Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor u prvom čitanju. Kao što možete vidjeti ova izmjena i dopuna ima dva osnovna prijedloga. Uvođenje tri preferirana glasa i proširenje kataloga kaznenih djela zbog kojih se osuđeni pojedinci ne mogu kandidirati za zastupnike u Hrvatskom saboru. Cilj prvog prijedloga uvođenja tri preferirana glasa je pojačati utjecaj građana na izbor zastupnika u Hrvatski sabor. S druge strane ovaj prijedlog u određenoj mjeri smanjuje utjecaj stranačkih tijela i stranačkih čelnika na to tko će od predloženih kandidata na kraju biti izabran. Iako je ostavljen prag od 10% ovaj prijedlog omogućava većem broju kandidata priliku da dostigne ciljanih 10%, jer se neće većina preferiranih glasova koncentrirati na jednu najprepoznatljiviju osobu što se danas najčešće i događa. Mislimo da je ovo jedan možda ne veliki, ali ipak korak naprijed u demokratizaciji izbornog sustava. Čuli su se prijedlozi da sve kandidate biramo preferiranim glasovima. Taj prijedlog naravno da ima svoje argumente. Međutim, ti prijedlozi suočeni su sa dosta jakim protu argumentima da na taj način posebno u velikim strankama znatno otežavamo da budu izabrani kvalitetni pojedinci koje njihove stranke i stranačke kolege prepoznaju i žele im dati priliku da postanu kvalitetni zastupnici, a koji nisu toliko javno poznati ili dolaze iz manjih mjesta jer ovaj sustav ipak daje prednost kandidatima koji su medijski prepoznatljiviji i koji dolaze iz većih mjesta. Također u jednoj od rasprava na odborima vrlo dobro je istaknuto kako izgled današnjih izbornih jedinica nije u potpunosti pogodan za širu primjenu preferiranih glasova, jer na primjer kandidati iz Zagreba bore se za glasove sve do Rijeke i obrnuto. Iz tih razloga mislimo da je uvođenjem tri preferirana glasa pogođena prava mjera. Cilj drugog prijedloga je onemogućiti pojedincima osuđenim za počinjenje određenih kaznenih djela da se kandidiraju, a posljedično i da budu izabrani u Hrvatski sabor. Zakonodavac je u određenoj mjeri to primijenio u zakonu, ali u znatno užem obliku. Mislimo da se ipak radi o previše uskom području kaznenih djela koje danas pokrivamo i tom predloženom izmjenom i dopunom želimo proširiti. Jednaku namjeru imao je Hrvatski sabor i ranije, no na žalost takva odredba pala je na Ustavnom sudu. Što se tiče te činjenice i ovoga zakona mi smo se pokušali voditi načelima razmjernosti i odredivosti na koju je Ustavni sud upozorio. Što se tiče odredivosti katalog sadrži točno određena kaznena djela, sva djela iz pojedinih glava i točno navedena djela iz jedne glave. Što se tiče razmjernosti katalogom su obuhvaćena kaznena djela čija priroda je takva da je nespojiva sa obnašanjem javne dužnosti posebno u najvišim granama državne vlasti. Uostalom i Europski sud za ljudska prava navodi kako sud prihvaća da se mogu propisati stroži uvjeti kada je riječ o pravnoj mogućnosti kandidiranja na izborima pri čemu Europski sud kaže da do povrede konvencije dolazi samo ako bi se svakoj osobi koja je osuđena za svako kazneno djelo onemogućilo aktivno biračko pravo. Ovakav prijedlog je također na tragu onoga što propisuje Venecijanska komisija u pogledu razmjernosti. Naposljetku Ustavni sud je upravo u svojoj odluci rekao općenito je u javnom interesu izbjeći aktivnu ulogu počinitelja kaznenih djela u političkom odlučivanju. Također kad je Ustavni sud posljednji put ukinuo odredbu kojim je bio proširen katalog kaznenih djela koja onemogućuju aktivno biračko pravo za Hrvatski sabor naveo je da smatra kako se nisu prešli prihvatljivi ustavni okviri, ali da postoji prostor za poboljšanje sukladno smjernicama Europskog suda za ljudska prava i Venecijanske komisije. Upravo ovakvo zakonsko rješenje predstavlja detaljniju razradu kataloga kaznenih djela na koje upućuje Ustavni sud u odluci. Također ovakvu izmjenu s uvođenjem kataloga kaznenih djela pripremili smo i za Zakon o lokalnim izborima o kojem ćemo raspravljati u jednom od idućeg dana ili možda danas nakon završetka ove rasprave. U dosadašnjim raspravama primijećena je nesuglednost između težine propisanih kazni na način da je predloženi Zakon o lokalnim izborima prema kandidatima stroži od Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, pa želim unaprijed najaviti kako ćemo iste odredbe sadržane u ovom zakonu primijeniti na Zakon o lokalnim izborima, odnosno uskladiti ih. U raspravi oko ovih izmjena i dopuna suočeni smo sa stavom da ovaj zakon treba još sveobuhvatniju izmjenu. S tim se u potpunosti slažemo. Te izmjene držimo da treba usuglasiti na širokim stručnim raspravama kako bi na kraju imali što kvalitetniji zakon koji ćemo moći primjenjivati dugi niz godina. Naša politička odluka je da promjenama koje su danas na stolu pokažemo u kom smjeru budućnosti želimo ići, a to je smjer daljnje demokratizacije sustava, jačanje uloge građana i zaštite digniteta kandidata izabranih zastupnika. Također, ovo su promjene kod kojih vjerujemo da neće biti problem stvoriti konsenzus svih značajnijih političkih aktera što će možda biti za nekakve druge promjene. Tako se neću uključiti u raspravu kao predstavnik nadležnog odbora. Želim naglasiti da smo jednoglasno usvojili zaključak da će saborski Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav do drugog čitanja ovog zakona održati tematsku sjednicu o izmjeni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te provesti savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Zaključak smo usvojili na prijedlog oporbenih zastupnika i zastupnika Pupovca. Mislim da su oporbeni bili kolega Grbin i kolega Bauk. Smatram da će ta tematska sjednica donijeti kvalitetne zaključke oko predloženih izmjena ali i biti kvalitetna podloga za početak sveobuhvatnijih izmjena izbornog zakonodavstva koje su nam nužne. Zbog čega onda idemo u izmjene ove dvije promjene ovog Izbornog zakona? Već sam naveo da je naša politička odluka da tom promjenom želimo pokazati u kojem smjeru želimo budući Izborni zakon. Osim toga jasno nam je da buduća rasprava o novom Izbornom zakonu neće biti nimalo jednostavna, bit će tu puno sporova. Da je to bilo tako jednostavno izmijeniti pretpostavljam da bi to napravile kolege već u ranijim mandatima. Mislimo da se oko ovoga i nakon provedenih rasprava u pravilu možemo složiti. I zbog toga vas pozivamo da podržite ovaj zakon.
Hvala zastupniku. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šimić dakle ne sumnjam u to da ova dva cilja koja ste vi ovdje naveli, dakle pojačanje utjecaja građana na izborni proces i smanjivanje utjecaja stranačkih tijela, nije ono što se prepoznaje u ovom zakonu. Međutim, želim vas upozoriti na jednu drugu stvar, čini mi se da ponovno postaje aktualna davna rasprava dvojice filozofa Trazimaha i Sokrata u kojem ovaj prvi tvrdi da je pravda korist jačega. Dok god imamo ovakve izborne jedinice, ovako ustrojene izborne jedinice, reći ću sasvim konkretno … [[Upadica se ne razumije.]] Ispričavam se. Jel' mogu sad? Evo ovom prilikom želim vama reći vi ovaj zakon donosite u korist svoje Osječko-baranjske županije. To je optužba, ali ja to tako vidim. Jer javili ste se za raspravu. Matematički je dokazivo da u onom omjeru u kojem se dvije županije po broju stanovništva da je gotovo nemoguće pa čak i županu Virovitičko-podravskom ako bi dobio 100% glasova na takvoj listi gotovo nemoguće ući u Sabor jer ako Osječko-baranjska županija sa samo 50% glasova nagradi svoje kandidate njihovi kandidati će ući u Sabor. Ja vam to ne govorim sad u smislu da jer shvaćam da je teško napraviti jedan posebno kvalitetan zakon ali vam govorim ovo da razmislimo o tome, da vidimo da li se za ovaj zakon da bi doživio pravu svrhu mogle još neke predradnje napraviti. A do idućih parlamentarnih izbora je dovoljno vremena da se može razmisliti i o prekrajanju izbornih jedinica. Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Žagar slažem se s vama vezano za problem izbornih jedinica na teritoriju Republike Hrvatske. Mislim da se s tim slažu ustvari većina kolega u ovoj sabornici. To je nešto što će biti i morati biti predmet rasprava koje nas čekaju oko promjene izbornih zakonodavstava. Iskreno ja bih volio da imamo sad dva čitanja, imat ćemo tematsku sjednicu, imat ćemo priliku da čujemo različite stavove. Volio bih osobno da se na tim sjednicama i na postupcima koji nas čekaju usuglasimo čak i oko izbornih jedinica jer onda bi to pomoglo da i uvođenje tri preferencijalna glasa ustvari bude u najboljoj mjeri iskorišteno da tako kažem. Bez obzira na to mislim da je uvođenje tri preferencijalna glasa ipak korak naprijed. Rekao sam već velike stranke bi morale voditi računa s njihovih lista ulazi više kandidata da onda kandidatima koji dolaze iz manjih mjesta daju kvalitetnije pozicije na listi. Hvala.
Hvala na odgovoru na repliku. Sljedeći zastupnik koji se javio je zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa uvaženi kolega vama ću kao predstavniku predlagatelja uputiti dva pitanja, a ostatak primjedbi vezanih uz ovaj zakon naravno dati ću u svojoj pojedinačnoj raspravi. Dakle, prvo pitanje, a ono je dosta problematizirano i vašim uvodnim izlaganjem, je način na koji planiramo u ovom mandatu Hrvatskog sabora mijenjati Izborni zakon. Jučer smo formirali Vladu, nije za vjerovati, osim ako vi nemate informacija više od mene, da će i ova Vlada biti kratkog vijeka kao i prošla. Zbog toga pitam vas kad već najavljujete da je Izbornom zakonu potrebno više izmjena, kad već govorimo o tome da ćemo ako usvojimo ovaj prijedlog Izbornog zakona ići i dalje doista pitam vas i molim vas da nam odgovorite zašto to činiti u nekoliko koraka. I na odboru smo vas to pitali, na odboru smo vam ukazali, pristali smo na tematsku sjednicu i sve ostalo i sada evo jednostavno na to odgovor niste dali. Drugo pitanje koje također proizlazi iz naše sjednice odbora a to je ovaj zakon donosimo očito u paketu s izmjenama Zakona o lokalnim izborima. Vidljivo je to iz više aspekata i iz činjenice da ste ih istovremeno predložili, iz činjenice da diraju sličnu materiju. Ali onda vas pitam zašto ta dva prijedloga niste uskladili? I to na dva načina, prvi način je zašto uvjete za kandidiranje niste uskladili pa će biti kompliciranije i teže i strože biti kandidat za općinsko vijeće nego za Hrvatski sabor. I drugo, zašto u drugom zakonu po uzoru na ovaj također niste predložili preferencijalno glasovanje. Hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Grbin, ja sam u svom izlaganju već na neki način odgovorio na jedan dio vaših pitanja, ali evo pokušat ću sada biti detaljniji. Što se tiče izmjena koje su po mom mišljenju nužne za ovaj zakon koji su sveobuhvatnije, one su nužne već neko duže vrijeme. Međutim, prijašnje saborske većine nisu se uspjele usuglasiti u kom smjeru bi izmjene trebale ići. Mi ne znamo da li će to biti moguće i ovoj saborskoj većini. Vjerujemo da će ove izmjene biti usvojene jel smo ih komunicirali i dogovorili sa naših političkim partnerima i zbog toga u ovom trenutku, da tako kažem, idemo na sigurno. A ostavljamo priliku da kroz raspravu pa čak i ovu raspravu koju ćemo imati možda nađemo još neka kvalitetna rješenja s kojima ćemo se odmah usuglasiti i koja ćemo odmah unijeti u izmjenu zakona. Što se tiče lokalnih izbora i Zakona o lokalnim izborima, upravu ste i na tom sam već odgovorio, rekao sam da ćemo uskladiti predložene odredbe izmjene Zakona o lokalnim izborima s ovim o čemu danas raspravljamo. A što se tiče preferencijalnih glasova na lokalnim izborima, mi zastupamo stav da ih treba uvesti na lokalnim razinama i to smo dogovorili, nismo bili na istom odboru kada sam kasnije dao taj odgovor i to smo dogovorili sa našim partnerima. Jedino što nam je tehnički za sada jako teško to izvesti odnosno mislimo da je prezahtjevno na lokalnim razinama gdje imate liste sa 500 i nešto imena uvesti preferencijalno glasovanje, mislim npr. izbore za županijsku skupštinu pa samo 10 lista da imate. I prihvatit ćemo svaku dobronamjernu sugestiju, prihvatit ćemo svaki model koji je argumentiran i koji je provediv da ga uvrstimo u zakon. Hvala.
Hvala zastupniku Šimiću. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Branimir Bunjac.
Poštovani predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, mi smo danas ovdje trebali raspravljati ako sam dobro shvatio o jamstvu da će Hrvatska u sljedeće četiri godine krenuti u nekom boljem pravcu. A mi sada čujemo od predlagatelja zakona da se radi o malom koraku koji je siguran i ostvariv. Dakle, vidimo jedno odustajanje u retorici od onoga što se obećavalo u predizbornoj kampanji pa i nakon samih izbora i ustvari trebamo ustvrditi da se ne radi o nikakvom jamstvu nego da se radi o jednoj maloj kozmetičkoj promjeni koja se odnosi ja jedno tri riječi koje će se izmijeniti u katastrofalnom izbornom zakonu koji je jedan od generatora nepravde u hrvatskom političkom životu. Kada je već predlagatelj htio govoriti o nekim kaznenim djelima koje bi trebalo predložiti za izmjenu ovog zakona, bilo bi dobro da je recimo predložio zabranu vrbovanja pripadnika drugih stranaka i izmjenu izborne volje birača, pa da imamo situaciju u koju neko uđe na jednoj listi u Sabor, a onda nakon par dana postane član druge stranke i onda se traži još takvih zastupnika. Politička trgovina nije nešto što bi bilo potrebno hrvatskom političkom životu, pa je u tom smjeru eto mogla ići jedna promjena kvalitetna izbornoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Što se tiče odustajanja u retorici u odnosu na izbore evo samo bi vas htio zamoliti da pogledate što je MOST govorio u kampanji i vidjet ćete da smo upravo zastupali ovo što smo danas predstavili u izmjenama i dopunama ovog zakona. Mi smo s našim partnerima kada smo razgovarali o budućoj Vladi razgovarali o svim točkama koje smo predstavili u kampanji i za koje smo najavili usvajanje u Hrvatskom saboru i zaista oko nekih točaka smo radili kompromise, kao što se kompromisi rade u svakoj suradnji, kao što se kompromisi rade u svakom začetku bilo kojeg partnerstva. Međutim, u ovoj konkretnoj situaciji nije bilo razloga za kompromise jer smo se i jedni i drugi složili da su preferencijalni glasovi da je proširenje kataloga kaznenih djela jedna dobra i korisna mjera. Ja sam ovdje rekao da se radi o jednom malom koraku uspoređujući to sa svim onim koracima koji su u ovom zakonu po našem mišljenju potrebni. Međutim to nije tako beznačajni korak i mislim da će uvođenje tri preferencijalna glasa ipak donekle promijeniti hrvatsku političku scenu i sastav ove sabornice, ako jedino to ostane na snazi. Slažem se s vama da bi trebali uvoditi neke druge promjene koje možda nisu dio ovog zakona, nego i drugih zakona pa onemogućiti stvari koje ste vi prije toga rekli, ali onemogućiti osnivanje stranaka pet dana prije konstituiranja Sabora samo da bi se uzeo nekakav novac koji vam ne pripada. Hvala.
Hvala zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Glasnović.
Poštovani predsjedniče, kolege. Pozdravljam ovaj prijedlog kadrovski i kao naše kolege neke znaju čiji je mentor bio što je rekao 20. stoljeća ustvari dvadesetih godina prošlog stoljeća, rekao je bit politike je kadrovska politika. Možda bi trebalo neke klauze tu uključiti npr. da li su kandidati ne samo u politici nego na drugim mjestima u društvu bili da li su vodili državna poduzeća koja su temeljito opljačkana osamdesetih i devedesetih. Ima li ljudi tu koji su lažirali svoje biografije, izbrisali svoj ono frizirali biografije itd. koji imaju lažne akademske titule? Ima li tu ljudi koji su npr. radili za tajne službe o bivšem sustavu, a njihovi su dosjei u Beogradu jer su oni prijetnja nacionalnoj sigurnosti. O tome se trebalo davno raspravljati. U ozbiljnim državama što mi još nismo za neke položaje više-manje vojska treba 6 mjeseci do godinu dana sigurnosne provjere a gdje smo mi danas, znamo koliko je love izneseno odavde, ne samo '90.-te nadalje nego prije toga svega, tko ima bankovne račune vani itd.. Samo bi te klauzule možda dodao i da vidimo možda su neki u akademskim krugovima koji nisu objavili niti jedan znanstveni rad, prodavali sex za ispite itd., a dosje je dole tamo u Dedinjama, ni ja ne znam gdje. I treba to sve provjeriti malo više temeljitije. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Miroslav Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Glasnović, što se tiče vaših prijedloga ne znam koliko su oni konkretno provedivi ali iskoristiti ću ovaj odgovor na repliku da kažem da smo imali već u odborima prilikom zasjedanja nekakve ideje da bi trebalo i upite zašto nekakva kaznena djela nisu uključena u ovaj zakon. Mi nemamo ništa protiv da uvrstimo i neka druga oko kojih se zajedno možemo usuglasiti. I tu smo mi kao predlagatelj isto tako otvoreni za sve sugestije i argumentirane prijedloge.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Giovannia Sponze.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo, poštovani kolega Šimić, temeljem vašeg uvodnog izlaganja vidljivo je da se stav predlagača vas MOST-a promijenio što smatram da je dobro. Dobro jer prijedlozima zakona i izmjenama postojećih zakona treba pristupiti prije svega i odgovorno, stručno i profesionalno. Pohvalno je što ne samo vi, već što je i na samim sjednicama odbora zaključeno kako se treba provesti savjetovanje sa zainteresiranom javnošću evo kako bi se sastavio, kako bi došli do jednog kvalitetnog, konačnog prijedloga zakona koji će biti i nedvosmislen i koji hoće biti i provediv.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Bože Ljubića, izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici. Podržavam intenciju predlagatelja ovoga zakona da se povećanjem preferencijalnih glasova ostvari veći utjecaj građana, izborni proces. Međutim, isto tako trebamo biti svjesni rizika koji to sa sobom nosi, dakle rizika koji nosi razvlašćivanje stranaka. U prvom redu kada se tiče regionalne zastupljenosti zastupnika jer veće sredine imaju prednost u tome, kada se tiče spolne zastupljenosti jer stranke također trebaju voditi više računa. S druge strane manji utjecaj stranaka nosi sa sobom i rizik veći utjecaj različitih interesnih skupina koje onda gospodareći i medijima i financijskim i gospodarskim resursima mogu utjecati više na izbor nekih zastupnika koji će njih zastupati nego same stranke. Smatram također i ovdje želim ponovno istaći ono što sam jučer govorio prilikom predstavljanja programa Vlade da treba ući u izmjene Izbornog zakona koje se tiču izvršavanja prava glasa Hrvata izvan Hrvatske. Ja znam da je to primarna ustavna materija, međutim i Izborni zakon ima tu mogućnost da omogući veće pravo ostvarivanja toga glasa, namjeru kroz dopisno glasovanje, kroz uvođenje elektronskog glasovanja itd.. Naravno, kao i ostale kolege koje su se javile za repliku, ja smatram da ovaj Izborni zakon treba doživjeti jednu i širu rekonstrukciju i smatram da će i nakon javne rasprave i nakon priloga i parlamentarne većine i oporbe doći to vrijeme kada ćemo dobiti jedan konzistentni Izborni zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Miroslava Šimića.
Poštovani kolega Ljubić, htio bih se samo osvrnuti na ovu konstataciju vezano za manji utjecaj stranaka a veći utjecaj interesnih skupina. U jednom dijelu se slažem s vama da je to moguće kod preferiranih ili preferencijalnih glasova. Međutim, mislim da smo sa tri preferirana glasa našli pravu mjeru kako sam već i ranije rekao. Pravu mjeru koja će ipak omogućiti istaknutim pojedincima da možda preskoče pojedine stranačke miljenike. I zbog toga mislim da je dobro to što ovdje imamo ipak manji utjecaj stranaka ali on je samo neznatno manji nažalost, povećava se utjecaj građana. Međutim i dalje stranački čelnici i stranačka tijela svoje favorite stavljanjem u vrh liste sigurno će pogurati naprijed i omogućiti im da lakše uđu u parlament. Međutim, tri preferencijalna glasa ipak jamče da ljudima koji su iznimni, koji su dobri da mogu ući bez obzira na volju svojih predsjednika a tome smo svjedočili i na ovim parlamentarnim izborima.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Milorada Pupovca. Izvolite.
Odustajem.
Hvala. Sljedeća onda replika uvaženog zastupnika Arsena Bauka. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega u nabrajanju razlika između ovog rješenja i rješenja koje je sada na snazi propustili ste istaknuti možda najveću razliku a to nije unutar stranački odnosi i utjecaj građana nego što se uvođenjem tri preferencijska glasa iznimno otežava dogovor o predizbornim koalicijama različitih političkih stranaka u smislu participacije svake od njih u ukupnom rezultatu. To je najveća promjena ovoga zakona. Jer hoćemo li biti Saucha ili ja, mislim bitno je ali, nije toliko bitno za građane, a što se tiče međustranačkih odnosa biti će vrlo teže sastavljati dakle predizborne koalicije i liste na takav način. Prema tome ovo ipak nije tako mala promjena kakvom se želi prikazati. Molio bih da kod izrade konačnog prijedloga zakona vodite računa kako se odnosi, ako se ide u predizborne koalicije ne bi previše poremetili preferencijskim glasovima. A s druge strane ako to nije moguće onda vodite računa o tome da bi se u tom slučaju povećao broj tzv. propalih glasova, odnosno glasova stranka ispod praga. Prema tome, to je ono što niste naglasili a što je mislim najveća promjena u ovome zakonu. I odgovorit ću kolegi Ljubići zakonom nije moguće propisati dopisno glasanje, nego Ustavnom zato što u Ustavu izrijekom piše da građani na koje se taj članak odnosi…
Kolega Bauk vi ne možete odgovarati kolegi Ljubiću, vi to znate jel tako?
Hvala.
Bez obzira na vašu dobru intenciju. Odgovorit će uvaženi zastupnik Miroslav Šimić.
Poštovani kolega Bauk, slažem se s vama da će ovo otežati koalicijsko dogovaranje i ne skrivam da je i to bila jedna od naših namjera a ne mislimo da je to toliko značajna namjera kako joj vi dajete na značaju. Međutim, mislimo da to nije ništa loše. Da je to dobra stvar. I vi ste imali na kraju krajeva loših iskustava sa tim predizbornim koalicijama i kršenjem dogovora kasnije.
Hvala lijepa. I zadnja je replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Demokratizacija sustava sa tri glasa na listi je birač u biti konzumira svoje pravo više nego da zaokružuje samo listu. Zaokruživanje samo liste daje moć da kod izbora saborskih zastupnika, samo jednim glasom u biti daju velike ovlasti velikim vođama gdje mogu znači, ne mogu toliko utjecati koliko narod može utjecati izborom preferencijalnim glasovanjem. Najidealnije bi bilo da su moguće otvorene liste i da ako imamo 14 kandidata u jednoj izbornoj jedinici da birač bira 14 svojih saborskih zastupnika. Od 1 do 14 ali da može svih 14 to bi bilo najveći izraz demokracije birača. To bi bila otvorena lista. Zbog toga na ovaj način dobra intencija i ne smijemo zaboraviti da je prikupljeno 380 tisuća za izmjene Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. 380 tisuća potpisa nije bio mali broj i znamo koji su bili otpori od velikih političkih opcija baš zbog toga što velike vođe tj. koji su odlučivali tko će bit koji na listi imaju puno veći utjecaj nego na ovaj način. Na ovaj način birač dobiva pravo da izabere svoje zastupnike u Saboru. A ovdje ima, inače treba mijenjati cjelovit zakon i ovo je dobra intencija. Ima pun nelogičnosti u zakonu koje će trebati znači u cjelovitim izmjenama mijenjati pa npr. u 9. i 10. izbornoj jedinici imamo 393 tisuće birača dok u 4. imamo za stotinu tisuća manje birača. Znači u 4. treba 13 tisuća da budete u Saboru, a u ovima treba 15 tisuća glasova ili 17. Znači nije svaki mandat isto cijenjen. Znači preustroj izbornih jedinica, logičniji, pravičniji bi bio puno bolje.
Hvala. Kolega Saucha je dignuo povredu Poslovnika.
Poštovani gospodine predsjedniče, povreda Poslovnika. Naime, gospodin Bulj znači, članak 235., dakle replika. Kome se replika upućuje? Gospodinu Šimiću ili gospodinu Bauku? Dakle iz govora gospodina Bulja ja sam shvatio da on replicira gospodinu Bauku a ne gospodinu Šimiću. Pa nije gospodin Bauk imao izlaganje nego gospodin Šimić. Dakle, ja vas lijepo molim. Mislim replika mora ići onome ko je imao izlaganje, a ne onome tko je replicirao na izlaganje. Hvala lijepa.
Ja se s vama slažem ali ja sam shvatio da ide replika kolegi Šimiću, međutim očito nismo … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Ja bi samo kazao gospodine predsjedniče da saborski zastupnik ima pravo gledati gdje želi ili prema kolegi Bauku ili prema kolegi … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Bulj to isto nije povreda Poslovnika, molim vas.
Nekada davno se je moglo možda nekome narediti gdje će gledati i što će govoriti, ovaj put imam pravo gledati … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Bulj, to isto nije povreda Poslovnika. Niste naveli ni članak. Nemojte ljudi molim vas zlorabiti povrede Poslovnika na takav način. Ja vas lijepo molim. To nikud ne vodi i nikom ne koristi. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika SDSS-a … [[Upadica se ne čuje.]] Nisam znao da je izrazio želju predsjednik odbora. Dapače, izvolite predsjednik odbora uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega Bulj, kolegice i kolege zastupnici Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na 1. sjednici održanoj 18. listopada 2016. razmotrio je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnio Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista aktom od 14. listopada 2016. godine. Odbor je prijedlog zakona raspravio u svojstvu zainteresiranog radnog tijela. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja je obrazložio osnovne ciljeve predložene zakonske novele. Predlaže se proširivanje kataloga kaznenih djela koja su u članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisana kao zapreka za kandidiranje pravomoćno osuđenih osoba za koje nije nastupila rehabilitacija. Drugi cilj novele sastoji se u proširenju mogućnosti preferencijalnog odabira birača na izborima za zastupnike u Hrvatski sabor. Predlaže se omogućiti biračima 3 preferirana glasa umjesto dosadašnjeg jednog. Nastavno na predloženu promjenu uređuju se i druge zakonske odredbe koje su povezane s preferiranim glasovanjem. U raspravi su članovi odbora iznijeli skepsu prema predloženom obliku preferencijalnog glasanja pri čemu postoji mogućnost da će primjena 3 preferencijska glasa u ovom izbornom modelu favorizirati kandidate koji dolaze iz većih sredina u pojedinim izbornim jedinicama. Navedeno bi za posljedicu imalo neravnomjernu teritorijalnu zastupljenost unutar izbornih jedinica u korist većih naseljenih sredina. Također predloženo je da se znatno produži rok vakacije zakona tako da stupi na snagu u roku od 1 godine od dana njegove objave u Narodnim novinama čime bi se zagarantirao standard po kojemu ova novela ne bi mogla utjecati na izbori koji bi se hipotetski mogli održati unutar naznačenog roka. Nakon provedene rasprave Odbor za pravosuđe je većinom glasova sa 8 glasova za i 3 suzdržana glasa odlučio predložiti Hrvatskom saboru zaključke. 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. I 1. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi upućuju se predlagatelju radi izrade konačnog prijedloga zakona.
Hvala lijepa. I predsjednik Odbora za zakonodavstvo uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković izrazio želju da kaže stav tog odbora. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora i Odbor za zakonodavstvo je također na svojoj trećoj sjednici održanoj 18. listopada 2016. godine raspravljao o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Odbor je većinom glasova, dakle 7 glasova za i 4 glasa suzdržana podupro donošenje ovog zakona, a na tekst prijedloga ističe se da je potrebno prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga izraditi, izričaj doraditi i ujednačiti u pravnom i u nomotehničkom smislu. Posebno ovdje želimo naglasiti da je bila rasprava vezana za članak 1. tog zakona gdje je rečeno da je potrebno ga ujednačiti sa Prijedlogom zakona o izborima za lokalnu samoupravu gdje ne smijemo doći u situaciju zapravo da budu stroži uvjeti za kandidiranje u izborima za lokalnu samoupravu nego za Hrvatski sabor što je predlagatelj zapravo ovdje već i napomenuo da će kod drugog čitanja to ujednačiti. Također je u raspravi istaknuto kako je potrebno ujednačiti i katalog kaznenih djela kojima se ograničava mogućnost kandidiranja na lokalnim izborima sa izborima za zastupnika u Hrvatski sabor, a u skladu sa odlukom Ustavnog suda Republike Hrvatske od 24. rujna 2015. godine kako se ne bi opet otvorio prostor za eventualne ocjene ustavnosti i zakonitosti. Odbor kako sam već naveo podržava zakon za drugo čitanje.
