Poštovane kolegice i kolege želim vam dobro jutro i počinjemo ovotjedni dio zasjedanja. S obzirom da je danas u posjeti predsjednik parlamenta Turske Republike sa parlamentarnom delegacijom koju prima i predsjednik Hrvatskoga sabora. Danas ćemo preskočiti prvu točku prijedlog za iskazivanje povjerenja Darku Lorencinu za obavljanje dužnosti ministra turizma i počet ćemo sa točkom 2. Prijedlog Zakona o zaštiti prirode, prvo čitanje, PZE br. 301. Povjerenje ministru iskazivat ćemo u 12 sati pa Vas molim onda da svi budemo u dvorani. A danas ćemo raditi i bez stanke. Dakle prelazimo na - Prijedlog Zakona o zaštiti prirode, prvo čitanje, P.Z.E. br. 301 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona, članci 144-150. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno izlaganje podnijet će ministar zaštite okoliša i prirode, gospodin Mihael Zmajlović. Izvolite.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolege zastupnici. Evo u izradi novog Zakona o zaštiti prirode pristupilo se radi uočenih nedostataka važećeg zakona o zaštiti prirode u smislu njegove strukture i djelomične neprovedivosti i potrebe za unapređenjem određenih dijelova sustava zaštite prirode RH. Uz poboljšavanje strukture izričaja zakona i usklađivanja sa Zakonom o općem upravnom postupku te novog Zakona o koncesijama ostvareno je i dodatno usklađivanje s odredbama Direktiva o staništima i Direktive o pticama o djelu koji se odnosi na preciznije definiranje odredbe o ocijeni prihvatljivosti strategija, planova, programa i zahvata na ciljeve očuvanja ekološke mreže, NATURA 2000. U ovom segmentu najznačajnije dorade zakona odnose se na jasno definiranje rokova i skraćivanje postupaka ocijene prihvatljivosti zahvata za ciljeve očuvanje ekološke mreže i osiguravanje pravne zaštite podnositelja zahtjeva u svim fazama postupka. Postupak prethodne ocjene temeljem podnošenja urednog zahtjeva traje 30 dana dakle isto kao i do sada. Postupak glavne ocijene 60 dana što je u sadašnjem zakonskom rješenju u praksi trajalo između 4 i 6 mjeseci a postupak prevladavajućeg javnog interesa i kompenzacijskih uvjeta 105 dana dok u ovom postojećem zakonu dakle rok nije propisan. Uz moguće produljenje samo u slučaju kada se mora tražiti mišljenje Europske komisije. Natura 2000 područjima i upravljanje tim područjima zamijenit će postojeću ekološku mrežu. Prijedlog je da Natura 2000 obuhvaća 744 područja na 29,64% ukupne površine RH odnosno 36,92% kopna i 16,6% teritorijalnog mora. U važećem zakonu ne postoje odredbe o upravljanju područjima ekološke mreže već samo u Uredbi o proglašenju ekološke mreže stoga je novim zakonom upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000 riješeno u samom tekstu zakona. Upravljanje je po dosadašnjem modelu dano u nadležnost javnih ustanova za upravljanje nacionalnih parkova i parkova prirode te javna ustanova za upravljanje zaštićenim područjima na županijskom nivou. Upravljanje nikako ne isključuje druge sektore te je zakonom jasno određeno da očuvanje područja ekološke mreže osiguravaju i javne ustanove i prave osobe koje provode plan gospodarenja svakog i u svojoj nadležnosti. Korištenje divljih vrsta i zabrane uporabe sredstva za hvatanje, ubijanje divljih vrsta životinja koje mogu prouzročiti lokalno nestajanje ili značajan poremećaj njihovih populacija strogo zaštićene vrste. U ovom segmentu također je dorađen izričaj zakona u svrhu točnih prijenosa odredbi direktiva. Omogućeno je izuzeće od primjene kriterija strogih mjera zaštite za redove aktivnosti određene planovima gospodarenja prirodnim dobrima iz područja šumarstva i vodnog gospodarstva ako oni sadrže uvjete zaštite prirode te za obavljanje poljoprivrednih djelatnosti uz primjenu uvjeta višestruke sukladnosti u poljoprivrednoj proizvodnji. Ocijenjeno je potrebnim i detaljnije razraditi odredbe o stranim invazivnim vrstama na način da se pored uvođenja u prirodi i uzgoja uredi i njihov uvoz te stavljanje na tržište što sada važećim zakonom nije bilo uređeno. S tim u vezi bit će definiran popis stranih vrsta koje zbog njihove dokazane invazivanosti zabranjeno uvoziti i stavljati na tržište RH te popis stranih vrsta koje je moguće uvoziti i stavljati na tržište bez ograničenja kako bi se olakšalo i ubrzalo izdavanje dopuštenja. Pored navedenog novi Zakon o zaštiti prirode daje okvir za provedbu Nagoya Protocola o pristupu genetskim resursima te pravednoj i jednakopravnoj raspodjeli dobiti koje proizlaze iz njihova korištenja kojeg RH namjerava ratificirati u sljedećih godinu dana u skladu s dinamikom procesa ratifikacije država članica EU. Novim Zakonom o zaštiti prirode više se ne uređuje područje prekograničnog prometa i trgovine divljim vrstama no prijelaznim i završnim odredbama omogućena je primjena odgovarajućih odredba zakona do dana pristupanja u EU i stupanja na snagu novog Zakona o prekograničnom prometu i trgovini divljim vrstama kojim će se omogućiti direktna primjena CITES odredbi EU. Preciznije su razrađene odredbe koje se odnose na postupanja pri otkriću novog speleološkog objekta te se uvodi razlika u postupanju pri slučajnom otkriću prilikom boravka u prirodi u odnosu na otkriće tijekom izvođenja radova. U određenim dijelovima kao što je definiranje, proglašavanje i očuvanje zaštićenih područja te upravljanje zaštićenim područjima ovaj zakon nastavlja praksu ustanovljenu važećim Zakonom o zaštiti prirode no uvodi određena poboljšanja kao što su jasno određivanje kategorija zaštićenih područja od državnog značaja u odnosu na kategorije od lokalnog značaja, mogućnost da Vlada RH uredbom osnuje javnu ustanovu za upravljanje s dva ili više nacionalna parka ili parka prirode odnosno javnu ustanovu za upravljanje svim zaštićenim područjima od državnog značaja. Dakle ovim odredbama su stvorene pretpostavke u zakonu da se ukoliko stručna podloga da se upravljanje zaštićenim područjima će se kvalitetnije provoditi kroz tzv. nacionalnu parkovnu agenciju da Vlada uredbom može osnovati jednu takvu ustanovu kao što osniva i ustanove koje sada upravljaju nacionalnim parkovima ili parkovima prirode. Nadalje, uvođenje dodatnih uvode se dodatni mehanizmi kontrole poslovanje javnih ustanova koje upravljanju zaštićenim područjima, ukidaju se prava prvokupa u zaštićenim područjima osim u nacionalnim parkovima, strogim i posebnim rezervatima radi olakšavanja prometa nekretnina. Dodatno se uređuje sustav dodjele koncesijskih odobrenja na zaštićenim područjima i speleološkim objektima uvođenjem pravilnika kojim se propisuju djelatnosti za koje se može dati koncesijsko odobrenja na zaštićenom području. Način izdavanja koncesijskih odobrenja, uvjeti i način utvrđivanja visina naknade za njihovo izdavanje te uvjeti i način obavljanja djelatnosti za koje se sklapa ugovor o koncesijskom odobrenju. Obavljanje neposrednog nadzora u zaštićenim područjima povjereno je čuvarima prirode čija prava i obveze jasno su propisane zakonom. Dakle, da zaključimo. Novim zakonom ovim prijedlogom Zakona o zaštiti prirode naglasak je stavljen na nekoliko stvari, na tri stvari. Jedno je poboljšanje upravljanja zaštićenim područjima putem kroz mogućnost da se osnuje jedno tijelo, jedna agencija, jedna ustanova koja će upravljati svim zaštićenim područjima, modaliteti i način organiziranja te javne ustanove će biti u okviru prijedloga zakona ali i na temelju stručne podloge koja se radi. Određena su određena poboljšanja i dijelovi koji su neprovedivi bili u praksi vezani za ocjenu prihvatljivosti zahvata na ekološku mrežu i ovim zakonom se stvaraju pretpostavke za donošenje uredbe o proglašenju NATURA 2000 čime će naša nacionalna ekološka mreža postati sastavni dio europske ekološke mreže NATURA 2000. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za zaštitu okoliša i prirode predsjednik odbora Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnikom. Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora raspravio je na 20.sjednici održanoj 13.ožujka Prijedlog Zakona o zaštiti prirode koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH. Odbor za zaštitu okoliša i prirode na temelju članka 84.a Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravio je navedeni prijedlog zakona kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju ministar zaštite okoliša i prirode istaknuo je da je predloženim zakonom ostvareno usklađivanje sa Zakonom o opće upravnom postupku, Zakonom o koncesijama kao i dodatno usklađivanje s odredbama Direktive o staništima i Direktive o pticama. Novim zakonom jasnije se definiraju rokovi, skraćuje se postupak ocjene prihvatljivosti zahvata za ciljeve očuvanja ekološke mreže NATURA 2000 te osigurava pravna zaštita podnositelja zahtjeva u svim fazama postupka. Ekološkom mrežom nakon pristupanja RH u punopravno članstvo EU smatrat će se mreža NATURA 2000 koja bi obuhvatila 29,64% ukupne površine RH. Predloženi zakon ujedno daje okvir za provedbu Nagoya Protocola o pristupu genetskim resursima te pravednoj i jednakopravnoj raspodjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja. U svezi upravljanja zaštićenim područjima ostavljena je mogućnost Vladi RH da uredbom osnuje javnu ustanovu za upravljanje s dva ili više nacionalnih parkova odnosno da osnuje javnu ustanovu za upravljanje svim zaštićenim područjima od državnog značenja. U tijeku je izrada studije financiranih sredstava darovnice GEF-a koja će preporučiti modele upravljanja zaštićenim područjima. Sjednici odbora nazočila je i predstavnica Državnog zavoda za zaštitu prirode. Nazočna predstavnica Zelene akcije ukratko je iznijela nekoliko osnovnih primjedbi i komentara Zelenog foruma, mreže udruga za zaštitu okoliša Hrvatske. Prvenstveno je naglasila da je evidentno da se nacrt prijedlog zakona koji je objavljen na službenim internet stranicama nadležnog ministarstva u veljači 2013. godine u značajnoj mjeri razlikuje od prvog nacrta prijedloga zakona koji je bio na javnoj raspravi 2012. godine. S obzirom na značajnu izmjenu u odnosu na prvotni nacrt zakona Zeleni forum drži da je nužno provesti ponovljenu javnu raspravu. Nadalje, ne podržavaju predloženo rješenje u svezi ekološke mreže. Ulaskom u Europsku uniju ekološka mreža postaje Natura 2000 te će pokrivati znatno manju površinu teritorija što znači da će brojna područja od nacionalnog značaja biti izdvojena iz procedura ocjena prihvatljivosti strategija, planova, programa i zahvata. Iznijeto je stajalište da bi ovaj zakon prioritetno trebao biti usmjeren na pitanje zaštite prirode umjesto na ubrzavanje procedura. Ministru zaštite okoliša i prirode na sjednici odbora uručene su pisane primjedbe i komentari koje je nekoliko udruga dostavilo Odboru za zaštitu okoliša i prirode. U raspravi koja je potom uslijedila istaknuto je kako je riječ o složenom i zahtjevnom Zakonu o zaštiti prirode čija će provedba ovisiti o spremnosti da se osiguraju nužni financijski, kadrovski i institucionalni uvjeti za njegovu potpunu provedbu. U tom smislu upitna je ocjena. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. Naglašena je činjenica da je ovaj novi Zakon o zaštiti prirode upućen u prvo čitanje, a ne u hitni postupak premda Vlada Republike Hrvatske ističe da ga prioritetno usuglašava s pravnom stečevinom Europske unije. Istaknuto je kako navedeno posebno otvara pitanje je li nužno do 1. srpnja 2013. godine donositi ovako koncipiran novi Zakon o zaštiti prirode. Posebna pozornost u raspravi dana je utvrđivanju prevladavajućeg javnog interesa i odobrenja zahvata uz kompenzacijske uvjete za područje ekološke mreže te su u ovoj problematici iznesena različita mišljenja. S jedne strane predloženo je da se po uzoru na slovenska iskustva u članku 36. stavku 2. uvede novčana naknada kao treći iznimno prihvatljiv oblik kompenzacijskog uvjeta, a koji bi se koristio za provođenje prva dva kompenzacijska uvjeta. Ujedno je i izneseno stajalište o potrebi izmjene članka 39. stavka 1. na način da se početak radova odnosno zahvata ne veže s prethodnom provedbom kompenzacijskog uvjeta već da se omogući da se nositelji zahvata deponira novčana sredstva za ove namjene u nadležnom ministarstvu čime bi se osiguralo da se paralelno provode zahvati i kompenzacijski uvjeti. Također je iznesen prijedlog da se članak 244. stavak 1. izmijeni na način da se omogući pokretanje upravnog postupka utvrđivanja prevladavajućeg javnog interesa, pogotovo ako predmet mogućeg utjecaja i ugrožavanja nisu EU vrste i staništa već nacionalne vrste i staništa. S druge strane, uočena je neusuglašenost odredbe članka 41. stavka 1. s intencijom zakona da se osigura da nositelj zahvata prije početka izvođenja radova provede kompenzacijske uvjete sukladno rješenju ministarstva. Naime, stavkom 1. članka 41. regulira se da ministarstvo provodi kompenzacijske uvjete na trošak nositelja zahvata ukoliko on ne provede kompenzacijske uvjete iz rješenje iz članka 38. stavka 2. Predložena je i izmjena stavka 4. u članku 114. kojim je reguliran posebni rezervat na način da se jasno odredbi da je na ovom zaštićenom području dopuštena gospodarska djelatnost akvakulture i ribolove sukladno pravilniku iz članka 142.ovog zakona, tim više što je mogućnost ribolova člankom 113. stavkom 3. predviđena za područja nacionalnog parka. Napomenuto je da su Malostonski zaljev i Malo more zaštićeni u kategoriji posebnog rezervata u moru tradicionalno višestoljetno područje marikulture namijenjeno uzgoju školjaka i ribe te ribolovu. Današnja marikultura razvijena na području Malostonskog zaljeva i Malog mora u gospodarskom smislu ima izrazito obrtničko–obiteljske značajke. Pored školjkarstva ribolov predstavlja značajnu gospodarsku djelatnost i bitan je čimbenik u očuvanju održivosti marikulture na ovom području s obzirom na povremeno jačanje populacija pojedinih predatorskih vrsta. Posebice neprihvatljivim ocjenjena člankom 130. dana mogućnost Vladi Republike Hrvatske da uredbom osnuje javnu ustanovu za upravljanje s dva ili više nacionalna parka, odnosno javnu ustanovu za upravljanje svim zaštićenim područjima od državnog značenja. Imajući u vidu važnost upravljanja zaštićenim područjima naglašeno je da organizaciju navedenog sustava i ovlasti treba nedvojbeno propisati Zakonom o zaštiti prirode. Naime, temeljem odredbi iz članka 130. Vlada Republike Hrvatske ima ovlast da mimo parlamentarne procedure u cijelosti promijeni sustav upravljanja zaštićenim područjima od državnog značenja. Člankom 137. predloženog zakona regulirano je da se prostorni planovi područja posebnih obilježja za nacionalne parkove i parkove prirode izrađuju na temelju stručne podloge koju izrađuje Državni zavod za zaštitu prirode. Vodeći računa o značaju navedenih prostornih planova za razvoj tih zaštićenih područja te s druge strane administrativnim kapacitetima Državnog zavoda za zaštitu prirode izraženo je stajalište kako bi Ministarstvo zaštite okoliša i prirode trebalo omogućiti da putem ovlaštenih pravnih i fizičkih osoba pripremi stručne podloge za ove prostorne planove. Predložena je dopuna, ali ne prve u stavku 1. članka 139. na način da se u zaštićenim područjima dopusti sidrenje i na mjestima utvrđenim određenim planom upravljanja budući da postoji mogućnost da se istim predvide i dodatna mjesta za sidrenje ili privez plovila, a da se time ne narušava svojstva zbog kojeg je područje zaštićeno. U svezi koncesija na pomorskom dobru u zaštićenim područjima upozoreno je da iz predloženog zakona nije nedvojbeno razvidno da se osim Zakona o koncesijama koncesioniranja na navedenim područjima vrši i prema Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama. Navedeno je i ocijenjeno nužnim kako se u provedbi zakona ne bi događalo da se pomorsko dobro koje izvan zaštićenih područja štiti bolje nego pomorsko dobro u zaštićenim područjima. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova, 5 glasova za i 2 suzdržana glasa odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka: prvi, prihvaća se Prijedlog zakona o zaštiti prirode. I drugi, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Na redu su predstavnici klubova. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Željko Kolar.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Zaštitu okoliša, prirodnih dobara i prostora u Republici Hrvatskoj držimo važnim političkim i razvojnim pitanjem. Predloženi novi Zakon o zaštiti prirode do sad je najcjelovitiji i najsloženiji za provedbu. Donošenje novog zakona probudilo je izvanredno zanimanje najšire javnosti tako da je na prijedlog teksta zakona objavljenog na internetskim stranicama nadležnog ministarstva pristiglo više od osamstotinjak mišljenja, primjedbi i prijedloga od strane znanstvenih i stručnih institucija, ustanova za zaštitu prirode, nevladinih organizacija, strukovnih udruga, komora, pojedinaca ali i gospodarskih subjekata jedinica regionalne i lokalne samouprave. Ključne promjene odnose se u odredbama koje se odnose na ekološku mrežu zaštićena područja i ophođenje s divljim vrstama. Zakonom je omogućeno i preuzimanje pravne stečevine EU i njezino potpuno usklađivanje sa ključnim direktivama. Uz navedena poboljšanja izričaja zakona i usklađivanja sa Zakonom o općem upravnom postupku, te novog zakona o koncesijama. O ocjeni prihvatljivosti strategija, planova, programa i zahvata na ciljeve očuvanja ekološke mreže NATURA 2000. Zakon po prvi puta vrlo precizno definira sve aspekte ključnog instrumenta očuvanja ekološke mreže NATURA 2000 kao najvrednijeg dijela bioraznolikosti pri čemu poseban štit zaštiti prirode i očuvanja bioraznolikosti čini ocjena prihvatljivosti kojom se ocjenjuje utjecaj plana, programa i zahvata na ciljeve očuvanja i cjelovitosti područja ekološke mreže. U očekivanju važnih energetskih i infrastrukturnih projekata od kojih će neki svakako imati značajan utjecaj na NATURA 2000 tih područja. Ako nema projekat se odobrava odnosno ne odobrava u slučaju da značajan negativni utjecaj postoji. Rezultat ocjene nije zaključen u slučaju utvrđivanja imperativnih razloga prevladavajućeg javnog interesa. U tom slučaju ako postoje imperativni razlozi prevladavajućeg javnog interesa koji se mogu odnositi na zdravlje ljudi, javnu sigurnost, postizanje bitno povoljnijih uvjeta za okoliš i drugih uključujući one gospodarske i socijalne naravi ili zbog pomanjkanja drugih pogodnih mogućnosti projekt se može dopustiti. U tom se slučaju utvrđuju kompenzacijski uvjeti. Ovim zakonom uređuje se i postupak prethodne ocjene i definiraju se rokovi njegovog provođenja. Sam zavod, Državni zavod za zaštitu prirode dobiva puno veći značaj u najranijoj fazi kroz tzv. prethodni postupak. NATURA 2000 područje je upravljanja tim područjima. NATURA 2000 zamijenit će postojeću ekološku mrežu. Prijedlog NATURA 2000 obuhvaća 794 područja na 29,64% ukupne površine Republike Hrvatske, odnosno 36,92% kopna i 16,6% teritorijalnog mora. U važećem zakonu ne postoji odredba o upravljanju u područjima ekološke mreže što je novim zakonom upravljanje ekološkom mrežom NATURA 2000 riješeno u samom tekstu zakona. U zakonu se detaljno opisuje korištenje divljih vrsta i zabrani upotrebe sredstava za hvatanje, detaljno se obrađuju strogo zaštićene vrste. Zakon detaljnije razrađuje odredbe o stranim i inozemnim vrstama. Pored navedenog novi Zakon o zaštiti prirode daje okvir za provedbu … [[Govornik se ne razumije.]] protokola o pristupu genetskim resursima, te pravednoj i jednakopravnoj raspodjeli dobiti koja proizlazi iz njihovog korištenja. Preciznije se razrađuju odredbe koje se odnose na postupanje pri otkriću novih speleoloških objekata i radi se razlika između onih koji su slučajno naiđeni, znači u prirodu i između onih gdje se obavljaju na nekakvim infrastrukturnim radovima i isto tako se određuje na koji način se mogu prekinuti radovi i precizno se određuju rokovima u kojim nadležne institucije moraju reagirati. Jasno određivanje kategorija zaštićenih područja od državnog značaja, strogi rezervat, nacionalni park, posebni rezervat i park prirode u odnosu na kategorije od lokalnog značaja, spomenik prirode, regionalni park, značajni krajobraz, park šuma i spomenik parkovne arhitekture. Ukida se pravo prvokupa na zaštićenim područjima osim u nacionalnim parkovima, strogim i posebnim rezervatima radi olakšavanja prometa nekretninama. Dodatno se uređuje i sustav dodjele koncesijskih odobrenja na zaštićenim područjima i speleološkim objektima. Uz ovakvu složenost Zakona o zaštiti prirode njegovi učinci ovisit će prvenstveno o političkoj spremnosti da se osiguraju nužni financijski i kadrovski i institucionalni uvjeti za njegovu potpunu provedbu. Za funkcionalnost u provedbi ključna će biti kvaliteta kadrova, snaga integralnog informacijskog sustava, prostora, okoliša i prirode, te povezanost i koordinacija tijela i aktera u planskim upravnim i nadzornim poslovima. Na kraju ovog zakona nekoliko izrijeka koji bi trebali dočarati odnos čovjeka i prirode. Čuvajmo zemlju i prirodu na njoj jer nismo ih naslijedili od svojih djedova i očeva nego smo ih posudili od svojih potomaka. Postoji izvrstan učitelj ako ga razumijemo, a to je priroda. Ja se nadam da barem mi ovdje razumijemo. Klub SDP-a podržava Prijedlog zakona o zaštiti prirode. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada je na redu predstavnik Kluba zastupnika HNS-a kolega Ivica Mandić. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Oprostite, izmiješano mi je ovdje. Dakle u ime kluba HDZ-a kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Vlada Republike Hrvatske, odnosno resorno ministarstvo, pripremilo je Zakon o zaštiti prirode i ministar je u svom uvodnom obrazloženju naveo tri razloga, tri temeljna razloga zbog kojih je Vlada prišla izradi novog Zakona o zaštiti prirode. Mi u klubu HDZ-a smo mišljenja da u ovom momentu nije bilo nužno niti je potrebno donositi novi zakon s nizom izmjena i dopuna već da je a s obzirom na činjenicu da ćemo nakon pristupanja Republike Hrvatske u punopravno članstvo u EU trebati ovaj zakon ponovno mijenjati kako bi ga uskladili sa ekološkom mrežom NATURA 2000. pa da onda i tada u tom postupku izmjene zakona praktično ove promjene koje je ministar najavio i zbog kojih je rekao da idu u donošenje ovog zakona tada se moglo donijeti. I iz tog razloga, a i iz činjenice koja je također maloprije spomenuta od strane ministra, a to je da će se nakon sveobuhvatne studije koja će pokazati budući način upravljanja javnim ustanovama osnovanim za zaštićena područja prirode Vlada izjasniti o tome da li će to biti jedna ili više ustanova u RH koje bi ustanove na određeni način centralizirale upravljanje zaštićenim područjima prirode. Pa s obzirom da je ta studija kako smo čuli u izradi onda tim više je argument da smo mogli pričekati rezultat te studije i onda obvezu da nakon 1. srpnja utvrdimo i našim zakonom ekološku mrežu NATURA 2000. tada se onda moglo krenuti sa izmjenom zakona, a sada ako je to ministarstvo ocijenilo nužnim moglo se ići u izmjenu postojećeg zakona. Druga stvar koju mi u klubu HDZ-a držimo da nije napravljena kvalitetno to je činjenica da je Vlada, odnosno resorno ministarstvo u svibnju prošle godine pokrenulo javnu raspravu na temelju jednog prijedloga zakona koji je bio u javnoj raspravi i u kojoj javnoj raspravi istaknuto je niz primjedbi na razmišljanja, sugestije na tada napravljeni nacrt prijedloga zakona, a da je otada dakle pa do evo rasprave u Hrvatskome saboru proteklo 10 mjeseci i da ovaj prijedlog zakona koji je danas nama na klupama u bitnoj mjeri odstupa od onog nacrta prijedloga zakona koji je bio u raspravi. Zbog toga držimo da je Vlada, odnosno resorno ministarstvo, prije nego što je krenulo u proceduru usvajanja i donošenja ovog zakona trebalo ponovno otvoriti javnu raspravu jer je i predlagač odustao od određenih razmišljanja koja su bila riješena tim izvornim tekstom nacrta prijedloga zakona. Dakle, ovaj zakon u bitnome odstupa od onoga što je bilo u prvom prijedlogu zakona koji je išao u javnu raspravu i time je po nama trebalo zbog tih razloga ponovno otvoriti javnu raspravu o novim postavkama, o novim normama koje ovaj prijedlog zakona uređuje. O tome, a to sam i maloprije kada sam govorio u ime matičnog odbora, mi u klubu HDZ-a se slažemo sa stavom udruga za zaštitu prirode koji su istakli na raspravi u samome odboru istu dilemu i neslaganje s činjenicom da ovaj zakon ne nastavlja se na jedan nacrt prijedloga zakona koji je raspravljen u svibnju prošle godine, a po nama i po njima, bi onda bilo nužno ponovno otvoriti javnu raspravu iz niza razloga koje ću i u nastavku izložiti. Ono što je također i na odboru, a i maloprije u raspravi i u uvodnom obrazloženju gospodin ministar rekao, to je da ovaj zakon će značajno pomoći poboljšavanju investicijske klime u RH. Mi poštujemo takav stav ministra i Vlade da se pokrene niz investicija u RH koje često puta svakako sa procedurama ne samo Zakona o zaštiti prirode nego i drugim zakonima znaju biti otežane, da se one uklone, ali držimo da je ovaj zakon kao zakon lex specialis koji određuje zaštitu prirode prioritetno bi se trebao baviti zaštitom prirode, zaštitom zaštićenih područja u RH, a ne da bude uvod u mogućnost donošenja onog spornog Zakona o poticanju strateških investicija koji je već Vlada najavila, koji je dijelom bio i u raspravi na razini Ministarstva gospodarstva, koji je u hrvatskoj javnosti izazvao brojne podjele i neslaganja. Čini nam se, nama u klubu HDZ-a, da ovaj zakon na određeni način otvara na mala vrata ulaz tog po nama štetnog Zakona o poticanju strateških investicija. Kada govorimo o odredbama kojima je regulirano utvrđivanje prevladavajućeg javnog interesa i odobrenja zahvata uz kompenzacijske uvjete za područje ekološke mreže želimo upozoriti na jednu kontradiktornost u samome zakonu. Naime, stav je Vlade Republike Hrvatske da se kompenzacijski uvjeti kada se utvrdi prevladavajući javni interes ne mogu nadoknaditi financijskim sredstvima. Dakle, ako se nešto zbog zahvata nekakvog zaštićenog područja narušava, degradira onda je stav Vlade da prije nego što se kad krene u taj zahvat koji degradira taj prostor da je investitor dužan kroz kompenzacijske uvjete napraviti, pripremiti drugo štićeno područje koje omogućava zaštitu pojedinih ili ptica ili, dakle stvara neka nova staništa i ne može te kompenzacijske uvjete nadoknaditi financijskim sredstvima. I mi u klubu HDZ-a to prihvaćamo. No, u ovome istome zakonu je u članku će se 1. stavkom 1. definirano da: "Ukoliko investitor ne napravi te kompenzacijske uvjete da će onda Vlada Republike Hrvatske, onda resorno ministarstvo na trošak investitora sami napraviti, odnosno provesti te kompenzacijske uvjete. To je apsolutno kontradiktorno jer nitko ne može, niti jedan investitor ne može pokrenuti proceduru i krenuti u realizaciju svoga zahvata dok nije napravio te kompenzacijske uvjete. Prema tome, ili investitor ne može napraviti kompenzacijske uvjete prije svog zahvata ili se Vlada treba izjasniti da može, ali onda uz jasno financijsku naknadu ministarstvu koji će onda umjesto investitora uspostaviti takve kompenzacijske uvjete. Ta su dva članka po nama kontradiktorna i Vlada se mora izjasniti može li se kompenzacijske uvjete nadoknaditi financijskim sredstvima od strane investira ili ne može, a ne tvrditi da ne može, a u drugom članku reći da će, ako to napravi i kreni u realizaciju projekta a bez da uspostavi kompenzacijske uvjete da će onda Vlada na njegov trošak. Prema tome, to je apsolutno po nama kontradiktorno i tu se Vlada i ovim zakonom mora jasno očitovati hoće li ili neće dopustiti uspostavu kompenzacijskih uvjeta uz nadoknadu od strane investitora. Ono što ovaj zakon sada pokazuje i čemu bitno odstupa od prijedloga zakona iz 2005. godine, iz 2012. godine od mjeseca svibnja, to je činjenica da sada Vlada predlaže da nacionalna mreža, ekološka mreža postane Natura 2000. čime se značajno manje prostora RH štiti u smislu Zakona o zaštiti prirode. Naime, nacionalnom ekološkom mrežom bilo je pokriveno 47% kopnenog i 38,5% morskog teritorija. Predložena mreža Natura 2000. obuhvatila bi ukupno 29,6% ukupne površine RH. Dakle, toga moramo biti svjesni, da nakon stupanja Hrvatske u punopravno članstvo u EU negdje oko 18% kopnenog teritorija RH bit će manje štićeno u odnosu na postojeću ekološku mrežu. Zakonom iz, prijedlogom zakona koji je krenuo u javnu raspravu pitanje nacionalne ekološke mreže bilo je drugačije regulirano i time ovaj prijedlog zakona značajno odstupa od onoga zakona koji je bio prošle godine u javnoj raspravi. I to je bio jedan od temeljnih razloga zbog čega su i ekološke udruge u RH se protive donošenju ovog zakona bez da se ponovno vrati u javnu raspravu. Bitan razlog koji bi također trebao prisiliti na određeni način Vladu da otvori ponovno javnu raspravu, a tj., to je razlika između ovog rješenja i rješenja koje je bilo u zakonu prošle godine. Naime, zakon iz prošle godine namjeravao i takav je krenuo u javnu raspravu, da se na naivu RH uspostavi jedinstvena agencija za upravljanje svim zaštićenim područjima prirode. I to je bilo u zakonu izrekom napisano i rečeno. Ovaj zakon govori da je to moguće, da Vlada vlastitom uredbom odluči se na model upravljanja zaštićenim područjima prirode na način da to može bit jedinstvena agencija kao što je bila i u prošlom prijedlogu zakona ili da se za dvije ili više ustanova koje se, koje su osnovane za zaštitu prirode formira na razini RH. Prema tome, mi u klubu HDZ držimo da bi Sabor temeljem zakona trebao propisati način upravljanja zaštićenim područjima prirode, a ne to dopustiti Vladi, da Vlada uredbom mimo Sabora definira način organizacije, način ustroja ustanova koja se bave zaštitom prirode u RH. Držim da to nije dobro rješenje, da je bolje rješenje bilo u ranijem zakonom. Ne znam zašto je Vlada sada od toga odstupila, a ako je i Vlada i htjela da tako važnu odluku donese na temelju studije koja se u ovom trenutku radi, onda tim više ide i u prilog našem stavu kluba HDZ-a da smo trebali pričekati do 1. srpnja, do tad bi u međuvremenu vjerojatno i bila napravljena sama studija pa bi onda Vlada mogla na temelju te studije jasno saborskim zastupnicima i Hrvatskome saboru predložiti način osnivanja i organizacije ustanova za zaštitu prirode u RH, a ne to raditi mimo Sabora. Još jedna bitna stvar, evo vrijeme mi ističe. Naime, to sam također na odboru rekao, a maloprije kad sam i pročitao stav odbora, matičnog odbora to je po nama u klubu HDZ-a a tu govorim kao i zastupnik iz Dubrovačko-neretvanske županije za nas je neprihvatljivo da u prostoru Malostonskog zaljeva i Maloga mora ovaj zakon zabranjuje obavljanje ribolova kao tradicijske djelatnosti na koji je naslonjen i veliki broj obitelji i domaćinstava u Malostonskom zaljevu. Tim više što je ovim istim zakonom omogućeno je u nacionalnim parkovima koji je najviši stupanj zaštite određenog područja prirode, dozvoljeno bavljenje ribolovom. A u nižem, na nižoj razini kao što je posebni rezervat, a to je Malostonski zaljev i Malo more zabranjeno je bavljenje ribolovom. Za informaciju na tom prostoru Malostonskog zaljeva živi oko 2000 ljudi, tamo je registrirano preko 1000 malih čamaca, kajića, brodica koji su isključivo i sagrađeni i nabavljeni da bi ljudi tamo mogli živjeti od ribolova. Ovim zakonom mi njima sprječavamo da se bave ribolovom, a upravo uzgajivači školjaka u Malostonskom zaljevu se zalažu da se omogući ribolov u Malostonskom zaljevu kako bi se izlovom riba predatora spasile kamenice, dagnje u Malostonskom zaljevu koji je upravo zbog prevelike količine riba predatora uništavaju temeljnu djelatnost u Malostonskom zaljevu. To su te uzgoj školjaka, odnosno uzgoj kamenica i dagnji. Prema tome mi u Klubu HDZ-a tražimo da se omogući u posebnom rezervatu bavljenje ribolovom kao tradicijskom djelatnošću od koje živi veliki broj obitelji u Malostonskom zaljevu i ja ne vidim koji je to razlog braniti na nižoj razini zaštićenog područja a omogućiti u višem kao što je nacionalni park. Također mi se čini da ovim zakonom nije točno kvalitetno propisan način koncesioniranja na pomorskom dobru i režim zaštite pomorskog dobra. Iz ovog zakona koji bi trebao dodatno štititi pomorskom dobro iščitava se da se bolje štiti pomorsko dobro u općem režimu nego pomorsko dobro koje je u prostoru i u području kojega držimo prema ovom zakonu zaštićenim područjem prirode. Prema tome potrebno je još dodatno da Vlada u dijelu koji se odnosi na koncesioniranje i brigu o pomorskom dobru dodatno zaštiti i izjasni se o prostoru pomorskog dobra u zaštićenom području prirode. Evo vjerojatno ću kasnije u pojedinačnoj raspravi još neke stvari izložiti koje nisam uspio kroz ovo vrijeme. Hvala.
Hvala. Replika Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa po naravi politike i funkcioniranja Hrvatskog sabora obično se zastupnici iz različitih klubova posebice oporbe i vlasti ne slažu baš često. Međutim ovom prilikom moram izraziti suglasnost s ovim što je izrekao kolega Bačić vezano uz Malostonski zaljev. To je jedan vrlo ozbiljan praktični problem i onemogućavanje ribolova u onom intenzitetu u kojem se dosad odvijao u Malostonskom zaljevu će uzgajivači Malostonskih školjaka dovesti u izrazito lošu situaciju. Jer čak i uz ovolku razinu ribolovnog napora koja je dosad bila zakonski dopuštena oni su trpili velike štete u određenim dijelovima sezone kad se pojave veće količine orada odnosno predatora na školjkama i ja ovom prigodom apeliram na gospodina ministra da taj problem sagleda u kontekstu ovog zakona i da se režim ribolova i prava domicilnog stanovništva na ribolov na području Malostonskog zaljeva ne reduciraju. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Baranoviću apsolutno se slažem s vama. Vi ste itekako dobro upoznati s problem ribolova i u Malostonskome zaljevu. Dobro da ste i vi dali podršku našem prijedlogu da se omogući ribolov u Malostonskome zaljevu i malome moru. Naime na sjednici odbora od strane predstavnika Vlade rečeno je kako ovaj zakon ne priječi obavljanjem ribolova u Malostonskom zaljevu već da obavljanje tog ribolova priječi Pravilnik o ribolovnim područjima gdje nije propisano mogućnost ribolova u Malostonskom zaljevu. To nije točno. Naime u Pravilniku nije rečeno da se na prostoru Malostonskog zaljeva ne može obavljati ribolov. Ali ja znam kada je taj pravilnik i donesen da je onda bilo o tome govora da li je moguće ako matični zakon a to je Zakon o zaštiti prirode priječi obavljanje ribolova u prirodnim područjima kao što je posebni rezervat da onda niti pravilnik koji dolazi akt a posteriori ne može to dozvoliti. To nije točno. Dakle samim pravilnikom kojim se definiraju ribolovna područja ribolovne zone u RH omogućeno je obavljanje ribolova u Malostonskom zaljevu a jedini akt koji to priječi bit će ovaj zakon ako bude donese u ovakvom obliku.
Hvala. Riječ je zatražio ministar Mihael Zmajlović. Izvolite ministre.
Uvaženi kolegice i kolege zastupnici. Evo ja bih se kratko osvrnuo na ovu raspravu vezano uz Malostonski zaljev. Dakle ono što je činjenica da ovim zakonom nigdje a vjerujem da ste pročitali nigdje nije zabranjen ribolov u posebnom rezervatu u Malostonskom zaljevu. Već bih upozorio da pitanje ribolova i ribarenja se definira posebnim zakonom, dakle Zakonom o morskom ribarstvu i Zakonom o slatkovodnom ribarstvu i gdje je u Zakonu o morskom ribarstvu izričito navedeno more dakle u zaštićenom području odnosno posebnom rezervatu ne predstavlja ribolov na more. I u ovom trenutku to je jedina prepreka zašto se ribolov ne obavlja u Malostonskom zaljevu. Kako ovaj zakon mora biti horizontalno usklađen sa svim ostalim propisima i propisima koji reguliraju ribarstvo, tako ovaj zakon kaže da je moguće obavljati određene djelatnosti i u zaštićenim područjima ali pod određenim uvjetima. Tako da će se pitanje samog ribarstva i ribarenja u Malostonskom zaljevu regulirati izmjenama zakona o morskom ribarstvu koji će onda biti usklađen i sa propisima, uvjetima očuvanja bio raznolikosti odnosno očuvanja prirode u tom području. Tako da evo u ovom zakonu nigdje odnosno u nacrtu nigdje izričito nije zabranjeno ribarstvo u, ribarenje u Malostonskom zaljevu i u tom djelu bih evo ispravio ove netočne navode. Točno je da moraju biti zakoni horizontalno usklađeni no u ovom trenutku o konkretnom slučaju jedina prepreka je Zakon o morskom ribarstvu koji izričito zabranjuje odnosno kaže da more u posebnom rezervatu ne predstavlja ribolov na more i to je prepreka za ribarstvo. Hvala.
Dvije replike na vaše izlaganje. Branko Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre vi kažete da u Zakonu to nije nigdje izrijekom napisano. Pročitajte članak 113. koji govori o nacionalnom parku i kaže u članku 113. stavku 3. "U nacionalnom parku su dopušteni zahvati i djelatnosti kojima se ne ugrožava izvornost prirode" a stavku 5.govori "iznimno od tog stavka može se dopustiti ugostiteljsko-turističkih i rekreacijskih djelatnosti koje su u ulozi posjećivanja te bavljenje stočarstvom, poljoprivredom, ribolovom", to je za nacionalni park. Kada je u pitanju posebni rezervat kao što je Malostonski zaljev također piše "U posebnom rezervatu nisu dopušteni zahvati i djelatnosti koje mogu narušiti svojstva zbog kojih je proglašen rezervat", a onda dalje kaže "iznimno od stavaka tog članka dopušten je uzgoj riba i drugih vodenih organizama u posebnim rezervatima u kojima je u trenutku proglašenja zatečena djelatnost uzgoja u obimu i na način koji ne ugrožava svojstva zbog kojih je proglašen rezervat". Prema tome, u Malostonskom zaljevu koji je proglašen posebnim rezervatom nije dozvoljeno bavljenje ribolovom. Na kraju krajeva ne bi zbog toga Hrvatska obrtnička komora, udruga i Ceh ribara i Dubrovačko-neretvanskoj županiji napisao niz primjedaba na ovaj zakon i obratio se nama u oboru i ja m mislim brojnim zastupnicima a posebno nama iz Dubrovačko-neretvanske županije zbog toga što traže da na isti način kao što je ribolov propisan u nacionalnom parku da bude na isti način propisana ta djelatnost i u posebnom rezervatu kao što je Malostonski zaljev. I nije točno da onda da je sada u zakonodavnoj regulativi zabranjeno u nekom drugom zakonu ili nekom drugom aktu obavljanje ribolova u Malostonskom zaljevu osim što je to sada prepreka koja je utvrđena ovakvim zakonom koji danas raspravljamo u Saboru.
Odgovor na repliku ministar Zmajlović.
Hvala lijepo. Dakle kada govorimo o članku 114.o ovom prijedlogu i općenito o posebnom rezervatu moramo gledati sveobuhvatno stanje u cijeloj Hrvatskoj svih posebnih rezervata ne samo Malostonskog zaljeva. U članku 114.koji ste vi citirali stavku 3.isto tako u stoji da "U posebnom rezervatu su dopušteni zahvati i djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom". Dakle samim tim stavkom je ostavljena mogućnost da se i u posebnom rezervatu obavljaju djelatnosti koji će u članku u stavku 3.stoji da je moguće da se obavljaju djelatnosti kojima se održavaju ili poboljšavaju uvjeti važni za očuvanje svojstava zbog kojih je proglašen rezervatom. Dakle upravo ovaj stavak 3. članka 114.govori o tome da je potrebno uskladiti druge propise sa ovim zakonom dakle upravo za zaštitu prirode će propisati uvjete pod kojim se takva djelatnost može obavljati ali tek kada se uklone prepreke u drugim propisima, a to je Zakon o morskom ribarstvu. Hvala lijepo.
I replika Petar Baranović.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa ja ne bih baš rekao da je to klasična replika ali jedna informacija za gospodina ministra. Kada se pisao taj Zakon o morskom ribarstvu igrom slučaja sam sjedio za stolom i ta odredba na koju se vi pozivate je donesena uz protivljenje ljudi iz ribarskog sektora na izričito inzistiranje ministarstva na kojem ste vi na čelu. Inače držim da je bitno da znate kao ministar da je ona donijela jako puno problema na terenu i da nije polučila pozitivne nego negativne konsekvence. S obzirom da sam netko tko može s punom pouzdanošću govoriti o toj problematici, dužan sam vas izvijestiti da je upravo takav odnos Zakona o morskom ribarstvu i Zakonu o zaštiti prirode polučio devastaciju pojedinih zaštićenih područja nacionalnih parkova u morskom eko sustavu. I bilo bi mi jako drago ako kao ministar nađete za shodno da jedan dan tu problematiku sagledamo onako u jednom užem krugu vrlo detaljno i sa najboljim namjerama da se stvari dovedu u balans. Hvala lijepa.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a kolega Ivica Mandić.
Hvala lijepo. Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnikom. Evo ispred kluba HNS-a ću reći da ćemo mi kao klub podržati ovaj zakon. Ono što bih na početku izlaganja ispred kluba rekao da je zaštita prirode i prirodne ljepote RH visoko kotiraju u Europi i da je to jedna od najvećih vrednota RH priroda. Slijedom toga proizlazi da je obaveza i dužnost Sabora RH, Vlade RH voditi posebnu brigu i zaštitu o očuvanju prirode. Ono što bih također rekao da prijedlog ovog zakona dolazi od Vlade RH, a da je ovaj prijedlog zakona zajedno su izradili Ministarstvo zaštite okoliša i prirode, Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva. Ono što je također bitno kod ovog zakona da je ovo prvi važan zakon koje je Ministarstvo zaštite okoliša donosi jer dosadašnja dva Zakona o zaštiti prirode bila su donesena u sklopu taj puta djelokruga rada Ministarstva kulture. Mi u klubu HNS-a smatramo da je ovakav način puno bolji i da je s osnivanjem Ministarstva zaštite okoliša RH i Sabor RH pokazao koliko mu je stalo do tog izuzetno važnog resursa RH. Ovo bih rekao da sa novim prijedlogom zakona dolazi do novog sustava, da se uvodi novi izričaj i da cjelovitiji i jasniji pristup ovoj problematici. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Važeći zakoni do sada to su bili zakoni iz 2005., 2008.godine i 2011. Koncept zaštite prirode koji sagledavaju sveukupnu biološku raznolikost temeljeni su na Konvenciji o biološkoj raznolikosti Rio de Janeiro 1992. godine. Nadalje, u ovom novom zakonu su ugrađene i direktive Europskog parlamenta i Vijeća Europe. Nakon donošenja zakona 2005. godine zakon je doživio dvije više kozmetičke izmjene koje nisu bile strukturne naravi, koje su bile više usklađivanje sa stvarnim stvarima. Novi Zakon o zaštiti prirode donosi unapređenje sustava zaštite prirode u Republici Hrvatskoj i dodatno usklađuje s odredbama Direktive o staništima i Direktivama o pticama. Cilj zaštite prirode je očuvati što veću raznolikost biljnog i životinjskog svijeta, postići što prirodniju biološku ravnotežu. Moram također napomenuti da je Republika Hrvatska s aspekta biološke raznolikosti jedna od najbogatijih zemalja Europe. Raznolikost uvjetovana zahvaljujući prirodnim i biogeografskim uvjetima što je doprinijelo brojnosti i raznolikosti kopnenih i vodenih morskih i podzemnih staništa te života u njima. Moram reći da u Republici Hrvatskoj se nalazi najznačajniji dio populacije mnogih vrsta flore i faune koje su ugrožene na europskom nivou. Tzv. crveni popis ugroženih vrsta u biljnom i životinjskom svijetu u Republici Hrvatskoj se njih nalazi preko 2200 životinjskih i biljnih vrsta. Ono što je također bitno napomenuti, da biljni i životinjski svijet u biti daju i ravnotežu i daju mogućnost opstanka ljudskom rodu. U dosadašnjoj podjeli ili očuvanju i zaštiti prirode Republika Hrvatska imala je ekološku mrežu gdje je preko 47 kopnenog dijela i 38,5 morskog teritorija bilo uključeno u zaštiti ekološkoj mreži. Sa ovim novim prijedlogom taj dio zaštite bit će nešto manji jer primjena od 1. srpnja, od onog trenutka kad Republika Hrvatska bude punopravna članica Europske unije provodit će se u mjerama zaštite prirode Natura 2000. To će iznositi 36,99 kopnenog teritorija, 16,58 morskog teritorija ili ukupno na 29,64% površina ili ukupno na 2617010 hektara zemljišta. Ovdje je također bitno napomenuti da kod Natura 2000 je uočljiva razlika u površinama zaštićenog dijela prirode kod novoprimljenih zemalja u Europskoj uniji i kod starih članica. Tako da kod zadnje primljenih država u Europsku uniju ti kriteriji su vrlo strogi i vrlo visoki tako da prednjače Republika Slovenija sa 35,5%, Bugarska 34%, Slovačka 29, Cipar 28 itd. Za Republiku Hrvatsku to će bit 29,4 što prema ocjeni udruga zaštita okoliša smatraju da je vrlo nizak postotak, ali s obzirom na prostornost i teritorija Republike Hrvatske u klubu HNS-a smatramo da je i ovakav dio zaštite na skoro 30% Republike Hrvatske zaštite prirode jako dobar, ali je bitno provoditi zakonsku regulativu i na ostalim dijelovima Republike Hrvatske i da se vodi briga o zaštiti prirode i okoliša, ne samo u prostorima koji su zaštićeni već i u svim drugim prostorima. Donošenje Zakona o zaštiti prirode vlada jedna opća percepcija u javnosti u Republici Hrvatskoj da su vrlo visoki kriteriji zaštite prirode da u biti onemogućavaju kvalitetan razvoj i investicije. Sa ovim zakonom je značajno poboljšana ova situacija i značajno je jasnija procedura kod dobivanja određenih dozvola u određenim prostorima. Smatramo da je taj dio prihvatljiv, pogotovo što u prirodi, u suživotu između prirode i čovjeka mora vladati ravnoteža i po pitanju opstojnosti i ljudske vrste i zaštite prirode. Ja bih ovdje pročitao izjavu ministra gospodina Zmajlovića koji je doslovce rekao ovo: Ovim zakonom stvara se pravni okvir za poboljšanje investicijske klime, za kvalitetan suživot čovjeka i prirode, za definiranje zaštite prirode kao platforme razvoja što će sve direktno utjecati na poboljšanje kvalitete života. Mislim da ova rečenica i ovaj citat najbolje govori o namjeri i o samom cilju donošenja ovoga zakona. Osim jasne zakonske regulative i terminologije o kojoj se govori u ovom zakonu ovdje također su i spomenuta i speološka nalazišta koji su pronađene slučajno ili koje su pronađene u određene u određenim građevinskim zahvatima, također procedura je jasna i točno precizira istraživanje speoloških nalaza. Također, ovaj zakon precizira i jasno definira koncesijski sustav. Osim ovih napomenutih stvari detaljno je razrađeno i strane i invazivne vrste, kao i prekogranični promet sa divljim vrstama. Ono što je također bitno u ovome svemu reći da ovdje ovim zakonom se jasno precizira i način i inspekcije i jasno se precizira i sa određenim kaznenim odredbama. Tako da za teže prekršaje, kaznene odredbe donosi financijske kazne od 500 do milijun kuna. Ono što je bitno kod ovog zakona i kod svih zakona koje donosi ovaj Visoki dom je bitna njegova provedba i kvalitetna primjena u društvu. Društvo ili država mora preuzeti odgovornost u provedbi Zakona o zaštiti prirode, a najbolja zaštita prirode je edukacija. Znači ta edukacija mora biti od osnovne škole gotovo do završetka života, jer sastavni dio opstojnosti na kugli zemaljskoj i u prirodi sigurno je očuvanje i važnost i značaj prirode i njezine zaštite kao jednog od glavnih temelja daljnjeg održivog ekonomskog razvitka Republike Hrvatske. Mi u klubu Hrvatske narodne stranke smatramo da je ovaj zakon odradio ovaj cilj i da on će u svakom slučaju doprinijeti kvalitetnom održavanju i zaštite prirode. Klub Hrvatske narodne stranke će podržati ovaj zakon.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Kolega Jasen Mesić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa cijenjeni kolega, rekli ste u jednom dijelu svog izlaganja da je evo koliko nova Vlada pokazuje brige za prirodu i za prirodnu baštinu time što to više nije u Ministarstvu kulture što bi značilo da kad je prije dok su Uprave za zaštitu prirode bile u Ministarstvu kulture da se nije pokazivala briga za zaštitu prirode što je potpuno netočno. Sustavi su u svijetu različiti. Negdje zaštita prirode stvarno je u Ministarstvu okoliša, međutim u tradiciji naših službi zaštita i kulturne i prirodne zaštite oni su uvijek bili zajedno, uvijek. To vam je više od sto godina tradicije službe koja je tako bila koncipirana, koja je napravila veliki dio posla u zaštiti prirodne baštine, u formiranju nacionalnih parkova i parkova prirode. Prema tome, potpuno je netočno stvari postavljati tako. Evo sad je to u drugom ministarstvu, pa nije više u Ministarstvu kulture, pa se zato bolje vodi briga. Pogledajte sastave upravnih vijeća sada u nacionalnim parkovima i u parkovima prirode, pa ćete vidjet koje su bile stručnije, koncepiranija i da li se onda po tome vodila veća briga ili manja briga. Ja vas uvjeravam da ćete ostati negativno iznenađeni. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku, Ivica Mandić.
Meni je žao da je kolega Mesić krivo shvatio moju poruku. Ja nisam u mom izlaganju rekao da je Ministarstvo kulture loše odradilo svoj posao i nije mi bila namjera. Ali sam htio naglasiti da sa ovakvim pristupom možda dajemo veću pozornost zaštiti okoliša, zaštiti prirode sa osnivanjem resornog ministarstva. Uz dužnu zahvalu svim kvalitetnim znanstvenicima koje je na ovim prostorima od 19 stoljeća vode brigu o zaštiti, očuvanju i raznolikosti i biološke raznolikosti ovog prostora sigurno bi, možemo reći da smo kao narod dio kulturne Europe. Nisam ni jednog trenutka smatrao da Ministarstvo kulture nije taj posao odrađivalo dobro, pa mi je žao ako ste tako to shvatili. Ako se osjećate uvrijeđeni ja bih uputio ispriku, jer moja namjera nije bila to već je bila čisto pozornost na zaštitu okoliša i na ministarstvo resorno. Hvala lijepo.
