo o usvajanju prijedloga zaključka za, i za članove iz Predstavničkog doma, dakle, predloženi: su Nermina Zaimović-Uzunović, Niko Lozančić i Milorad Živković. Nakon toga ćemo glasati i o zaključku poslanika Darka Babalja. Dakle, prvo glasamo o zaključku i ovim imenima. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Na zahtjev kluba SNSD-a ponovićemo glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje, samo se vi ispričajte i recite kad mi možemo doći do riječi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne može ako vas priča 20 istovremeno i ne slušate o čemu govorimo, ne možete ni znati o čemu govorimo. Dakle, glasamo o zaključku u kojem su sadržana ova tri imena iz Predstavničkog doma u ovoj Interresornoj radnoj grupi. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Imamo opću većinu, da vidimo 14, ima i entitetska. Konstatiram da smo izabrali tri člana u Interresornu grupu iz Predstavničkog doma. Sada ćemo glasati o prijedlogu zaključka poslanika Darka Babalja. Molim vas da se pripremite da glasate o ovom zaključku. Glasajte sad. 16 za, protiv 13, 8 suzdržanih. Konstatiram da je Predstavnički dom usvojio ovaj zaključak. Zaključujem 56. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 20. novembar 2013. Sjednica završena u 14:15 sati.