Hvala lijepa. S time smo čini mi se iscrpli izvjestitelje odbora, pa bismo mogli krenuti na klubove zastupnika i prvi klub zastupnika je onaj SDSS-a, uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege kada u saborsku raspravu dođu zakonodavne inicijative kojima zastupnici ili Sabor ide restriktivno prema sebi i vlastitim pravima i kada s druge strane daje više prava ili prilika samim glasačima to je u pravilu popularno i to u pravilu javnost pozdravlja. S druge strane ako su to isti zastupnici i Sabor označeni kao loši, pa još i kriminalni, onda to dodatno čini stvar popularnijom. Ja ću ove dvije stvari uzeti kao razlog da mi ovdje budemo oprezni, ne zato da bismo sebe zaštitili ili da bismo ograničili pravo glasača i pravo javnosti, nego da ne bismo napravili grešku koja se u ovakvim okolnostima može raditi. I iz tog razloga, dakle smatram da je dobro da ovakva inicijativa postoji, ali i ova inicijativa mora biti uzeta i razmatrana sa iznimno, iznimno velikim oprezom. Biračko pravo aktivno ili pasivno, a ovdje je riječ o pasivnom biračkom pravu je univerzalno ljudsko pravo, jedno od univerzalnih ljudskih prava koje rijetke zemlje ograničavaju općom zabranom kao što to čini nekih 8 ili 9 zemalja na prostoru Europe, ne samo EU nego Europe od Velike Britanije preko Luksemburga, Bugarske, Rumunije, Armenije do Rusije. Neke zemlje poput Njemačke i Francuske to predaju kao ovlast sudovima. Ako sudac ocijeni da nekome treba ograničiti bilo aktivno, bilo pasivno pravo kao mjeru penalizacije koja će učiniti dobro za njega ili nju i dobro za ukupni pravni poredak onda to čini. Mi smo ovdje posegli za tim da ograničimo pasivno biračko pravo iako je to ograničenje već sadržano u našem zakonu. Dakle ne oko kandidiranje, nego oko kandidiranja nego oko obnašanja dužnosti saborskog zastupnika. Ako je netko kažnjen pravomoćnom presudom u trajanju od šest i više mjeseci po sili zakona tome ili toj prestaje zastupnički mandat i ne može ga obavljati. Slično je i sa vijećnicima u općinskim, gradskim i županijskim vijećima, a još je restriktivnije u slučaju načelnika, gradonačelnika i župana. Dakle u ovom našem postojećem zakonu postoji restriktivna odredba, da se ne bi stekao dojam kako je ovo nešto novo što do sada ne postoji u zakonu. Postoji. Drugo je pitanje kako sudovi rade, drugo je pitanje kako sudovi obavljaju svoj posao, kako istražni organi obavljaju svoj posao, drugo je pitanje, dakle eventualnog utjecaja na istražne organe ili eventualnog utjecaja na sudske organe, ali to već postoji. Postoje naravno i restrikcije kad je posrijedi kandidiranje. Ovo što smo dobili na klupe i što je predloženo je prošireno na čitav niz kaznenih djela. Od kaznenih djela koja su sankcionirana po međunarodnom pravu pa do kaznenih djela koja se tiču zloupotrebe položaja i ovlasti i između toga spolne jednakosti i prava djeteta ili prava žena ili slično. Uzet ću samo slučaj Glave X. Kaznenog zakona koja govori o ugrožavanju života i zdravlja. U ranijoj verziji riječ je bilo o teškom ubojstvu. Ako je netko počinio teško ubojstvo onda je bio lišen toga prava. Sa ovim sada ukoliko počinite saobraćajnu nesreću ili sudjelujete u saobraćajnoj nesreći i iz nehaja počinite ubojstvo ili pak tešku tjelesnu ozljedu vi ne možete biti kandidat na listama političkih stranaka ako imate pravomoćnu presudu dotada. Političke stranke su u pravilu izbjegavale to činiti, u velikom postotku. Čak i ako bi imale nekoga pod istragom, a kamoli nekoga tko je presuđen. Ja mislim da se mi o ovoj stvari moramo konzultirati sa ljudima koji su stručni kako ne bismo ugrozili neka od temeljnih prava koja imamo kao građani. Dakle, kod obima djela koje želimo sankcionirati. Drugo je pitanje da li je svaka kazna, dakle govorim o dužini kazne, dovoljna za ovakvu odluku kakvu mi predlažemo u ovom prijedlogu zakona? Ili bi trebalo vidjeti da se gleda dužinu kazne, kolega Šimiću? Kao što će to vjerojatno bolje od mene obrazlagati neki kolege koji na tome posebno inzistiraju, kao kolega Saucha. I treća stvar pitanje rehabilitacijskog perioda. Toga nema u sadašnjem zakonskom rješenju, a mi ga uvodimo sada. Ali uvodimo ga za čitav niz djela. Za najteža djela je razumljivo. Pitanje je naravno ponavljam još jedanput za određenu vrstu djela je pitanje da li je potrebno, nužno i da li je pravedno. Da li se time npr. narušava jedna od temeljnih ustavnih vrijednosti, a to je načelo razmjernosti u ostvarivanju prava odnosno pravednosti. To mora reći netko tko je upućeniji od nas. Naša dobra volja, naš interes da učinimo naš posao odgovornijim, moralnijim, manje zaštićenim pod utjecajem privilegija je za pohvaliti. Ali moramo vidjeti da ne napravimo grešku. Želim još nešto reći, ovdje nema čitav niz djela koja bi po prirodi stvari trebala biti uključena kad su posrijedi ljudi koji javno govore i koji javno djeluju, koji djeluju u ime općeg interesa ili u ime posebnih interesa, dakle kao predstavnici političkih stranaka, a to je pitanje kršenja Zakona o diskriminaciji ili pitanje kršenja temeljnih ustavnih vrijednosti kao što je pitanje nacionalne ravnopravnosti. Mi smo bili često svjedoci i još uvijek smo svjedoci da neki od nas nesvjesno ponekad, ponekad svjesno krše odredbe Zakona o diskriminaciji, krše temeljne ustavne vrijednosti kao što je nacionalna ravnopravnost. Što ćemo s tim? Što se tiče dakle svih ovih otvorenih pitanja to zaslužuje tematsku raspravu i javnu raspravu. Dakle, dobro je da je ovo došlo, dobro je da smo s tim krenuli ali to zaslužuje ozbiljnu tematsku javnu raspravu i ozbiljnu javnu raspravu prije drugoga čitanja zbog još barem dva ili tri razloga. U programu Vlade stoji da će Vlada uskladiti Izborni zakon sa odredbama i mišljenjem Ustavnog suda u pogledu ravnopravnosti građana u ostvarivanju biračkog prava. Dakle, mi ovdje želimo da građani imaju mogućnost da imaju tri preferencijalna glasa. A preskačemo nešto što je Ustavni sud već odavno donio kao mišljenje, a to je da s obzirom na razlike u broju birača po izbornim jedinicama težina mandata, a time i biračko pravo je neravnopravno i neujednačeno. I neophodno je tu stvar riješiti. Jednako tako s obzirom da govorim kao predstavnik jedne od nacionalnih manjina treba urediti biračko pravo pripadnika nacionalnih manjina, posebno kad je posrijedi narušavanje ustavnog prava tajnosti biračkog postupka. U sadašnjem postupku to nije tajna. Ljudi čuju za koga se opredjeljuju, da li za opću listu ili manjinsku listu, da li ste Srbin ili niste Srbin. Zašto bi to trebali čuti na biračkom mjestu? I ne samo to, ako je iza vas netko tko je član vaše stranke, a bilo je i takvih slučajeva, a vi ne glasate za manjinsku listu nego glasate za opću listu, to je opet narušavanje tajnosti biračkog postupka i izaziva golemu nelagodu kod ljudi, kod birača pripadnika nacionalne manjine i treba naći rješenje i za to. Što se tiče ovog pitanja oko tri preferencijalna glasa, pokazalo se da je dobro da postoji jedan preferencijalni mandat i da općenito princip preferencijalnosti je prisutan u našem biračkom pravu, ali je pitanje da li će biti dobro ukoliko to uradimo za tri mandata. Ja to ne govorim pro domo sua, da govorim to zbog interesa moje stranke. Mi sva tri mandata dobijemo temeljem preferencijalnih glasova jer imamo čisti većinski sistem tako, pa bih mogao reći nama to ne smeta, ali govorim kao jedan od aktera demokratskog procesa. Doista se postavlja pitanje, hoćemo li na ovaj način zapravo ograničiti demokratske mogućnosti koje strankama Ustav jamči kao što je npr. predizborno koaliranje. Mi smo se svi bili usmjerili na to da kažemo ograničit ćemo utjecaj šefova stranaka koji raspoređuju ljude na listama, ali nije stvar samo u tome. Doista je stvar u tome da ukoliko idemo na tri možemo vrlo ozbiljno poremetiti mogućnost da političke stranke koaliraju i stvaraju predizborne koalicije, a to je ustavno pravo političkih stranaka jer bi svaka predizborna koalicija bila riskantna, veoma riskantna i razbijala bi koalicije ili bi naprosto obeshrabrivala političke stranke da ulaze u predizborne koalicije. Iz tog razloga i o ovoj stvari treba razmisliti i o ovoj stvari treba konzultirati ljude koji su stručnjaci za fine i nijansiranje konsekvence odluka kada je posrijedi biračko pravo koje se mjere, koje se simuliraju u danim okolnostima. Eto iz tih razloga vratit ću se na onu rečenicu s početka, dakle dobro je da zastupnici pokazuju moralnu odgovornost i moralni osjećaj kada je posrijedi vlastita uloga u doprinošenju zakonitosti, doprinošenju poštivanja pravnoga poretka, pa i time da zakonodavno tijelo poseže za mehanizmom penalizacije jače nego što je to recimo dosadašnja praksa bila. Ali treba biti oprezan. Kako, u kojim slučajevima, do koje mjere? Isto vrijedi i za proširenje pitanja biračkog prava odnosno utjecaja birača na ishod izbora kada su posrijedi liste pojedinih stranaka. Dakle treba vidjeti da li je to tri ili je to dva, a to ne možemo vidjeti mi iz maloga prsta ili iz dobre volje. To moram biti rezultat ozbiljnog rada, ozbiljne stručne procjene. Hvala vam.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo više replika, pa idemo redom. Prva je ona uvaženog zastupnika Steve Culeja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Eto posebno mi je drago javiti se na repliku uvaženom kolegi. Uskoro ćete biti ovdje kada ćete ukinuti moj imunitet u Saboru, kada će glasovati i bit će mi drago da ćete svi glasovati za, pošto je i meni drago da to bude tako, pošto imam jedan sudski proces. Ali nisam bitan ja u tom sudskom procesu, već oni koji žive u Vukovaru, posebice moji prijatelji Tomislav Josić, gospodin Živković koji je dao dva sina za Vukovar, koji je jučer imao jedno ročište ponovo. O čemu se radi? Prijedlogom ovog zakona oni koji su se borili za slobodu Vukovara, koji su patili bili procesuirani, gaženi, ubijani, oni zbog svojih aktivnosti u svome gradu Vukovaru štiteći interese hrvatskog naroda, dignitet Domovinskoga rata inih drugih stvari, bit će osuđeni pošto su već mnogi procesuirani i kažnjeni na kazne duže od tih nekoliko dana ili mjeseci. S time će njima biti onemogućeno da u lokalnim izborima nastave borbu za svoj grad ne kao ona iz '91. ali u nekom obliku moraj se boriti za svoj opstanak kao i svako tko se borio u svome životu. Dočim neko drugo u tome gradu koji je bio aboliran za oružanu pobunu, kao i oni koji su osumnjičeni za ratne zločine, za najteže oblike ratnih zločina koji su u nedostatku dokaza oslobođeni i to ovih dana, mada postoje još živi svjedoci njihovih zločina. A pošto u hrvatskome pravosuđu, dobro je kolega Pupovac primijeti, postoje određene sudije, određeni procese, istražne radnje koje ne mogu dokazati ni da je istina ono što govore živi svjedoci, bili smo svjedoci da je u ovom Saboru sjedio Vojislav Stanimirović koji je oslobodio Vukovar od Hrvata i svoj Lovas od velečasnog Burika i 80 svojih mještana. Hvala vam.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupoac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Lažno optuživanje je nešto što je također kažnjivo. Iznošenje optužbi koje su protivne nalazima institucija koje su zadužene za to, istražnih, pravosudnih, je također kažnjen. Stranka kojoj ja pripadam je godinama bila stigmatizirana i danas je. I ako će se ta stigmatizacija nastavljati ovdje u Hrvatskom saboru prema ljudima za koje nema nikakvih dokaza da su sudjelovali u bilo čemu što je nečasno, odnosno što je protuzakonito onda to nije samo stvar odnosa prema pojedincu nego je to stvar odnosa i prema onima koji su organizirani u jednoj političkoj stranci koja predstavlja jednu zajednicu. To je upravo ono na što sam mislio kada sam govorio o potrebi da se o stvarima koje treba sankcionirati u ovom zakonu govori, odnosno radi jeste da oni koji potiču na nesnošljivost na diskriminaciju također treba biti obuhvaćeni ovim zakonom.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Arsena Bauka. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac u vašem izlaganju problematizirali ste ovo predloženo rješenje zbog prava kandidiranja. I ja moram reći da u dobrom dijelu dijelim vašu skepsu oko ispravnosti. Ali imam i dilemu oko ustavnosti ovakvog prijedloga. Jer pročitao bih članak 30 Ustava koji u ovoj raspravi još nitko citirao a on govori, kaznena osuda za teška i osobito nečasna kaznena djela može u skladu sa zakonom imati za posljedicu gubitak stečenih ili zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih poslova ako to zahtjeva zaštita pravnog poretka. Nisam siguran da uvjeti koji su ovdje rečeni a posebno da se to odnosi na uvjetnu kaznu zadovoljava kriterij da se radi o teškom i osobito nečasnom kaznenom djelu koje bi onda imalo za posljedicu gubitak tako velikog prava kao što je pravo na kandidiranje na izborima a posljedično onda i pravo na obnašanje dužnosti. Naime, doista postoje preporuke da se vrlo restriktivno ide u ograničavanje pasivnog biračkog prava i posebno prava kandidiranja. I u tom smislu ja bih samo rekao da ja ne mislim da je čak problem šta se netko sa osudom pa čak i malo težom može kandidirati već je problem šta iskustvo pokazuje da to nije prepreka da bude izabran nego dapače da ponekad birači upravo to nagrade. To je veći problem. Zahvaljujem.
Hvala Odgovoriti će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bauk, to što ste vi kazali i odredba Ustava koju ste citirali pokazuje samo do koje mjere je neophodno da se o ovoj stvari koju su inicirali kolege iz MOST-a razgovara. I koliko mi ovdje koji sjedimo u ovom domu i raspravljamo ono što nam je posao zapravo možemo znati više nego li što može znati jedna inicijativa ili jedna grupacija. I iz tog razloga se ne mogu ne složiti sa ovim što ste kazali a to znači da smo i u zoni rizika, da ova inicijativa ukoliko bi išla dalje u ovom obliku bi zapravo mogla naići na ustavni sud i na Ustavnom sudu pasti. Dakle nešto što je u osnovi dobra inicijativa, u dobroj namjeri moga bi završiti zapravo nekom vrstom kraha na Ustavnome sudu. Iz toga razloga nema drugog načina nego da se zajedno sa stručnjacima uključujući i stručnjake ustavnog prava, kaznenoga prava i naravno stručnjacima druge vrste raspravlja o ovoj stvari i onda da se vidi što je od ovoga realno moguće a što od ovoga što je predloženo nije realno moguće i nije održivo.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolege. Ustav RH, jel' se uopće ovdje riječ izdaja i veleizdaja? Hrvatsko etičko sudište nekoliko puta se je sastalo i imate desetke ljudi od kojih neki sjede od mene desno ovdje su već osuđeni za izdaju koja je možda najgora optužba. Naravno tu nije bilo medija. Nedavno je pokrenuta, Ministarstvo rad, ustvari rada i mirovinskog sustava je pokrenulo sada protiv bivše Vlade optužnice DORH-u za izdaju, veleizdaju, totalna medijska blokada. Sada ja ne znam, to ne postoji u Zakonu, trebalo bi to ubaciti možda. Drugo pitanje je za izborne jedinice da Bog da da Hrvati u 11. izbornoj jedinici imaju ista prava kao drugi u 12.-oj izbornoj jedinici. I svakom je očito čovjeku koji ima dvije moždane vijuge da su Hrvati iz dijaspore namjerno isključeni iz ekonomskog i društvenog razvoja. To je zašto neki moraju letjeti tamo i Vancouver tamo ima 40 tisuća, 6 sati da glasuju u Toronto, Ottawa. Vidjeli smo sa Hrvatima u Bosni i Hercegovini koji su konstitutivni narod da se … [[Govornik se ne razumije.]] otvori konzulate u sjevernozapadnoj Hercegovini recimo Livno, srednjoj Bosni i drugim mjestima ne bi imali one gužve dolje. Koga se boje? Boje se da će doći ovdje ljudi koji će urediti pravni sustav, koji će stvoriti funkcionalnu državu i koji će oteti prćiju nekim ljudima koji su to napravili od ove države, gdje imamo paralelne sustave, pravne, bankarske itd.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Ako je kolega Glasnović mislio na tzv. presudu tzv. etičkog sudišta po kojem sam i ja jedan od hrvatskih izdajnika zajedno sa bivšim predsjednikom Stjepanom Mesićem, bivšim predsjednikom SDP-a i bivšim premijerom Ivicom Račanom, bivšom potpredsjednicom Vlade i ministricom vanjskih poslova i donedavno potpredsjednicom ovoga doma. Ja samo mogu reći da sam ponosan što sam u tom društvu i što sam baš takav izdajnik. Bilo bi me sram da sam među onima koji se pozivaju na etičko sudište kao što se vi pozivate. Bilo bi me sram, sakrio bi se u crnu zemlju zbog toga.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Sauche.
Štovani kolega, ja se s vama u principu u potpunosti slažem u onom djelu gdje ste rekli da treba biti jako oprezan prilikom ograničavanja pasivnog biračkog prava. Dakle pasivno biračko pravo je jedno od temeljnih građanskih prava i kod ograničavanja nečega što je temelj demokracije treba biti jako pažljiv. Moje je osobno uvjerenje, zato to govorim sada a ne u ime kluba da građani kao suveren moraju imati pravo birati svakoga. Ako je netko osuđen za neko kazneno djelo … [[Govornik se ne razumije.]] pravomoćnoj presudi to je itekako javna stvar. Građani usprkos tome odluče izabrati tu osobu, to je njihova odluka, ta je odluka suverena. I mislim da smo na jako tankom i moralnom i ustavnom ledu kada mi sebi damo za pravo da neke ljude isključimo iz političkog života bez obzira koliko nam se oni gade. Narod ima, mora imati pravo izabrati i najgore od najgore ako žele. Dakle ti ljudi njih predstavljaju. Ali ovdje tu ono što sam htio reći da su ovdje u ovaj zakon našla svoje mjesto neka kaznena djela koja zaista tj. kojima zaista tamo nije mjesto. I tu se donekle čak slažem sa kolegom Culejom koji se vidim tu našao dosta ovako prozvan i ugrožen jer se radi o tjelesnoj ozljedi. I smatram da za tjelesnu ozljedu koja se, pogotovo koja se tuži po, koja se progoni po privatnoj tužbi, a propisana je kazna do tri godine. Mislim tu se radi o nečemu što je na razini od šamara do nekakvog naguravanja, dok god nema nekakvog loma kosti. Govorimo o nečemu što je relativno česta pojava, a moguće je dobiti kaznu zatvora do 3 godine. Dobijete li 3 mjeseca rok rehabilitacije ili 3 godine. Dakle to je jedno relativno benigno djelo. Ni jedno kazneno djelo nije benigno da se razumijemo, ali rok je užasno dugačak tu nema srazmjera. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Hvala. Kolega Saucha vi ste zapravo bolje elaborirali neke dijelove pitanja koje sam ja u svojem govoru postavio nego što sam to uradio ja sam. Prema tome, mogu samo zahvaliti na tome što ste uradili. I vjerujem da ćete to u svojoj raspravi uraditi još opsežnije. Dakle, doista je riječ o tome da se sa ovim nastojanjem ozbiljno narušava ne samo onaj članak Ustava koji je citirao kolega Bauk, nego jedno od temeljnih načela Ustava a to je načelo razmjernosti kada je posrijedi donošenje presude i ostvarivanje prava i ograničavanje prava. Ovdje se ograničava pravo nesrazmjerno onome što je djelo a istovremeno se ugrožava, ograničava i jedno od temeljnih univerzalnih prava kao što je pravo da se bude biran i pravo na biranje. I u tom smislu je iznimno značajno da ne upadnemo u tu stupicu. Ja nisam među onima koji misle da ne treba biti nikakvih restrikcija, ja mislim da se moramo zbog okolnosti, zbog ne samo javne percepcije nego i zbog činjenica kroz koje prolazimo u proteklih 25 godina da mora postojati neki oblik penalizacije kako bi se pojačala odgovornost onih koji obnašaju javne dužnosti. Međutim, to treba raditi vrlo, vrlo selektivno i oprezno. Imali smo nedavno u Sloveniji bivšega premijera koji je iz zatvora dolazio na zasjedanje u svoj nacionalni parlament.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Mare Kristića. Izvolite.
Poštovani kolega Pupovac, ja se slažem s većinom vaše rasprave, pogotovo u ovom djelu u kojem ste govorili kako zapravo razmatramo jednu jako osjetljivu materiju. I apsolutno se slažem s time da kada govorimo o katalogu kaznenih djela koji je naveden u ovom prijedlogu zakona ne možemo sva kaznena djela jednako razmatrati u pogledu zabrane kandidiranja. I zato i jest pred nama ova jedna procedura u kojoj ćemo imati i tematsku sjednicu i uključit ćemo na jedan određeni način i javnost koja može dati neke svoje prijedloge. Neka kaznena djela koja je spominjao gospodin Culej i ostala gospoda zastupnici i u ovoj sabornici možda ne zaslužuju da budu u pogledu zabrane kandidiranja, da imaju tako jedan restriktivan pristup. Međutim, kaznena djela korupcije, uzimanja, primanja i davanja mita, kaznena djela zloupotrebe položaja i ovlasti to bi trebala biti kaznena djela koja imaju nultu stopu tolerancije, prema kojima mora postojati nulta stopa tolerancije i koja bez obzira na to je li postoji bezuvjetna ili uvjetna osuda na zatvorsku kaznu svakako trebaju biti predmet zabrane kandidiranja. I u pogledu izvršenja kazne i u pogledu proteka rehabilitacijskih rokova. I ne slažem se s onima koji govore u smjeru da građani moraju imati mogućnost biranja svih osoba bez obzira bili oni osuđeni ili ne. Mi smo upravo od građana birani da bi spriječili otimanje i korupciju i pljačku ove države koja se događa godinama.
Odgovor na repliku dat će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
S obzirom na vrijeme u kojem živimo i s obzirom na saznanja koja posjedujemo ja se s vama slažem da je pitanje zloupotrebe ovlasti i položaja iznimno ozbiljan problem svih nas koji obavljamo javne dužnosti bilo na nacionalnom, bilo na lokalnom nivou. I da je potrebno pojačati osjećaj odgovornosti i svijesti o kažnjivosti takvih djela i da politika ne može biti pribježište za one koji bi htjeli da budu nedohvatljivi za kaznena djela to se slažem. Ali moramo vidjeti kako.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Furia Radina. Izvolite.
Hvala lijepa. Dvije stvari koje se tiču ovog drugog dijela prijedloga zakona i to su preferencijalni glasovi. Kao što znate odredba o kvotama za žene, o obaveznim kvotama, obaveznoj kvoti za žene odgađa se od izbora do izbora, a ona iznosi, bi trebala iznositi 40%. Stranke to stalno izbjegavaju i stranke su dovele do situacije koja u ovom trenutku rezultira s time da se mi nalazimo na začelju Evrope što se tiče broja žena u Parlamentu. Čak i sada nakon toga što se umjetno popravlja prosjek biti ćemo među zadnjima. Zato preferencijalni glas koji od jednoga se pretvorio u tri glasa daje nam mogućnost da uvedemo tu kvotu i to da jedan preferencijalni glas, a možda i dva, a to treba dobro izračunati zato što postoji i dio koji spada u stranku pripada ženama. Na taj način ćemo postati po spolnoj distribuciji da tako kažem malo civiliziraniji. Druga stvar je psihološke naravi i tu ću biti vrlo kratak. Jedan od razloga zbog čega se nije poštivao članak 15. Ustava koji govori o tome da manjine, da pripadnici manjina mogu glasati da skratim politički i etnički, bila je i psihološke naravi. Zašto bi većinski narod glasovao jedanput, a manjine dva puta. Evo sada će većinski narod glasati tri puta, pa možda će manjine moći glasati dva puta ako tako primijenimo članak 15. Ustava napokon i nakon toliko truda. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega Radin, prvo što se tiče zastupljenosti broja žena ili postotka žena na listama za Hrvatski sabor vi ste u pravu i ja to podržavam sa punom sviješću i jednako tako sa punom odgovornošću kada je posrijedi moja politička stranka. Stranke naprosto moraju povećavati udio žena na listama za predstavnička tijela od lokalnog do nacionalnog i kada se bude mijenjao Izborni zakon to je sasvim sigurno jedna od stvari koje bi trebalo ugraditi i jasno odrediti postotak o kojem govorite. Što se tiče toga da bi se to moglo raditi preko preferencijalnoga modela nisam siguran da je to moguće. Dakle, nisam siguran da je moguće da se od tri preferencijalna glasa da jedan mora biti rezerviran za ženu. Ne znam da li bi zakonodavac mogao izdržati takvo rješenje a da ono prođe ustavnu provjeru. Ali ukoliko broj žena bude veći nego što je sada, onda je i vjerojatnost da će neka od njih dobiti preferencijalne glasove bi se trebala značajno povećati, pa bi to mogao biti način kako se to čini. A što se tiče ovog članka 15. Ustava RH vaša dosjetka je sasvim na mjestu, ali kao što znamo postoji mišljenje Ustavnoga suda i naše je da to mišljenje Ustavnoga suda pretvorimo u zakonodavnu praksu, a što još uvijek nismo uradili.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Pupovac. Dakle, vi ste u svojoj raspravi se dotaknuli pitanja veličine izbornih jedinica i da se tako izrazim težine mandata pojedinog. Tu se slažem da ove izborne jedinice kakve su sad, sad tu mnogi se slažu da nisu baš najbolje skrojene. Međutim, ja sam pobornik onih izjava pogotovo u kontekstu toga ako još jedanput naglasimo da je osnova demokracije ili glavna premisa da smo svi politički jednaki. Ja sam pripadnik onih ljudi koji misle da je sva politika zapravo lokalna. To je moje shvaćanje. Bilo je ovdje rasprava da li načelnici općina trebaju sjediti u Saboru ili ne. Mi se moramo odlučiti želimo ili imati estradnu i salonsku politiku ili želimo imati stvarnu politiku. Kao što reče jedan od naših kolega jučer jer vi živite s ljudima, vi znate kako ljudi žive. Živimo mi s ljudima, znamo kako ljudi žive i upravo zato mislim da svaki zakon koji će uvesti političku nejednakost nije dobar. A zašto to mislim? Dakle, naše političko djelovanje, bilo kroz općinama, gradovima i na kraju županijama je ograničeno tim lokalnim prostorom. Mi djelujemo u najboljem slučaju županijskoj skupštini i to je naše djelovanje. I kao što sam prije u prethodnoj replici kolegi Šimiću rekao ako je moja županija tri puta manja od županije koja je u istoj izbornoj jedinici onda su moje šanse jednostavno tri puta manje i to se može matematički dokazati. Kad su u pitanju žene, evo kolega Radin je spomenuo, isto matematički možemo u eksperimentu pokazati da i žena neće imati jednaku šansu. I pripadnik manjina koji neće biti u 12. izbornoj jedinici, koji će biti u bilo kojoj od ovih 10 izbornih jedinica. Isto također ima manje šanse. Ako je zakon u bilo kojem svom dijelu pa makar i u eksperimentu, makar u onoj premisi nepravedan onda treba dobro razmisliti da se popravi i da vidimo što zapravo bolje možemo ponuditi. Hvala.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani kolega vi ste u pravu. Dakle, pitanje regionalne ravnopravnosti građana koja se narušava konfiguracijom izbornih jedinica kod nas je ozbiljan problem. To se može riješiti upravo na ovaj način ukoliko se bude postupalo pravedno, može se riješiti rješavajući pitanje nesrazmjernosti težine zastupničkih mandata po izbornoj jedinici. Ako uzmete npr. 4. izbornu jedinicu ili 5. izbornu jedinicu i usporedite je sa nekim drugim izbornim jedinicama vidjet ćete da je razmjer golem. I to je potrebno promijeniti, a posebno je neophodno mijenjati nejednakost građana kad su posrijedi život u jednoj ili u drugoj regiji, jednoj ili drugoj životnoj sredini. I kad vi kažete da je sva politika lokalna i ako mislite na to da se puna jednakost među građanima može ostvarivati tako da se prenosi na lokalnom nivou i ostvaruje na lokalnom nivou ja se s vama naravno slažem. Ali pretpostavka da bi se to učinilo jest da se stekne moć na nacionalnom nivou i da oni koji drže ključeve moći mogu biti povlašteni ili da mogu respektirati tu vrstu interesa ljudi na lokalnom nivou.
I zadnja replika je ona poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa poštovani kolega Pupovac iako je rasprava tek počela zapravo se već nazire meritum. A vi ste ga spomenuli u svojem izlaganju. Dakle, treba li mijenjati Izborni zakon? Pa svakako da treba. I o tom postoji cijela kronologija od '90-ih na ovamo, čini mi se osam puta je mijenjan ili više, neka me isprave pravnici. Ali kako ga treba mijenjati? Treba ga mijenjati isključivo uz stručnu i argumentiranu raspravu, stručan i argumentirani pristup. I tu bi se dala povući paralela sa prethodnom točkom kad smo razgovarali o Zakonu o HRT-u. Kažu stručnjaci u literaturi da kad se mijenja Izborni zakon uvijek su dva temeljna pitanja. Prvo je pitanje da li se on mijenja zbog nezadovoljstva građana ljudima koji sjede u politici ili se on mijenja zbog zaista stvarne namjere da se mijenja i tada ti zahtjevi, tada te promjene jesu strukturalne i sveobuhvatne. Ja vjerujem, i kažu da simbioza jednog i drugog zapravo daje pravi rezultat izmjene Izbornog zakona, ja vjerujem da je nakana kolega i nas svih ovdje da te izmjene budu simbioza i jednog i drugog i da naši građani budu zadovoljni a isto tako da dobijemo zaista kvalitetni Izborni zakon. I sve ove kronološke promjene koje pratimo od '90-ih su upravo išle u tom smjeru da svaki put su promjene bile značajnije i značajnije da bismo evo došli do preferencijalnih glasova, da bismo došli do svih ovih činjenica o kojima danas razgovaramo. Ali vaše spominjanje članka 10. Kaznenog zakona samo ide u prilog tezi da katalog kaznenih djela unatoč tome što je dopunjen i dalje nije vjerojatno adekvatan i u tom smislu dakle pozivam još jednom da pristupimo ovoj temi oprezno, delikatno. I ono što ste vi naznačili u svojoj raspravi dakle stručno i sveobuhvatno. Hvala lijepa.
I odgovor uvaženog zastupnika Milorada Pupovca, izvolite.