I Damir Rilje, replika.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, ministre sa suradnikom. Pa evo možda sam mogao i ranije, ali evo kolega Mandić me vezano govoreći o zaštiti lokaliteta ja se moram vezat baš na lokalitete. Evo, pričali smo malo prije o malostonskom zaljevu. Mislim da takvih lokaliteta imamo more u našoj lijepoj Domovini. U mom gradu Trogiru ima jedan spomenik parkovne arhitekture, jedan … [[Govornik se ne razumije.]] rezervat. Dakle, po ovom prijedlogu zakona, a i do sada cijelo vrijeme trebala je županija upravljati s tim, odnosno županijska ustanova za upravljanje upravo ovim lokalitetima. Tako i ostaje. Ja ponovo vidim da jedinica lokalne samouprave nema nikakvih ingerencija. Ja vas lijepo molim, obzirom da je to direktna ponuda da se nalazi usred grada osobito spomenik parkovne arhitekture, a isto tako on je strogi centar grada. To je čisto turistička i jednostavno naša kulturna ponuda, a ona je trenutno javni wc onako zatvoren i blokiran, jednostavno ne može se u njega ući. Drugo je … [[Govornik se ne razumije.]] rezervat isto tako prepun povijesti. Ja vam neću o tome sad pričati, jer je malo vremena i nije prilika za to. Ali vas molim ili pretvorite to u parkove prirode ili dajte jedinici lokalne samouprave na upravljanje, jer ovako upravljanje niti je učinkovito, niti je dobro, niti od njega imamo obogaćenu turističku ponudu. Zato vas molim ako se može išta po tom pitanju napravit. Dakle, ili u park prirode ili dajte na upravljanje. I mi smo to već zatražili bili putem gradskog vijeća. Evo jedno konkretno i direktno pitanje. Hvala.
Odgovor na repliku Ivica Mandić.
Zahvaljujem kolegi Damiru. Vjerojatno će ministar, gospodin Zmajlović dati točniji odgovor, a ja ću reći ono da Republika Hrvatska može bit sretna što ima 8 nacionalnih parkova, 11 parkova prirode. Ali ono što je dobro da ovim zakonom postoje mogućnosti o davanju koncesije i o korištenju određenih prostora. Smatramo da je to dobro, jer ti parkovi moraju živjeti sa ljudima, moraju živjeti sa prostorom. Jer ako su oni izolirani izvan prostora mislim da njihova vrijednost je puno manja uz normalno najviše standarde zaštite okoliša, zaštite prirode. I ovo smatram da što je kolega Rilje rekao mislim da je utemeljeno i da bi trebalo svakako staviti u kvalitetnu funkciju. Hvala.
U ime kluba Nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Ja ću nastaviti upravo ovdje gdje su moji prethodnici stali. Jasno da bi u primjenu ovoga Zakona o zaštiti prirode apsolutno trebalo uključiti i jedinice lokalne samouprave. Jasno je da ako jedinicama lokalne samouprave prebacujemo ovlasti onda bi im na neki način trebali prebaciti i novac. Ja mislim da se ovdje slažemo, jasno radimo što radimo. Ja sam duboko uvjeren što niže, što bliže građanima. To ne mora uvijek značiti bolju zaštitu prirode ali to bi bilo naprosto nekako logično da je tako. Ono što je sigurno, po mom sudu recimo, ili kako ja iščitavam ovaj Zakon o zaštiti prirode ključno to je možda ovaj članak 32. ili bolje rečeno čitava ova glava koja govori o korištenju prirodnih dobara i prostora te ocjena prihvatljivosti za ekološku mrežu. Ovaj članak 32. doslovce glasi da studiju izrađuje osoba ovlaštena prema posebnom propisu kojim se uređuju stručni poslovi zaštite okoliša i onda se kaže u stavku 2. članka 32. da troškovi izrade studije snosi nositelj zahvata. Ovlaštenik je dužan izraditi studiju na temelju njihovih podataka. Ovlaštenik je odgovoran za istinitost, točnost, stručnu utemeljenost studije. Zašto to govorim? Jasno studiju mora platiti pod navodnicima "investitor". To je apsolutno točno. Ali, studiju bi trebalo u svakom slučaju izraditi neovisno tijelo. I to bi trebao biti neki imperativ. Kada je sam investitor naručivao i plaćao studije i uz to njegovi timovi izrađivali studiju onda je bilo logično npr., logično, nije logično ali ono što se recimo dogodilo u jednom Potpičnu. Da je sve sa Rockwoollom, da je sve bilo u skladu sa najvišim ekološkim standardima kako je to stajalo u tim studijama, a da onda građani imaju silnih problema. Nema dileme, ja sam svjestan činjenice da je recimo i taj Rockwooll jedna velika kompanija, najveća green field investicija u Hrvatskoj, 75 milijuna eura plus 10 milijuna eura. To je 0,5% hrvatskog izvoza, 50 kamiona dnevno od Potpična ide na zapad, jedan ostaje svega u Hrvatskoj tih roba jasno, 130 radnika, indirektno 400, ali istina je i da mještani Potpična se permanentno žale. U zadnje vrijeme se možda žale nešto manje, ali ja tim mještanima Potpična apsolutno vjerujem u problem kojega svakodnevno iskazuju. Što želim reći? Nije Rockwooll sporan, sporna je lokacija. Rockwooll treba Hrvatskoj, ali mjesto koje je odabrano je apsolutno krivo. Znači, ako mogu poslovati u jednom Münchenu mogu i u Hrvatskoj, ali još jedanput ću reći upravo radi ovakve prakse gdje tu prostornu plansku dokumentaciju koja se tiče zaštite prirode ili prostora ili građana izrađuju sami investitori e onda nam se dešava ovo što se dogodilo u jednom Potpičnu. Zato investitori sami ne bi trebali izrađivati te studije. To treba dokinuti i jasno to trebaju raditi neka neovisna tijela. Plomin C vjerojatno isto, ja znam da je to strateška investicija za Hrvatsku, znam da je i županija Istarska dala sve suglasnosti od pozitivnog mišljenja Zavoda za prostorno planiranje do pozitivnog mišljenja i u onoj studiji puna zaposlenost – maksimalna konkurentnost i opet točno tamo već imamo 2 termoelektrane Plomin 1, Plomin 2 i sada imamo trojku koja bi trebala dokinuti onaj najveći problem a to je jedinica. Ali opet treba razmisliti da li je moguće plinom kompenzirati tu gradnju. I ne bih volio ostati jedini protiv tog ugljena. Što se tiče ono što je sigurno dobro u ovome zakonu to su dobre odredbe o pristupu informacijama. To je regulirano člancima 198., 199., 200. i stvarno te informacije treba učiniti što je moguće, o stanju jasno prirode ili zaštite prirode, maksimalno dostupnim našim građanima. Jako dobro je isto tako riješeno pitanje monitoringa, inventarizacije kako se ovdje kaže, odnosno praćenje stanja i da to dalje ne citiram. Što se tiče koncesija, jasno po mom sudu je to pitanje trebalo regulirati u ovom zakonu. Možda je to trebalo regulirati i u onim ranijim zakonima o zaštiti prirode. Točno je da mi imamo posebni Zakon o koncesiji, ali nije suvišno upravo pitanje koncesije u koju bi trebalo maksimalno apostrofirati i ulogu lokalne samouprave da se ugradi i u ovaj zakon. Zaštita prirode je nešto bez čega se ne može. Mi nasreću imamo da budem ciničan zaštićen prostor, ostali smo kroz pretvorbu i privatizaciju bez industrije, poglavito uz Jadran tako da se nemamo tu čega plašiti. Ali, ono što je bit, infrastruktura, industrija zaštite prirode moraju na neki način ići zajedno. Ja mislim da mora naprosto biti mjesta za sve. I za netaknutu prirodu i za infrastrukturu, jasno industriju jer u protivnom ne možemo opstati. Dobro je i to da je ovaj zakon u proceduri jer se diže svijest o potrebi zaštite prirode. Ova rješenja koja spominjem po mom sudu su korektna. Gospodin Bačić je maloprije govorio, spominjao da zakon treba promatrati i sa Zakonom o strateškim investicijama kada odluke o investitoru donosi sama Vlada, točno i Vladu na neki način treba kontrolirati i određeni mehanizam bi trebalo u ovaj zakon ugraditi. Međutim, ja ću i to reći, generalno je i ovaj zakon zasigurno korektan. Kad već spominjem Istru, spomenut ću i Kaštijun, što reći sad za to odlagalište smeća, spalionicu, što li je već osigurana su sredstva i sad kuda ćemo, ali razumijem ljude iz Medulina. I ja bih se borio da svo smeće iz Istre ne dođe mi ispod prozora, recimo u Buzet. No, još jedanput ću reći, po četvrti puta da je zakon korektan. Slažem se i sa ovim primjedbama oko Malostonskog zaljeva, tu treba omogućiti ribolov, ako je to već moguće i u nacionalnim parkovima. Mislim da je obrazloženje ministra bilo korektno. Ne može niti jedan zakon, pa tako ni ovaj ići "protiv ljudi", ne može ići protiv tradicionalnog načina življenja, onoga što nas je održalo kroz stoljeća. Ako u tom Stonu ili okolo zaljeva imamo negdje, kao što kaže gospodin Bačić 2000 registriranih brodica, država prije nego bi im zabranila nešto trebala bi kompenzirati te obitelji. Ali ni to ne možemo napraviti vi za vi onog tradicionalnog načina življenja kroz stoljeća. Znači zakon da, ne protiv tradicionalnog načina življenja, ali zašto sam i ja spomenuo taj Malostonski zaljev kojega je spomenulo ranije nekoliko zastupnika, radi djelatnosti u Limskom kanalu. I tamo se uzgajaju te školjke, ribe i ne bi se smio i niti se hoće, ne smije se jednom riječju ugroziti sklad između prirode, gospodarstva i te marikulture. Sve u svemu, ili uvijek treba pokušati pronaći neku mjeru. Neko je prije spominjao suživot čovjeka i prirode, neko je rekao da smo prirodu de facto naslijedili od onih koji dolaze iza nas, ali jasno je da ni gospodarstvo ne smijemo izgubiti. Sve u svemu, uvjeren sam u dobre namjere ministra, zakon treba podržati i kao što rekoh za sve treba biti mjesta i možda kada je riječ o ovakvim rješenjima trebalo bi biti i više mjesta možda i za lokalnu samoupravu, ali jasno ako neko spušta ovlasti e onda se mora pronaći i novac a to bi kroz formu neke buduće decentralizacije, o tome bi kroz formulu jedne buduće decentralizacije trebalo vodit računa. Zakon inače podržavamo.
Hvala. Krećemo na replike, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa uvaženi kolega Kajin, evo osvrćem se na vašu izjavu u raspravi da ne biste htjeli ostati jedini protiv termoelektrane na ugljen, Plomin C3. Pa niste tu sami ima nas još, bez obzira što neki od nas i ne žive u Istarskoj županiji. Ali mene interesira jedan drugi stav, postavit ću vam jedno pitanje. Vi ste sada nezavisni saborski zastupnik, kandidat SDP-a za istarskog župana, činjenica je da je Ministarstvo zaštite okoliša početkom svog djelovanja, tamo negdje prije godinu dana osporilo Studiju utjecaja na okoliš za izgradnju ovog Plomina C, a da aktualni ministar gospodin Zmajlović podržava izgradnju takvog Plomina C na ugljen, pa vas ja pitam što ćete vi učiniti kao mogući župan ako dođete u situaciju da Vlada koju danas podržavate inzistira na izgradnji Plomina C na ugljen? Hoćete li ustrajati na aktualnom stavu aktualnog župana i podizati tužbe, i pokušati onemogućiti izgradnju takvog Plomina C na ugljen ili ćete se pomiriti sa time da to morate napraviti, jer da je zov fotelje ipak jači od želje za zaštitom okoliša stanovnika koji žive unutar tog bazena? Hvala.
Kolega Borić, javili ste se za repliku i sada pitate kao što bi građanin pitao kandidata za istarskog župana, pitate kolegu. To nije u skladu sa Poslovnikom oko replike ali nisam vas htjela prekinuti, vodite o tome računa. Odgovor na repliku Damir Kajin.
Gospodine zastupniče, zar nije tamo da je rektor HEP-a HDZ-ovac gospodin Rocer? Za savjetnika ga neću uzeti ali ću pitati njegovo mišljenje, što njegova matična stranka smatra o Plominu C ili Plominu 3. Želim vjerovati da će biti na mojim pozicijama.
Replika, Mirela Holy.
Poštovani kolega, samo sam vas htjela upozoriti s obzirom na to da ste govorili o postupku procjene utjecaja na okoliš i o Studijama utjecaja na okoliš da to nije predmet ovog zakona, nego Zakona o zaštiti okoliša. Ovo je Zakon o zaštiti prirode i pokriva malo drukčiju problematiku u tome, pa evo ga, s obzirom da se tu spominjalo postupak procjene utjecaja na okoliš i za Rokvolovu tvornicu i za termoelektranu Plomin mislim da ćemo o tome više raspravljati kada ćemo imati Zakon o zaštiti okoliša u proceduri.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Točno, znam ja to, točno tu distinkciju između okoliša i prirode, ali je činjenica da dole kada spominjem i Kaštijun, i Plomin C, i kada spominjem Rokvul problem imaju prije svega ljudi, ima problem okoliš a bogami i priroda o kojoj sada raspravljamo.
I kolega Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Kajin dobro je da ste podržali prijedlog kluba HDZ-a da se u Malostonskom zaljevu omogući ribolov ali nije točno da je ministar dao dobro obrazloženje jer Zakonom o morskom ribarstvu je propisano da u zaštićenim područjima prirode uvjeti prema kojima će se obavljati ribolov se regulira Zakonom o zaštiti prirode. Prema tome u ovom zakonu kao što je definirano za nacionalne parkove treba biti izrijekom propisano i za posebne rezervate kao što je Malostonski zaljev i ja bio molio ministra da to uvaži i da kao što je u zakonu napisano za nacionalne parkove na isti način bude definirano i za Malostonski zaljev kako bi očuvali taj fond školjaka u … [[Govornik se ne razumije]] kamenica. Inače danas je da dam informaciju dan Kamenica Sv. Josip pa koristim prigodu evo čestitati svim Josipima imendan, našemu predsjedniku premda nije u sabornici čestitam imendan i ja mislim da bi danas na ovaj dan upravo trebali pokazati na dan kamenica kako nam je stalo do kamenica i prihvatiti ovaj prijedlog Kluba HDZ-a.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Ja se iskreno nadam da ovaj zakon ne tangira uzgoj kamenica i drugih školjkaša odnosno ne znam uzgoj riba u Limskom zaljevu, u Istri. Ja se mogu složiti da su kamenice iz Stona kvalitetnije iz Lima ali ni naše Limske nisu za baciti. E i za to se borimo.
I obavještava da je sukladno članku 207. Stavku 2 poslovnika isteklo vrijeme za prijavu i raspravu u trajanju od deset minuta u 10 sati i 51 minutu. I sada prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je Zlatko Komadina. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Dobro je da Hrvatska ima toliku bio raznolikost daleko veću nego što je to prosjek u Europi i to sigurno da ima prednosti koje bi trebali znati iskoristiti ali isto tako ima rekao bih i mana glede investiranja i glede zahvata u prostoru. Ako ne nađemo pravu mjeru između zaštite i načina zaštite. Naime bilo bi dobro znati, ne znam je li ministar to uvodno rekao kako je određena ova mreža. Naime u Europi je daleko niži stupanj zaštite odnosno manje područja u zaštiti nego što je to u Hrvatskoj. U Hrvatskoj je oko 30%, a ja dolazim iz područja Primorsko-goranske županije gdje je to skoro 80% tako da je cijela županija osim građevinskog područja uvjetno rečeno da vam kažem je pod zaštitom, dal je to morski dio, dal je to kopneni dio. Prvenstveno zbog ptica i zbog velikih zvijeri ono što se kaže jer jedino tamo žive vuk ris i medvjed. To sam jedanput govorio već odavde. A i sad kretanje tog risa, vuka i medvjeda je obilježilo to područje. Jel? I sad čujete oni danas dolaze neki od njih i u gradove pa nećemo valjda i to staviti u zaštitu. Želim reći da na primjerima dva što je pitanje mjere. Jedno je pitanje vjetroelektrana na primjeru Vinodolskoj općini koje su ispale ili će ispast iz prostornog plana županije zbog toga što ne mogu proći tu procjenu utjecaja vezano za prirodu zbog činjenice surog orla, jel surog orla. Jer što je pomoćni ministar objasnio na odboru zapravo tamo gdje orao lebdi tamo je najbolji vjetar, a gdje je najbolji vjetar najbolji je i za vjetroelektrane jer on ne leti, mislim leti nego lebdi. Mislim želim reći da vjerojatno se ne bi na svom području napravile vjetroelektrane pa bi on lebdio lijevo ili desno od vjetroelektrana što će reć ne bi lebdio na propeli baš vjetroelektrane. Mislim ne vidim da u tom smislu smeta kompletno surom orlu npr. 10, 12 onih stupova sa vjetroelektranama. Ili ovaj vaš primjer koji ste govorili o kamenicama. Pa logično je da se mora dati dali prilikom davanja koncesije, da li je to Ministarstvo pomorstva, da li ovim zakonom da onaj tko uzgaja kamenice ima pravo izlova orada jer orada se hrani školjkama. Prema tome doslovno ako to ne date onda uzgajate školjke za orade a ne za tržište. Prema tome to su jednostavno logične stvari koje se ne mogu silom birokracije zapravo na takav način ovaj sankcionirati. Gledajte Velika Britanija to je rečeno pa je zgodan isto primjer ima 7% zaštićenog područja, Hrvatska ima 30. Mislim da to malo karikiram i parafraziram to bi ispalo da u Velikoj Britaniji ne žele živjeti ni biljke ni životinje. Ali ljudi tamo dobro žive. Kod nas vole živjeti i dobro žive biljke i životinje ali ljudi baš nešto previše dobro ne žive. Hoću reći da je stvarno pitanje mjere između zaštite jer ako nas već Europa želi proglasiti ovom Naturom 2000 odnosno nacionalnom ekološkom mrežom zapravo rezervatom Europe što mi u naravi jesmo i dobro da smo očuvani i ne oštećeni onda bi mi od toga trebali dobro živjeti. Ali teško da će to baš jedan kroz jedan biti tako. Zato bi apelirao da se do drugog čitanja ugrade neki fleksibilniji mehanizmi kod određenih da tako kažem zahvata u prostoru koji donose veću društvenu vrijednost u odnosu na eventualnu štetu koju čine prirodnim, odnosno biljnim i životinjskim vrstama jer u konačnosti ako zaštitimo sve to tako da prednost u potpunosti imaju naravno da biljke i životinje nemaju svog glasnogovornika nego da mi moramo kao oni koji trebamo uvesti određene zakonske norme jer oni to ne mogu. Ali ne možemo uvesti 100% u korist biljaka i životinja a na uštrb zapravo ljudi kao takvi. Pa evo s moje strane apel da se malo fleksibilnosti ugradi u do konačnog ovoga teksta zakona. I još jedna stvar kod ravnatelja javnih ustanova. Mislim da će se to valjda izgraditi iz zakona. Tamo negdje u članku stoji dakle od nabavke mobitela, korištenja poslovnih kartica, službenih automobila odlučuje ministar za nacionalnu razinu ustanova za zaštitu prirode, a za županijsku razinu odlučuje predstavničko tijelo. To nigdje nema, to stvarno nema nigdje da se predstavničko tijelo se bavi, to je malte ne da kažem rang pravilnika kojeg u naravi donosi odgovorna osoba u pravnoj osobi. A ajde ako već nešto treba onda treba regulirati na razini izvršnog predstavnika vlasti, a ne na razini predstavničkog tijela. To bi ispalo kao da na razini ovdje Sabor donosi odluku o upotrebi poslovnih kartica i automobila. Meni se doslovno iščitalo iz tog članka one Plitvice i nabavka automobila. Prema tome to je jednostavno bedasto doslovno moram reći da stoji u zakonu da se tako nešto radi na predstavničkom tijelu. Pa bi molili i taj dio i oko prihoda vezano kod režima zaštite određene dijelove proglašava pogotovo oko ovih speleoloških objekta, spilja i toga nacionalna razina ali u praksi se to provodi kroz javne ustanove županijske razine u velikoj mjeri upravljanje tim prostorima jer nemaju prihoda, nego koncesijski prihod ide nad državnom razinom. Pa bi taj dio trebalo isto malo uskladiti. A a propos ovih diskusija nekih kolega da treba dati na lokalnu razinu, mislim da treba ugraditi mogućnost da županija to može prenesti kroz svoju ustanovu, a u praksi i bar tih primjera sam vidio da se često koristi da javna ustanova upravlja … u županiji na upravljanje da nekakvom npr. komunalnom ili nekom drugom poduzeću ili pravnoj osobi jedinice lokalne samouprave na tom područje jel … pa kroz na taj način se isto može regulirati ta lokalna razina upravljanja pojedinim područjem jer morate voditi računa da velike institucije tipa nacionalni parkovi nešto i prihoduju makar i one na baš previše ali prihoduju. Međutim ove javne ustanove su u pravilu velik trošak regionalnih samouprava a imaju veliku potrebu za zaštitom jer su to disperzirani prostori pojedinačna stabla, razni kanjoni, stijene i tako. Na ogromnom prostoru i kada … tu mrežu nadzornika zaposlite i trebalo bi još i više. Imate troškove zapravo budžetske priče iz proračuna jer … proračunski korisnik a prihodna strana je veoma, veoma mala.
Hvala. Repliku ima Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Komadina ovim prijedlogom zakona smanjuje se zaštićeni prostor u RH za oko 18%, što znači da na 18% prostora neće više trebati raditi ocjenu prihvatljivosti zahvata za ekološku mrežu. Sada će se to prema ovom novom prijedlogu zakona raditi na ovih 29%. Ono što nije točno, nije točno da smo u vrhu EU po prostoru koji je zaštićen. Prema NATURI 2000 smo negdje u sredini. Ima država koje su manje od nas, a ima države koje su veće prema tome u tom dijelu sa proglašavanjem NATURE 2000 bit ćemo negdje u sredini država članica EU. Ali ono zbog čega sam vam replicirao, dakle treba jasno reći da zaštićeno područje ne mora samo po sebi biti prepreka ulaganjima. Naime i kada nismo štitili prostor bilo Zakonom o zaštiti okoliša, bilo Zakonom o zaštiti prirode Hrvatska je devastirana bila i mimo toga. Dakle ne možemo sada tvrditi kako zbog toga što neki prostor smo proglasili zaštićenim područjem po bilo kojoj osnovi zbog toga otežava investicije. Investicije otežava neučinkovita uprava, administracija, nesređen sustav koji podrazumijeva brojne, brojne, brojne pretpostavke da bi se nekakav zahvat realizirao. A slažem se da i u ovom zakonu pa i u Zakonu o zaštiti okoliša treba i na tim zaštićenim prostorima, zaštićenim područjima utvrditi proceduru koja ide znatno brže gdje se znaju rokovi i gdje se prije svega ti rokovi poštivaju. Kada bi se ti rokovi poštivali i u postojećem zakonima onda bi se pojedini zahvati brže realizirali. Prema tome, argument da nešto ne bude zaštićenim prostorom kako bismo ubrzali investicije sam po sebi nije dovoljan i kriv je nego treba imati i administraciju i treba imati propisane rokove. … [[Govornici govore u isto vrijeme ne razumije se.]]
Hvala. Odgovor na repliku Zlatko Komadina. Hvala lijepa.
Pa mislim da sam bio jasan ali reći ću na primjeru upravo iz kraja iz kojeg dolazim gdje nije 30 nego 80%. I gledajte onaj primjer što sam rekao za Surog orla ili uzmite prugu Rijeka-Zagreb, svaki infrastrukturni objekt koji ide kroz okoliš koji je zaštićen traži procjenu uticaja na prirodu jel tako da se napravi ova studija. I u pravilu se s njom može odobriti taj zahvat ili uz uvjete koje ne znam vjerojatno niz propusta za vukove ili medvjede itd. što mislim da mogu prelaziti i prolaziti. Ali govorim onaj primjer sa orlom mi se čini klasičan primjer da nije uredu jer ptice jer ako je objekt bilo koji na pravcu leta ptica nećete dobiti dozvolu. A ptica čujte nije baš toliko bedasta, ptica ako vidi prepreku je zaobiđe. Mislim hoću reći malo fleksibilnosti u tumačenju toga svega.
Josip Borić replika.
Uvaženi kolega Komadina ja bih volio da se mi u ovom Domu dogovorimo zaista o tom postotku zaštićenog područja RH jer evo ovo je sada treće ministarstvo ili ajmo reći drugo ministarstvo koje se bavi tom problematikom, a imamo različita iskustva. Raspravili smo nedavno stanje prostora u RH kojeg je predložili drugo Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva gdje je utvrđeno da u RH pod režimima zaštite ima negdje oko 10% područja. Danas govorimo o 30% područja. Ministar gospodarstva kaže u ovoj državi nitko neće ulagati, nitko neće investirati jer je 50% područja pod određenim režimima zaštite. Bilo bi dobro da kažemo jedanput istinu zaista koliko to je. ako je to ovih 30% onda se složimo oko toga i govorimo da je to 30%. Jeli to puno ili malo, bitno je da znamo o čemu govorimo jer ovako ispada da zbog različitih stavova mi zaista ne znamo ni to koliko prostora u RH štitimo. A ove priče o studijama utjecaja na okoliš evo reći ću iskustvo izgradnje … za Rab vrlo važne luke, Studija utjecaja na okoliš za novu Luku Stinica onemogućila je izgradnju gotovo godinu dana radi traženja konzervatora i nekih drugih stručnjaka, istraživača, izgradnju jedne luke koja je bila spremna. Godinu dana smo zakasnili, a na kraju se nije pronašlo ništa od onoga što je tamo se htjelo ili se napisalo. Tako da vas u tom dijelu podržavam.
Odgovor na repliku, Zlatko Komadina.
Ma mislim treba razine zaštite uzeti u obzir, naime nacionalna razina zaštite je 11%, znači nacionalni parkovi i parkovi ovi drugi itd., prirode i to. Onda ima još par posto zaštite koja je razina regionalne zaštite, znači ovih javnih ustanova i to, a ovo do 30% je prostor za koji se traži procjena utjecaja zahvata na prirodu. Pa ću reći opet onaj primjer za vukove, risove i medvjede. To je samo naše opredjeljenje koliko ćemo prostora dati vukovima, risovima i medvjedima, da li cijeli Gorski kotar skroz do obale, do Bosiljeva i do Like, sa Likom ili ćemo dati pola toga jer pa čujte, on će ići di hoće. Kako bi vam rekao, pa neće medvjed pitat gdje će ići. Ali hoću reći pitanje je da li treba baš tako ići do kraja jer koliko sam shvatio u istraživanjima je to tako utvrđeno, staviš odašiljač na medvjeda, vuka i risa i onda bilježiš kud je bauljao i dokle je stigao to staviš pod zaštitu. To tako ide, a vi mi demantirajte da ne ide tako.
Na redu za pojedinačnu raspravu kolegica Mirela Holy.
Poštovana potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege, članovi Vlade. Na samom početku izlaganja o Prijedlogu zakona o zaštiti prirode o kojem doduše raspravljamo u dva čitanja želim naglasiti da neću podržati donošenje ovog prijedloga zakona iz jednog ključnog razloga, a taj je da ovaj prijedlog nije u skladu sa Planom 21 Kukuriku koalicije, a na temelju Plana 21 su danas vladajuće stranke dobile mandat za upravljanje zemljom i njihova je obaveza realizirati politiku temeljem koje su došle na vlast. Smatram da je Plan 21 ugovor koji je Vlada sklopila s građanima Hrvatske koji su joj ukazali povjerenje i taj se ugovor obavezno mora poštivati. Odluku o neispunjavanju politika iz Plana 21 ne može donijeti ni ministar, ni premijer, pa čak ni Vlada u cjelini jer za to nisu dobili mandat od građana Hrvatske. Oduvijek sam smatrala da je politika posao u javnom interesu, a taj se javni interes utvrđuje odabirom neke političke opcije koja na izborima nudi određeni politički program. Od tog se programa ne može i ne smije odustajati voluntaristički u okviru zatvorenih političkih elita jer to predstavlja kršenje izražene volje građanki i građana Hrvatske. U poslu kojim se bavimo, a to je politika, poštenje i vjerodostojnost su najvažniji kapitali s kojima neka politička opcija raspolaže. To se bogatstvo uludo i bezrazložno, bez ikakvog jasnog argumenta ne smije prokockati, a vjerodostojnost u politici se dokazuje realizacijom onih projekata, programa i politika na temelju kojih je politička opcija i dobila mandat za upravljanje državom. Ta je vjerodostojnost Kukuriku koalicije u ovom zakonu ugrožena i zbog toga ne mogu podržati ovaj zakon, pa čak ni po cijenu izlaska iz stranke. Smatram da SDP kao najvažnija stranka Kukuriku koalicije mora voditi posebnu brigu o vjerodostojnosti politike Vlade te mora inzistirati na poštivanju obećanja iz Plana 21, time više jer je Plan 21 kreiran kroz dijalog i javnu raspravu s građanima i građankama Hrvatske. Stoga na ovom mjestu podsjećam da je 17. listopada 2011. godine u odgovoru na jedno pitanje građana vezanog uz politiku zaštite prirode u Planu 21 napisano sljedeće, citiram: "Savjet za zaštitu okoliša SDP-a je u prvoj polovici 2011. godine predstavio tzv. crveno-zeleni model zaštite prirode koji je postao sastavnim dijelom politike zaštite okoliša, prirode i prostora Kukuriku koalicije. Spomenutim modelom predviđa se integralni pristup u području zaštite prirode, objedinjena učinkovitost, uključivanje i povezanost, repozicioniranje, aktivan dinamički pristup, kreiranje razvoja, novi modeli financiranja odnosno održivost te transformacija parkovnog sustava stručnih i upravnih poslova, to je tranzicija i regionalizacija. U pogledu ustanova za zaštitu prirode planiramo sistematizirati poslove i sustav napredovanja u službama nacionalnih parkova i parkova prirode putem pravilnika o načinu obavljanja poslova u funkcioniranju javnih ustanova te uspostaviti Nacionalnu parkovnu agenciju NPA čije bi ključne zadaće bile osiguranje uvjeta funkcioniranja po načelu "one mission, one vision". Racionalizacija i transformacija postojećeg parkovnog sustava, rješavanje imovinsko-pravnih odnosa, redefiniranje koncepta prostornog planiranja u zaštićenih područjima te razvoj modela za doprinos nacionalnim parkovima i parkovima prirode nacionalnoj i lokalnoj ekonomiji putem projekata javnoprivatnog partnerstva i koncesija.". Vidite li bilo što od ovoga što sam maloprije citirala u ovom prijedlogu zakona? Ja ne vidim. A to je obećanje postalo jedna od odredbi ugovora koji je Kukuriku koalicija sklopila s građanima Hrvatske i od te odgovornosti ne smije bježati. Iz ovog dokumenta je vidljivo da je Vlada Republike Hrvatske odustala od temeljne i ključne reforme u području zaštite prirode iz Plana 21, a to je ustrojavanja Nacionalne parkovne agencije kojom bi završila dosadašnja era netransparentnog raspolaganja novcem predviđenog za zaštitu prirode i projekte održivog razvoja parkova, šerifovskog upravljanja parkovima u bliskoj sprezi s političkim elitama. S obzirom da se o Nacionalnoj parkovnog agenciji u ovom prijedlogu zakona ne govori čak ni u kontekstu toliko puta viđenog odlučno možda već se u uvodnom obrazloženju prijedloga zakona čak jasno daje do znanja, citiram: "U određenim dijelovima kao što je definiranje, proglašavanje i očuvanje zaštićenih područja te upravljanje zaštićenim područjima, ovaj zakon nastavlja praksu ustanovljenu važećim Zakonom o zaštiti prirode.". Mislim da se jasnije od toga nije moglo reći da Vlada ne planira ispuniti temeljno obećanje iz Plana 21 vezano uz politiku zaštite prirode i da je bez ikakvog obrazloženja odustala od reforme sustava upravljanja zaštićenim područjima prirode koja nam je nasušno potrebna. Kako Nacionalna parkovna agencija neće biti formirana političke elite će uz pomoć svojih šerifa oba spola na pozicijama ravnatelja i ravnateljica nacionalnih parkova i parkova prirode i dalje krčmiti novce iz parkova i koristiti ih za namjene koje nemaju ama baš nikakve veze sa zaštitom prirode i održivim razvojem parkova i područja oko parkova. To znači da će se novcima iz parkova za potrebe uskih stranačkih interesa i dalje financirati različiti nogometni i košarkaški klubovi ili pak u potaji nabavljati tzv. VIP Mercedesi, bijesni džipovi, gutači fosilnih goriva i obijesni emiteri stakleničkih plinova. Da nije tužno i sramotno bilo bi smiješno, jer zašto ne bismo umjesto jednog ravnatelja NP-a imali 19 ravnatelja, zašto umjesto jednog upravnog vijeća ne bismo imali 20-tak upravnih vijeća u parkovima. U isto vrijeme u jezero Kozjak u samom srcu Nacionalnog parka Plitvička jezera i dalje se izlijevaju kanalizacijske otpadne vode i dalje su hoteli u parku okruženog biomasom griju na mazut i dalje se jede industrijski proizvedena hrana iz Kine i Brazila dok lokalni proizvođači zdrave hrane propadaju. A kako se ovaj prijedlog odnosi perma NP-a kao ključnom obećanju iz Plana 21. U članku 130. Prijedloga zakona u stavku 5. se lakonski kaže, citiram: "Vlada može uredbom osnovati javnu ustanovu za upravljanje svim zaštićenim područjima od državnog značenja iz članka 111. stavka 3. ovoga Zakona." Kraj citata, kraj nacionalne parkovne agencije. Vlada može, ali budimo realni Vlada neće. Temeljna reforma politike zaštite prirode tako je sažeta u tri kratka stavka tek toliko da posluži kao alibi po principu pa vidite da nismo skroz odustali od toga. Samo treba napraviti analize, studije, osnovati komisije i povjerenstva i sve to prebaciti na procjenu negdje pri kraju mandata kako bismo imali štofa za još jedno obećanje ludom vjerovanje za sljedeće parlamentarne izbore. Pa po ovom prijedlogu zakona se čini da će tako i biti. Od reforme neće biti ništa, ali će se 400 milijuna kuna godišnje i dalje trošiti za financiranje tko zna kakvih projekata u interesu političkih i drugih elita. Bit će i dalje nešto para za drugo i treće ligaške nogometne klubove, a naći će se i koja stotina tisućica i za VIP Mercedes skrojen po dječačkim željama ponekog nadobudnog političara. Ma glavno da su nečiji snovi o boljoj prirodi na taj način ispunjeni, a politička obećanja i ne služe ničemu drugome no tome da nikada ne budu ispunjena. Nadam se da će me Vlada razuvjeriti i početi realizirati politike iz Plana 21, no da bi došlo do toga ljudi iz Vlade ih prvo trebaju početi čitati i razumijevati.
Hvala. Replika Zlatko Komadina.
Pa evo dozvolite mi samo par riječi mojoj dragoj kolegici Mireli. Ja sam upravo iščitao njezin, odnosno shvatio njezinu diskusiju na tragu, dobro možda sam ja malo naivan i optimista, na tragu ovoga što je diskutirala. Naime, upravo u obrazloženju koje sam ja bar imao prilike slušati na odboru je naglašeno da je loš sustav upravljanja u razinama nacionalne zaštite i da treba taj dio promijeniti i mislim da je i sama na kraju rekla da upravo tu u zakonu, ja istina sam ga čitao više sa aspekta zaštite, ne sa aspekta upravljanja, da stoji da se može. Znači da je otvorena ta mogućnost upravo svjesni toga da je bilo svega i svačega u nacionalnim parkovima i nekim drugim, jer to je ista razina zaštite a različito su se provodile i različito je bilo zapravo manifestiranje postupanja, a kamoli imam osjećaj da je bilo otprilike daleko od očiju pa se je radilo tako kako se je radilo sa nekim lokalnim upravnim vijećima ili kakvim političkim to je istina. Svjedoci smo toga da neki od nas koji smo, imamo nešto od toga na prostoru, a kažem nismo nikada imali prilike zaviriti osim tih javnih manifestacija. Tako da je moj dojam da bi trebalo na tragu ove diskusije izvršiti i više standardiziranja tako da kažem u upravljanju istom razinom zaštite. Ali mislim moj je dojam da je taj zakon u dijelu ide u tom pravcu, možda ne toliko koliko bi netko od nas htio. Svatko od nas ima različita promišljanja zavisno od svojih opredjeljenja i naravno da bi neke stvari više naglasio, a neke manje. Evo zahvaljujem.
Odgovor na repliku, Mirela Holy.
Poštovani kolega, pa ja se djelomično slažem sa vama. Međutim, želim ponoviti u Planu 21 Kukuriku koalicije, u dijelu koji se tiče politike zaštite okoliša, prirode i prostora ne piše da će Vlada Republike Hrvatske možda ustrojiti nacionalnu parkovnu agenciju i da može ustrojiti nacionalnu parkovnu agenciju. Tamo piše da će ustrojiti nacionalnu parkovnu agenciju i ja očekujem od Vlade Republike Hrvatske da to predizborno obećanje ispuni zbog toga što smo na temelju naših politika dobili izbore. I to je temeljni ugovor koji ova Vlada ima sa građanima i građankama Hrvatske.
Nastavljamo sa raspravom. Kolega Jasen Mesić, izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Neću ponavljati ono što su i ono što je rekao kolega Bačić, a djelomično ono što je govorio i kolega Komadina. Nije baš tako da se prostor odredi da se namjesti na medvjeda ili na risa odašiljač pa da se cijeli taj prostor objedini. Činjenica je da je radijus kretanja velikih zvijeri vrlo velik i da neki put se i to uzima u obzir zaštićenost područja. Ono što bih želio reći da nije bilo nikakve nužde da ovaj zakon ide sad u proceduru. Ja bih politički ako hoćete i stručno bih pustio još javne rasprave da se čuju svakakva mišljenja, pa i ovo što je rekla gospođa zastupnica Holy tim više što nas ništa ne tjera sada da idemo u donošenje tog zakona. U tijeku su kao što je to spomenuo i ministar studije UNDP-a koje govore o tome na koji način štititi prirodnu baštinu. Ja osobno mislim da je bilo bolje dok je bila u Ministarstvu kulture. Mislim da je to u tradiciji naše službe zaštite. Mislim da se na puno nacionalnih a i lokalnih prostora koje štitimo sukladno Zakonu o zaštiti prirode preklapaju te dvije službe zaštita očito Lonjskog polja, Žumberka, Plitvica itd. itd. Čak se preklapaju ne samo u materijalnom smislu, nego i u nematerijalnom smislu a to je jako bitno za identitet jednog naroda, ali o tom po tom. To se ne vodi računa ni u jednom prijedlogu zakona, pa nećemo sad otvarat tu temu što mislim da bi bilo puno bolje da smo to na taj način napravili. Ono što je problem i vidim da u izmjenama i dopunama ovog zakona se smanjuju rokovi za donošenje studija vezano za ekološku mrežu NATURA 2000. za usklađivanje sa ekološkom mrežom NATURA 2000. Mislim da oni rokovi koji su bili u aktualnom prijedlogu zakona nisu loši, međutim problem je bio u njihovoj provedbi na županijskoj razini. I moja briga o zaštiti prirodne baštine bi išla upravo u tom smjeru da se jača sustav, kadrovsko ekipiranje na terenu koje bi to na županijskoj razini moglo provoditi. Ne mogu se oteti dojmu da je ovaj prijedlog zakona vezan uz strateške investicije. Ne vidim drugog razloga zbog čega bi on sad išao u proceduru. I ako sad kažemo da su troškovi nadzorne službe za zaštitu prirode veliki to nije bitno, bitno je da se priroda sačuva za neka druga vremena. Vrlo mali broj i nacionalnih institucija posluje pozitivno u smislu da sa svojim dohotkom od prodaje ulaznica nadoknađuje sve troškove. Mislim da su to samo dva ili tri nacionalna parka koji ne trebaju primati plaće za svoje zaposlenike iz državnog proračuna. Ali to u ovom trenutku za državni i javni interes koji se, po mom dubokom uvjerenju u ovoj točki trebaju poklopiti, nije bitno. Bitno je da se prirodna baština sačuva od sada pa do daleko u budućnost i možda će jednog dana moći sama sebe financirati. Ali pozicija je sad takva. E sad, svjetska iskustva kažu da kad u prostore nacionalnog parka ugostiteljske objekte date bilo kome drugome a ne državi on je gazda u tom prostoru. I to je naša duboka rezerva, i moja duboka rezerva, prema tom prijedlogu da se ugostiteljski objekti koji postoje u nacionalnim parkovima daju dugoročno bilo kome. Ja sam duboko uvjeren da se racionalnim upravljanjem te institucije mogu voditi, odnosno ti gospodarski subjekti mogu voditi na adekvatan način kako bi pomogli da prirodna baština opstane i da nešto zaradi. Koncept agencije koji je primijenjen u SAD-u važi za krajnje liberalan model koji objedinjuje i potpuno negira lokalne i regionalne utjecaje zaštite prirode na lokalnu zajednicu i njihovu ekonomiju. Zato smo i bili protiv kad je taj plan zapisan bio u Plan 21 Kukuriku koalicije. Jer po meni ide u potpuno krivom smjeru. I nesagledive su posljedice koje mogu nastati ako se centraliziraju uprave svih nacionalnih parkova i parkova prirode u Zagrebu i tu se donose sve odluke vezano za Park prirode "Lastovskog otočja". E sad se vraćam na početak ono što sam rekao, kakve to veze može imati sa djelotvornom zaštitom prirode na licu mjesta, kakve to veze može imati sa zaštitom načina života u tom području jer parkovi prirode dozvoljavaju određene gospodarske tradicionalne aktivnosti u tom pojasu i na koji način se onda to može efektivno štititi? Pa onda možemo mi pričati da su neke lokalne uprave nacionalnih parkova i parkova prirode bile povezane sa lokalnom političkom zajednicom, ali ovako će biti povezane i sa vladajućom garniturom u Zagrebu. E sad, što je bolje? Neke poveznice s politikom na kraju krajeva mora biti. Pogledajte upravna vijeća parkova prirode i nacionalnih parkova. Svi su stranački obojeni. Smijenjena su sva upravna vijeća svih nacionalnih parkova i parkova prirode. Pogledajte, tamo su stavljeni lokalni vijećnici SDP-a ili ne znam koga. Veze nemaju sa zaštitom prirode, veze. Micani su sveučilišni profesori iz upravnih vijeća koji pak veze nemaju ni s jednom strankom. Možemo mi staviti agenciju sa dva ili više parka, sve je to živo, ali ako se tako bude radilo onda sumnjam da će od toga i prirodna baština i ono što je gospodin Komadina govorio velike zvijeri koje imaju veliki radijus kretanja imati ikakve koristi jer netko iza tog odašiljača mora stajati. Netko to stvarno mora pratiti i donijeti takvu odluku. Ne sada što sada nećemo moći pokriti te troškove nego zbog onog što će doći u budućnosti. To je bit zaštite prirode. Hvala lijepa.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Mesiću apsolutno se s vama slažem. Naime, ja sam i prije nego što je ovaj zakon došao u proceduru izrazio svoju skepsu glede osnivanja centralne parkovne agencije u RH jer razlog da se ona osnuje i kako se na lokalnoj razini ne bi nenamjenski trošila sredstva koja lokalne ustanove uprihode nije dovoljan da bi se apsolutno centraliziralo upravljanje parkovnim područjima u RH i onda napravila jedna nacionalna državna agencija. Ja sam pročitao Plan 21, ne detaljno ali sam ga detaljno pročitao u dijelu koji se odnosi na zaštitu okoliša i prirode. Žao mi je što nema kolegice Holy, ja u tom Planu 21 nisam iščitao da će se formirati Nacionalna državna agencija pa onda ovaj njen istup ne mogu temeljiti na Planu 21 kao što ga ona temelji jer to tu ne piše. Jedino ako taj plan kasnije nakon što su izbori završeni nije dorađivan. Ali u osnovnom planu to ne piše. Prema tome, državna, ja se ne slažem sa ovim prijedlogom zakona, to sam i u ime kluba govorio i tu podržavam gospođu Holy, što ovaj prijedlog zakona odstupa od plana, od prijedloga zakona koji je bio u proceduri u 5. mjesecu i to bitno odstupa. Ali ovaj zakon govorio da će se, da postoji mogućnost da Vlada uredbom definira način upravljanja parkovnih institucija u RH protiv čega sam ja i mislim da ne bi trebalo omogućiti da Vlada uredbom mimo saborskih zastupnika, mimo Sabora utvrdi način upravljanja nacionalnim parkovima jer zaštitu tih prostora praktično rade odgovarajuće ustanove.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, kolega molim vas vodite računa o vremenu. Odgovor na repliku Jasen Mesić.
Pa gospodine Bačić vi ste toliko točno sve rekli da ja ne znam zapravo šta bi vam odgovorio, ali ja ću samo podsjetiti da sam i rekao da nas ništa u ovom trenutku ne tjera na donošenje tog zakona i da su se upravo ovakve, ovakvi momenti koje ste vi sad spomenuli mogli još nadograditi u dodatnoj javnoj raspravi, tim više što zato što su oni stavovi koji su bili iznošeni u javnoj raspravi i u svibnju 2012. u suprotnosti sa predloženim tekstom. Baziran je to na uredi Vlade, da će Vlada koliko god bila kompetentna, pa baš da su svi, sve ministrice i svi ministri doma u zaštiti prirode moći to adekvatno odrediti, ozbiljno sumnjam a znam dobro šta govorim koliko je to bitno za lokalnu zajednicu da ima jedan uspješni nacionalni park i park prirode na svom području. I dugoročno gledano to je upravo najveći razvojni potencijal tog područja. A u iluziji su oni koji će, koji misle da će dobre investicije dolaziti na ledinu, neće, uvijek će dolaziti blizu prirodne baštine jel im je ta prirodna baština zajedno s kulturnom baštinom jedina dodatna vrijednost njihove investicije. Jel kad bi se investicije mogle graditi bilo gdje onda ne bi išli upravo čim bliže zaštićenoga područja jer znaju da će onda tamo eventualno ako se radi o turizmu imati više gostiju, dohotka itd. itd. To je toliko moćan bend da ga zato treba pažljivo s njima upravljati.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Mesić, vi ste rekli da vam nije jasno i da ne vidite razlog zašto se ovaj zakon sada donosi, ali ste nakon toga dali ustvari barem dva odgovora zašto se donosi. Sigurno da je jedan od tih odgovora centralizacija kako bi se lakše manipulirano. Naravno, jer što ljudi u Hrvatskoj znaju tamo gdje žive, oni su tamo domoroci, skaču kroz prozore sa kamenim sjekirama i vesele turiste koji tamo dođu. Bolje je to negdje u Zagrebu u nekoj agenciji sve odrediti i složiti da se o njima odlučuje. A druga stvar zasigurno, rekli ste također da ne očekujete da će se nešto dogoditi puno od davanja u koncesiju ugostiteljskih objekata. Imali smo prilike nedavno gledati primjer Plitvica gdje radnici ne daju da im se uđe unutra, gdje radnici dižu bunu protiv toga da im sada dođe netko jer oni dobro posluju, ali normalno našoj državi i ono što dobro posluje to ćemo dat, a ono što loše posluje to nitko neće. Pa ćemo onda ona ovaj način umjesto da štitimo i čuvamo nacionalna dobra i da čuvamo radna mjesta, omogućiti nekome da dođe do jeftinih koncesija, da otpusti radnike lijepo i možete si misliti kako će taj koncesionar koji lakomo i gramzivo gleda na dobit brinuti o zaštiti okoliša i čuvanju naše prirode.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
Pa dobro, ja sam samo želio potaknuti raspravu, to sam ubiti pitao sam sebe da mi nisu jasni razlozi zašto se ide tako u ovom momentu. A na neki način upoznat sam itekako sa trudom ljudi koji rade na očuvanju prirode i prirodne baštine i znam da im nije svaki put lako i da često su puta i pod određenim upozorenjem i dozom nerazumijevanja, ali isto tako znam da se radi o jednoj kadrovski poprilično dobroj službi koja je u stanju na svakom svjetskom, na svakoj svjetskoj raspravi, na svakom svjetskom kongresu nositi sa svojim kolegama iz Europe, i iz svijeta koji itekako prati međunarodne konvencije. Pa ako hoćete i UN-a, a koje jasno govore u prilog ovome što i vi i ja govorimo, eto.
Na redu je za raspravu kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo ja bih, s obzirom da sam zadnji u pojedinačnoj raspravi, zamolio gospodina ministra da ukoliko je doista benevolentan prema prijedlogu kluba HDZ-a, mene osobno, da se omogući ribolov u posebnom rezervatu, da onda na isti način formulira odredbu članka kojim je definiran posebni rezervat na način kako je to definirano za nacionalni park. Tim više što je Zakon o morskom ribarstvu ostavljeno da se Zakonom o zaštiti prirode regulira mogućnost ribolova u zaštićenim područjima prirode. Pa prema tome, gospodine ministre mislim da bi to bilo dobro da na jednak način kao što ste nacionalnom parku, da definirate mogućnost ribolova i u posebnom rezervatu. I mislim da to građani koji žive, primjerice u Malostonskom zaljevu doista i očekuju. Druga stvar koja je i u raspravi istaknuta to je osnivanje jedinstvene nacionalne ustanove za upravljanje zaštićenim područjima prirode. O tome smo već maloprije govorili, ja ne vidim koji je to razlog da je nužno centralizirati upravljanje kako bi se upravljalo bolje, sa primjerice Parkom prirode Lastovo ukoliko uprava tog parka bude u Zagrebu. Ja to ne vidim, a mislim da je centralizacija inače poslova koji sami po sebi su čak na razini jedinice lokalne samouprave pa i na razini područne samouprave, dakle na razini županije treba omogućiti i ostaviti to upravljanje jedinicama lokalne odnosno područne samouprave. No što se događa primjerice sa ovim zakonom? Ovim zakonom je predviđeno da naknade od koncesije su prihod državnom proračunu a znamo da u pravilu su prihodi od naknade od koncesije u odnosu na prihode od davanja koncesijskog dobrenja kudikamo veći. Dakle na prostoru za kojega je primjerice park prirode, za kojega je osnovana ustanova a osnivač je županija, gro prihoda koji se ostavario od davanja koncesije ide u državni proračun. A prihod od koncesijskog dobrenja koji su u pravilu značajno manji prihod su ustanove. A ustanovu financira osnivač a to je županija. Prema tome to je jedan po meni jedan nocens, jedna kontradiktornost da država proglasi određeno područje zaštićenim, ubire prihode o koncesiji a od toga nema nikakvog troška a u isto vrijeme županija osnuje jedinicu odnosno ustanovu za upravljanje, ima trošak a njezin prihod odnosno prihod te ustanove koji je osnovala županija samo su prihodi od koncesijskog odobrenja. A kako su to zaštićeni prostori značajno su reducirane gospodarske djelatnosti takvo gotovo nema niti takvih odobrenja koji bi te djelatnosti omogućile. Prema tome ja vas molim da se svugdje tamo gdje jedinica područne samouprave osniva ustanovu za upravljanje tim prostorom svi prihodi na tom prostoru budu prihodi ustanove kako ne bi bili dodatan trošak jedinici područne samouprave u slučaju županije, a nemaju razloga po meni biti niti prihod onda državnog proračuna. Prema tome dakle nismo mi u Klubu DHZ-a bili nikada za osnivanje jedinstvene parkovne agencije a koliko sam iščitao kažem Plan 21 u dijelu koji se odnosi na Zaštitu prirode, ja to tamo nisam vidio osim što znam da je u prijedlogu zakona tada nastupio prijedlog, izišao u javnost prijedlog o formiranju jedinstvene nacionalne ustanove za upravljanje zaštićenim područjima a sada ovaj zakon od toga odstupa i to nije dobro. To nije dobro, tu podržavam gospođu Holy. Ono što je bilo u prijašnjem zakonu značajno je bitno izmijenjeno u ovom prijedlogu zakona. Također sam govorio da ovaj zakon koji definira zaštićene prostore pa tako i pomorsko dobro koje je u tom zaštićenom području prirode manje je čuvano nego općim zakonom. Manje se čuva režim pomorskog dobra u zaštićenim područjima nego u režimu općeg pomorskog dobra, dakle nešto što je izvan parka prirode a na pomorskom dobru bolje se čuva nego u zaštićenom području. To treba izmijeniti i to sam govorio i na matičnom odboru. Potrebno je jasno u zakonu definirati koje će odredbe Zakona o pomorskom dobru se primjenjivati i u Zakonu o zaštiti prirode i kad je u pitanju način donošenja odluka o davanju koncesije na pomorskom dobru, kad su propisani rokovi koji su točno propisani u Zakonu o pomorskom dobru jer se zna da do 20 godina može županija, preko 20-50 Vlada, a preko 50 Vlada uz suglasnost Sabora. Prema tome to treba biti jasno propisano ovdje da ne bi onda došlo do preklapanja između ta dva zakona. Druga stvar kada govorimo o pomorskom dobru. Iz ovog zakona još nije jasno da li je djelatnost nautičkog turizma u zaštićenim područjima prirode. To nije propisano. Primjerice na Brijunima postoji luka otvorena za javni promet koja omogućava dolazak gostiju na Brijune i druga luka odakle postoji ta brodska linija je u Fažani. Ako ne možemo prema ovom zakonu proglasiti luku otvorenu za javni promet Brijuni onda ovaj zakon neće omogućiti normalnu uspostavu brodske linije od Fažane prema Brijunima. Druga stvar kada govorimo o nautičkom turizmu, ja sam tu postavio pitanje da se jasno kaže je li moguće u nacionalnim parkovima obavljati djelatnost nautičkog turizma a znamo da u ovom trenutku u nacionalnom parku Kornati postoji luka nautičkog turizma Piškera, koncesionar je ACI kojemu je koncesija istekla. Je li prema ovom Zakonu moguće da ACI kao Hrvatski nacionalni brend kad je u pitanju nautički turizam može i dalje luku Piškera koristiti sukladno zakonu, može li Vlada raspisati natječaj za Piškeru pa bi ja molio da se i to u ovom zakonu jasno propiše da li je to moguće doista uspostaviti. Kad govorimo dakle o nautičkom turizmu ovim zakonom je propisano da sidrenje u zaštićenim područjima prirode moguće je obavljati isključivo na lokacijama koje su propisane prostornim planovima. Znamo da su često puta prostorni planovi kojim je uređen prostor u jedinicama lokalne samouprave ne idu toliko detaljno da propisuju baš sve lokacije gdje mogu postojati sidrišta u nacionalnim parkovima ili u bilo kojim drugim zaštićenim područjima. Bilo bi dobro da se utvrdi formulacija u ovome zakonu da pored lokacija koje su definirane prostornim planovima gdje je moguće sidriti da se to ostavi, da se mogućnost utvrđivanja lokacija za sidrenja ostave i ustanovama koje donose plan upravljanja vlastitim prostorom, tako da se da u slučaju da dolazi do određenih izmjena ne treba mijenjati prostorni plan za koji treba onda i politički konsenzus gdje treba onda s obzirom da se radi o zaštićenom obalnom području mora onda treba od suglasnosti županijskog zavoda, pa onda i ministarstva i tako dalje, itd. čime se strašno komplicira procedura za utvrđivanje jednog običnog veza, sidrišta u prostorima koji su prema ovom zakonu zaštićeni. Prema tome čini mi se da bi bilo dobro da se oslušnu da Vlada prihvati određene primjedbe koje su dale i udruge koje se bave koje su osnovane za zaštitu prirode da se ovaj zakon vrati u javnu raspravu jer bitno odstupa od onog prijedloga koji je bio u svibnju da se vrati u javnu raspravu, da nakon toga što jer nam se i onako ne žuri, toga smo svjesni da nam se ne žuri sa ovim zakonom, prema tome da ga se vrati u javnu raspravu da on bude podloga za novu javnu raspravu a ne da on bude rezultat javne rasprave na temelju zakona koji je u velikoj mjeri odstupao od ovog zakona koji je sada ovdje nama na klupama, da se osluhnu primjedbe s terena od županija koje su uputile primjedbe, da se očitujemo na primjedbe koje je dala Hrvatska obrtnička komora, Ceh ribara itd. Prema tome, čini mi se da je itekako puno upitnika u ovome zakonu i da bi on s obzirom na brojne promjene koje je doživo u odnosu na početni prijedlog zakona trebao ići ponovno u javnu raspravu. Hvala.