Poštovana kolegice sa vašim pozivom da se respektira stručnost i uključi stručnost u ovo osjetljivo pitanje. Postoji toliko modela izbornog zakonodavstva da većina nas nema predodžbu ni o tri elementarna. S druge strane postoje doista različita iskustva penalizacije ljudi u javnim poslovima. I jako je važno da čujemo stručnjake što oni misle što donosi jedan model, što donosi drugi i koji je primjeren zemljama kao što je Hrvatska. I to ne smijemo propustiti. I kolege iz MOST-a nakon rasprave na Odboru za Ustav i Poslovnik su se suglasile i to je jedan od dva zaključka koji je Odbor za Ustav i Poslovnik prihvatio. A to znači da se stvar vrati među one koji mogu pomoći da se donesu najbolje odluke u ovoj stvari. Što se tiče pitanja koja čekaju kolega je spomenuo, s pravom je spomenuo, mi imamo granice izbornih jedinica ne znam otkada. Starije su od mojeg prisustva u Saboru. Imamo granice županija također. Jesu li one izraz povjerenja u građane? Nisu. Jesu li one izraz priznavanja lokalnih i regionalnih interesa građana? Nisu. Postoji jedna regija koja govori svojim jezikom ali mnoge hrvatske regije to ne čine. Zašto? Pa zato što im je jezik već odavno odrezan ili ograničen. Postoje naravno političke stranke koje pokušavaju govoriti i mimo tog jezika kao što je Slavonsko-baranjska stranka i još neke druge koje su pokušavale. Ali doista je potrebno da se nešto u tom smislu promjeni. I to su temeljna pitanja.
Hvala lijepa. Sada bismo prešli na sljedeći klub zastupnika, to je onaj MOST-a Nezavisnih lista u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. MOST Nezavisnih lista se kontinuirano još od izbora za Hrvatski sabor 2015. godine zalaže za značajnu reformu izbornog sustava, za izbor zastupnika u Hrvatski sabor. U tom smislu zalagali smo se i zalagat ćemo se i dalje za demokratizaciju izbornog sustava koji će omogućiti maksimalan utjecaj birača na izbor zastupnika, reformu izbornih jedinica kojom će se provesti načelo jednakosti glasa svih birača u Hrvatskoj i evo to su mnoge kolege ovdje u ovoj raspravi i spomenule. Omogućiti u perspektivi uvođenje dopisnog glasovanja što bi trebalo u konačnom doprinijeti većem sudjelovanju hrvatskih građana u izborima i naročito većoj odgovornosti zastupnika prema njihovim biračima. Ne smijemo u ovoj raspravi smetnuti s uma i mora nas jako brinuti što je odaziv birača na prošlim izborima za Hrvatski sabor bio svega oko 52% i do sada predstavlja najmanji odziv građana na parlamentarne izbore, ne računajući naravno izbore za Europski parlament. Razloga zašto gotovo pola hrvatskih građana ne izlazi na najvažnije državne izbore ima zasigurno mnogo, ali među njima je sigurno izborno zakonodavstvo koje daje mali utjecaj građanima na izbor njihovih zastupnika. Naravno, cjelovita izborna reforma će zahtijevati široku javnu raspravu i što veći konsenzus u Hrvatskom saboru da bi bila provedena i to su također oni koji su prije mene govorili i spomenuli. Početak takve rasprave očekujemo vrlo brzo i sami ćemo je nastojati ubrzati. No ipak izdvojili smo dva bitna aspekta izbornog zakonodavstva koja bismo htjeli zakonski normirati kvalitetnije sada na početku mandata što smo istaknuli kao naš uvjet za formiranje Vlade. Prvi aspekt odnosi se na zakonska ograničenja kandidiranja za dužnost zastupnika koja su pravomoćnom sudskom presudom osuđena za određena kaznena djela koja onemogućuju kandidaturu pojedinim osobama, smatramo da je od iznimne važnosti da osuda za određena kaznena djela bude eliminacijski čimbenik za bilo koju osobu prilikom kandidiranja za Hrvatski sabor. Smatramo da osobama koje su pravomoćnom sudskom presudom osuđena za određena kaznena djela, nema mjesta u najvišem predstavničkom tijelu i ne bi smjela obavljati odgovorne javne dužnosti. Naravno, u saborskoj raspravi nastojat ćemo doći do konsenzusa koja bi sva kaznena djela valjalo normirati kao teška i osobito nečasna za obavljanje zastupničke dužnosti. I to su također evo posebno zastupnik Pupovac i ostali koji su sudjelovali spomenuli da sva naravno zakonska djela možda koja smo sada naveli ovdje u katalogu nemaju istu težinu. Drugi aspekt odnosi se na uvođenje tri preferencijska glasa koja će svaki birač moći dodijeliti kandidatima na određenoj kandidacijskoj listi umjesto dosadašnjeg jednog glasa. Preferencijsko glasovanje uvedeno je prvo na izborima za Europski parlament a tek potom za izbore za Hrvatski sabor. I moramo se prisjetiti koliko je samo zakonskih inicijativa bilo još u pretprošlom saborskom mandatu različitih stranaka i pojedinih zastupnika kojima se htjelo propisati preferencijalno glasovanje za izbore za Hrvatski sabor i tek nakon građanske inicijative koju je potpisalo više od 380 tisuća građana u listopadu 2014. a kojom se između ostalog tražilo uvođenje preferencijskog glasovanja, Sabor je ozakonio pravo svakog birača da dodijeli jedan glas pojedinom kandidatu na listi uz uvjet da će se preferencijski glasovi za pojedinog kandidata računati u slučaju da čine najmanje 10% od ukupnog broja glasova za listu. Takav skroman model preferencijskog glasovanja dva je puta testiran na izborima za Hrvatski sabor i njegovi su učinci ograničeni u smislu da ti preferencijski glasovi vrlo malo utječu na izbor zastupnika. To znači da je redoslijed kandidata utvrđen pri formiranju kandidacijske liste još uvijek najvažniji za izbor velike većine zastupnika. Analiza parlamentarnih izbora 2015. i 2016. pokazuje da je na izborima 2015. u 11 izbornih jedinica bez zastupnika nacionalnih manjina svega 6 od 143 zastupnika izabrano zahvaljujući broju preferencijskih glasova. Ostali bi zbog redoslijeda na listi bili izabrani bez obzira na broj preferencijskih glasova. Na izborima 2016. koji su nedavno provedeni 11 zastupnika je izabrano zahvaljujući preferencijskim glasovima, a prema redoslijedu na listi inače ne bi bili izabrani. To znači da preferencijsko glasovanje s jednim glasom i pragom od 10% utječe na izbor samo vrlo malog broja kandidata. Presudan za izbor još uvijek je redoslijed na listi kojeg određuju u pravilu stranački lideri. Uvođenjem tri preferencijska glasa, a taj broj zagovaran u svim dosadašnjim prijedlozima i inicijativama očekujemo da će i uz prag od 10% kojeg bismo također željeli smanjiti ili ukloniti, učinak preferencijskog glasovanja na izbor zastupnika bio znatno veći, naročito na kandidacijskim listama stranaka ili koalicija na kojima će biti izabran veći broj kandidata. Uvođenjem tri preferencijska glasa dat će svakom biraču znatno veću mogućnost da utječe na izbor zastupnika s liste za koju će glasovati. Tako ubuduće kada ovaj zakon bude usvojen birač će moći glasovati ne samo primjerice za prvog kandidata na listi što je do sada bio najčešći slučaj, već će moći dati preferencijski glas za još dva kandidata što će omogućiti da znatno veći broj kandidata nego do sada premaši prag od 10% glasova u odnosu na ukupni broj glasova na listi. I sami kandidati više će se obraćati biračkom tijelu radi preferencijskih glasova i poticati izlazak birača na izbore. Kandidati će osjećati veću odgovornost prema biračkom tijelu nego što je do sada bio slučaj. Jasno je da će jačanjem modela preferencijskog glasovanja imati i druge posljedice, manji utjecaj stranačkog vodstva na izbor zastupnika, unutar stranačko nadmetanje kandidata za preferencijske glasove, utjecaj na unaprijed dogovorenu raspodjelu zastupničkih mjesta kod predizbornih koalicija itd.. Ali na kraju ono što je najvažnije, donošenjem ovog zakona i uvođenjem tri preferencijska glasa konačno ćemo nakon pune dvije godine provesti barem jedan od zahtjeva iako možda ne najvažniji koji je potpisalo 380 tisuća građana tražeći da biraju zastupnike, znači svoje zastupnike imenom i prezimenom. Hvala.
Hvala lijepa. I vaše je izlaganje izazvalo nekoliko replika. Prva je ona uvažene zastupnice Marte Luc-Polanc. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Ova izmjena Zakona o izborima zastupnik u Hrvatski sabor je jedna mala izmjena zakona. S tom izmjenom predlagatelj MOST-a navodi da testira svog velikog političkog partnera. Postavlja se pitanje svrsishodnosti i ozbiljnosti ovakvog ponašanja predlagatelja. Naime, svako mijenjanje zakona je ozbiljan i odgovoran posao i nije to dobro činiti da bi se nekog testiralo. Nadalje, zastupnik Šimić u ime predlagatelja navodi i priznaje da ovaj zakon treba jednu sveobuhvatniju izmjenu ali da se sada ide sa malom izmjenom za početak. Draga gospodo iz MOST-a ovakav stav je neprihvatljiv i stvar jednu pravnu nesigurnost i ugrožava pravni poredak. Izmjene zakona trebaju biti sveobuhvatne, sistematične, trebaju ići u redovnoj proceduri i treba dati mogućnost savjetovanja sa zainteresiranom stručnom javnosti. Što se tiče broja preferencijalnih glasova, povećanje broja preferencijalnih glasova dobro zvuči i svatko bi prihvatio takav prijedlog. Međutim i o tom pitanju treba dobro razmisliti. Budimo iskreni da preferencijalni glasovi djelomično dovode do estradizacije politike i političkog djelovanja. Političari da bi osvojili preferencijalne glasove podilaze biračima. Pitanje je da li to želimo i u kojoj mjeri. Nadalje, preferencijalnim glasovima onemogućavamo novim i mladim političarima da se afirmiraju a koji su se dokazali u svojim političkim strankama i u svojim malim izbornim jedinicama. Isto tako onemogućavamo i otežavamo put ženama da se afirmiraju u političkim strankama i u političkom djelovanju. Prema tome preferencijalni glasovi da, ali koliko i kako je složeno pitanje o kojem treba ozbiljnije razmisliti a ne mijenjati to ovako ad hoc samo da bi se nekog testiralo. Zahvaljujem.
Hvala odgovoriti će uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovana kolegice ja ne znam je li to napisano prije, ovo sada što ste pročitali jer jasno je i to je rečeno ovdje u raspravi da se ide u redovnu proceduru i savjetovanje tako da ne znam za kada je to bilo pripremljeno što ste sada pročitali. Tako da uvažiti ćemo sve primjedbe, prijedloge, to smo već rekli.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Anđelka Stričaka. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Kolega vi ste naveli da uvođenje tri preferirana glasa biračima daje veću mogućnost odabira a i da je samim time manji utjecaj znači … [[Govornik se ne razumije.]] stranaka na izbor njihovih zastupnika. Naravno ja se sa time slažem. Između ostalog naveli ste i podatke da svega 11 zastupnika izabranih preferencijama a svi ostali su ušli u Sabor zahvaljujući mjestu na listi. Naravno sve to što ste naveli je točno. Međutim, ja bih ovdje samo htio napomenuti da je to dobar početak ali bi trebalo i nastaviti, znači doraditi dio koji se odnosi na promidžbene aktivnosti, na kampanju i na financiranje. Recimo u članku 29. zakona stoji da HTV i radio da su dužni pratiti izbornu promidžbu te su u razdoblju izborne promidžbe svim sudionicima u izborima dužni omogućiti iznošenje i obrazlaganje njihovih izbornih programa pod istim uvjetima. Recimo u trećoj izbornoj jedinici bilo je 17 listi, 14 kandidata, to je 238 kandidata ili osoba, puta 10 izbornih to je već 2380 plus nacionalne manjine plus dijaspora to je oko 2500 sudionika u izbornom procesu. I na koji način sada svima omogućiti iste mogućnosti? Znači ovo je jedan dobar početak, slažem se da je trebalo možda i prije uvesti tri preferirana glasa ali da bi trebalo još razmisliti o ovim aspektima bi. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Arsena Bauka. Kolega Bauk? Izvolite.
Kolega Maras mi je dao savjet pa. Poštovani kolega Grmoja dvije su stvari koje ovaj, dva članka su bitna u ovome zakonu, jedan je ovo sa tri preferencijalna glasa. I rekao sam dakle sa aspekta zabrane, pardon otežavanja predizbornih koalicija ovo je velika promjena. I u nekom drugom članku se mora anulirati da bi on bio, da bi bio mala promjena mora se anulirati ta činjenica. Tako da dopustite političkim strankama da svojim predizbornim sporazumima mimo rezultata preferencijskog glasanja nešto dogovore. Također kada ste govorili o broju zastupnika koji su ušli temeljem preferencijskog glasanja premali broj ste rekli. Jer i zastupnici koji su bili na vrhu lista dobili su preko 10%. Stranke su slagale i koalicije su slagale iz taktičkih razloga liste da neke pojedince stave na niže mjesto kako bi dodatno potaknuli građane da glasaju za te pojedince i tu listu. Najočitiji primjer je bio primjer u 10. izbornoj jedinici liste MOST-a na pretprošlim izborima kada je Božo Petrov bio 14. To ste napravili zato da bi na taj način dobili više glasova. Imali smo slučaju gospodina Brkića u 2. izbornoj jedinici. Prema tome, niste baš dobro pročitali a niste baš dobro povezali ta dva broja i političke stranke ipak paze da na vrh, da redoslijed bude više-manje logičan, dakle da on podrazumijeva nekakvu popularnost u javnosti. Što se tiče 1. članka a to je zabrane kandidiranja moj dojam je da ste uvodeći uvjetnu presudu u razlog za nekandidiranje izašli izvan okvira članka 30. Ustava, tim više što u članku 56. Kaznenog zakona govori kada će se presuda uvjetna donijeti vodeći računa o ličnosti počinitelja, prijašnjem životu itd. Prema tome, ispričavam se gospodine predsjedniče na 15 sekundi. Moj dojam je da ste uvjetnu osudu stavili samo zbog jedne osobe.
Hvala lijepo. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani kolega Bauk, ja se s vama slažem da stranke u većini svoje liste sastavljaju tako da najpopularnije osobe koje im mogu donijeti najviše glasova stavljaju u vrhove svojih listi, ali ima i nekakvih drugačijih slučajeva kad se neke želi možda ili kazniti ili kad se rade nekakve kombinacije kako bi se nekoga eliminiralo onda su birači ti sa ovim jednim preferencijskim glasom koji mogu to promijeniti ali ne u velikoj mjeri odnosno ne većoj mjeri odnosno ne u većoj mjeri kao što će biti slučaj sa ova tri preferencijska glasa. A što se tiče ovoga da se odnosi na jednog čovjeka, pa ja nemam problema reći da je problem da jedna stranka za gradonačelnika jednog od, u biti za gradonačelnika grada koji je najpoznatiji u svjetskoj javnosti kandidira čovjeka koji je pravomoćno osuđen. To što ta stranka je to napravila i vi sad to nama predbacujete da mi idemo s tim zakonom, da upravo zbog toga što imamo takve slučajeve i što određene stranke to čine mi idemo s ovim zakonom. Da ta stranka to nije napravila ne bi bilo uopće potrebe. Znači da se stranke ponašaju kao što bi se trebale ponašat, znači da imaju nekakvu moralnu odgovornost prema hrvatskim biračima mi ne bismo išli sa ovakvim zakonom, ne bi trebali nešto zakonski ograničavati ako neke stranke rade takve stvari. Mislim da je to jasno.
Hvala. Uvaženi zastupnik Giovanni Sponza bit će slijedeći, dat će slijedeću repliku.
Zahvaljujem. Evo rekao sam u replici gospodinu Šimiću, ponoviti ću tu i u ovoj prigodi gospodinu Grmoji da je dobro, doista jako dobro što je MOST kao predlagač promijenio stav i prihvatio da se treba provesti savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Rekli ste gospodine Grmoja danas u vašem obraćanju i koristili termin konsenzus i da kao predlagači hoćete opažljivo slušati i pokušati postići što veći stupanj suglasja što je opet ne dobro, nego već jako dobro. I to je doista jedan politički standard kojem bi svi trebali težiti zbog stava i pristupa odgovornosti prema svakoj temi i osobito prema zakonu. Vjerujem da se hoćemo i vi i ja usuglasiti također između, u slijedećem između dobre namjere koje je jedna stvar ali i odgovornog i stručnog nedvosmislenog i provedivog zakona da je to sasvim jedna druga dimenzija i druga stvar. Stoga bih podcrtao što je sam gospodin Pupovac naglasio a što vam sam i sam Poslovnik omogućava u radu matičnih tijela da se može koristiti struka, uključiti i proširit sastav odbora i držim da i slijedom toga možemo svi skupa dati jedan značajni doprinos. Jer tema izbornog zakonodavstva je važna tema. Ovo je jedan samo dio segmenata ukupnog izbornog zakonodavstva i stava sam da trebamo doista svi zajedno pristupiti vrlo i odgovorno i na visokoj razini svijesti. Evo zahvaljujem.
Hvala. Slijedeća replika je ona uvaženog zastupnika Vedrana Babić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Grmoja, slušao sam pozorno vašu raspravu i neću se referirati na veći dio onoga što ste govorili o čemu kolege raspravljaju nego na vaš uvod. Čuvši da imate namjeru, jer složili smo se svi da treba proširiti i još bolje razraditi ovaj zakon, da imate namjeru da se uvede i dopisno glasanje u izborima prilikom biranja. Meni prva asocijacija na ono što se događa u susjednoj Bosni i Hercegovini. Mislim da dopisno glasanje bi bilo korak natrag u demokraciji iz jednog jedinog razloga jer znam da na ovim lokalnim izborima u Bosni i Hercegovini na stotine birača koji žive u Hrvatskoj nisu dobili priliku da dopisno glasuju jer im jednostavno materijali nisu došli iako su ih zatražili. Također, sjetite se evo što se je dogodilo i u Srebrenici gdje se tjedan dana broje glasovi i čeka se rezultat. Između ostalog šalju i materijale u Sarajevo na brojenje. Mislim da bi svakako dopisno glasovanje usporilo cijeli proces, trebamo više razmišljati o budućnosti i onome što se najavljivalo u tzv. digitalizaciji. Pa da možda idemo prema tome da se glasa putem interneta a ne poštom. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grmoja, eto ja ću biti uporan pa ću ponovno oglasiti ono što mene žulja da se tako izrazim. Vi ste rekli da, ja se slažem, da je motivacija za preferencijalno glasovanje kod pojedinog birača rad političara vjerojatno radu u prethodnom nekakvom razdoblju gdje se on dokazao i pokazao kao vrijedan, dobar političar koji zastupa njihove interese. Međutim, da kažem ovako, postavit ću vam jedno konkretno pitanje, što vi mislite koja bi bila motivacija birača iz Našica čiji gradonačelnik vrlo loše radi, da glasa za na listi za gradonačelnika iz Slatine koji izvrsno radi svoj posao. Koja bi to zapravo bila motivacija i da li ovaj u Našicama uopće zna što se događa u Slatini i da li ga je to uopće briga? Da vratim se na početak. Oni koji su vrijedni, koji su se dokazali kao ministri, koji su se dokazali već kao zastupnici imat će šansu i to je dobro, neka ljudi imaju šansu. Ali kako će netko novi, kako će netko tko još nije afirmiran na državnoj razini kako će on imati šanse da dobije preferencijalni glas. Tu ja vidim kao opasnost. Koliko žena ima danas gradonačelnika, načelnica općina, koliko ih ima u predstavničkim tijelima, u jedinicama lokalne samouprave. Taj podatak ja sad ne znam, ali vjerojatno bi bio porazan kad bi ga saznali. I opet kažem ako zakon, prijedlog zakona o bilo kojoj mjeri diskriminira bilo koga onda on nije dobar. Ali ova vaša težnja i želja isto da se popravi svakako je dobro došla.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani kolega, ja se slažem sa svim ovim problemima koji postoje. Ali mislim da uvođenje tri preferencijska glasa neće naštetiti odnosno neće povećati te probleme. Evo ja dolazim iz grada, odnosno zamjenik sam gradonačelnice. Znači, ja imam gradonačelnicu kojoj sam zamjenik i ja sam na to ponosan. Znači, mi kada smo sastavljali listu za Metković, a i kad smo sastavljali sve liste, znači MOST-a u RH nastojali smo poštovati i kvotu, ali nastojali smo i stručnim ženama koje imamo u našem timu dati odgovarajuću ulogu. Ja se ne stidim reći da je moja gradonačelnica puno bolji kandidat za gradonačelnika Metkovića, odnosno da će puno bolje obavljati tu funkciju nego ja i zato je i bila naš kandidat.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Nenada Stazića. Izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, ovaj zakon je jedan od čuvenih MOST-ovih 7 jamstava. Jel' tako? Što se više s njima upoznajem nemojte se ljutiti meni to, meni oni izgledaju sve više na 7 patuljaka. Ja mislim da vi u pripremu ovog zakona niste uložili više vremena nego sam ga ja uložio u pripremu ove replike. Evo i zašto. Vi dakle do sad u postojećem zakonu postoji zabrana kandidiranja za osobe koje su, nisu prošli taj period rehabilitacije za kaznena, a počinili su kaznena djela iz glave IX. i X. Kaznenog zakona. Vi to proširujete i na glave XVI., XVII. i XVIII. Ali ja vas pitam zašto niste proširili i recimo i na glavu 32. To su vam djela protiv Republike Hrvatske. Tu vam spada veleizdaja. Ili smatrate možda da čovjek koji je počinio veleizdaju se može kandidirati da bude zastupnik u Saboru. Pa onda djela iz glave 33. protiv strane države ili međunarodne organizacije. Tu vam na primjer spada ubojstvo osobe pod međunarodnom zaštitom. Ili iz glave 31. protiv biračkog prava. Onaj tko je napravio prevaru u biračkom postupku. Vi smatrate da su te osobe podobne da budu u Hrvatskom saboru? Dakle, da ste malo više truda uložili, evo toliko koliko sam ja uložio u pripremu ove replike vi biste vjerojatno i ovo stavili u zakon, ali niste imali vremena za to očito. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani kolega, zahvaljujem se na vašim prijedlozima. Ja sam u svom izlaganju rekao da ćemo u raspravi koja slijedi doći do kataloga, znači tih djela koji ćemo staviti u sami zakon. Želimo uvažiti i vaše prijedloge. A što se tiče ovoga da su naša jamstva patuljasta ja bih volio da se vi kolega Bauk dogovorite. On tvrdi da je to velika promjena. Onda kolege iz HNS-a su se očito jako uznemirile pa su čak i napustile sabornicu zbog tih naših patuljastih jamstava pa bih ja volio da se dogovorite jesu li to patuljasta jamstva ili su to krupne promjene. Hvala.
I zadnja replika je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja najznačajnije po meni je tri preferencijska glasa koja daju svim kandidatima ravnopravan položaj i naravno najbitnije je što će veći broj kandidata proći 10% granicu. Međutim po meni puno bi bilo bolje da nema granice od 10%. Već ako imamo glasove, ljudi dobiju glasove svojih birača to ograničenje uopće od 10% glasova ne vidim razlog zbog čega on postoji. Zasigurno kad budu tri glasa, tri kandidata može se znači zaokružiti birač. Zasigurno će veći broj kandidata imati veći broj glasova. To je … [[Govornik se ne razumije.]] tako ne vidim ovo ograničenje od 10% uopće da treba biti. Trebalo bi razmisliti o ovome što govorim ili da se smanji ili da ne bude ako su tri preferencijska glasa. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Pa ja se zahvaljujem kolegi Bulju. Apsolutno se slažem sa vama, ali za tu odredbu potrebno je postići konsenzus, znači mi imamo tu 14 ruku u Hrvatskom saboru. Tu su naše kolege. Kroz raspravu ćemo doći ja sam uvjeren i do najboljih rješenja pa ako budemo imali konsenzus oko toga ići ćemo i u tom smjeru. Evo hvala.
Sada ćemo prekinuti sjednicu i napraviti stanku do dva sata i nastaviti u dva sata. Sljedeći je Klub zastupnika prvi će biti HDS-a, HSLS-a uvaženi zastupnik Branko Hrg. Evo ga, hvala. STANKA U 13,00 SATI.
Dobar dan svima! Nastavljamo raspravu po klubovima. Sljedeći je Klub zastupnika HDS-a i HSLS-a, uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo svi naravno žele nešto reći o izbornom zakonodavstvu, ono je vrlo bitno i u krajnjem slučaju na temelju tog izbornog zakonodavstva i mi sjedimo ovdje u ovoj sabornici. I kad otvorimo ovakvu temu onda sigurno da ona otvara čitav niz ostalih tema vezanih uz same izbore, od onoga što je već ovdje bilo govoreno i rečeno izbornih jedinica, broju birača po izbornim jedinicama pa moglo bi se reći ja bih tu čak želio napomenuti da bi bilo možda zgodno otvoriti i temu samog izgleda Hrvatskog parlamenta, Hrvatskog sabora, da bi trebalo razmotriti da li bi uvođenje onog nekadašnjeg Županijskog doma makar kao volonterskog bilo možda dobro za Hrvatsku. Ja osobno mislim da da. Tako da je tu čitav niz pitanja. Dobro je da se odustalo od brzog donošenja izmjena ovog zakona i da se kreće u redovnu proceduru, da se omogućuje kao što je predlagač najavio jedna široka javna rasprava koja će sigurno iznjedriti dosta dobrih prijedloga, a vjerojatno i dosta kontroverzi. Svaka stranka naravno u izmjenama izbornog zakonodavstva pokušava zaštititi sebe i svoje interese i vidjeti kako će ona najbolje proći na nekim budućim izborima i sve je to legitimno i normalno, zato se takvi zakoni relativno teško donose. No, kao što je već ovdje govoreno u nekoliko navrata ovo ustvari nije nikakva novina, ove izmjene zakona pogotovo koje se odnose na tri preferencijalna glasa je nešto za što su građani Republike Hrvatske već svoje mišljenje u dobrom dijelu dali. Sjetimo se onih 385 949 potpisa koji su prikupljeni i kada je tražen referendum o uvođenju preferencijalnog glasanja za Hrvatski sabor. Moram se prisjetiti sebe a i vas sve skupa da je tada jednim čudnim matematičkim manevrom tadašnji ministar Bauk na neki način izmanipulirao hrvatsku javnost i hrvatske građane i da je najedanput pojasnio da je 10% od ukupnog broja birača 410 tisuća potpisa, a da je nakon toga samo koji mjesec iza objavljen popis birača u kojem je bilo 3 milijuna i 700 birača koji su izašli na izbore. Što znači da je 385 skoro 386 tisuća birača bilo ustvari itekako dovoljan broj i više nego potrebno za provođenje referenduma. Naravno da se je tadašnja vladajuća većina bojala referenduma jer bi referendum iznjedrio sigurno ono s čime se ta većina nije slagala kao što se dogodilo kod referenduma o braku muškarca i žene kao zajednice muškarca i žene pa je kasnije znate i sami opet i taj referendumski dio izmanipuliran i izmanipulirana je volja građana jer je nakon toga donijet onaj čudni zakon koji je ustvari na neki način izjednačio opet ono što su građani htjeli s onim što nisu htjeli. Ali neka ide svakome na njegovu čast i na njegovu dušu. Ja sam osobno i sam sudjelovao u prikupljanju tih potpisa i jasno je da i osobno i naš klub podupire uvođenje trio preferencijalna glasa. Mislimo da je to svakako dobro za demokraciju, za razvoj demokracije, da to sigurno omogućuje mnogim našim građanima da se mogu i angažirati i da se mogu kandidirati i vjerujem da bi ustvari uvođenje ta tri preferencijalna glasa čak motiviralo veći broj građana koji dosada možda i nisu htjeli ulaziti na izborne liste da bi ih motiviralo da se aktiviraju i da se kandidiraju za Hrvatski sabor. Ono što mene malo onako muči u onom dijelu jest onaj prag od 10%. Da li uopće nakon uvođenja tri preferencijalna glasa treba taj prag? Da li ne bi bilo normalnije ako se već omogućuje ljudima da mogu izabrati troje kandidata na listi da se jednostavno taj prag ukine i da se konačna lista izabranih napravi po broju osvojenih glasova redoslijedom koji ide. To je još pošteniji način. To trebaju pravnici naravno vidjeti koliko je to moguće i koliko nije. Ali u svakom slučaju mislim da bi to moglo još doprinijeti jednom boljem sustavu odabira ljudi. Da li, kao što se zna čuti ovdje u ovim raspravama danas, je to dobro ili nije, da li se to može na neki način kontrolirati? Ja mislim da da. Jer ionako stranke predlažu ljude na liste i ja vjerujem da svaki kandidat ili kandidatkinja na listi u principu vrijedi i da je svaki taj kandidatkinja ili kandidat dobar član te stranke ili kandidat na toj listi i da sada samo zavisi koja sredina koliko podupire više kojeg kandidata. Sigurno da to može iznjedriti kvalitetnije kandidate odnosno kandidate koji imaju bolju potporu svojih birača, svojih sugrađana, ljudi koji dakle u toj izbornoj jedinici jesu. Ali stvarno ne treba smetnuti s uma da se u ovom dijelu razmišlja o malo većem paketu izmjena i da se stvarno razmotri vrlo detaljno ovaj problem koji se pojavljuje o broju birača po izbornim jedinicama a i o izgledu samih izbornih jedinica. Dobro je da je ova inicijativa pokrenuta doslovno na samom početku ovog mandata. Nema nikakve žurbe, imamo vremena, može se dobro raspraviti, razmotriti izanalizirati i nakon toga donijeti kvalitetniji zakon koji će omogućavati hrvatskim građanima kvalitetniji izbor. Ono što svakako mene na neki način raduje, ali mislim da to nije još ono što bi trebalo biti jest proširenje zabrane kandidiranja. Kada je bila rasprava o onim zadnjim izmjenama zakona isto sam to govorio tada kao oporbeni zastupnik i tražio sam i tada da se zabrani kandidiranje za pojedine ljude koji se žele kandidirati, a koji su se ogriješili o neke dijelove zakona. I reći ću ovako, nije isto što se već govorilo ovdje, kada netko napravi nehotice, ne čak svojom krivnjom ili nečim saobraćajnu nesreću gdje nažalost stradaju ljudi, kao kada netko svjesno nešto ukrade. Pa to nije isto. Politika i političari su ljudi koji su pod posebnim povećalom javnosti i ono što ne napraviš za to si često kriv, a kamoli ako napraviš. I ne možeš ti skinuti sa sebe neku mrlju, ako si osuđen za krađu, bilo čega. Ta mrlja ostaje. Kaže se, ljudi svejedno biraju pa njima on ima izbor da mogu odabrati ili ne, da, ali mi kao ljudi koji bi trebali brinuti i o sebi i o svom statusu, koji bi trebali brinuti o tome što mi želimo, poslati poruku javnosti, mi imamo priliku onemogućiti grupacijama onih koji nisu zaslužili biti negdje javno eksponirani da se uopće ne mogu eksponirati. Ja vjerujem da bi to građani pozdravili. Ne ide ovdje sada to na nikoga poimenično i posebno, moglo bi se toga nabrajati, ali u svakom slučaju ako nekad nešto ukradeš, lopov si bez obzira da li se odslužio kaznu ili nisi, to ti ostaje. I ako je to političar, onda je to problem jer zbog tog takvog političara, svi mi koji se time bavimo nosimo tu mrlju. Mi imamo svi nazivnik političar, svi nosimo taj teret jer smo mi svi u tom poslu, to je naša ekipa, to je sabornica u kojoj mi svi djelujemo i radimo. Ja mislim da bi trebalo vidjeti mogućnosti da se za takve vrste nedjela praktički onemogući kandidiranje bez obzira što je istekao rok kušnje ili što je istekla kazna. Ne znam da li je to moguće ili nije, da li to zadire u neke druge slobode, to će znati pravnici, ali poruka bi trebala biti takova poslana. Hoću još ovdje naglasiti da je sam ovaj posao i postupak izmjena ovoga zakona jedan proces također u kojem ćemo mi građanima poslati poruku i da je vrlo, vrlo bitno i važno kakvu ćemo poruku poslati jer građani gledaju ovu sabornicu i mi svi skupa koji smo ovdje kada često puta jalovo raspravljamo, kada se često puta nadmećemo izvan tema, šaljemo ružnu sliku i svi je trpimo. Izbornim zakonodavstvom izmjenama Izbornog zakona, uvođenjem periferijalnog glasanja sa tri kandidata, vjerujem da čak i taj dio možemo za određeni postotak smanjiti. Ja ovdje moram reći da čestitam predlagaču na ovom prijedlogu. Zahvaljujem u svoje osobno, a i u ime onih koji su skupljali potpise da se ovo uvede vama što ste to stavili na dnevni red i vjerujem da ćemo svi zajedno uspjeti iznjedriti kud i kamo bolji zakon i da ćemo na taj način početi malo vraćati ugleda političara u RH. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo kolegi Hrgu. Imamo pet replika. Prvi se za repliku javio uvaženi zastupnik Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvaženi kolega Hrg, slažem se s vama. Na početku ste istaknuli da je dobro da se odustalo od hitnog postupka, da se prišlo na ovakav način rasprave o samom zakonu i kao i svaki zakon, a naročito ovaj otvara čitav niz pitanja tako da ova tri preferencijalna glasa bi trebalo promatrati u kontekstu toga što to znači u okvirima stranačkog dogovaranja i koalicijskih sporazuma. Sjećamo se svih prethodnih izbora da su postojali koalicijski sporazumi. Teoretski se može dogoditi i događalo se često da s neke liste uđu tri kandidata, koalicijski sporazum predviđa da jedan od tih kandidata koji će ući u Saboru bude iz neke druge stranke, a građani su odlučili da to preferencijalno budu ta tri. Tu se postavlja pitanje i podijeljenosti ravnopravnosti unutar izbornih jedinica. Recimo Primorsko-goranska, Splitsko-dalmatinska su podijeljene na nekoliko izbornih jedinica. 8. izborna jedinica Rijeka, Istra, otoci, 7. izborna jedinica samo jedan mali dio priobalja, Gorski kotar sa vrlo malim brojem birača, čitava Karlovačka županija i dio Grada Zagreba i sada se postavlja pitanje količine tih glasova koje će kandidati iz pojedine izborne jedinice moći odnosno s pojedinog područja moći dobiti za sam preferencijalni istup i ulazak u Sabor. A postavlja se i još jedno pitanje prepoznatljivosti samih kandidata i njihove kvalitete i medijske eksponiranosti s obzirom na mjesto gdje žive, na područje gdje djeluju i mogućnosti takvog eksponiranja da bi bili prepoznatljivi biračima. Dakle o svemu ovome treba podosta raspraviti, donijeti jedan kvalitetan zakon koji se neće odnositi na samo ova tri preferencijalna glasa, već će razmotriti malo šire samo ovu problematiku i u svakom slučaju je dobro i slažem se s vama da se ušlo u ovakav način rasprave.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolega Klarić. Mi smo dugogodišnji lokalni dužnosnici pa onda možemo reći da uvijek gledamo to i na taj način i s te strane i s te razine. Zato sam i rekao u svom izlaganju bi bilo možda vrijeme da se raspravi da li je potrebno malo jače zadrti u sve ovo i jednostavno vidjeti da li je vrijeme da se uvede taj drugi dom koji bi bio onog lokalnog karaktera gdje bi upravo se mogla stjecati ta prepoznatljivost posebno ljudi sa lokalnih razina koji bi bio volonterskog karaktera i gdje bi praktički bili lokalni dužnosnici i zastupali interese lokalne sredine. Ovako nam se sada događa kada se donosi koji zakon, naravno da mi svi koji dolazimo iz koje sredine pogotovo ako smo načelnici i gradonačelnici borimo se svaki za svoje područje, svaki svoji prostor. A na ovaj način bi se u parlament stavila samo nacionalna politika a u ovaj drugi dom bi išla ona lokalna gdje bi se o tome jače raspravljalo, bila bi jače zastupljena, dobila bi se naravno i veća prepoznatljivost. Tako da u tom dijelu, a ovo što ste rekli za izborne jedinice apsolutno točno, dakle pogledajte si samo drugu izbornu jedinicu, to je strašno kako je to raskomadano i tu ne možeš nikako posložiti priču da netko bude cjelovito prepoznatljiv jer ne možeš djelovati na čitavom prostoru izborne jedinice obzirom da se radi o 4 lokalne, odnosno regionalne jedinice. Tako da je to jedan veliki problem. Slažem se s vama.
Hvala kolegi Hrgu. Druga replika gospodin Josip Borić.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Kolega Hrg po meni su vrijednosti preferencijalnog glasa na neki način precijenjene i o tome sam puno govorio kada smo to uvodili ovdje i raspravljali u Hrvatskom saboru jer mislim i pokazali su izbori da iznad volje preferencijalnog biranja postoji i volja pojedinca kojeg se bira i nakon toga dolazi do razočarenja birača u one koji su izabrali. Jer Hrvatski sabor je ipak samo prva stepenica u formiranju kompletne vlasti, njega formira na neki način neposredno birači svojim glasom pojedincima a onda izvršnu vlast kao drugi stup formiraju opet saborski zastupnici temeljem većine. Građani izabiru svoje kandidate koji postaju zastupnici ali nakon toga volja pojedinca koji je izabran postaje iznad volje birača tj. iznad vrijednosti tog preferencijalnog glasa. I sada imate primjer recimo u Hrvatskom saboru da čovjek koji je dobio najviše preferencijalnih glasova u Hrvatskom saboru, gospodin Zoran Milanović 42 tisuće 265 je u sabornici bio svega 2 minute i vjerojatno koliko čujem ne želi ni biti možda više saborski zastupnik, čujem da će savjetovati albansku vladu ali to je njegovo pravo on se izdignuo iznad vrijednosti tog preferencijalnog glasa. Da je dobio i 100 tisuća, vjerojatno bi taj broj birača bio još više razočaran jer su ga primarno htjeli da bude u Saboru eventualno u izvršnoj vlasti. Tako da dolazimo do situacija da sada se preferencijalni glas tumači kao i dio koji treba funkcionirati u formiranju izvršne vlasti. Mislim da je to možda onda i nekorektno a birači su dovedeni po meni u zabludu takvim promišljanjima i takvim percepcijama. Mislim da je prva stepenica za svakog onog ostvarena kada je ušao u Hrvatski sabor i tu bi trebao zadovoljiti svoje nekakve ambicije a nakon toga idu drugačija politička pravila. I zbog toga je ovo tema o kojoj se treba jako dobro raspravljati da ne bi uletjeli u nešto pa poslije toga kažem razno raznim smicalicama ostvarivali sasvim drugačije želje od onoga što birači zaista žele postići kroz preferencijalni glas.
Hvala vam lijepo. Odgovor na repliku uvaženi kolega Hrg.
Hvala lijepa kolega Borić. Nažalost često su birači razočarani mnogim onim koje izaberu i na lokalnim razinama i na nacionalnoj razini, u Hrvatskom saboru. Upravo ako bi bilo više preferencijalnih glasova mislim da bi bilo manje ovakvih slučajeva o kojima vi govorite jer znate kako to ide u nekakvoj stranačkoj hijerarhiji i neka se ipak tempira malo pa se onda planski glasa za nekoga negdje a ne za one koji bi htjeli. Ako bi bilo više preferencijalnih glasova teže bi bilo onda postići taj efekt koji bi se tu dogodio. A ako bi bilo ono da nema onog praga od 10% tu bi kudikamo još se više omogućilo da se nešto takvo događa. A ova odgovornost o kojoj govorite apsolutno je vrlo nepošteno i nekorektno, da se ne poštuje ono za što si se kandidirao, da nisi na svom radnom mjestu i da ne dolaziš na to radno mjesto, dakle da ne sudjeluješ na tom poslu pogotovo ako imaš takvo velik broj birača pa makar i nisi zvijezda više.
Idući se za repliku javio uvaženi kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine potpredsjedniče. Pa moj kolega je govoreći o ovom zakonu referirao se na jedan referendumski postupak a to je bio onaj Udruge „U ime obitelji“ pod nazivom „Birajmo zastupnike imenom i prezimenom“ i govoreći o tome iznio je čitav niz neistina, da ne kažem neku grublju riječ koja se tiču ministra Bauka. Uvaženi kolega, odluku o tome koji je broj potpisa potreban za raspisivanje referenduma u RH nismo donijeli niti ja, niti ministar Bauk, niti itko tko sjedi u ovom Saboru već je odluku o tome donio Ustavni sud RH nakon što ga je ovaj Dom upitao koji je broj potpisa potreban za raspisivanje referenduma u RH. Vi tada, provjerio sam, niste bili u Saboru, niste glasovali o tome, ne znam što ste tada javno govorili ali činjenica je da bi otklonili svaku dvojbu, da bi definirali koji je broj potpisa potreban za raspisivanje referenduma? O tome smo pitali Ustavni sud. I da li znate koja je bila odluka Ustavnog suda? Odluka je bila odbacuje se prijedlog za provođenje nadzora nad ustavnošću i zakonitošću provedbe državnog referenduma jer nije prikupljen dovoljan broj potpisa. Ustavni sud je nakon toga jasno rekao, a ne ministar Bauk ili bilo tko od nas koji je to broj potpisa i na temelju kojeg se to popisa radi. Meni je izuzetno žao što ste izabrali ovu raspravu da iznosite takve grube neistine. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Hrg.
Kolega Grbin, istina je da je skupljeno 385 949 potpisa, istina je da je za izbore objavljen popis birača 3 791 341, istina je da je tada dat podatak da je potrebno 10% koliko treba popisa birača 452 613 potpisa. Ja ne ulazim u odluke Ustavnog suda, poštujem ih. Tu ne možeš ništa reći. Samo kažem da je napravljen određeni manevar i da je postojala politička volja da se je željelo nešto tako napraviti sigurno da bi se moglo napraviti. Jest vi ste tada kao vladajuća većina pod pritiskom javnosti ipak popustili pa ste dali zakon u izmjene i uveo se jedan preferencijalni glas. Ja to ocjenjujem čak s vaše strane određenim pozitivnim pomakom. Ali činjenica jest da su ove brojke jako čudne i da se o njima jako puno u to vrijeme raspravljalo a također ne znam što sam tada rekao, sigurno nisam bio protiv tog preferencijalnog glasanja obzirom da sam vrlo aktivno sa čitavom infrastrukturom sudjelovao u skupljanju potpisa i tražio da se uvede preferencijalno glasanje. Mogli ste onda predložiti u krajnjem slučaju vidjevši 386 skoro tisuća građana Hrvatske da uvedete to, da stavite da se to stavi u Izborni zakon. Jer znate i sami da bi referendum bio prošao da je bio raspisan i da bi sigurno bilo uvedeno preferencijalno glasanje s tri mandata.
Slijedeća replika je uvaženi kolega Ivan Lovrinović.
Uvaženi kolega Hrg, slušao sam vaše i slažem se i još bih to dakle potvrdio da je novi Izborni zakon nužnost za Hrvatsku ukoliko želi konačno izaći iz ove krize. Ovo je najveća prepreka kako razvoju demokracije tako i ekonomskom razvoju Hrvatsku. Sadašnji Izborni zakon potiče negativnu selekciju, daje šefovima stranaka ogroman prostor i potiče klijentelizam. Neću ponavljati ovdje, ovo je dobra namjera MOST-a i to je jedna od kako oni kažu jamstava, ali bilo bi dobro da dovedu to do kraja i dobro je da su odustali od toga da to lome preko koljena već da ide jedna javna rasprava, pa drugo čitanje. Dakle ali vidjet ćemo što će se uvažiti. Neću ponavljati što je rečeno, ima ovdje izneseno dobrih prijedloga. Sve mi možemo napraviti, sve ali ako je i dalje 50% samo građana koji mogu birati izađu na izbore mi nismo ništa napravili. E ja ovako kao ekonomist razmišljam kako potaknuti građane da više izlaze na ove izbore? U nekim zemljama se oni kažnjavaju, dakle čovjek se kazni, građanin, birač što nije izašao. Mislim da to nije popularno jer naši su građani već dobrim djelom kažnjeni lošim stanjem u ovoj zemlji nezaposlenošću, nedovoljnim primanjima itd. Ja bih htio čuti vaše mišljenje da li se slažete da bi određeni porezni stimulansi biračima bili prihvatljivi i da li vi mislite da bi oni povećali izlaznost na izbore i da li se slažete samnom i strankom kojom pripadam Promijenimo Hrvatsku da bi promjena Izbornog zakona dramatično promijenila političku scenu u Hrvatskoj? Kada bi ovaj zakon sutra se uveo sa ovim izmjenama mi ovdje, ovo bi se ovdje dramatično promijenilo. Slažete li se s tim?
Hvala lijepo. Odgovor na repliku kolega Hrg.
Pa slažem se sigurno. Osobno mislim da bi već samo uvođenje tri preferencijalna glasa motiviralo veći broj birača i da bi već samim time bila veća izlaznost jer bi na neki način bilo to jedno osvježenje koje bi se pojavio na političkoj sceni. Gledajte, stranke kao stranke naravno moraju funkcionirati u svojim okvirima i sigurno da funkcioniraju po svojim pravilima osim ako se ne krše unutar toga. Ali to je sad stvar koja isto zahtjeva možda malo više pogleda sa strane zakonodavca unutar kršenja propisa između pojedinih stranaka. Pa već kad bi se to napravilo možda bi bilo malo drugačije. Da li ljudima davati stimulans da izlaze na izbore, da li stavljati to kao nekakvu obavezu da moraju izaći na izbore? To su sad stvari koje onako uvijek su diskutabilne i uvijek su negdje na nekoj vagi. Mislim da treba napraviti sve u izmjenama izbornog zakonodavstva da se ljude motivira bez nekih financijskih stimulansa ili bez nekakvog kažnjavanja. Dakle, izmjene izbornog zakonodavstva, izmjena izbornih jedinica, stavljanje mogućnosti ljudima da biraju unutar nekog okvira koji već postoji, dakle sigurno da bi više motiviralo birače i da bi oni više izlazili. Isto tako i ovaj dio samog preferencijalnog glasovanja. Ali u svakom slučaju osvježenje je potrebno. Ponavljam, dobro je da se krenulo u proces, dobro je da se krenulo na početku mandata i da se može mirno na miru dobro napraviti javna rasprava, čuti i ljude i mišljenja i struku i sve to skupa posložiti da na kraju izađe nešto bolje za Hrvatsku.
Zahvaljujem se kolege Hrgu. Iduća replika je uvaženi zastupnik Maro Kristić.
Poštovani kolega Hrg, ja vam u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista želim zahvaliti na podršci našem prijedlogu, osobito pohvaljujem način rasprave koji vodi u smjeru jednog konstruktivnog dijaloga. Osobno mislim da je žalosno da uopće danas ovdje raspravljamo i da je rasprava od strane pojedinaca koji već najavljuju ustavne tužbe kada je riječ o ovom zakonu. Žalosno jer ona zapravo ide u svrhu zaštite onih pojedinaca koji su pravomoćno osuđeni i kojima je politika jedino zapravo utočište koje ih čuva da se daljnje osude ne bi događale. U tom smislu vam puno hvala. Ja pozivam sve da kako smo i otvorili ovaj proces kroz jednu širu raspravu dođemo do konsensualnog prijedloga ovog zakona koji će na kraju štititi maksimalno izborno zakonodavstvo i legitimitet svih nas ovdje u Hrvatskom saboru.
Odgovor na repliku.
U stvari nemam odgovora, nego samo mogu reći da mi je drago da se u tom dijelu slažemo i ja mislim da imamo tu apsolutnu potporu i javnosti u takvom gledanju na stvar i da to ponavljam ono što sam rekao malo prije. To je poruka javnosti. Što mi kao ljudi koji ćemo stisnuti neke od ovih gumba poručujemo javnosti? Da li mi smatramo da želimo nešto čišće ili želimo da bude kako tko hoće? Dakle, to je naša poruka. To je naša slika. Mi sada odlučujemo i o sebi što mi jesmo, koji smo mi ljudi, kako gledamo na stvari i naravno o onima koji će biti sutra po tom novom zakonu birani. Znači uvodimo po meni jednu čistoću u izborni sustav, uvodimo određenu čistoću u sam izborni proces ali i u ovaj Parlament u budućnosti.
Nema više replika. Prelazimo na daljnju raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Tomislav Saucha.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo mi danas raspravljamo o jednom od najvažnijih zakona za demokratski politički sustav Republike Hrvatske Zakon o izboru zastupnika u ovo kišno pospano poslijepodne pred polupraznom saborskom zastupnicom, bože saborskom, bože sabornicom. Ispričavam se, dvoranom. Dakle, ovo je jedan od razloga upravo zašto smo mi upozoravali da je ovo puno prevažna tema da bi išla ovako na brzinu u postupak i da bi išla preko koljena. Jer ja ću vam skrenuti pažnju iako je kolega, sada će mi kolega Grmoja replicirati, spreman sam na to i reći će, podučit će nas sve da se ova rasprava ide, tj. da ova točka ide u dva čitanja. No međutim, osnovna intencija kolega iz MOST-a je bila da ove izmjene zakona o izboru zastupnika idu u samo jednom čitanju. I išlo se na dva čitanja tek kada smo snagom argumenata mi kao pozicija u stvari prisilili kolege iz MOST-a da jedno ovako važno pitanje ne ide na brzinu već da se provede šira rasprava i da se ne lomi preko koljena. Kolega Šimić je na odborima rekao da se radi o manje ozbiljnim izmjenama zakonodavstva i da nam predstoje puno veće, ozbiljnije promjene koje će se sprovesti u budućnosti i da će se tada sprovesti i jedna kvalitetnija, šira rasprava sa zainteresiranom javnošću. Ja sam tada bio rekao na odboru i sada stojim također iza tih riječi. Ne postoji manje ozbiljne ili ozbiljnije izmjene zakona, pogotovo ne kad se radi o ovako važnom zakonu. Dakle, također je rekao da su ovo, to je rekao danas da su ovo mali koraci, sigurni koraci. Iz toga se vidi da se kolege iz MOST-a očito još uvijek boje da ih njihov većinski partner iz HDZ-a ne izigra. Jer očito još uvijek postoji ta doza nepovjerenja između MOST-a i HDZ-a. Ovaj zakon je jedan od sedam MOST-ovih jamstava za formiranje Vlade i oni to smatraju jednim od svojih ključnih jamstava. I zato su forsirali da se ovaj zakon prihvati u ovakvoj proceduri, a ne da ide po nekakvoj, ono kako bismo mi to smatrali uobičajenoj proceduri za jednu nadolazeću parlamentarnu većinu pogotovo koja je preuzela odgovornost za funkcioniranje Republike Hrvatske i koja sad u ovom trenutku ima dva ključna ministra za izmjene ovakvog jednog zakona. Dakle, ministra pravosuđa i ministra uprave. No međutim, da se išlo na redovitu izmjenu putem Vlade, Vladine procedure taj postupak bi onda definitivno trajao puno dulje ali iz nekog razloga očito se kolegama iz MOST-a žuri. Također želim naglasiti da tek nakon pritiska, ali sad ću opet naglasiti, ne pritiska silom glasova, jer mi nemamo više glasova od vas. Vi ste većina, vi ste nas mogli preglasati ali naši argumenti su očito bili uvjerljivi. Tek nakon našeg pritiska argumentima vi ste pristali da se o ovoj prevažnoj temi otvori široka javna rasprava. Ja mislim da postupak savjetovanja sa zainteresiranom javnošću je izuzetno bitan, iako se ne odnosi na zakone koji dolaze od predlagača saborskih klubova to ne znači da bi mi trebali izbjegavati te zakonske obveze, tj. da ne bi mogli zauzeti taj viši standard. Mislim da nema ni jednog zakona koji može polučiti takav interes javnosti kao što je Zakon o izmjeni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. I dalje se postavlja pitanje što smo postavili i na odboru čemu takva hitnost, jer mi smo stekli dojam kao da o izglasavanju ovog zakona ovisi doslovce ne znam da će svijet propast ako se to ne izglasa. I nismo nikako mogli shvatiti zašto, obzirom da idući izbori koji bi se trebali provesti po ovome zakonu bi tek trebali biti za četiri godine. Evo jučer smo ovdje u Hrvatskom saboru prisustvovali u izglasavanju Vlade. Vlada gospodina Plenkovića, Vlada HDZ-a i MOST-a je dobila 91 glas. Vjerujem da je to jedna stabilna Vlada i mi vjerujemo da će ona trajati 4 godine. I nama ne ide u glavu zašto se jedan ovako prevažan zakon pokušao donijeti na brzinu. Osim ako kolege iz MOST-a nemaju neke informacije koje mi nemamo pa će ova Vlada trajati kraće pa je potrebno ovaj zakon donijeti brže bolje. Ali možda postoje neki drugi razlozi zašto se ovaj zakon ovako na brzinu provodi, a ja bih tu mogao povući ustvari paralelu jer mislim da je iduća točka na dnevnom redu izmjena Zakona o lokalnim izborima koji se mijenja i ne bi bilo baš zgodno da imamo jedne strože kriterije na izborima za lokalna tijela, da o izboru zastupnika za Hrvatski sabor ostane ajmo tako reći malo manje strog nego ovaj Zakon o izborima za načelnike, gradonačelnike i lokalna tijela. A zašto se toliko žuri sa tim izmjenama Zakona za lokalne izbore pa osim činjenice što su lokalni izbori iza ugla možda zato što je taj zakon te izmjene zakona će moći neke stvari regulirati sukladno potrebama određenih političkih opcija. Ove izmjene Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor ustvari svode se na dvije glave, dva dijela. Jedan dio govori o katalogu kaznenih djela u slučaju počinjenja kojih u slučaju da osoba bude osuđena na kaznu zatvora dužu od 6 mjeseci ili uvjetnu kaznu ta osoba neće moći biti kandidat na izborima za Hrvatski sabor. Ja prvo i osnovno smatram da malo podcjenjujemo građane hrvatske birače, mislim da osoba koja je osuđena za kazneno djelo, dakle pravomoćno presuđena, koja ima presudu to je javni podatak za bilo koje kazneno djelo i ima vrlo male šanse da bi je građani izabrali. Ali dobro. Ajmo ići u te pretpostavke ne znam da su građani slijepi i gluhi i da im se može desiti ne znam da glasaju za nekoga tko ima neku kaznenu presudu pa mi osjećamo sad tu potrebu da ih zaštitimo od biranja najgorih. Možda se može argumentirati to i na taj način. Ja osobno smatram da ne, mislim da svaki građanin Republike Hrvatske ima pravo se kandidirati bez obzira da li imao kaznenu presudu ili ne a građani imaju pravo birati koga god žele. Ali to je standard kojeg smo mi, tj. to je moje osobno mišljenje, ali to je standard kojeg smo mi bili prihvatili u prethodnim izmjenama Zakona o izboru zastupnika koje je donijela socijaldemokratska Vlada, Vlada Zorana Milanovića. I to je standard kojeg ćemo se mi držati. No međutim, svako ograničenje pasivnog biračkog prava, znači jednog od temeljnih ljudskih prava, jednog od temeljnih građanskih prava mora biti strahovito pažljivo i strahovito precizno. I mora moći odoljeti testu srazmjernosti. Dakle, sva kaznena djela su štetne društvene posljedice, osobito štetne i gadljive. Mislim da ćete se složiti s time. Svaka osoba koja ima kaznenu presudu zaslužuje prezir. I takva kaznena djela tj. takve društvene pojave ne bi ni bile navedene u Kaznenom zakonu da nisu toliko ozbiljne štetne društvene posljedice. No međutim, teško je sad govoriti o tome, i vidite tu smo u problemu, sada mi moramo arbitrirati koja su kaznena djela manje prihvatljiva a koja su više prihvatljiva. Naime, mi kada smo mijenjali taj zakon mi smo se sveli bili na neka kaznena djela za koja smo smatrali da su zaista, zaista neprihvatljiva kao što su ratni zločin, terorizam, terorističko udruživanje, mučenje, ropstvo i teško ubojstvo. E sad, dosta je teško pogotovo u ovakvom postupku, dakle postupku kojeg ste vi zamislili, a to je jedno čitanje, sada postići neki konsenzus i uzeti sve argumente pro i kontro koje je kazneno djelo teže jedno od drugoga. Ali ono što želim reći je da ste vi ovaj prijedlog zakona očito pisali na brzinu i da su vam se pa neću reći potkrale neke greške ali su unutra završile neke cijele glave Kaznenog zakona koje sadrže određena kaznena djela koja su po svojoj prirodi iako su kaznena djela nisu toliko teška kao neka druga kaznena djela. Dakle tjelesna ozljeda, nanošenje tjelesne ozljede ili kaznena djela koja se ne čine sa namjerom nego iz nehaja ne mogu biti u istoj kategoriji kao ratni zločin ili ne znam silovanje. Naravno ovo je sada dosta tanak led za sve, uključujući i za mene koji ovo govorim. Izlažem se opasnosti da netko kaže da banaliziram kaznena djela. Ne, samo kažem da moramo tome pristupiti izuzetno oprezno i izuzetno studiozno. I drago mi je da ste prihvatili naš prijedlog da se provede široka javna rasprava, da se uzmu u obzir argumenti struke, argumenti sve zainteresirane javnosti. Recimo u katalog kaznenih djela očito nehotice nisu uključena neka kaznena djela kao npr. otmica. Razumijete? Mislim otmica sa smrtnim posljedicama nije tu. Ili neka kaznena djela koja možda su tako, meni osobno zamislivo je da bi se moglo desiti da se neko kandidira recimo tko ima kaznenu presudu zbog neisplate plaća ili zbog diskriminacije po nekim recimo osnovama ne znam diskriminacije po dobi, spolu, nacionalnoj pripadnosti ili nekoj drugoj vrsti diskriminacije. Ali to nije tu unutra uključeno. I zato treba sprovesti široku raspravu upravo o tom dijelu. Što se tiče dijela koje govori o preferencijalnom glasovanju mi se načelno sa time slažemo, no međutim i ovdje treba provesti jednu široku javnu raspravu. Naime, to zvuči jako dobro i ja se slažem da tri preferencijalna glasa nisu previše. Teško mi je govoriti o tome iz pozicije osobe koja nije dobila neki značajan broj preferencijalnih glasova ali većina nas je ovdje u ovom Hrvatskom saboru koji nisu dobili nekakvu ogromnu brojku preferencijalnih glasova. Ali što je moja poanta što želim reći, dakle što više uvodimo broj preferencijalnih glasova, o tome sam razgovarao i s kolegom Buljem za vrijeme pauze. Mi ustvari cementiramo postojeće stanje, dakle neki od nas recimo na prijašnjim izborima koji su prvi puta bili kandidati dobili su određeni broj glasova, relativno mali, godinu dana kasnije taj broj se učetverostručio. Dakle, kada jednom dobite priliku biti eksponirani kao saborski zastupnik, dobijete priliku pokazati se, zastupati neke ideje i onda naravno da ćete dobiti veći broj preferencijalnih glasova. A kada bismo uveli recimo 14 preferencijalnih glasova, zašto tri, zašto ne pet, zašto ne 14. to će se isto iskristalizirati u javnoj raspravi. Mi bismo de facto destimulirali manje poznate kandidate da se kandidiraju jer oni de facto ne bi imali šanse. A argument koji se pojavio da se na taj način želi i to je vrlo jasno rečeno od kolege iz MOST-a da se želi utjecati nemogućnost sklapanja predizbornih koalicija, mislim da je to opasno predizborna koalicije su demokratsko pravo i to bez obzira na vašu potrebu da sve kontrolirate nećete moći spriječiti. Dakle kada bi se taj postupak smanjivanja utjecaja stranaka na kreiranje liste, razmislite malo o tome. Znam da je vama to vama antipatično, znam da je MOST jedna anti establišmentarska stranka ali opet stranka, predsjednici stranaka ili vodstvo stranaka u ovom sistemu imaju mogućnost pozitivne diskriminacije. Dakle treba razmisliti o mogućnosti pozitivne diskriminacije, dakle da se na liste stavljaju podzastupljeni spol, mlađi ljudi, manje poznati ljudi kojima se onda daje prilika da doprinesu kvaliteti rada predsjedničkog tijela. Dakle nitko od nas se nije rodio poznat niti prepoznatljiv. Svi koji su u ovom Hrvatskom saboru ušli na temelju preferencijalnih glasova, a ja im skidam kapu, odmah kažem, skidam kapu, su tu svoju prepoznatljivost morali nekako zaraditi. Tako da i taj sustav koji je vama očito toliko iritantan ima svoje neke prednosti. Dakle, kolegice i kolege da završim, nama je drago da ste prihvatili argumente da se ide u dva čitanja, iako to niste željeli, nama je drago da će se provesti javna rasprava iako ju niste htjeli i veselimo se toj javnoj raspravi i nadamo se da će se donijeti kvalitetne izmjene ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama kolega Saucha. Imamo deset replika. Prva replika uvaženi kolega Nikola Grmoja.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Saucha ja znam da vama izgleda da se MOST uvijek negdje žuri, da želimo brzo provesti promjene upravo zato jer smatramo da Hrvatska više nema vremena za čekanje, a vi ste navikli raditi u jednom kabinetu gdje je sve bilo jako sporo i ležerno i ja mogu razumjeti da vi to ne shvaćate. A što se tiče ovih argumenata da ste vi nas natjerali, niste nas natjerali nego se tako posložila križaljka nakon izbora, mi imamo predsjednika Sabora, a slažem se s vama da je ovo jedno jako bitno pitanje u kojem treba uključiti i struku i zato ide i u redovnu proceduru, a uključit ćemo i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Što se tiče ovoga što ste rekli da ljudi mlađi koji nisu prepoznatljivi nemaju priliku ući u ovaj Visoki dom, moram vas podsjetiti i ako se uvedu ova tri preferencijalna glasa i dalje će stranački lideri sastavljati većinom liste i mislim da je njima u interesu staviti mlade kvalitetne ljude koji će se onda kao što se npr. kolega Bulj kroz samo sedam, osam mjeseci dokazao u Hrvatskom saboru, dokazati i postati prepoznatljivi. Evo i vi imate sada tu priliku, javljate se, koristite to što vas je vaš stranački lider stavio na listu, tako da tu ne vidim probleme da oni koji su sposobni od kojih sama stranka može imati koristi, na koje računa da ih postavi na listu i da oni uđu u Sabor. Mislim da će imati tu priliku. Hvala.