Hvala. Prelazimo na replike. Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bačiću nas dvoje dolazimo iz iste izborne jedinice malostonsko područje zapravo zastupamo i građane malostonskog područja i mislim da nam je bez obzira s koje strane govorimo da nam je cilj svima, a i ostalim zastupnicima što je bilo vidljivo iz ovih rasprava s jedne strane zaštita prirode, a s druge strane omogućavanje nekada i osnovnih egzistencionalnih radnji naročito kada govorimo o Malostonskom zaljevu. Malostonski zaljev zapravo je poznat, to nismo danas rekli još iz doba Rimljana kao upravo područje gdje se uzgajaju odnosno proizvode školjke. Kada pogledate i sami geografski položaj upravo je to područje vrlo povoljni uvjeti za razvoj i odraslih školjki, a i raznih stadija ličinki. Prema tome, danas smo čuli da se iz ovog zakona iščitava zabrana izlova ribe. Međutim kada bi to bilo istina onda bi to bilo stvarno katastrofa za stanovnike Malostonskog zaljeva, ne samo zbog toga nego i za školjke. Naime, činjenica je da je upravo izlov ribe odnosno predatora školjaka zaslužan za očuvanje tako jednog gospodarskog brenda kao što su školjke odnosno kamenice i mušule iz Malostonskog zaljeva. Prema tome danas smo govorili o predatorima, govorili smo o radama. Ja se ne razumijem u ribu međutim razumijem se u okus ribe i volim je jesti. Prema tome mislim da bi zabrana ribolova štetila zapravo na razvoj školjaka odnosno tog velikog brenda [[Upadica: Hvala lijepa. Odgovor na repliku]] Imam još nešto prijedlog ispričavam se.
Vrijeme. Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Tako je kolegice Šimac-Bonačić ne samo da dolazimo iz iste izborne jedinice, dolazimo iz iste županije i bilo bi dobro kao što ste vi dali podršku meni i nama u klubu HDZ-a da ovaj prijedlog zakona u dijelu koji se odnosi na posebni rezervat odnosno Malostonski zaljev da bude prihvaćen. Ja vjerujem da će i ministar prihvatiti i vašu sugestiju i potporu da se izrijekom napiše ono što mi tražimo kako ne bi bilo dvojbe kasnije u realizaciji drugih akata koji se oslanja na ovaj zakon i Zakon o upravljanju tim područjem pa i drugi akti koji se donose na razini županije, a i na razini Ministarstva poljoprivrede i ribarstva jer zar nije čudno da se upravo za mogućnost obavljanja ribolova najviše zalažu školjkaši. Pa već samim time nam mora biti jasno da to moramo omogućiti da se upravo ribe predatori moraju izloviti kako bimo sačuvali i omogućili ljudima koji se bave uzgojem školjaka da im orade praktično ne unište trećinu ili polovinu kompletnog uroda koji oni uberu u tom prostoru. Pa prema tome evo ja isto tako se pridružujem vama da se još jednom razmisli o tome i da se taj i na takav način zakon napiše.
Zlatko Komadina replika.
Gospođo potpredsjednice. Evo dvije stvari, ja sam isto pobornik decentraliziranog sustava upravljanja generalno, a ne samo ovdje u slučaju javnih ustanova. Ali isto tako mi smo sada imali taj decentralizirani sustav zapravo tiče se imenovanja upravnih vijeća tih ustanova. Ima više upravnih vijeća, zavisno gdje stanuje ustanova. Ali nismo imali sustav sljedeći, meni nije jasno zašto država ne koristi lokalnu i regionalnu državu da ako je na tom prostoru nacionalni park da onda javno putem predstavničkog tijela da ministru prijedlog kandidata za npr. upravan vijeća. Jer šta smo mi u praksi imali? Imamo i danas. Imamo političko kadriranje u decentraliziranom sustavu zapravo centralističko kadriranje. Ja znam na našem primjeru da tamo stanuju jeke nacionalne ustanove osvanu neko upravno vijeće koje bog te pitaj tko ga je stavio i po kojem kriteriju i to je uvijek bilo tako, to je tako i kod vas. A najčešće je onaj kriterij koji sam rekao. Što se tiče one primjedbe kolegice Holy da se riješi ta standardizacija kroz neke koordinacije ravnatelja ili koordinacije predsjednika upravnih vijeća ili tako nešto, ali dobro o tom po tom. Od pomorskog dobra ovo što ste rekli, tu se zalažem za nešto, gledajte mi imamo nered na pomorskom dobru i sada zbog zaštićenosti imamo još veći nered, primjerice nautički turizam. Pa šta mislite da nautičar iz Italije zna kada baci sidro da je ispod njega livada Posejdonija i da će izorati POsejdoniju, a POsejdonija je opet da vas ne zamaram jako važan za riblji fond. Međutim što fali da dopustimo sidrišta ne da bi se on sidrio nego … lanac i bova. Ništa nisi uništio. Ovaj dođe, veže se, podveže se i ode, a ovako imamo hrpu bacanja sidara u sve vale hrvatskog Jadrana. Ja uopće ne razumijem zašto zabranjujemo u uvalama gdje se ionako sidre.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Komadina, argument prema kojemu ćemo izbjegnut političko kadroviranje u onim malim ustanovama diljem Hrvatske koje se bave zaštitom prirode na način da ćemo uspostaviti nacionalnu agenciju je jednostavno dizanje kadroviranja na nacionalnu razinu. Pa sada će kadrovirat ministar umjesto 21 župana koji to izgleda radi na terenu. Prema tome nećemo postignut cilj zaštite, bolje zaštite samim time što će sada kadrovirati ministar umjesto župana koji bolje poznaju teren jer tamo žive. S druge strane, mi smo u jednom drugom zakonu također napravili jednu nacionalnu agenciju čuvenu, Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora koji je trebao doprinijeti boljem upravljanju energetskim sektorom, poticanjem investicija itd. I što smo dobili, dobili smo, ja očekujem da dođe izvješće o poslovanju tog centra u Sabor pa da vidimo što je taj centar napravio osim što je potrošio za vlastite potrebe negdje oko 18 milijuna kuna, razvio je dvije čini mi se ili tri investicije u Hrvatskoj, a trebao je potaknuti lokalnu samoupravu jer ona kao ne zna i područna samouprava ne zna realizirati brojne investicije primjerice u podizanju energetske učinkovitosti javnih zgrada u Hrvatskoj. Taj nam je centar dokaz kako kad nešto dignemo na nacionalnu razinu nećemo postignut efekt zbog toga što ćemo sada to odmaknut iz prstiju i dodira lokalne samouprave ili područne samouprave. Na taj način vidim i ovu agenciju.
Damir Kajin, replika.
Gospodine Bačiću, bez luke na Brijunima jasno ne bi bilo gospodarske djelatnosti Brijuna, ne bi bilo turističke djelatnosti na Brijunima, ne bi bilo ugostiteljske djelatnosti na Brijunima, a to bi onda značio bankrot i same javne ustanove. Ono što treba učiniti, treba sačuvati tu financijsku neovisnost Brijuna. Svi mi znamo da najdevastiranije turistički sustav u Istri upravo je Nacionalni park Brijuni. Ono što bi trebala biti perjanica Istre to je najdevastiranije. Međutim, ja ne vjerujem da itko može Brijunima uskratiti tu djelatnost, znači tu luku ako ni zbog čega onda što nam pod navodnicima dragi gosti ili dragi visoki gosti ne bi mogli pristajati u onom rezidencijalnom dijelu, ukinuli bi onaj rezidencijalni dio Brijuna. Mislim da je zakonodavac vodio računa o njima, pa i sebi i da nešto slično nije imao niti u primisli. Ono što međutim treba ukinuti na Brijunima, to je onaj zid između komercijalnog i rezidencijalnog dijela. Ne luku, znači onaj zid koji dijeli komercijalni od rezidencijalnog dijela. Nikada nisam u životu bio na onom rezidencijalnom dijelu, ne da nisam mogao, nisam želio, ali to je ono što treba ukinuti, a uvjeren sam da luku nitko ne može dovesti u pitanje.
Odgovor na repliku, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Kajin, Zakonom o zaštiti prirode trebamo čuvati one prostore za koje odredimo da su prostori od posebnog državnog interesa i koje smo evo ovim zakonom predlažemo da ih se odredi temeljem projekta Natura 2000, ali sama zaštita nije sama po sebi dovoljna. U prostorima koji su prekrasni, koji su od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku jasno da onda oni sami po sebi postaju atraktivni i treba omogućiti da na tim prostorima se dolazi, da se tamo obavljaju djelatnosti koje ne narušavaju, ne degradiraju taj očuvani okoliš u tim parkovima prirode, u nacionalnim parkovima i posebnim rezervatima i ne znam već gdje. Pa zbog toga treba jasno zakonom propisati da ne bude dilema koje se to djelatnosti mogu obavljati. Meni je neshvatljivo da bismo mi primjerice zabranili u Nacionalnom parku Kornati dolazak nautičarima. Samo ga treba svesti na mjeru, treba ga imati pod kontrolom, treba znati gdje se mogu ta privezišta obavljati, da li može postojati luka nautičkog turizma, da li može na Brijunima biti luka otvorena za … promet itd. To ja želim da se ovim zakonom apsolutno uskladimo sa Zakonom o pomorskom dobru jer Zakon o pomorskom dobru je već propisao sve ove mogućnosti pa tako i u nacionalnim parkovima. I ovaj zakon treba ostati na razini tog zakona leg specialis kad je u pitanju pomorsko dobro.
I Željko Kolar, replika.
Hvala lijepa. Evo kolega Bačić samo nekoliko osvrta na vaše izlaganje. Na Odboru za zaštitu okoliša i prirode na našim sjednicama kad god su bili predstavnici Vlade vi ste postavljali pitanje kad ćemo dobiti na klupe Zakon o zaštiti prirode, Zakon o zaštiti okoliša, Zakon o otpadu. Sada govorite da nije dobro da je zakon došao sada na saborske klupe jer je različit od onog prijedloga koji je bio …. Ja upravo mislim suprotno, ja mislim da je dobro da je došao zakon na klupe i da vi kao čovjek koji ima iskustva, koji ste bili ministar u ime klubova da svi možemo sada reći što mislimo o ovom prijedlogu zakona. Ja osobno smatram da je to dobro. Ne treba podcjenjivati udruge koje se bave zaštitom okoliša, ne treba podcjenjivati sve one koje sam ja nabrajao u svojoj raspravi koji su bili preko 800 pitanja je bilo koji su vezani za taj zakon. Oni koji su zainteresirani i sada će imati dovoljno vremena do drugog čitanja da daju svoje primjedbe i sugestije, da dobijemo što bolji Zakon o zaštiti prirode jer taj zakon je vrlo kompliciran. Gledajte kolega Bačić, četiri kluba i četiri pojedinačne rasprave. Ne možete brljat bezveze. Jer šta se događa, vi morate vrlo precizno sada i dat će se netko to je političko pitanje i razvojno pitanje i vrlo morate biti precizni u onome što želite. Znači, vrlo osjetljiv zakon. Čuvajući sve ne čuvamo ništa. I sami smo svi konstatirali i oni koji su uzeli mjesta u raspravi da mnoge stvari su nam pobegle. Hajmo stvorit sustav koji će funkcionirati, pa da li će zakon biti malo bolji ili zakon malo lošiji samo da se provađa na terenu.
Odgovor na repliku Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Kolar, u pravu ste. Ja sam kao predsjednik matičnog odbora u nekoliko navrata i vi ste kao potpredsjednik tražili da nam Vlada i resorno ministarstvo jasno kaže kad će tri temeljna krovna zakona iz dijela zaštite okoliša doći na raspravu u Sabor. Ali time što smo to tražili ne znači da ćemo mi sada u klubu HDZ-a podržavati zakon s kojim se ne slažemo, a tim više što ovaj zakon koji je sada na kupama bitno odstupa od onoga zakona koji je došao u javnu raspravu, koji je otišao u javnu raspravu, koji je otišao u javnu raspravu i to je gospođa Holy prije rekla i svoj stav. Dakle, da ono što je bilo u osnovnom zakonu kada je ona bila ministar sada bitno odstupa i točno je, tu je ona u pravu. Prema tome, ako nešto bitno odstupa na kraju javne rasprave i kad uđe u Sabor u odnosu na ono što je, na onaj prijedlog zakona koji je otišao u javnu raspravu i kad sam predlagatelj mijenja u tom zakonu bitne postavke samoga zakona onda taj zakon prije nego što dođe u Sabor mogao je, komotno je to mogao napraviti ministar i ministarstvo proći još jedan mjesec kontakt sa zainteresiranom javnošću, čuti što na tim novim postavkama koje ovaj zakon donosi misli ta ista zainteresirana javnost, pa tek onda taj zakon raspraviti. Prema tome, to što smo mi tražili da on dođe čim prije u Sabor to ne znači da ćemo podržati ono čime se ne slažemo. Ja ne znam gdje vam je tu argument da bismo mi sad to trebali podržati. Ne podržavamo ga iz bitnih razloga i formalnih, dakle koji se odnose na proceduru donošenja. A s druge strane što se ne slažemo o određenim postavkama koje sam u ime kluba malo prije ne samo ja, nego i drugi zastupnici koji su sudjelovali čime se ne slažemo sa ovim zakonom. I nije dobro da mi kao argument za donošenje Zakona o zaštiti prirode govorimo da će on bit kao temeljni, jedan od temeljnih razloga bit će prihvatljiv investitorima. Ja mislim da Zakon o zaštiti prirode prvenstveno treba štiti prirodu, ali ne onemogućiti investicije. Ne, neonemogućiti investicije.
Hvala lijepa. Zaključno u ime predlagatelja ministar Mihajlo Zmajlović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege zastupnici Zakon o zaštiti prirode je jedan od važnijih zakona u ovoj državi. Priroda, prirodna bogatstva su kategorija koja su od iznimnog značaja za Republiku Hrvatsku. To je definirano i u samom Ustavu. I zato je normalno da i ovakav zakon izaziva polemike, izaziva raspravu. I zato je normalno jer da postoje ne samo predatori u malostonskom zaljevu nego postoje i predatori na prirodu i prirodna bogatstva. Upravo zato i postoji Zakon o zaštiti prirode koji treba osigurati jednu ravnotežu između gospodarskog interesa za korištenjem prirodnih resursa i interesa da očuvamo ta prirodna bogatstva, da očuvamo te resurse za buduće generacije, da ne dopustimo da se dogodi ono što se dogodilo u nekim zemljama sa kojima sam vidio da smo se danas i pokušali uspoređivati kao što je Velika Britanija. Oni su na žalost uspjeli uništiti svoja prirodna bogatstva i smatram da mi se nikako ne smijemo ugledati barem po tom pitanju u takve zemlje. Moramo biti ponosni što imamo veliko bogatstvo bioraznolikosti što ćemo dati veliki doprinos bioraznolikosti i EU, ali upravo je na nama izazov da to gledamo kao priliku za razvoj, a ne kao prepreku za razvoj. Kada govorimo o Malostonskom zaljevu ovaj zakon ne može rješavati pojedinačne slučajeve. Ono mora postaviti okvire kako se situacija u Malostonskom zaljevu, kako bi se ona kvalitetno riješila. Ovim zakonom to omogućavamo. Kada govorimo o zaštiti prirode, očuvanju prirode nužno je horizontalno usklađivanje. Šta to znači? To znači usklađivanje i sa ostalim drugim resorima. Problem, podsjetio bih na problem u Malostonskom zaljevu koji je proglašen posebnim rezervatom početkom 90-tih godina. Problemi o kojima se danas govorilo postoje, dakle 10, 15 i više godina, oni nisu od jučer. I mislim da je krajnje licemjerno govoriti o tome da postoji sada jedna incijativa HDZ-a da se taj problem riješi kada u isto vrijeme 8 godina i više godina se za rješenje tog problema nije postojala volja. Naravno da mi u Vladi RH, u Ministarstvu zaštite okoliša i poljoprivrede razumijemo i shvaćamo da situacija na terenu u Malostonskom zaljevu predstavlja problem za život ljudi, suživot ljudi i prirode. I zato s ovog mjesta obečajem da ću se osobno založiti da zajedno sa ministrom poljoprivrede Jakovinom, da izađemo na teren, da zajednički dogovorimo kako ćemo uskladiti propise da se omogući suživot čovjeka i prirode u Malostonskom zaljevu. A uzroci problema i rješavanje problema neće biti ovim zakonom već dogovorom, jednim održivim planom upravljanja tim područjem, dakle tim prirodnim resursom tako da možemo imati i školjkaše i one koji uzgajaju ribu i oni koji žele pod određenim uvjetima koje propišu, dakle koji su zahtjevi očuvanja prirode da mogu obavljati i ribolov. I to je jedini način. I zato ćemo izaći na teren i uskladiti međusobne propise i nastojati sve ovo o čemu ste pričali riješiti. Kada govorimo o nacionalnoj parkovnoj agenciji žao mi je što se izvrću moje riječi, što nisu čitana obrazloženja uz ovaj zakon i javno predstavljanje ovog zakona kada sam izričito napomenuo da se od Nacionalne parkovne agencije nije odustalo, da Nacionalna parkovna agencija odnosno poboljšanje upravljanja zaštićenim područjima je prioritet ovog ministarstva i ove Vlade. Ali kako ćemo to odraditi? To ćemo odraditi tek kada dobijemo jednu stručnu podlogu, stručnu analizu koja će dati preporuke o tome koji su to modeli upravljanja. Da li će to biti jedna agencija, dvije ili tri agencije koje će upravljati sa 19 ovih područja za koje imamo osnovane javne ustanove? I to je pravi put, a ne na pamet staviti u prijedlog zakona neku agenciju a da prije toga uopće nismo sagledali kakve će posljedice imati takav novi način organiziranja. A kako se vodila briga o tim zaštićenim područjima dosada govori činjenica da od 2001. godine nije proveden niti jedan upravni nadzor nad tim ustanovama. Kad smo tijekom prošle godine nad svim ustanovama proveli upravne nadzore gdje je potvrđeno ono što smo i pretpostavljali da se neracionalno trošio novac, da je bio niz propusta, kršenja zakonskih propisa i to je još jedan argument zašto moramo promijeniti način upravljanja zaštićenim područjima, to je naše bogatstvo, nacionalno bogatstvo i nitko nema pravo to privatizirati i neefikasno s time upravljati. Zakon je rekao bih prošao široku javnu raspravu. Početkom prošle godine kada je pristiglo 800 primjedbi, sugestija, kritika na ovaj prijedlog. Nakon što su se te kritike, primjedbe analizirale, one koje su bile racionalne i smislene su implementirane u ovaj prijedlog. Izvršeno je nekoliko konzultacija sa nevladinim udrugama čije smo isto tako primjedbe ovdje uvažili. Iznesene su određene primjedbe, sugestije i kroz radna tijela Hrvatskog sabora. Još jedan dokaz da smo željeli javnu, otvorenu raspravu vezano uz ovaj zakon je to što je zakon upućen u redovitu proceduru bez obzira što se radi o zakonu kojim se preuzima pravna stečevina EU i dakle postojala je mogućnost da se ide i u hitnu proceduru. Dakle, idemo u dva čitanja i sve primjedbe će biti koje su smislene i racionalne biti i uvažene. Tako da argument o tome da nije provedena adekvatna javna rasprava zasigurno ne stoji. Ovaj zakon nije rađen radi investicija, to je netočno, ali ovaj zakon stvara preduvjete da se suživot čovjeka i prirode, a to znači onda i zahvati i investicije da se provode efikasno i transparentno a ne tako da ti postupci budu neprovedivi. I zato je ovaj zakon doprinos tome, on ujedno, dakle efikasnost i brzina postupaka ne ide na uštrb kvaliteti postupaka. Rokovi koji su definirani europskim direktivama i međunarodnim konvencijama vezani uz uključivanje javnosti su ovdje poštivani i oni nisu skraćivani. Dakle, radi se o tome da je povećana efikasnost postupanja državne administracije. Dakle, u tom smislu su skraćeni rokovi. Zakon je nužno donijeti prije ulaska u EU zbog toga što sam i rekao da se preuzima pravna stečevina i druga važna činjenica je da se ovim zakonom stvara pravni okvir za donošenje uredbe o uspostavi NATURA 2000. nove ekološke mreže za što je Hrvatska dužna, koju je Hrvatska dužna donijeti prije ulaska u EU i to je razlog zbog čega se s ovim zakonom mora ići prije samog ulaska u EU. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Na vaše izlaganje prijavljene su dvije replike. Prva replika i poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Maloprije kad sam govorio o kamenicama i Danu kamenica rekao sam da je danas Dan kamenica, blagdan sv. Josipa, pa evo koristim prigodu čestitati vam imendan. Gospodine ministre vi ste rekli da ćete sa ministrom Jakovinom posjetiti Malostonski zaljev. Ja vam moram reći da što se tiče Ministarstva poljoprivrede nema nikakvih problema u mogućnosti ribolova u Malostonskom zaljevu. Naime, prema Zakonu o morskom ribarstvu to je isključivo u vašoj nadležnosti i to je propisano člankom 7. Zakona o morskom ribarstvu. Prema tome, vi to samo napišite u zakon, a možete ići u Malostonski zaljev dapače, ali jedino što može spriječiti je ribolov je ovaj zakon o kojem danas raspravljamo. A što se tiče Nacionalne parkovne agencije, gospođa Holy se sadržajno ne slaže s ovim zakonom jer misli da u bitnome odstupa od onog zakona koji je išao u javnu raspravu, a mi se u klubu HDZ-a ne slažemo ni formalno ni sadržajno sa ovakvim prijedlogom zakona jer i mi držimo da se on mora vratiti u prethodnu javnu raspravu jer bitno odstupa od onoga što je bio prijedlog zakona kojega je istaknula dok je bila ministrica gospođa Holy. I zbog toga se protivimo da zakon na ovakav način ide u drugo čitanje i tražimo da se vrati natrag u javnu raspravu gdje je on naime i zastao nekoliko mjeseci.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo gospodine ministre vi ste nekoliko puta rekli da obećavate da ćete riješiti neke probleme, da obećavate da ćete sa vašim kolegom iz poljoprivrede otići u Malostonski zaljev a ja ovdje slušam danas rasprave i čini mi se da se čak da u ta obećanja čak ni vaše kolegice neke ne vjeruju iz kluba zastupnika iz kojeg vi dolazite. Pa onda si postavljam sam sebi pitanje i vama da li stvarno mislite da u ovoj sabornici, barem u jednom velikom dijelu još ima ljudi koji vjeruju da ćete stvarno izvršiti neko obećanje, kad u krajnjem slučaju smo slušali rasprave dakle iz vašeg kluba da i ovaj zakon nije u skladu sa obećanjima Plana 21.
Hvala lijepa. Ovime smo iscrpili prijavljene za raspravu i replike. Zaključujem raspravo o prijedlogu zakona glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prijedlog zakona o zaštiti prirode, prvo čitanje P.Z.E. br. 301. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o zaštiti prirode. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za ovaj zaključak. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 37 glasova protiv donesen predloženi zaključak.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici. Danas predstavljam kandidata za novog ministra turizma, gospodina Darka Lorencina. Njegov prethodnik Veljko Ostojić je bio dobar ministar, kompetentan, dakle jedan od nekoliko ljudi u Hrvatskoj koji predstavljaju sam vrh znanja i struke, a i politike jer Vlada je političko tijelo, Vlada je mjesto karaktera i donošenja odluka, ili razgovara o odlukama, pa onda donošenja odluka, a ne samo struke struka je u sustavu, struka je u piramidi, ako je i na vrhu dobro je. Međutim, odstupio je zbog cijelog niza pitanja koja su tražila odgovore i koja su u jednom trenutku počela previše opterećivati našu Vladu, moju Vladu a s kojima nemamo ništa i na koja ne mogu dati odgovore. Njegov nasljednik kojeg vam ovdje predlažem je gospodin Darko Lorencin, ima 43 godine, ili je u 43 godini. Diplomirani je ekonomist i bez da se itko uvrijedi, kad gledam sastav Sabora, on doduše nije saborski zastupnika, vjerojatno nema nitko ili možda 2 ili 3 osobe koje o turizmu znaju više od njega, imaju više iskustva, imaju relevantnija znanja. I kao političar, i kao poduzetnik, i kao ravnatelj Istarske agencije za razvoje, Istarske razvojne agencije spada među, opet onaj uzak krug ljudi u Hrvatskoj koji znaju što govore kada govore o turizmu. Uz to on je i politički odgovoran, on je član IDS-a, on je predsjednik središnjeg savjeta odnosno glavnog savjeta, glavnog tijela stranke. Prema tome, ta linija odgovornosti, ako je ikako moguće mora biti jasna. Dakle, uvijek govorim i govorit ću političke stranke su ustavna kategorija, ako su dobro organizirane, nadzirane, financijski i proceduralno, ako same sebe nadziru i ako ih javnost nadzire, one su jamac stabilnosti i izvjesnosti političkog sustava predvidive, kontrolabilne i zna se kome odgovaraju uz sve svoje nedostatke. Ovo drugu, zna se kako funkcionira i kome odgovaraju ljudi koji nikome ne odgovaraju. Prema tome, ne libim se nikada naglasiti da vjerujem u političku Vladu jer to je jedan od temelja liberalne demokracije, politička Vlada je Vlada odgovornosti. Gospodin Lorencin je iz Istre, on je iz IDS-a, to je stranka koja je članica naše koalicije i koja će što se mene tiče i ostati članica naše koalicije. O kompetencijama je bilo ovih dana riječi, vjerojatno sve znate ali iz poštovanja prema Saboru samo ću još jednom ponoviti ono što sam djelomično već i rekao, dakle on je ekonomist, govori nekoliko jezika, radio je u branši, školovao se po inozemstvu, živio u inozemstvu, od Milana, Harvarda, ali to je manje bitno za njegovu karijeru. Bitno je to da je tamo gdje se taj posao ponajbolje radi u Hrvatskoj on bio prisutan i kao političar, i kao činovnik, i kao administrator i organizator, i kao poduzetnik koji je zbog toga dizao komercijalne kredite i koji se kao svi poduzetnici hrva s tim kreditima, vraća ih, prodaje ono što ima ponuditi na tržištu i jako dobro poznaje taj segment tržišta. I bilo mi je jako važno i kada sam nudio to mjesto, kratko vrijeme predsjedniku IDS-a, naprosto dakle da se uđe u tim i da se znanje i iskustvo koje se ima, i koje je rezultata i rada i kvaliteta, ali i nekih povoljnih okolnosti za Istru, naprosto prenese u one dijelove Hrvatske koji će već sutra biti jednako dobri. A s obzirom da smo kompetitivni ljudi i kompetitivan narod zašto ne i bolji, zašto ne i mi bolji od konkurencije. Zašto ne za 10 godina bolji i od onih koji su nam danas uzor, a ni mi sami nismo loši. Dakle, da skratim gospodin Darko Lorencin spada među najbolje kandidate po referencama za ministra turizma koje je Hrvatska imala. Ne mogu reći najbolji, zato što je bilo nekoliko dobrih, međutim politika je neizvjestan posao, turizam je jedna od gospodarskih grana koje su u Hrvatskoj važne, koje će biti po meni još važnije u godinama koje dolaze ne zato što možda ne bih želio da Hrvatska bude dominantna u tehnologijama, ali naprosto naše iskustvo, naša tradicija i činjenica da ulazimo u EU i da smo gospodari jednog jako vrijednog resursa o čemu je bilo riječi u prethodnim raspravama oko Zakona o zaštiti prirode. To je hrvatsko blago i samo trebamo pogledati kako su njime upravljale neke članice EU koje su danas u velikim gospodarskim problemima. Mi već znamo puno toga što trebamo učiniti, nikako ne smijemo ponoviti ono što su oni radili. Dakle, pred nama su sjajne mogućnosti i turizam je, bez obzira što možda nije resor visoke tehnologije ali može biti akumulativan, on je kapitalno intenzivan i ciklusi su vrlo dugi, ali otvara prostor za zapošljavanje velikog broja ljudi. Samo kad pogledamo u Austriji u kojoj je 4% nezaposlenih, a 8% među mlađima od 25 godina, velik broj tih ljudi radi u turizmu i nemaju svi fakultete i nije ni potrebno, ali imaju struku, znanje, upornost, marljivost i dobru organizaciju. I to je ono što očekujemo od ministra turizma, od resora u onoj mjeri u kojoj on to može. To je s jedne strane, netko će reći lagan posao, s druge strane to je i težak posao jer očekuje se puno a instrumenti koje imate ustvari nisu toliko čvrsti. Dakle, morate biti i organizator i jako bitno, jako bitno komunikator kada Hrvatsku predstavljate u inozemstvu, da vas naprosto ljudi dožive kao neku vrstu ekstenzije tog proizvoda, dakle dijela tog proizvoda da znate o čemu govorite, da vjerujete u ono što govorite i da naprosto ostavljate dojam da će ljudi koji dođu u Hrvatsku dobiti vrijednost za novac i nešto više od toga. Moja najgora iskustva kao gosta i potrošača u turizmu su kada sam negdje otišao u dobroj vjeri, platio dosta i vratio se razočaran. To mi se događalo u susjednim državama. To je nešto što nikome ne smijemo priuštiti i do toga nećemo doći preko noći. Dakle neki dijelovi Hrvatske su već otišli daleko u tom smislu. Drugi nisu daleko iza njih, imaju objektivne razloge zašto zaostaju. Na nama je da zajedničkim naporima damo svima jednaku šansu i da turizam bude još propulzivnija i još modernija gospodarska grana koja će zapošljavati i koja će raditi cijele godine, koja će skupe kredite nažalost takvi kakvi jesu, a bit će i jeftinijih u buduće moći servisirati tako da ljudi nisu u traumi cijelo vrijeme, tako da Europa ne bude bankarska nego da bude građanska i da bude poduzetnička za sve one koji žele biti poduzetnici a mi za to prostora imamo. Hvala lijepa.
Hvala i vama predsjedniče Hrvatske Vlade. Otvaram raspravu. Raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Prvi klub je klub IDS-a i poštovani zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolega, predsjedniče Vlade RH u ime kluba IDS-a izražavam zadovoljstvo što se za dužnost ministra turizma predlaže gospodin Darko Lorecin dosadašnji pomoćnik ministra gospodarstva za investicije i konkurentnost. Želim istaknuti da političko suglasje ali isto tako i konsenzus javnog i realnog turističkog sektora jesu i kvalitetan i dobar temelj ali isto tako i ispravan pravac u odabiru gospodina Lorencina za ministra turizma. Dodao bih tome da je gospodin Lorencin osoba koja je jako dobro upoznata s gospodarskim tokovima u našoj zemlji što je značajno za dužnost na koju je predložen, da je osoba koja je spremna nositi se sa izazovima koje nosi funkcija ministra turizma. I ono što isto tako želim posebno naglasiti da je gospodin Lorencin odabir iz najrazvijenije turističke regije koja je napravila zapravo i najveći i najkvalitetniji iskorak u hrvatskom turizmu. Gospodin Lorencin je u svojoj dosadašnjoj karijeri obavljao niz istaknutih dužnosti od kojih izdvajam u turističkoj zajednici Istarske županije, vođenje istarske razvojne agencije u razdoblju i to duljem od deset godina bio je član poglavarstva Istarske županije a zadužen za EU fondove i suradnju s državnim poduzećima i javnim sektorom, bio je voditelj projekta stvaranja Agroturzma u Istri koji za Hrvatsku tada prije 15-tak godina bio jedan relativno novi vid turizma koji u potpunosti zaživio prije svega u Istri, posebno u njenom središnjem dijelu i koji je pridonio revitalizaciji cijele unutrašnjosti Istre i njenog malog poduzetništva te gospodin Darko Lorencin kao pomoćnik ministra gospodarstva, član upravnog vijeća agencije, za investicije, konkurentnost čiji je osnovni zadatak da u Hrvatsku dovede što je to moguće više ulaganja. Navedeno iskustvo i kompetencije dokazane u različitim aktivnostima a vezanim za gospodarstvo, vezanim za turizam i strateška planiranja bila jesu i osnov i temelj IDS-a da predlože i da podrže Darka Lorencina za funkciju ministra turizma kojemu želimo puno uspjeha.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika u Hrvatskom saboru je Klub Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite poštovani zastupniče Vuljanić.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine premijere, kolegice i kolege. Svakakvih smo se čuda nagledali u ovom Saboru, svašta se događalo. Bilo je briljantnih nastupnih govora koji su govorili o koncilijarnosti, o suradnji, o zajedničkom djelovanju, nakon toga ništa. Bilo je izjava da će se zapošljavati osobe kojima eto mi vjerujemo i za njih stojimo i garantiramo vlastitim političkim glavama za njihovu uspješnost. Kad se pokazalo da tim osobama baš i ne treba previše vjerovati kad su počele osobe odlaziti od odgovornosti se nije dogodilo ništa. Bilo je neozbiljnih organizacija rada, da eto danas ne znate što ćete sutra raditi, a sutra radite vrlo važnu stvar o kojoj se treba temeljito pripremiti i nešto znati, međutim ne znate što će se događati kao što je danas slučaj. Bilo je uvreda. S ove govornice izrečenih da su zastupnici nepismeni, da ne razumiju makar su akademici, ništa im to ne koristi, da im je inteligencija ispod prosjeka, na su rođeni na krivom mjestu i tome slično. Svakakvih čuda smo vidjeli ali ovakvo čudo kakvo danas gledamo još nismo vidjeli. Čelnik od jedne od stranaka vladajuće koalicije proglasio je predizborni program sa kojim su dobiveni izbori, proglasio ga je mrtvim. Dakle proglasio je čelnik koalicijske stranke Program 21 mrtvim. Jednog ministra iz te iste stranke uhvate ajde da kažem nježno sa rukom u pekmezu, na čudnom mjestu rukom i ode. Premijer postavlja drugog ministra iz iste stranke, dakle iz stranke koja tvrdi da je program po kojem su došli na vlast mrtav. Taj ministar istovremeno nalazi se na nezavisnoj listi kandidata za EU parlament onog čelnika stranke sa početka mog govora. Situacija je fantazmagorična i stvarno spada u kategorije čuda. Ne zna se točno tko je tu živ, a tko je mrtav. Gospodin Jakovčić je ustvrdio da je Program 21 mrtav, zapravo nikad nije bio živ. Nikad nije bio živ jer nikad nije počeo niti funkcionirati što se vidi iz svih rezultata da sada ne navodim brojke o nezaposlenima, o padu BDP-a o siromaštvu, o blokiranim računima, te brojke se znaju. Program rada Vlade koju smo izglasali ovdje je mrtav ili je živ svejedno ionako se po njemu ništa ne događa. Na području turizma taj program rada Vlade primjerice kaže Vlada turističku politiku i gradnju novog poslovnog okruženja Vlada će temeljiti na novom upravljačkom modelu te na načelima održivosti i izvrsnosti jer Hrvatska samo tako može računati na rast dodatne vrijednosti i tome slično. Malo dalje kaže, za postojeće turističke tvrtke u većinskom državnom vlasništvu procijenit ćemo tržni potencijal i za njega predložiti poslovnu strategiju koja može uključivati i prodaju, stečaj ili likvidaciju. Dalje u onom što će Vlada raditi piše Vlada će formulirati novi model upravljanja našim turističkim destinacijama, aktivirati novi model tržišta turističkih nekretnina kako bi se poticalo investiranje, smanjio rizik investiranja, formulirati koncept gradnje kapaciteta institucija kadrova, menadžmenta, kvalitete i ne dostajat će turističke infrastrukture sa snažnim osloncem na strukturne i osnovne fondove EU. I na kraju, definirati novi sustav i marketinške sadržaje hrvatskog turizma sukladno konkurentskom pozicioniranju hrvatskog turizma koji teži europskoj izvrsnosti. Izvrsno je to što smo imali izvrsnu sezonu. Da li smo imali izvrsnu sezonu zbog toga što se nešto od ovog ostvarilo? Neupitno je nismo zbog toga ima izvrsnu sezonu. Imali smo izvrsnu sezonu jer su bile izvrsne okolnosti. Od svega ovog što je ovdje navedeno napravljeno je malo ili ništa. Novi ministar najavljuje da će ići stopama prethodnog u jednim medijima je to izišlo. Ne valjda u potpunosti jel valjda ne u potpunosti. U takvoj situaciji kada se stvari urušavaju a urušavaju se svi smo svjesni toga, ne moramo to posebno dokazivati, premijer naravno može zabraniti pitanja recimo može. Može nevidjeti neprijavljenu imovinu, može. Može postavljati ljestvice, malo gore, malo dolje, ovisi o prilici. Može zaustaviti Reuters i druge medije. No ono što premijer ne može, ne može sakriti istinu. A istina se svako toliko nalazi ovdje na trgu unutar onih željeznih ograda, unutar kaveza. Tu istinu pričaju radnici koji protestiraju tim kavezima. Protestiraju jer eto nisu dobili plaću 6 mjeseci i nemaju što za jesti. Istina se može pročitati i na portalima ako već ne u medijima koje netko kontrolira ili ne. I istina kakva god ružna bila čeka nas, čeka i ovu Vlada, čeka sve nas na izborima i uhvatit će na, pomoći nema. Uostalom što je nama ova Vlada dala da bi danas iskazali joj povjerenje? Dala nam povećani PDV, dala nam je značajno povećan udjel siromašnih u Hrvatskoj, dala nam je značajno povećanu nezaposlenost. Dobro, odgovor može biti sve je to još započeto i krenulo kod HDZ-ove vlada što je istina naravno, ali dala nam je jednu aroganciju, aroganciju vlasti koja kaže e pa sada smo mi vlast, mi ćemo sada odlučiti i šta nam možete. Vjerujete, narod vam može, ako nikad može vam na izborima. Dala nam je Vlada i latinske poslovice, bezosjećajnost za one koji najgore prolaze u čitavoj ovoj situaciji, bezosjećajnost koja graniči sa autizmom i dala nam je crnilo. I to crnilo se uvuklo pa gotovo mogu reći nacionalni mentalitet u to kako ljudi vide ovu zemlju. I sada to crnilo kroz podzemne kanale dolazi na površinu na drugom mjestu, na opasnijem mjestu. Čuvajmo se tog crnila. Zbog svega toga što se događalo, zbog svega onog što ste loše uradili, a trebali ste bolje napraviti i posebno zbog svega onog što niste uradili, a trebali ste uraditi, nećemo i ne možemo Hrvatski laburisti-Stranka rada neće i ne može dati povjerenje vašem ministru. Sve dok se nešto bitno ne promijeni u ovoj zemlji ili dok ne dođemo do izbora pa što bude prije. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje prijavljena je replika poštovanog zastupnika Zlatka Komadine. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ovo je tipičan nastup Laburista u ovom Hrvatskom saboru gdje je sve crno i ne valja ništa. Neću sad govoriti zašto je to tako jer bi oduzelo previše vremena, ali ne može se govoriti da u resoru turizma se nije napravilo ništa. Nije to fer prije svega prema kolegi bivšem ministru. Nota bene iza njega stoji najbolja turistička sezona, naravno ne njegovom isključivom zaslugom, ali stoji da je uputio u saborsku proceduru upravo ovom dnevno redu strategiju razvoja turizma do 2020. godine, stoji da je u suradnji s ostalim ministarstvima, prije svega predsjednikom Vlade, ministrom financija riješi jednu od najvažnijih stvari za turizam, a to je stopa poreza na dodanu vrijednost, na usluge u turizmu od 10%. Prema tome, ne može se govoriti da nije napravljeno ništa. A da se turizam događa, čujte događa se i vrijeme i atmosfera se događaju, pa ako je sunce pa internet pa onda blizu smo destinacija pa smo sigurna destinacija, a bit ćemo još sigurniji ako prestanu ove eskapade naše o zrncima itd., onda bi bili sigurno još i sigurnija. Prema tome, turistički ministar ili ministar turizma sigurno nije osoba koja može upravljati turizmom jer nema te što je i premijer rekao upravljačke ovlasti, ali ministar prije svega je promotor, ministar je koordinator da tako kažem ili promotor tog turizma prema drugim ministarstvima da ukazuje što riješiti i popraviti jer turizam je prije svega više-manje privatni sektor i ne može ministar upravljati u tom dijelu, ali nešto može kroz … turističkih zajednica isto ne previše, ali isto tako je promotor prema emitivnim tržištima i prema tome da ukupno našu ponudu oblikuje i da na što bolji način upravlja destinacijom gledajući Hrvatsku kao jedinstvenu destinaciju i subregijama naravno koje u Hrvatskoj postoje. Prema tome ne možemo govoriti na način, mislim možemo govoriti ali nije istina ovo što je gospodin Vuljanić rekao.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala. Ja sam pričao o radu Vlade prije svega, naravno i o Ministarstvu turizma o kom se danas razgovara unutar te Vlade. Jedna konfuzija i nepostojanje strategije, nepostojanje jasnog cilja kuda i kako se ide dovodi do toga da reakcije budu panične, crne i da to crnilo, da ponovim još jednom, izbija na površinu. To je opasno za sve, posebice za Hrvatsku državu, posebice u ovom trenutku i nije slučajno da se to događa. Turizam naravno nije otok. Ja ne mogu reći da ministar turizma nije ništa radio ni napravio, niti to znam niti to mogu reći, to nisam ni mislio ni rekao. Međutim, turizam nije otok unutar te Vlade koji može samostalno i nezavisno sjajno funkcionirati, a druge sve stvari ne funkcioniraju. A ne funkcioniraju, pogledajte koju god hoćete brojku, pogledajte koju god hoćete ulicu, koju god hoćete tvornicu, koju god hoćete, koga god hoćete hrvatskog građana. Stvari ne funkcioniraju i zato nemamo povjerenje u ljude koji vode na način da stvari ne funkcioniraju.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja poštovani Zoran Milanović, predsjednik hrvatske Vlade. Izvolite.
Poštovani kolega Vuljanić, dojučerašnji član Liberalne stranke u svemu samo ne u imenu ali u programu prave Liberalne stranke koja nije Laburistička stranka, odnedavno član Laburističke stranke koji se zalažu za Europu građana, ne Europu banaka, odjednom promijenili smo svjetonazor u potpunosti kopernikanski obrat i vi i vaš predsjednik stranke čijeg ste se imena tako ingeniozno dosjetili, kao što biste vi rekli fantazmagorično. Ovo je Parlament pa idemo govoriti o parlamentu, o fantazmagorijama, o mjestima rođenja, o zabranama pitanja i još o nečem puno važnijem što ću reći na kraju ovog svog kratkog međuizlaganja. Dakle nikad ne zabranjujem pitanja, tražio sam da se na pitanje ne odgovori i to javno, govorim javno, nemam druge instrumente. Tražio sam zato jer je pitanje bilo uvredljivo, jer u krajnjoj liniji sprečava novinara da zaradi plaću. Imaš podatke, istražuj. Ministar, odnosno kandidat za ministra je sve napravio po zakonu i dok je tako gazit se nećemo dati ni od koga. Što se tiče mjesta rođenja molim vas da govorite istinu. Dakle moji stavovi su ovdje jasno izneseni, sad se manipulira time da sam nekoga prozvao radi mjesta rođenja. Pa moj sin je rođen u Bruxellesu, kakvo mjesto rođenja. Nije o tome bilo govora, bilo je govora o nečem drugom i ta priča se ponavlja i vi vrlo dobro znate o čemu ja govorim i na što ciljam, na shvaćanje i poznavanje hrvatskog društva, njegovih različitosti, trauma itd. Međutim da dođemo na ono bitno, kada je u pitanju stranka koja se protivi europskim izborima na poseban datum, koja je bila protiv referenduma za Europsku uniju, neću reći da ste eurofobi ali da volite eure, volite, naročito kad se isplaćuju u plaći koju namjeravate zaraditi tako da se plasirate u Bruxelles. To vam mrsko nije. I koliko god intencija bila da se od ove kampanje napravi jedna ekstremistička farsa neće proći neopaženo to da se ovdje radi i o elementarnom, po meni građanskom i političkim poštenju, odnosu prema tim istim nesretnim ljudima za koje se tako zdušno zalažete, ali biste mrtvi hladni zgrabili 7000 eura što je plus naravno ekstras, plus dodaci koji su ogromni, što je politički prijepor na pitanja u Bruxellesu već godinama i dan danas je prijeporno pitanje jer Europski parlament nije Europska komisija i europski parlamentarci nisu rezidenti Bruxellesa nego su rezidenti svojih mjesta i gradova. Prema tome, svakome tko se o tome jasno ne očituje. Izravno ću u lice reći da je licemjer, da je pohlepan i da ne može ničim opravdati ono što ćemo mi u SDP-u napraviti, dakle odreći se svega onoga što je razlika između saborske i europske plaće jer to je sporno pitanje. I bit će za mene uvijek sporno dok zastupnik u Traki i u Skandinaviji prima istu plaću plus troškove jer radi se o tako velikim i nezarađenim novcima u situaciji u kojoj pola mjeseca provodite u Karlovcu gospodine Vuljaniću. Vama su skupi europski izbori posebni jer to valjda ljudima omogućava da nešto čuju o temi, ali vam nije mrsko uzeti 7000 eura plus 300 eura po danu za svaki dan u Bruxellesu što je 4 i pol tisuće eura za koje možete unajmiti studio tako da vam ostane još brdo eura sve za 2 tjedna u Bruxellesu i koji dan u Strasbourgu. To nije pošteno. Doći će ta tema na dnevni red, polako, ima još skoro mjesec dana do izbora. To vi meni recite. To su fantazmogorične teme. Već vidim da su se javili za repliku oni koje to najviše svrbi, koji su u Europski parlament poslali ljude koji su ovdje uzeli saborsku mirovinu.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje prijavljene su 3 replike. Idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Nikola Vuljanić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa kad vi ne vidite da netko želi uvrijedit saborskog zastupnika ja vas na to neću ni podsjećati. O.k. Premijer ima očito ovdje pravo i vrijeđati saborske zastupnike, pa neka rade to. To argumenti ad hominem da se poslužim latinskom frazom, argumenti ad hominem uvijek govore o onom tko ih iznosi i o činjenici da nema pravih argumenata, pa onda ide argumentom ad hominem. Ako vam ja kažem vi ste ružni, a vi mi kažete i tvoj tata ima veliki nos. Pa čekajte, govori se o vašoj ljepoti. Prema tome, ti argumenti kako ste ih vi naveli nemaju zapravo smisla i sa njima se ne može polemizirati. Ne treba gubiti živce, ne treba gubiti živce. Ovo nije trenutak za guljenje živaca i nije vam ovo najgori trenutak u kojem ćete se naći. Bit će i gorih. Prema tome, živce nema smisla gubiti. Tko je ovdje eurofob a tko navija za Europu i tko je napravio nešto da se popularizira ideja Europe. O tom bi se dalo dulje razgovarati i ja se tu ne osjećam ni malo u inferiornom položaju naspram vas i vaše stranke, definitivno. Kod nas vidite za divno čudo partija ne određuje plaću i neće je određivati ni u buduće. Ako ću ja nešto od svoje plaće dati nekom onda ću to dati tako da nitko ne zna. Neću to stavljat na velike natpise i naslove novina. Dat ću zato što hoću dati, a neće mi partija i partijski šef određivat kolko ću imat plaću. Pa nije valjda, to vrijeme je prošlo čini mi se jedno 20 i nešto godina. Jel'?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani premijer Zoran Milanović. Izvolite.
Ja vam predlažem da odete korak dalje, da to napravite tako da to baš nitko ne zna pa ni vi. To je najbolji način. Što se tiče argumenata ad hominem ja sam odgovorio na vaše argumente ad hominem, na neistine, na optužbe da sam ljude prozivao radi mjesta rođenja - nisam nego radi nečeg drugog i u nekom drugom kontekstu. Na to da zabranjujem pitanja, nisam nego sam tražio da se na tome odgovori. To su sve argumenti ad hominem uvaženi gospodine dojučerašnji članu liberalne partije. Drugo, ja ne određujem plaće. Ja apeliram, nitko neće ništa potpisati niti može, jer to je protuzakonito. Mi nemamo te farse. Dakle, hoće ili neće. Tko zna, možda me netko iznevjeri, ali to je stvar ljudskog poštenja i povjerenja, nečega na čemu svi moramo poraditi. Jel' tako?
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade izrekli ste ponovo niz uvreda, ponovo sa ove govornice docirate, omalovažavate saborske zastupnike. Ja ću samo o onim vašim neistinama. Rekli ste da su Hrvatski laburisti bili protiv referenduma za EU što nije točno. Mi smo bili za odgodu referenduma za samo 3 tjedna, za edukaciju hrvatskih građana. Rekli smo ako će hrvatski građani imati više prilike saznati što nas čeka u EU, ako ćemo ih educirati o tome. Čak smo govorili mi smo za EU, želimo da hrvatski građani glasaju za EU, pozivali smo građane da glasaju za ulazak u EU. Imat će više vremena, izlazak će biti veći, legitimitet tog čina bi bio veći. Niste pristali na to i sada mirne duše ovdje sa govornice kažete da smo mi eurofobi, da smo mi bili protiv referenduma za EU. Mislim odakle? Postoje transkripti naših govora. Bilo je još nekoliko klubova, saborskih zastupnika koji su se zalagali za isto. Čini mi se da je samo jedan saborski zastupnik ili jedna saborska zastupnica bila protiv ulaska u EU, nitko drugi. Svi su, ili suzdržana. Svi su ostali bili konstruktivni. Umjesto da upravljate državom vi nam svaki puta kada dođete ovdje držite lekcije. Mi se tih lekcija niti bojimo, niti se javnost boji vaših lekcija, ali jednostavno bojimo se za sudbinu ove države. Umjesto da upravljate državom vi se svađate, vi svakim svojim nastupom izazovete nemir u toj Hrvatskoj i mislim da to ne vodi nikuda.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani premijer Zoran Milanović. Izvolite.