Odgovor na repliku.
Kolega Grmoja nema potrebe za patroniziranjem. Da, ja sam radio u jednom sustavu koji je bio sve samo ne spor. A vi se žurite, a nas to smeta ne iz razloga jer bi mi htjeli otezati s time. Nama je jednako tako kao i vama u interesu boljitak RH i nemate ekskluzivno pravo na to da se postavite kao arbitar šta je ispravno šta nije. Vi ste jednako tako izabrani kao politička opcija u Sabor, jednako kao i mi. Dozvolite da i mi jednako kao i vi želimo RH sve najbolje. A što se tiče brzine, brzina nije uvijek nužno vrlina. Ima nekih stvari koje treba raditi što prije i u interesu je RH, a ima nekih zakona koje treba naprosto donijeti u jednoj normalnoj zakonom propisanoj proceduri. Vi imate ministre u Vladi, dakle ljudima kojima je to posao osmišljavati ovakve zakone i provodi. Postoji Zakon o pravu na pristup informacijama koji prepisuje javnu raspravu. Dakle mi samo kažemo da nam nije normalno da se jedan ovako važan zakon donosi na način da ga napiše netko, ne znam ko ga je napisao. Tko god ga je napisao nije ga dobro napisao. Nahito nutra s lopatom i ono što treba i ono što ne treba. Kada imate potpredsjednika Vlade, ministra uprave i ministra pravosuđa, dakle za dobrobit RH, za dobrobit svih nas malo usporite bit će nam bolje. Ne trebate se lomiti preko koljena. I ne morate nas uvijek nastupati ovako agresivno patronizirajuće i docirajuće. Hvala lijepa.
Hvala. Druga replika, uvaženi kolega Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Saucha, ja već evo nekoliko dana ovdje pratim sve rasprave i sa vaše strane primjetno je ste silno protiv tih hitnih postupaka koji su bili predloženi pa su u međuvremenu postali neki zakoni u dva čitanja i to vas izrazito smeta. Htio sam samo podsjetiti da vi često zaboravljate što ste upravo vi radili kada ste imali priliku formirati vlast a to nije bilo baš ni tako davno, znači. 2011. godine već nakon konstituirajuće sjednice na prvoj sljedećoj promijenili ste od do imenovanja Vlade 9 zakona od kojih je 7 diralo strukturu same Vlade i oblik kakav će ona poprimiti nakon što se izglasaju po hitnom proceduri a dva zakona ste donijeli također u hitnoj proceduri kada ste rješavali pitanje ovrha i javnih ovršitelja. I to ste napravili bez da vam je itko tada spočitnuo a zašto to radite tako brzo, zašto je to tako hitno i zašto to ne možemo napraviti u nekom vremenu nakon svega toga. Objašnjavali ste da to morate, da je to nekakav dio vaših obećanja koje želite ispuniti prema vlastitim biračima. I sada takvu jednu proceduru koja je baš sada i drugačija od strane MOST-a imamo dva čitanja, vjerojatno ćemo moguće to raspraviti puno kvalitetnije u drugom, ima mogućnost predlaganja amandmana. To nam, tj. gospodi iz MOST-a spočitavate kao nešto nedozvoljeno i što nije dobro. Nemojmo zaboravljati, kažem što se dešavalo jer ako su brzali oni sada vi ste tada brzali duplo, barem po meni. Hvala lijepo.
Odgovor ništa? Onda prelazimo na 3. repliku. Uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala dopredsjedniče. Poštovani kolega, kada ste izlagali rekli ste da vjerojatno, tako sam vas barem shvatila, i nije od presudne važnosti uvjetovati za kandidate da li su kažnjavani ili ne jer da građani nisu slijepi i gluhi i da smatrate da ne bi ni glasovali za takve kandidate. Pa evo ja vas uvjeravam da u sadašnjoj situaciji kada nam izborne jedinice izgledaju ovako kako izgledaju i izborne liste isto tako, vjerojatno građani koji su recimo na ovim izborima na listi vidjeli mene dolje kod gospodina Klarića u Bakru uopće nisu znali tko sam ja. Htjela sam reći da na sadašnjim listama naši birači prepoznaju eventualno par imena i to od toga nekoliko koji su prepoznatljivi jer su do sada obnašali neke dužnosti na državnoj razini pa su iz toga građanima prepoznatljivi iz medija i eventualno prepoznaju još 2 do 3 kandidata koji su eventualno njihovi sugrađani ili su iz njihove županije. Prema tome ne vidim kako bi onda mogli znati tko od svih kandidata na listi jeste kažnjavan ili nije. I mislim da u stvari je vrlo važno da se zakonom točno propišu uvjeti i pretpostavke da netko tko je na listi danas, sutra, nakon izbora zaista može preuzeti ovako odgovornu dužnost obnašanja saborskog zastupnika i da stvarno je naša dužnost da ozbiljno razmotrimo koja su to kažnjiva djela koja bi bila u katalogu i koja će jednostavno sprječavati da osobe koje su na takav način kažnjavanje budu i kandidati na izborima. Što se tiče hitnosti ili ne hitnosti mislim [[Upadica Jandroković: Ispričavam se vrijeme.]] Hvala, evo završavam.
Molim vas da na vrijeme reagirajte, u redu je sada, izvolite.
Ispričavam se gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolegice, ja neću biti grub, neću biti grub, nastojati ću biti konstruktivan. A neću vam reći da nije, mislim vi ste iz HDZ-a, pretpostavljam, a neću reći, biti tako zločest pa reći da nije valjda da ćete reći da, ne znam je moguće da na listama HDZ-a bude osoba sa pravomoćnim presudama. Ja mislim da je to nemoguće čak ni za HDZ. Ali vjerujte mi kažete da je problem u tome što vas netko negdje nije znao. Mi smo bili kandidati svi, svi u ovoj prostoriji. I u jednoj vrlo kompetitivnoj političkoj utakmici. Vjerujte mi da je postojao netko na listi HDZ-a u 7. izbornoj jedinici koji je imao neko kazneno djelo, presudu, da bi se to znalo. Naprosto ne možemo se praviti da, to su javni podaci, mediji rade svoju društvenu ulogu. Svakog od nas, neću reći provjeravaju nego sa zanimanjem gledaju. Dakle ja mislim da je nemoguće u današnje vrijeme ovakve informatizacije i informiranje javnosti da se desi da zaista bude netko tko ima kaznenu presudu. Ali gledajte, može se desiti da netko ima recimo nekakve kaznene procese, ali to je drugi par rukava i ja mislim da je to jedan standard kojeg ne bi trebali doticati. Dakle što se tiče samog kažnjavanja mislim da to nije problem. I mislim da građani definitivno imaju pravo birati nekoga, evo to je moje osobno uvjerenje, pa čak nekoga tko sjedi u zatvoru, narod je suveren, ima pravo birati.
Hvala lijepo. Iduća replika uvaženi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Saucha ja sam nekako stekao dojam da ste vi u jednom dijelu svog izlaganja rekli da nama nije cilj i zadatak štiti građane. Ja mislim da je to naš prioritetni zadatak. Pa i ovakvim zakonom štiti građane od kandidiranja određenih ljudi koji nikako ne bi trebali, barem po mom mišljenju završiti na listama. Poslije ste u svom izlaganju spomenuli još u jednom dijelu da li to znači da i neki koji su kažnjavani za neisplate plaća da i oni ne bi smjeli biti kandidirani. Ja osobno mislim da ne ako je kažnjavan netko, ako nije isplatio plaće nego ako nije isplatio plaće, ako postoji taj podatak ne bi mu se smjelo dozvoliti isto kao što mislim da nitko ne bi smio biti kandidiran na listama tko ima dug prema državi. Jer je nevjerojatno da se pojavljuju ljudi koji se kandidiraju na listi za Parlament ili na lokalnim izborima za lokalne izbore a imaju dug prema toj instituciji. Za mene to nije normalno. Možda sam u krivu, možda govorim gluposti ali za mene je to tako. Mi o tome sad raspravljamo. Možemo mi sad govoriti da to nije uredu s ove strane ili s one. Ja govorim ljudski. I ako je stvarno to nešto što ne može se spriječiti onda ne znam, moramo mijenjati neke druge zakone kojima ćemo onda takve stvari sprječavati.
Odgovor na repliku uvaženi kolega Saucha.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega, štitit građane od njih samih. Dakle vi ustvari zagovarate to da mi štitimo građane od njih samih. Ja govorim o tome da demokracija, dakle da su temeljna ljudska, temeljno ljudsko pravo je pasivno biračko pravo. Meni osobno nije normalno da se u današnje vrijeme kada se o svim kandidatima zna sve i ako imate recimo jednog kandidata za kojeg se zna npr. da je počinio neko kazneno djelo. Ali ako ga građani i dalje žele birati to je njihovo demokratsko pravo. Ja ne kažem da je to dobro, da je to normalno, da je to meni simpatično, ali ljudi moraju imati pravo birati koga god žele i najgore od najgoreg, i psihopate i narcisoidne tipove i ljude sumnjive prošlosti, naprosto imamo pravo birati i obmanitelje i demagoge, sve. To je demokracija. A na nama je kolega kao političkim suparnicima da ukažemo na činjenicu da je netko lopov, kriminalac, da je demagog, da prodaje maglu a na građanima je da biraju. Mislim štititi građane od njih samih mi se čini kao naprosto podcjenjivački prema građanima. Građani znaju koga biraju, jel tako? Mislim biraju neke ljude po ne znam koliko puta već na čelno mjesto jedinice lokalne samouprave ali ih biraju. Meni to nije normalno, biraju ih. Mislim znate na koga mislim, neću govoriti javno da me čovjek ne tuži. Ali to je tako, to je demokracija.
Iduća replika uvaženi zastupnik Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajući. Htio bi reći da se sa Tomislavom Sauchom u načelo zapravo potpuno slažem što se tiče drugog djela njegovog izlaganja, odnosno teze o tome da pravomoćna presuda ne bi smjela biti prepreka za kandidiranje u Saboru. Recimo ja gospodin Ivan Pernar mogu na nekoj deložaciji pozvati ljude da ne dozvole sudskom ovršitelju da uđu u neki stan ili kuću. To je kazneno djelo ako se ne varam 321 poziv na otpor, kazna zatvora do 3 godine zatvora, u slučaju da recimo znatno otežam ili spriječim provođenje pravomoćne sudske presude kazna se penje do 5 godina zatvora. Recimo da postoji snimka gdje ja kažem ljudi nemojte ih pustiti u stan vi možete mene sutra izvesti na suđenje i reći evo jel Pernar kriv? Njegove riječi ga osuđuju i date mi kaznu 6 mjeseci zatvora, ili ne 7 bezuvjetno. Sa 7 mjeseci bezuvjetne zatvorske kazne vi meni tog trena zapravo deložirate me iz Sabora. Jel to demokracija? Jel to demokracija dame i gospodo? Nije. Što znači vama ta presuda? Evo vam drugi primjer, recimo gospodine kako se zovete vi ispričavam se? Tušak? Evo gospodin Tušak npr. je siromašan čovjek, nije u HDZ-u, ima iskopčanu struju. Ja ga prikopčam na struju, sutra dan me izvedu na sud, njega potplate kažu evo ti 500 kuna i porciju ćevapa reci da ti je Pernar ukopčao struju. To je opet 3 godine zatvora. I na taj način se može zapravo kršiti volja suverena naroda. Hvala.
Budući je vrijeme isteklo ja ću vas morati iskopčati. Hvala lijepo. Odgovor na repliku gospodin Saucha.
Evo mislim da je kolega, poštovani gospodine potpredsjedniče mislim da je kolega Pernar ustvari jedini shvatio o čemu govorim. Dakle jedini shvatio o čemu ja govorim. Dakle, u ovom slučaju kolega Pernar se bori za svoja nekakva politička uvjerenja. Pravna država mora funkcionirati, dakle ako je počinio kazneno djelo bit će prijavljen, njemu će skinut biti imunitet i on će biti osuđen. Recimo neka bude osuđen na mjesec dana kazne zatvora a rokovi rehabilitacije, dakle rokovi rehabilitacije to je isto jedna od stvari koja ovdje stoji su 3 godine, 3 godine je on eliminiran iz Sabora. Tko smo mi da kažemo da gospodin Pernar ne smije biti kandidat? Da ne smije sjediti u ovome Saboru? Ljudi ga biraju, znaju kakav je, znali su kakav je i opet su ga birali. Ja smatram da je to jedna vrijednost koju trebamo štiti i ako si odlučimo da ćemo prekršiti to pravilo, da ćemo graničiti određene ljude od kandidature da to mora biti pincetom vađeno određeno kazneno djelo po određeno kazneno djelo. Ne možemo stavljati cijele glave Kaznenog zakona koje imaju svoj … Mislim meni se sad ne da kopati tu po Kaznenom zakonu da vam pročitam koje su sve unutra kaznena djela ušla zahvaljujući ovakvo jednom nepreciznom s lopatom nabacanim katalogom kaznenih djela. Dakle opet ponavljam nisu sva kaznena djela jednaka. Ako gospodin Pernar, sad ću malo ovako karikirati, napravi nešto recimo npr. udruži se radi počinjenja terorističkog djela što ne znam možda se može desiti, to kolega Pernar bolje zna, ok ali za ovakve stvari tipa sprječavanje deložacije pa to je njegovo demokratsko pravo. Hvala.
Hvala zastupniku. Slijedeći koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Šipić.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo zaista je lijepo ovako vidjeti kad se slažu, možda ne bi trebao replicirati ali s obzirom gospodine i kolega Saucha da smo zajedno u Odboru za zakonodavstvo i da smo zajedno bili na sjednicama praktički jednoj i drugoj. Jednostavno ne bih se složio da je bio bilo kakav pritisak, dapače. U jednoj otvorenoj raspravi na Odboru za zakonodavstvo praktično se postigao gotovo konsenzus o ovome što se upravo danas događa i raspravlja, a to je rasprava, otvorena pitanja, konkretni prijedlozi. U prilog tome ide poziv gdje piše Prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima itd. itd. prvo čitanje. Prema tome, ovo što ste vi sad rekli da se vršio presing, pritisak onda kao da nismo bili na istoj sjednici. Isto tako, ne odgovara istini da je vaš prijedlog jedini da se ne ide u hitnom postupku. Mi smo se praktički svi koji smo bili na odboru složili da se izbjegne hitan postupak i da se otvori jedna šira rasprava u ovom pitanju. Dakle, nije istina o ovim repliciranjima ili kontra replikama u ovoj raspravi između desnog, lijevog, srednjeg boka kako god hoćete da je bilo na takav način. Ovdje je važno reći da je kod ovakvog pitanja i kod ovakvih prijedloga Zakona o dopunama zakona da se ne pristupa demagoški i populistički što smo ovdje svjedoci danas dosta toga. Dakle, ja vjerujem da će isključivo otvorena rasprava i otvoreni prijedlozi koji će dati konkretne amandmane doći do toga da se evo samo da završim rečenicu, da se dođe do demokratizacije i u ovom važnom pitanju, a posebno je važno za lokalnu i regionalnu samoupravu. Hvala vam lijepo.
Hvala zastupniku. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega ja kad sam rekao pritisak, nisam mislio da su vas svi tamo tukli ili ne znam prijetili vam. Mi smo se razgovarali, ali rekao sam u svojem govoru vrlo jasno, znači pritisak argumentima. I nakon što smo iznijeli argumente zašto ovo ne bi smjelo ići u hitnom postupku, a mislim da ćete se složit da je originalna intencija bila hitni postupak. Mislim da čak i ako pogledamo zakone koji su nam stigli na stol prvi dan da je bila intencija da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Dakle, tek nakon određenog pritiska argumentima od strane opozicije se promijenio stav i ovaj zakon, ovaj važan zakon se poslao u dva čitanja. Da nije, danas bi u ovo popodne ga raspravili i u petak bi ga izglasali snagom vaše većine. Dakle, ja samo govorim o tome, a to da smo se mi na tome odboru vrlo lijepo razgovarali i da smo zajedno došli do zaključka da ovo ne treba ići po hitnom postupku ja vam to ne odričem. Zato postoji pritisak argumenta koji ste vi prihvatili. Dakle, u tome nema apsolutno ništa loše. I meni je drago da smo se složili da ovo ide u dva čitanja. Ništa više. Hvala.
Hvala zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Blaženko Boban.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Saucha govorite, evo sad ste kolegi Šipiću rekli pritiskom argumenta. Vama nije bilo nikada moguće pritiskom argumenta ono što ste zacrtali po hitnom postupku to sanirati i odluku promijeniti da ne idete. No, ja sam htio nešto drugo kazati, a to je da ste vi gotovo pola svoga vremena kroz raspravu proveli vezano za članak 1. ovog prijedloga zakona. Ispred vas tu sjedi bivši ministar uprave gospodin Arsen Bauk, a nama svima koji dolazimo iz lokalnih uprava je vrlo jasno nazad, otprilike 18 mjeseci, 20 iz Ministarstva uprave je toliko truda dato da je svim lokalnim čelnicima općinskim i načelnicima i gradonačelnicima poslan dopis i sa ljudima koji rade u gradskoj upravi a da su pa čak 6 mjeseci uvjetno bili kažnjeni, ali je trajalo vrijeme rehabilitacije. Mnoge lokalne uprave, mnogi načelnici i gradonačelnici su morali pa i u mom slučaju u gradu otpustiti osobu zamislite koji je bio radnik na gradskom groblju u Solinu zbog toga što je šest mjeseci bio uvjetno kažnjen, a rehabilitacijski rok mu je već prošao za dvije i pol godine. E sad, ako svim načelnicima i gradonačelnicima u Hrvatskoj unazad 18 mjeseci je takav nalog spušten kakva je razlika između onog zaposlenika na gradskom groblju ili gradskog službenika i zamislite saborskog zastupnika i jedne od najvećih institucija, ne jedne od najvećih nego najveće institucije u Republici Hrvatskoj. Dakle, bilo bi dobro da i vi na klubu se konzultirate sa bivšim ministrom uprave koji je upravo tada za službenike, [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] djelatnike gradskih uprava donio takvu odluku. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolega ja ću sad reći nešto što će bit vjerojatno izuzetno nepopularno i znam da ćete me vjerojatno, netko će me citirati da ću dobiti zbog toga negativni publicitet. Ali razlika je velika. Uz svo dužno poštovanje ne mislim da su zastupnici iznad drugih. Ja ne mislim da mi imamo pravo nit kršit zakone, nit bit iznad zakona, a ne mislim da bi trebali biti zaštićeni kao bijeli medvjedi. Dapače, mislim da bi se za nas trebali primjenjivati puno stroži standardi. U pravilu, ne znam, mislim da u pravilu se primjenjuju stroži standardi. A razlika je u tome što saborski zastupnici su birani. Dakle, koliko god to zvuči antipatično, iritantno ali oni su odraz volje glasača. Opet ponavljam glasači su suvereni. Oni su ti koji odlučuju da li nekog žele da ih predstavlja ili ne sa svim njegovim manama i vrlinama. A ovi ljudi o kojima vi govorite se javljaju na natječaj za službu i ne mislim da tu postoji razlika na jednoj ljudskoj razini. Nikakva, dapače. Mislim da mi trebamo bit pod puno većim povećalom i puno strožim standardima. Samo govorim o razlici dakle ovo mjesto ovdje gdje mi jesmo to je najviši Dom, to je Hrvatski parlament, ovdje smo izabrani. Dakle, ne želim ispasti da nekoga podcjenjujem ali nije ista stvar, znači narod ima pravo birati koga god želi u Hrvatski sabor. Namjerno sam danas bio malo provokativan, namjerno sam govorio o temama koje su škakljive jer želim da se o ovome otvori široka rasprava. Mislim da jako treba biti pažljiv kad se ograničava pasivno biračko pravo jer bi vrlo brzo mogli skliznuti u to da počnu ograničavati i za neke niže standarde, a onda ćemo mi ovdje tu odlučivati u ovome Domu tko se smije kandidirati, a tko ne smije. A to je opasno. Hvala.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega rekli ste niz dobrih stvari koje u ovoj raspravi treba zaista puno i ozbiljno razmotriti međutim kad pogledate pa evo dijelom se ne bih složio, a to je kad kažete da saborski zastupnici jedini koji imaju mogućnost govornice da imaju prednost pred onima kad se kandidiraju u drugom mandatu koji nisu imali govornicu. To je možda kad je jedan glas bio moguće zaokružiti, jednoga kandidata birač. Međutim, kad su tri otvara se mogućnost i za još dvoje koji mogu dobiti govornicu. Veći je problem ustroj jedinica koji je primjera 9. izborna jedinica Lika, Šibensko-kninska, Zadarska i pola Splitsko-dalmatinske županije. I to je ozbiljniji korak. Al ovo je samo smjer da izbor za čovjeka, glas za čovjeka i za tri čovjeka na listi je veliki iskorak. Sa 380 tisuća potpisa kojih smo imali za referendum zaista je bio velika poruka i zaista otvara demokratski proces. Ali vaše pitanje je bilo usmjereno prema MOST-u, jer ste govorili MOST ne vjeruje kad će pasti Vlada pa postavili ste to pitanje nama. Vlada će pasti kad ne bude imala većinu u Saboru. To je isto da ja vas sad pitam tko će biti predsjednik SDP-a evo pa vi odgovorite. Ja mislim onaj tko dobije najviše glasova u SDP-u. Tako da ste cijeli niz navoda, napada na MOST zbog ovoga zakona gdje mi pozivamo vas da javno i transparentno date svoje prijedloge i da ćemo ih uvažiti i naravno raspraviti do drugog čitanja da bude ovaj zakon što bolji za razvoj demokracije Republike Hrvatske. Hvala.
Odgovor na repliku.
Kolega Bulj ja vas izuzetno cijenim i vi to znate mi smo razgovarali više puta i na hodnicima. Sami ste mi bili rekli kako ste na prvim izborima dobili određeni broj glasova koji je jedno četiri puta manji, na vas sam mislio, i vas uzimam kao primjer kako se netko može svojim trudom, radom i zalaganjem i neumornim javljanjem u Hrvatskom saboru, sad ne mislim ovo podcjenjivački, mislim da vam je svaka riječ više-manje na mjestu može steći prepoznatljivost. Govorio sam o tome. Mislim da je jako teško nekome tko dolazi sa strane steći tu vrstu prepoznatljivosti i da su to izuzetno jake startne pozicije. Mislim da taj demokratski proces ide u tom smjeru i da to teško da će se moći to ograničiti niti je nama to cilj da se razumijemo, nije cilj ograničavati. Mi samo želimo da se o tome raspravlja i da se to pitanje preferencijalnih glasova i širenja da se sagleda sa svih mogućih opcija. Kad sam pričao o pozitivnoj diskriminaciji dakle ta pozitivna diskriminacija je upravo put kojim se kroz stranačka tijela u jednom drugačijem postupku mogu promovirati neki novi ljudi. Dakle, mislim da to isto nije zanemariva kvaliteta i da to isto nije nešto što je u potpunosti bespotrebno za i budućnost hrvatske politike i za parlamentarizam. Jer u suprotnome ako idemo u smjeru kao što sam vam rekao da imamo ne znam 14 preferencijalnih glasova malo će se ljudi u Hrvatskom saboru mijenjati. U pravilu će prolaziti oni koji su već dugo tu i koji su prepoznatljivi. Ništa više, samo to. Dakle, idemo razgovarati. Hvala.
Hvala zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Saucha vaša rasprava me potakla da upozorim na još jedan aspekt promjena koje ovaj zakon donosi. Vi ste spomenuli i ja se s vama slažem potpuno dakle da svi oni koji su mladi i relativno nepoznati javnosti će teže imati priliku doći u Hrvatski sabor. Posebno ako uzmemo još u obzir da zapravo u našem radu uvijek se moramo rukovoditi da opći interesi budu podređeni našim privatnim ili osobnim interesima. Ovdje kad kažem opći interesi mislim u onom najpozitivnijem smislu, opći interesi stranke jer stranka na kraju krajeva ide na političko tržište da bi svoje programe ostvarila, da bi ponudila biračima i da bi dobila povjerenje da ih provodi. E sad, mi imamo Zakon o lokalnim izborima. Vidite da bi bili član nekog predstavničkog tijela, da bi se kandidirali i bili kandidat vi morate imati prebivalište na tom području. Da bi bili kandidat za općinskog načelnika, za gradonačelnika ili župana morate najmanje 6 mjeseci imati prebivalište na tom području. Logično je naravno neću reći da nije logično da mi danas imamo takav Izborni zakon da za zastupnika u Hrvatski sabor da to nije obveza. Dakle, na izbornoj jedinici može biti kandidat koji nema prebivalište na toj izbornoj jedinici. Međutim, da se vratimo na početak priče, ako stranka procjeni da je za nju dobro da na toj izbornoj jedinici postavi one ljude koji su poznati, recimo koji su bili ministri, koji su bili zastupnici, koji su bili već afirmirani i koji su svojim radom to pokazali onda se vrlo lako može zaključiti da će oni koji to nisu teže doći u Hrvatski sabor. Ali da zaključim, možda sam danas ja već više puta to naglasio ovu primjedbu, nikako nisam protiv toga neka bude preferencijalno glasovanje ali evo i kolega Bulj je maloprije rekao a to sam rekao i u prvoj replici treba vidjeti prvo oko izbornih jedinica. To je mislim veći problem u ovom trenutku nego što je preferencijalno glasovanje. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega, ja se u potpunosti s vama slažem. Vi ustvari govorite da bi se paralelno, vidite kako su u stvari loša parcijalna rješenja. Parcijalna rješenja su uvijek loša i mi smo o tome razgovarali na odboru kada je kolega Šimić bio rekao da će se sprovesti jedna sveobuhvatna izmjena, dakle izmjena zakonodavstva. Izborne jedinice, dakle to je jedno izuzetno osjetljivo pitanje. Dakle šta bi bilo recimo npr. da umjesto ovih uvjetno rečeno manje ozbiljnih kako je kolega rekao izmjena, da se išlo u prekrajanje izbornih jedinica, dakle to bi onda bio skandal. Dal bi mi to mogli spriječiti kao opozicija? Teško. Da li bi to bilo demokratski? Pa ako gledamo čistu proceduru da. Da li bi to bilo korektno? Ne. Da li je to opasno? Itekako. Treba otvoriti široku raspravu. Mi nismo mijenjali naše zakonodavstvo izborno već, neka me kolega Bauk ispravi, ali mislim jedno deset godina. Mislim da to nije loše. Izborne jedinice nisu skrojene pretjerano logično no međutim one tu postoje već dugi, dugi niz godina i građani su se na to na neki način naviknuli. Mislim da su relativno dobro izbalansirane po odnosu onoga što odgovara jednoj ili drugoj ili trećoj opciji, ali opet o tome se isto tako može razgovarati. Ali slažem se kolega, kada imate izbornu jedinicu koja se preteže od južnog dijela Zagreba pa skroz dolje do Novog Vinodolskog, a vi ste recimo rođen u Zagrebu koji je veliki grad i tak nema taj efekt prepoznatljivosti malo je teže postati ono kako se kaže prepoznatljiv na cesti u Zagrebu nego u nekom manjem mjestu, uz svo dužno poštovanje da ne bi netko shvatio da tu podcjenjujem manja mjesta. Govorim samo o političkoj utakmici. Dakle da bi ta tri glasa ili pet glasa preferencijalnih imali neki efekt izborne jedinice bi morale biti kud i kamo logičnije, a to je opet stvar za jednu puno širu, puno veću raspravu i za jedan puno veći zahvat u izborno zakonodavstvo. Hvala.
Hvala zastupniku. Sljedeći klub koji se javio za raspravu je HSS. U njihovo ime predstavnik odnosno predstavnica je Ana-Marija Petin.