Ja izazovem, ja pozivam na nacionalnu netrpeljivost. To ste rekli. Ja izazivam nemir? Pa gledajte, prvo ja nisam govorio da me vaš uvaženi kolega liberal koji se sad zalaže protiv bankarske Europe, dakle protiv bankarske Europe da me uvrijedio. Ja sam rekao samo da govori neistinu. Kad ja vas kritiziram kažete da sam vas uvrijedio. To je vrlo prozirno. Dakle, započeo je govoriti, izrekao je niz stvari koje su ustvari nisu istina, mislim stavljaju me u jedan kontekst kojem ne pripadam. Nisam to nazvao uvredom, jer ovo je Parlament. Pogledajte si malo na Youtubeu kako to izgleda u parlamentima koji su nam još uvijek uzor. Dakle, nemojmo izmišljati. Nema nikakvih uvreda, ima samo istine i zemlja u kojoj kao što vi kažete se ne boje mojih lekcija to je sretna zemlja. Jerbo lekcija se osim drugoredaša ne boji nitko. Tko se boji lekcija? Rekli ste da se Hrvatska ne boji mojih lekcija. Pa čeg bi se trebala bojati? Oblačnog dana? Ne boji se, jer nisu opasni. Nemaju se razloga bojati. Nikada ja nisam rekao da ste vi eurofobi, pa ni sada. Rekao sam neću reći eurofobi, dakle citiram, dakle nisam apsolutno provjerljivo niste eurofobi i nemojte molim vas izmišljati. Nego sam rekao da ste se ponašali kao euroskeptici. To je drukčije, to nije isto. I zašto ste to radili? Pa zato jer ste htjeli odgoditi referendum za tri tjedna u kojem biste neuki i nesretni narod vi obrazovali. Nakon 10 godina pregovora da shvate što je EU. Ja o ljudima nemam tako nisko mišljenje, pa ni sada na ovim izborima opet bi neki htjeli educirati ljude da mogu potrošiti grantove koje su dobili u svojim organizacijama jer im treba dva mjeseca duže. A mi polazimo od ove logike, na vrijeme, a to koliko će ljudi biti motivirani pa to ovisi o nama, o vama, o uvjerljivosti vašeg liberalnog i neoliberalnog programa ili laburističkog programa, o našoj vjerodostojnosti da ljude izvučemo na izbore ali ne na silu nego argumentima. Kakvo obrazovanje ljudi? Pa što vi mislite da su ljudi zaista tako djetinjasti i infantilni?
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, imao sam pripremljenu kraću i dužu verziju rasprave, sad ću se ipak odlučiti za onu dužu. Kažu da je stav koji potiče, odnosno kojim se precjenjuje vlastita vrijednost a koji potiče oholost drskost ili prijezirno ponašanje prema drugim osobama to se naziva bahatost.
Možete li uključiti mikrofon?
Da, a nju inspirira narcisoidnost i ispraznost. Spomenuli ste u jednom trenutku kako se za replike javljaju oni koje svrbi pa ste nešto rekli i u stilu i oni koji su poslali u Europski parlament one koje su uzeli iz saborske mirovine. A ja ću vama samo odgovoriti prije nego što budem imao raspravu u ime kluba pa bolje poslati u Europski parlament i onoga tko je uzeo saborsku mirovinu temeljem zakonskih propisa nego poslati nekoga u Europski parlament koji je sa svojim mast trast as osramotio sve nas.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani premijer Zoran Milanović.
Vaša definicija bahatosti koju smo slabo čuli je vjerojatno iz priručnika pravila službe milicije jel' tako? Tako je zvučala. Ja imam o vašoj definiciji svoje mišljenje. A ja vas opet molim nemojte se rugati sa ljudima koji to ne zaslužuju, imaju ozbiljne karijere kao što je navodno i vaša liječnička samo oni u drugoj profesiji, imaju odlično gimnazijsko obrazovanje, iskustvo u svom poslu, govore jezik, doduše ne baš kao izvorni govornici, a sad ako se vi tome možete narugati jedva čekam da vas čujem koliko ste bolji od toga.
Hvala lijepa. Iscrpili smo replike. Idemo na raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je HDSSB klub i poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
U Hrvatskome saboru znam govoriti hrvatski, to je najvažnije. Danas je za hrvatski narod značajan dan, svetkovina je svetoga Josipa. Evo još od prije 326 godina prema odluci Hrvatskoga sabora zaštitnika hrvatskoga naroda. Stoga svim Josipama i Josipima pa i vama gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora čestitam današnji imendan. Danas je inače i 452 dan otkako je aktualna Hrvatska vlada zasjela u Banske dvore, a u ovih 452 dana danas već 4 puta u Hrvatskom saboru svjedočimo prijedlogu za izglasavanje povjerenja novom ministru u ovoj Vladi. U prosjeku svakih 113 dana predsjednik Vlade RH mijenja nekog od svojih ministara. Ako se nastavi ovakvim tempom u predviđenom 4-godišnjem mandatu ako bude do kraja za ovih predviđenih 1460 dana promijenit ćemo 13 ministara, 13 od 20. Što je previše, previše je. Razlozi za dosadašnje promjene u ovoj Vladi su uistinu osebujne, od visoko postavljene moralne ljestvice, preko silom zakona suočavanje s posljedicama tragične prometne nezgode, do tom sudskom presudom izazvanih rošada u ministarskim foteljama. Danas imamo promjenu izazvanu novim, drugačijim razlogom. Bivši ministar turizma uhvaćen je u mrežu vlastitih spletki, laži, obmana i prijevara. To je jedina istina. Otišao je ne baš svojom voljom, ali punih džepova. A kakve koristi ima hrvatski narod od toga što je jedan ministar napustio svoju ministarsku fotelju, a iz Banskih dvora još uz pohvale ode s torbom punom novaca. Kao i neki drugi ministri iz one prethodne Hrvatske vlade. Ostao je čovjek bez ministarske časti, službenog vozača i mobitela, ali je zadržao nezakonito stečenih 24 milijuna kuna. A predsjednik Vlade čiji je on bio ministar njega je isprati i otpusti s torbom punom darova, a nama danas kao da se ništa osobito nije dogodilo predstavlja novo lice za upražnjenu ministarsku fotelju. Lako je tako dati ostavku po principu pojeo vuk magare i nikom ništa. E pa to baš ne bi trebalo ići tako. Prvo je trebalo vratiti novce Hrvatskoj državi pa onda neka bivši ministar ide kamo mu je i mjesto, a potom možemo raspravljati o tko će ga naslijediti. Tako bi bilo, ne samo poštenije, nego i normalnije i ispravnije, zar ne? Kada je već spomenutog 23. prosinca 2011. tadašnji mandatar, a današnji predsjednik Hrvatske vlade gospodin Zoran Milanović predstavljao kandidate za ministre, tada sam u ime kluba zastupnika rekao sljedeće: "Većinu od njih mi poznajemo, manje ili više. Neke ćemo tek trebati upoznati, ali mi polazimo od uvjerenja da se radi o časnim i poštenim ljudima, vjerujemo i nadamo se da ćemo takvo uvjerenje imati i na kraju njihovog obnašanja dužnosti na koja se danas biraju." Poučeni iskustvom onoga što se u ovih 15 mjeseci događalo u aktualnoj Hrvatskoj vladi, a osobito s načinom rada i još više s rezultatima toga rada, danas su te riječi nažalost bez predmetne. U ovom svijetlu ne mogu se niti zanemariti neke dileme koje se u javnosti javljaju i kada je u pitanju današnji kandidat za novog ministra turizma. Čovjek još nije niti zasjeo u tu fotelju, a već se postavljaju mnoga pitanja u vezi s njim, a na koja javnost ne dobiva odgovore. A obnašati tako visoku dužnost kakva jest biti ministar u Hrvatskoj Vladi, ne daje prostora ni za kakve dileme, pa niti za one u možebitnom sukobu interesa u svezi s navodnim prijenosnim, prijenosom upravljačkih udjela u obiteljskoj tvrci na suprugu. I zato nema više bezuvjetnog povjerenja nikome. Kažu naši ljudi od davnina "Ćast svakome, veresija nikome." No, nije ovo niti jedini, niti najveći problem s kojima se hrvatski građani suočavaju kada je u pitanju aktualna Kukuriku vlast. Danas raspravljamo o povjerenju ministru turizma ali s obzirom da je u ovih 15 mjeseci već ovo 4 promjena ministara postavlja se i pitanje što se to događa s Vladom u cjelini i kakvu to danas Vladu uopće imamo. Prije 452 dana poručili smo vam i slijedeće: "Nemojte biti samo druga, budite drugačija vlast. Budite poštena, odgovorna, socijalno osjetljiva, nacionalno visoko osviještena hrvatska vlast." O tome ćemo vas svi ocjenjivati i to ćemo pomno pratiti. A što imamo danas? Evo Vladu koja umjesto izvlačenja države iz krize u Hrvatskoj ne samo produbljuje i gospodarsku, već svakoga dana stvara i po hrvatsko društvo izrazito opasne podjele, bile one svjetonazorske, moralne, vjerske pa i političke. Ova Vlada inzistira na vraćanju i nekih termina iz vremena za koja smo bili uvjereni da su prošla. Tko god drugačije misli ili se ne slaže s potezima ove tzv. socijaldemokratske vlasti ekspresno dobiva etiketu nazadnjaka, snaga desnice koje šire mržnju ili crnokošuljaša. Za ovu je vlast nazadnjački ne slagati se sa Zakonom o medicinski pomognutoj oplodnji koji ne poštuje život od začeća. Protiviti se nametanju teza da nam djeca u školama trebaju učiti da je gay ok, smatrati da ne treba dozvoliti istospolnim parovima rađanje djece putem medicinski pomognute oplodnje ili usvajanje djece, davati za pravo Crkvi da iskaže svoje stavove o svim društveno važnim procesima i događajima, pa i reći da i hrvatski generali imaju pravo progovarati o hrvatskoj zbiljnosti. Nazadnjački je i smatrati da je protivno svehrvatskom pomirenju odavati počast samo žrtvama fašizma, a ne i u najmanju ruku jednako brojnim žrtvama nikad kažnjenih komunističkih zločinaca. Danas 452 dana vladanja ove Hrvatske Vlade imamo 375 000 nezaposlenih, 70 000 više nego na početku njihovog rada, imamo državu u kojoj bez plaće ili za minimalac radi na stotine tisuća radnika, imamo državu u kojoj se s fakultetskim diplomama ako imaš sreće postaje u najbolju ruku volonter ili sezonac, imamo državu koja je ne tako davno bila žitnica ovog djela Europe a danas uvozi 40% hrane, imamo državu koja vodi politiku uništenja hrvatskog sela i poljoprivrede, imamo državu sve većeg broja siromašnih i gladnih ljudi, državu poslije Grčke, Bugarske i Rumunjske najvećom stopom siromaštva u Europskoj zajednici naroda, imamo državu s takvim poreznim opterećenjima zbog kojih ne propadaju samo domaće tvrtke već se gase čak i kineski dućani, imamo države u kojoj njeni ministri privlače investitore takvim porukama da nitko normalan danas ne bi u Hrvatsku ulagao, imamo državu čija Vlada vodi politiku iseljavanja a ne razvoja ostanka i povratka hrvatske mladosti, a sve više sliči i na emigracijski ured. Imamo na kraju i državu u kojoj umirovljenici sa svojim mizernim mirovinama ne samo prehranjuju sebe i svoju odraslu, a nezaposlenu djecu već time školuju i svoju unučad, imamo državu s najvišim stupnjem centralizacije i s najvećom razinom razlika u stupnju razvijenosti pojedinih regija, imamo državu u kojoj njeni građani strepe od tečaja i od stečaja. A imamo i Hrvatsku Vladu za koju je širenje govora mržnje reći da nije normalno da hrvatski heroji leže u zatvorima jer su branili svoju domovinu, dok neki abolirani četnici sjede u Hrvatskom saboru ili uživaju u saborskim mirovinama. To je nažalost današnja hrvatska gospodarska, socijalna i politička stvarnost, stvarnost koja je plod rada Banskih dvora ovih 15 mjeseci. 15 mjeseci izgubljenog vremena, "A nema veće štete od izgubljenog vremena." rekao je još i Michelangelo. Danas nam se predlaže novi ministar turizma, o tome sam već govorio na početku ove rasprave, no problem Hrvatske države danas nije samo ovo upražnjeno ministarsko mjesto, već i još više one još uvijek popunjene ministarske fotelje. RH danas ima jedan puno ozbiljniji problem. Jedna stara Austrijska izreka kaže: "Moć treba kontrolu.", ali uz kontrolu jednako je važna i samokontrola. Znam da nije lako nositi teret odgovornosti predsjednika Vlade jedne države, to je sasvim jasno, ali svatko treba nositi toliko tereta koliko ga može podnijeti. A ako ga teret počne svijati i lomiti, teret treba skinuti s leža i staviti ga onome tko će ga moći podnijeti. U skladu s izrekom: "Ako znaš da su ti krila kratka ne leti daleko i visoko.". Obnašati vlast znači biti unaprijed spreman na činjenicu izloženosti očima javnosti za svaku izgovorenu riječ, za svaki pogled, za svaku gestu, za svaki pokret, za svaki skok ili za svaki pad. Znači biti spreman ne samo na pohvale nego još više na kritike i na one opravdane, pa i na one, ponekad i neopravdane. U obnašanju vlasti najveći neprijatelja na putu do uspjeha je bahatost, precjenjivanje vlastite vrijednosti ili vlastitih vještina potiče i oholost i drskost i prijezir prema drugim ljudima. A upravo su ovakve pojave one koje u posljednje vrijeme sve više dolaze do izražaja u javnom ponašanju prvog među jednakima u Hrvatskoj vladi. Nedopustivo je da se predsjednik Hrvatske Vlade bezobzirno javno obračunava sa svima koji ga krivo i pogledaju a kamoli mu nešto i prigovore. Neprimjereni su pa i drski verbalni obračuni u početku bili rezervirani za političke neistomišljenike ili na pojedinoj presici ali i još bezobraznije ovdje u Sabornici. No sada su prerasli u nešto još gore u obračun sa svima i s političarima i sa sportašima i sa profesorima povijesti i sa političkim analitičarima i sa ekonomskim stručnjacima pa i sa novinarima. Kada jedan predsjednik Vlade RH sebi dozvoli kazati za svog političkog suparnika da se krevelji u kameru onda je to vrlo ozbiljan znak da je razina bahatosti dostigla kritičnu točku i za njega osobno i za dužnost koju obnaša ali i za cijelu državu čiji je predstavnik izvršne vlasti. Od nekontrolirane bahatosti i osjećaja nedodirljivosti do želje za diktatorom je vrlo mali korak. A na taj korak nitko u demokratskoj samostalnoj i neovisnoj Hrvatskoj nema pravo kao što nitko a pogotovo ne predsjednik Vlade RH nema pravo niti u snu a kamoli u javi. Niti kada prava nesuvisle usporedbe s nekim drugim zemljama reći stravičnu rečenicu da je u Hrvatskoj bio građanski rat jer reći da su ratna razaranja i zvjerstva učinjena hrvatskom narodu od strane velikosrpskih i četničkih agresora tijekom Domovinskoga rata posljedica građanskog rata a ne zločinačke agresije Crne Gore i tzv. JNA na RH čin je nacionalne veleizdaje. Ove riječi ruše same temelje nastanaka suverene i samostalne hrvatske države. Nas u HDSSB-u ovakve riječi od strane premijera i ne iznenađuju i ne mislimo da su slučajno jer iste takve po hrvatsku državu opasne kvalifikacije o Domovinskom ratu kao građanskom ratu a na što mi već godinama upozoravamo možemo pročitati i u obrazloženjima presuda hrvatskih ne srbijanskih već hrvatskih sudova u montiranim političkim procesima koji ti isti politički sudovi na traženje domaćih inozemnih nalogodavaca vode protiv hrvatskih branitelja. Kao što je i u presudi hrvatskom generalu Glavašu nalazimo baš takve konstatacije da do 8. Listopada 1991. Godine u RH nije bilo agresije već se radilo o citiram oružanom sukobu hrvatskih paravojnih postrojbi i regularnih vojnih postrojbi JNA odnosno o građanskom ratu. Ovakve izjave i ovakve konstatacije nisu ništa drugo do bezobzirni pokušaj zlonamjerne revizije povijesti Domovinskog rata i stvaranja neovisne i samostalne Hrvatske što je nedopustivo bilo kome bio on u izvršnoj, pravosudnoj ili zakonodavnoj vlasti. I na kraju naglasio bih još nešto, predsjednik Hrvatske Vlade mora voditi računa o tome da je on predsjednik Vlade svih hrvatskih građana pa i Hrvata a ne samo pripadnika nacionalnih manjina koji žive u RH. Zaštititi sva ustavna prava svakog hrvatskog građanina bez obzira na njegovu nacionalnu, vjersku ili drugu pripadnost neupitno da ali jednakim žarom predsjednik Vlade RH trebao bi štititi i prava svakog pripadnika hrvatskog naroda iako naš premijer često govori puno, a malo ili ništa kaže ima jedna točna konstatacija koju je ovih dana izrekao. To je ona da se citiram ozbiljne stvari događaju u Hrvatskoj. Samo ove ozbiljne stvari nisu to da u Hrvatskoj snage desnice šire mržnju već su te ozbiljne stvari to da ova tzv. Socijaldemokratska Vlada Hrvatskom širi bijedu i siromaštvo. Zaključno zbog toga što je bivši ministar turizma dao ostavku ali zadržao 24 milijuna nezakonito stečenih kuna a i zbog nerazriješenih dilema u svezi danas predloženog kandidata za njegovog nasljednika mi ćemo biti protiv ovog prijedloga. A što se tiče predsjednika Vlade gospodina Zorana Milanovića iako on sam često vrlo laku upućuje uvrede drugima mi smo protiv toga da se njemu uzvrati uvredama. Njega ne treba uvrijediti, njega treba smijeniti. Točnije on sam treba dati trenutno ostavku na dobrobit ne samo sebe već prije svega cijele Hrvatske države koju i tako smatra slučajnom državom.
Gospodine zastupniče, prije replike moram vas upozoriti na dvije stvari. Mogu li vas upozoriti u miru sad na dvije stvari? Prva stvar je da je u Hrvatskoj presumpcija nevinosti ustavna kategorija i temeljno ljudsko pravo, to je obveza sviju vas da poštujete. Drugo vaše arbitriranje o odlukama hrvatskih sudova jeste pokazivanje nepoštivanja hrvatskih sudova. Jedno i drugo nije korektno za govornicu. Vaša politička stajališta su legitimna, vi ste oporbena stranka i u to neću ulaziti ali ovo sam dužan zaštititi jer se radi o ustavnim temeljnim vrijednostima hrvatskog društva. Sada na vaše izlaganje imamo prijavljene tri replike. Prva replika i poštovani zastupnik Zlatko Komadina.
Poštovani gospodine Buriću, vidim da ste čitali vaše izlaganje što znači da ste promašili temu s predumišljajem. Vi niste riječ rekli o imenovanju ministra turizma što je danas tema. Ovo drugo što sam želio reć rekao je predsjednik Sabora. Vi ste negirali pravni poredak RH izjavom o aboliranom četniku i o zatvorenom hrvatskom generalu. Tako da bih vas molio da se koncentrirate. Naravno da hrvatska javnost ima pravo čuti znati vaše stavove ali ne baš kod svake teme koja se ovdje raspravlja pa gospodin predsjednik je očito vrlo fin čovjek pa vas nije prekinuo i uzeo vam riječ jer kako on kaže javnost ima pravo znati, ali nakon ovoga svega što ovako diskutira se ne zna što će hrvatska javnost zaključiti.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani kolega Komadina, hrvatska javnost će zaključiti ono što ona sama bude htjela zaključiti, ništa s predumišljajem rekoh vam imao sam i kraću i light verziju, jel se tako kaže na engleskom. Međutim nakon ovakvih istupa predsjednika opetovanih istupa, predsjednika hrvatske Vlade u Hrvatskome saboru prema zastupnicima kojima on odgovara, a ne zastupnici Vladi RH ja sam čovjek koji se priprema, onda sam imao i onu drugu verziju. Nadao sam se da je neću morati upotrijebiti ali imam ja i još i onu treću verziju, nju ću ostaviti za neku drugu priliku ako se nastavi sa ovakvim ponašanjem. Ovo što se događa sa našim predsjednikom Vlade ja zaista kažem da me sada već počinje ozbiljno zabrinjavati čak i kao liječnika.
Nova replika i poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Kolega Buriću upravo ste ovom zadnjom rečenicom potvrdili ono što sam vam htio kazati, rekli ste da nećete vrijeđati. Vaš "govor" je bio festival vrijeđanja, izlijeva oholosti, drskosti i bahatosti to su sve izrazi s kojima ste častili premijera. Ponašate se kao božanstvo koje je sišlo s nema i dijeli lekcije. U ime koga? U ime amaterske folklorne skupine koja nosi naziv stranke? Ne, vi želite kazati da to radite u ime naroda. Pa kojega naroda? Kojeg dijela naroda? Koliko? Hrvatskog naroda? Hrvatski narod je dao Zoranu Milanoviću i koaliciji podršku koju vi o kojoj možete sanjati i još uvijek je ima toliku koju vi možete sanjati. Znate u Dalmaciji se pogrebnik zove picigamorto. Vi ste picigamorto koji traži mrtvaca pa ga ne može naći. Ponašate se kao pogrebnici, nemojte se vrijeđati ali rekao bih kao lešinari.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Sve što dođe od vas mene ne može uvrijediti odmah da vam kažem, možete slobodno pričati što god hoćete. Ja sam isti kakav sam i bio, govorim istinu, a onda kada ta istina boli onoga kome je upućena, e to je njegov problem, a ne moj. Bilo vam je smiješno i vrlo drago slušati kada sam tu istinu govorio pojedincima iz prethodne vlasti, pojedincima. Sada kada to govorim onim pojedincima koji to iz ove vlasti zavređuju svojim ponašanjem i svojim djelima sada vam to više nije smiješno, sada vam je to festival uvreda. Moja svaka riječ ima svoje mjesto, izrečena je na hrvatskom jeziku jer engleskim ne baratam da bih se trpao tamo gdje mi nije mjesto. Ali sam sve samo ne lešinar nego ono što vi nikada bili niti ćete biti gospodine Jurjeviću, istinski narodni zastupnik građana koji su me svojim glasom poslali ovdje u Hrvatski sabor, a stranka kojoj ja pripadam ponosi se folklornim obilježjima kraja iz kojeg dolazim, ponosi se i našim nošnjama. Meni je žao što u vašem srcu i u vašim mislima nema mjesta za nošnje iz kraja iz kojeg vi dolazite nego za samo za zvijezde petokrake.
Brojim do 10 jer ovo zaista zahtjeva smireni odnos. Možemo mi nastaviti vrijeđati međusobno, možemo raspravu svesti na što god vi to želite ali ja vas uvjeravam da to nije pomoć hrvatskom narodu ni hrvatskim građanima. Jeste da se čuje svaka politička misao … [[Upadica se ne razumije.]] pa ako su lešinari i lešinari isto da se čuju i ja zato ne ispravljam, samo vas molim, molim vas u ime pameti, u ime političke odgovornosti svakog pojedinca da se suzdržite od kvalifikacija koje samo odnemažu hrvatskom društvu i hrvatskom narodu bez obzira jesu li crni, jesu li crveni, jesu li ovakvi ili onakvi, to neće donijeti kruh u nijedan dom. Ja vas lijepo molim. Sada replika poštovane zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Kažete gospodine kolega da sam ja vas uvrijedila. Istina svatko može nekome učiniti nevolju ali za sramotu je svatko sam odgovoran pa tako i vi za svoju. Kada ste ovuda prolazili ja vama na engleskom govorim biste li sa mnom razgovarali, a vi nešto dobacujete na mađarskom. Pa ako ste s takvim znanjem i s takvom samouvjerenošću kritizirali napretke odnosno nazatke same Vlade onda mogu zamisliti kakvo vaše znanje i po tom pitanju stoji. Istina je to da bi se svatko može reći da nešto ne valja i da netko ne valja i da neko njegovo znanje ne valja i da njegovi uspjesi ne valjaju, to svatko može reći, ali da bi se nešto pohvalilo i uočilo zato morate imati određeno znanje. A onda se vratimo i zaključimo to i time da vi govorite o svojoj istini dakle o prije, vi ste čovjek koji uvijek govori istinu, to je onaj poznati sofizam koji ako ste išli u gimnaziju možete se sada prisjetiti. A znate što je, istina je to da u našem društvu i to je najveći problem koji se ne tiče samo vas nego svih onih koji se drznu govoriti istinu, a premijerova dužnost i dužnost Vlade u cjelini a i nas je da govorimo istinu. Danas kada govorite istinu u najblaže možete proći sa takvom ocjenom da nemate kućnog odgoja što je katastrofa, ali mi se od toga ne smijemo i nećemo umoriti. I još nešto da završim sa hrvatskim. Vi ste sami rekli da ne znate engleski ali biste trebali znati hrvatski pa ste tako rekli dobrobit sebe, a trebali ste reći svoju dobrobit.
Odgovor na repliku i zastupnik Dinko Burić.
Poštovana gospođo zastupnice i kolegice, rekoh vam ja ne možete me uvrijedit, ali kad je u pitanju poznavanje jezika ja se ponosim time što hrvatski jezik poznajem i govorim ga sasvim normalno i dostojno takvog govora ovdje u Hrvatskom saboru za razliku od engleskom u Europskom parlamentu. No nisam ja kriv što ste vi osoba koja se voli, kako to narod naš kaže, trpati tamo gdje joj nije mjesto i mislite da ste znalac za sve, a ja se bojim da bi mogla za vas vrijedit ona izreka ali nisam siguran no sad počinjem sumnjat da možda i vi spadate u tu kategoriju ljudi na koju se može primijenit izreka "bolje je biti znalac u jednom području nego neznalica u deset".
Za riječ se sada javio premijer Zoran Milanović. Izvolite.
Meni nikad nije bilo smiješno ono što ste govorili kolegama iz HDZ-a ranije, bilo mi je muka jer tu ima previše mučnih stvari i tajni koje ne znamo, ali zabavno mi nije bilo, preteške su to teme da bi bile zabavne. Radi ovih stvari koje ste ovdje govorili u Europskom parlamentu bi vam uzeli riječ, od nas neće, možda i bolje tako. Međutim samo vi tako nastavite, prozivajte ljude zbog kaznenih djela za koja ne da nisu odgovorni nego nije podignuta ni optužnica, ne znam postoji li istraga što se dogodilo prije puno godina, što nema veze s ovom vladom, ako se uopće dogodilo. Ja sad neću na predsjednika vaše udruge i njegov slučaj jer to je ono traumatično, čime navodno mi traumatiziramo Hrvatsku. Ali imate u svojim klupama dva čovjeka koji su pred hrvatskim sudovima pravomoćno i nepravomoćno osuđeni zbog kaznenih djela pekunijarne prirode, novac. Tu sjede kraj vas inače, sad ne. Jedan zato što je krao na naplatnim kućicama pa je nakon toga morao izaći iz SDP-a, a kod nas ljudi izlaze zbog nekakvih standarda, možemo se mi nekada i zabuniti. A drugi zato što je potplaćivao suce Vrhovnog suda i to priznao. I dalje je saborski zastupnik, predlagali ste ga čak za čelno mjesto u odboru prije godinu dana pa ste onda ipak odustali od toga jer, neću prepričavat razgovore, to nikad ne radim. Eto to ste vi, dakle ne podsmijeh nego ustvari mučnina na temelju svega onoga i to mučnina mene koji moram imati želudac obložen kevlarom protiv, aktivni oklop moram imat u želucu da bi radio katkad ovo što radim. Uspjeli ste načet taj želudac, to je to. Dakle nemam ja vama ništa više za reći, samo vi nastavite tako, izmišljajte stvari, govorite da ja vrijeđam druge ljude. Pa ja ovdje ne radim ništa danas nego reagiram na komentare svojih kolega u Saboru jer mi smo kolege, ja sam izabran u Sabor koji se ne bave temom, zaista se ne bave temom. Mislim vi možete u nekakvom diskursu radit određene otklone i tumačit što je tema, a što nije tema. Ovo nije tema današnje rasprave, ali mi ne uzimamo očito kao Sabor za to riječ i to je tako. Ali naprosto odgovaram na ono što vi želite da dopre do hrvatske javnosti. Kada govorite u ime hrvatskog naroda što je riječ i fraza koje se laćam sa velikom nesigurnošću, odnosno sa velikim oprezom jer nisam nikad siguran imam li pravo to reći, vi to tako olako potežete da je to prava milina. Za vas glasa nekoliko postotaka hrvatskih birača na izborima, to je mandat s kojim ste došli u Sabor. Pozivat se na hrvatski narod to nije pošteno, to nije fer. Nije vas izabrao hrvatski narod, izabrali su vas birači, birači su vas izabrali. A i mene su izabrali birači, mada bez glasova pripadnika hrvatskog naroda ne bih postojao kao političar i kao premijer, niti itko od nas. I manjine su nas izabrale i Srbi, gosti, čemu se vi tako slatko smijete i oni za kojega sam jučer rekao, a koga ovdje opet nema kao što nije bio ni na raspravi o proračunu, na raspravi o proračunu, ne na glasovanju o proračunu i njemu je to bilo tak smiješno i tak zabavno i tako se slatko nasmijao kad su ga tražili da prokomentira šovinistički ispad da ja iz toga ne mogu izvući nijednu drugu konstataciju nego da se ta osoba, ono što ste vi sami ponovili, ja jučer rekao, a više neću ponavljati jer riječ je malo gruba ali nije uvredljiva. Dakle to nije samo gesta i grimasa, to je sadržaj, sadržaj prijezira, podsmijeha prema činjenici da je saborska zastupnica i kandidat za Europski parlament na zajedničkoj sestrinskoj listi, kolo sestara, izrekla takvu groznu stvar. Pa nismo to mi rekli, to ste vi rekli, to su rekli ljudi koje politički podržavate i ja ću o tome jasno govoriti, da i prijetit ću ljudima riječima zato što nemam ništa drugo niti prijetim. Dakle upozoravat ću jer imamo čistu savjest, jer nemam drugog instrumenta utjecaja jer nismo umreženi na način na koji ste vi umreženi, umreženi smo tamo gdje treba biti, gdje je to politički legitimno i ne mogu drugačije funkcionirati. Ne zovem, ne prijetim, ali tražim rezultate i u javnim poduzećima i kada su u pitanju raznorazna komercijalna oglašavanja u javnim, sve mi to radimo i rezultati će doći i neću se nikad pozivat na hrvatski narod čiji sam pripadnik nego na hrvatske građane unutar kojih su i hrvatski narod i srpski narod i Talijani i Mađari i da ne idem dalje da se nitko ne uvrijedi ima ih dosta. Eto to smo mi. A što ste vi to ste pokazali.
Imamo prijavljenu povredu Poslovnika poštovani kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ovaj Sabor se uvodi čudna moda koja nikada nije bila [[Upadica Stazić: Najprije molim vas, ljubazno.]] Samo malo, molim vas! [[Upadica Stazić: Ne, ne možete samo malo. U skladu sa Poslovnikom morate navesti koji je članak povrijeđen Poslovnika.]] Pa čekaj čovječe kaj' si nervozan! [[Upadica Stazić: Uopće nisam nervozan.]] Kaj si nervozan? Kaj si nervozan? [[Upadica Stazić: Hoćete li vi iznijeti povredu Poslovnika u skladu s Poslovnikom?]] Hoću. Pa kaj ste nervozni za milog boga? [[Upadica Stazić: Pa onda izvolite navest članak.]] Pa čemu tolka nervoza ljudi moji. Kaj vam je? Dajte malo langsam, ohladite. Ja znam da vam je frka, ali kaj vam ja mogu. Dakle, članak 216. kaže omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja i druge zastupnike. Gospodin predsjednik hrvatske Vlade si je uzeo za pravo da vrijeđa zastupnike kojih nema ovdje. A inače što se tiče boravka u Saboru on je opće poznat kao netko tko je boravio ovdje i onda su svi ortopedi u Hrvatskoj imali problema jer su morali prepone liječit poslije toga.
Članak 216. nije prekršen niti je mogao biti prekršen. Članak 216. kaže ovako: "Zastupniku se izriče opomena." Govorio je premijer. Dajte pročitajte Poslovnik, probajte ga shvatiti, pa ga onda primjenjujete. Nastavljamo sada sa replikama. Prvo Dinko Burić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Podsjetit ću vas vi ste povrijedili Ustav svjesno ili nesvjesno. Republika Hrvatska u izvorišnim osnovama to piše nije država birača niti hrvatskih građana. Republika Hrvatska je nacionalna država Hrvatskoga naroda i država pripadnika nacionalnih manjina. Toliko o tome. Uvrijedili ste i one glasače koji su glasovali za moju stranku kad su nas poslali ovdje u Hrvatski sabor, jer ste rekli da nije nas izabrao Hrvatski narod nego birači. Oni su Hrvatski narod. Kad je u pitanju nešto što ste rekli ja se slažem sa pojedinim izjavama koje su dane, ja samo moram reći ja sam samo korigirao u jednoj riječi izjavu dotične zastupnice. Zaboravila je reći abolirani. Sve ostalo je točno. Međutim, vama ću na kraju reći ipak je izgleda moja rasprava liječničkim rječnikom rečeno malo anestezirala vaš nastup. I na kraju moram reći poslije opetovanih uvreda sjetio sam se one izreke o čovjeku i razlomku. Kako je čovjek kao razlomak u brojniku je ono što čovjek jest, u nazivniku je ono što čovjek misli da jest, pa matematičkim pravilom što je nazivnik veći vrijednost razlomka je manja. Kod vas čini mi se da je brojnik minimalan, nazivnik maksimalan, a vrijednost razlomka mizerna.
Hvala. Vrijeme isteklo. Na repliku odgovara premijer Zoran Milanović.
Uvaženi zastupniče, kolega Buriću. Da ste govorili još 15 minuta u vašem govoru bi bilo više izreka nego u Gorskom vijencu. Pola govora su izreke, od toga ih je 90% neautoriziranih, pa bih vas molio malo da date porijeklo, etimologiju, odnosno povijest tih izjava jer u biti samo govorite u izrekama. I o tome postoji jedna izreka koju sad ovdje neću izreći. Ali samo vi tako nastavite. Stvar je u tome što ja mogu pogriješiti i u buduće mogu pogriješiti u izrekama, ali ih ne izmišljam za razliku od vas.
Repliku će sada iznijeti zastupnik Davor Ivo Stier.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora ova se rasprava doista pretvorila u jednu seriju vrijeđanja. Gospodine Milanoviću vi ste to i sami potakli govoreći iz visoka, bahato. Snašli ste evo snage ponovno pokušat obranit ono što je neobranivo. Uvredu koju ste ovdje izrekli ne samo meni nego i iseljenoj Hrvatskoj i to sada želite braniti. Vidite, tu je razlika. Ja vama nikad ne bih rekao da vi ne volite Hrvatsku. Ja ću vam reći da vi loše vodite Hrvatsku. I ono što ste mogli reći bilo je izreći hoćete ispriku zbog toga i ona bi bila prihvaćena. Kao što mi je bilo drago što su i kolege iz SDP-a pa i neki članovi Vlade osobno me nazvali nakon te vaše uvrede i ispričali se i rekli su nismo mi takvi. I ja tu ispriku naravno i prihvaćam. To je ta razlika. I to je ono što moramo mi danas pokazati, da možemo raspravljat argumentima, a ne ovako kao što ste vi danas ponovno krenuli uvredama na osobnoj razini.
Na repliku odgovara premijer Zoran Milanović.
Pa fascinatno je kako ste mirnoćom Hanibala Lehtera sve ovo ispričali. Ništa od toga nije istina, ali to vas previše ne uzbuđuje. Nitko vas nije uvrijedio, niti vam je rekao ikada. Postoje stenogrami u ovoj kući, da ste, da ne volite Hrvatsku nego sam rekao i ponovit ću sad opet ovdje pa nek' svi pozorno slušaju i to kao otac djeteta koje nije rođeno u Hrvatskoj. Dakle, to je potpuno izmišljena tema, to nisam rekao. I dobro vas poznajem, i osobno i profesionalno i vrlo dobro znate što ja sve znam. I kako smo se ponašali, i kako sam se ponašao i kako sam se bez upadanja, istina je to ljudi, ali to je istina tu nema uvreda. Ja ne očekujem isprike … [[Upadica se ne razumije.]]
Što ste nervozni Šuker?
Toliko vas ubija mogućnost da netko kaže ono što čak i vi znate da je istina, a istinu prezirete. Dakle, rekao sam da ne razumijete Hrvatsku. To mogu reći i Hrvatu koji je ili Srbinu koji je ovdje rođen i živi cijeli život. I što se tiče inače toga da me izabrao hrvatski narod, izbori su gospodine Buriću digresija tajne. Ne znam tko me izabrao, ne brojim, ne prebrojavam, ne šaljem na analizu. Izabrali su me građani. Bez obzira što smo mi država hrvatskog naroda kojem pripadam kao i svi moji preci i zato s tim nemam kompleksa, miran sam s tim pred sobom, netko pred Bogom, potpuno miran. A vas ću isto pitati hoćete li se odreći razlike u plaći jer ste se fino pozicionirali na listi, radili ste kod predsjednice Vlade i primali deviznu plaću koju vam je ona velikodušno i vjerojatno dobronamjerno davala kao jedini diplomat u povijesti hrvatske diplomacije koji je kao fol bio u Bruxellesu, a obitelj mu bila u Zagrebu i primao plaću u eurima. Vi i netko tko je puno važniji od vas, a to je Vladimir Drobnjak koji je zaista bio glavni pregovarač. To je pošteno? Ja ću vam reći što je to, to je pogrešno. To je protuzakonito i to je neetično. I to zna cijelo Ministarstvo vanjskih poslova. I svoju ste šeficu doveli u zabludu. A ovo drugo, nije problem u tome, nemojte glumiti žrtvu [[Upadica Stazić: Premijeru, vrijeme.]] Ispričavam se, nemojte glumiti žrtvu. Vaš problem je druge naravi.
Povreda Poslovnika.
Poštovani gospodine potpredsjedniče u svom poznatom nastupu predsjednik Vlade je danas rekao da je on zastupnik u Saboru. Pa s obzirom da tako rigorozno tumačite Poslovnik onda zahtijevamo da kad izriče uvrede kolegama zastupnicima da mu barem izreknete opomenu. Što se tiče radnog odnosa kolege Stiera u vrijeme kad je radio dapače bio je potpuno zakonit i transparentan za razliku od angažmana vaše supruge koja je zaposlena sada kad ste vi predsjednik Vlade RH u jednom od naših ministarstava.
Gdje je povreda Poslovnika?
Članak 216.
Posljednja replika, Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade RH. Pa kada govorite da vam jedino ostaje prijetnja riječima koja kao jedino oružje vam ostaje kao odgovor na šovinističke ispade ja se pitam zar svi vaši gafovi, lapsusi, improvizacije ili stvarno uvjerenje o tome da je Hrvatska imala građanski rat ili je to možda politički stav SDP-a kada govorite da svi oni koji nastoje vam odgovoriti, ispraviti vas, upozoriti, za vas su u vašem histeričnom napadu crnokošuljaši, bezveznjaci, seljaci ili nekim drugim riječima želite upriličiti uvrede kao što i danas u ovom Visokom domu govorite da mi vjerojatno ne znamo što ste vi rekli. Zgrožene hrvatske branitelje nazivate crnokošuljašima. Zar to nije šovinistički ispad i aludiranje na fašizam? Pitam vas zašto u vama ne postoji stvarno ono što piše u Hrvatskom ustavu da je taj Domovinski rat bio pravedan, obrambeni, osloboditeljski? Zašto niste pročitali zaključke od 8. listopada koje je donio Hrvatski sabor pa bi tada znali da je proglašena oružana agresija od strane Republike Srbije i tzv. JNA na Republiku Hrvatsku? Zašto uspoređujete Finsku sa Hrvatskom kada i u toj Finskoj je bio građanski rat u kojoj je 37 tisuća mrtvih bilo? Zašto želite da svi koji vam odgovore, koji se zgroze nad vašim izjavama, koji osude ili koji vas upozore na greške nisu dobrodošli u vašem svijetu? Budite realni, ispričajte se i recite da pogriješio sam i pogriješio sam prema svetinji, prema Domovinskom ratu [[Upadica Stazić: Vrijeme, kolega.]]
Na repliku odgovara premijer Zoran Milanović.
Čekajte, vama da se ispovijedam? Pa govorite kao svećenik, toga niste dostojni. Jer to shvaćate kao uvredu. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Gospodo draga pa čujte ja uvijek uđem ovdje sa dubokim čvrstim stavom ali ljudi smo, kolebljivi smo, da neću reagirati na ovakve ispade međutim uvijek reagiram. Možete napraviti analizu tko je koristio koje izraze, naročito ove druge dvije kako ste rekli to su ljudi seljačine i to vi govorite, to je vaš rječnik, ja to nisam nikad upotrijebio ni za koga. Jednu drugu riječ jesam, crnokošuljaši. Neka promjene košulje. Jer crna košulja za mene, a naročito kada je zajedno u kompletu u borbenom kompletu sa ideologijom ima određeno značenje. I nije isto kada je nosim ja i kada je nosi netko drugi, i kada je nosi Šime Lučin. I vrlo dobro znate na što sam aludirao i imam problem s tim. Imam problem i to ću otvoreno reći, a vi time manipulirate nepošteno. I što se tiče građanskog rata, vidim da ste i vi postali ekspert za građanski rat, za bitku za … [[Govornik se ne razumije.]] za Gustava Mainerheima, možemo o tome razgovarati ali to nikog ovdje ne zanima. Dakle, ja svima onima koji mi govore da je Hrvatska imala građanski rat kažem da nisu u pravu. Svima onima koji mi kažu ali gledaj 250, 300 tisuća hrvatskih građana srpske nacionalnosti se pobunilo protiv Hrvatske države na hrvatskom teritoriju i to je trajalo 4, 5 godina. Ja im opet kažem da nisu u pravu. Ja im opet kažem da griješe jer da to naprosto nije moje uvjerenje. Kad mi kažu da ako negiramo da je to građanski rad, a ja kažem a tko se onda pobunio na hrvatskom teritoriju, pa nisu li to, to su naši građani. Ja i dalje tvrdim da to nije građanski rat, ma da sad nema više nikakve opasnosti da slobodno razgovaramo o nekim temama, a to je vaš problem.
Vrijeme.
Dakle, sloboda misli, liberalne misli, izražavanja to vas užasava, u tome se ne snalazite, samo dogme.
Hvala. E sad, ja dugujem ispriku kolegi Stieru jer sam krivo razumio njegovu gestikulaciju, prijavio se za povredu Poslovnika, ali sam bio uvjeren da je tu povredu prepustio kolegi Mlakaru koji se također javio, pa s jednim zakašnjenjem evo pozivam kolegu Stiera da iznese povredu Poslovnika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa povreda članka 216. i uz obrazloženje da je tu doista gospodin Milanović zavrijedio da dobije opomenu. Iznio je niz neistina i uvreda. Što to znači, znam ja o vama nešto, znam sve o vama, šta imate neki tajni fail iz neke službe, što je to, koji je to način komuniciranja. Da li je ovo pitanje o mojoj službi u Ministarstvu vanjskih poslova, pa to ste naručili nekad dok ste bili u oporbi od kolege iz SDP-a da postavi pitanje. Dobio je apsolutno kompletnu informaciju i onda kad je proučio i vido da je sve zakonito čovjek je imao dignitet javio mi se i rekao je žao mi je što sam postavio uopće to pitanje, sve je u redu. Zar to nije primjer koji bi trebali i vi gospodine premijeru slijediti, dakle, nemojte.
Vrijeme. Kolega Stier, nema povrede Poslovnika, ništa nema uvredljivo u rečenici: "Ja znam sve o vama." Tu ništa, ničega uvredljivoga nema, ali gledajte ne možete u replikama vrijeđati čovjeka a ne dopustit mu da vam na te replike odgovori, to naprosto nije fer. U ovome, u ovome … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Stier, kolega Stier sad samo malo da vam dam obrazloženje, dakle ovako nema povrede Poslovnika, vi se sada trebate obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav ako to ne učinite nemate na ovoj sjednici više pravo isticati povredu Poslovnika, jel vam to jasno? Je, dobro. Nastavljamo s raspravom po klubovima i pozivam kolegu Damira Kajina da govori u ime Kluba nezavisnih zastupnika.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Znači ako netko poznaje gospodina Darka Lorencina onda ga jasno poznaju kolege iz IDS-a, poznajem ga i ja. I ja ću odmah na početku reći, ja točno, podržat ću gospodina Lorencina, podržat ću gospodina Lorencina. Zašto je gospodin Lorencin dobar izbor? Mi se dugo znamo, bili smo u istoj stranci. Gospodin Lorencin je dobar izbor između ostalog jer nije iz hotelijerskog sektora, zato jer ne dolazi ovdje u Parlament iz ovih velikih kompanija. Da, upravo radi toga jer ne dolazi iz tih velikih kompanija, a ja smatram da je on dobar izbor. Zašto? Zato jer nikome ništa nije dužan. Veliki hotelijerski sektor, htjeli to mi sebi priznati ili ne, kako ga ja pratim je interesna grupacija parekselans. Svi znate kako se dogodila privatizacija u tom hotelijerskom sektoru ili u turizmu. Znači najprije su bili revalorizirani krediti poslovnih banaka, pa onda su uslijedile privatizacije, pa onda su došli pifovi itd. i sad da ja ne nabrajam sve te istarske firme koje su naprosto prošle tu "tranziciju". Znači izbor nekoga tko nije u tom sektoru, ja mislim da je Hrvatsku bolji i usuđujem se reći i pošteniji izbor. Zašto? Ponovit ću po drugi puta, zato jer gospodin Lorencin nije nikome dužan, niti je bio na njihovoj plaći niti je dobivao bonuse iz tog turističkog sektora. Točno je i ono što su neki rekli sa lijeve strane, ova Vlada je za turizam učinila izuzetno mnogo npr. smanjila PDV, točno i gospodin Šuker kao ministar financija ako se ne varam 2006. na organizirane dolaske isto tako je smanjio PDV sa tada 22 na 10%. No, bez obzira na sve i to isto treba imati na umu, prihod od turizma 2012. bio je, svi govorimo u najboljoj mogućoj turističkoj sezoni od pamtivijeka na ovamo. Bio je 600 milijuna eura manji nego 2008. godine, 7,8% manji bio je prihod 2012. nego 2008. godine, po podacima Hrvatske narodne banke. Ili 2008. prihod u turizmu bio je 7,4 milijarde kuna, 2011. 6,6 milijardi kuna, 2012. 6,8 milijardi kuna. Istra je 2012. ostvarila negdje oko 200 milijuna eura manji prihod nego 2008. godine i tu možda najbolje vidimo, ja bih rekao težinu krize u kojoj se nalazi ova zemlja i utoliko onda nemojte zavidjeti niti na premijeru ili ovoj Vladi viza vi problema sa kojim se nose. To je prvo što želim reći. Drugo, što smo znači za taj turizam učinili 2012. godine? Smanjili smo taj PDV na 10%. Rekoh prije, prvi puta ga je smanjio gospodin Šuker. U pravilu PDV smanjuju ministri financija, svi ministri turizma jasno zagovaraju taj princip. To je negdje oko 500 milijuna manje u državnom proračunu. Ja ću reći ovako za saborskom govornicom da to ne bih učinio, ja se slažem PDV na turizam treba biti kao što je u našem okružju, ali zašto to ne bih učinio, da li je itko spustio cijenu kavi u našim restoranima, nije. DA li je spustio cijeni marendi nije, ručku nije, večeri nije. Prema tome, bilo bi možda daleko bolje da se PDV spustio na hranu onim najpotrebnijima ne na hranu u restoranima možda za drvoprerađivače, na tekstil no dobro. Manji PDV zasigurno treba pozdraviti. Privatizacija, o čemu je govorio i gospodin Darko Lorecin u nekim svojim zadnjim intervjuima, Živogošće, Kupari itd. da Brijun rivijera onako kako je to postavljeno, ne. To valja definirati. Država je vlasnik ako se ne varam dvije trećine sustava ili tvrtke lokalna samouprava jedne trećine. Od 2003. ili 2004. do danas je isisano nekoliko desetina milijuna kuna. Dosta toga. Ja mislim da jedan dom umirovljenika manji daleko potrebniji nego recimo ovako ustrojena tvrtka. Centar za borbu protiv droge najveći problem ima u Istri također je potrebniji recimo od toga. Stoga predlažemo da se ukine taj topli pogon za zaposlenike broj 1 tako ću ga ja nazvati i da im se priključi odjeli lijepo za turizam. U 23 godine od 90-te do današnjeg dana u Istri je sagrađeno 4 nova hotela. Dva hotela je sagradio Adris u Rovinju, dva su sagrađena u Umagu ili na području bivše Bujštine. Do 1990. godine na prostoru županije Istarske sagrađeno je 72 hotela. Ono što je učinjeno do 90-te godine između ostalog i u turizmu ja se usuđujem reći da je bilo naprosto epohalno. Slažem se, znamo kakav je to bio sustav. Bilo je isključivosti, bilo je negiranja, nacionalnog izraza ali to je isto neki period kad se zemlja industrijalizirala, elekreficirala ne znam kad je izgrađeno nekih 400 tisuća stanova, kad je postavljena hotelska osnova. U tom periodu do 90-te na prostoru ondašnje SFR Hrvatske, današnje Hrvatske svejedno sagrađeno između 250 i 300 hotela. Od 90-te na ovamo ako je 20 puno sam zapravo rekao. Apsolutno za investicije i stranaca ali prvi koji moraju investirati, moraju investirati naprosto domaći hotelijeri. 700 milijuna kuna ostvarili su do devetog mjeseca dobiti znači, pri oporezivanju Istarske tvrtke, 2012. u Istri nije sagrađen niti jedan novi hotel, 2013. neće biti sagrađen niti jedan novi hotel, 2014. neće biti sagrađeno. Da li će možda tamo negdje 2015. vidjet ćemo. To je znači Hrvatska, to je danas Istra. Ako je tako u Istri bojim se da je drugačije, da ništa drugačije nije ni drugdje. Dapače možda još i teže. I zato i pozivam i te hotelijere u Istri dajte ulažite jednostavno investirajte. Riješeno je turističko zemljište, opet ne do kraja. Nemamo tih odluka da i oni konačno počnu plaćati onu cijenu po kvadratu kao što na primjer za zakup poslovnog prostora plaća tamo na nekoj javnoj površini svaki trgovac, svaki ugostitelj, svaki kamper i tome slično. Revitalizaciju unutrašnjosti Istre, znate kome treba zahvaliti. Treba zahvaliti ovom sustavu malih općina koje su formirale ili koje su nam se dogodile tamo 93. jer je odjednom na tisuće ljudi počelo naprosto brigu brinuti o svojim sredinama. Ne pojedinac nego te male općine. To je druga stvar da li trebamo omogućiti pod navodnicima načelnicima do hiljadu stanovnika da budu profesionalno zastupljeni ali sam uvjeren da toga ne bi bilo da bi danas i unutrašnjoj Istre bitno drugačije izgledala. Ja sam uvjeren da je gospodin Darko Lorencin dobar izbor. Između ostalog znate i zašto iz toga što je premijer pokazao a vi možda pratite to naše političke nastupe u Istri. Znači premijer je pokazao da nema ništa protiv IDS-a a gdje li protiv Istre i sad vi za vi istarske javnosti ću reći da ove godine Istra ili u Istru se ulaže negdje oko 2 milijarde kuna javnog državnog novca. Recimo tako da ga ja to nazovem proračunsku, van proračunskog više nego što se ulagalo 2011., 2010., 2009. ili neke ranije godine. To je ipsilon, to su jamstava za bolnicu koja kreće, to su kampusi, to je 520 milijuna za ceste za vodu. Od tih 520 milijuna kuna, 500 milijuna kuna ide tamo gdje su gradonačelnici iz redova IDS-a, 20 milijuna gdje su gradonačelnici iz SDP-a, Vrbani, Umag, 300 milijuna kuna sada ide za ove brodove, trajekte za Uljanik, sanirana je opća bolnica sa negdje oko 250 milijuna kuna i zato pozivam i svoje bivše kolege dosta tih separatističkih ratova s političkim Zagrebom. Sve u svemu nitko oko mene ništa nema protiv izbora gospodina Lorencina. Neki imaju, ne ja osobno, ja čovjeka ni ne poznajem. Oko predloženog zamjenika ministra turizma rekoh meni je svejedno tko će biti, ne poznajem čovjeka. Ovi drugi imaju određene rezerve, vjerojatno zbog Brijuni Rivijere i onoga i odnosa koji se dešavao na toj relaciji sa nekim načelnicama ili gradonačelnicima. Ja ministru želim jasno svako dobro. ja bih volio da uspije. Zasigurno će i ove godine devizni prihod od turizma i broj noćenja biti cirka 3, 4 % no što je bio prošle godine ali još uvijek nećemo dostići devizni priljev iz 2008. godine. Priče o strategiji turizma, o 20 tisuća ležajeva do 2020. na Istru bi trebalo otpasti 7 tisuća ležajeva, to je 50 hotela. Ja mislim da su to u najmanju ruku pretjerivanja. Ministru je rekao do 90. sagradili smo 72 hotela, e da ja vidim tko će sagradit 50 hotela do 2020. Ministru trebamo pomoći. Ja mislim da je interes svakoga tko sjedi u ovom Parlamentu da Vlada, resorni ministri budu jasno uspješni. Imat će posla, treba i preispitati ova predstavništva u inozemstvo, ovu zemljišnu rentu treba redefinirati, treba konačno to početi turistički sektor plaćati, morat će se nositi s ovim velikima a turizam jedan moćan sektor iza kojeg stoje banke, kapital onaj pretvorbeni prije svega PIF-ovi, tu je burza, tu su mediji, tu su skupo plaćeni PR agencije. Turizam u Istri je izuzetno jedna bitna grana, poslije industrije, poslije usluga, to je znači odmah treća grana po svom prihodu i ona će biti ubuduće kao i sada tretirana, ja kažem kao malo vode na dlanu. Imat će maksimalno povlašten položaj, ali isto tako pozivam hotelijere u Istri, dajte gospodo ulažite, nemojte iznositi dobit put Austrije, Liechtenstina ili ne znam Cilea zavisno od kuda su ovi koji su sudjelovali u pretvorbi došli u Istri. Pomognite, nemojte pomagati vlasti, nemojte pomagati lokalnoj zajednici pomognite građanima od kojih ste sve dobili i dajte u ovo teško vrijeme ostavite gro dobiti u Istri, odnosno Hrvatskoj, Dalmaciji, na Kvarneru ili gdje drugdje i jasno je svi ćemo vam maksimalno pomoći. I za kraj, po treći puta jasno podržat ću i osobno, jer mi je do toga puno stalo, dugo se znamo ja i Darko Lorencin, gospodina Lorencina pa ću se i ja pridružiti onim čestitkama povodom Svetoga Josipa.
Na ovo izlaganje imamo prijavljene dvije replike. Prvo, poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolega Kajin rekli ste da je predloženi izbor Darka Lorencina za ministra turizma dobar, argumentom, zašto je dobar zato što ne dolazi iz hotelijerskog sektora. Argumentum ankorntario, onaj bivši ministar dosadašnji koji je dolazio iz hotelijerskog sektora bio je loš iz razloga jer je dolazio iz hotelijerskog sektora. Ne sjećam se da sam vas čula da ste o tome raspravljali kada je bio prijedlog za izbor bivšeg ministra, ne sjećam se da ste glasali protiv toga. Rekli ste da je Darko Lorencin dobar izbor zato što nije dobio nikakav bonus od hotelijerskog sektora, pa zato nikome nije niti dužan. Točno je, čitamo u novinama da je bivši ministar dobio bonus od 800 000 kuna od hotelijerskog sektora, što znači da mu je cijelo vrijeme dok je bio na poziciji ministra tom sektoru bio nešto dužan. Nisam vas čula da ste o tome govorili. A sad je možda jasno zašto i kroz cijelo vrijeme mandata bivšeg ministra, a i Vlade premijera Milanovića nije provođen Zakon o turističkom zemljištu koji je na snazi, koji treba provodit pa će i ovu 2013. hotelijeri i kampovi besplatno koristiti najvrjednije zemljište u RH. A do tog, da toga nikog nije briga da u ovoj financijskoj situaciji i u ovoj konstelaciji se taj prihod za državu Hrvatsku ne ubere. I na kraju kažete da je izbor dobar, a nimalo vas ne smeta da je taj izbor pripadnik jedne stranke za koju vi sami govorite da se vodi kao mafijaška organizacija i ne smeta vas da je predloženi ministar kako ga je sam premijer pohvalio da je politički odgovoran i da je na vrlo visokoj političkoj dužnosti upravo u toj organizaciji za koju vi kažete da se vodi kao mafijaška organizacija.
Na repliku će odgovoriti kolega Damir Kajin.
Kao Silicija i Kalabrija poštovana kolegice, nisam ja nikad rekao, točno je i glasovao sam i za bivšeg ministra turizma, a pogotovo nisam rekao da je gospodin Ostojić bio loš, da je loš bio izbor i siguran sam da ako je netko poznavao prilike u tom turizmu onda je gospodin Ostojić. Ali sam siguran da će gospodin Lorencin biti daleko slobodniji u definiranju odnosa, pa i kad je riječ o Zakonu o turističkom zemljištu od gospodina Ostojića. I zato taj izbor nekoga koji dolazi izvan turističke branše srcem i dušom pozdravljam, ako me nešto u međuvremenu ne demantira.
Druga replika, kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin ja se doista čudim ovakvom vašem nastupu. Naime, vaš odlazak iz IDS-a obilježen je već čuvenom izjavom: "Da Istrom već više od 20 godina vlada mafija." Ako se zna da, a točno je da Istrom već 20 godina vlada IDS, a da je Darko Lorencin, protiv kojeg ja osobno nemam ništa, dapače i žao mi je da ova rasprava se, da je išla u ovom smjeru dok potvrđujemo izbor gospodina Lorencina, ministrom turizma. Ali ako znamo da je on bio dio tog istarskog IDS-ovog onda mi se čini da je takva vaša izjava u kontradiktornosti sa potvrđivanjem gospodina, sa davanjem podrške gospodinu Lorencinu. I druga stvar, također ste rekli da predlaganjem gospodina Lorencina premijer jasno daje do znanja da nema ništa protiv IDS-a. Ako nema ništa protiv IDS-a kako to onda tumačite da vama daje podršku, vašoj kandidaturi za župana kad vi sami nazivate IDS mafijaškom organizacijom i to je jedan od vašeg mota, vaš moto za nastupna ovim lokalnim izborima. Da sam bio na vašem mjestu, danas bi bio prešutio ovu raspravu i prepustio nekome drugome sa nezavisne liste da govorio o podršci gospodinu Darku Lorencinu.
Kolega Kajin sada ste se javili za povredu Poslovnika [[Upadica: Replika.]] Za to ste se javili prekasno kada je govornik završio.
Ne, ne dizao sam i prije možda niste primijetili, sigurno sam dizao [[Upadica: Ajde odgovorite.]] Vrlo kratko da ne ostanem dužan gospodinu Bačiću. Nemojte se čuditi već slušajte što govorim, možda će to pomoći i HDZ-u u Istri. Možda jedino HDZ u Istri gori od nekih koje ja spominjem.
Sada će nam stajalište kluba HDZ-a približiti poštovani kolega Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, uvažene kolegice i kolege. Odmah na početku izraziti ću žaljenje što se i današnja rasprava u prisustvu predsjednika Vlade pretvorila u jednu mučnu, tešku raspravu u kojoj ponovo nažalost od prvog čovjeka izvršne vlasti u Hrvatskoj slušamo uvrede ili izjave koje su na granici uvreda. Ponovo ovdje dolazi predsjednik Vlade kojeg je ovaj Sabor izbrao podučava zastupnike, docira im, moralizira. A ja ću pokušati kroz svoju raspravu pokazati da niste dosljedni i da nemate pravo govoriti na način na koji govorite. Prošlo je 15 mjeseci od izglasavanja povjerenja ovoj Vlade ovdje u Hrvatskom saboru. što možemo reći o tih prvih 15 mjeseci? Da je Hrvatska napredovala? Hrvatska nije napredovala, Hrvatska je nažalost nazadovala. Javnim prostorom danas dominiraju ideološki obračuni, umjesto konstruktivnih rasprava o tome kako popraviti stanje u hrvatskom gospodarstvu. Zaoštravaju se socijalni i politički konflikti, umjesto da zajednički tražimo rješenja za izlazak iz krize. Gospodasrska situacija je iznimno loša, nikad gora i ne nadzire se svjetlo na kraju tunela. Vlada dragi kolege očito nema vizije nema strategije, nema programa kako RH izvući iz krize i kako zaštiti životni standard naših građana. Čak je jedan od koalicijskih partnera predsjednik IDS-a gospodin Jakovčić iz čijih redova dolazi današnji kandidat za ministra rekao Plan 21 je mrtav. Dakle nakon 15 mjeseci možemo zaključiti da su pesimizam i tjeskoba zaista uzeli maha i da su se uvukli u hrvatsko društvo. I statistika je nemilosrdna poštovane kolegice i kolege. BDP je pao za 2% u 2012.godini iako je Vlada najavljivala početkom godine da će porasti za 0,8%. Danas imamo 375 tisuća nezaposlenih, 70 tisuća više nego na početku mandata ove Vlade, imamo inflaciju od gotovo 5%, investicija nema. I reći ću nešto što moramo ipak konstatirati s obzirom da ćemo danas odlučivati o povjerenju ministru turizma. Gospodin Lorencin bio je pomoćnik ministra koji je bio zadužen upravo za investicije, za stvaranje povoljnog investicijskog i poduzetničkog ozračja u RH, a to je jedno od područja koje je apsolutno doživjelo neuspjeh. To ne tvrdimo samo mi iz HDZ-a to je opća ocjena, ocjena i onih koji bi željeli investirati u Hrvatsku. Kreditni rejting spušten nam je na razinu smeća, porasle su cijene energenata u prvom redu plina i struje, povećan je PDV, sve je to dovelo do značajnog urušavanja životnog standarda naših građana. Nema naznaka oporavka to je ono što je najgore, naprotiv ide se s rebalansom proračuna. očekujemo ga vrlo skoro i ovdje u Parlamentu. Procjena rasta za 2013.bila je 1,8% evo sada već se govori o tome da će i ove godine biti gospodarski pad. Najavljuju se i već se provode i ovaj tjedan imamo odluku o smanjenju plaća u državnom i javnom sektoru. I ono št posebno brine, informacija o gospodarskim kretanjima HNB-a za 2013.godinu govori o nastanku krize i ne navješćuje oporavak. Čini mi se da u takvim okolnostima u nedostatku gospodarskih rezultata vlast sve češće pribjegava ideološkim sukobljavanjima i političku borbu nažalost seli na teren ideologija umjesto na raspravu o razvoju zemlje. Paradoksalno mi ulazimo u EU a društvene tenzije sve su veće. Vlada i premijer nas kontinuirano podučavaju, dociraju nam, moraliziraju o svemu i svačemu, čine sve drugo osim ono što bi trebali činiti, a to je naći rješenje za izlazak iz krize. Stoga i ne čude sve ozbiljniji zahtjevi za rekonstrukcijom Vlade, a sve je više zahtjeva i za raspisivanjem prijevremenih izbora. I zaista ako se ništa ne dogodi do ljeta ako i nakon ulaska RH u EU ne dođe do vidljivih pomaka HDZ će se isto tako zalagati za prijevremene izbore. Kolegice i kolege u ovih 15 mjeseci ovo je 4.put da glasamo o povjerenju jednom novom ministru i to isto tako nešto govori o kvaliteti i stabilnosti ove Vlade. Ja ću vas podsjetiti prvi koje je morao otići bio je ministar Komadina. Službeno je otišao zbog zdravstvenih razloga no iz izvora bliskih vrhu SDP-a pisalo je tada u tisku otišao je zbog nesnalaženja, nesposobnosti, zbog toga što ga premijer nije volio. Ministrica Holy bila je druga. Otišla je zbog neprimjerenog e-maila kojim je tražila ili sugerirala da se ne otpušta jedna osoba bliska SDP-u u trenucima kada su svi drugi iz HŽ-a dobivali otkaze bez argumenata i milosti. Tada smo čuli da je letvica podignuta jako visoko i bilo je to tada uredu. Ali ovih dana smo svjedoci e-mailova koji kruže iz središnjice HNS-a koji su svojim sadržajem puno opasniji, koji idu puno šire, koji Hrvatsku vraćaju ne znam koliko godina unazad. … [[Upadica se ne razumije.]] /Buka u dvorani./… Ovo je jako simpatično od vas potpredsjedniče Sabora, pokazujete koliko držite do Hrvatskog sabora, koliko poštujete zastupnike, dobacujete iza leđa. Ovo je bez presedana u Hrvatskom saboru.
Izvolite nastavite. … /Buka u dvorani./…
To je stvarno ispod svake razine, ali ja ću nastaviti. Gospodin Stazić poznat po jeftinim ljetovanjima zbog kojih je nagrađen valjda pozicijom potpredsjednika Sabora evo po prvi puta valjda u povijesti ovog Sabora dobacuje zastupnicima iza leđa onako mučki, samo da se lagano čuje. Ali nema veze, nastavljam ja sa trećim koji mora otići potpredsjednik Vlade gospodin Čačić. On nije ni trebao doći, to smo govorili svi, to je europski standard da netko to je bio u takvoj vrsti sudskog procesa koji je u konačnici i osuđen na zatvorsku kaznu, on nije ni trebao biti potpredsjednik Vlade, a evo danas gledamo ga predaje liste za Europski parlament i poziva se na europske standarde. Zaista to je to što Kukuriku koalicija nudi hrvatskim građanima. I evo četvrti odlazi ministar Ostojić, odlazi zbog sumnje u zlouporabu položaja i moguću političku korupciju. Što reći, vidjet ćemo što je od svega toga točno, ali čovjek se povukao, pokazao je možda i više morala od nekih SDP-ovaca umišljenih, prijetvornih koji svoja pravila nameću, koji svoja pravila ističu kao jedina ispravna, ali u praksi je to nešto sasvim drugo. Mogli smo zato danas raspravljati možda i nekom od drugih ministara, ali vjerojatno će doći i njihov red. Zašto spominjem sva četiri slučaja, zašto ne spominjem samo ministra Ostojić? Zato što sva ta četiri slučaja pokazuju između ostalih slučajeva i afera koje nam se događaju gotovo na dnevnoj osnovi, da ova Vlada nije niti poštena niti moralna na način na koji bi to želio pokazati premijer Milanović. On dnevno moralizira, poučava nas političkoj kulturi i demokraciji, a ne vidi ili ne želi vidjeti da pada pozlata sa imidža koji je želio graditi, da pada pozlata sa imidža nekorumpiranih, poštenih, moralnih ljudi koji su dobili vlast upravo kritizirajući takve pojave koje su se bile događale i mi od toga ne bježimo. Nažalost, naš premijer ne vidi da ljudi, da ova Vlada nije druga i drugačija, ona nije sposobna, to je već notorna stvar, ali ona nije ni poštenija, nije ni moralnija niti imuna na zlouporabe političkih položaja, partijsko kadroviranje i slično. I s tom konstatacijom dolazimo do današnjeg događaja, do izglasavanja povjerenja novom ministru turizma gospodinu Darku Lorencinu. HDZ neće podržati njegov izbor, ne zbog njega osobno, o njemu nemamo dovoljno informacija, ne poznajemo ga dovoljno dobro. Ali nećemo ga podržati zbog svega onoga što je prethodilo njegovom izboru, zbog politički nenormalnog ponašanja čelnika SDP-a i IDS-a koji se javno vrijeđaju, politički se proždiru, vode bitku do istrebljenja u Istri, a ovdje odabiru istog ministra. I ne mogu vjerovati, slušam kao da su u idili izlaganja kolega iz IDS-a gospodina Kajina, da nema novina, da nema televizije rekli bismo da zaista ne postoji nikakav problem. Ali svi oni koji prate politiku u zadnjih 23 godine ovdje u Hrvatskoj teško da su vidjeli veće političke prevrtljivosti i nedosljednosti od ovog ministarskog izbora i ponašanja SDP-a i IDS-a. Nema više zajedničkog programa kao što kaže gospodin Jakovčić, Plan 21 je mrtav, nema zajedničkih vrijednosti i projekata. Postoji jedino želja da se obrane političke pozicije i političke fotelje, a ja ću to potkrijepiti sa citatima. Žao mi je što nema ovdje kolege Kajina koji kaže ja sam 20 godina bio na neki način small criminalist, ali nisam nikada zapravo pripadao toj zločinačkoj organizaciji. Neka nas jednostavno već jedanput prestane Jakovčić vrijeđati, on je taj koji IDS doslovce vodi kao mafiju jer tu ima svega, od onog bijelog pa do toga da je Jakovčić javnim novcem preuzeo medije, da kontrolira državnu upravu, da je sve umreženo, slušajte ovo, od policije do sudstva i tome slično. Istrom se upravlja kao nekada Kalabrijom i Sicilijom. Što kaže Jakovčić na to? Bilo je uvijek mešetarenja sa zemljištem na hrvatskoj obali, u tome su sudjelovali i neki drugi poput Žufića ili Kajina, rekao je dodavši da svatko tko je nešto pogriješio mora odgovarati, a istraga će pokazati tko je kriv, a tko ne. I još nešto kaže gospodin Jakovčić, preko SDP-ovih golubova listonoša dobivao sam nemoralne ponude da ipak dođem na njihovu listu za Parlament Europske unije. Tako su me htjeli smiriti, ali s Ivanom Jakovčićem ne može se trgovati, kakav bih ja bio čovjek. A onda još kaže, pa SDP je podržao Kajina za kandidata za župana dok je on još bio potpredsjednik IDS-a. Za veliku stranku poput SDP-a, slušajte sad SDP-ovci, to je nizak udarac ali i nemoralno ponašanje. Stranka koja drži do sebe i koja se smatra poštenom to ne smije raditi. Dakle dvije koalicijske stranke drage kolegice i kolege javno se prozivaju za mafijaštvo, nemoral, nepoštenje, čak i šmrkanje kokaina, zlouporabu sudstva, policije, državnog aparata, mešetarenje sa zemljištem, ali ipak ostaju zajedno. Naš današnji kandidat za ministra kako čujemo bit će i na listi gospodina Ivana Jakovčića za Europski parlament. Pa to se čini kao neka šala, ali nije šala. Zato se gospodine Lorencin o vama stvara dojam da s vama ne postupaju korektno i ljudski. Stvara se dojam da se gospodin Milanović i gospodin Jakovčić s vama nabacuju kao da ste neka stvar. Oni preko vas vode svoje osobne i stranačke ratove. A pitanje i za vas kolegice i kolege iz SDP-a vaš kandidat za istarskog župana gospodine Kajin optužio je Ivana Jakovčića i IDS da su mafija. Lorencin dolazi iz redova IDS-a, iz te organizacije. Zar ćete vi zaista podržati nekoga za koga vaš kandidat za župana tvrdi da dolazi iz mafijaške organizacije. Ako hoćete kako ste to onda bolji, pošteniji, moralniji i drugačiji. Hvala vam lijepo.
Na ovo izlaganje imamo tri replike. Poslije replika premijeru. Prvo replike. Prvo poštovani kolega Zlatko Komadina.
Poštovani potpredsjedniče, ha moram se javit makar sam dosta već replicirao s obzirom da sam izrijekom spomenut u izlaganju gospodina Jandrokovića vezano za nepripremljenost ili nesposobnost za vrijeme ministarskog mandata, pa bih samo skrenuo pažnju da u tri mjeseca nekog posla teško da možete ikoga ocijeniti kao sposobnog ili kao nesposobnog. To je prvo. A što se tiče pripremljenosti moram vam reći zašto smo između ostalog mi danas i naša Vlada u ovoj situaciji? Zato kolegice i kolege što kontinuiteta projektnog uopće bilo nije. Naime, vi niste pripremili skoro ništa što bi se moglo u kontinuitetu nastaviti realizirati. Podsjetit ću vas kako ste vi naišli kad ste naišli 2003., odnosno 2004. Bio je u tijeku investicijski ciklus u cestogradnji koji je započela Vlada Ivice Račana i zapravo pod operativnim vođenjem upravo gospodina Čačića. I taj ciklus i ta osposobljenost javnih poduzeća se je nastavila kroz vaš mandat, odnosno dva mandata, ali ona je i dovela upravo do toga da ste to toliko toga išli raditi bez ekonomskih uporišta da me tu opet ne bi citirali ovi neki drugi koji kažu da li trebaju ili ne trebaju ceste. Naravno da ceste trebaju, ali se to došlo do tolike prezaduženosti da više ni jedna firma nije mogla to podnijeti od radnih poduzeća. A ono drugo je danas neki govore koji su kandidati po nekim listama tehnomenadžerskim kako je ova Vlada je li nepripremljena kompletna itd., kako nemaju projekte. Međutim, jednu stvar morate znati. Projekti se rade u institucijama. U dnevnom boravku se ne rade projekti. Morate imati imovinsko-pravnu pripremu, projektnu dokumentaciju, građevinsku dozvolu, osigurana sredstva, pa onda pokrenuti projekt. Prema tome, ovi koji misle da se projekti u roku dan vremena mogu realizirati odnosno pokrenuti jednostavno su u zabludi.
Vrijeme. Na repliku odgovara kolega Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Komadina osobno vas cijenim, više puta ste pobjeđivali na izborima za župana. Nisam vidio razlog da vas se miče iz pozicije ministra, ali ja sam samo kazao ono što sam pročitao. Nisam ja govorio o slinavcima iz SDP-a i iz okolice premijera koji mu se dodvoravaju i koji o vama govore ružno. To je došlo iz vaših usta. Dakle, ja danas citiram samo ono što ste govorili vi kao što sam citirao ono što je govorio gospodin Kajin nastojeći izbjeći da me se optuži kao što se danas tijekom cijele ove rasprave optužuje da se govore neistine, da se ne govori da je netko nešto drugačije mislio. Ja sam samo citirao.
Druga replika i kolega Marin Jurjević.
Pa kolega Jandrokoviću kad ste već takvi ljubitelj izjava mogli ste i citirati vašeg predsjednika koji je nakon dugog vremena nakon 20 godina počeo upotrebljavati težak politički rječnik koji podsjeća na vremena kad je od riječi pa do moram kazati, riječ je uvod u nasilje bio samo pedalj. Vi ste rekli da javni, da, da, čudite se. Vi ste rekli da javnim prostorom na žalost vladaju ideološki sukobi. Usred Splita vaš predsjednik je počeo s time što nas je nazvao crvenom peronosporom. Zna se što u Dalmaciji znači nekoga nazvati peronosporom. Ja sam mu na to mogao samo odgovoriti ako smo mi to onda ste vi crna kuga. Izvinite, ali taj njegov vokabular jest uvod u ideološke sukobe, a onda nas napadate da mi stimuliramo takvu vrstu sukoba. Govorite da ovo nije ni poštena, ni moralna vlast, a vi ste sada nastupili u ime stranke protiv koje valjda jedino na svijetu, ja ne znam drugi slučaj podignuta optužnica na hrvatskim sudovima kao pravne, protiv pravne osobe po teškim optužbama zbog zlouporabe državnim novcem. Uostalom, sada na hrvatskim sudovima svaki dan slušamo obrazlaganje vašeg političkog programa.
Na repliku odgovara poštovani Gordan Jandroković.
Vidim da vam je smiješno gospodine potpredsjedniče, dolazite iz takvog svijeta i to je sasvim u redu i korektno. Gospodine Jurjević o ideološkim prijeporima teško mi je polemizirati s vama i izbjeći ću to. A što se tiče toga kome u ovome trenutku odgovara da se razgovara o ideologijama, a kome odgovara da se razgovara o gospodarstvu možemo povesti jednu novu raspravu. Bilo bi jako lijepo da možda i Sabor provede jednu raspravu o stanju u hrvatskom gospodarstvu, o tome što se događalo u ovih zadnjih 15 mjeseci. Nije HDZ taj koji želi ideološke bitke, nije HDZ taj koji bježi od gospodarskih tema. Vi ste ti! Vi ste nametnuli raspravu o spolnom odgoju nasilnoga namećući u školski program i tada je nekoliko tjedana potpuno u sjeni ostalo ono što se zbiva sa našim ljudima koji ostaju bez posla, sa padom BDP-a, sa nedostatkom investicija. Ponovno sada na jedan vrlo agresivan način namećete te ideološke teme, vraćate se u prošlost, govorite o crnokošuljašima. Pa crnokošuljaši su paravojne fašističke formacije. I to dolazi nažalost iz usta našega premijera koji bi trebao smirivati strasti, a ne ih podizati. Dakle, mi nismo ti koji želimo produbljivati ideološke podjele, želimo isto tako da se jasno progovori o vremenu od '45. do '90. što očito izbjegavate. Ali, nama su ključne teme vezane uz gospodarstvo, uz razvoj Hrvatske, uz EU i mi smo željeli polemizirati o EU i o Europskom parlamentu ne kroz to koliko će imati tko kakvu plaću, tko pripada kojoj ideologiji. Željeli smo pokazati ljude koji su na našoj listi, a oni su puno, puno kvalitetniji nego što su vaši.
Treća i posljednja replika i poštovani kolega Jozo Radoš.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Jandroković je na početku rekao da bi umjesto ideoloških rasprava trebalo govoriti, odnosno zajednički tražiti rješenja i raspravljati o razvoju zemlje. S tim se ja naravno slažem. Nakon toga je kolega Jandroković govorio o strankama, o njihovim međusobnim odnosima, o njihovim unutrašnjim poteškoćama, govorio je o mailovima koje neke stranke šalju sugerirajući nekakva zapošljavanja. Njegova stranka o tome puno može reći. Buljubašići i Buljubašići su obilježili njihovo vladanje. Govorio je o ljudima koji nisu ovdje, uvrijedio je mladoga kolegu koji će biti ministar govoreći da se preko njega nabacuju kao preko neke stvari. Ali nijednu riječ, kolega Jandroković, nije rekao o turizmu. A ovo je bila prilika. Govorio je u ime kluba pa je to bila prilika da demonstrira tu spremnost na traženje zajedničkih rješenja ovoga puta u turizmu. Što to zapravo znači? Znači da njegov poziv na zajedničku raspravu o važnim pitanjima ove zemlje nije bio iskren i ako ćemo ići korak dalje da takva rasprava budući da je govorio u ime kluba, zajedničko traženje rješenja za razvoj ove zemlje sa HDZ—om nije moguć.
Sad se za riječ javio premijer. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa niste se javili za odgovor jel? Kako ću vam dati riječ. Izvolite.
Dakle, ovo je bio potpuno legitiman politički govor, ako vam mogu docirati. Ne mogu? Dobro [[Upadica Stazić: Kolega, vi nemojte molim vas, vi ne možete dobacivati. Premijeru samo malo, molim vas, budimo.]] Molim vas nemojte mi šlagvort [[Upadica Stazić: Da, ajde izvolite.]] Ako mogu? … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle, ok onda skrušeno konstatiram ovo što sam konstatirao, dakle ne dociram vam, da je ovo bilo potpuno u okvirima političkog diskursa. Ne dociram, nego ustvrđujem to. I u redu, svatko će prepoznati sebe, svatko će naći nešto za sebe u tome. Vi ste ovdje bili jedan ceremonijal meštar press clippinga. Pročitali ste nam stotinu citata, polovica od nepotvrđenih izvora. Ako je to za vas relevantno, ofa, dakle tko je kome što rekao, tko je koga opsovao, tko je koga uvrijedio i to je politički diskurs zašto ne? Svatko ima svoje ukuse i svoje potrebe. Rekli ste da naše stranke nameću ovu sramotnu galamu nacionalističku. Marin vam je, kolega Marin Jurjević jasno bez ikakve mogućnosti da dokažete bilo što suprotno rekao tko je to ciljano započeo i sad mu je sve jako smiješno, užasno je to zabavno. Onda ste rekli da vi želite da se razgovara o događajima od '45. i '90. ali da se to izbjegava. Što je onda istina na kraju? Jedno ili drugo? Dakle, želite rasprave o ideološkim temama ali mi od toga bježimo. Rečenicu prije nas optužujete da ih zakuhavamo. Dakle, morate se malo koncentrirati, samo malo. Kada vi prigovarate potpredsjedniku Sabora da vam dobacuje, što je očito napravio jednom rečenicom dopunio je, dakle nije vas podcjenjivao rekao je prije osam godina ako se ne varam, onda je to neispravno. Ali to radite vi i kolega Šuker koji konstantno dobacujete i ljudima se obraćate sa ti, konstantno upadate u riječ i to radite otkad ja pamtim ovaj Sabor to fakat nije u redu. Fakat nije u redu da vi to kažete. Kada vi koji ste u politiku ušli kao pertinencija bivšeg predsjednika stranke a znate što je pertinencija u pravnom govoru … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Pertinencija vam je recimo ključ koji bez brave nema smisla, evo to je. Znači važnije je na hrvatskom reći nego objasniti što to je. Pa doći ćemo i na vaše izjave. Dakle, kao pertinencija jednog čovjeka koji je sada ozbiljno optužen, već je i dobio neke presude, doduše nepravomoćne i ja to uzimam uvijek u obzir i poštujem i imam o svemu, ne o svemu ali o takvim stvarima svoje mišljenje, ali zasada o tome ne mogu i ne smijem govoriti, ali kada netko ulazi u politiku kao pertinencija takve političke persone i ništa ne vidi ili ništa ne razumije ono o čemu smo mi vikali prije 5, 6 godina, a sad šutimo jer smatramo da je to jedino pristojno, onda taj ima ozbiljnih problema sa vjerodostojnošću. Kada netko prigovara Darku Lorencinu da u 12 mjeseci nije napravio ništa na poboljšanju konkurentnosti koja je kao jako loša i strateško-ulagačkoj klimi onda govori dakle i implicira, odnosno predmnijeva se hrvatski gospodine Mlakar da je naslijedio groznu investicijsku klimu. Pa nije se valjda urušila 1.1.2012. godine? Dakle naslijedio je tunel. Iz tog tunela pokušava izaći. Pa ne možete čovjeka optužiti za nešto u što ste ga ugurali. Kada govorite o tome da mi nemamo vizije. Mi imamo viziju ali ste nas gurnuli u tunel. U jednoj rečenici govorite o viziji ali mi smo se zatekli u tunelu a na kraju tunela imaš samo svijetla i moraš kopati ko rudar da bi došao do tog svijetla jer ste vi zatvorili Hrvatskoj oči i vi ste uzeli viziju. Kada govorite da pada pozlata, pada pozlata a ostaje nehrđajući čelik. To je sadržaj. Ostaje ono što ostaje. Prema tome budimo pošteni prema sebi koliko god to možemo biti. Nemojte drugima tražiti trn u oku ili travku u oku a ne vidjeti balu na svom oku, a sada vi gospodine uvaženi kolega Mlakar rekli ste nešto što sam prečuo a jako je važno jer dobio sam stenogram. Dakle završili ste jednu od svojih replika konstatacijom što se tiče radnog odnosa kolege Stiera u vrijeme kada je radio. Dapače bio je potpuno zakonit i transparentan. Ja sam jasno rekao detaljno što je tu bilo nemoralno i pogrešno, to ču ponoviti sto puta jer sam diplomat koji je tamo radio 12 godina i nećete mi maglu prodavati. Za razliku od angažmana vaše supruge, to je bila moja supruga, to sam prečuo upozorili su me da ste to rekli koja je zaposlena sada kada ste vi predsjednik Vlade RH u jednom od naših ministarstava. To su vaše riječi iz stenograma. Pozivam novinare da opkole gospodina, naravno figurativno gospodina Mlakara i da ga traže da pojasne ovo kao što sam ja pojasnio ono što sam mislio gospodinu Stieru, što znam da je činjenica jer ovo je čisto bunarenje. Ovo vam je bezveze. Ako imate karaktera ovo ćete objasniti. Šta ste mislili pod time da je moja supruga koja je liječnica, doktor znanosti, koja radi svoj posao, koja ima jako puno citata u međunarodnim časopisima koji pozivaju na konferencije, koja predaje na Medicinskom fakultetu i to kao asistent. Dakle nije napredovala, bez obzira na formalne uvjete koje ima i koja radi u Zavodu već 11 godina. U kojem to ona ministarstvu radi? Tko je za to plaća i koliko? Ja ću vam reći ono što ja znam. Nitko tko radi u radnim grupama izričito sam vodio računa o tome da se u tim radnim grupama nikome ne daje ni lipe mada je bilo poznato da se ljude vrlo raskošno honorira da bi radili ono što je posao, projekte, programe itd., itd. Dakle to je ono što ja znam da je istina, a vi ćete mi objasniti što je stvarna istina. Jer vidite u čemu se razlikujemo. Dakle ja kad govorim izlažem se govorim konkretno. Mislim da znam što govorim. Ne mora biti sve apsolutno točno. Ali znam da je ono što govorim za mene činjenica i konkretan sam i to nije uvreda. Kao ni što je nastup kolege Jandrokovića ne smatram uvredom, smatram ga jako lošim ali ne uvredom. To nije uvredljivo. Tako je ovo što ste vi rekli krajnje politički i ljudski te obična insinuacija, sitna da sad ne upotrijebim neku drugu riječ. Dakle vi ste optužili drugim riječima da krademo na čemu. Izađite pred novinare ispričajte im, dajte mi papire da vidimo jel to istina. I vidite u tome se mi tako razlikujemo da vam mogu reći kada spominjete SDP. SDP je za vas kad je politika u pitanju sveta kongregacija za nauk vjere.
Na ovo izlaganje imamo prijavljeno pet replika. Prvu će iznijeti kolega Gordan Jandroković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa sa ovom zadnjom konstatacijom našeg premijera ustvari dolazimo do onog ključnog problema. On je jednostavno subjektivan. On ne vidi i ne razaznaje ono što se oko njega događa. Nadalje on je fokusiran na sebe, on je osoban. Dobro kaže ja nisam vrijeđao. Moj govor nije bio vrijeđanje. Moj govor je bio politički govor, oštar i tvrd, ali on vrijeđa. On sve spušta na osobnu razinu, pa tako mene naziva pertinencijom. Gospodine Milanoviću i vi ste partinencija istog tog čovjeka jer ste preko njega ušli u Ministarstvo vanjskih poslova. Pertinencija hrvatski bi bilo pripadak. Vi ćete završiti zato kao otpadak, zato što se ponašate tako kao što se ponašate jer ne trpite civiliziranu političku raspravu nego sve spuštate na osobnu razinu. Ja vas nisam uvrijedio. Čak ni gospodina Lorencina onom tezom da se loptate njime a loptate se nisam uvrijedio. Nisam govorio o njemu nego o pojavi koja se događa. Citirao sam Večernji list i Nedjeljom u 2 vi vjerojatno čitate te novine i gledate televiziju jer ovisni ste o svojoj percepciji u medijima, čak se obračunavate sa Špičkovinama, profesoricama engleskoga jezika koji smatraju da nedovoljno dobro govorite engleski jezik. Teško je to podnijeti ako vaša leđa nisu dovoljno jaka da to istrpe, ali kad ste dolazili na poziciju premijera. Onda ste trebali znati s čime ćete se trebati nositi. Ovaj posao je težak. Ovaj posao je izazovan. Ovaj posao je nepravedan prema onome tko ga obavlja ali onaj tko ga želi mora znati s čime će imati posla. I ne vrijeđajte ljude. Ne vrijeđajte ljude, to uporno činite, zaratili ste sa svima.
Na ovu repliku odgovara premijer Zoran Milanović.
Pa vama bi trebali biti u interesu to što sam ja zaratio dovoljno sa svima. Umjesto toga vi se bavite Istrom. Pa tamo HDZ traže CSI u forenzičkim tragovima sa špatlicama malim i nikako da pronađu nešto. Dakle radite nam uslugu, dakle eto time se vi bavite. Po meni to nije fer. Znate ja jesam neovisan ali sam pristran, dakle subjektivan. Ja imam stavove. Dakle netko kad kaže da je neovisan i nepristran ja sam neovisan odnosno ovisan o svojim biračima, o volji naroda, ljudi, građana ali sam pristran, imam svoje stavove i argumentiram ih a vi odoste u Špičkovinu i Vukovinu gdje je SDP dobio 50% glasova i gdje ćemo imati izvještajnu konvenciju. Nisam ja to slučajno rekao, pa nije to slučajno. Pa znaju ti ljudi da ih mi poštujemo. Netko drugi ih pocijenjuje kada tako potpisuju stručnjake za povijest. Međutim ostanimo na tome, dakle nemojte se baviti engleskim jezikom. Ja sam u ministarstvu gospodine zastupniče, kolega Jandrokoviću zaposlen '93.godine na preporuku svojih profesora i isključivo svojih profesora na Katedri međunarodnog prava Budislava Vukasa, Božidara Bakotića i Nine Vajač, to su top imena naših prava. S politikom Ivom Sanaderom veze nisam imao osim što sam morao proći kao i vi godinu dana kasnije komesarski razgovor o ministarstvu u trajanju od 15 minuta. Nakon toga sam čovjeka vidio dva puta. Nije me vodio za ruku okolo. To je ta ogromna razlika. Ja sam diplomski rad za koji sam dobio rektorovu nagradu dakle kao običan student pisao na engleskom i branio taj slučaj pred Međunarodnim sudom pravde još devedesete. I stalno učim, ocjenjuju me bolji od mene. A vi izvadite iz svog fajla u Ministarstvu vanjskih poslova svoj test engleskoga kada ste primljeni u Ministarstvo vanjskih poslova pa da vidimo kako ste ga riješili i jeste li ga uopće rješavali i kakva je vaša razina znanja bila i tko vas je zaposlio u Ministarstvu vanjskih poslova i preko koje veze ste vi ušli [[Upadica: Vrijeme.]] jer tako mi Boga profesori vas i sada u jadu i očaju tražite ispravak netočnog navoda, a ja [[Upadica: Vrijeme.]] sam samo rekao potražite, ja nemam pravo uvida u to [[Upadica: Premijeru vrijeme.]] ali kada kažete da sam osoban [[Upadica: Premijeru vrijeme.]] Pogledajte da ja govorim prijesnu istinu, prijesnu sirovu istinu.
Povreda Poslovnika kolega Jandroković.
Dakle gledajte gospodine potpredsjedniče povrijeđen je ponovno članak 216.vi dozvoljavate predsjedniku Vlade da vrijeđa zastupnike, da prijeti. Dakle on očito ima pristup dokumentima, on ih može uzeti takve kakvi jesu, može ih mijenjati kao što radite već sa obavještajnim stvarima, to je jako dobro poznato. Ali ja vam ponavljam i ja sam se školovao isto kao i vi, završio dva fakulteta, išao na Diplomatsku akademiju, završio tečajeve u inozemstvu, bio ministar koji je završio pregovore, ali na što to liči da se mi sada ovdje hvalimo. Vi namećete taj osobni pristup, vi mislite da ste bolji od svih, a niste. Vaši rezultati i ono što sam čitao one brojke one su neumoljive, one vas definiraju kao neuspješnog premijera. Možete izvoditi kakvu god želite verbalnu akrobaciju ali brojke su te koje će vam na kraju suditi. I budite uvjereni zato skromni jer ne znate što vas čeka sutra kada završite ovaj mandat [[Upadica: Kolega.]] ne tražite nove neprijatelje [[Upadica: Kolega Jandrokoviću.]] previše ste ranjivi, slabi ste. Hvala lijepa.
Prvo je isteklo vrijeme, a sada drugo, sada vam moram dati obrazloženje. Nije prekršen Poslovnik, govorili ste uvredljivo, dobili ste odgovor na repliku. Ako ne želite saslušati odgovor na repliku a nemojte replicirati to vam je puno jednostavnije, a ne isticati povredu Poslovnika tamo di je nema. Vi se sada možete obratiti Odboru za Ustav i Poslovnik, ako to ne učinite i ako to sada ne najavite i to ne učinite u roku 24 sata vi na ovoj sjednici ne možete isticati povredu Poslovnika. Zašto? Jer ste zloupotrijebili sada. jel vam je jasna ova uputa jel ju prihvaćate? Ne, vi možete samo najaviti. … [[Upadica se ne razumije.]] Ima pravo odgovarati na repliku. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas. Dajte mi dopustite da vodim sjednicu. Ako mislite da sam u nečemu pogriješio u primjeni Poslovnika eno vam Odbor za Ustav pa se obratite, ali na ovaj načini se ne možemo dobacivati ovdje. Radite nered, a nepotrebno posve nepotrebno. Dakle dao sam vam uputu što morate napraviti i objasniti što će se dogoditi ako to ne napravite. Sada idemo na drugu repliku za koju se prijavio kolega Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ako se po jutru dan poznaje, gospodine budući ministre jer znamo da ćete biti izabrani neće biti dobro u vašem ministarstvu, ali kako je u Vladi tako će biti izgleda i kod vas. Poštovani gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, a ne znam zaista šta vam treba ovo da toliko puta sami potvrđujete očiglednu visoku razinu nervoze koja vama vlada, ali ovaj puta ne samo nervoze nego zaista i te bahatosti. To vam ne treba. Pretvorili ste jednu točku, vi ste pretvorili ovu točku dnevnog rada koja je trebala biti vjerojatno rutinska potvrda. Mi bi glasovali protiv, većina će glasovati za, a vi stalno inzistirate na vrijeđanju evo i na sukobima. Međutim evo repliku sam tražio zbog nečeg drugog, ovo sam vam htio dati poruku, ali sada hoćete prihvatiti ili ne, vaša stvar. Rekli ste znam što govorim jer je to istina, tako ste rekli. Pa sada vas podsjećam na jednu rečenicu koju ste kada smo mi bili uložili prigovor i pobunili se protiv one podjele Hrvatske na dvije statističke regije kada ste rekli, oni koji to govore njih ne zanima istina nego galama. Sada vam postavljam pitanje, na Valentinovo 14.veljače je donijeta nova karta regionalnih potpora kojom je Slavonija i Baranja koja je po ranijoj karti regionalnih potpora imala pravo na maksimalan intenzitet regionalnih potpora od 50% na svaku investiciju koja dolazi u Slavoniju i Baranju i na svaku investiciju postojećih poslovnih subjekata u Slavoniji i Baranji. A novom kartom regionalnih potpora ta potpora je sa 50 pala na 40. Jeli Slavonija i Baranja oštećena ili nije onom vašom podjelom na dvije statističke regije? Toliko o istini.
Na ovu repliku odgovorit će premijer Milanović.
Prvo ispričavam se radi vlastite logičke pogreške neosnovanog razloga jedne od brojnih jer ne mogu reći da zaista ja govorim istinu i da znam što govorim, to nije dokaz. Svi griješimo, puno se govori. Međutim za razliku od vas koji ste imali pripremljen govor kao puška s metkom u cijevi i kažete mi da smo mi odveli raspravu u nekom pravcu to je stvarno nekorektno. Dakle vi ste svjesno inscenirali sa pripremljenim govorom, repetiranim govorom ovu raspravu i govorite da smo je mi odveli u smjeru koja nema veze sa temom. … /Upadica se ne razumije. A kakva je lakša, na malteškom? Dakle svjesno ste to učinili. … [[Upadica se ne razumije.]] Što se tiče ovog…
Ali kolega Buriću.
Dakle priznajete da ste imali spremnu sabotažu proceduralnu koja je ok, tolerira se ovdje, moramo se dogovoriti jel to ispravno ili nije ali sad to toleriramo. Dakle ovo je protuposlovnički u principu ali ajde. I kažete da smo mi, pa tko je govorio u ime kluba, ja? Pa ja sam predstavljao kandidata za ministra, od toga dalje nisam išao, rekao dvije rečenice o njegovom prethodniku, eto vas sa pripremljenom tempiranom bombom i pravite se da vam ništa nije jasno i još me optužujete da sam odveo raspravu u krivom smjeru. Not fair. Mislim stvarno nije korektno od vas. Što se tiče vaše zdvojne reakcije na smanjene potpore, gledajte, ajde recite javnosti kao što sam vas pitao nekoliko puta da mi konačno date listu ljudi koje smo zaposlili uopće u državnom sustavu i koji su zaposleni po stranačkom ključu. Prošlo je godinu dana, od vas ništa. Ja žudim da vam da tu listu, prazna je, ali žudim da me to pitate. … [[Upadica se ne razumije.]] Isto tako vas molim da sada prilikom sljedeće replike objasnite u ukupnoj količini agregatu potpora koliko otpada na ove o kojima vi govorite. To je podskup podskupa podskupa podskupa i da, u jednom podskupu podskupa podskupa podskupa i dalje ostaje toliko novaca da je vaša primjedba naprosto nevjerojatna, dakle da bi Slavonija ispala…
Vrijeme.
Hrvatska mora rasti stopom od 10% godišnje, a i onda ima lijeka. Prema tome ono što smo napravili je sjajno, prva liga. … [[Upadica se ne razumije.]]
Dobro. Idemo… … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Buriću.
Uzmite pola toga, ako ste sposobni.
Pa premijeru. Idemo na iduću repliku koju će iznijeti kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem …/Govornik isključen./…
Uključite mikrofon molim vas da vas možemo čuti.
… [[Govornik naknadno uključen.]] nesposobnost vaše Vlade i članova vaše Vlade pravdati tobožnjim neradom bivše Vlade. To je politički nekorektno nakon 15 mjeseci, a nije ni točno. Naime, ja ću vam vrlo kratko nabrojati projekte koje ste naslijedili, a koje sam sad ovako na brzinu popisao. Naime, naslijedili ste projekt izgradnje Vc cestovnog koridora na sjeveru u Slavoniji i na jugu kraj Ploča, naslijedili ste projekt Pelješkog mosta, naslijedili ste projekt mosta preko Drave, naslijedili ste projekt autoceste prema Pločama, naslijedili ste projekt PLINACRO-a na plinifikaciji Dalmacije, naslijedili ste brojne projekte JANAF-a i na Krku i na Žitnjaku itd., naslijedili ste projekt izgradnje u svim morskim lukama: i u Rijeci i u Zadru i u Šibeniku i u Pločama i u Splitu i u Dubrovniku, naslijedili ste projekt izgradnje Zračne luke u Zagrebu, naslijedili ste projekt izgradnje autoceste prema Sisku, naslijedili ste projekt izgradnje autoceste prema Koprivnici i Bjelovaru, naslijedili ste projekt Brijuna, naslijedili ste projekt Kupara, naslijedili ste doduše ne u visokoj fazi projektiranja kanal Dunav-Sava, naslijedili ste u ranoj fazi projekt nizinske ili kako vi kažete dolinske pruge. Ovo sam vam tek sad na brzinu samo kratko pobrojao sve što ste naslijedili. To je maloprije i uvaženi kolega Komadina također rekao da se ne može nešto napraviti u tri mjeseca jer se ništa nije naslijedilo. Za razliku od ove Vlade mi smo to sve pripremili u vrijeme kada smo završili pregovore i kada smo u istim teškim vremenima svjetske krize završili tu istu godinu sa rastom BDP-a. Toliko o sposobnosti jedne i druge vlade.
I na ovu repliku odgovara premijer Milanović.
Pa ne znam ako je 0% rast, ali to je bila godina predaha u Europi, to je točno. Nabrojili ste cijeli niz projekata od kojih su neki čista magla, a neki se počinju raditi, a neki stoje već godinama zahvaljujući vama i problem je u tome ne što niste radili, djelomično mi predbacujemo to što niste radili, ali puno više što ste radili štetu i to je problem i to ukupnu štetu u državi i to se sada vidi i to izlazi na površinu. I stvari će krenuti, kreće zagrebački aerodrom, ali ne možete počet gradnju aerodroma u kojem smo ključne dakle stvari do kraja doveli mi, vjerojatno biste to uspjeli i vi da ste ostali na vlasti ali niste pa smo doveli mi, financiranje je pronađeno i to će se početi graditi. Kao što kažu u ruralnoj terminologiji, zakopat će se prva lopata. … [[Upadica se ne razumije.]] Tko to dobacuje? … [[Upadica se ne razumije.]] Aha, dobro. Dakle to je što se tiče, što se tiče Pelješkog mosta, opet vi. Dolaze lokalni izbori jel da, jeste kandidat. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa zar nije neukusno spominjati Pelješki most gdje ste prekršili ugovor sa izvoditeljima koji je moralo Ministarstvo Hajdaš Dončića raskinuti, mislim ljude je trebalo nagovarati i moliti da odustanu od toga, da nas ne tuže zato jer nisu osigurana sredstva. Pa ne možete gradit na dah, morate imat novac. Dakle s obzirom da je Hrvatska izgradila značajan dio svoje infrastrukture i da ga je izgradila sama i da je to započeto u vrijeme mandata one koalicijske Vlade i da je tome dat strahovit zamah, da se kasnije to malo previše napuhalo, da smo možda otišli malo predaleko, sad više ne možemo kao ni Europa. Ali Pelješki most, odnosno adekvatna alternativa, ali i Pelješki most je nešto na čemu ću ja inzistirati u Europi i to radim svaki put kad idem gore, ali ne pričam. O nekim stvarima pričam puno, o nekim stvarima ne pričam, o pregovorima ne pričam, o nekim dogovorima i rezultatima se na kraju vide i sa Slovenijom. Dakle ne možete sve radit otvoreno što ne znači da ako radite zatvoreno da je protuzakonito.
Vrijeme.
Radite u državnom interesu. Dakle Pelješki most je nešto što nam Europa i završavam, pa skoro moralno duguje i to je za njih mali novac i na tome radim i borit ću se za to.
Sljedeću repliku iznosi kolega Davorin Mlakar.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Iako ću dat priliku ponovo predsjedniku Vlade za nove tirade ja ću zbog svog odgoja nastojati ne spustit se na vašu razinu i neću nikad odgovarat vam osobno, naročito ne uvredama kakvima ste vi skloni. Ali ću vam reći jednu figuru koja mi je prva pala na pamet, dokaz je da i ugledni, kvalitetni i divni sveučilišni profesori mogu pogriješit, vi ste najbolji dokaz tome. Samo zaboravili ste reći, oni vas nisu predložili za predsjednika Vlade, a niti za predsjednika stranke. Oni su vas predložili za diplomatskog službenika i ja vjerujem da ste taj posao obavljali neusporedivo bolje nego što obavljate posao predsjednika Vlade. Ono što sam vam želio reći, ne imenujući nikoga, demokratskim standardima za koje se vi zalažete približavanju ili uključivanju u Europi. Neprimjereno je da vam supruga bude glavni promicatelj Prvog modula zdravstvenog odgoja bez obzira da li ona za taj posao primala plaću ili radila sve dobrovoljno. Radi se o tome gospodine Milanoviću da neke stvari vama ako držite do visokih standarda ne bi smjele biti dozvoljene. A možete osim novinara pozvati indijance pa i cijelu svoju stranku neka me okruže nakon ovoga što sam rekao s veseljem ću im podastrijet podatke.
Zanimljivo će bit čuti odgovor na repliku. Izvolite premijeru.
Insinuacije da kršimo zakon i da, dakle da nezakonito zaposlena. Kada ste predsjednik Vlade u našem jednom od našeg ministarstava to ste rekli, to su vaše riječi, od toga dakle da je zaposlena u jednom od ministarstava što je naravno potpuna izmišljotina došli smo do toga da vi sada u nedostatku bilo kakvih dokaza i o tome ćemo razgovarati što se mene tiče vi recite što hoćete. Došli ste do toga da nije primjereno da moja supruga bude šta promicatelj modula. Dakle, moja supruga je zaposlenik javne ustanove čiji je osnivač je hrvatska Vlada već 11 godina i predaje na fakultetu. Tko radi taj posao? Konzultanti. Oni to naplaćuju. Dakle, politički gledano potpuno je prikladno, ispravno i čak sa stajališta promicanja određenih vrijednosti nužno da se osobe na taj način angažiraju naravno ako ne muljaju i ne varaju. Dakle, to je posao moje supruge i ona ga radi u najboljoj vjeri. To je njezin posao na radnom mjestu i to je taj modul jedan. Prema tome, od toga da je nezakonito zaposlena u jednom od naših ministarstava dolazimo do toga da nije zaposlena, nego da u okviru svog posla, to je njezina radna obaveza. Razumijete? Dakle, ona se time bavi. To je opis njezinog radnog mjesta u Državnom zavodu za javno zdravstvo i na školi narodnog zdravlja Andrija Štampar koji je dio Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Ona to radi i za to prima plaću i ništa više i nitko drugi. U protivnom ne radi svoj posao. Samo modul jedan, dakle samo ono što valjda zna raditi. Jel' to to ili šta da radi? Da se odrekne svog posla? Da je zaposlim negdje preko veze? Taj savjet bih mogao od vas tražiti.
Posljednja replika, kolegica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade ne mogu se oteti dojmu. Svaki vaš dolazak koji je vrlo rijedak, neki kažu da se ukazujete ko svizac Fil samo četvrtkom, a rijetko nam dolazite u Hrvatski sabor osim kada mijenjate ministre. Pa evo tako i danas imamo jednog novog na dnevnom redu. Svaki vaš nastup na žalost, iako vi to možda ne želite, ali to je jače od vas obilježen je arogancijom, obilježen je dociranjem o tome kako bismo se mi trebali ponašati i kako bismo uljuđen dijalog trebali voditi. Jednako tako doista nezabilježeno da učite i novinare što im je posao, koga bi oni sada trebali pod navodnicima opkoliti i o čemu možda danas ne bi trebali izvještavati, a o čemu bi trebali. Gospodine predsjedniče Vlade kažete gurnuli ste nas u tunel. Vi to činite. Pozivate se na poštenje, pa molim vas budite pošteni. Recite pošteno povećali smo PDV sa 23 na 25%. Budite pošteni i recite da je poskupjela struja. Budite pošteni i recite da naši građani više nemaju u koga gledati. Gledali su u vas, ali vide da vi očito niste izlaz za našu zemlju. Legitimno je i ljudski stati u obranu svoje supruge, ali tko će stati u obranu nezaposlenih, tko će stati u obranu očajnih građana kojima ste ubili svaku nadu. Nije vrijeme za politiku kviza, nije vrijeme za vaš profesionalni rezime. Vrijeme je da preuzmete odgovornost. Ako to ne možete, onda je možda vrijeme da pogledate file u kojem piše nešto o vama i da ga pročitate Zoran sa Zoranom. Ili ćete nešto naći i o meni u svojim fileovima. Hvala lijepa.