Hvala poštovani predsjedniče. Pa evo poštovani kolege zastupnice i zastupnici. Kada govorimo o ovoj izmjeni zakona u dijelu u kojem se definira ograničenje odnosno koje osobe grupe birači ili stranke mogu kandidirati evo ja u ime kluba HSS-a ističem da svaki zakon koji se nadopunjuje ili nadograđuje, a da ide u smjeru da bi što bliže bili onome što svi želimo, a to je zadovoljstvo naših građana ponuđenim kandidatima na listama na izbor, a samim time i zadovoljstvo izabranih kandidata u Hrvatski sabor jer biraju one za koje misle da su najbolji. Ali jednako tako želimo i spriječiti da se nakon toga izbora osjećaju na neki način prevarenima kada za određene izabrane zastupnike počnu izlaziti određena djela ili ne djela van pa tada se birači naravno osjećaju prevarenima, s vremenom izgube i volju uopće da izađu na glasanje i svaki puta kada je sve manje glasača uopće i izađe na birališta to je poruka svim političkim strankama ali i svima nama koji se bavimo ovim poslom da nešto ne radimo kako treba. Ali jednako tako smatramo da ovakav način prijedloga izmjena zakona nije najbolje rješenje jer i sam Odbor za Ustav je također upozorio na odluku Ustavnog suda RH, ali isto tako pozvao i na puno širu raspravu sa zaineresiranom javnošću u vezi izmjena ovog dijela zakona. Jednako tako kada govorimo o određenim ograničenjima kandidiranja osoba tako moramo napomenuti i o pravima određenih već izabranih zastupnika i možemo spomenuti i recimo izabrane zastupnike koji imaju određene nespojive dužnosti u primjeru župana ili zamjenika župana koji ne mogu u isto vrijeme biti i župani i zamjenici u svojoj sredini i biti zastupnici Hrvatskog sabora, dok je to isto s druge strane omogućeno gradonačelnicima i načelnicima. Dakle još jedan primjer da je potrebno ozbiljnije pristupiti izmjeni cijelog izbornog sustava na puno ozbiljniji način i sa puno širom raspravom. Ono zbog čega se posebno ne slažemo u ovom prijedlogu zakona i zbog čega klub HSS-a nikako ne može podržati ovaj predloženi zakon, a to je izbor zastupnika u Hrvatski sabor i uvođenje tri preferencijalna glasa. I jednako tako ne slažemo se i sa tezom da mogućnost davanja samo jednog preferiranog glasa ne uvažava u dovoljnoj mjeri volju birača da svoj glas daju određenom kandidatu na listi za koju je glasovao jer upravo jedan birač jedan glas. Dakle svatko od nas ima samo jedan glas. Uvođenjem tri preferencijalna glasa taj jedan glas više nije jedan nego se odjednom pretvara ili vrijedi tri glasa. Također zakon dalje govori da birači mogu glasovati samo za jednu listu kandidata. Dakle stavljamo u neravnopravan položaj političke stranke i grupe građana koji kandidiraju svoje liste na izborima u Hrvatski sabor jer njima možemo dati samo jedan glas i birač se mora odlučiti kojoj listi dati svoje povjerenje, ali onda taj jedan glas unutar te izabrane liste odjednom vrijedi tri glasa i može dati svoj glas trojima kandidata. Ono što je još bitno u ovom prijedlogu, a to je da uvođenje tri preferencijalna glasa da bi ugrozilo ustavno načelo jednakosti odnosno demokracije u cjelini i to na sljedeći način. Većina ljudi nastoji glasovati za osobu koju poznaje i o tome je već puno bilo govora ovdje u domu. Najčešće je to osoba dakle iz njihove sredine i najčešće su to, znači najviše preferencijalnih glasova dobivaju iz velikih gradova i upravo najviše kandidata na listama i imamo onih iz velikih gradova. Jer ti kandidati samim time su i prepoznatljivi, dolaze iz veće sredine, veća im je mogućnost odnosno pristupnost medijima i bolje se mogu prezentirati. Dakle oni imaju puno veće šanse da dobiju preferencijalni glas. S druge strani kandidati koji dolaze iz manjih sredina gdje nije tolika koncentracija broja birača kao u velikim gradovima u samom startu imaju manju šancu da ih veći broj građana doživi kao svoje. I oni mogu dobiti preferirani glas samo u svojoj sredini koja je puno manja po broju birača. I uzmite sada kada se tri puta još multipliciraju brojevi glasova iz velike gradske sredine kako ćemo prolaziti mi kandidati koji dolazimo iz puno manjih sredina. S obzirom da izborne jedinice obuhvaćaju područje nekoliko županija ili njihove dijelove po istom principu najviše šanse za biti izabran imali bi kandidati s područja velike županije u istoj izbornoj jedinici. S obzirom da je Sabor u već nekoliko saziva u znatnoj mjeri vrlo ne reprezentativan po pitanju broja zastupnika koji dolaze iz malih gradskih sredina, primjerice koji imaju manje od 10 tisuća stanovnika i onih koji dolaze iz velikih sredina. Smatramo da je prijedlog ovakav čak i štetan jer odnos bi se dodatno pogoršao. Budući da je ovakav prijedlog došao od članova MOST-a ja sam iskreno osobno očekivala da će prijedlog biti puno hrabriji i da ćete ići čak i korak dalje kao što ste i sami govorili u uvodnom dijelu a takav prijedlog bi bio i naš a to je da radi demokratizacije političkih procesa smatramo da je najbolje da se zadrži jedan preferirani glas ali uz ukidanje onog praga od 10% preferiranih glasova u odnosu na listu. Smatramo da bi se time postiglo sljedeće. Prvo redoslijed kandidata na listi postao bi nebitan jer na taj način ne bi bilo neprolaznih mjesta. Zatim bi se na taj način personalizirala i izborna kampanja jer osim stranačkih programa i stavova u obzir bi dolazila i osobnost i komunikativnost svakog kandidata, kandidata sa izraženim stavovima i oni bi upravo imali veću šansu da budu izabrani. Na taj način Sabor bi imao puno većih broj zastupnika sa izraženim stavovima i tada sigurno ne bi morali uvoditi ovakve kazne koje se planiraju za nedolazak na sjednice. Stranke na ovaj način ne bi izgubile svoj autoritet jer bi svi htjeli biti na toj listi bez obzira na kojem broju se nalazili. I svakako da bi stranke tada vodile računa koje ljude će stavljati na liste i da će ti ljudi biti oni koji su radili i oni koji su se zalagali za interese svojih građana, za interese svoje sredine, to bi bili ljudi koji su imali svoje stavove, koji su prepoznati u svojim sredinama jer na taj način i stranke bi dobile a i oni pojedinačno što više glasova. Također bi se smanjio broj onih zastupnika koji nisu političari nego samo stranačko, tehničko osoblje pa im se na ovaj način osigurava plaća. Mi ih inače, vjerojatno i drugi znamo zvati obični dizači ruku. Smanjio bi se i broj kandidata na listama s prebivalištem na području drugih izbornih jedinica u nekoj izbornoj jedinici. I na ovaj način dobili bi najkvalitetnije ljude u Hrvatskom saboru koji će uvijek izraziti svoje stavove bez obzira od koje strane prijedlog došao. Saboru bi na taj način vratili dignitet i povjerenje građana u upravo u nas koji sjedimo ovdje u Hrvatskom saboru. S obzirom na ovo izrečeno mi u ovom prvom čitanju nećemo podržati ova tri preferirana glasa a ukoliko se dalje bude radilo na dopunama ovakvog zakona sigurno da će naš stav biti, da ćemo se zalagati da se ukine taj prag od 10% osvojenih preferiranih glasova jer smatramo da je to puno bolji, puno pravedniji, puno kvalitetniji način izbora nas zastupnika ovdje u Hrvatskom saboru. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj zastupnici. Prvi koji se javio za repliku je zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvažena kolegice sada ste vi išli iz jedne krajnosti u drugu. Dakle kolege iz MOST-a ste iskritizirali da su dali neki prijedlog u dva čitanja a tu ste iznijeli jedan prijedlog koji je po meni korak nazad i lošiji je od ovoga što sada imamo u njihovom prijedlogu a to je ukidanje ovoga nekog praga za preferirane glasove. Naime ako pogledate rezultate izbora evo ovo je 2016., 2015., na listama tzv. velikih stranaka ili koalicija oni 8. ili 7. na listi koji bi tako ušli u Parlament imaju ispod 1% preferiranih glasova. Dakle temeljem preferiranih glasova doista ne bi predstavljali … [[Govornik se ne razumije.]] Tu je ipak onda bolje imati osigurač da se određeni prag stavi pa se može razgovarati o njegovom smanjenju nego ga pak potpuno ukinuti jer bi onda doista samo slučajnost i ništa drugo određivali tko bi recimo ušao kao 6., 7. ili 5. na listi u koji je nositelj, odnosno 1. na listi predsjednik stranke i kandidat za premijera koji bi dobio najveći broj preferencijskih glasova a onda bi se ovo što je ostalo dijelilo na nekoliko kandidata pa bi netko dobio 4%, 2%, 1, 0,5, 0,2, dakle opet mislim da bi time, ukidanjem tog praga postigli gori efekt nego uza sve kritike koje smo iznijeli, ovo što su predložili kolege iz MOST-a sa 3 preferencijska glasa i pragom od 10%. Dakle u izboru između njihovog prijedloga i vašeg prijedloga bliže sam njihovom prijedlogu. U izboru između sadašnjeg stanja bliže sam zato da se ostane sa pragom 10% nego da se ukine bilo kakav prag, a zato nam i služi rasprava da bi možda našli neko srednje dobro rješenje.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega nisam ni mislila da ću dobiti podršku velikih stranaka za ovaj prijedlog, ali radi se o tome da glasač i dalje glasa za listu. I sada imamo slučajeva gdje je netko treći ili četvrti na listi ušao u Hrvatski sabor a dobio je 300, 400, 500 ili 600 glasova dok određeni kandidati imaju 2, i po 3 tisuće, 5 tisuća, falilo im je možda 1 ili 2% da pređu prag taj od 10% a nisu ušli u Hrvatski sabor. Dakle i dalje bi građani glasali i za listu, na taj način bi se izračunavao koliko uopće zastupnika može uči sa te liste, ali bi se redoslijed unutar liste poredao po broju osvojenih glasova. Mislimo da je to najpoštenije jer tada bi stvarno glasači koji su birali i dali svoj preferencijalni glas, dakle dobili u Saboru ono za šta su glasali. Jel bilo je slučajeva kada su vjerojatno i vama su rekli eto glasao sam za određenog kandidata, dobio je toliko i toliko glasova, po redoslijedu je treći ili četvrti i zašto nije ušao? Zato što nije prešao prag od 10%. Kakav prag od 10%. Mislim da je to prevara glasača i kad smo uvodili uopće preferencijalni glas da je trebalo odmah voditi računa o tome. Dakle i dalje se glasa za listu i dalje stranke slažu svoje kandidate na listi. I koliko se dobije glasova toliki broj zastupnika sa te liste ulazi, samo što se slaže po broju osvojenih glasova preferencijalnih. Mislim da bi to bilo poštenije.
Hvala zastupnici. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Bunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice Petin vi ste sada nekoliko puta spomenuli izborne prijevare, lažna obećanja, a čak ste rekli kako je biračima već muka ići na izbore zbog toga. Pa bi vas ja htio sad pitati kako to da je HSS išao u Narodnoj koaliciji na izbore, 17.9. nakon izbora ste ustvrdili da je HDZ stranka, gospodin Plenković njoj na čelu već 25 godina uništavaju HSS, a jučer ste dali glasove gospodinu Plenkoviću i HDZ-u. Glasali ste za Vladu. Pa bi vas ja htio pitati da li takvo ponašanje potiče birače da iziđu na izbore, da li će oni imati više povjerenja u vas drugi puta i da li to predstavlja tu hrabrost na koju se mi moramo dakle orijentirati i na koju ste nas evo upravo sada pozvali. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Da pa poštovani kolega evo upravo o tome i govorim. Ja sam dobila određeni broj glasova i na listi Domoljubne koalicije na kojoj sam bila u 11. mjesecu i sada sam dobila određeni broj glasova i bila sam 4 po osvojenim glasovima na listi Narodne koalicije. Vjerojatno su glasači prepoznali moj rad, ne u Saboru jer ovo mi je prvi mandat, ali bar onda u svojoj sredini gdje živim i bavim se politikom, zastupam i branim njihove interese i upravo o ovome sam govorila. Hrvatska seljačka stranaka donijela je određen političke odluke iza kojih mi stojimo. Čuli ste objašnjenje našeg predsjednika, dali smo podršku gospodinu Plenkoviću da složi Vladu zato da se zaustavi ovih godinu dana kaosa koje je bilo u RH i da se konačno počne nešto raditi. To je jedini razlog zbog kojeg smo dali gospodinu Plenkoviću povjerenje da sastavi Vladu, da počnu radit jer Hrvatska nema više vremena za igrarije, za cirkus i za čekanje.
Zahvaljujem se. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je Tomislav Klarić.
Evo Tomislav replicira. Kolegice spomenuli ste neizlazak birača na birališta i poruku koju oni time šalju. Demokracija košta to je činjenica i mislim da bi puno jača ta njihova poruka bila da su ipak izašli na biralište, vjerojatno bi slika ovoga Sabora izgledala malo drugačije. A budući da ta demokracija košta možda bi trebalo ovom zakonu razmislit o tome da ti koji šalju poruku time što ne izlaze da taj svoj neizlazak i plate. Neke zemlje to imaju jer postotak preferencijalnih glasova bez obzira bio 10 ili kako vi predlažete nekako drugačiji, bio bi puno snažniji i jači kad bi više ljudi izašlo na biralište, ostvarili svoje pravo a iz svo bavljenje politikom koje traje već podosta godina pa i na čelnim pozicijama iz iskustva znam da najviše kritiziraju upravo oni koji ne izlaze na biralište pa čak i kažu to je bezveze. A kad ih zadesi nekakav osobni problem e onda su vrlo kritični. Ja mislim da bi trebalo kad već mijenjamo zakon porazmisliti o tome da ta poruka koju oni šalju neizlaskom da taj svoj neizlazak i plate pa makar tom jednom dnevnicom u RH koja je 150 kuna. Možda bi ih to prisililo da daju tu snažniju, jaču poruku svojim glasom a onda bi naš Sabor izgledao potpuno drugačije.
Hvala zastupniku Tomislavu Klariću. Ako netko ima neki problem onda samo bi volio da me se upozori za naglasak, Tomislav, Tomislav. Ja ću pokušat se držati nije problem, zafrkancija. Odgovor na repliku.
Pa poštovani kolega Tomislave, ja ipak evo ne mogu se složiti s ovim vašim prijedlogom. Moj stav je da svatko ima pravo i da izađe i da ne izađe na izbore, ali jednako tako i da su nam birači upravo svojim neizlaskom na ove izbore uputili da nije uredu to što radimo, da smo neozbiljni, da se uhvatimo posla, jednostavno da počnemo raditi u njihovom interesu. Previše je vremena u posljednjih godinu dana izgubljeno, tako da evo ja ipak nisam za to da se uvode bilo kakve kazne nego da se zadrži pravo građana da jednako izađe ili ne izađe na izbore.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik za repliku, zastupnik Marko Vučetić.
Evo uvažena kolegice, ma postavio bih vam samo jedno pitanje. Moj profesionalni interes je inače s područja apsurda i nihilizma i mogu vam reći da sam ovih zadnjih dana uživao jer sam doživio sve moguće formulacije upravo koji su bili derivirani iz ovih područja. Ali su se svi nekako držali unutar granice logike mogućih svjetova. Vi ste mi danas priuštili doživljaj i logike nemogućih svjetova jer ste krenuli s pozicije obrane demokracije, obrane partitokracije. Dakle, meni je jasno da nema demokracije bez partitokracije, bez stranačkog života. Jasno mi je da postoji mogućnost da partitokracija postoji bez demokracije i to sam čini mi se uočio u vašem govoru. Govorite o stanci, govorite o predsjedniku kao da je o nekakvoj riječ o aristokratsko-monarhističkom modelu. I sad me zanima, ako u ovu dvojinu uključimo još i nomokraciju zanima me kakvu bi vi to zakonitost htjeli uvesti, koja je veza, dijalektika između stranačkog života, demokracije i nekakvog poželjnog zakona jer uopće nisam uspio razabrati. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku Ana Marija Petin.
Pa ovo je jednako kako i ja poštovani kolega uopće ne razumijem sada vas. Vi dolazite iz MOST-a ako se ne varam. Bili ste prije godinu dana isto u koaliciji sa HDZ-om pa ste se svađali, pa ste rušili sami sebe, pa ste ovjeravali potpise, pa ste govorili da nećete ići više u koaliciju s nikim. Pa ste sad ponovo u koaliciji sa HDZ-om, pa se kunete da će to sve biti dobro. Tako da vi vjerojatno onda bolje znate o čemu govorite.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo samo prije replike da kažem, ne dajte se ispraviti. Lijepo je da vam se Neretva čuje u govoru isto ko kolegi Bauku Jadran ili kolegi Bulju Cetina ili meni Dunav u krajnjoj liniji. To je skroz u redu. Htio sam samo reći kolegice, na kraju dana ako je možemo nazvati elektabilnost pojedinca koju sada možemo sa preferencijalnim glasovima i mjeriti je nekakav rezultat vaše individualne, odnosno individualne karizme svakoga od nas ili naše sposobnosti da nekakav, da gradimo svoj politički kapital i da ga prenesemo na birače. Isto tako je drugim dijelom rezultat onoga koliko smo u stanju unutar naših stranaka, odnosno s obzirom da je politika timski sport, ne moraju biti stranke, mogu biti liste ali da timski igramo u politici i da onda zapravo uvažavamo jedni druge. Dakle, u kontekstu ove vaše opaske o ljudima iz manjih mjesta, ja bih samo htio dodati da ipak bi to zapravo trebalo biti riješeno unutar same grupe ljudi koja se kandidira. Dakle, ako smo već promijenili sustav na taj način da smo uveli preferencijalno glasovanje to ipak zapravo znači da se želimo barem jednim dijelom više okrenuti prema individualnom pristupu, dakle prema tome da svatko od nas u elektoratu više radi i da na neki način više počiva naša sposobnost da budemo izabrani na našem radu. Jer prije nekog vremena ne bi bilo u Hrvatskoj moguće ni da takav uspjeh doživi niti MOST, niti Živi zid, nego zapravo ipak se više svodilo na veće stranke. Tako da mislim da ovo o čemu vi govorite ima smisla jednim dijelom ali da zapravo nas upućuje na to da bismo ipak više trebali pažnje posvetiti ovome zakonu i možda uzeti u obzir na koje sve načine, koje sve druge posljedice to još može imati i kako da se jednostavno prilagodimo onome što želimo učiniti. Hvala.
Odgovor na repliku.
Odgovor na repliku, pa ja se poštovani kolega slažem sa vama, to sam ja i rekla u svom uvodnom govoru da svakako ovim izmjenama ali uključiti druge izmjene, dakle da napravimo kompletnu izmjenu Izbornog zakona i svakako da pristupimo puno ozbiljnije i da uključimo u raspravu i širu javnosti. Jer vjerujte da će oni sigurno komentirati u smjeru u kojem se ja. Jer sami jednostavno ne da ne shvaćaju. Shvaćaju oni taj prag od 10% ali ne razumiju zašto je uveden. O tome se radi. Tako da slažem se sa vama da treba svakako provesti širu raspravu i sa stručnim ljudima i sa širom javnosti.
Hvala. I zadnji zastupnik koji se javio je Miroslav Šimić.
Poštovana kolegice, ja sam isto moram priznati ostao malo zbunjen nakon što sam do kraja čuo vašu raspravu jer ste počeli sa stavovima i braneći svoj stav da ne podržavate uvođenje tri preferencijalna glasa sa argumentima koje sam ja iznosio isto za govornicom na početku da su to argumenti zbog čega ne idemo u više od tri preferencijalna glasa. I onda ste spominjali da jednostavno kandidati koji dolaze iz manjih mjesta nalazit će se u problemu u odnosu na one koji dolaze iz većih mjesta, pa onda i kako nam i danas izgledaju izborne jedinice i to nije do kraja pogodno za uvođenje kompletno sustava preferencijalnih glasova. A onda ste na kraju rekli da se zalažete za to da se ukine prag od 10%. I sad su meni svi ovi argumenti koje vi govorite prije toga i daljem ukidanju praga od 10% dolaze u prednost kandidati iz velikih gradova, u zaostatku su kandidati iz manjih gradova. Meni se čini da ste vi to sve govorili iz pozicije stranke koja realno uživa jedan ili dva posto povjerenja birača, koja ulazi u Parlament samo na bazi predizbornih koalicija. Onda ste i to na taj način nam trebali do kraja objasniti da u stvari želite tih svojih 2% usmjeriti prema jednoj osobi. Tako ja sam na kraju izveo takav zaključak da vas to motivira, pa bih volio da mi to malo pojasnite. A imam priliku samo u dvije rečenice se osvrnuti na ovu potrebu da HSS unese stabilnost u hrvatsku političku scenu. To mi je jako zanimljivo kad stranka koja izađe iz jedne koalicije uđe u drugu, pa s njom uđe u Parlament preko te koalicije i onda na kraju izađe iz te koalicije pa podržava onu prvu. Ako je to jamac stabilnosti onda smo mi u gadnom problemu.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolegi Šimiću. Znači kad sam govorila o tome da kandidati iz manjih mjesta imaju i manju šansu odnosno priliku za dobivanje preferencijalnih glasova pa upravo to i je razlog dakle skidanja tog praga od 10%. Jel' kad pogledate malo liste i poredate po broju dobivenih preferencijalnih glasova i sami ste iznosili da je svega 6 kandidata prošlo u 11. mjesecu putem preferencijalnih glasova koji ne bi ušli redovitim putem, a 11 u ovim izborima i to samo zbog toga što je 14% glasača manje izašlo. E sad, ne znam da li ste računali i gledali koliko je kandidata na listi bilo koje je dobilo 8 ili 9%, dakle falilo im je malo glasova da bi prešli taj famozni prag od 10%. I među njima sigurno ima kandidata iz manjih sredina. Dakle, to je ograničavajući faktor i tu smatramo da bi ukidanjem upravo tog praga od 10% da bi veća mogućnost bila da i kandidati iz manjih sredina odnosno da bi jednaka mogućnost bila svim kandidatima na listi da dobiju određeni broj preferencijalnih glasova i da na taj način uđu u Hrvatski sabor. A što se tiče Hrvatske seljačke stranke to sam sve odgovorila vašem kolegi iz MOST-a pa eto ne volim se ponavljati. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je HDZ i u njihovo ime predstavnik kluba Marko Šimić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Iz uvodnog izlaganja zaista je lako iščitati zaključak o namjeri i cilju predložene reforme. Nadam se da smo svi prisutni u ovoj sabornici svjesni percepcije javnosti vezano uz institucije državne vlasti pa tako i ove institucije Hrvatskoga sabora. U Klubu zastupnika HDZ-a držimo da bi ovakav zakon s predloženim mjerama trebao doprinijeti povećanju digniteta i ugleda kako Hrvatskog sabora tako i svih nas zastupnika no pri tome ne smijemo izgubiti sponu s realnosti i zbiljom. U našim raspravama često spominjemo odlazak mladih iz Republike Hrvatske. Moramo znati da mladi ne odlaze samo zbog izostanka zaposlenja, zbog veće plaće, boljih radnih uvjeta ili boljeg životnog standarda. Na listi razloga za odlazak mladih iz Hrvatske dosta visoko su pozicionirani razlozi poput povjerenja u pravnu državu i institucije državne vlasti koje isto tako često ovdje spominjemo. Naš cilj u radu ovoga Sabora uz postavljanje stabilnog, održivog i realnog zakonodavnog okvira trebao bi biti i povratak toga povjerenja kod naših ljudi, građana, promatranih ne samo s pozicije birača. U ovom pitanju možemo djelovati izravno i danas na način da mijenjamo kriterije i način kandidiranja odnosno ljude koji nas u institucijama državne vlasti predstavljaju. Moram podsjetiti da je Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru u ranijim vremenima i mandatima odnosno sazivima Hrvatskog sabora predlagao slične izmjene. Time naša odluka da podržimo ovakav prijedlog govori o dosljednosti politika u ovome Saboru. Kako je već ranije rečeno o ovome prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor raspravila su tri saborska odbora i o ovome podnijela Hrvatskom saboru izvješća sa svojim zaključcima od kojih je važno naglasiti da se zaključkom Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav zadužuje predlagatelj da do izrade konačnog prijedloga zakona provede savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama i tematsku sjednicu o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Što se tiče uvođenja tri preferencijalna glasa odnosno davanja mogućnosti biračima na preferiranje tri kandidata s liste dosada je bila mogućnost na preferiranje samo jednog kandidata. I na samo uvođenje mogućnosti preferiranog glasovanja gledali smo sa velikom dozom opreza i skepse. Danas sa sigurnošću i mnogim primjerima iz izborne prakse možemo ustvrditi da je preferencijalno glasovanje dovelo do većeg uzimanja u obzir volje birača. Na taj način povećava se demokratičnost i objektivnost sustava te skupinama birača dana je dodatna sigurnost da će u Hrvatskom saboru biti dostojanstveno predstavljeni njihovi interesi i stavovi. Smatramo da će se u ovome dijelu prijedloga zakona kao i o cjelokupnom prijedlogu zakona kroz tematsku sjednicu i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću doći do konkretnih i jasnih posljedica, naravno mana i povoljnosti, do kojih bi doveo ovakav novi predloženi sustav izbora. Slijedom svega navedenoga Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovakav prijedlog zakona i njegovo upućivanje u daljnju proceduru i drugo čitanje kako bi klubovi zastupnika i pojedinci naravno mogli uložiti svoje amandmane i na taj način ukoliko je potrebno izmijeniti i dopuniti ovakav prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Bunjac.
Evo imamo priliku čuti da će HDZ podržati da se dijele tri preferencijalna glasa. Oni inače imaju i jedan posebni privilegij da jedna osoba može glasati za tri osobe odnosno da može glasati za više osoba. Naime, kod njih postoji milijun birača koji ne postoje na biračkim spiskovima i onda može jedna osoba i za sto birača glasati na takav način. O tome se već priča i u hrvatskoj javnosti vicevi, ako želite vidjeti svoju pokojnu rodbinu onda obavezno dođite na biračko mjesto. Ja bih predložio u svakom slučaju predlagatelju zakona da ovo pitanje riješi vrlo jednostavno s obzirom da ga nijedno ministarstvo uprave do sada nije riješilo, a to je da se uvede zakonski prijedlog ili uredba svejedno da se glasač mora potpisivati na mjestu glasanja i tako ćemo konačno saznati koliko imamo stvarnih birača na izborima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Uvaženi kolege iz Živog zida. Zaista me ponekad iznenade stavovi koji su izrečeni u ovoj … [[Upadica se ne razumije.]] Jedina opcija, ispričavam se ako sam vas na taj način uvrijedio, ali nisam zaista imao nikakvu namjeru. Ispričavam se. Htio sam samo upozoriti na sustav glasovanja da niti nama članovima HDZ-a niti članovima bilo kojih drugih političkih stranaka što meni zaista nije poznato i ne bi se mogao s time pomiriti da bilo koji predstavnici bilo koje stranke mogu na izborima dati više od jednoga glasa. Što se tiče izbornog sustava nismo mi ni osnovali Agenciju APIS koja prati izbore, niti smo mi mogli imenovati državna izborna povjerenstva kroz sve izborne procese. Tako da ne bih skretao krivnju na ni jednu ni drugu političku opciju, ne bi se bavio velikim politiziranjem izbora. Izbori su utakmica u kojoj svako pokazuje ono što ima, ono što će raditi u predstojećem mandatnom razdoblju i na temelju toga dobiva povjerenje birača. Ja povjerenje birača koje ste vi dobili ne osporavam, a isto tako molim vas da ni vi ne osporavate ni vrijeđate birače HDZ-a koji su baš nama dali povjerenje da ih predstavljamo. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Branimir Glavaš. Ne. Nakon toga zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa. Kolega hvala što ovaj prijedlog podržajete objeručke i naravno da ćemo kroz raspravu sve vidjeti. Međutim također je nekoliko godina 380 tisuća građana je potpisalo za referendum da se zastupnici biraju imenom i prezimenom, te da stvarno velike političke opcije nisu dale svoj obol i inače usprkos tome 380 tisuća je potpisa prikupljeno. To je bilo u vrijeme dok je bio ministar gospodin Arsen Bauk, ako sam ja točno broj pogodio, on me može poslije ako ima prigodu i demantirati. To je vrlo bitno jel ovo novo demokratsko razdoblje i ovo je veliki iskorak. Međutim imamo još problema nakon ovoga što moramo da jedan mandat nije isti, niti jedan mandat isti težinom svojom. Pa primjera, u 9. i 10. izbornoj jedinici svaka od tih izbornih jedinica ima 393 tisuće birača okvirno, dok u 4. izbornoj jedinici imamo 299 tisuća birača, znači 91 tisuću birača ima više izborna jedinica od druge. Znači nije ista … jednoga mandata. Imamo previše posla pred nama da ujednačimo i demokraciju razvijamo da budu isti birači i naravno vrlo bitno da pokojni ne zaokružuju. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Bulj, svjestan sam zaista provedbe i metodologije dakle provedbe izbor u RH. Svjestan sam svih problema s kojima se susrećemo u provedi izbora i svjestan sam i potrebe mijenjanja izbornog zakona. Prva promjena koju ste vi predložili odnosno vaš klub zastupnika danas je na našim klupama u Hrvatskom saboru. Slažemo se da izborni zakon treba mijenjati, slažemo se da su ovi ponuđeni prijedlozi izmjena relativno dobri. Rekao sam u svom izlaganju da ćemo kroz javnu raspravu i tematsku sjednicu iskristalizirati zaista prijedloge izmjena i dopuna ovoga zakona i nadam se daće se izborni zakoni mijenjati u nekakvom širem opsegu. Ali danas možemo raspravljati samo o onome što ste vi predložili kao predlagatelj za promjene. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći klub koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Živi zid Abeceda zastupnik Ivan Pernar. Ja se ispričavam jer nedostaje mi, znam da ima još jedna riječ ali nije bila namjera.
Poštovane dame i gospodo, opet mi je iznimna čast što vam se mogu svima obratiti. Danas je tema Izborni zakon. Vrlo je zanimljivo to što u Hrvatskoj se osoba koja je recimo koja je osuđena na kaznu bezuvjetnu dulje od šest mjeseci, ukoliko prestaje njeno izvršenje ili u tok je izvršavanje ona se ne može kandidirati u Sabor, čak u slučaju da je tog trena zastupnik ona ostaje bez svog mandata. Znači birači su glasali, odlučili su nekoga podržati i onda je došao sud, osudio je tu osobu na recimo sedam mjeseci zatvora i ta osoba se miče sa govornice. Znači recimo imate situaciju gdje ja na deložacija skandiram „Otpor, otpor“ imate snimke na You Tubeu poziv na otpor ako se ne varam članak 321. Kaznenog zakona, tri godine zatvora bezuvjetno predviđena kazna, a ukoliko se oteža time provođenja pravomoćne presude kazna je čak do pet godina zatvora. I sada recimo gospodin iza mene Božo Petrov kaže, čuj mene ovaj Pernar iritira ja ga ne mogu smisliti, upada mi non stop u riječ, dečki idemo ga procesuirati. I dolazimo u situaciju gdje predsjedavajući, a opet mislim u teoriji postoji trodioba vlasti, međutim svi znamo da MOST drži i ministarstvo pravosuđa i unutrašnjih poslova i zakonodavnu vlast, znači predsjednika Sabora, znači trodiobe zakonodavnu vlast, znači predsjednika Sabora, znači trodiobe vlasti kod nas postoji samo u teoriji. I na taj način svaka osoba koja je nepoćudna ili nepodobna može tog trena biti izbačena iz političke utrke. Također imajte na umu sljedeće. Recimo Pernar je recimo prekršio zakon, ajmo svi se slažemo, međutim imamo situaciju gdje je i jedan zastupnik HDZ-a Čobanković uzeo zapravo 14 milijuna kuna je isisao i samo je rekao na sudu, tako mi je rekao Ivo Sanader i dobio je kaznu guljenje krumpira. Da je Ivan Pernar uzeo 14 milijuna kuna i rekao dao mi je, ne znam, Sinčić mi je rekao da ja izvučem, pitanje je dame i gospodo bi li ja dobio kaznu guljenja krumpira. To je ozbiljno pitanje. A zašto to govorim? Zato jer ima situacija gdje su ljudi upotrijebili svoje položaje i ovlasti ali ne u zloj namjeri odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] Nedavno je bio slučaj u Slavoniji gdje načelnik iz HDSSB-a ako se ne varam davao zemlju u najam seljacima koji su imali porezni dug a uvjet da se zemlja dobije je bila da poreznog duga nema. A on je znao da ti seljaci ako nemaju šta obrađivati da su u problemu, znao je da imaju dug i da jedini način da zapravo on njima izađe u susret taj da on zapravo kako bi to rekli pređe preko toga, zažmiri na jedno oko i on je to napravio ne selektivno. Znači nije on samo HDSSB-ovcima davao zemlju, davao je i HDZ-ovcima i SDP-ovcima, ako je bio neki član Živog zida onda je i njemu dao a da je bio blokiran. I sada što se događa? Tog čovjeka se recimo osudi na kaznu bezuvjetnu dulju od 6 mjeseci, istog trena on gubi mandat načelnika općine, ne može se više niti kandidirati. Dame i gospodo je li to demokracija. Što se tiče optužbi, vi morate biti svjesni da postoji razlog zašto se recimo Milana Bandića ne procesuira. To je čovjek koji ima ne znam koliko stotina kaznenih prijava, postoje fascikli sa dokazima međutim sve što ide protiv njega tapka u mraku. Dok recimo neke druge ljude se procesuira slikovito rečeno brzinom svjetlosti. Zašto to ističem? Zato jer je Milan Bandić u ovakvoj kombinaciji kako ovaj zakon predviđa a to je da ako se netko usudi na preko 6 mjeseci bezuvjetno automatski ostaje bez mandata. Vi možete njemu reći, dragi Milane ti ćeš dizati na nas ruku i u Saboru i u gradskoj skupštini ćeš nam raditi što god ti mi kažemo, ti ćeš plesati, biti ćeš lutka na koncu, ako ne, gospodine Bandić vi ste rekli da se službenim autom grada Zagreba neka bolesna žena odvede na liječenje u Beč. Je li to zlouporaba položaja i ovlasti? Je. Ali da li bi birači gospodina Bandića kaznili oduzimanjem mandata zbog toga? Sigurno da ne bi. Čak i da kaže on da, to je istina, ja sam nju odveo. I što se može dogoditi? Vi ga za to osudite na preko 6 mjeseci zatvora, on više gubi automatski status gradonačelnika grada Zagreba, ne može se više kandidirati na ponovljenim izborima koji se uskoro nakon toga događaju jer tek mu predstoji izvršenje kazne koliko može čekati 100 godina u ovom sustavu čovjek da dođe na izvršenje. Drugim riječima vi ste ljude pretvorili u taoce. A zašto to govorim? Zato jer se ovaj instrument oduzimanja mandata, odnosno zabrane kandidiranja u budućnosti namjerava koristiti samo protiv politički nepodobnih ljudi. Znači dok je Jadranka Kosor bila sa Ivom Sanaderom, vašim kolegom nedavnim, donedavnim, kada je on sa prljavim novcem financirao njenu kampanju, nije ona njega prijavila i rekla, čujte Sanader je financirao sa prljavim novcem mene, ne ona je čekala još godine. U jednom trenutku kada se s njim posvađala, rekla je pogledajte ovog čovjeka on je izvlačio novac da bi financirao kampanju itd., iako je njenu vlastitu kampanju financirao. I Ivo Sanader je u jednom montiranom postupku, kažem montiranom jer da je istina sve ono što su svjedoci govorili ispalo bi da on uopće nije vršio ulogu premijera nego da je stalno govorio o nekome da nešto uzima, ne znam, da nešto ukrade ili tako dalje. Znači to bi ispalo da je cijelo vrijeme se time bavio. Druga stvar je recimo koji su kriteriji, recimo silovanje evo, sutra dan, gledajte ja sa proživio svu moguću torturu od strane medija, sutra dan može neka djevojka reći Pernar je mene silovao. Ja kažem nisam, u Jutarnjem listu njena ispovijest. Evo to je, on je monstrum, ovo, ono, pojavi se 5 svjedoka kaže da, mi smo to vidjeli, mi smo bili svjedoci, na primjer. Ja mogu govoriti da je to politički montiran proces, ja mogu reći da svjedoci lažu. Tko će meni vjerovati dame i gospodo, imaju sve medije. Osudite me na više od 6 mjeseci zatvora, ostajem bez mandata. A zašto to govorim da je bitno? U Velikoj Britaniji je svojedobno bio slučaj Bobbia … [[Govornik se ne razumije.]] on je bio katolik iz Sjeverne Irske i on je pod optužbom za terorizam iako nije bio kriv osuđen na zatvorsku kaznu 8 godina zatvora, posjedovao je pištolj. I šta se dogodilo? Zajednica je znala da mu je montiran proces i on je izašao na izbore kao kandidat iz zatvora, on je kampanju vodio iz zatvora i on je iz zatvora bio izabran u britanski parlament. I on je govorio ja sam politički zatvorenih, ja nisam kriminalac. I odbio je nositi zatvorsku uniformu i štrajkao je zato glađu. Dame i gospodo taj čovjek je umro u zatvoru sa 27 godina. Bio je politički zatvorenik. I u Teheranu gdje je Britansko veleposlanstvo iranska Vlada je po njemu imenovala ulicu gdje je ulaz i onda su Englezi domišljati izbili ulaz na drugu cestu jer je rubna zgrada samo da ne mora biti adresa Bobbie … [[Govorink se ne razumije.]] street. Ono što ja hoću reći dame i gospodo ako se namjerava politički suditi ok, nema problema jer gledajte, gledajte Karamarka, pa svi mi znamo dame i gospodo iz HDZ-a da je on umočen u svakakav kriminal. Nemojmo biti naivni, nemojmo biti naivni samo se to sve skrivalo i još uvijek se skriva a zašto? Zato jer je vodio policiju i tajne službe. Taj zna sve o svakom od nas. I što se može dogoditi? Onog trena kad bi vi rekli Karamarko ti si ovo, ti si ono pa Karamarko bi rekao [[Upadica predsjednik: Pa kolega molim vas.]] pogledajte što je, tj. dilao bi i dalje papire o svima vama. A zašto vam to govorim? Ja nemam ništa protiv toga da se zakonom da saborski zastupnici odgovaraju za neko kazneno djelo koje počine čak i na namještenom suđenju. Jer ponavljam, kod nas se sudi selektivno, kod nas se sudi selektivno dame i gospodo. Ali dozvolite ljudima koje osudite u takvim procesima da izađu na izbore. Što se dogodilo s Branimirom Glavašem? Ovo je jako ozbiljna stvar. Taj čovjek je imao montirani proces, jednog dana, ja sam gledao njegov govor je Ivo Sanader je rekao danas Branimir Glavaš više ne postoji. I tog trena su se počeli tražiti svjedoci i dokazi. Pazite koji apsurd, kod normalnog kriminala prvo se pojave svjedoci i dokazi a onda se ide sa procesuiranjem. U slučaju Branimira Glavaša prvo je došla odluka o procesuiranju a onda su se tržili svjedoci i dokazi koji su bili, dio tih svjedoka je bio potkupljen, to nije sporno, znači to se i dokazalo na raspravi, dobivali su kojekakve beneficije u zatvoru itd. a sve što su trebali govoriti je isto što i vaše kolege na suđenju Ivi Sanaderu. Branimir Glavaš je kriv za sve. Branimir Glavaš mi je dao komad papira, Branimir Glavaš mi je rekao. I što se je dogodilo? Da Vrhovni sud nije poništio njegovu presudu sad nedavno, jel u 7 mjesecu gospodine Glavaš? Gospodin Glavaš ne bi se mogao kandidirati danas za Sabor i ne bi mogao danas sjedati ovdje. Bi li ljudi koji su glasali za Glavaša glasali za njega usprkos toj presudi? Bi, čak i da nije presuda pala jer su znali kakva je bila pozadina tog cijelog sudskog procesa odnosno presude. Ono što hoću reći jest da nitko ne može biti iznad suverene volje birača i ne možete vi određivati putem pravosuđa tko se može kandidirati a tko ne. Jer Josip Broz Tito je bio osuđen, vi njemu ne bi dali da izađe na izbore. Vi se smijete sa Josipom Brozom Titom gospodo iz HDZ-a, ni blaženi Alojzije Stepenica se ne bi mogao kandidirati po vašem zakonu. Da gospodo i dame? Ja ne znam na koliko je on bio osuđen ali siguran sam da je bilo dulje od 6 mjeseci. Ne bi mogao izaći na izbore. To što on nije kriv, ko te pita stari moj jesi ti kriv ili nisi. Drugim riječima smatram da je trenutni zakon nakaradan i da dozvoljava zapravo političku eliminaciju svih neistomišljenika. Netko će reći, tj. gospodin Saucha je rekao iz SDP-a po meni ako je netko silovatelj u zatvoru, ili ubojica u zatvoru zašto se on ne bi smio kandidirati? On neće izaći iz zatvora time što se kandidirao on će i dalje odsluživati svoju kaznu. Ako birači žele njega izabrat to je njihova stvar. Također, netko će reći, vi ćete reći kao je pa on je nemoralna osoba, on ne bi imao pravo. Opet sam naveo primjer iskapčanja, ukapčanja struje. Da gospođi iz HDZ-a, da nije u HDZ-u, da nije saborski zastupnik, da je samohrana majka s troje djece i da nema za plaćanje struje i da sam joj ja ukopčao struju to je opet kazna zatvora ako se ne varam do 5 godina zatvora ili 3. Mene bi se moglo isto osuditi za takvo kazneno djelo dame i gospodo. A da li bi moji birači da se mene osudi za ilegalno ukapčanje struje da li bi oni svejedno glasali za mene? Da ili ne? Vjerojatno bi. Da me se osudi za pozivanje na otpor na 3 godine zatvora, bi li oni svejedno sutradan glasali za mene? Bi, ali što se događa? Ako vi ovjerite neistinitu izjavu kod javnog bilježnika da npr. nećete koalirati sa gospodom iz HDZ-a prije izbora, a nakon izbora učinite suprotno vas sud neće zato kazniti jer vi možete napisati što god oćete kod javnog bilježnika i ovjeriti to svojim potpisom. Da a pitanje je da li bi ti isti birači glasali na isti način da su znali da će do toga doći? Ono što vam hoću reći je da ne možemo mi odnosno ne može pravosudni sustav koji je evidentno pristran. Ljudi nemojmo se zavaravati u Hrvatskoj se politički odnosno sudski procesi vode isključivo protiv nepodobnih ljudi. Božidar Kalmeta 0 bodova, njemu suđenje ne počinje, postoje svjedoci i dokazi. Imate dalje primjer, Nadan Vidošević, njemu se gospodo draga, njemu suđenje još nije ni počelo a policajac koji je pokazao slike iz njegovog brloga on je već osuđen. Jel to gospodo i dame, jel to neovisno pravosuđe? Zašto se nekim ljudima ne sudi godinama, a neke se progoni za marginalne stvari? Ponavljam, radi se o cirkusu, o cirkusu koji je posljedica toga što pravna država kod nas ne postoji, a prijetnja uzimanjem mandata itd. se koristi s ciljem ucjene. I zbog tih ucjena je Milan Bandić pretvoren u lutku na koncu. I ako se jednog dana postavi pitanje ima li Milan Bandić čak i da je kriv pravo da se kandidira ja ću prvi stati u obranu njegovog prava jer je pravo svakoga da bira i bude biran. Vi ovim zakonom uzimate ustavno pravo, ustavno pravo i rušite demokraciju pod krinkom da se borite za demokraciju uvođenjem 3 preferencijalna glasa, da 3 preferencijalna glasa ali vi ste ti koji određuju ko će biti kandidati. Hvala vam.
Hvala zastupniku Pernaru. Ja bih morao samo kratko reći da highlight cijelog ovog izlaganja je mogući politički montirani proces. Mislim da trebamo imati malo više vjere ali ono što bih volio naglasiti, molio bi da, ja sam uredno poslušao sve, na samom početku insinuirate po potrebi određene relacije vjerojatno da bi vam govor bio zanimljiviji. Ministarstva pripadaju državi ne strankama i molio bih da se suzdržite od takvih komentara. Ostalo sve priznajem kao vaše moguće mišljenje. Prva osoba koja se, prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Javio sam se negdje na početku vašeg govora, onda ste rekli puno toga drugoga što bi više vrijedilo da vam repliciram. Ali nije baš ustavno pravo da se kandidira. Ono može bit ograničeno. Člankom 30. propisano je da kaznena osuda za teška i osobito nečasna kaznena djela mogu u skladu sa zakonom imati za posljedicu gubitak stečenih ili zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih poslova ako to zahtijeva zaštita pravnog poretka. I mi u važećem zakonu imamo neka ograničenja. Ono u čemu se vi i ja sasvim sigurno slažemo da ovo što je stavljeno u ovaj prijedlog zakona su prevelika i nesrazmjerna ograničenja koja doista u nekim situacijama mogu dovesti do ovih opasnosti koje ste vi rekli. I ja bih više bio na stajalištu toga da nije problem da je netko osuđen, nego da građani izaberu nekoga tko je osuđen, ali i to je njihovo pravo. A tim više što je moj stav da su ove odredbe u zakon, a posebno u Zakon o lokalnim izborima stavljeni samo zbog jedne osobe koju ne mogu pobijediti na izborima, pa je žele eliminirati iz izborne utakmice.
Odgovor na repliku.
Gospodo gospodin Bauk je u pravu. Ustav kaže da u određenim iznimnim okolnostima se ne može. Ali evo, mi smo imali slučaj Branimira Glavaša. Da na Vrhovnom sudu nije pala presuda koja je bila evidentno posljedica montiranog postupka ovaj čovjek danas ne bi mogao s nama ovdje sjedati. Druga stvar, da Milana Bandića ne mogu pobijediti na izborima, ne mogu ga pobijediti. Ja bih ga prvi volio pobijediti. Ja bih prvi volio biti da idem za gradonačelnika, da me građani izaberu i da kažu evo Pernar je pobijedio Milana Bandića. Ali ako ću ikad ići protiv njega to će biti fer utakmica, to će biti utakmica u kojoj će se brojati glasovi birača, a ne utakmica u kojoj određena struktura meni s lijeve strane može potezom kemijske ili telefonskim pozivom reći sutra krenite proces protiv Milana Bandića, stavite ga u zatvor. Koje su to fore? Maknite ga! Kao što je nekad Sanader govorio danas Glavaš više ne postoji, tako može Plenković sutra reći od danas Bandić više ne postoji. Ne može politika, pazite koji apsurd. Ne može politička stranka na vlasti odlučivati tko će iz opozicije biti u Saboru ili neće bit u Saboru, niti tko će se iz opozicije kandidirati na izborima ili ne. Jer imajte na umu i gospodo iz HDZ-a i gospodo iz MOST-a. Sve mjere koje koristite danas vi protiv vaše političke opozicije sutra mogu biti iskorištene protiv vas, sutra netko može reći čovjek je varao na putnim troškovima za 500 kuna. Zloupotrijebio je položaj i ovlasti, bagatelna stvar, možete biti osuđeni za marginalne stvari dame i gospodo. Hvala vam.
Hvala zastupniku Pernaru. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Branimir Glavaš.
Hvala lijepa predsjedniče. Pa evo ovu svoju repliku iskoristit ću u onom smjeru gdje je gospodin Pernar spomenuo HDSSB i slučaj načelnika HDSSB-ova. Radi se o gradonačelniku grada Đakova gospodinu Vinkoviću koji je istina dozvoli da se dodijeli zemlja pojedinim ljudima sa područja đakovštine a da ti ljudi nisu izvršili sve svoje financijske obveze prema proračunu grada Đakova. Radilo se o zanemarivom financijskom iznosu gdje su ti ljudi dali sva pismena jamstva i potpise preuzimajući svoje obveze da će u najkraćem mogućem vremenu izvršiti svoje financijske obveze prema gradu Đakovu. Nakon toga se umiješalo Državno odvjetništvo koje je to okarakteriziralo kao kazneno djelo i pokrenulo kaznenu prijavu, odnosno diglo optužnicu protiv gospodina Vinkovića. Dakle, radi se uistinu o jednom simboličnom slučaju kršenja zakona, činjenica je kršenja zakona ali zanemarive financijske vrijednosti gdje je moguće da se čovjek nakon takvog jednog postupka dovede u situaciju da se ne može kandidirati na sljedećim lokalnim izborima. A u ovom čestom spominjanju mene i moga slučaja u vašem izlaganju iskoristit ću izlaganje u pojedinačnoj raspravi desetak minuta gdje ću objasniti moj slučaj. Dakle, djelomično je točno što ste govorili ali djelomično i ne stoji to što ste rekli pa ću pojasniti zastupnicima i javnosti.
Odgovor na repliku.
Htio bih reći sljedeći slučaj. Evo gospodo iz HDZ-a ovo je friška stvar. Potvrđena optužnica protiv službenice koja je Josipi Rimac pribavila stan. Evo imamo sad situaciju u slučaju montiranog procesa. Nekada se osoba koja je nepodobna osudi, a nekada se službenicu [[Upadica predsjednik: Kolega, trebao bi biti odgovor na repliku od samoga zastupnika.]] Ali gospodine Petrov, ako mi odbijate a što da radim. Evo [[Upadica predsjednik: Ne, ne. Morate pričekati. Evo ja ću sjesti. …]] Upadica predsjednik: Ispričavam se. Nemojte se ljutiti. Znači morate poštivati Poslovnik u trenutku kada./… Pa ne možete mi vi govoriti što ću ja govoriti gospodine Petrov, pa ovo je …
U trenutku kada imate odgovor na repliku, odgovarate na ono što je zastupnik koristio i govorio u samoj replici. Sljedeći zastupnik, ja se trudim da će to biti tako barem dok sam tu. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine Pernar u odgovoru na moju repliku slobodno se poslužite izvorima informiranja ako vam nešto padne na pamet nadodajte. Mislim da je to korisno za sve građane Republike Hrvatske, jer u tom trenu vam se može učiniti informacija nekad dostupnom i zašto ne iskoristiti moderne tehnologije da je prezentirate. Ono šta ste govorili u vašem izlaganju malo je ekstenzivno ali djeluje zastrašujuće da se netko može na ovaj način igrati i odlučiti gdje će pokrenuti a gdje neće pokrenuti proces u slučaju političke eliminacije ili želje da se nekog politički eliminira. Mi imamo danas gradonačelnike u RH koji su priznali da su počinili kazneno djelo. Prije 8, 9 godina praznili su kasu Ministarstva unutarnjih poslova i prebacivali u stranačku kvotu. I još uvijek su gradonačelnici, protiv njih je optužnica a suđenje nije započelo. Ali zato u jednom drugom gradu je u 6 mjeseci gospođa koja je snimila, ja ću vam reći moj osobni stav, gdje je jedan lokalni političar, gradonačelnik tada toga grada htio nagovoriti gospođu da glasa za njega u gradskom vijeću, proces se pokrenuo u 6 mjeseci i donesena je presuda i čovjek je izgubio na izborima. E sada možete vidjeti … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro i u zatvoru je zbog toga što je sud tako presudio. Ja ne ulazim u to, sud je onaj koji sudi u ime države i to što se desilo po sudu je istina i ja to poštujem. Ali gledajte nesrazmjer, nešto u 6 mjeseci – jedna politička stranka, nešto 8 godina, a čovjek je sam rekao da se ponudio Sanaderu kao tko će prvi iz svog ministarstva, on je došao na predsjedništvo i rekao evo ja sam gospodine predsjedniče već ispraznio 10-ak milijuna kuna. I ništa se ne dešava. I taj je još uvijek gradonačelnik. I HDZ-u to ne smeta. Ne samo Kalmeta nego i on. A sa druge strane imate pravo, ne radi se ovdje o Bandiću ovdje se radi o jednom južnom najljepšem, jednom od najljepših gradova u RH gdje se snimala Igra prijestolja. Tamo ih ne mogu pobijediti i tamo ga ne mogu pobijediti i na ovaj način ga žele eliminirati.
Prije nego dam odgovor na repliku, a dat ću ga, ja bih samo zamolio gospodina Marasa da ovaj pokušaj da se iskoriste sve moguće informacije mogu se koristiti u trenutku onoga što ste rekli a ako ćemo se tako igrati onda mogu reći slobodno koristite ih svi zastupnici i sve što znate, sve što vam je dostupno u ovom trenutku na cijeloj planeti pa možete pričati. Onda nema uopće smisla da imamo odgovor na repliku nego imamo samo repliciranje. Molio bih zastupnika da se drži samog konteksta replike.
Htio bih reći sljedeće tema o kojoj govorimo je dosta široka, ne može se tema ova radikalno suziti jer se inače ne može izreći bit, a poanta je u biti. Znači, nekada se skreće sa teme da bi se objasnila bit koja je vezana uz temu. Molim vas gospodine Petrov ja imam širinu. Od djede stric moj je bio zastupnik u Skupštini Kraljevine Jugoslavije, bio je doktor prava. Molim vas da mi ne sužavate, moja mama je doktor medicine, moj otac je građevinski inženjer. Molim vas da imate poštovanja prema meni i da mi dozvoljavate da govorim. Radi se o tome da gospođa Josipa Rimac ona, optužnice protiv nje nema, a jasno je da nije službenica gradske uprave na svoju ruku njoj išla davati gradski stan. Pa to bi čovjek morao biti malouman da u to povjeruje. Međutim, gospođi Rimac se ne sudi, a toj gospođi se sudi. Ja ću opet reći ako je ona i učinila, čak i da je kriva gospođa Rimac iz Knina, čak i da je nagovorila službenicu da joj daju gradski stan korektno je da joj se sudi. Ali nije korektno da joj se oduzme mandat ako građani Knina žele za nju glasati usprkos tome. Jer u suprotnom mi ne ulazimo u demokraciju. Po vašem zakonu kojeg vi pripremate je Adolf Hitler u Njemačkoj '33. mogao sve članove Reichstaga koji su bili opozicija njemu reći ili ćete dizati ruke za mene ili ćemo povesti procese gdje ćemo svakog osuditi na kaznu dulju od 6 mjeseci. Eliminirat kompletnu postavu Reichstaga koja njemu smeta. Ovo je dame i gospodo opasan udar na demokraciju. Još jednom apeliram da ne smije pravo ljudi odnosno državljana RH biti ograničavano na takav način da mogu birati ili biti birani. I zahvaljujem se kolegi Marasu i kolegama iz SDP-a što su stali u ovoj raspravi uz mene, a zapravo nisu stali uz mene nego su stali na stranu jednostavne istine. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Dakle, prema članku 232. Poslovnika predsjedavajući može opomenuti zastupnika ako se ne drži teme dnevnoga reda. Zastupnik Pernar držao se teme dnevnog reda on je naime izbor zastupnika u Hrvatski sabor. On se ne mora nužno držati onoga što je izrekao neki zastupnik u replici, on se drži teme dnevnoga reda i slijedom toga nije zaslužio da ga vi opominjete. Hvala lijepa.
Dakle, ja bih molio samo da se ponovno prouči Poslovnik. U trenutku kada se koristi odgovor na repliku koristi se u kontekstu same replike. Inače se ne bi moglo uopće usmjeravati priča i to ne od strane predsjedavajućega nego što se tiče same teme rasprave na točke dnevnoga reda. Prije nego dam dalje replike kolega Pernar nemam namjere usmjeravati osobno priču. Zato postoji Poslovnik i postoji način na koji vi imate određeno vrijeme koje možete koristiti. Imali ste ispred sebe 10 minuta vremena kojeg ste mogli koristiti da kažete sve ono što je bitno. I sasvim je po meni nebitno tko je čiji roditelj i koje je tko imao u povijesti pretke. Ono što je bitno, bitno je ono što danas iznosite ovdje i način na koji se ponašate u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa. Znate da postoji pauza, izlaganje nakon pauze. Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Željko Glasnović.
Poštovani predsjedniče nemoguće je ne voljeti mistera Pernara jer ona zbilja vjeruje što govori. To je dobro. Ali u isto vrijeme ja bih ga pitao samo jedno kratko pitanje, je li ikad čuo riječ rasvjetljenje, lustracija? Ona nije selektivna nego gleda cijelu širinu. I prvo ja bih ako izgubi posao možemo odmah ovo … [[Ne razumije se.]] ja ću mu biti agent stand up comedy odmah idemo tamo. Ali u isto vrijeme zašto mi jesmo gdje jesmo? Zato jer u bivšem sustavu, znam da je sad pitanje Izborni zakon, ali je totalno izbrisana kolektivna memorija, a pošto svaki … zna tko je … a nijedan Hrvat nije čuo o Stipe Javoru itd. Ivo Mašina, Andrija Konc to jesmo gdje jesmo. A u isto vrijeme dok mi gledamo neke glave povezane jednim okom nove kneze drpislave jel iko čuo o ovim drugim glavama to je vrh ledene sante koji kupuju hotele. Imaju hotele u Indoneziji, hotele u Dubrovniku, hotele u Londonu, kupuju brodogradilišta i gdje su sve te glave. I sjećam se dobro jedne gospođe kada je bio zatvoren Milan Bandić došla je pred zatvor i govorila je, kaže o druže ti si krao ali si nama malo dao. Sjećamo se toga druže Tito ti si nama isto malo dao. A tko je gospodin Bajić te glave … prosviraju te glave, a gdje je ta pljačka do devedesete godine kad imate samo 160 tisuća ustvari 160 masovnih grobnica oko Zagreba gdje nestao stari Zagreb, šta je sa našim susjedom Bijenička 21 gospodin Svenšak zubar kojega su koknuli, oprostite na izrazu.
Kolega Glasnović ja bih samo molio da se držite teme.
… [[Govornik se ne razumije.]]
Ja bih samo zamolio da se držite teme. Ja se ispričavam … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
I još je tema tko je moju putovnicu uzeo, a ja bih rekao imamo Disneyland, … danas imamo udbalend. …
Vrijeme i povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Ja se ispričavam ali članak 232. držanje teme. Mislim uz sve dužno poštovanje vi ste u nekoliko navrata i kolegi Pernaru oduzeli riječ zbog ne držanja teme, branim princip kao i uvijek. Gospodin Glasnović se svaki put se udaljava od teme. Ovo definitivno nije imalo veze sa temom. Ja vas molim da postupate po svima jednako.
Kolega Saucha ja sam upravo upozorio bio kolega Glasnovića. Ako mislite da nisam imate mogućnost od 24sata prijave. Upozorio sam ga. U trenutku kada to primijetim apsolutno svakoga ću upozoriti i naravno uvažit ću primjedbe da me upozorite ukoliko to ne napravi. U ovom slučaju sam to napravio. Odgovor na repliku.
Gospodine Glasnović hvala vam na vašoj replici i ja smatram da je vaša replika korektna i da imate pravo na dvije minute nje i reći ono što vi mislite da je bitno za temu, a ne što misli netko drugi od nas. Ali htio bi vam ovu stvar reći gospodine Glasnović, koliko god možda vi u svom izlaganju niste spomenuli da je bitno to npr. što je gospodin predsjedavajući rekao tko je kome što, ja moram reći da je u povijesti naše civilizacije do sada samo dva puta izvršen atentat u Narodnoj skupštini. Prvi put u Rimskom senatu kada je Brut sudjelovao u zavjeri i tada izboden nožem tadašnji cezar, a drugi put kada je pucano u srce mom pretku Ivanu Pernaru zbog toga jer je govorio istinu. Znači puni šarač je prvo pucao njemu u srce, a tek onda u sve ostale zastupnike HSS-a. I ja se bojim da zbog istine koju govorim ovdje me možda neće niko ovdje ubiti, ali nema za tim ni potrebe. Možete me izvesti na suđenje, možete me osuditi na kaznu dulju od šest mjeseci bezuvjetno i ja dame i gospodo više ne mogu ovdje sa vama raspravljati, polemizirati. Vi ćete reći nasmijavat šta god govoriti istinu, kako god. Znači apeliram da se ne zloupotrebljava ovaj zakon za eliminaciju političkih protivnika, a ja sam uvjeren u to budući da gledam prethodnu prošlost odnosno povijest je učiteljica budućnosti, iskustvo nas uči da će taj zakon koji vi planirate gospodo iz MOST-a upravo ići k tom smjeru. Pozivam vas da na izborima ste pobijedili gospodina Jambu, ja vam skidam kapu o.k., ali da ste ga pobijedili na način da ste ga izbacili iz izborne utrke kroz neku presudu to smatram da bi bilo nekorektno odnosno suprotno osnovnom smislu demokracije. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. I samo što bih htio samo kratko prokomentirati, mislim da je najvažnije za svakoga čovjeka jeli on čist, a u potpunosti se slažem da političkih progona ne bi trebalo bit. Politički progoni mogu biti jedino u slučaju da je osoba čista, a na kraju joj se to dogodi. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je Andrija Mikulić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo u materijalima koje smo dobili, dakle prvo vidim da klub MOST-a predlaže ovaj prijedlog zakona, MOST-a Nezavisnih lista, onda u prvoj glavi kaže ustavna osnova za donošenje predloženog zakona sadržanoj u odredbi članka tog i tog Ustava RH. Dakle to je ako čitamo materijale. Pa da vam ja sada to ne čitam vjerojatno ste masu toga pročitali. Slažem se s vama da svako onaj kolega Peranar koji je zgriješio treba biti osuđen, apsolutno. I zalagao bih se uvijek za vas da vas ne osudi nitko ako nema razloga. Jel ovo je zgodno kada se vi javljate i pričate u hrvatskom Parlamentu, ali je pitanje što činimo na taj način od hrvatskog Parlamenta. To je sada drugi par rukava. Dakle, zalažete se za trodiobu vlasti, to se zalaže svatko od nas, to nije upitno. Ali onda isto tako docirate što bi to u toj trodiobi od te tri noge ili stupa Hrvatske države netko trebao raditi. To nije dobro, mi ovdje nismo da dociramo. Mi smo ovdje da razgovaramo u hrvatskom smo Parlamentu da donosimo ili ne donosimo prijedloge određenih zakona. Ja nisam siguran kada slušam sve koje su ovdje sve struke, koji ste vi vizionari kada sve to vidite, ali ću vam reći jednu stvar za koju sam siguran. Vi ste dolazili na sastanke mladeži HDZ-a na Trešnjevku sjever i kao kada pričate u HDZ da se s nostalgijom sjećate tih vremena, to vam je bilo za vrijeme bivšeg premijer. Ja kada sam preuzeo gradsku organizaciju onda sam imao dobio u evidenciji da mi je član bio jedan Ivan Pernar, ne znam da li ste to bili vi.
Gospodine iz HDZ-a htio bi reći da sam ja bio taj Ivan Pernar, da ja sam vjerovao da je HDZ dobra stranka, da ja sam vjerovao da nas Ivo Sanader vodi u europsku budućnost i bio sam prevaren kao i tisuće drugih građana i zato sam se ispisao kasnije. Ali ono što želim reći je slijedeće, kaže gospodin ako je vama savjest čista recimo kolegama iz opozicije zašto se vi bojite ako niste krivi primjene ovog zakona? Gospodo draga ja sam neki dan razgovarao sa gospodinom Grmojom, ja sam njemu rekao dragi Grmoja ako sam ja za nešto kriv, ako sam kriv ja sam spreman za to odgovarati, vodite me u zatvor, ali prije toga osudite redom sve one koji su zgriješili prije mene. A to je problem u cijeloj priči što se sudski postupci odnosno presude vode kod nas politički selektivno gdje se ljudi poput Ive Sanadera su se godinama štitili iz vaše stranke, gdje se Karamarka još uvijek štiti itd. s jedne strane. A s druge strane, ili kao što smo imali ovdje prilike vidjeti da i u jednom slučaju se 6 godina čeka a u drugom slučaju se za 6 mjeseci donosi presuda. Znači ako ste spremni već voditi političke procese sa ciljem izbacivanja iz izborne utrke krenite onda od sebe. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Zastupnik Tomislav Saucha se također javio za repliku.