I na ovu repliku čut ćemo odgovor premijera Milanovića.
Vrlo lijep sastavak. Nije legitimno stat u obranu svoje supruge, uopće nije legitimno stat u obranu svoje supruge zato jer je ona moja supruga. Nego je legitimno stati u obranu ljudi koji rade legitiman i legalan posao. To je legitimno. Vi biste vjerojatno stali u obranu bilo koga iz svog klana u širem smislu riječi bez obzira na cijenu. Ja ne bih! Da bih to spriječio prvo vodim računa o tome da se ne nađem u takvoj situaciji. I drugo, ne govorim da je legitimno štititi onoga tko je prekršio pravilo. Vidite kako podsvijest radi. Napisali ste govor i opet se potkrala jedna duboka greška, koncepcijska greška se potkrala. Inače, ako su moji govori obilježeni arogancijom ja se od toga ne mogu braniti. Šta ćemo? Mislim šta da ja kažem? Da vaši govori nisu ničim obilježeni? Evo.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima, pa pozivam kolegu Jozu Radoša da se obrati u ime kluba HNS-a. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Evo ne znam da li je legitimno da se govoreći o imenovanju ministra turizma o turizmu ništa ne govori. Možda je legitimno, možda je legitimno govoriti stalno prizivati crnilo, a onda optužiti nekoga drugoga da priziva crnilo. Možda je to legitimno u ovoj saborskoj raspravi. Možda je legitimno optuživati nekoga u ovom slučaju predsjednika Vlade za uvrede, a onda u tom obraćanju vrijeđati tog predsjednika Vlade i neke druge ljude koji jesu i nisu ovdje. Možda je to sve legitimno. Možda je legitimno govoriti o nečijoj bezosjećajnosti, mjeriti čiji su i kakovi su nečiji osjećaji. Možda je to legitimno, ali meni se to ne sviđa. Rasprava koju danas imamo apsolutno nije iznad razina koje je ovaj Sabor dosegao. Ne znam da li je ispod, ali svakako nije iznad. Dakle, u tom smislu svakako ne napredujemo. Ovdje se govorilo o tome da je Plan 21 mrtav, pozivajući se, zlurado naravno, na sukobe koji postoje u koaliciji i koji su zapravo u svakoj pravoj koaliciji neizbježni, HDZ to teško može znati zato što zapravo pravu koaliciju u kojoj se partneri međusobno slažu i kontroliraju ali se i ne slažu uvijek gotovo da nikada nije niti imao na nacionalnoj razini pa onda je teško govoriti o tome. Ali ja ovdje u ime kluba HNS-a moram reći da je Plan 21 pretočen u Program Vlade RH i da se ostvaruje sa najboljim naporima članova Vlade RH i parlamentarne većine. Kako će to biti na kraju mandata to ćemo vidjeti, ali u tim doista teškim okolnostima koje imamo Vlada Republike Hrvatske čini sve što može, pretpostavljam ili sam siguran da čini i poneku grešku, nešto propusta ali čini sve da realizira taj Plan 21 temeljem kojega je dobila povjerenje građana RH. Samo ću nešto reći o situaciji u kojoj se Vlada Republike Hrvatske nalazi. Naime, govoreći o gospodinu Lorencinu netko reče da je on bio na mjestu pomoćnika ministra za investicije i konkurentnost a upravo na tom području zadnjih 15 mjeseci baš ne vidimo neke velike pomake. Dakle, sa razine pomoćnika ministra za tako zahtjevno područje kao što su investicije i konkurentnost očekuje se da se vidi rezultat nakon 15 mjeseci. O čemu mi to zapravo govorimo? Prije, prošli tjedan u ovom Saboru bila je rasprava o Izvještaju Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Tada sam ovdje sa ove govornice, odnosno zapravo iz klupe iznio jedan strašan podatak, troškovi ovoga Proračuna za 2013. godinu na ime duga i Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje iznose 28 plus 35 jednako 63 milijarde kuna i čine gotovo polovicu Proračuna RH. To je stanje u kojem se nalazi ova zemlja i sad bi gospodin Lorencin sa mjesta pomoćnika ministra za investicije i konkurentnost trebao u 15 mjeseci to promijeniti. Pa niti taj dug od 46 milijardi eura niti to davanje umirovljenicima u iznosu od 35 milijardi kuna nije stvoreno u tih 15 mjeseci nego je stvoreno u godinama prije toga, a ponajviše od toga i u jednom i u drugom dijelu, dakle i u pogledu duga i u pogledu broja našim umirovljenika je stvoreno u zadnjih 8 godina vladavine HDZ-a. I sad bi to trebao gospodin Lorencin sa mjesta pomoćnika ministra za investicije i konkurentnost riješiti i učiniti vidljivima pomake u roku od 15 mjeseci. Govoreći o tome zadnji puta pa to ću ponoviti i sada sam rekao 20 Supermena 10 godina treba raditi nepogrešivo i savršeno da bi ovu zemlju izvuklo iz te teške situacije. Ja razumijem naravno negativne percepcije opozicije, razumijem i nedostatak strpljenja među našim građanima. Teško se živi i vjerojatno malo tko ima razumijevanja za koga, ali mi koji vodimo ovaj posao, tu mislim naravno na sve nas, trebali bi znati koja je dubina problema i kako se taj problem eventualno može riješiti i tko ga može riješiti. Ja pri tome naravno opet ponavljam, ne amnestiram Vladu, i očekujem da u tim okolnostima u krajnje neslavnim međunarodnim okolnostima opće krize, očekujem da u tim okolnostima Vlada na kraju svoga mandata pokaže relevantne pomake u svome radu, ponajprije na području gospodarstva. Govoreći o turizmu spominjalo se turističko zemljište. Problem koji postoji 20 godina, problem koji nije maknut sa mrtve točke. Govori se o državnim tvrtkama u turističkom sektoru koje su takve kakve jesu, nestaju, nisu restrukturirane, ne daju dobit pa to je problem koji također postoji 20 godina. Pa nije to ništa novo. Govori se o projektu "Kupari", pa naravno puno je lakše napraviti projekt bilo čega i nizinske pruge i Kupara nego riješiti problem Kupara. A to skriveno blago, mrtvi kapitali stoje tamo na tom prostoru već punih 20 godina, ajde ako izuzmemo vrijeme rata naravno to je bilo ratno područje, onda punih 15-ak godina i nikom ništa. I sad bi gospodin Lorencin ili Vlada u 15 mjeseci to sve trebala riješiti. To tako apsolutno ne može biti. I zato ne znam da li je legitimno govoriti na način na koji su govorili kolege, apsolutno nije legitimno i ispod svake razine je rugati se nekome što je ovdje bio slučaj. Svatko, ponajprije za ruganje ne treba imati povoda. Rugati se možete i nekome tko nije dao povod za ruganje pa kada bi i trebalo biti povoda za ruganje za svakoga od nas bi se našao povod za ruganje i doista je ispod svake razine to što su se ovdje neke kolege rugali nekim drugim kolegama i kolegicama. To apsolutno po mom osjećaju ne može biti legitimno. I na kraju nekoliko riječi o kolegi, odnosno o kandidatu za ministra turizma gospodinu Lorencinu. Ovdje nije bilo spomenuto, niko to nije spomenuo u ovoj bajnoj raspravi da je gospodin Lorencin završio poslovnu školu marketinga za menadžere u turizmu, što bi trebala biti važna kvalifikacija u poslu koji će obavljati, važnom nacionalnom poslu kao što je ministar turizma. Nije bilo spomenuto da je bio član poglavarstva Istarske županije za međunarodnu suradnju i europske integracije što također može biti od važnosti za ovo posla. Nije bilo spomenuto da je bio voditelj projekta za razvoj novih turističkih proizvoda u turističkoj zajednici istarske županije što je također važna referenca. I naravno niz drugih kvalifikacija koje su važne, ne za obnašanje dužnosti gospodina Lorencina, nego za prosperitet turističkog sektora što je puno važnije ovoj državi. I ne dolaze ti rezultati sami po sebi, nije nevažno kakav je ministar, a o tome dakle nije bilo apsolutno ni slova ovdje u ovom Saboru i to je ono što kažem možda može biti legitimno, ali svakako nije nešto čemu trebamo težiti. Ali na kraju tu ima i nešto dobro, ima i nešto dobro i u ovakvoj raspravi a to je da gospodin Lorencin kao budući ministar turizma, nadam se, može razumjeti, povući pouku iz ove rasprave da ponekad ili u našem političkom životu kakav je, nije važno baš previše što vam govore, jel ne govore vam to radi dobra, nego je važno ono što radite, pa ga ja pozivam da tu pouku povuče iz ove rasprave i da bude dobar ministar turizma koji će dobiti podršku kluba HNS-a. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo prijavljeno nekoliko replika, prvi se javio Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče i gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade. Kolega Radoš, vi opet iznosite neistine, brojke su egzaktne i o njima ne možete pričati bajke. Dakle, 35 milijardi troška umirovljenika je trošak državnog proračuna. Kamate na kredit su trošak državnog proračuna i kao i svi ostali rashodi, kad te rashode ubrojite u trošak onda dođete do deficita od 10 milijardi. Inače, kolega Radoš Hrvatska država na žalost ne vraća kredite iz prošlosti, nego ih reprogramira. Prema tome, ta vaša priča o 63 milijarde je naprosto smiješna i to je možda najveća zabluda koju je iko danas rekao u ovome Saboru, ali kad ste već kolegi Jandrokoviću prigovorili da nije govorio o turizmu ja sam očekivao kao od vas kao člana vladajuće koalicije da ćete vi nešto reći. Međutim, ono što želim reći i, zašto se u principu nisam niti htio javljat na dosadašnje replike, ovo je prvi puta u povijesti Hrvatskog sabora da se vodi ovako rasprava o imenovanju jednog ministra, prvi puta. Na ovakav način, a koje potencirao takvu raspravu i prvi puta je da onaj tko predlaže ministra razgovara na ovakav način sa saborskim zastupnicima. Dakle, uvijek je bio dogovor između, a taj dogovor je inicirao predstavnik vladajući koalicije i za vrijeme pokojnog Ivice Račana da klubovi iznesu svoje mišljenje o kandidatu, nikada si predsjednik Vlade nije dozvolio ovakav nastup u Saboru prilikom prijedloga jednog ministra. Gospodine Milanoviću vi možete u nebrojeno prilika ovako nastavit, a ovako rušite dignitet i svoje Vlade i rušite dignitet Hrvatskog sabora. Mislim da kolega Lorencin naprosto bez obzira da li se ja slagao s njegovim imenovanjem ili ne, nije ovo zaslužio. Trebamo mu dati priliku, oporba neće glasat za njega, a o njegovom radu možemo raspravljati u budućnosti. I mislim i kolega Milanoviću, a i kolega Radošu da ova rasprava na žalost ne služi nikome na čast.
Vrijeme. Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Radoš. Izvolite.
Dakle, govoreći u ime kluba vaš kolega Jandroković je govorio o tome kako su brojke neumoljive. … [[Upadica se ne čuje.]] Zašto ste nervozni kolega Šuker?
Ja nisam uopće nervozan.
Pa nemojte biti nervozni, kaj ste nervozni, ne? Pa nemojte. Dakle, kolega Jandroković je govorio kako su brojke neumoljive, a ovo su službeni podaci zapisani jedan u proračunu, oba u proračunu RH, a drugi u Izvješću Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. I to je neumoljivo, to samo govori da li se to vraća iz proračuna pa se zadužuje za to što se, to su nevažne stvari gospodine Šuker, to je ono što ova država mora dati godišnje i ono pola joj ostaje za što, za socijalnu politiku, za obrazovanje, za sve ostalo. Ostaje pola toga proračuna i to je to, to ste vi ostavili ovoj Vladi i sad očekujete da ona za godinu dana riješi sve naše poteškoće. Kamate na dug koji ste napravili su jednake deficitu državnog proračuna, tako je.
O čemu ti pričaš. A taj dio dok ste vi napravili…
9, do 10 milijardi toga duga su kamate na taj dug, toliki je deficit državnog proračuna. I sad govorite o tome kako to treba preko noći riješiti. Što se turizma tiče, o turizmu sam govorio vrlo malo jer ste vi stvorili okolnosti u kojima je teško govoriti o turizmu, ali to malo moga govorenja o turizmu je bilo neusporedivo više nego svi oporbeni klubovi zastupnika što su govorili o turizmu.
Hvala. Sljedeća replika Josip Đakić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo, kolega Radoš govorili ste kako je Plan 21 pretočen u plan ove Vlade i kako se on realizira ili kako će biti realiziran iako možda u ovih 15 mjeseci nije realiziran. Ja bi samo želio konstatirati da realizacija Plana 21 kreće kroz slijedeće točke: pad bruto domaćeg proizvoda 2%, broj nezaposlenih 375 ili 380 tisuća, povećanje cijene plina 35%, povećanje cijene struje 20%, povećanje PDV-a na 25%, trošarine porez na dobit 20%, pad ljudske proizvodnje 12%, 8% inflacija, 5% manje plaće, 10% skupljiji benzin. To su rezultati planova 21. Hrvatska totalno nazaduje. Upropaštavanje sela, ne isplata poticaja, ako je to Plan 21 zacrtao onda je to hrvatska katastrofa gospodine kolega zastupniče Radoš. Ako ste to zacrtali u svom planu ove fiskalne pokazatelje, ovu jad i bijedu koju doživljava Hrvatska cijelim svojim bićem onda stvarno je krasan vam plan.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Radoš.
Govoreći o programu Vlade gospodine Đakiću, kolega Đakiću ja sam naveo 4 podataka za koja sam rekao da treba stalno ponavljati a zapravo ih ne ponavljam tako često. A to su tako teški podaci koji govore o stanju u koji ste vi doveli zemlju, vaša stranka ne vi osobno, a to je dug od 46 milijardi eura, to je odnos umirovljenika i radnika 1:21 naprama 1 najniži koji je ikada bio do sada. To je činjenica da je prosječna mirovina bila 38% prosječne plaće. Najniži podatak koji se ikada pojavio, to je deficit državnog proračuna od gotovo 5%, 15 milijardi kuna i pokrivenost uvoza sa izvozom sa oko 55%. To su strašni podaci i o tome sam ja govorio i to stalno treba ponavljati. Povećanje PDV-a je nastupilo samo zbog toga da ne bi došlo do potpunog urušavanja, bankrota države, zbog toga je došlo do povećanja PDV-a, zbog toga što ste vi stvorili takve zahtjeve na proračun a tako slabo gospodarstvo da jedini način spasa od bankrota države je bio povećanje PDV-a i ista situacija i sa povećanjem struje. Da nije došlo do povećanja struje zbog lažnih sjena koje ste vi imali došli bi do bankrota Hrvatske elektroprivrede. To su podaci o kojima ovdje trebamo govoriti.
Hvala. Ja vas molim možete to poslije raspravljati. Sljedeća replika Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Radoš, moram reći da sam impresioniran hladnokrvnošću kojom ste vi danas govorili u ime Kluba HNS-a jer jedino o čemu se s vama ne slažem to je da ova, vi ste rekli da ova rasprava nije napredak u razini rasprave u Hrvatskom saboru. Ja bih rekao moju impresiju a to je da je ova rasprava danas bila ispod svake razine, vrlo nepristojna i neprimjerena spram novog ministra. Budućeg ministra gospodina Lorencina. Zapravo se pretvorila u tirade i u ekspoze članova stranke koji su nam govorili o moralu, karakteru, sposobnosti, profesionalnosti i raznim drugim vrlinama zaboravljajući pritom u ime koje stranke s kakvim opusom govore. Govorili su u ime stranke čijeg je nekadašnjeg velikog vođu tražilo helikopterima po austrijskim autocestama kad je bježao od države koju je vodio netom prije. Govorili su u ime stranke u kojoj u noći izborne pobjede ili poraza kako god hoćete svoju sljedeću predsjednicu ostavili u 50 koraka. Kad se žena okrenula od silne vojske ostalo je svega par onih koji imaju ljudskog i političkog karaktera i u konačnici govore u ime stranke a sad ću se referirati na izlaganje kolegice Sunčane Glavak. Žao mi je šta nije tu u Saboru, koja je rekla da je premijer Milanović jako rijetko u Saboru. Postoji li političar u Hrvatskoj koji prima plaću u Hrvatskom saboru od hrvatskih građana a koji je rjeđi od premijera gospodina Milanovića a to je gospodin Karamarko jer kad bi sve njegove stenograme u ovih 15 mjeseci stavili na papir stali bi na poštansku razglednicu. Toliko je korektno, dosljedno odradio posao saborskog zastupnika u Saboru RH. Dakle, stvarno je previše, ja sam impresioniran vašim strpljenjem bilo slušati danas ovo maltretiranje u hrvatskom državnom saboru. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Radoš.
Kolega baranović, ja sam suglasan sa svime što ste rekli ali vi ste to rekli puno ljepše nego što bi ja znao.
I zadnja replika Dinko Burić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Radoš, vi ste se zapitali vjerojatno i s pravom kako se ova rasprava ustvari odmaknula od rasprave o turizmu, ali raspravljati [[Upadica Batinić: Ja vas molim kolega Buriću, oprostite evo zaustavit ćemo vrijeme. Ja vas molim kolege nemojte dobacivati, omogućimo kolegi Buriću da replicira.]] Eto zahvaljujem. Ali raspravljati o povjerenju evo već četvrtog novog ministra u Vladi u svega 15 mjeseci ipak zahtjeva onda postaviti pitanje o radu cjelokupne Vlade. Mislim da se to i podrazumijeva. Vi ste nabrojali cijeli niz statističkih pokazatelja koji govore o onome što ste naslijedili. Oni manje-više stoje, međutim jednako tako ja ću vas podsjetiti da je u mandatu ove Vlade i stopa rizika od siromaštva a za to ne možemo kriviti onu prethodnu Vladu narasla sa nekih 20,6 preko 21% dakle više od svakog petog građanina Hrvatske i u mandatu ove Vlade došlo u kategoriju siromašnih. Ali eto iskoristit ću predsjedniče Vlade vi ste rekli da u idućoj replici, to kažem, postavim pitanje. Pa ja ću vama sada reć, ja znam da je 68,8% sredstava fondova EU namijenjeno za najslabije razvijene regije ali ne znam da li vi znate koliko je u državnom proračunu za 2014. godinu vaša Vlada predvidjela za sredstava za sufinanciranje onih 15-25% koliko će morati Hrvatska država napraviti. Od predviđenih milijardu i 400 milijuna eura koliko bi nam trebalo u godini bit imate trebalo bi 15% biti 210 milijuna eura. To je milijardu i 570 milijuna kuna. Jeste li sigurni da je to osigurano?
Hvala. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Možda sam pogriješio, našao sam 318 milijuna kuna. … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Buriću replika je na … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Kolega Radoš izvolite odgovor na repliku.
Dakle prvo je kolega Burić iznio tu tezu, a onda su druge kolege u ime drugih oporbenih klubova iznosili ovdje jednu potpuno nevažnu činjenicu, podatak da je ovo 4.ministar u 15 mjeseci koji odlazi pri tome su dva ministra otišla višom silom i da je to nešto što je strašno što govori o nestabilnosti Vlade itd. pri tome ako bi Vlada nastavila ovakvim ritmom mijenjati svoj sastav onda bi prosječni vijek ministra bio negdje oko 2,5 godine što je apsolutno prosječni vijek ministara u Europi. Dakle ministri obično traju negdje tako u prosjeku 2,5 godine, prema tome ni u tom smislu to nije nikakva dramatična. Ja sam trajao kao ministar 2,5 godine taman toliko negdje u europskom prosjeku. Prema tome niste u pravu kolega Buriću. Mislim da je za vas bolje da se vratite na bećarce.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. Izvolite kolega Šuker.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora u ime kluba HDZ-a tražim stanku. Ne shvaćam stvarno čemu tolika nervoza danas.
Izvolite.
Malo ste nervozni jer ste radili listu za smjenu na HRT-u pa vjerojatno zbog toga nervoza, dakle zbog informacije da su izvršene određene smjene na javnoj televiziji molimo stanku 15,00 minuta u ime kluba HDZ-a, a isto tako oko kompletne klime koja se stvorila u ovom Visokom domu.
Kolega Burić izvolite.
Da u ime kluba HDSSB-također tražim stanku iz istih razloga.
Kolega Vukšić.
Isto tako.
Kolega Pupovac isto stanku tražite? Dobro. Hvala. Utvrđujem stanku u trajanju od 15,00 minuta. Kolegice i kolege, nastavljamo. Prošlo je 15 minuta stanke. U ime kluba HDZ-a Jasen Mesić. Izvolite kolega Mesić.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Sazvali smo ovu stanku u ime kluba HDZ-a ponukani i onim što smo prije govorili u ovom Hrvatskom saboru, ponukani i sa željom za slobodom govora u hrvatskom javnom prostoru, ponukani kolegom da svatko u Republici Hrvatskoj ima pravo raditi svoj posao i reći što misli. Upozoravali smo to kad je bio Zakon o HINA-i, upozoravali smo na to kad su bile promjene Zakona o HRT-u. Nikada, koliko ja pamtim u povijesti se nije desilo da predsjednik Vlade direktno proziva novinare, novinarski rad, HRT i ostale javne medije u Republici Hrvatskoj. Promjene Zakona o HRT-u su napravljene zato da bi se tamo većinom glasova i voljom političke većine imenovali vršitelji dužnosti koji provode direktno politiku predsjednika Vlade i Vlade Republike Hrvatske. Jučer je napravljen nezapamćen pritisak od strane Vlade na HRT nakon čega je HRT odgovorio priopćenjem da su protiv toga da im se netko miješa u posao. Uopće ne ulazimo u to kako se i zbog čega ovdje i tamo govorilo, uopće ne ulazimo u to o kojim se to ljudima u informativnom programu HRT-a radi, ali je činjenica da je nakon političkog pritiska napravljena smjena urednika na HRT-u koji su odgovorni za Dnevnik 3, inače najgledaniji dnevnik HRT-a i da su ti ljudi danas smijenjeni. Činjenica je da glavni ravnatelj ovdje HRT-a nije bio izabran političkim konsenzusom, činjenica je da je to napravljeno preglašavanjem, činjenica je da je na to upozoravala Europska komisija da se radi o punom gorem zakonu nego što je bio protekli zakon. činjenica je da se s time promovira političko jednoumlje i činjenica je bez obzira što god tko rekao, da se time pruža, šalje jasna politička poruka slobodi govora i nezavisnosti medija u Republici Hrvatskoj. Kada predsjednik Vlade sazove presicu na kojoj 15 minuta kritizira HRT i nakon toga još pošalje dopis di se izruguje njihovoj neopredijeljenosti i objektivnosti onda uopće nije za čuditi ove smjene urednika koje su danas uslijedile. To je jasna poruka da se neće tolerirati na hrvatskoj javnoj televiziji nikakav kritičan ton prema njemu i prema Vladi i jasna poruka slobodi novinarstva na koji način se trebaju ophoditi. Da to nije slučajno govori i to da se isto desilo i sa HINA-om gdje je za ravnateljicu izabrana glasnogovornica jedne političke stranke koja participira u koaliciji. Da to nije slučajno govori i amandman koji je izglasan na Vanjskopolitičkom odboru Europskog parlamenta koji jasno upozorava vlasti u Republici Hrvatskoj da poboljšaju samostalnost i neutralnost medija, a poruka premijera koji je uputio u trajanju od 15 minuta jasna je poruka svakom onom novinaru koji želi nešto kritizirati ili problematizirati …. Ovim se vraćamo u sustav partijske televizije, ovim se vraćamo u to da predsjednik Vlade dirigirano pritiskom nalaže onima koji su tamo v.d. postavljeni i natječaji za čije radno mjesto je upravo u tijeku kako da se ponašaju i šta smiju izvijestiti i kako se smiju prema određenim temama odnositi. Smatramo da je to nedopustivo, žao nam je da predsjednik Vlade nije bio ovdje kad smo o tome isto tako razgovarali jer ovo je definitivno zastrašujuća pojava u hrvatskom medijskom prostoru, a time i u hrvatskom društvu. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba HDSSB-a kolega Burić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Rekao je kolega vraćanje u komunističku, u neka stara vremena, odnosno ja ću to reći u komunističku cenzuru. Tražio sam i našao sam jedan zgodan rad, dobro je uvijek imat nešto takvo, koji govori o cenzuri u Jugoslaviji od '45. do '90. godine pa među ostalim, evo sad ću vam samo citirat na stranici 15 kaže još ovako: "Još i prije dolaska na vlast 8.veljače 1945.godine Komunistička partija objavljuje odluku o obvezno dostavljanju štampanih stvari na području Jugoslavije sa svrhom preventivne analize onoga što će biti objavljeno i dostupno javnosti.". E sad znajući da postoji preventivno, odnosno da postoji tzv. preventivna cenzura, znači to je ono što se cenzurira i prije objavljivanja, treba podsjetiti na to da postoji tzv. suspenzivna cenzura, a to je kad se ona provodi nakon objavljivanja nečega. Evo ovo čemu mi sada svjedočimo klasičan je primjer upravo ove suspenzivne cenzure. Treba li dodati još nešto onome na što upozoravamo već cijelo vrijeme mi danas, a na što cjelokupna ogromna većina hrvatske javnosti, a evo sada i mediji posljednjih dana, tjedana upozoravaju što se događa kada je u pitanju predsjednik hrvatske Vlade i njegovo ponašanje u odnosu na stvaranje slike kakvu bi on htio da hrvatska javnost ima o njemu i o Vladi koju on vodi. Međutim, ovo već postaje opasno, ovo izlazi iz granica okvira bahatosti. Sad već imamo klasične primjere onoga što smo nekad zvali komunističkim čistkama. Ovdje se dovodi u pitanje egzistencija ljudi i dovodi se u pitanje ustavno pravo na slobodu govora i izražavanja mišljenja, a ne samo kad su u pitanju građani, političari nego što to trebaju novinari raditi ako ne kao što je i rekao sam predsjednik Vlade nisam dao da odgovara na pitanja ministar. Budite istražitelji pa dođite do istine. Kad se istražuje od strane novinara i dođe do istine i prikaže javnost onakva kakva se ona ne sviđa našem predsjedniku Vlade, e onda počinje ne samo smjena, nego ovo je prvi korak ka onome što zaista prijeti da ljudi završe i na ulici. I sve više svjedočimo tome da se naš na žalost aktualni predsjednik Vlade sve više gubi zbog visoke razine nesposobnosti koju je pokazao u ovih 15 mjeseci, zbog toga što je izgubio i volju izgleda i viziju. A da je izgubio volju ja bih rekao čak i za sjedenje u Banskim dvorima. Meni to danas govori i činjenica da ovako strpljivo i uporno sjedi danas ovdje pod ovom točkom dnevnog reda u Hrvatskome saboru. Izgleda se uželio ovih saborskih fotelja, jer nisam primijetio da ga bole prepone. Nadam se da neće dobiti kroničnu upalu. Radije izgleda bi sjedio ovdje nego bio u hrvatskoj Vladi. Sve u svemu ovo što smo danas kratko samo mogli pročitati na portalima je jako zabrinjavajuće. Nadam se da se naše crne slutnje o tome da se uvodi u Hrvatsku ono što smo mislili da je odavno prošlo neće obistinit. Ali poručio bih svima onima koji i maštaju o tome da se vrate u ta vremena, da je Hrvatska samostalna, neovisna i demokratska država i da to ne neće dopustit saborski zastupnici, to neće dopustit hrvatski građani.
Hvala. Imamo repliku. Nema replike kolega po Poslovniku na izlaganje kluba. Hvala. U ime kluba Hrvatskih laburista kolega Vukšić, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo ovo je bio klasičan autogol. Premijer je svojom intervencijom medijskom press konferencijom kompromitirao urednike na HRT-i. Tko će sada vjerovati da su oni postupili po vlastitoj savjesti? Nadam se da će nakon ove intervencije premijer promisliti ono što radi. On je jučer najavio klasičan obračun s medijima. Rekao je ja nemam svoje medije. Međutim, ovo što se danas dogodilo na HRT-i ispada kao da ipak ima svoje medije. Mene je samo zanimalo, jedna stvar me zanimala i pitao sam na HRT-i u ovoj pauzi je li taj razgovor snimljen. Jer kao što znate u trećem Dnevniku kad gostujete oni koji su gostovali, mi koji nismo gostovali mi znamo samo iz pričanja, se zna snimiti razgovor ili je razgovor tekao uživo. Razgovor je bio uživo. Znači, odgovornost dvoje ljudi koji nisu sjedili u studiju je u potpunosti nema odgovornosti. Jer Denis Latin nije mogao reagirati zato što voditeljica, nisam gledao taj treći Dnevnik i ne mogu suditi o nastupu gospođe Ruže Tomašić da li je to govor mržnje. Navodno su smijenjeni zbog toga što su dopustili govor mržnje. Ostala dva urednika nisu mogla utjecati na tijek razgovora u studiju, jer nisu bili prisutni osim da su uletili u studio i rekli prekidaj razgovor. Međutim, to bi bio veći incident nego što je sada. Nije dobro kad se smjenjuju urednici, ali kao novinar koji je djelovao 30 godina bio sam od toga najmanje 25 godina urednik i na televiziji i u novinama. Ne niječem pravo urednicima da odlučuju. Znao sam i sam smijeniti niže rangirane urednike. Činio sam, nikad nisam činio to po nalogu nekog pretpostavljenog ili nekog moćnika. Neću sumnjati u poštenje onih koji su to učinili, tako dugo dok se ne dokaže suprotno. Međutim, praksa smjenjivanja nije dobra. Naročito nije dobra zbog činjenice da je razgovor vođen uživo i da su 3 urednika smijenjena. Da li je to obračun na HRT-i sa neistomišljenicima, da li je to neki privatni obračun, ne znam. Valjda ćemo saznati nešto više, jer rečenica koju smo vidjeli na portalima da će urednici HRT-a svoje probleme rješavati unutar televizije se ipak treba pojasniti jer oni su dužni hrvatskoj javnosti objasniti što se dogodilo. Međutim, ne treba zanijekati ni to da na HRT-u iako je prije tri mjeseca izabran glavni ravnatelj još nije uveden red, da tamo još caruje kaos, da tamo nisu uspostavljeni kriteriji pa bi zato apelirao i kao predsjednik Odbora za medije, kao saborski zastupnik i građanin RH da konačno Javna televizija profunkcionira, da bude na usluzi građanima ali isto tako apeliram na voditelje ako se dogodio u toj emisiji "Dnevniku 3" vrlo gledanom govor mržnje tada je voditeljica pogriješila, trebala je prekinuti emisiju ili jednostavno trebala je opomenuti gošću na govor mržnje, ispričati se gledateljima jer u protivnom stvaramo loše, zlo ozračje. Novinari su jednako kao i mi političari odgovorni za svoju i izgovorenu riječ ali i za nečinjenje. Dakle, sasvim sigurno s ove govornice kažem da smo često napadali ovdje jednu osobu koja je napravila velikih pogrešaka na HRT-u Hloverku Novak-Srzić, međutim bio sam vinovnik da je nekoliko puta prekidala goste zbog toga što su neprilično javnom mediju istupali na HRT-u. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba SDSS-a kolega Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Ja mislim da prije nego što mi odlučimo kritizirati nekoga drugoga zbog toga što je učinio bismo se trebali zapitati a što smo mi učinili? Što smo mi učinili u ovom Saboru da medijska slika ovoga Sabora ne bude onakva kakva jeste? Da ne bude cirkuska kavana, slavonsko ili neko drugo birtijašenje u kojem nije moguća nikakva ozbiljna rasprava a ako je ima onda se ne da vidjeti jer to će otići na televiziju, to će otići na prve stranice novina, a oni koji se trude da o nečemu nešto raspravljaju ti će ostati ispod frekvencije i ispod objektiva onih koji izvještavaju. Što smo mi uradili? Požurili smo da se javimo i da osudimo one koji su navodno smijenili troje urednika. A kad smo se javljali na smjenjivanje urednika i izbacivanje novinara sa iste te televizijske kuće proteklih godina i proteklih desetljeća, kada? Nikada! Kad je ovaj Sabor o tome raspravljao? O tome kako je devastirana Hrvatska televizija i Hrvatski radio da se do danas nije mogla oporaviti od toga? Nikada! A sad kad govorimo o meritumu stvari da li mi slušamo Hrvatski radio i gledamo Hrvatsku televiziju? A trebali bismo, pretpostavljam. Ako ništa drugo onda u autima kad se vozimo kući ili kad dolazimo na Sabor ili navečer kad se vratimo i pogledamo informativne ili druge emisije. Koliko primjera govora mržnje je bilo? Koliko primjera neprofesionalnog i netočnog izvještavanja je bilo? Mnogo. Moji suradnici su mi jučer izlistali 6, 7 ili 10 slučajeva eklatantnih neprofesionalnih postupaka u pogledu činjenica. Na primjer o tome tko je bio Jure Francetić. Da, o tome se ne zna. Ali zna se što je bilo u Finskoj. Ali zna se gdje je Špičkovina. Ali se ne zna tko je bio Jure Francetić. To je kontroverzno za HRT i za njezine urednike. Kada se puštaju oni koji pozivaju na mržnju u eter, ja nisam čuo ograde urednika i voditelja, i nisam čuo da je itko bio sankcioniran, a nisam čuo niti da je ovaj Sabor pokrenuo raspravu o tome temeljem svoje odgovornosti kao osnivača javnoga servisa i Javne televizije. A nisam čuo da je itko pokrenuo inicijativu idemo vidjeti što je to i kakvo je stanje u medijima bez kojih nema demokracije, bez kojih nema parlamentarizma, bez kojih nema ozbiljnog nadzora Vlade niti ozbiljnih politika. Ne, mi se radije dodvoravamo tim medijima, mi radije s njima pravimo neku vrstu komplota, mi odgovaramo na eventualne njihove rekete ili nastojimo s njima biti dobri ili ne ali ne i raspraviti kakvo je stvarno stanje tamo. Kakvo je stvarno stanje u pogledu vlasništva, na privatnim medijima. Kakvo je stvarno stanje na Hrvatskom radiju i Hrvatskoj televiziji. Ne! Ali smo sad ovo dočekali da bismo otvorili priču o čemu? O tome ima li premijer jedne države progovoriti o stanju u medijima? Ima. On snosi odgovornost za svoj stil, ali pravo da to kaže ima. I ne može mu ga nitko od nas osporiti. A njegov stil je njegova stvar i on će se s njim suočiti je li dobar ili nije. Ali pitanje stanja jeste zajednička stvar i njegova i naša i predsjednikova i novinara. Koliki profesionalni novinari ne mogu obavljati svoj posao, zbog čega, zbog tabloidizacije. Koliki profesionalni novinari ne mogu obavljati svoj posao zbog žutila i zbog nadzora koji je nedopustiv, a mi o tome ne raspravljamo.
Vrijeme.
Dakle, ja nisam sretan zbog toga što je došlo do ove smijene u ovom momentu, niti sam sretan zbog toga što je došlo do ove smijene povodom iskaza o SDSS-u i čelniku SDSS-a, ali sam još više nesretan zbog činjenice da se mi ne bavimo medijem kao što se inače ne bavimo drugim stvarima kojima nismo trebali.
Hvala. Nastavljamo sa prijedlogom za iskazivanje povjerenja Darku Lorencinu za obavljanje dužnosti ministra turizma. U ime kluba SDSS-a Milorad Pupovac. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Svi oni koji ovih dana, bilo poslom ili zadovoljstvom idu u pravcu Dalmacije ili iz pravca Dalmacije prema Zagrebu mogli su vidjeti prve kamp kućice koje idu u pravcu Zadra, koje idu u pravcu drugih odredišta, ja kažem Zadra jer je meni najbliži i zavičajno i na drugi način, ali i u pravcu drugih destinacija. Dakle, svi možemo vidjeti da kao što je proljeće tu, da je isto tako turistička sezona tu. A gdje smo mi? Mi smo tu, mi raspravljamo o kojim gostima? Onima koji bi trebali doći, koji su počeli dolaziti ili onima koji su gosti u ovoj zemlji i u ovom Parlamentu. O čemu raspravljamo, proteklih dana i danas u ovom Parlamentu? O gostima koji bi trebali obogatiti našu zemlju, koji bi trebali ponijeti lijepe uspomene ili o nama u Saboru zastupnicima nacionalnih manjina, o građanima Hrvatske, pripadnicima nacionalnih manjina koje pojedini proglašavaju gostima u ovoj zemlji. O tome što se mene tiče i što se stranke kojoj pripadam nećemo raspravljati. Ali raspravljat ćemo o jednoj stvari, umjesto da dva bisera kršćanske crkvene, duhovne, misli, života, dva bisera duhovnoga središta Katoličke i Pravoslavne crkve u sjevernoj Dalmaciji gledamo kao izvor i uzor zajedništva i zajedničkoga života i kao izniman potencijal turizma za taj siromašni i unesrećeni kraj, a govorimo o Manastiru na otoku Visovcu gdje se nalazi crkva stara otprilike, prvi korijeni su negdje iz 14 stoljeća kad je po srijedi samostan, potom Klostar iz 15. stoljeća a crkva iz 17. stoljeća. Nedaleko od njega Manastir Krka također iz 14. stoljeća., Zadužbina kraljice Jelene, odnosno Kneginje Jelene žene Kneza Mladena Šubića. Umjesto da to pretvaramo u mjesto za spajanje, neki kažu sad se obraćam meni dragim kolegama iz HDZ-a, lokalni čelnici to je leglo četništva, pa i nije dovoljno da jedanput kažu, nego ponavljaju to je leglo četništva. Onome ko bi rekao da je Visovac leglo ustaštva znate što bi mu ja uradio, a da je iz SDSS-a ili blizak SDSS-u.
Kolega Pupovac, ja vas molim vratimo se na temu iskazivanje povjerenja Darko Lorencinu kao budućem ministru turizma.
Gospodine potpredsjedniče vi niste predsjedali ovom sjednicom do sada pa ja vaše upozorenje poštujem.
Hvala.
Ali reći ću slijedeću stvar, doista je vrijeme da počnemo raspravljati o prijedlogu Vlade da se za ministra turizma imenuje gospodina Lorencina. Ja ću ovu priliku iskoristi kao i Jozo Radoš da kažem nekoliko riječi o tome što Vladu, što budućeg ministra očekuje u tom resoru i što bi smo mi htjeli da bude posao njegov u ovim godinama koje su pred njim i koje su pred Vladom. Prvo, po mojem mišljenju mi moramo učiniti sve da turističke usluge i turističku ponudu kod nas učinimo što je moguće dostupnijom, da ju učinimo jeftinijom nego što jest, da ju učinimo konkurentnijom nego što je u nekim drugim zemljama jer po nizu indikatora nažalost naša turistička ponuda ne vodi računa o tome, naše turističke mjere ne vode dovoljno računa o tome. Ljudi koji žive na otocima uvijek će vam reći da su karte za trajekte preskupe, da im odbijaju goste, da im onemogućavaju i otežavaju turističku ponudu bilo da je riječ o onima koji rade u restoranima, bilo da je riječ o onima koji iznajmljuju sobe ili apartmane. Mi očekujemo da će se nešto u tom pogledu napraviti. Isto tako turizma bez drugih grana posebno bez poljoprivrede, posebno bez proizvodnje hrane nema. Zašto je istarski turizam odakle dolazi predloženi kandidat za ministra tako uspješan a uspješan je između ostalog zato što ima i svoju poljoprivrednu ponudu, zato što ima svoju domicilnu proizvodnju, zato što je u stanju domicilno ne samo na onih 5 km uz more nego da duboko, duboko u unutrašnjost ponuditi ono što ljudi koji sezonama stvaraju bilo da je riječ o vinu, o grožđu, o povrću, o voću o drugoj vrsti hrane mogu podijeliti zajedno s onim koji se bave turizmom i turističkom ponudom. Kako stoji stvar u Dalmaciji u tom pogledu, kako stoji stvar sa Slavonijom u tom pogledu? Nikako. Kako stoji stvar sa Likom u tom pogledu? Nikako. Od nekadašnjih 250 hiljada ovaca koliko ih je bilo u Lici kojima se opskrbljivala i Plitvice i cijeli turistički kraj danas ako se može naći 25 hiljada bit će dobro. A zato mi očekujemo da ukupnim naporima da se revitalizira naša ekonomija, ideja turizma i razumijevanje turizma ne bude samo deklarativno povezano sa jačanjem poljoprivrede nego da stvarno bude povezano sa jačanjem poljoprivrede. A sad mi dozvolite još jednu star kad je u pitanju naš turizam. Više-manje svi očekujemo kako će izgledati izvještaj o tome, koliki će biti prihod od turizma u 9 ili u 10 mjesecu. Ne u pogledu broja turista i broja noćenja nego u pogledu ukupnoga prihoda. Rijetko se kada postavlja pitanje a naš kolega Šuker koji je svojevremeno bio ministar, drugoga ministra ovdje nema iz toga sektora pa onda mi neće zamjeriti što se njemu obraćam sigurno jako dobro zna kakav je odnos između stvarnoga prihoda i onoga što banke urade u tom kratkom vremenu sa svojim tečajnim politikama u odnosu prema devizama, u odnosu prema tečaju kune bilo u odnosu prema tečaju stranih valuta. I koliko od toga istoga turizma zapravo odlazi tamo gdje ne bi trebalo otići. Na temelju čega? Na temelju čiste makinacije i dopuštenog tečajnoga manipuliranja. Oćete li gospodine predsjedniče Vlade, ministru za kojega sam siguran da ćemo ga izabrati, odnosno da ćemo m u dati povjerenje dati ovlasti zajedno sa ministrom financija da vidi koliko zemlja i koliko se stvarno umanji prihod od turizma zahvaljujući toj vrsti špekulacije. I sasvim na kraju nije teško uočiti da Vlada ima teškoća ali u usporedbi sa tim kolike su nas i kakve su nam zajedničke teškoće, u kakvoj su općoj situaciji vladine teškoće doista izgledaju kao razmjerno male. Današnja rasprava u najvećom svom djelu kao što je kolega Radoš to govorio pokazala je da smo i mi nažalost u odnosu prema tim teškoćama nedovoljno veliki. Vrlo često smo personalizirali raspravu, vrlo često smo razmjenjivali argumente koji nisu bili usmjereni na ono što bi trebala biti sama stvar. Ja razumijem da je to neophodno u politici, razumijem da to i privlači u raspravi ali bilo je toga previše. Ja bih volio da oni koji od mene više mogu reći o turizmu a sigurno ih ovdje ima u ovim klupama da sam mogao od njih čuti stvarne izazove hrvatskog turizma, da sam mogao čuti što je to što stvarno čeka novoga ministra kada je posrijedi turizam al nažalost gotovo da nismo ništa od toga čuli. Pa ni ovaj moj mali skromni doprinos u tom pogledu i u toj stvari sigurno neće bitno obilježiti odnosno obogatiti ono što smo dosada čuli. Dragi gospodine potpredsjedniče nemojte mi zamjeriti što sam početak svoje rasprave posvetio nečemu što je samo indirektno bilo moguće dovesti u vezu sa turizmom ali nije mi bila namjera da cijelu raspravu time kontaminiram kao što je ukupna atmosfera u našoj zemlji u proteklim tjednima i proteklim danima time kontaminirana. I htio bih reći našim kolegama iz HDZ-a. Prije nekog vremena sam vidio da ste usvojili Kodeks predizbornoga ponašanja, da neće biti govora mržnje, da neće biti podmetanja i diskvalifikacijama, podsjećam samo da nas je to obradovalo a l nas je jako rastužilo da jedna od kandidatkinja na vašoj listi za Europski parlament jeste na vašoj listi i ponaša se kao vaš glasnogovornik. Jako mi je žeo što je to tako.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvi se javio Branko Bačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac vi ste dio svoje rasprave posvetili između ostaloga i raspravi o povjerenju, ja se nadam budućem ministru pa ste u tom dijelu govorili i o činjenici da kada bi otočane pitali … važno govorili ste o cijeni trajektnih linija. Evo ja ću vam reći da sam sinoć slušao emisiju Hrvatskog radija Pomorska večer na kojoj je gostovao ravnatelj Agencije za javni linijski obalni pomorski promet u Splitu inače kandidat SDP-a za gradonačelnika Splita i da je za ovu turističku sezonu najavio poskupljenje karata u katamaranskom prijevozu za 60%. Pa bih ja zamolio evo gospodina Lorencina da se potrudi i da iz temelja njegovog resora jer na hrvatskim otocima ljetuje negdje preko 2 milijuna turista i svako 5.noćenje u hrvatskoj turističkoj sezoni dogodi na hrvatskim otocima. Ta najava ako je točna, a to je tako rekao gospodin Baldazar da će se povećati cijena katamaranskih karata za 60% zaista će smanjiti broj dolazaka na hrvatske otoke i otočana kojima će to svakako biti velika prepreka u putovanju, s jedne strane a s druge strane će svakako značajno utjecati i na dolazak broja turista na hrvatske otoke.
Zahvaljujem. I zadnja replika Ana Lovrin. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Pupovac prvi dio rasprave pa njega neću ni komentirati ali u ovom drugom dijelu ste govorili zaista o tome što bi trebao novi ministar turizma učiniti i apsolutno se slažem s time. Dakle točno je da su otočani nezadovoljni cijenom trajektnog prijevoza da je preskupa da zbog toga trpi i gospodarstvo na otocima i jednako tako i turizam na otocima. Ja se zato nadam da novi ministar neće biti opterećen onim s čime je kako to kaže IDS-ov kandidat za župana istarskog s čime je bio opterećen bivši ministar, a to je nekim dugovima prema hotelijerima nekim možebitnim obvezama zbog bonusa koje je dobivao itd. sve smo to čuli danas ovdje. Dakle kada neće biti opterećen time onda će vjerojatno provesti Zakon o turističkom zemljištu i konačno će država koncesionirati i naplatiti hotelijerima i velikim kamperima, dakle velikim kampovima zemljište koje godinama pa evo i ove 2013.će koristiti zabadava čime se država odriče milijunskog prihoda. Ja predlažem da se to naplati da ne zarađuju samo veliki dakle da se to naplati i da se tim novcima subvencionira prijevoz na otoke poglavito trajektni prijevoz i poglavito da se subvencionira teretni prijevoz na otoke jer danas imamo situaciju da su katamarani subvencionirani. Ne znam do kada i koliko dugo jer evo kolega Bačić kaže da se i to najavljuje poskupljenje ali da prijevoz tereta nije što čini problem obrtnicima na otocima, gospodarstvu na otocima jer primjerice 70 kg tereta prevesti košta trostruko skuplje nego što košta čovjek od 70 kila da se preveze na otok iz razloga naravno subvencioniranja putničkoga prijevoza.
Hvala. Završili smo.
Pa ja vas molim da naplatite što naplatiti možete i da onda uputite u ovaj drugi dio kako je kolega Pupovac naglasio.
Hvala kolegice. Ovime smo završili raspravu po klubovima. Prelazimo na pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta. Prvi se javio Valter Boljunčić. Izvolite kolega.
Dobar dan poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolege i kolegice zastupnice i zastupnici, poštovani predsjedniku Vlade i nadamo se novom ministru. Meni je danas osobito zadovoljstvo što je za novog ministra predložen član IDS-a Darko Lorencin. Turizam veoma značajna grana gospodarstva našega, govori se o preko 7 milijardi prihoda da je ostvareno u 2012., a naročito mislim da mi iz Istre i naš član je pogodan za to mjesto budući da Istra sudjeluje sa preko 30% u tome prometu, ali nije bitan samo taj promet, Istra je puno dala i još će davati zato što je Istra bila uvijek ta koja je predvodila u trendovima koja je predvodila u novim vidovima uspostavi dolaska gostiju i možemo slobodno reći ona je bila ta koja je standard usluga digla na jedan viši nivo. Međutim upravo zbog toga moram izraziti svoje žaljenje što je nakon govora u ime kluba IDS-a rasprava krenula u drugome smjeru. Bilo je populističkih izjava kojima se izgleda da se smatra dolazak gostiju i sezona nešto što je samo po sebi sigurno tko god da je na čelu toga ministarstva da će gosti doći da je razlog dobre prošlogodišnje sezone sklop nekakvih okolnosti s kojima mi nemamo puno veze. Pa to definitivno nije tako. Nemojmo zaboraviti da su prošlog ljeta bile igre u Londonu i da je to bio jedan od razloga koji je mogao potencijalno loše uticati na sezonu. Mi u Istri koji živimo sa time, a siguran sam i u cijelom primorju znaju da dovesti gosta, zadržat gosta nije nimalo lak posao. U zadnje vrijeme vidimo koji se napori rade da po različitim svjetskim televizijama imamo priloge o tome kako je Hrvatska i naša obala jedan od zadnjih nedirnutih krajeva u Europi, da imamo cijeli niz kulturnih zbivanja i da imamo jedan dojam da je Hrvatska mjesto u Europi u koju vrijedi doći na odmor. Dolazak na odmor nije niti toliko jednostavan ni za ove nekad bogate zemlje Italija, Njemačka, Austrija nekad u davna vremena to su ljudi došli po dva tjedna, a danas se dolazi na kraće vrijeme, gospodarska kriza je zahvatila sva područja. To bih želio reći zato što je to jedan izuzetno bitan dio našeg gospodarstva ali ne samo zbog toga. Iako smo mi skloni da to mjerimo na način koliki je broj noćenja koliki je broj gostiju došlo, to je nešto puno više od toga. Gost koji želi doći u Hrvatsku prije svega dolazi ne samo zbog prirode nego zbog cijelog doživljaju jednog u zemlju koju dolazi. I većina zakona koja se donosi u ovom Saboru, a imali smo prilike danas ujutro slušati o prvom Zakonu o zaštiti prirode su zakoni koji direktno utječu na poslovanje tog sektora. Zakon o zaštiti prirode, Zakon o poljoprivrednom zemljištu, pa u krajnjem slučaju i zakoni koji na prvi pogled ne djeluju, to je zakon o tome da li imamo roaming ili nemamo, da li će netko zbog slučajnog priključka na internet ostat bez par tisuća eura, da li će netko trebat vizu ili neće trebati vizu ako dođu u Hrvatsku, da li ima kakve ceste itd. Dakle turizam je slika jedne zemlje koju strani gost želi doživjet kao što treba. Ja mislim da je Darko Lorencin prava osoba za ovo mjesto, on se u svom radu pokazao kroz jednu vezu između gospodarstva koje je naročito bilo poticajno za mala gospodarstva u Istri i naročito za razvoj ruralnog dijela Istre koji je postao brand sam po sebi kroz taj razvoj, dakle kroz određene vinske ceste i masline, ali nemojmo zaboraviti niti cijeli niz kulturnih zbivanja i poticaja za mala gospodarstva. Meni je isto tako žao, a da se donekle vežem i na ovo što je vjerojatno gospođa Lovrin, budući nisam njoj replicirat mogao, rekla zabunom, današnji govornik Damir nije predstavnik IDS-a za župana, mislim da je to bilo rečeno zabunom. Mi imamo svoga člana Valtera Flega koji je kandidat za župana i koji je pokazao da razumije ovo područje. Meni je žao što danas možemo čuti o jednoj najrazvijenijoj regiji, o regiji koja je po zadnjim statistikama najbogatija regija u Hrvatskoj iako to ni izdaleka nije dovoljno, o regiji koja je najtolerantnija, o regiji koja je najtransparentnija, o regiji u kojoj svi ocjenjuju da je najbolja za život, da se danas o toj regiji priča kao o nekoj Siciliji, o nekoj mafiji, a prije godinu dana se o njoj pričalo kao Kaliforniji, o toj se zemlji pričalo da je to zemlja gdje svi mogu doći, gdje može se raditi i pričalo se o tome da ustvari Hrvatsku treba istrijanizirati. Danas slušamo priče o neki milijuna novcima koji će doći u Istru, a nitko se nije pitao koliko novaca zahvaljujući upravo i ovom udjelu od 30% kroz vanpansionsku potrošnju odlazi iz Istre. Prema tome, mislim da su danas neke činjenice o IDS-u i Istri bile rečene ne krivi način. Ja nisam potencirao niti se želio uključit u to, ja smatram da je turizam jedna izuzetno bitna grana sa multiplikativnim velikim efektima i da se današnja rasprava u Saboru morala više posvetit tom području. Ljudi u Istri su za razgovor, ljudi u Istri su i takvi koji žele vidjet da se nešto radi. Zato sam siguran da će Darko Lorencin biti pravi čovjek za ovo mjesto, da će Istra i dalje se trudit koliko može, a osobito mi je drago što i drugi dijelovi Hrvatske, da ne pričam o otocima, Dalmacija, ali tu bih istaknuo i Zagreb, isto slijede taj primjer. Još jednom napominjem, turizam je jedna od grana koja sada čini mi se u Sabor ću uputit prva strategiju razvoja, to je grana koja nam može puno pomoći ulaskom u Europsku uniju, to je grana koja daje poticaj i drugim granama za njihov razvoj, od poljoprivrede, gospodarstva, malog obrta, razvoja cesta, telekomunikacija, brodogradilišta naša mogu naći tu posao i puno toga. Zato još jednom, evo neću unaprijed dat čestitke, mislim da je Darko Lorencin osoba koja to može jako dobro raditi, a siguran sam da … iskustva iz Istre kao najrazvijenije regije upravo ono što će mu dati poticaj da te stvari proba primijeniti. Da li je netko imao nekakve repove hotelske itd. ne znam, međutim isto je činjenica da je prošli ministar pobrao hvalospjeve od svih koji su govorili o tom području rada, dakle ono čime se on ovdje bavio. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeći je Branko Vukšić. Izvolite kolega Vukšić.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Ovo je četvrta značajna promjena u Vladi i što je najvažnije svaka se od tih promjena mogla izbjeći. Ako se pitate kako onda je možda odgovor u onom istupu premijera Milanovića kad je rekao da su uspostavljeni visoki kriteriji. Da su stvarno uspostavljeni visoki kriteriji tada se ne bi ministri nakon 3,4 mjeseca sami smjenjivali. Gospodin Milanović je jedino pogurao smjenu kolegice Holy, svi ostali su otišli sami jer su morali to napraviti zbog objektivnih okolnosti, nazovimo ih tako ili zato što su ih problemi pregazili, samljeli ili zato što je javnost posumnjala u njihovo poštenje. U trenutku kad je premijer pristao da glavnu riječ u Vladi vodi čovjek koji je jednom nogom bio u zatvoru pali su svi kriteriji, i moralnost je ustuknula pred interesima Kukuriku koalicije, ali više njihovih pojedinaca. Nakon što je Kukuriku koalicija bila mjesecima zabavljena kadroviranjem, a to pak znači postavljanjem stranačkih podobnika na za njih preteške zadatke lako je bilo naslutiti što će se dogoditi. Čekamo predsjedniče Vlade novu smjenu. Evo i zašto. Igra među analitičarima, političkih analitičara u Hrvatskoj zove se tko je sljedeći ili tko je sljedeći bivši ministar. Svi oni koji traže rekonstrukciju Vlade čine veliku pogrešku jer rekonstrukcija Vlade je na djelu. Vlada se samorekonstruira i to je zapravo jedan politički perpetum mobile. Nakon što je ministar Ostojić odstupio mjesto ministra turizma ste ponudili Ivanu Jakovčiću, barem smo tako čuli u medijima, koji vam je jasno poručio da je Plan 21 mrtav, a vi čovjeka koji ne vjeruje u političko mrtvorođenče zovete u Vladu. Zašto to činite, zato da bi prestao biti opozicija vlastitoj vlasti. Praksa iz Račanovih vremena se u lijevoj koaliciji desnoga djelovanja nastavlja. Vi ne cijenite pravu parlamentarnu opoziciju, jer imate opoziciju u vlastitim redovima, a to nije naš problem. Naš problem je nefunkcioniranje države, naš problem je to što ste vi umjesto da vodite državu, umjesto da budete državnik pretvarate u raspojasanog, anarhičnog glasnogovornika vlastite taštine. Docirate, pametujete, smišljate fraze i pri tome ne razmišljate što govorite. Jer da razmišljate ne biste lokalne izbore poistovjetili s miss turizma Teksasa. Svađate se sa opozicijom, profesorima engleskog, biskupima, podcjenjujete opoziciju, Slavonce nazivate neradnicima, građane Špičkovine i Vukovine smatrate nedostojnim da bilo što komentiraju ili da bilo što čak i znaju. Pokušavate biti cinik poput Winstona Churchilla, ali za cinizam je potrebna mudrost. Imate li vi gospodine predsjedniče Vlade tu dozu mudrosti? Da imate vladali bi Hrvatskom umjesto da se svađate sa svima onima koji ne misle kao vi. A misliti kao vi i osjećati se dobro je gotovo nemoguće. Ne znam kako naši glasači osjećaju, jer prije su mnogi kolege govorili da govore zapravo u ime glasača, u ime naroda. Ali znam da se moja malenkost ovdje ne obraća u ime mnoštva već u svoje ime. I znam jedino da se osjećam mučno. Rekli ste kada ste preuzeli vlast da ste preuzeli odgovornost. Pitam se jeste li preuzeli odgovornost za 375000 nezaposlenih, odgovornost za 245000 građana čiji su računi blokirani, odgovornost za 22% građana koji žive ispod praga siromaštva, odgovornost za 18% građana koji primaju nisku plaću 3,2 eura po satu, odgovornost za 65% građana koji primaju plaću ispod prosjeka ili prosječnu plaću, odgovornost za 50000 građana koji ne primaju ni minimalnu plaću, odgovornost za činjenicu da je zdravstvena zaštita besplatna, ali preskupa, odgovornost za činjenicu da je obrazovanje besplatno ali preskupo, odgovornost za činjenicu da smo postali društvo bez perspektive, odgovornost da je gospodarstvo ostalo bez investicija i bez novih radnih mjesta koje ste na početku mandata obećavali prvo na proljeće, pa u ljetu, pa na jesen, pa drugo proljeće. Odgovornost za činjenicu da Hrvatska više nije poželjno mjesto za život pa bi većina građana napravljeno to istraživanje da može otišla iz Hrvatske i pod cijenu da budu gosti u nekim drugim državama. Sasvim je sigurno da mi kao opozicija, Hrvatski laburisti koji nisu kao što ste vi malo prije rekli neoliberalna stranka nego iskreni ljevičari ne žele vašoj Vladi loše. Vaš neuspjeh je neuspjeh svih nas, vaš neuspjeh je neuspjeh svih građana. Stoga zapravo čudi vaša ljutnja na kritike. Vi smatrate kritike …
Kolega Vukšiću, na trenutak dozvolite. Na trenutak dozvolite da vas prekinem. Punih 6 minuta govorite o povjerenju Vladi, a tema je iskazivanje povjerenja Darku Lorencinu. Ja vas molim vratite se na temu. Imate još tri minute.
Gospodine potpredsjedniče, u toku utakmice se ne mijenjaju kriteriji. Trebali ste biti čitavo vrijeme ovdje i slušati sve druge.
Ali ako se promijeni sudac, sudac mijenja kriterije. Kolega Vukšiću, molim vas vratite se na temu.
Pa mislim po istom Poslovniku smo radili čitav dan. Ovo je slika i prilika upravo Kukuriku koalicije [[Upadica Batinić: Molim vas vratite se na temu. Prisilit ćete me da vam oduzmem riječ.]] koja ne uvažava čak ni u Saboru govor. Ovo sve što govorim tiče se Vlade, promjene ministra, ustoličenje novoga ministra. Ali ako to vi ne želite mi možemo čak i otići ako treba iz sabornice, nema problema.
Kolega Vukšiću, nitko vas ne tjera. Ja vam samo postupam po Poslovniku i upućujem da se vratite na temu.
A zašto niste primjenjivali Poslovnik do sada? Čitavo vrijeme se radilo tako.
Hoćete li nastaviti s raspravom na temu?
Da, nastavit ću sa raspravom. Još samo dvije, tri rečenice koje ću reći.
Dozvolite, vratite se na temu. Molim vas!
Evo sad postupam po Poslovniku jer citiram iz transkripta riječi gospodina premijera pa valjda nećete to uskratiti koji je jutros govorio, a rekao je sljedeće. Kada je u pitanju stranka, mislio je na Hrvatske laburiste koja se protivi europskim izborima na poseban datum što nije bilo točno. Ne protive se Hrvatski laburisti izborima na poseban datum već smo se zalagali za izbore na dan lokalnih izbora. Mi smo se zalagali za izbore na dan lokalnih izbora. A druga stvar koju ste rekli jednu čistu laž, a to je stranka koja je bila protiv referenduma za EU i rekli ste malo prije, nekoliko rečenica prije toga ono što govorim jest činjenica. To ste rekli. Da li su to činjenice ili nisu nek' prosude oni koji su slušali vaš govor i oni koji su slušali ovo što sam rekao. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo najprije dvije replike. Prvi se javio Valter Boljunčić. Izvolite kolega.
Hvala. Pa evo u stvari čak na neki način što sam rekao ranije mi evo ako oduzmemo onih pola sata što se pričalo o HRT-u 4 sata pričamo o jednom veoma bitnom području za Hrvatsku koja je donijela prošle godine 7 milijardi eura prihoda. Mislim da osim našeg člana Sponse u ime kluba, gospodina Radoša i mene je bilo malo razgovora o problemu koji moramo pristupiti. Turizam se ne dešava slučajno. Mi u Istri to dobro znamo. Da smo pričali o desetim stvarima dok se priča o tome kako treba unaprijediti poljoprivredu, hotelski smještaj. Prošle godine se ulagalo samo u Puli 25 milijuna eura u obnovu hotela danas ne bi bio na tim granama što se tiče rasprave. Znači, meni je žao zato što ispadne da onda svi mislimo da taj posao nije bitan i da ćemo moći bez njega. Drugo, ne znam šta ste se dakle iz svog mišljenja uhvatili, dakle sukoba IDS-a. Naš predsjednik stranke je konstruktivan prijedlog dao i nekoliko puta je javno naglasio da mi dajemo prijedloge u smislu da bi se konstruktivne prijedloge bolje radilo a nikako nekav raskol ili svađa. U krajnjem slučaju 2003. kada se izašlo, izašlo se iz Vlade ali IDS je i dalje dao bio podršku Vladi u cijelom rasponu. Dakle, nije prešao on je samo izašao kao ministar iz Vlade zbog problema sa statutom u kome se dvojezičnost tražila na koju smo mi ponosni. I taj jedan način života u Istri je sigurno zaslužan zašto danas i tamo privreda možda je u tom dijelu i na boljem nivou. Prema tome, još jednom napominjem IDS je za to da se konstruktivni prijedlozi daju. Najrazvijenija regija koja je u velikoj mjeri svojim snagama došla do toga smatra da može svojim primjerom dati negdje da se vidi kako bi trebalo to raditi. Zato se zalažem da ova rasprava dalje ide u smjeru kako da mi dočekamo ovu sezonu što bolje. Ako imamo nekakvih prijedloga pred nama su zakoni koji se toga tiču, poljoprivredno zemljište i drugo jer to nije samo zakon od ovoga. Hvala vam.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Vukšić. Izvolite.
Poštovani kolega ovo nije i vi ste krivo shvatili, ovo nije rasprava o turizmu, ovo je rasprava o novom ministru turizma a onda i o radu Vlade koliko vi to htjeli ili ne htjeli. Vi biste htjeli da mi sad pričamo o turizmu. Vi ste promašili temu, nisam ja promašio temu. Druga stvar koju ste rekli da gospodin Jakovčić je konstruktivan. Znači gospodin Jakovčić kad kritizira Vladu je konstruktivan, ne da kritizira, on kaže da ono na temelju čega Vlada danas djeluje je mrtvo. On je konstruktivan. A kada opozicija kritizira, kad kaže da Kukuriku koalicija ne provodi ono što je obećala u Planu 21 tada je opozicija nekonstruktivna, opozicija je destruktivna, zločesta, demagoška. To su, vidi se, dvostruka mjerila. Ovdje sjedite čitavo vrijeme, mogli ste i prijašnjim kolegama isto tako reći i sad najedanput ćemo promijeniti pravila i kolegama reći da ne raspravljaju o tome nego da raspravljaju o turizmu. A recite mi molim vas tko je od prijašnjih kolega dosada raspravljao o turizmu? I uostalom nije dnevni red rasprava o turističkoj sezoni nego rasprava o novom povjerenju novom ministru.
Hvala. Sljedeća replika, Dinko Burić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Replicirat ću kolegi Vukšiću ali se odnosi na vašu intervenciju. Vi ste u potpunosti u pravu, ne da se ne govori o turističkoj sezoni nego se pod ovom točkom dnevnog reda ne govori se dakle o Strategiji razvoja turizma na primjer u RH pa da bismo trebali govoriti samo o turizmu. Ova točka dnevnog reda je danas ovdje pred nama zbog razloga smjene bivšeg ministra koje je dovelo do toga da danas trebamo imenovati novog ministra. I govorimo o tome, javnost je upoznata, da je razlog smjene bivšeg ministra zbog čega će novi ministar sada biti imenovan barem prema pisanju medija, ja to ne mogu tvrditi, nezakonito stečenih 24 milijuna kuna. Ako je to točno, a očito jest kad je otišao ali pustimo nek se utvrdi, onda se rasprava o povjerenju novom ministru u Vladi RH ne može odvojiti od rasprave o radu cijele Vlade RH osobito imajući u vidu činjenicu da je to već četvrta smjena u 15 mjeseci. Stoga ste vi u potpunosti u pravu kad inzistirate da se govori i o radu cijele Vlade i o radu, a što imamo reći o novom ministru? Nismo ništa ni saznali kad je premijer zabranio da se bilo što sazna osim onog što imamo na internetu. Niti ga smijemo što pitati niti on smije što reći. Čak i kad bi htio nema. Prema tome, evo to vodite računa poštovani gospodine potpredsjedniče da je uistinu i sam predsjednik Vlade RH tijekom svoje rasprave često govorio ne o turizmu i o ministru turizma nego čak i o svojoj supruzi. Bila je takva tema jel' tako.
Vrijeme. Evo samo malo kolega Vukšić, jedno pojašnjenje. Naime, zašto sam intervenirao? Normalno je da se u tijeku rasprave možete udaljiti vezano na rad Vlade. Ja sam kolegu Vukšića opomenuo iz razloga što je preko 50% rasprave posvetio nečemu što nije tema. A ja ću, dozvolite, a tema je prijedlog za iskazivanje povjerenja Darku Lorencinu za obavljanje dužnosti ministra turizma. Praksa je i praksa se tolerira, međutim skrenuo sam pozornost velim jer je preko 50% rasprave bilo na temu nečeg drugog. I sada imamo odgovor na repliku, kolega Vukšić. Izvolite.
Poštovani kolega potpredsjedniče neću s vama polemizirati, ali recimo rasprava gospodina Pupovca 5 minuta nije bila uopće na temu, nije ni o ministru bilo ni o turizmu ni o čemu pa ipak ste dopustili 5 minuta jer je koalicijski partner [[Upadica Batinić: 3,5 minute vama za informaciju. Ovdje vidimo zabilježeno.]] Treba mi manje. Da, slažem se s vama kolega o razlozima smjene bivšega ministra turizma pravim razlozima nismo ništa čuli. Sad će valjda djelovati institucije države, ono kao što kaže jedan bivši član SDP-a, neka rade institucije države koje uglavnom ne rade. Rade samo na političkim mrtvacima. Da, ovo je četvrta smjena u Vladi i sasvim sigurno da je opozicija zabrinuta zbog toga što se često smjenjuju ministri i što Vlada ne obavlja onaj posao koji je obećala na dan kad su položili zakletvu. Kad smo ih dobrodošlicom dočekali. I sad ponavljam, onu zadnju rečenicu koju sam rekao vama gospodine premijeru kad sam rekao ovo su vaše riječi koje su bile za pohvalu, očekujemo djela. Nažalost, djela onih pravih koja ste obećali još uvijek nema.
Hvala. I opet ste se malo ogriješili o Poslovnik, replicirali ste, dali ste odgovor na repliku kolegi Buriću a u principu polemizirali ste sa premijerom. U ime predlagatelja predsjednik Vlade Zoran Milanović. Izvolite predsjedniče Vlade. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da izvolite u ime predlagatelja sa govornice.
Malo je cinično da mi se obraćate gospodine premijeru, jer me tako uopće ne tretirate, to je cinizam o kojem ste vi govorili i za koji nije potrebno u modernom smislu riječi biti mudar kao što ste rekli nego je potrebno biti bestidan i prezirati sve norme, to je odlika cinizma. Vi ste užasno kontradiktorni, vi ste na početku svog govora rekli da je samo jedan ministar do sada citiram: "Otišao iz Vlade zato što su postavljeni visoki kriteriji, a drugi su otišli stjecajem okolnosti." sad ste tri puta rekli da je ministar Ostojić smijenjen, tri puta ste to rekli. Ministar Ostojić je otišao, razgovarali smo i sam sam rekao, dakle on je dao ostavku, razgovarali smo i to je opterećivalo Vladu, odlučite se dakle. To su užasne kontradikcije i shvatite koliko je meni komplicirano koliko govorim tu i tamo ne pogriješiti, vi govorite 5 minuta i napravite 20 grešaka i šta sad ja vam dociram zato što vas upozoravam na te greške, jer nas stavljate na tapetu. Dakle, je li smijenjen ili nije? Govorite o mrtvorođenčetu, Plan 21. Prvo, to je jedna grozna riječ. Drugo, to nije to, taj problem je rođen, rodili su ga hrvatski birači. On može biti uspješan ili neuspješan. Mrtvorođenče to je ružno i to je na kraju krajeva logički potpuno netočno. Vi ste me prozivali radi grešaka i radi netočnosti. Perpetum mobile, kažete da smo mi politički, znate što znači perpetum mobile? To je kompliment, dakle mi smo izmislili nešto što ima unutarnju energiju da se konstantno kreće, pa nisam mogao dobiti veći kompliment od vas iz vašeg napisanog govora u kojem nas niste u stanju čak ni kritizirati na pravi način. Nefunkcioniranje države, država funkcionira, raste li gospodarstvo to je drugo pitanje. Red je veći i država je stroža nego ikada. Možete reći da gospodarstvo ne raste, ali da država ne funkcionira e tu se nećemo složiti, jer država funkcionira. Kažete da je za cinizam potreban, potrebna mudrost, u klasičnoj filozofiji kinikos, grčki mislim da znači kao pas, dakle bestidan kao pas ali u smislu da si iskren. Diogenes je govorio: "Drugi psi grizu da te ugrizu, a ja te grizem da te upozorim.". Možda smo mi takva vrsta cinika u klasičnom smislu filozofije, ali u modernom smislu cinici nismo. Mene više vaš nastup podsjeća na cinizam. Lokalni izbori i referendum, ma molim vas vi kažete da niste bili protiv odvojenog održavanja izbora za Europski parlament nego da ste bili za njihovo zajedničko održavanje s lokalnim izborima, znači ustvari vama je jako važno da se održe zajedno s lokalnim izborima, nije stvar uštede. Dakle, vama je primarni cilj bio da se europski izbori održe zajedno sa lokalnim izborima. Oprostite, ali to je besmisleno. Ja sam mislio da vi želite posebno, dakle da želite zajedno radi uštede, jer ne može postojati niti jedan politički cilj koji bi pravdao vaš stav i koji bi opravdavao to da se izbori održe odvojeno. To je potpuno besmisleno, sve su to greške koje ste počinili u međuvremenu. I ja ću vas na njih upozoravati i ne morate me oslovljavati sa gospodine jer očito nemate takvo mišljenje o meni. Cijeli niz epiteta je tu bio, ali se ne osjećam uvrijeđeno, mislim govorite to slobodno neka hrvatska javnost čuje. Dakle, europski referendum, nitko vas nije optužio da ste bili protiv njega nego da ste bili protiv njega na datum, na datum, možete vi to izvlačiti iz konteksta koliko god hoćete, a za šta samo vas onda optužili, jer ste bili protiv referenduma, znači za ulazak u EU bez referenduma. To je bazična logika, mislim pa normalno da vas za to nismo mogli optužiti. Vi ste nas napadali da želimo prebrzo organizirati referendum, vi ste bili dušobrižnici, naprosto vi ste imali potrebu ljudima objašnjavati nakon 10 godina pregovora što je EU. I mi smo se sukobili oko tri tjedna, pa zar zaista mislite da će vam netko povjerovati da ta tri tjedna imaju ikakvog značaja u stanju duha nacije? I za kraj, neka i meni bude dopušteno par riječi izvan teme radi koje ste tražili stranku i govorili. HDZ s jednim motivom da se čuje, dakle svatko pokušava progurati svoje. Vi uvaženi kolega Vukšiću ste ovdje rekli da je ovo autogol. S obzirom da vas mi ne angažiramo za PR i za odnose s javnošću, tu ocjenu prepustite nama. Kad je meritum u pitanju rekli ste da niste gledali prilog. Mislim da ga nisu gledali ni na HTV-u ili na HRT-u. Ja sam ga gledao, u tom prilogu nitko nije napada ni Vladu ni mene ni jednom jedinom riječju, niti HDZ, niti bilo koga, niti bilo kog mog ministra, niti bilo što što smo mi učinili. U tom prilogu je za mene sporno to što je osoba koja je dan ranije imala šovinistički ispad, ja sam potpuno jasan i razumljiv dobila prostor da nastavi svoje divljanje u Hrvatskoj televiziji. Ja ne smjenjujem na televiziji, i ja nisam bio aktivan kao vi kad se birao ravnatelj HRT-a i nisam s njim nikad razgovarao, osim jednom u prisutnosti ministrice Andre Zlatar Violić, nikada i neću niti s njim niti s drugim ljudima s kojima u kontaktu mogu biti u sukobu interesa, ni moji suradnici. To što je napravilo ravnateljstvo njihova je stvar. Promijenili su ljude, mi tako znamo da na HRT-u ljudi sa bazičnog posla dolaze za urednike dnevnika, a za najkompleksnije političke analize budu tamo kratko vrijeme i nestanu. To nema veze sa HDZ-om i sa SDP-om, to je naprosto kaos, kaos. I imam još dosta toga za reći i govorit ću uvijek javno kada me na to isprovocira ljudska bezdušnost, amaterizam i opasno ponašanje. Dakle, nitko nije kritizirao nas, nikakav to politički inženjering nije, radi se o zaštiti naprosto duha nacije i oni kojima je to smiješno, koji se tome podsmjehuju, koji se tome vesele, a koji su pokrenuli tu prljavu bujicu svojim kalkuliranim, nedobronamjernim izjavama u Splitu, hvala Marine jer sam na to već lagano zaboravio, oni neka se osjećaju odgovornima. Možda baš za to nemaju obraza ovdje sjest i suoči se samnom i sa drugima. I to je pitanje morala u politici. Evo ga, ako je ovo bahato demantirajte nešto od onoga što sam rekao. Tražili ste repliku i unaprijed da vam kažem da vam na repliku neću odgovarati.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene 2 replike, Branko Vukšić. Izvolite kolega Vukšić.
Za to dal je bahato, ne ne trebam ja ocjenjivati, to će ocijeniti kao što vi kažete građani glasači. Ovako, što se tiče Hrvatske televizije ja sam isto govorio o kaosu, ja sam govorio o kaosu na Hrvatskoj televiziji i rekao sam da nisam gledao emisiju i ne mogu ocijeniti sadržaj emisije. Ja sam govorio o tome što se u tim slučajevima i usudio sam ako je tamo govor mržnje da je trebala reagirati voditeljica ili prekinuti emisiju ili se ispričati gledateljima, vrlo jasno sam govorio o tome. Na koji način sam ja sudjelovao u izboru glavnog ravnatelja to znaju uglavnom kolege i vaši iz vašega kluba odnosno iz Kukuriku koalicije. Što se tiče kontradikcije vi smjenjujete ministre na taj način da prikazujete javnosti da su oni sami otišli. Nije to kontradiktorno, oprostite. Vi ste njima uvijek se traži onaj sat vremena do kada im naredite kad oni naprave preskonferenciju i da se povlače ili zbog bolesti ili se povlače zbog nekih drugih okolnosti što sam rekao. Druga stvar kako možete tvrditi sad ste rekli, danas ujutro ste rekli ili popodne kada je bilo da smo mi stranka koja se protivi Europskim izborima na poseban datum. Mi smo ovdje, postoji isto tako zapisano rekli da smo za to da se zajednički održe izbori, lokalni i za Euro parlament zbog uštede smo rekli. Mi bi htjeli, ne treba sto puta naglašavati upravo zbog uštede jer mislimo jer ste nas vi poučili da ima malo novaca da trebamo štediti. A drugo danas ste rekli da smo bili protiv referenduma za EU, piše evo transkript koji su mi donijeli, sada ako krivo pišu ne znam. Mi nismo bili protiv referenduma za EU. Prema tome ne mislim da ste bilo što mojeg ispravili osim pojačali dozu taštine.
Hvala. Odgovor na repliku, predsjednik Vlade izvolite.
Ispričavam se, ali naprosto ovo ne ide ovako. Moram vam odgovoriti. Kako? Odakle vam ideja da bismo vas optužili da ste bili protiv održavanja, čekajte malo. Dakle jedno je postoji kontekst koji je vrlo jasan. Dakle vi nas optužujete da smo vam predbacili da ste protiv održavanja referenduma uopće. Oprostite ali u to nitko ne vjeruje. Dakle u tu namjeru mojih riječi nitko ne vjeruje. Možete se vi praviti nevješti kao što se pravite nevješti oko cijelog HRT-a. Dakle vi ste za spajanje izbora zbog ušteda. E a ja sam za to da se održe izbori, da se o tome razgovara, da stranke predlažu svoje programe, da predstavljaju građanima i da ljudi koji će tog dana. Molim vas gospodo!I da će ljudi koji će tog dana raditi na biračkim odborima i dakle na biračkim mjestima zarade svojih 250 kuna i da ih potroše i plati na to PDV državi. To su i vaši birači. Dapače bit će dosta vaših birača među njima jer imate trenutno. Prema tome to što govorite je pogrešno. Da to je trošak za državu al to je dobro za društvo i da ljudi će zaraditi taj novac. Netko bi malo slobodniji rekao da je to određena vrsta javnih radova, da intelektualnih javnih radova u kojima sudjeluje cijela nacija i prestanite prodavati tu priču o uštedama. Na tome se ne štedi. Na razvoju demokracije se ne štedi. I konačno kažete da niste gledali. E sad ću vam ja reći da vas smatram neozbiljnim čovjekom jer ako vi dva dana nakon tog skandaloznog događaja a stalno nosite laptop odnosno i-pad sa sobom niste pogledali na web stranici HRT-a dnevnik 3 koji se izlistava u roku od nekoliko sati od emitiranja emisije onda se vama ustvari živo fućka za sve to skupa. A ja ne mogu zamisliti ozbiljnog političara, humanista, građanina koji nakon svega nije pokazao interes iner da to pogleda i da kaže k vragu. Ovo je u redu ili ovo je grozno. I usprkos tome vi dolazite ovdje i dijelite savjete. Toliko o tome tko dijeli savjete. Moji savjeti mogu biti krivi ali se za njih pripremam.
Hvala. I sljedeća replika Gordan Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Milanoviću logika je sljedeća. Vi ste jučer napali Hrvatsku radioteleviziju, prozvali novinare, prozvali urednike trećeg dnevnika i danas su smijenjena tri urednika na HRT-u. Vi ste premijer, vi ste čelna osoba izvršne vlasti. Vaša riječ nije ista kao riječ naših kolega iz Hrvatskog sabora i kada vi nešto kažete to ima svoju težinu. Ja ne pamtim da se skoro u Hrvatskoj dogodilo da nakon poziva premijera na discipliniranje HRT-a tako brzo po hitnom postupku budu smijenjena tri čovjeka. I ova će odluka to morati priznati htjeli to ili ne imati dalekosežne posljedice na slobodu medija i govora u RH jer će sad novinari htjeli ili ne primijeniti autocenzuru, neću govoriti da me premijer ne bi prozvao jer će me tada moj ravnatelj ili moj urednik smijeniti. Ne znam da li ste svjesni što ste učinili? Sami sebi ste zabili gol ali kao što to činite na dnevnoj bazi vjerojatno i ovoga puta to ne razumijete. A ono što je nama jasno vi želite kontrolirati Hrvatsku televiziju. To ste pokazali kada ste promijenili zakon, kada ravnatelj više nije bio izabran konsenzusom kao što je do tada bio. Izabrala ga je većina, taj ravnatelj danas nije onako politički snažan kao što je bio prije, vi to jako dobro znadete i očekujem i iduće smjene, očekujem daljnje napade na novinare, na slobodu govora u Hrvatskoj, to je ono što je karakteriziralo vlast boljševika, vlast komunista u bivšoj Jugoslaviji, u bivšoj socijalističkoj RH nastavljate na isti način i o tome ćemo govoriti koliko god to vas smetalo i koliko god to vi stavljali u kontekst prošlosti. Ove metode kojima se služite su zaista boljševičke metode.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, predsjednik Vlade izvolite.
Vaš problem je što vi krenete relativno cijevno i pristojno i potpuno se izgubite i spopikavate na putu prema završetku. Dakle normalno ste krenuli, ja vam opet dociram i na kraju završili na boljševicima. Vi vrlo dobro znate da su ti boljševici moju baku strpali u zatvor u Senju 45. godine i da je netko nije izvukao dan danas vjerojatno ne bi bio živ. Nemojte se igrati s tim stvarima. Molim vas! Da ne upotrebljiv neku ružniju riječ. Kažete da ravnatelj nije politički snažan. Ma nemojte, politički snažan ravnatelj HRT-a, da nije biran konsenzusom. Podsjetit ću vas jer je mene podsjetio u jednom trenutku vaš stariji kolega Vladimir Šeks tu sam pogriješio kada smo inzistirali da se predsjednika Povjerenstva za sprečavanja sukoba interesa inače zakon koji je Ustavni sud potpuno razmontirao jer je neustavan bira dvotrećinskom većinom. I na to mi je Vlado Šeks koji ima nekako iskustvo rekao stvar koja je očita dvotrećinska većina je izričito određena hrvatskim Ustavom, kvalificirana većina je izričito određena hrvatskim Ustavom. Pravilo je obična većina i od nje nema odstupanja ako se Ustav ne promijeni. Dakle, čak i da želimo omogućiti taj deadlock taj zastoj stvari ne bismo izabrali nikoga kao što nismo izabrali ni ustavnog suca kojeg biramo dvotrećinskom većinom i tu kasnimo zbog ne dogovora jednako tako ne možemo protiv Ustava to raditi. Kada smo odlučili da se ustavne suce bira dvotrećinskom većinom u našem Saboru promijenili smo Ustav. Pogledajte Ustav, dakle to je ustavno pravilo, obična većina, da bi Sabor funkcionirao, a dvotrećinska je kvalificirana kaže Ustav samo tamo gdje je propisano. Ovo nije, ovo nije. I inače kada kažete moja riječ, kada kažete dakle da je zbog moje riječi netko smijenjen. Netko tko je sudjelovao u emisiji na čiji sadržaj vi nemate prigovora onda je to moja riječ. Pojma ja nemam tko je tamo urednik. Međutim moja riječ nije šapat i nije spletka kojom su ranije ljudi bili mijenjani i kojem su ranije odlazili. I kada kažete da će novinari [[Upadica: Vrijeme.]] primjenjivati autocenzuru i reći neću govoriti, glavni grijeh po meni, pogreška u ovom slučaju je upravo što nisu govorili, nisu govorili ništa, šutjeli su [[Upadica: Vrijeme.]] i sada su šutjeli. Dakle umjesto da su reagirali da su prekinuli da nisu zvali oni su šutjeli i to je pogreška šutnje.
Vrijeme predsjedniče Vlade, molim vas završite.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Jandrokoviću izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Da, da, recite, znate proceduru povrede Poslovnika, recite članak i što.
… [[Govornik nije uključen.]]
Što?
… [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Jandrokoviću nema povrede Poslovnika, nemojte zlorabiti Poslovnik već ste dobili opomenu, niste prijavili za ovu sjednicu ne vrijedi, nije korektno.
… [[Govornik nije uključen.]]
Nemojte sa mnom polemizirati, nemojte polemizirati. Kolega Jandrokoviću sjednite molim vas. Nema povrede Poslovnika i molim vas kolega nemojmo zlorabiti Poslovnik. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Goran Beus Richembergh. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, gospodine Lorencin. Prije svega želim vam i osobno i kao predsjednik Odbora za turizam zaželjeti dobrodošlicu na vašu novu dužnost. Žao mi je što svoj prvi susret sa Hrvatskim saborom doživljavate na ovaj način jer se ne poštuje elementarno ni ono po što ste došli ni ono što se očekuje od vas. Ja ću pokušati u tome smislu kao predsjednik matičnoga odbora, odbora koji je s vašim prethodnikom vrlo dobro surađivao naznačiti koja su naša očekivanja od vas i vašega resora kako bi se razvojna turistička politika ili bolje rečeno razvojne turističke politike razvijale dalje na korist hrvatskog turizma i hrvatskoga društva. Čini mi se da je prva i osnovna zadaća vaša da shvatite da vi niste samo ministar turizma, da je i premijer koji sjedi do vas zapravo ministar turizma, da su sve vaše kolege u Vladi RH ministri turizma, a da ste vi zapravo koordinator ministara turizma jer gotovo da nema nijednoga ministra u hrvatskoj Vladi koji nije u stanju donijeti odluku koja se na ovaj ili onaj način reflektira na sadašnjost i budućnost hrvatskoga turizma, od kulture, prometa, prosvjete ako hoćete zdravlja. Valja osvijestiti svim kolegama u Vladi da donose odluke koje se reflektiraju na turizam. S druge strane pred vama je jedna obveza kojoj se možda niste nadali jer u njoj niste sudjelovali, a to je da pred ovim Visokim domom obranite prijedlog Strategije razvoja turizma RH, ali to je prvi strateški dokument hrvatskoga turizma u povijesti naše države koji će se uopće raspravljati u ovome Visokome domu jer svi dosadašnji su doneseni na razini ministarstava, Ministarstva turizma ili nekog koje je u to doba bilo zaduženo za turizam. Mi smo iz Odbora za turizam inicirali da se ovdje razgovara o tome da ga osnažimo i praktički dignemo taj dokument na razinu zakona, da on bude vidljiv, a na neki način i obvezan svima, da znademo svi što je strateški cilj i da pozovemo sve aktere u turizmu da po tome poslože svoje taktike polazeći od onoga da je svaki građanin RH zapravo turistički djelatnik, samim tim što smo svi mi potencijalni turistički informatori kada izađemo na cestu. Čeka vas veliki izazov riješiti problem turističkog zemljišta. s kolegom Dončićem morat ćete rasplesti gordijski čvor donošenja novog Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama gdje bih želio da i vi na neki način ohrabrujete svoga kolegu da shvati koliko je to važno ne samo za njegov nego esencijalno i za vaš resor. S druge strane također čekaju vas neke zadaće i u organizacijskim promjenama. Ja se toplo nadam da će iz Ministarstva pomorstva, prometa i veza Uprava za nautički turizam prijeći u vaše ministarstvo jer tamo joj je mjesto, ali da će slijedom novog Zakona o pomorskome dobru u tom ministarstvu biti ustrojena nova uprava koje će nadgledati korištenje pomorskoga dobra. I nije nužno da bude u Zagrebu. Nadalje, čeka nas donošenje novog Zakona o Hrvatskoj turističkoj zajednici. Vi kao predsjednik Turističkog vijeća u tome smislu nosite vrlo visoku razinu odgovornosti da promjene koje su pokrenute nastave se u pravome smjeru. Dugoročno gledano, da Hrvatska turistička zajednica prestane biti distributer informativnih materijala, a mnogo više postane onaj koji upravlja turističkom destinacijom ili turističkim destinacijama, prije svega u partnerstvu sa turističkim agencijama. Čeka nas i obveza donošenja novog Zakona o uslugama u turizmu. Mnogo dakle zakonskih projekata koje ćete ovdje braniti pred nama i za koje se nadam da će donijeti nova rješenja koja će omogućiti da sve ono što je strategija prepoznala kao deficit lagano, ali sigurno razvijamo kako bi turizam bio još uspješniji. Nadalje, to je pitanje korištenja bivše neperspektivne vojne imovine u turističke svrhe, to je pitanje novih greenfield investicija, to je ono pitanje koje ima veze i s onim što ste dosad radili, a to je pitanje razvoja strategijskih odnosno strateških u hrvatskom turizmu. To je pitanje privatizacije turističkih tvrtki koje su još uvijek u državnom portfelju, dakle mnogo toga. Želim vam iskreno i od srca i u ime svojih kolega u Odboru za turizam, a želim vam samo reći da smo sve odluke koje smo do sada donosili, donosili konsenzusom osim dviju oko kojih je samo jednom bilo dva suzdržana glasa, dakle da smo mi ovdje u Odboru za turizam postigli vrlo visoku razinu konsenzusa. Želim i vama gospodine Lorencin da u tome smislu gradite dobre, kvalitetne, profesionalne, suradničke odnose kako bismo tim sinergijskim pristupom i učinkom postigli što je moguće više. Nadam se da ćemo vas uskoro ugostiti na našem odboru. Želim vam puno sreće, puno uspjeha i znam, prema onome što ste dosad radili i da nikad niste došli zapravo u mekanu i toplu fotelju nego ste uvijek išli zapravo na poslove koje je trebalo raditi po čitav dan, znam da će se od vas dobiti možda i više nego što se ovog časa očekuje. Sve najbolje.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, predsjedniče Vlade, budući ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pa ja ću u svojoj raspravi postaviti nekoliko teza i pokušat ću na iste odgovoriti, a tiču se najprije činjenice zbog čega uopće raspravljamo danas o ovoj točki dnevnog reda, kakav je aktualni trenutak hrvatskog turizma i što je projicirani turizam u sljedećem razdoblju. Mislim da se sve tri tiču i aktualnog ministra. Pa prvo moja teza glasi, a tiče se zbog čega uopće danas raspravljamo o ovoj temi, da nije bilo kandidature gospodina Kajina na listi SDP-a Veljko Ostojić danas bi bio ministar turizma, a mi ne bi raspravljali u Saboru o ovoj točki dnevnog reda. Što se tiče aktualnog trenutka, danas je 19.3., za 10-tak dana su uskršnji praznici, počinje predsezona, prvi početak većeg dolaska stranih turista pa je potrebno reći sljedeće. U ovom osjetljivom trenutku za hrvatski turizam kada prava turistička sezona počinje ove godine predsezonom nešto ranije stanje bookinga i situacija na tržištu i na terenu u smislu pripreme turističke sezone nije obećavajuća. Ovakav potez aktualne vlasti, aktualne Vlade korak je nazad u ostvarenju uspješne turističke sezone. I treća teza koju postavljam, s kojom želim komunicirati, a tiče se strategije o kojoj je danas nešto rečeno, koja je na dnevnom redu ali nikako da se raspravi, koja kaže aktualni ministar neće ispuniti ciljeve prethodnog koji su vrlo ambiciozno postavljeni u sedam godina u razdoblju 2013.-2020. zarađivati od turizma dvostruko više nego 2012. godine. U projiciranom mandatu novog ministra znači negdje do 2012. njegov je zadatak osigurati najmanje 3 milijarde eura više prihoda u odnosu na ono što smo imali 2012. da bi se ovaj cilj strategije ostvario. Pa evo zašto sam rekao onu prvu zašto smatram zbog čega mi danas uopće o tome raspravljamo. Činjenica je da su se IDS i SDP razišli na području Istarske županije, a da se nisu razišli na području Republike Hrvatske tj. na nivou Vlade i koalicije. Poruka koja ide prema građanima je taj savez nije dobar na malom terenu u Istri, ali je dobar za sve hrvatske građane u Republici Hrvatskoj. Mi smo proteklih 10-tak dana bili na neki način ne samo saborski zastupnici, političari, turistički radnici, građani Republike Hrvatske, bili smo taoci tih borbi na dvoru istarskog župana. To je jedna činjenica koja se pojavljuje među običnim pukom. Dok je jedan čelnik stranke vikao sa svog posjeda meni treba stručan, uvaženi premijer sa svog posjeda, sa Markovog trga vikao je meni treba politički. Ti si taj gospodine Jakovčiću, dođi ovamo. Ovaj je rekao nisam taj, imam drugog itd. tako da smo mi na kraju dobili u jednoj osobi i političkog i stručnog kako reče premijer u drugoj sekundi. Kako to izgleda običnim građanima? Objašnjenje je vrlo jednostavno, velike su pukotine u ovoj koaliciji, ispratili smo već tri, sada i četvrtog ministra, došla su nova tri, sad će i četvrti. Činjenica je da je zov elitnih fotelja ipak jači od mogućeg interesa hrvatskog čovjeka. Što se tiče aktualnog trenutka, danas je 19.3., kažem za 10-tak dana imamo početak predsezone uvod u turističku sezonu. Čujemo od gospodina Jakovčića da su svi turistički radnici zadovoljni novim ministrom. Porazgovarao sam sa nekoliko njih. Oni govore nešto drugo. Zabrinuti su. Stanje izgradnje nove infrastrukture, turističke infrastrukture kasni. Stanje u izgradnji javne infrastrukture ceste, luke, vodovod, odvodnja dočekat će nas sve sa 19.5. Tad su lokalni izbori. Svi lokalni čelnici su se potrudili pokazati narodu da su nešto radili u proteklom mandatu. Mi ćemo na taj način gospodo ući i u ovu turističku sezonu. Neću projicirati što to znači za naše susjede, za naše konkurente na karti turističke Europe. Jedva čekaju ovakve trenutke. Pitanje je tko koordinira i što se radi i sa HTZ-om i sa Ministarstvom turizma u proteklom vremenu kada je bilo bez ministra. Ne znam. A što se tiče trećeg cilja Strategije ona je jasno postavila tri cilja i ona su najveći teret upravo vama gospodine Lorencin jer zaista onako hrabro tvrditi da ćemo u 2020. ostvarivati 14,3 milijarde prihoda od turizma u Republici Hrvatskoj, da ćemo izgraditi 20000 novih ležajeva, tj. ključeva, da ćemo otvoriti 20000 novih radnih mjesta. To je teret kojeg ćete morati nositi u sljedećem razdoblju. Kolega Kajin zajedno sa svojim drugim kolegom Herakom na jednoj tiskovnoj konferenciji utvrdio je da je to naučna fantastika, da će se to desiti u trenutku kad Blanka Vlašić preskoči letvicu od 3 metra, kad Dinamo osvoji ligu prvaka. To je rekao kolega Kajin koji vas danas podržava. Što bi mi trebali misliti o tome. Da li da to uzimamo kao gotove činjenice. Nije vam teret lak gospodine ministre, budući ministre. To što se slilo na vaša leđa teško ćete nositi. Jer uzmimo u obzir trenutnu situaciju, ali i ono što smo imali u povijesti. 2003. godine zarađivali smo od turizma 5 i pol milijardi. 2013. 7,3. Rasli smo za milijardu i osamsto u punih 10 godina, a mi kažemo u 7 godina rast ćemo još 7 milijardi. Na čemu? To su dokumenti koje dobivate u nasljedstvo. Volio bih čuti, evo glasamo o vama. Što vi mislite o tom dokumentu? On je na dnevnom redu ove sjednice. Možemo li očekivati da ćemo ga možda imati u dva čitanja, da ćete se potruditi jer tamo ima nebuloza. Čitava jedna regija Kvarner u strateškim, investicijskim projektima obuhvaćena je sa svega desetak projekata. Sve je bačeno na Istru i Dalmaciju. Jedan otok kao što je Rab s kojeg dolazim nije slovom spomenut u tome a jedini je grad kao i Poreč koji je osvojio sve što se osvojiti moglo u turizmu. Vidim da neke kolege iz SDP-a podržavaju taj dokument. Ne slažem se sa takvim tezama. To je nešto što bi voljeli čuti od vas danas ovdje, vi ništa ne govorite. Umjesto vas govori premijer, a o vama glasamo. Pa recite nam nešto. Stojite li vi iza ovakvog dokumenta? Smijete li uopće reći nešto ili ćete kad budete izabrani, možda onda. Evo, prihvaćam i to. Obratite nam se kad budete izabrani. Ali bilo bi dobro čuti što vi mislite o tome. To je ono što ćete dobiti u naslijeđe. I bilo bi dobro da znamo o čemu glasamo. Da li je dovoljno da imate 42 godine da ste ekonomista. Imamo takvih ljudi na burzi koliko god hoćemo, ali nisu politički očito bili aktivni i to je činjenica. Nisu dobili šansu. Da li je to najvažniji momenat u svemu tome? Pa i sve što ste radili do sada vrijedi. Zašto ne? Ali dajte da čujemo od vas kakva je vaša vizija turizma u nekom srednjoročnom razdoblju, stojite li na pozicijama Veljka Ostojića koji je morao otići kažem radi igara na dvoru ili ćete promijeniti nešto. Mislim da bi svima to bilo korisno i da bi to bio doprinos, pravi doprinos ovoj raspravi. Ne ideologija, ne priče o nekakvim mjestima i tko je što rekao, nego zaista turizam i što on znači za Republiku Hrvatsku. Jer što god mi pričali hrvatski turizam i poljoprivreda budućnost su ove države. Naravno, ne omalovažavajući i sve ostale industrijske grane. Ali akcent razvoja ovako postavljen koji kaže da ćemo mi 50% BDP-a u sljedećih 7, 8 godina ostvarivati iz turizma jasno vam daju ulogu vama kao novom ministru ali i smjer gdje Hrvatska treba ići. To su priče koje interesiraju hrvatskog čovjeka, pa i fiskalizacija i sve ono što ih čeka u sljedećih nekoliko mjeseci. Jer treba preživjeti, a ljudi kažem dnevno slušaju priče koje ih previše ne interesiraju o kojima mi mislimo da ih jako puno interesiraju. Zato bih evo volio čuti vaše mišljenje, da ne bi ovo ostalo na onom nivou kako je rekao kolega Kajin naučna fantastika i da ja ne zaključim osobno svoj zaključak koji bi glasio onda ovako: Kad se zastupnici Kukuriku koalicije slože i olovo plivat može. Evo toliko.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Za repliku se dva puta javio poštovani zastupnik Damir Kajin, ali za jednu repliku.
Pa meni je drago evo da gospodin Borić, prije toga gospodin Jandroković, na žalost nisam bio ovdje da prate svaku moju izgovorenu riječ. Što ima moja kandidatura gospodine Boriću ne znam sa Ostojićem ili obrnuto Ostojićev odlazak sa mnom i izborima u Istri? Izgleda da to svi znate, samo mi u Istri to jednostavno u ovom trenutku ne možemo vidjeti. Iako je gospodin Jakovčić govorio da neće u istu prostoriju sa premijerom, premijer je ipak pokazao i ovom prilikom dajući šansu ljudima iz IDS-a da nema ništa ni protiv IDS-a a kamoli protiv Istre. Međutim, da nešto drugo repliciram kad govorim o turizmu. 2008. turizam u Hrvatskoj ostvaruje 7,4 milijarde eura prihoda po podacima HNB-a. 2012. 6,8 milijardi, 7,8% manje nego 2008. godine. I to kada smo digli turistički prihod za 3,3%. I to najrječitije govori gdje je Hrvatska danas. Da će Vladi gospodina Zorana Milanovića trebati 4 godine da turizam vrati na razinu iz 2008. godine. 4 godine će toj Vladi trebati da gospodarstvo vrati na razinu od 2008. godine pred krizu. 4 godine će ovoj Vladi trebati da industrijsku proizvodnju vrati na razinu 2008. godine. To vjerojatno razumije mnogo ljudi i ovdje i izvan ove sabornice. Ja bih volio da se varam, ali tako je otprilike u jednoj Italiji, tako je i u našoj susjednoj Sloveniji i da ne nabrajam dalje. Gdje je Istra danas? 50 ljudi dnevno dolazi na Zavod za zapošljavanje. Izvoz 27,7% manji nego 2011. godine i da nema ovih vladinih investicija u ovom trenutku doista bi i taj prostor završio u jednom kolapsu. Istra uvijek je davala daleko više u državni proračun no što se vraćalo, po prvi puta ovo što se vraća od penzionera do investicija, od zdravstva do školstva je otprilike onoliko koliko građani Istre uplaćuju u državni proračun. To se nije dogodilo nikad ranije do dolaska gospodina Zorana Milanovića.
Hvala lijepa isteklo je vrijeme. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Kolega Kajin za vas bi bilo najbolje da utvrdite gdje ste vi uopće, nakon svega, nakon ovih godinu i pol dana jer smo vidjeli podosta toga na što sam vas ja svojevremeno i upozorio. Rekao sam vam da to što radite u Istri nazivaju sete bandiere i da će to tako završiti. Vi ste rekli da neće. Vi ste sada nositelj tj. kandidat za župana pod drugom zastavom i to je legitimno. Onda ste rekli za ono što sam ja rekao, a to je bilo na toj tiskovnoj konferenciji, da će se ova strategija ostvariti u onom trenutku kad Blanka Vlašić preskoči 3 metra. Da je to vaše viđenje. Vi ste to danas i u svojoj raspravi ovdje doveli u pitanje, ali ste i rekli da ćete podržati tog istog novog ministra iz te iste stranke za koju ste rekli sve ono što ja ne mogu ni ponoviti jer je toliko ružno. Tako da možda je kažem moja teza kriva, ja kažem ono što ja osjećam i mislim, a mislim da je dosta bliskom i onom najobičnijem čovjeku. I rekao sam i ponovit ću da nije bilo vaše kandidature za župana Veljko Ostojić danas bi bio ministar turizma. A vi možete sad iz toga izvlačiti što god hoćete, ali tvrdim da je to za mene jedina istina. Sve ostalo možemo staviti u PR agencije.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Vis-a-vis ovih uvreda oko sete bandiere, to su svi oni koji su prodali recimo gospođu Jadranku Kosor. Ja sam bio i ja ostajem svoj, a ti sjediš u stolici gospođe Jadranke Kosor. To nisu sete bandiere to su izdajice, prostaci, bezobraznici!
Žao mi je ali poštovani zastupnik Kajin zaslužuje opomenu. Nerado dajem opomene. Najprije nije bilo povrede Poslovnika, drugo govorio je bez dozvole i nije bila reakcija primjerena. Nažalost, poštovani kolega Kajin dobili ste opomenu zbog povrede Poslovnika i govora bez dozvole. Nova povreda Poslovnika i poštovani zastupnik Josip Borić.
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Poštovani zastupniče sve smo to već odradili. Imate li nešto novo?
Omalovažava i vrijeđa i izgovara neistinu.
Sve smo to odradili. Hvala vam lijepa.
Rekao je neistinu da sam sjeo na mjesto bivše premijerke.
Niste ni vi dobili riječ. Hvala vam lijepa. U ime predlagatelja predsjednik Vlade RH poštovani Zoran Milanović. Izvolite poštovani predsjedniče.
Poštovani kolega vidite kak je to kad pravna država funkcionira? Stvari se rješavaju odmah. Vi se intenzivno bavite odnosima u Istri. Ja vam oko Istre mogu reći sa sigurnošću samo jedno, da tamo HDZ neće dobiti ništa. Vi ste iz 8. izborne jedinice, mada Istru vjerujem da ne poznajete, vi ste s Raba, reći ću nešto i o Rabu i o turizmu, ali odakle se toliko dobro razumijete u Istru? To ne znam. Mi se tamo natječemo i netko će pobijediti. Jedna strana vjeruje da će ona pobijediti, druga strana vjeruje da će ona pobijediti. I pale su neke teže riječi ali tko god to bude to će biti dobro za Istru i to su ljudi koji vole Istru i koji će joj dati i koji će joj se dati. A ja mislim da nam na ovaj način samo radite reklamu. Netko će te izbore dobiti, to neće biti HDZ. U Strategiji turizma koja je dokument za raspravu kao u svim strategijama ima stvari koje su ipak i želja, manje ili više realna. Ciljeve treba postavljati ambiciozno i to je napravljeno. Ja vas molim samo da ne insinuirate da se tu zaobilazi Rab jer ja Rab poznajem jako dobro i vaš sugrađanin i zamjenik ministra infrastrukture, pomorstva i kao i svi ljudi iz malih ali uspješnih gradova jako ipak želi pomoći svojima ne'. To moramo kontrolirati. Dakle, ne može svojima, mora svima. A Rab je ipak dobio prije ove zadnje sezone stinicu koja je stajala tko zna zašto godinama, radi se ili se završava projektna dokumentacija za zračnu luku, odnosno za stazu slijetno-poletnu. A inače na Rabu koji je jedan fenomenalan otok vrijednih ljudi i sjajnih potencijala naročito u … ima toliko po meni prostora za dizanje kvalitete cijene usluge da nikakvi veliki projekti tamo, po meni, nisu presudni jer je otok mali i kao dragulj je. Ima dobro hotelsko poduzeće Imperial koje je državno poduzeće i gdje je uprava pokazala da od jedne gubitaške firme koja je udomljavala naše prognanike može poslovnom politikom korak po korak doći u prostor dobiti i treba im novih investicija. Dakle u strategiji turizma mi ne možemo točno reći gdje će biti koliko investirano, da će europskih fondova biti za one koji znaju. A ljudi na Rabu dokazuju da znaju, to je potpuno nesporno, dakle bolja veza. Drugo ako baš hoćete i briga za rapsku plovidbu koja će se morati za 5, 6 ili 7 godina jako potruditi da u trajektnom prometu konkurira Talijanima, Dancima i ko god bude ovdje sada na našem tržištu, odnosno na europskom tržištu htio konkurirati. Dakle, trebat će biti konkurentniji, tu ih država i ministarstvo više neće moći zaštiti, a to je, ta firma ja uspješna, mala ali je fokusirana samo na otok, dakle ili će se morati širiti na cijeli Jadran ili će morati prihvatiti da postoji konkurencija. Ne bih želio da bude tako, koja je naprosto jeftinija i koja će možda biti jača i od Jadrolinije. To je sve posao dakle vlasnika i Vlada tu zaista se ponaša po meni korektno, čak možda kad-kad i previše korektno u odnosu da neke druge zanemarujem, ali nema previše korektnog. Prema tome, što se tiče turizma na Rabu, ja bih apelirao ustvari, i ne znam koliko je to posao i točno kojih naših tijela. Mi imamo fantastične resurse na tim otočkim poljima koja su zapuštena prije 40, 50 godina kad su ljudi prešli u turizam i kad su od toga počeli dobro, ali ne bogato živjeti i sad žive dobro a tamo se skriva zlatni rudnik u tim poljima i u proizvodima. I tu vidim posao države i Ministarstva turizma i poljoprivrede u proizvodima za koje bi svaki malo imućniji zapadnjak platio 4 puta veću cijenu od one koju nalazi u, robe koju nalazi u supermarketima velikih trgovačkih lanaca. To ima Rabi i još neki naši otoci, to je zlato. I to toga 10 000 ljudi na Rabu može živjeti sjajno, sad žive dobro. I tu nema neke velike stranačke politike. Naravno ići ćemo na izbore i mi vjerujemo da smo bili dobri i da ćemo dobiti povjerenje i dalje. Vi ste bili gradonačelnik jel tako, a niste? Pardon, ne mislio sam, dobro ništa to je to. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo repliku jednu, poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade. Mogu se složiti s djelom vašeg ekspozea o otoku Rabu i prihvaćam dio. Međutim, nesporno je, pročitao sam cijelu strategiju, otok Rab se ne spominje niti u jednom jedinom obliku, niti na jednoj stranici tog dokumenta i zato sam tražio da nam ministar kaže je li spreman prihvatiti možda i činjenicu da strategija ide u dva čitanja, da možemo nešto dopuniti jer ovako dobivamo gotovo dokument o kojem možemo samo izreći svoje mišljenje i glasati za isti ili ne. Smatram da je za Kvarner bitno da uđe puno više projekata, strateških projekata. Sada se najavljuje Zakon o strateškim investicijama itd. Zašto da to ne bude podloga i Kvarneru da može tražiti i sredstva iz europskih fondova i sve ostalo, da bi mogli razvijati turizam onako kako mi mislimo da je dobro. A mi imamo itekako velikih turističkih područja na koje se mogu odnositi i odredbe te strategije. To sam htio čuti od ministra, ali nažalost kažem da li on smije ili ne smije, otom potom. Mislim da bi se vrlo lako oko toga složili i bilo bi dobro da strategiju hrvatskog turizma imamo u dva čitanja jer je ipak riječ o važnom dokumentu, sa sređenošću na razdoblje od 7 i 12 godina.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Dakle, još jednom kažem strategija neće biti presudna kod dobivanja europskih fondova i predstavlja važan dokument, a jedan od razloga možda zbog kojih se otok Rab ne spominje zato što je to otok koji je već na relativno visokoj razini, koji je mali, koji je dijamant koji treba izbrusiti i na kojem treba raditi na dizanju kvalitete i cijene, treba ga učiniti skupim i to Rab može. Prema tome, Rab nije prostor kojem treba ta vrsta pomoći, ali svi ovi drugi projekti o kojima sam govorio od brige države kao dobrog vlasnika za gotovsko poduzeće Imperial, do trajektne veze, rapske plovidbe, moguće piste na otoku Rabu tamo kod Mišnjaka, kao nekakvim air liftom za povrće i voće u sezoni koje je skupo, mislim to je naprosto kvalitetna vrhunska roba koje u Europi ima malo. To su sve stvari koje, dakle Rabljanima mogu omogućiti da budu baš bogati. E sad, da li im trebaju neki veliki megaprojekti, neko veliko novo hotelsko poduzeće. Po meni, ne nužno nego ono što postoji, dakle i Suhu puntu, Imperial i onaj stari hotel i Padovu dići na razinu 5 zvjezdica i to je to. I od toga ljudi mogu živjeti, neću reći kao u Austriji, ali ne bitno lošije.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Govoriti o novom ministru ne mogu jer gospodina ne poznajem, niti sam upoznat s njegovim programom, tako niti ne mogu glasovati o ministru a ne znam niti razloge ostavke prethodnog ministra. No, u situaciju kada pada sve što ne bi smjelo padati, od društvenog bruto proizvoda, investicija, osobne potrošnje, standarda hrvatskih građana i zaposlenosti, a raste sve ono što ne bi trebalo rasti od broja nezaposlenosti, nezaposlenih, inflacije, cijene troškova života i poreza. Nažalost raste još nešto što nikako ne bi smjelo rasti u ovoj situaciji a to je nažalost vaša verbalna agresija i svakodnevna proizvodnja unutarnjeg neprijatelja. To više nije samo oporba, niti oporbeni zastupnici u Hrvatskome saboru, to su postali sindikalci, poslodavci, nastavnici, profesori, medicinske sestre, civilne udruge i mediji. Vi sve i svakoga prozivate i optužujete za nerazumijevanje i neshvaćanje kako opće društvene situacije tako i vas osobno. Nakon vaših današnjih izlaganja moram vas upitati jeste li se ikad upitali razumijete li vi situaciju u kojoj se mi trenutno nalazimo, shvaćate li uopće što bi ste trebali raditi i razumijete li vi uopće samoga sebe? Jer po svemu sudeći, da razumijete samoga sebe ne biste opetovano morali hrvatskoj javnosti objašnjavati što ste mislili i uvjeravati tu istu javnost da ništa ne razumije i optuživati pojedine društvene skupine za nerazumijevanje hrvatske zbilje i puta kojim biste nas vi svojom prepotentnom frazeologijom trebali izvući iz krize. U ovom teškom vremenu kad nam je potrebna suradnja i poticanje svih ljudskih potencijala u našemu društvu kako bismo zaustavili i preokrenuli negativne gospodarske i socijalne trendove vi potičete nesnošljivost i ideološku polarizaciju, beznađe i strah kao da vam je jedino do toga stalo. U takvom ozračju izgleda da se vi jedini dobro snalazite i očito da vam u toj proizvodnji ponestaje novih neprijatelja pa ćete postati ako to već niste sami sebi najveći neprijatelj. Najsvježiji primjer vašeg blago rečenog lutanja jesu i recentne izjave o našoj prošlosti, tj. o Domovinskom ratu koje su izazvale veliki revolt, usuđujem se reći cjelokupne hrvatske javnosti. Vi koji nerijetko ističite da se pravnik i legalist očito zaboravljate da je ovaj visoki dom još 2000. Godine jednoglasno usvojio Deklaraciju o Domovinskom ratu kojom nam je nedvosmisleno potvrđeno da je RH oružanu agresiju izvršila Srbija, Crna Gora, JNA s oružanom pobunom djela srpskog pučanstva u Hrvatskoj. Vrijednosti Domovinskog rata su jednoznačno prihvaćene od cijelog Hrvatskog naroda i svih građana RH a takav karakter Domovinskog rata potvrđen je od strane mjerodavnih svjetskih institucija te prije 4 mjeseca pravomoćnom oslobađajućom presudom našim generalima Gotovini i Markaču. Sjetite se što ste vi tada rekli, nešto u stilu 3 naprama 2. Deklaracija o Domovinskom ratu obvezuje sve dužnosnike i državna tijela RH da štite temeljne vrijednosti i dostojanstvo Domovinskog rata kao zalog naše civilizacijske budućnosti, da čuvamo moralni dignitetet hrvatskog naroda i svih građana RH i štitimo čast, ugled i dostojanstvo svih branitelja i građana RH koji su sudjelovali u obrani domovine. Vaše najblaže rečeno vrludanje o karakteru Domovinskog rata kojim implicirate da se u Hrvatskoj vodio građanski rat, povreda je časti, ugleda i dostojanstva svih branitelja i građana RH a to nije prvi put. Sjetite se samo ovo ljeto što je bilo na inetrnacionali socijalista u Rijeci kad ste također govorili o građanskom ratu. Veliki književnik lijeve provenijencije napisao je svojevoljnu knjigu što je vama kao velikom eruditi poznato Moj obračun s njima. Dok ste vi jučer iznijeli 14 minutnu predstavu moj pokušaj obračuna sa svima. Jedino što vam je nakon toga preostalo i što će se vjerojatno dogoditi bit će vaša sljedeća predstava nepredvidive duljine trajanja koja će se sigurno zvati moj obračun sa samim sobom.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Prva replika i poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Babiću nešto ste govorili o verbalnoj agresiji ali ja bih rekla da se tu već radi o psihičkom nasilju, psihičkom nasilju dociranja. Naime malo prije smo morali svi ovdje slušat jer premijer često ispituje naš kvocijent inteligencije pa misli tako da nismo baš puno inteligentni trebala nam obrazlagat. Pa smo ovdje bili izloženi nečemu što smo slušali da je trebalo velikog ustavnopravnog stručnjaka gospodina Vladimira Šeksa pitat koji je onda rekao da nešto piše u Ustavu. Ja mislim da bi premijer koji je tada bio predsjednik kluba zastupnika SDP-a i predsjednik SDP-a trebao znat što piše u Ustavu jer to treba znat svaki hrvatski građanin a da ne kažem i brucoš na pravnom fakultetu a ne diplomirani pravnik da u hrvatskom Ustavu piše kako se donose odluke u Hrvatskom saboru, pa za neustavan prijedlog tadašnjeg predsjednika kluba SDP-a nije trebalo konzultirat velike ustavnopravne stručnjake. Potom smo slušali dociranje što je trebalo učiniti da bi se suci Ustavnog suda mogli birat i trebali birat dvotrećinskom većinom. Ja vas uvjeravam a premijer to valjda ne zna da mi zastupnici u Hrvatskom saboru znamo što piše u Ustavu pa je onda bilo priče i o Zakonu o spriječavnju sukoba interesa koji je onda pomeo Ustavni sud. Točno je. Ustavni sud je osporio dužnost dužnosnika da daju izjavu o dozvoli uvida u svoje bankovne račune i to je osporio na prijedlog SDp-a. Ja osobno ne znam zašto to nekoga tako smeta. Ako nešto iskaže da je istinito. Ako se može imovina provjerit u registru nekretnina u zemljišnim knjigama zašto bi nekoga smetalo i zašto bi se netko sramio da se to provjeri u bankama poglavito zato što smo iz redova SDP-a često imali velike prigovore na bankarsku tajnu.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Babić.
Poštovana kolegice Lovrin, evo nemam vam što odgovoriti već sam potvrdio ono o čemu sam govorio o svom izlaganju.
Nova replika i poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Babiću u mom kraju i u vašem kraju ljudi imaju običaj reći da je najveće strpljenje kod profesionalnih ribara. Ja se s tim bavim 20 godina. Dakle kažu ljudi u našem kraju da su najstrpljiviji ljudi profesionalni ribari, ja sam se igrom slučaja bavio s tim 20 godina i odista ljudi koji me poznaju dobro kažu da sam dosta strpljiv kao tip. Ali odista ovo šta se danas događa u Hrvatskom saboru o čemu ste vi na kraju dali završnu notu to je nešto što je mene kao čovjeka osupnulo. Ima nas 150 i ne znam koliko [[Upadica predsjednik: Poštovani zastupniče govorite u mikrofon radi javnosti i snimanja i jedno i drugo je važno.]] koji ima vrlo visoke plaće o trošku hrvatskih građana i danas smo pred sobom imali točku dnevnog reda izglasavanje povjerenja ministru turizma RH gospodinu Darku Lorencinu. Čitavo popodne raspravljamo o svemu i svačemu. A kulminacija je došla od nekog od koga sam to kao zastupnika najmanje očekivao jer jako dobro znate da imamo vrlo uljudne i korektne kolegijalne odnose. Dakle bivši sam branitelj i moj stav o Domovinskom ratu nije potrebno uopće stavljat u kontekst bilo kakve priče, ali stvarno ne vidim apsolutno nikakve poveznice između Deklaracije o Domovinskom ratu, Ministarstva turizma i izglasavanja povjerenja ministru turizma. Ovakva zloupotreba sabornice za politikantske obračune kojima svjedočimo čitavo popodne je nešto nevjerojatno. Nešto nevjerojatno. Jednostavno nema riječi. Ja ne znam kako nas sve u ovoj sabornici nije sram pred hrvatskim građanima. Imamo ispred sebe zakone koje moramo izglasati, imamo posla ko u priči, bit ćemo prekinuti zbog dva ciklusa izbora. 31.6. bi trebali onaj … zakona predat, mislim ovo je stvarno strahota.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo poštovani kolega Baranoviću, istina je da mi imamo korektne odnose i to mi je drago, to bi želio njegovati i ubuduće, ne volim da mi docirate i da mi vi govorite o čemu ću ja govoriti u Hrvatskom saboru. Dolazim iz izborne jedinice koju to jako boli i ne bih to bezveze rekao, vjerujem da ste i vi pratili ovih dana sva ova događanja i ja sam rekao u svom izlaganju da ne mogu govoriti o novom ministru turizma jer gospodina ne poznajem niti sam upoznat sa njegovim programom, ali znam da sve što loše krene ne može završiti dobro. Hvala.
Hvala i vama. Na kraju završna riječ predlagatelja, poštovanog predsjednika hrvatske Vlade Zorana Milanovića. Izvolite poštovani predsjedniče.
Ne želite raspravu o temi, ne želite raspravu o turizmu, ne želite raspravu o ministru turizma koji je jedan sjajan kandidat. Želite svađu, galamu, uzajamne optužbe i mi tu ne možemo ništa, možemo samo slegnut ramenima. Bez obzira što je ovakva situacija i praksa potpuno protivna Poslovniku Sabora većina u Saboru to ne dovodi u pitanje i dopušta vam da zlorabite saborske institucije i saborske procedure. A demokracija je procedura, možemo se dogovoriti o toj proceduri hoćemo li ministre prije njihovog imenovanja, odnosno prije davanja povjerenja čitavoj Vladi ili pojedinim ministrima u slučajevima kao što je ovaj i prethodna tri kada se ministar mijenja u tijeku mandata, dati priliku i obavezu da se kao u mnogim državama obrate u odborima kao u američkom kongresu, kao u Sloveniji ovih dana ili ćemo ići na varijantu na koju vjerojatno nećemo ići ali ta postoji da kancelar sam imenuje ministre koji uopće ne idu u Bundestag nego ih samo imenuje. Dakle sve je stvar procedure ali ako se dogovorimo oko procedure onda moramo poštivati tu proceduru. Hoćemo li se dogovoriti recimo da predsjednik Vlade jednom godišnje neovisno o prijedlogu proračuna koji je važan trenutak u radu Sabora izvještava Sabor i o stanju u državi, ne stanju nacije, to je malo pretenciozno, o stanju u državi i po kojim proceduralnim pravilima da se to ne pretvori u jednu trodnevnu galamu nego da se postave jasna pravila koja ograničavaju i mene, ali i vas, da ne mogu i da nema potrebe da izlazim za govornicu 20 puta. Ali ću izlaziti i reagirati na izjave gospođe kolegice Ane Lovrin koja ovdje priča o 2/3-skim većinama i o Ustavu koji znaju brucoši da i brucoši na medicini operiraju na srcu. Ne znaju to brucoši gospođo Lovrin kolegice, to ne znaju jer je to naprosto stvar političkog i društvenog dogovora. Ustav nije klasična pravna norma, Ustav je politička norma i stvar je kako se dogovorite. Pročitao sam mnogo ustava, naročito iz istočne Europe, razlikuju se, nema nigdje istog modela. Naprosto čovjek se jako iznenadi i produbi kad vidi kako to rješavaju Litvanci, Latvijci, Estonci, Poljaci, Talijani, razlikuju se. Ali kad mi već predbacujete to da, pazite sad ovo, nisam to znao kao predsjednik parlamentarne opozicije nego sam pitao gospodina Šeksa i to kažem ovdje otvoreno, odnosno nisam ga pitao nego je on to rekao, ja bih se toga trebao stidjeti? Pa ja mislim da ne, mislim ja imam neke pravne škole i neko znanje ali to mi je promaklo, razumijete. Ustvari je stvar vrlo logična, ali naravno vi ste rođeni s tim znanjem, ono je naprosto umbilikalno bilo spojeno s vama i nisu vam ga nikad odrezali. Ja nisam tako pametan kao vi, ja nekad neke stvari saznam usput, ali onda vam se nevjerojatno čudim da ste nakon svega toga u sastavu ovog parlamenta, ovog Hrvatskog sabora inzistirali i galamili da se odluke donose 2/3-skom većinom, ako tako dobro poznajete Hrvatski Ustav. U tome ste vi sudjelovali, možda niste prednjačili. Dakle znate to, rođeni ste s tim znanjem, za razliku od nas koji ga moramo steći, to je naporno, mislim naporno je učit cijeli život. Ja se nisam rodio da znam sve, mislim da sam bolji iz godine u godinu. Ali vi ste to znali i to priznajete ovdje, a sudjelovali ste u zahtjevima za koje znate da su izričito protuustavne. Kako se to zove? Kako se zove to kad uzmete penziju saborsku i ostanete sjedit ovdje? To se zove krivo, ja to zovem krivo, neispravno. A uvaženom kolegi koji me proziva radi Domovinskog rata i mojih nepostojećih izjava o Domovinskom ratu nakon kojih biste valjda trebali stati jer kažem to nisam rekao. To što ste vi htjeli shvatiti to je druga stvar, dakle moj stav nije takav. Ali vi svejedno i dalje dižete galamu, tenziju, za to optužujete SDP, HNS i partnere, nisu vam dovoljni potpuno granitni dokazi tko je započeo tu hajku, s kojom namjerom, tko se smijuljio, koga danas ovdje nema, s kojim namjerama se to radi, to za vas nisu argumenti. Za mene kao civiliziranog građanina Hrvatske i Europe jesu. Za mene je Domovinski rat centralni događaj novije hrvatske povijesti, naš ponos, ali se nikad ne razmećem i ne govorim običan čovjek, hrvatski ljudi, znate sa strahopoštovanjem prilazim tim izjavama kojih se vi tako olako znate latiti kao da ste u najmanju ruku novi mesija. Mnogi ovdje vole, naročito iz naše političke konkurencije, govoriti o malom čovjeku i o tome što običan čovjek hoće i očekuje. Ja mislim da to znam, ali se ne usudim biti tako ohol kao vi da to stalno ponavljam i da to stalno repetiram i to neću nikada raditi. Ja mislim da Domovinski rat, ne da mislim, to je bio agresivni rat, Hrvatska je napadnuta, skoro je uništena i jedva se obranila, pobunili su se hrvatski građani uglavnom srpske nacionalnosti etničke pripadnosti ali i hrvatski građani. Uzeli su trećinu teritorija, imali su pomoć JNA bez koje ne bi mogli ništa. Nakon sarajevskog primirja i povlačenja JNA ostali su uglavnom domaći ljudi uz pomoć i dalje JNA prikriveno. Zovite to kako hoćete. Ja to zovem silovanje moje zemlje, napad na Hrvatsku koju je trebalo osloboditi svim mogućim sredstvima a na kraju oružjem. Ali neću vam dopustiti da manipulirate ljudskim osjećajima, činjenicama jer ljudi misle različito. Mi nismo stranka iz stranke dogme. Mi se preispitujemo, a vaši govori katkad zvuče onako kako su mi govorili da zvuče govori i referati polaznika partijske škole u Kumrovcu. Dakle, nema nikakve dileme, sve dogme. Kod nas nema dogme, sve je slobodna misao i u njoj se pokušavamo naći i od ljudi to očekujemo da misle. Ali gledajte to je teži način kao što je članstvo u EU teže, jer Rapskoj plovidbi će doći konkurencija i siguran sam da će joj se ona prilagoditi, da će biti jaka. Ali bez konkurencije ideja, kreacija i misli nema ničega, a vi se pozivate na deklaracije jednog sastava Sabora koja je vjerojatno točna, odnosno odgovara onome što ja mislim. Ali deklaracije se mijenjaju, a osjećaji ljudi ostaju. Ja ih ovdje neću interpretirati kao nekakav prorok jer to nisam, ali dopustite ljudima da misle, dopustite ljudima da pogriješe. Dajte im šansu da rade. Ne hvatajte se za lapsuse. Kada napadam ne medije nego konkretan događaj i to događaj koji nema veze sa tretmanom mene i moje Vlade, nego sa temeljnim društvenim vrijednostima, onda to radim iz najdubljih uvjerenja iz kojih sam ušao u politiku. I ljude koji se ponašaju drukčije smatram kao svoje političke protivnike, ne neprijatelje. Jer smatram da ne čine dobro, a naročito ako sam svjestan da to rade sa podmuklom namjerom. I nemaju druge i nemaju temu koju mogu artikulirati. I ja bih radi toga trebao likovati, jer u stvari svojim nastupima vi u velikoj mjeri radite politički za nas. Ja to tako vidim, jer hrvatsko društvo je demografski takvo da naprosto takve priče više ne prolaze. Mi možemo i pasti, mi nismo zadana vječna veličina. Ali naprosto ja bih trebao, mi bismo trebali u stvari navijati da nastavite sa ovakvim ponašanjem i da potpirujete netrpeljivost na ovakav način. Reći ću vam još nešto. U Kistanjama sam rekao da su djeca napala djecu. Danas to nitko od vas nije spomenuo. Dakle, dvoje tih maloljetnika su sinovi članova SDP-a, SDP-a otvoreno vam to kažem ovdje u Kistanjama. Siromašni doseljeni s Kosova. Inače, jedna od prvih stvari koje smo napravili nakon izbora je da smo tim nesretnim ljudima usred Bukovice otišli srediti nogostupe i asfalt u onom naselju u kojem su se gušili u blatu i u prašini. Pogledajte kako to izgleda? I ne očekujem da će glasat za mene. Neka glasaju za HDZ, svejedno. Dakle, ljudi su nesretni, bez posla, učlanjuju se u političke stranke u biti iz očaja jedan u jednu, drugi u drugu. I onda se okupe i napadnu pravoslavne bogoslove. I to treba osuditi. To je grozno, to je strašno. Tamo gdje je Milorad govorio u blizini i Krka kao zadužbina princeze Nemanjića i jednog od najvećih Šubića sa romaničkim tornjem i pravoslavnim bizantskim ostatkom i Visovac par kilometara dalje. Ljudi iz Europe će hrliti da to vide. Prema tome, moramo se tome suprotstaviti ljudi. Ovo što se dogodilo na televiziji se dogodilo. Nemam veze s tim, ne znam promijenili su urednike po stoti put. Mijenjaju ih svaki dan. Nitko neće vjerojatno ostat bez posla. Ne želim biti odgovoran za to, ali to nije moje pravo da o tome govorim kao što je govorio kolega Pupovac. To je moja dužnost. I politiku vidim kao dužnost i misiju, ne fanatičnu, dogmatsku misiju nego misiju da mijenjam društvo. I moj mandat i moji sukobi sa svima, sa Zogovićem, Đilasom na to ste aludirali su dio mog političkog kapitala koji trošim i trošit ću ga svaki dan da bih mijenjao stvari. Popularnost dođe i ode, ali morate imati taj temelj, taj granit na kojem stojite. On mora biti samo malo iznad zemlje i onda ste na pravom putu. Ali šta ja pričam! Molim vas da podržite ovog gospodina Darka Lorencina koji je ovdje danas sjedio satima, koji je na temelju samog životopisa sjajan kandidat za ministra turizma, ali sjajan kao poslan. Nije iz hotelijerskog biznisa, ali možda je dobro ovoga puta malo za promjenu da nije. Jedan prethodni ministar nije bio uopće iz turizma. Dakle, čovjek koji razumije te stvari, koji je školovan. Nema takvih kao što je on na burzi rada niti je on napredovao preko politike, niti mu je školu, znanje jezika i poduzetnost dala politika nego je tako odgajan i tako se formirao. I moj je kolega i drago mi je što ću raditi s njim. I samo malo sam stariji od njega. I napravit ćemo od ove zemlje dok god budemo mogli prvaka. Bit ćemo jaki i bit ćemo uporni u tome da barem među državama koje su prošle komunizam i boljševizam o čemu ne govorim ja u ovom Saboru nego vi gospodo, da budemo najbolji među njima. I ne volim kad se takve stvari ovdje ubacuju i to naročito kad dolaze od ljudi koji znaju što govore i koji znaju da su i moji članovi obitelji prošli kroz traume koje su se direktno odražale na mene. Ali ja tu nisam nikad ljude dijelio. I za mene je svatko tko je hrvatski građanin – hrvatski građanin. I moji kolege koji su Srbi kojih u Vladi kaže danas uzorna kandidatkinja ima 30%, a samo 5% u populaciji su moji kolege. Ne znam koliko ih ima. Za neke ne znam uopće da su Srbi. I kada na vašim skupovima do jučer prvaci stranački govore o Milanovićima, Jovanovićima, Stazićima nemojte mi reći da ne osjećate aluziju kao što je nekad kolega govorio o Ranku, Zoranu, Janku, dakle Veljku. To su aluzije na štajerce, na oberštajerce. To je zdravo ponašanje? E, za kraj da vas više ne kinjim, to objasnite svojim kolegama u Pučkoj stranci. Jer Pučka stranka je jedna heterogena grupacija u kojoj su ljudi poput Barossa u čijoj zemlji je, doduše ne za vrijeme njegovog mandata al on s tim nema nikakvih problema, legaliziran istospolni brak to je Portugal, Angele Merkel i drugih koji su pravi europski državnici. Za njihove konkurente iz svojih sestrinskih stranaka ću navijati, ali njih poštujem. A ima vas i drukčijih i ja vam kažem ugledajte se u te ljude. Naravno, ne svi vi. Jer to je dobro za Europu. Europa danas je između toga hoće li biti Europa građana i Europa banaka? Mi ćemo se boriti za Europu građana ali ćemo se isto tako boriti za svoju Hrvatsku banku u smislu banak i džep. Jedan od najboljih načina za to je turizam. Istra je krenula dobro, drugi će slijediti. Tako ćemo obrazovati ljude, tome ćemo se prilagođavati i vjerujem da ćemo u 10, 15 godina biti prvaci i da će Hrvatska biti potpuno drukčija zemlja s kim god na vlasti. Hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje prijavljene su 4 replike. Idemo po redu. Prva replika i poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa gospodine predsjedniče Hrvatske vlade nisam vas pitala niti vam prigovorila zato što ne znate što piše u japanskom ili finskom Ustavu, to me nije briga. Pitam vas treba li vas biti sram što kao predsjednik kluba najjače tada oporbene stranke niste znali na koji način propisuje Hrvatski ustav da se donose odluke u Hrvatskom saboru? Treba vas biti sram, da, treba vas biti sram. To zna brucoš na Pravnom fakultetu jer se na kolegiju Ustavnoga prava čita Hrvatski ustav. Nadalje, to da se ne može birati dvotrećinskom većinom sam vam ja u raspravi o Zakonu o sprečavanju sukoba interesa kada ste to predlagali govorila kad sam govorila o tome zakonu. Dalje, lažete, ne znam da li namjerno ili ne, da sam ja predlagala neke izbore dvotrećinskom većinom. To jednostavno nije točno. Uzmite fonograme i moji kolege iz kluba su se ljutili na mene kad sam to u replici spomenula, a ja sam im rekla da ja ne mogu govoriti drugačije od onog što govori Hrvatski ustav. Pa onda mislim da umjesto da čitate naše dosjee i da nastupate stalno argumentum ad hominem i da prigovarate mirovinu stalno meni, a maloprije ste govorili o svom vrlom zamjeniku ministra sa Raba, vrlo pohvalne riječi. Nisam čula da ste spomenuli da je gospodin uzeo saborsku mirovinu, a da sada sjedi u fotelji zamjenika ministra. Niste spomenuli da vaš kandidat za istarskog župana također je uzeo tu saborsku mirovinu. Možemo dvojiti o moralnosti ili nemoralnosti, ali onda mjera za svih mora biti jednaka. A koliko ste vjerodostojni pokazali ste sad. Pred 10 minuta ste govorili vrlo pohvalno o čovjeku koji je učinio to isto, a meni umjesto da se obraćate argumentima na stvar uvijek posežete za tim što ima u mom dosjeu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Vaša pozicija je beznadna i ja s vama suosjećam. Vi za svoje krive poteze pokušavate izbalansirati krivnju i uspoređivati se s drugima. Svatko odgovara za sebe. Damir, za njega znam da je to jedino što ima i da je 20 godina u politici i da nakon toga od toga jedino može živjeti. Ali će ga to pitati i neće biti jednostavno odgovoriti. On je u takvoj poziciji. U kakvoj ste poziciji vi koji ste uzeli mirovinu na jedan dan, ne znam. Kao što ne znam ni na kojoj se to prvoj godini prava uči kolegij Ustavnog prava, to je dok sam ja studirao bila druga godina. A na drugoj godini nisu brucoši, osim ako ja ne znam hrvatski i osnove. Toliko o tome. A što se tiče ovoga drugoga, gledajte nećemo se oko nekih stvari složiti nikada ali mene fascinira vaša upornost da naprosto se uspoređujete s ljudima s kojima se ne možete uspoređivati. I to je draž politike. Ja ovdje satima rado govorim mada biste vi rado, i to je prigovorio netko od vaših kolega, da ovo sve na brzinu napravimo. Jer dosad nismo ovako razgovarali, nije se toliko naprosto samo bi prošlo. Zašto? Zato jer ne želite čuti glas jer vas to smeta, jer se govori o vama. Kolega Antešić je došao u Vladu jer sam ga ja pozvao za zamjenika ministra, ja sam ga pozvao. Mirovinu je uzeo kad je uzeo. I ja sam ga pozvao u Vladu. On nije bio na listi, on je bio gradonačelnik Raba i on ni po jednom kriteriju nije bio viši politički ešalon. Dakle, htio sam da to bude netko s Kvarnera, njega sam poznavao, to je moj prijedlog. Možda sam bio nesmotren što ga to nisam posebno pitao, međutim on je bio drugi ili treći ešalon. Imao je već jedan saborski mandat, stekao je uvjete za mirovinu i napravio je ono što je napravilo jako puno ljudi. I nismo ga gurali u prve redove. On je političar i operativac. Vi, vi ste politički prvoligaš. Vi ste članica predsjedništva, ministrica pravosuđa, vi ste osoba koje je ovaj Sabor pun. Dakle, to nije isto. Vi ste znali što radite i to ste napravili znate kada? Dakle, dva tjedna prije nego što je zakon ukinut. Antešić, a tu smo ne želite čuti, Antešić skoro godinu dana prije. Čovjek nije imao pojma da će se to dogoditi. I to je sva razlika. To je nebo i zemlja.
Hvala. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatske vlade ako sam dobro razumio u jednom trenutku ste rekli mi možemo napraviti kao što je u Njemačkoj u Bundestagu predložiti da vi sami imenujete kao kancelar predsjednika Vlade. Ja vas moram podsjetiti da ne znam da li sam ja dobro razumio ili ne, ali možda ako sam krivo razumio evo ispričavam se, jer sam htio podsjetiti da to bi zahtijevalo promjenu Ustava jel' kod nas. Prema tome, za to ipak ne bi baš bila dovoljna samo ova većina nego dvotrećinska. Ono što sam htio posebno naglasiti, opet ste se sami dotakli u odgovoru na onu izjavu oko građanskog rata. Tada ste bili upotrijebili to i nadovezali da se radi o agresiji. A sada ste rekli to je bilo silovanje moje zemlje. Nije to bilo silovanje Hrvatske. Postoji izraz za to što se dogodilo u Domovinskom rata a to je agresija i zašto cijelo vrijeme je tako teško preko usta prevalit tu riječ. Koristimo sve ostalo pa onda na kraju to objašnjavamo. Dozvolite, dozvolite, prema tome sami se onda uvučete u nepotrebne probleme da morate objašnjavati što ste htjeli reć. I na kraju, i na kraju rekli ste samo malo je iznad zemlje. Evo vidite da ste u početku bili samo malo iznad zemlje onda ova rasprava ne bi trajala toliko dugo oko potvrđivanja novog ministra, nego vjerojatno puno, puno kraće.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani predsjednik Hrvatske vlade Zoran Milanović.
Slijedeći put će ako bude trebalo trajati još duže, jer ako mogu na Europskom vijeću cijelu noć bez možda vidljivog razloga stajat na nogama, onda mogu i ovdje 10 sati, nije problem. Da bi se saznala istina i čula istina. Naravno da nisam rekao ono što ste rekli i naravno da sam se od toga odmah ogradio, ali ja vas molim ili predlažem da se ne bavite mojim odnosima s javnošću i time šta sam ja morao pojašnjavati. Vama bi trebalo biti u interesu kao konkurenciji da ja moram stalno nešto pojašnjavati, a ja u tome uživam jer znam šta sam rekao. I rekao sam agresija i to ste čuli, i sad opet se pravite da niste čuli. Istina je kao tiha voda.
Nova replika i poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa, poštovani predsjedniče Hrvatske vlade rekli ste da sam ja ohol, ja uistinu ne mislim da sam ja ohol, a vi znate da je oholost smrtni grijeh i ne znam sad hoću li se, pogotovo u korizmeno vrijeme ispovijedati zbog tog smrtnog grijeha. Ali kao što znate ja ne živim sa političkim elitama, živim u jednom malom mjestu, jednoj maloj općini i sa skromnim ljudima i ništa me neće pokolebati da govorim u njihovo ime. Njima stvarno nisu potrebne velike riječi, već dijela koja nažalost od vas teško mogu očekivati, a iskreno bih htio. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo na kraju, ja bih vas molio da smirite.
Samo nastavite, čuje se sve. Izvolite.
Evo na kraju želim samo reći zašto bi trebali glasovati za kandidata koga predlaže predsjednik Vlade. Kada njegov izabranik u liku gospodina Jakovčića govori o tome da je IDS iz kojega dolazi kandidat, gospodin Kajin da pomiješao sam ih. Kada za svoga predsjednika kaže, IDS-a bivšega predsjednika kaže da je to mafijaška organizacija koja nalikuje Siciliji i Kalabriji. Ja bih prije rekao da ta sumnja koja u zraku traje može se zamijeniti ova Sicilija i Kalabrija sa Barbarigom i Dragonjerom koju ste pretvorili u građevinsko zemljište za vrijeme kad ste bili predsjednik Skupštine Istarske županije. Pa stoga, sumnje u kandidata koji dolazi bit će razjašnjene u narednom periodu kao i vaš uloga u svemu ovome što se dogodilo u Istri. Kada me gospodin predsjednik Vlade govori o tome da moje aluzije na ono što je bilo u predizbornoj kampanji i uspoređivanje sa nekim imenima, ja sam jasno svoje rekao i ne želim to pojašnjavati. Ali želim reći da u ovom pogledu građanskog rata u kojem ste se jasno izjasnili sigurno niste u pravu, da li je to bio lapsus vaš, da li je to bio gaf, da li je to bilo improvizacija, da li je to nešto drugo ja samo želim reći da ste uvrijedili hrvatske branitelje i da su oni jasno svoj stav rekli a vi ste ih nazvali crnokošuljašima. I samo još nešto, kada tako žustro branite sve ovo ja vas lijepo molim pročitajte što piše o Igumanu pravoslavnog Manastira Krka.
Hvala, hvala lijepa.
Ko je on i sa kakvom kokardom na glavi i čijim pjesmama je obilježavao proslave u Manastiru Krka.
Hvala vam lijepa. Vrijeme je isteklo, hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani predsjednik Vlade Republike Hrvatske Zoran Milanović.
Dakle, vi opet o Istri, ne znam šta vas je ta Istra, šta vas ta Istra toliko svrbi ali ja znam da u kraju iz kojeg vi dolazite, a svaki dio Hrvatske je otvoren za svakoga od nas i Istra za vas, dakle tamo će vas dobri ljudi primiti, neće vam dati ni jedan glas, neće vas prihvatiti, neće vam dati podršku. Ja u vašem mjesto odakle dolazite mogu doći i tamo ćemo dobiti više glasova nego vi, mada sam stranac tamo, stranac ipak, Hrvat ali stranac, tamo ne živim. I to dosta govori, mada je malo tko od nas prorok u svom selu ili u svom kvartu, to govori da bi nekakva pristojnost nalagala da se toliko ne hvatate te Istre jer to je za vas strana zemlja u kulturološkom smislu, to je naša hrvatska zemlja. Prema tome, kao što mi vama ne solimo pamet s Pitomačom koja je jedan krasan kraj u Virovitičkoj županiji, kajkavski uvijek se sporilo u koju županiju pripada, volim taj kraj. Tako ste i vi dobro došli u Istru, ne zato što vam ja to kažem jer je to nebitno što vam ja kažem. Svatko je dobro došao svugdje ali dajte malo pristojnosti, to sve skupa nema smisla, daje vaš izjave gdje se igrali sa porijeklima narodnih imena su, čujte to nije dobroćudne kako da kažem, radi tog se događaju ovakve stvari kao u Kistanjama. I na kraju mi je naravno da mi nije drago, ali ima neke duboke logike i proklete pravde u tome da su tu djeca nesretnih, siromašnih ljudi koji su članovi i SDP-a i HDZ-a a od toga nemaju baš ništa.
Hvala lijepa. Iscrpili smo liste prijavljenih za raspravu, iscrpili smo liste prijavljenih replika. Poštovane kolege, mislim da sam dužan na kraju nešto reći vezano za današnju raspravu. Svi oni koji su tražili da predsjednički stol da intervenira bilo s lijeve ili desne strane. Drage moje kolege, hrvatski zastupnici ja mislim da ste u raspravama koristili kerozin kao gorivo, na početku apsolutno. Na kraju garbit kao gorivo a nama za predsjednički stol ste dali vodu da gasimo to, to znate da se time ne može ugasiti ni kerozin ni garbit. To nama i nije potrebno. Svako od vas osobno kao zastupnik snosi odgovornost za izgovorenu riječ i zbog sebe i zbog sredine svoje i onih koje zastupa i to su najvažniji naši suci. Na svakim izborima. Nemojte očekivati od nas da alatom koje imamo vodimo moralnu osudu. Na kraju zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog za iskazivanje povjerenja Darku Lorencinu za obavljanje dužnosti ministra turizma. Za iskazivanje povjerenja potrebna je većina svih glasova zastupnika, tj. 76 zastupnika od ukupnog broja 151 zastupnika. Molim da dizanjem ruke izjasnimo tko je za povjerenje? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, molim vas bit će prilike i za aplauze i čestitke, samo da utvrdimo, 79 glasova za, 20 glasova protiv i jednim suzdržanim glasom. Molim ministra turizma da damo prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik Sabora odnosno predsjedavajući izgovora tekst prisege a gospodin Lorencin novi ministar turizma izgovara riječ prisežem. Tekst prisege glasi: "Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak te se zalagati za svekoliki napredak RH. Molim ministre.
Prisežem.
Poštovani ministre sve čestitke iz ovog Sabora na izboru i dobre želje da zbog sebe, vašeg ministarstva, nas u Hrvatskom saboru, hrvatskog turizma i hrvatskih građana obavite dužnost na opće zadovoljstvo bez obzira koliko ste glasova dobili i tko je glasao za vas vi ste hrvatski ministar turizma. Čestitam!
Hvala lijepa.
Idemo naprijed sa izvršavanjem dnevnog reda. Na redu je - Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o igrama na sreću, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E br. 313 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. U skladu sa člankom 159. Poslovnika Hrvatskog sabora, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmane možete podnosit do kraja rasprave. Molim vas kolege zastupnici, odite. Ima prijedlog da imamo stanku 5 minuta. Nastavljamo za 5 minuta. STANKA U 18,03 SATI.
Kolegice i kolege, hoćemo nastavi sa radom? Hajde ja vas molim da zauzmete svoja mjesta pa da odradimo još ovu točku dnevnog reda što nam je preostalo za danas. Znači, prelazimo na Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o igrama na sreću. To je hitni postupak, prvo i drugo čitanje, prijedlog zakona br. 313. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, a prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, a izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi zamjenik ministra financija Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi Prijedlog zakona o dopuni Zakona o igrama na sreću. Na području Republike Hrvatske trenutno se bavi 42 privatna trgovačka društva, priređivaju igre na sreću. Od tog broja 27 trgovačkih društava je koncesiju za preuređivanje igara na sreću automatima dobilo 2003. godine i koncesija za dodjeljivanje na rok od 10 godina ističe im ove 2013. godine za tih 27 društava. I u ovome zakonu koji je tehničke naravi se zapravo produžuje još do godine dana dokle zapravo se novi zakon igrama na sreću koji je u pripremi da im se da mogućnost da se još godinu dana dok se ne donese novi zakon omogući rad. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministru, oprostite zamjeniku ministra. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo po klubovima. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa evo pred nama se nalazi naočigled jedna tehnička izmjena zakona. Međutim, u obrazloženju samog prijedloga zakona ima nešto na što treba obratit pažnju, nešto što se mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice naprosto ne možemo složiti. Prvo što se ova izmjena zakona želi prikazati kao nešto što nije bitno. Druga stvar, mislim da ovaj zakon se vrlo lako može prebaciti i na ovu prethodnu točku o kojoj smo raspravljali jer Hrvatska će u nekim budućim vremenima naprosto reći da li su casina i slične zabave nešto što Hrvatska ima, želi imati u svojoj turističkoj ponudi ili nije. Jer u ovom trenutku je to nešto što je nedefinirano. No, u prijedlogu zakona, obrazloženju citirat ću piše: "Sadašnji sustav priređivanja igara na sreću kompliciran je. Neka pitanja iz djelokruga igara nisu u potpunosti uređena ili nisu primjereno uređena, pa je stoga u pripremi razrada novog Zakona o igrama na sreću. Novi zakon treba regulirati sustav priređivanja igara na sreću na jednostavniji, manje kompliciran način. Omogućiti efikasniju kontrolu sustava kao i priređivanje igara na sreću na odgovoran i pouzdan način. Isto tako se kaže da godišnje iz ove djelatnosti se u državni proračun uplati negdje oko 550 milijuna kuna. Međutim, i to je ono što mi u klubu ne možemo nikako prihvatiti je da za dvadesetak trgovačkih društava koncesija izlazi 26.3. U prijedlogu zakona se kaže da će ministar donositi odluku o tome kome se hoće ili kome se neće produžiti koncesija. Ako ovaj zakon stupi na snagu dan poslije donošenja ili isti dan kad ga donosimo, znači može stupiti u najboljem slučaju na snagu 22. ili 23. ožujka. I sad mi objasnite po kojim kriterijima, po kojim fizičkim zakonima se može dogoditi da 20 koncesionara kojima koncesija istječe 26. ožujka podnese zahtjev i da ministar u tom vremenu napravi sve ocjene, procjene da li taj koncesionar zadovoljava sve uvjete da mu se produži koncesija za godinu dana. Zašto to govorim? Pa govorim iz jednostavnog razloga što ovako nešto je klasičan primjer možemo reći dogovorne ili planske ekonomije. Svaka normalna zemlja koja želi poslati jasnu poruku da je zemlja gdje su investitori dobro došli, da je zemlja koja daje pravnu sigurnost, da je zemlja koja isto tako ima dugoročno riješeno neke stvari si ovo naprosto ne bi dozvolila. Jer ova konstatacija da zakon ovaj koji imamo trenutno na snazi nije dobar ili iz ovog i onog razloga kolege u Ministarstvu financija su za to znale i prije godinu dana. Isto tako su znale da 26 koncesija istječe, zapravo da dvadesetak koncesija istječe 23.3. i do tada je trebalo ili promijeniti novi zakon ili jednostavno napraviti izmjenu zakona ali u tom smjeru da do donošenja novog zakona i raspisivanja novog natječaja svim postojećim koncesionarima koji nisu napravili određenu grešku, dakle zadovoljavaju, uplaćuju sve ono što treba itd. se produžava koncesija. Onda bih ja prihvatio ovaj prijedlog zakona. Međutim, na ovakav način radit sad da će ministar donosit odluku o nekome ili o nečemu zbog toga što Ministarstvo financija nije napravilo nešto je naprosto smiješno. I htjeli mi to sebi kolegice ili kolege ili ne htjeli priznati vi morate znati da među ovim koncesionarima ima i poduzeća koja, zapravo i stranaca koji su vlasnici poduzeća u Republici Hrvatskoj i njihovo razmišljanje o ovakvoj izmjeni zakona nije ni malo lijepo. Njihova poruka ostalim kolegama iz svoje zemlje, a to nisu nekakve bezvezne zemlje što se tiče investicija u Hrvatsku nisu ni malo pozitivne. I vjerujte mi, bez obzira koliko ćemo se mi ovdje pravdati, koliko ćemo jedni druge uvjeravati da je ovo tehnička promjena, da je ovo nešto nije bitno. Ovaj zakon je, ovakva izmjena zakona je nanijela silnu štetu Republici Hrvatskoj. Silnu štetu je nanijela Republici Hrvatskoj bez obzira što mi jedno drugima rekli. Jer ako sam vam rekao da se samo u proračun od igara na sreću uplati 550 milijuna kuna onda se tu okreću veliki novci. I sigurno da postoji interes. I vidjet ćete kad se raspiše prvi natječaj za nove desetogodišnje koncesije ili koliko će bit određeno da ćete imati na desetine prijava i to tvrtki čiji su vlasnici od SAD-a preko ostalih zemalja u EU. I zato kažem zakon ovako kako je interpretiran nije dobar. Da smo predložili izmjenu zakona, da do donošenja novog zakona se produžava koncesija ovima onda to ne bi bilo toliko sporno. Međutim, ovako predložena izmjena zakona upućuje nešto drugo. Čekamo da se netko drugi pripremi, da donese, da može sutra kandidirat za koncesiju pa ćemo mi onda donositi nekakve odluke. To je prevedeno iz ovoga zakona. Jer ja ne vidim drugi razlog zašto bi za koncesiju koju netko ima 10 godina koja će trajati još možda dva, tri, pet ili šest mjeseci ministar ili nekakvo posebno povjerenstvo moralo donositi nekakvu posebnu odluku. Naprosto ne vidim razloga. Ali ponavljam vam kolegice i kolege ovakav prijedlog zakona nanosi veliku štetu. I budete vidjeli da će ministri i Linić i Vrdoljak i Maras i Grčić koji će se susresti sa stranim veleposlanicima da će im ovaj zakon gurnuti na nos kao nešto što ukazuje na to kakve su administrativne barijere u Republici Hrvatskoj i kakva je pravna nesigurnost od strane investitora u Republici Hrvatskoj. One su naprosto što nije uobičajeno i nije dobro. I ponavljam i to sam rekao dobronamjerno kad smo raspravljali o ovom zakonu na odboru, gospodine Lalovac smatram da bi izmjena ovog zakona trebala ići u smjeru da se koncesije produže do donošenja novog zakona. I onda ste riješili sve probleme. Onda se svatko može sudjelovati u javnoj raspravi oko donošenja novog zakona i svatko tko želi se kandidirati da dobije koncesiju za casino u Republici Hrvatskoj će se imati priliku na jednak način pripremiti. Ako to ne napravimo ponavljam šaljemo jednu užasno lošu poruku. I na kraju, gledajte kolegice i kolege u ovoj državi se objavljuju razno razne liste, lista dužnika, lista ovoga, lista onoga. Ja bih gospodine Lalovac molio da bar mi članovi saborskog Odbora za financije možemo dobiti informaciju o punjenju proračuna. U Ministarstvu financija bar u mom mandatu je to bila dnevna informacija gdje se na dnevnoj razini davalo izvješće o prihodima i rashodima proračuna. U ovom trenutku na web stranicama Ministarstva financija najažurniji podatak je 11 mjesec, a sad smo na kraju 3 mjeseca. Mi smo saborski zastupnici koji moramo donositi nekakve odluke. Doći će i Zakon o porezu na dodanu vrijednost. Mi ga doduše jesmo dobili, ali nije uvršten na dnevni red. Raspravljat o tom zakonu a ne imat podatak o tome kakvo je punjenje državnog proračuna naprosto je nemoguće naći argumente za određene odredbe koje se nude u tom Zakonu o porezu na dodanu vrijednost. Prema tome, da završim. U ime kluba Hrvatske demokratske zajednice predlažem da idete u izmjenu zakona na način da definirate da se samo koncesije produžuju do donošenja novog zakona. Ako to napravite klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj zakon. Ako ne napravite mi ne možemo podržati zakon koji šalje jednostavno jednu negativnu poruku svim stranim investitorima pa tako i domaćima jer ovo je naprosto jedna pravna nesigurnost i selektivno biranje onih u budućnosti koji će imati koncesiju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ostaje nam još čuti stajalište kluba HNS-a i poštovanog kolegu Srđana Gjurkovića.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra sa suradnikom, kolegice i kolege. Pravna nesigurnost je situacija da mi ne donesemo u biti Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o igrama na sreću. To je ono što je sigurno. Da li je zakon koji je povučen 24. prosinca iz procedure donošenja novi Zakon o igrama na sreću odnosno Zakon o zabavnim i posebnim automatima koji je bio u raspravi trebao ići, trebao biti ovdje na raspravi. Da li je Zakon o igrama na sreću trebao biti naravno da bi bilo dobro i to ne treba uopće dvojiti i o tome ne treba raspravljati, nego dapače treba reći Ministarstvu financija da ubrza sa pripremom zakona. Da li je tehnički zakon trebao kako je kolega prije mene u ime kluba HDZ-a govorio definirati da se zakon automatski produžuje koncesionarima ili da li je ovo tehničko rješenje adekvatno o tome možemo raspravljat kao o tehničkom načinu rješavanja. Ono što je ključno, ključno je da je mogućnost da onima kojima ističe a da zadovoljava i ono što je ključno svoje obaveze prema državi da mogu dobit u biti danom izlaženja Narodnih novina 22. ožujka, da zahtjev koji predaju da se može odmah riješiti jer je Ministarstvo financija to naravno pripremilo. I sasvim logično da će svi oni koncesionari koji su podmirili svoje obaveze javnih davanja dobiti mogućnost da produže svoju koncesiju. Ono šta je bitno, a bitno je vezano i za onu raspravu koju smo imali prije mada se o turizmu baš i nije raspravljalo je bitno da kad već novi Zakon o igrama na sreću će se donositi da on bude i vezan za Strategiju razvoja turizma. Jer igre na sreću, netko ih zove kocka grubim riječima su jedan dio turističke ponude. I to je ono šta ne samo da će punit državni proračun, nego je to ono što mi u organizaciji turističke ponude možemo kvalitetno ponuditi svima onima koji dođu u Hrvatsku osim sunca i mora kao onu dodatnu uslugu koju će realizirati investitori što domaći, što strani. Pa mogu reći onda u ime kluba Hrvatske narodne stranke da očekujemo i u pripremi Zakona i igrama za sreću da se vodi računa i usklađuje sa Strategijom razvoja turizma jer je ona i ona bi trebala biti isključivo i pretežno namijenjena turizmu, a manje određenim društvenim aktivnostima unutar Republike Hrvatske iako smo svjesni da i veći broj građana igra na sreću i da je to nešto što je svugdje u svijetu i da je to teško o tome raspravljati koliko je to negativno za kućne budžete, koliko je to rizično, koliko je to loše za mlade posebno. Ali po tom pitanju i očekujemo da novi Zakon o igrama na sreću bude vrlo rigorozan po pitanju maloljetnika i rada onih koji se budu bavili tom djelatnošću, a naročito znači da vodimo računa o maloljetnima, a i da naše društvo nije to koje će stimulirati igre na sreću kao rješenje, rješenje kojeg se na žalost mnogi hvataju kao zadnji izlaz uspjeha u životu. Prema tome, ovaj zakon apsolutno je potrebito donijeti da bi osigurali normalnu i kontinuirano poslovanje onih koji legalno to imaju po dosadašnjim zakonima. I očekujemo što brže da dođe novi Zakon o igrama na sreću, naglašavam da bude usklađen dijelom i sa Strategijom razvoja turizma jer to je ključno zbog čega bi mi trebali imati i igre na sreću u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Konstatiram da smo iscrpili sve prijave za raspravu po ovoj točki dnevnog reda pa zaključujem da je rasprava o tekstu zakona završena, a da ćemo glasat kad se za to steknu uvjeti. A time smo zapravo i iscrpili dnevni red predviđen za današnji radni dan. Tu ćemo sad prekinuti s radom. Nastavit ćemo sutra u 9,30 raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o poljoprivrednom zemljištu. Hvala svima. Doviđenja.
Idemo na izglasavanje odrađenih točaka dnevnog reda. Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o igrama na sreću, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 313. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog zamjenika ministra Borisa Lalovca da se očituje o amandmanu.
Prihvaća se.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, 31 glas protiv i 5 suzdržanih glasova donesen Zakon o dopuni Zakona o igrama na sreću u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru nastavljamo sa plenarnom sjednicom, 7. sjednicom Hrvatskog sabora. Po utvrđenom dnevnom redu sada je na redu - Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu, drugo čitanje, P.Z. br. 251; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta zakona primili ste u pretince. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora koje se odnose na drugo čitanje zakona. To su odredbe članka 155. do 157. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja Vlade RH dodatno obrazložiti prijedlog? Da. To je poštovani ministar poljoprivrede gospodin Tihomir Jakovina. Izvolite poštovani ministre.