Hvala lijepa predsjedniče. Kolega Pernar ja sam nekako imao osjećaj da će se ovo desiti da će mi se imputirati da podržavam kriminalce i da bi htio da se oni biraju u Hrvatski sabor. Ja bi samo htio čisto zbog preciznosti reći da to je laž, dakle ja ne podržavam to, ja sam rekao da je ovo jako osjetljivo pitanje. Istaknuo sam da su sva kaznena djela izuzetno opasna i gadljiva, djelo gadljive društvene pojave i ja sam samo branio bio princip da se pasivno biračko pravo ne bi trebalo isključivati osim u krajnjim okolnostima. Ja sam problematizirao a činjenica da se zbog neprecizno napisanog zakona da su se određena kaznena djela našla u ovome katalogu za koje nisam siguran da im je tamo mjesto. Dakle nisam nikada rekao da bi trebalo omogućiti, da bi trebalo ne znam podržavati kriminalce i rekao sam isto tako da je ovo jedan opasan presedan da se otvara Pandorina kutija jer se nas, od nas traži da radimo razliku između kaznenih djela. Da kažemo da su neka kaznena djela uredu a da druga nisu. I rekao sam da se također kod propisivanja ovakvog kataloga treba gledati načelo razmjernosti, tj. srazmjernosti a kazne i sankcije i da smo zato kad se pisao zadnji zakon se jako pazilo kirurški precizno koja će kaznena djela unutra ući, koja ne. Jer znači takav zakon mora proći test ustavnosti na Ustavnom sudu ako ga netko pokuša rušiti, a vjerujem da će biti takvih koji će to pokušati osporiti. Dakle samo da se zna šta sam rekao. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Gospodin Saucha drago mi je da ste se javili i time mi omogućili da vam repliciram. Da naravno nije bila namjera reći da vi podržavate kriminalce, niti je moja namjera reći da ja podržavam to ako je eventualno Josipa Rimac zlouporabom došla do stana. Ne, ja osuđujem to isto kao što osuđujem kada, ako i kada je možda Milan Bandić zlouporabio svoje položaje ali ne može se kršit volja građana. Jer što se može dogoditi gospodine Petrov? Sutra gospodin Jambo iz Metkovića a vi ste recimo u situaciji da ste u opoziciji u Saboru može podnijeti 100 kaznenih prijava protiv vas. Ja razvrtim u papirima, jedna od njih mi izgleda uvjerljivo, ja kažem dečki eliminirajte Božu Petrova. To se gospodo može dogoditi, to se može dogoditi, ali to se ne smije dogoditi. Znači ne smije se na takav način eliminirati politička opozicija. Što se tiče Vlahušića u Dubrovniku kojim bi ovim zakonom bilo onemogućeno da se kandidira, ja sam prvi protiv njega. Kad sam u Dubrovniku prolazio pored njega nisam mu htio pružiti ruku i rekao sam mu ti si kriminalac. Ali ja nikada ne bi išao kroz Izborni zakon njega poraziti na izborima. Jer to onda nisu izbori, to je onda farsa. Ne može vladajuća stranka i vladajuća struktura određivati tko će ići na izbore a ko neće jer je sasvim jasno da nikada gospode iz HDZ-a odnosno ne iz HDZ-a nego oni koji su na vlasti, jer sutra se može okrenuti karta sreće, sutra možete vi gospodo biti u opoziciji a mi i SDP zajedno na vlasti. Sutradan možemo mi reći gospodin Brkić ima kaznenu prijavu idemo ga izbaciti iz utrke a on je preferencijalno izabran kao i ja sa zadnjeg mjesta usprkos tome što su ljudi sve znali o njemu. Hvala.
Hvala zastupniku. Meni je iskreno žao što nisam u klupama da bi mogao replicirati. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je gospodin Bojan Glavašević.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Pernar vi ste dosada stvarno pokazali jednu veliku sposobnost ukazivanja na probleme i na idiosinkrazije društva u kojemu živimo pogotovo u pravosuđu, sudstvu i politici. I vjerujem da govorim za sve nas ovdje kada kažem da nitko nakon vaših izlaganja ne ostaje ravnodušan. Ipak imam dvije opaske za vas. Prva je ta da kada govorite o pojedinim slučajevima u našem sudstvu. Pripazite na onaj jedan, na onu jednu logičnu pogrešku koja se zove post hoc ergo propter hoc ili da jedan događaj može imati više uzroka a ne samo događaj nakon kojega se događa. To je prva, malo je općenita nemojte zamjeriti. A drugo što sam vam htio reći je da ste izabrani zapravo upravo zbog ove ranije spomenute sposobnosti da usmjerite kritiku. Međutim, izabrani ste u ovaj dom također kako bi vam bila pružena prilika da budete konstruktivni i da kažete po vašem mišljenju nakon te kritike koje bi bilo rješenje za problem? Dakle ja vas pozivam i vjerujem opet, uzet ću si legitimitet da govorim i za sve nas ovdje ali i malo šire, za sve naše birače pogotovo one koji su vas izabrali da nas jako sve zanima kakva rješenja ćete ponuditi za probleme. Dakle benevolentno ovo govorim, ne sada kao nekakva kritika na račun vas nego čisto evo kao mali, ako dozvolite podsjetnik. Hvala vam lijepa.
Hvala zastupniku. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem se vama gospodine Glavašević i u biti ste rekli suštinsku stvar a to je da se postavlja pitanje koje je rješenje. Dok sam ovdje sjedio i dok je rasprava trajala kratko sam razmijenio riječi sa gospodinom Grmojom i on kaže meni pa neće se uzeti mandat recimo gospodinu Vlahušiću npr. izmjenom ovog zakona. Točno je, neće se uzeti ali će mu se recimo onemogućiti da se dalje kandidira a recimo ima šansu da dobije. Isto kao i Milan Bandić. Bez obzira opet ponavljam koliko ga mi ovdje ne voljeli. I što je najzanimljivije gospoda iz SDP-a iz stranke od koje je Milan Bandić otišao zapravo štite njegovo pravo da bude biran. I ovo smatram da je čin vrhunca demokracija za razliku od vas kolege iz HDZ-a koji svoje bivše članove vrlo svirepo se odnosite prema njima a neki su se zbog tog vašeg tretmana i razboljeli a nisu bili jedini krivi. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Sljedeći Klub zastupnika koji se javio u raspravi je klub HNS-a i u njihovo ime predstavnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pokušati ću malo smiriti strasti. Hrvatska narodna stranka, u ime Hrvatske narodne stranke ću reći odmah na početku da jedan ovaj dio prijedloga ovoga zakona, znači ovaj prvi dio koji se odnosi na proširenje kataloga kaznenih djela putem kojih se onemogućuje kandidiranje zastupnicima u Hrvatski sabor nam nije prihvatljiv. Ne samo da nam nije prihvatljiv iz svih ovih razloga koje su već navedene u diskusijama prije, evo pa i u ovim najzadnjim prije mene nego i zato što sasvim pouzdano znamo da su se i nadležna tijela, odnosno i Ustavni sud već oko ovakvih stvari očitovao i da je u tim svojim očitovanjima i odlukama ustvari rekao da ne prihvaća, odnosno da smatra da takve odredbe nisu dobre i da se iz zakona kao takvog trebaju maknuti. Prema tome, mi danas cijeli dan, odnosno od 11 sati raspravljamo u dobrom dijelu o nečemu što jest važno ali što u konačnici će ići u dva čitanja pa ćemo znači još jednom raspravljati a što će najvjerojatnije ako se donese u ovakvom obliku biti stavljeno van snage pa se onda postavlja uopće pitanje mislim kakav je početak rada Sabora koji, za kojeg su svi se u ovim izborima a posebno dio kolega koji su sada na vlasti a prije svega kolege iz MOST-a zagovarali efikasnost, reforme i sve, efikasan rad prije svega Hrvatskog sabora, kuda to vodi i da li ustvari javnosti pokazujemo ono što bi htjeli kao saborski zastupnici a tim više što upravo u ciljevima koji se ovdje naglašavaju koji bi se trebali postići sa donošenjem ovoga zakona upravo u ovom dijelu gdje se proširuje katalog kaznenih djela, kaže vraćanje digniteta zastupnicima u Hrvatskom saboru. Mislim hvala vam lijepa na dignitetu kojeg meni vraćate, meni ga osobno ne trebate vraćati, naime radi se za one koji možda ne razumiju što bi to bio dignitet o dostojanstvu. Znači ako na ovaj način mislite nama vraćati dostojanstvo meni osobno ne trebate a vjerujem ni članovima mojeg kluba a i većini ljudi koji ovdje sjede jer ovaj način rada i ovakvi prijedlozi nisu vraćanje dostojanstva ni Hrvatskom saboru niti saborskim zastupnicima niti politici općenito. Dignitet i dostojanstvo se u životu općenito, znamo kako stiče, stiče se poštenim radom, odgovornošću, efikasnošću, rezultatima rada s time se stiče dostojanstvo a sigurno se ne stiče na način da se, evo sada već 7 sati raspravlja o nečemu što će najvjerojatnije doživjeti sudbinu da će biti rečeno da mora biti stavljeno van snage i to dva puta će se o tome razgovarati. Ovaj drugi dio zakona, znači mi nikako ne možemo podržati taj prvi dio jer je već netko rekao da to nije u redu, odnosno onaj tko je nadležan za to je već rekao. Prema tome ponavljati iste greške i gurati to na ovaj način jedino se može prevesti sa ciljem ne vraćanja dostojanstva nego ovoga što je govorio kolega prije mene a to je da ustvari ciljano želi isključiti određene političke figure da se ne mogu kandidirati na nekim od sljedećih izbora. Drukčije se to objasniti ne može. A ovaj drugi dio zakona koji se odnosi na preferencijalno glasanje to je nešto što je HNS-u prihvatljivo, međutim, sigurno ne i najvažnije u izbornom zakonu i u izboru zastupnika u Hrvatski sabor. I smatramo da je dovoljno vremena znači u narednih 3, 4 godine, ja se nadam da toliko očekuje većina da će biti na vlasti da se pripremi jedan sveobuhvatan zakon jer nije najveći problem imati jedan odnosno tri preferencijalna glasa u našem izbornom zakonu, ima puno većih. Jedan od tih su prije svega izborne jedinice na koje je i Ustavni sud ukazao da nam nisu ustavne. Znači de facto su naši izbori unatrag nekoliko čini mi se mandata protuustavni jer nam nije razmjeran broj birača u svim izbornim jedinicama. Tu ovo ne ide na račun kolege Bauka, ali svakako se očekuje da vlast koja govori o reformama i koja želi promijeniti izborno zakonodavstvo poduzme korake u smislu i promjena na tom dijelu, znači u području izbornih jedinica. Znači tri preferencijalna glasa. Apsolutno nemamo ništa protiv. Hrvatska narodna stranka je bila i jedna od stranaka u Hrvatskom saboru koja je podržala GONG-ov prijedlog da ide uopće u preferencijalno glasanje. Znači, nakon toga se priključila naravno i saborska većina. Donijeli smo zakon s kojim smo uveli preferencijalno glasovanje na parlamentarnim izborima, a isto tako smo kao stranka pokazali da znamo raditi na način da preferencijalno svoje kandidate prezentiramo biračima i da temeljem toga i ostvarujemo dobre rezultate. Neće nam to biti teško niti sa tri preferencijalna glasa. Ali ono čega se možda malo pribojavamo da uz sve ovo idemo malo nepripremljeni budući da je i na ovim izborima znamo bilo problema sa prebrojavanjem preferencijalnih glasova jer smo do sad imali samo jedan preferencijalni glas. Kad ih bude i u ovom slučaju ako ih bude tri sigurno da će se dodatno tehnički posao proširiti u izbornim povjerenstvima odnosno na biračkim odborima i da će biti potrebno pripremiti cijeli sustav pa i kroz zakon puno bolje nego što je pripremljen. Eto samo uvodimo tri preferencijalna glasa s tim da je isto tako mislim bilo vremena da se sačeka, da se onda i u Zakonima o izborima za lokalnu samoupravu isto tako koji će biti doduše za 6 mjeseci ali se ako bi išli u izmjene u narednih godinu dana sigurno ne bi primjenjivalo na ovim sljedećim izborima, ali da se pravovremeno pripremi da se i za lokalne izbore ide u preferencijalno glasanje. Znači jedan cijeli paket za kojeg je apsolutno bilo vremena osim ako netko ne misli da će izbori neki valjda parlamentarni ili ne znam koji biti brzo. Ja se nadam da to ne misli. Ne? Znači da je vlast stabilna, da vlada povjerenje između koalicijskih partnera i da smo mogli ove zakone koji su izuzetno važni donijeti na jedan promišljeniji način bez ovakvih u stvari ružnih rasprava gdje su svi od prilike u pravu i svi su otprilike u krivu što znači da zakon i prijedlog zakona ne valja. Zato će HNS biti u ovom prvom dijelu suzdržan. Pokušat ćemo doprinijeti koliko god možemo da se krene u proizvodnju novog zakona i tu smo apsolutno za i podržat ćemo sve što je dobro, ali smatramo da ovo što se sad predlaže na ovaj način ovom brzinom nije dobro. Zato mislimo isto tako da ni u drugom čitanju nije moguće samo u ove dvije točke, odnosno de facto u dva članka ovaj zakon bitno popraviti kako bi nama bio prihvatljiv. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici. Za repliku se javio zastupnik Arsen Bauk.
Gospođo zastupnice, upotrijebili ste malo prejaku riječ kad ste rekli da su izborne jedinice citirat ću protu ustavne. Ja bih vas podsjetio da je Ustavni sud 2015. godine odlučivao o Zakonu o izbornim jedinicama i da je odbio Zakon o ocjeni ustavnosti Zakona o izbornim jedinicama, a između ostalog odbio je i zato što mi dok se ne zatvore birališta ne znamo koliko birača ima u kojoj izbornoj jedinici, zato što pripadnici nacionalnih manjina mogu na sam dan izbora prelaziti iz 12. izborne jedinice u opću i obratno. I što je najzanimljivije Zakon o izbornim jedinicama donesen je 1999. godine uz ogradu da razlika ne smije biti veća od 5%, a u trenutku kad je donesen razlika između izbornih jedinica je bila 17%. Dakle, to je jedan apsurd izbornog sustava koji treba popraviti, jer primjerice evo reći ću malo lokal patriotski. Iz Dalmacije bi trebalo biti 3 zastupnika više, a iz Slavonije 3 zastupnika manje u Hrvatskom saboru da se izjednači broj birača po izbornim jedinicama. Primjerice, lista 2015. godine, lista Koalicije Hrvatska raste u 10. izbornoj jedinici i u 6. izbornoj jedinici dobili su jednaki broj glasova. Lista u desetoj je dobila 4 mandata, a lista u šestoj 6 mandata. Tako da u svakom slučaju je potrebno izmijeniti Izborni zakon na način da se promijene izborne jedinice, ali da ta promjena ne bude samo usklađivanje nego malo radikalnija za što nadam se da kolege iz MOST-a i iz drugih stranaka imaju političke volje.
Odgovor na repliku.
Pa kolega Bauk, naravno u pravu ste, da u pravu ste. Međutim, ono što sam ja htjela reći vi ste rekli u ovom drugom dijelu vaše replike, a to jest to da smo svi svjesni činjenice da znači broj birača koji proizvodi određeni broj zastupnika na jednom području, odnosno u jednoj izbornoj jedinici nije jednak na nekom drugom mjestu u drugoj izbornoj jedinici i da je općenito i oblik i sastav naših izbornih jedinica takav da mislim ne odražava ni teritorijalni, ni geografski, ni kulturni, niti tradicijski ili ne znam kakav sve ne odraz mišljenja birača određenog područja. U nekim izbornim jedinicama je to posebno izraženo. I smatramo naravno ja vjerujem svi ovdje da je to potrebno u Izbornom zakonu hitno izmijeniti. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvažena kolegice Turina-Đurić dakle i vi ste to naglasili ja se ne bih složio s kolegom Baukom da bi Dalmacija trebala imati tri zastupnika više nego Slavonija nikako, ali vidite kud nas to vodi. Sad kad govorimo o izmjeni uvođenja tri preferencijalna glasa u izmjeni Izbornog zakona došli smo na izborne jedinice da one nisu dobro skrojene. A onda se na to nužno veže i teritorijalni ustroj Republike Hrvatske. Dakle, imamo županije, imamo općine i gradove i sve je to jednostavno složena materija. Još opet kažem uz ovakav ustroj županija onih kojih je manje imat će manje šanse. A što se tiče preferencijalnih glasova evo možemo to na primjer evo 4. izborna jedinica Narodna koalicija je dobila oko 46 tisuća glasova, od toga negdje 26, polovica birača se odlučilo glasovati preferencijalno. A znate li koliko je od tih preferencijalnih glasova otišlo na naše manje koalicijske partnere, dakle na HNS, na HSS? Gotovo 16 tisuća. Ja vam čestitam na preferencijalnim glasovima ali to nam nešto isto govori. Da manji koalicijski partneri će nekako biti više motivirani naravno u toj borbi da njihovi birači glasaju preferencijalno. E sad to danas mislim da je kolega Bauk prvi spomenuo pitanje predizbornih koalicija koje se isto otvara. Da li ćemo i hoćemo li imati u budućnosti takve koalicije. Ne mora to biti nužno ni dobro ni loše za demokraciju ali ovaj zakon će sigurno izazvati niz posljedica da tako kažem, a niz razmišljanja možda je i priprema izmjena budućih zakonskih prijedloga. U tom smislu mislim da je ipak pokazalo na neki način svoju svrhu bar u ovom dijelu. Hvala.
Sljedeći zastupnik koji se javio sada već za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Iako se ova rasprava odužila, danas od jutra raspravljamo o ovom zakonu, a sutra idu neki drugi zakoni ali ako prekinemo onda ćemo i o ovom istom, ja bez obzira koliko se činilo nekada da nema smisla ili da neki zakon de facto evo kolege su rekle u svojim odredbama pobuđuje ozbiljnu sumnju da li će biti uopće provediv, da li će ga Ustavni sud staviti na snagu ja se snažno zalažem da se rasprave vode. Zbog toga mi jesmo ovdje. Pa iako kolege iz MOST-a zbilja, evo ovaj zakon ima 5 članaka, znači tu su promjene koje se zbilja mogu u vrlo kratkom roku napisati, de facto nekom sine ideja i u dva članka se napravi izmjena zakona, ja sam za to da se i o takvim zakonima raspravlja ako treba i dva dana kako bi hrvatski građani dobili dojam ne samo tko za što je nego koliko se ozbiljno priprema za obnašanje svoje dužnosti, što želi, koliko to sve skupa ima smisla. I bez obzira što nas jako puno građana gleda i pita se zbog čega i o čemu mi ovdje raspravljamo već cijeli dan treba vidjeti. Znači ovo je izgleda krucijalno što MOST može ponuditi u ovom mandatu u Hrvatskom saboru. Ovih 7 zakona i jedan od njih je ideja da se preferencijalno glasa 3 zastupnika iako je gospodin Šimić rekao da će se taj zakon još mijenjati par puta dok se bude aplicirao i da će se uvrštavati u neke druge odredbe. Iako to sve skupa građanima možda i ne izgleda previše smisleno ja sam da se o tome u Saboru raspravlja, da hrvatski građani vide kako se netko igra, kako se ne igra, kako misli da nešto radi, stvara percepciju, kako uzima sebi za pravo da je jedini taj koji može dijeliti moralne lekcije svim ostalima. Neka građani vide i neka glasaju. Da li po procjeni kolega će to naravno sljedeći put biti dovoljno za 10%, možda i hoće, možda je to i cilj svega skupa da se zadrži stabilno biračko tijelo od 10% koje voli ovako malo da komplicira stvari a ne rješava ništa. Ja ću podržati preferencijsko glasanje troje na listi, podržat ću ako se bude i do drugog kruga odnosno zalagat ću se u Klubu zastupnika SDP-a da se podrži i da se ukine 10%-na granica za ulazak u Hrvatski sabor ali volio bih kada bi predlagači zakona i kada bi oni koji razmišljaju o tome kako se ovo mijenja išli malo i radikalnije u izmjene izbornog modela i kada bi vratili u Hrvatsku izborne jedinice odnosno mogućnost da ljudi znaju koji je njihov izborni okvir. Od 150 zastupnika u RH ja mislim da zaslužuje barem pola da se bira iz svog izbornog okruga. Da se zna jel ja živim u Maksimiru, 70 ili 60 tisuća ljudi tamo živi, da to bude jedan izborni okrug i da se zna da je to njihov zastupnik. Ako već idemo mijenjati pa ajmo napraviti onda pravu stvar, ajmo napraviti da lista ovo što ste rekli da stranke ili vodstva imaju manji utjecaj mada kolega Saucha je dobro rekao nekada treba dati i šansu nekome da se pokaže. Ne bi ni gospodin Bulj dobio tu šansu da već nije bio iza iskusnog zastupnika iz Primoštena u bivšem sazivu koji mu je prokrčio put prema Hrvatskom saboru gospodin načelnik Primoštena Petrina. I da onda kao mlad zastupnik, iako iskusniji po godinama, pokaže što zna i na taj način se etablira i drugi put zasluži preferencijskim glasovima ulazak u Hrvatski sabor. Znači to je isto mogućnost. Znači gospodin Petrov kao čelnik stranke je gospodinu Bulju i naravno Petrina koji je bio dolje izrazito brendiran i poznati načelnik općine su omogućili nekome da se afirmira u Hrvatskom saboru. To je ok. Zato ne treba bježati niti od ovog modela. Znači od lista, od njih 150 lista može biti polovica, 70 ili 75, i neka se tu glasa tri puta preferencijski, a sa druge strane neka i naši građani imaju mogućnost direktno u svojoj izbornoj jedinici, izbornom okrugu birati jednog zastupnika kako bi znali točno tko mu je izabrani zastupnik. Volio bih da se u tom smjeru ide, da se ne pokuša sa jednom ad hoc idejom, da se ne pokušava sa ad hoc idejom stvoriti dojam da se nešto radikalno demokratizira, a u biti ne radi se previše i ne radi se ono po meni što bi trebalo da promijenimo taj zakon u budućnosti u tom smjeru. Tako da do drugog čitanja ja se nadam da će zakon doživjeti još izmjena, da će gospodin Šimić i Klub zastupnika MOST-a konačno onda sve što se treba mijenjati. Predložio bi vam i nama da se odmah aplicira to i na izbore za Europski parlament, ne vidim zašto to ne bi mogli napraviti, da na listi za Europski parlament također umjesto jednog može zaokružiti troje pa da date to u proceduru da zajednički raspravimo ta dva zakona, vodeći računa o tome da to bude sve skupa usvojeno do godinu dana pred europske izbore kako bi se to moglo provesti jer se recimo za lokalne izbore to više neće moći sljedeće godine provesti s obzirom na razliku u vremenskom odmaku i da onda imamo cjelokupnu i kompletnu priču. I onda naši građani koji danas ovo gledaju ne bi imali dojam da se ovdje radi isključivo o stvaranju dojma nego bi imali dojam da se ovdje radi nešto konkretno. Mada opet do zadnjeg ću braniti svakog zastupnika u ovom Saboru koji će predlagati zakone makar oni bili i radi stvaranja dojma jel to je naš posao. A na kraju krajeva će građani ocijeniti. Znači moj prijedlog i moj imput i ja bi rekao sugestija predlagačima do sljedećeg predložite sve što želite mijenjati, čitanja, uvrstite stvari koje su komplementarne, sigurno jer radi se o europskim izborima, omogućite promjeru izbornog zakonodavstva da se u Hrvatskoj konstituiraju izbornu okruzi kako je to u većini zemalja u EU i svijeta, da ljudi znaju tko je njihov direktni zastupnik i na taj način ćete napraviti doprinos, a mi ćemo kao opozicija vjerujem to onda i podržati i vjerojatno dodati neka svoja rješenja i svoje ideje. Nemojte, to je moja sugestija vama, nemojte inzistirati na zakonima samo radi stvaranja dojma, bez obzira što mislim da može to biti također zastupnički posao, a građani na kraju neka procijene. Što se tiče ko može ko ne može, tu je dosta već rečeno. Danas je smiješno da evo zastupnik HDZ-a gospodin Mikulić kao otegotnu okolnost spominje članstvo Ivana Pernara u HDZ-u. Pazite, on je vas ovdje išao ismijati i reći jesi ti bio Ivan Peranr u HDZ-u i onda s počeo smijati. Pa nije sramota biti u HDZ-u, zašto je to gospodin Mikulić tako percipirao. Pa ne trebate se sramiti što ste bili u HDZ-u ali ne trebate se ni sramiti što ste otišli iz HDZ-a. Nakon što je Sanader napravio ono što je napravio, nakon što su mnogi od hrvatskih građana razočarani HDZ-om koji je imao veliki doprinos devedesetih, a u dvije tisućitima naravno osim sramotne privatizacije koja je isto također napravljena devedesetih, a u dvije tisućitima su se napravile najveće korupcijske afere i jako puno HDZ-ovaca je otišlo iz HDZ-a, pa tako ja mislim da nije sramota ni što ste bili u HDZ-u, a na čast vam je što te nakon takvih događaja otišli iz HDZ-a i vjerujem da jako puno također članova na isti način postupilo. Ali zanimljivo da ipak jedan dužnosnik HDZ-a se stidi de facto što ste vi bili u HDZ-u znači to je nešto što me iznenadilo. Nije dobro da za različita kaznena djela i to je gospodin Saucha vrlo dobro rekao da se uzimaju benigna kaznena djela u isti rang kao i ona djela koja zbilja onemogućavaju ja bi rekao javnu osobu da predstavlja svoj grad, općinu, županiju ili na kraju krajeva državu da obavlja svoju političku dužnost i treba u tom smjeru nešto do drugog čitanja napraviti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Marasu. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je Ivan Pernar.
Hvala predsjedavajući. Zahvaljujem se na govoru kolegi Marasu. I htio bih upravo reći da je Jutarnji list napao vas gospodine Petrovi i mene, kaže „kako je Saborom zavladalo čisto trovanje Petrov je u savezu s Pernarom, Gromojom i Buljem Parlament prometno u hram neviđene demagogije“. Mi smo došli u situaciju da nam Marijan Hanžeković koji je izgubio svoje nesretne klijente sa HRT-a zbog vaše namjere da mu se oduzme prisilna naplata putem ovrha, odlučio napadati i Grmoju jučer, a sada ste gospodine Petrov došli vi na red i želim vas ovom prilikom vam zahvaliti na prijedlogu kojeg ste uputili u zakon. A htio bih se još samo kratko osvrnuti na govor gospodina Marasa, međutim što se dogodilo, ova me vijest toliko izbacila iz takta da sam ja zapravo zaboravio što sam gospodinu Marasu htio reći. Ali vam se želim zahvaliti na tome što Hanžekoviću mrsite račune. Hvala vam.
Kolega Pernar molim vas, ja bih molio samo da se zahvalite ako ćete se zahvaliti kolegama zastupnicima nakon, ali da koristite repliku u trenutku kada je to potrebno. I molio bih zaista da se svi pridržavamo toga pa će nas manje optuživati za demagogiju. Drugi kolega koji se javio, vi ćete odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Niste vi kriv, nije gospodin Petrov kako vodi kriv, krivi su predlagači. A to je očekivano da će se desiti. Kada imamo sedam zakona od dva članka pa zar vi zbilja mislite gospodine Šimić da hrvatski građani misle da se nešto konkretno tu danas i jučer i proteklih dana napravilo, osim naravno imenovanja nove hrvatske Vlade šta je svečani trenutak za zemlju i je konkretno. Ali ovi zakoni, pa dajte molim vas, pa zbog toga novinari to pišu. Ne zbog toga šta vi imate vaše rasprave koje su ovako dosta osobenjačke ili gospodin Petrov koji vodi dosta čvrstom rukom i patronatski ovaj Hrvatski sabor što se vidi iz gestikulacije i dodira mikrofona. Svaki puta kada nekoga želi upozoriti ili ukazati mu na neki grešku, primijetiti ćete on uvijek dodirne mikrofon i nagne se naprijed. … [[Upadica se ne čuje.]] Ja nisam te struke ali dovoljno znam, evo ga ovo, ali dovoljno znam da bih znao prepoznati gestikulaciju i govor tijela. Ne zbog vas i gospodina Petrova nego zbog neozbiljnih prijedloga. Ali opet dajmo ljudima da vide i čuju.
Gospodine Maras, samo ukratko, ovo je bilo namjerno i drago mi je da prepoznajete gestikulaciju ali nažalost ne uvijek točno. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miroslav Šimić.
Poštovani kolega Maras, ono što sam primijetio u jednoj od naših prošlih rasprava i tada nisam htio reagirati da ne duljim, sada se to ponovno događa da vi ustvari jako slabo slušate govornike kada pričaju. Tako smo npr. imali situaciju od prije, a onda je to vaše neslušanje posljedica izjava koje evo mi imamo priliku slušati. Tako smo imali npr. kod izmjene Zakona o financiranju političkih aktivnosti gdje ste se uprli svom silom govoriti o tome kako ne treba ustvari vezati financiranje uz proračunske prihode a samo zbog toga što niste čuli ranije predstavnika svog kluba koji je rekao da je SDP sa istim stavom namjeravao ili čak i išao u neku proceduru. I onda vi nas tu uvjeravate u svojim raspravama bar 10 minuta kako to nije u redu. Ne slušate, tako niste slušali ni kada vas je predsjednik pozvao ovdje da iznesete raspravu jer ste pričali na telefon. Očigledno niste slušali ni mene kada sam govorio zbog čega mi idemo sa ovim prijedlozima i zbog čega su to baš upravo samo ti prijedlozi a ne neki drugi. Iz istog razloga zbog čega vi niste mijenjali Izborni zakon svih ovih godina suštinski. Jer se niste mogli dogovoriti. Ovo su dvije stvari oko koje mi mislimo da se možemo dogovoriti i spremni smo saslušati argumente i mijenjati ih da budu još bolji. A da li je to stvaranje dojma ili je to nešto, nekakva možda malo ozbiljnija promjena, pa tu isto niste slušali svoje kolege kada su nam rekli da uvođenjem tri preferencijalna glasa uvodimo ozbiljne promjene u koalicijske odnose, u predizbornoj koaliciji. Ja ne mislim da je to toliko značajno ali mislim da je za hrvatski demokratski sustav, za izbore, uvođenje tri preferencijalna glasa zaista vrijedno i važno. A ako vi imate još promjena ovog zakona iza kojeg ste spremni stati i mi vidimo da su to dobre ideje i uz to imate 62 zastupnika a naš klub broji 14 mi ćemo se vrlo rado uključiti i pomoći vam.
Zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa. Ja bih molio prvo predsjednika Sabora da zaštiti zastupnike u Hrvatskom saboru od neosnovanih napada. Kako neki drugi zastupnik može ocijeniti da li je netko slušao ili nije. Ja sam jako dobro slušao, gospodine Šimiću i znam što ste govorili i izmjena nekada može biti smišljena za 5 minuta a da bude suštinska, može biti nepripremljena a da bude suštinska. To nema veze sa ovim što je govorio kolega Saucha. Svaka ideja koja će bitno utjecati na zakon može biti suštinska ali ne mora biti dobro pripremljena. Može biti u smislu stvaranja dojma a ne kvalitetnog i dobrog poboljšanja. O tome sam ja govorio. Tako je bilo i kod zakona o financiranju političkih stranaka, tako je kod ovog zakona i svih ovih zakona koji slijede. Pa zar je moguće da MOST ne može napisati ni jedan zakon koji ima više članaka nego što MOST ima slova. 4 slova, 4 članka zakona, … [[Govornik se ne razumije.]] sustavan prijedlog. Pa pogledajte malo kakvi se zakoni usvajaju, kakve su zakone političke stranke i opozicijske i pozicijske u prošlosti predlagali. Pa nećete mi reći da je ovo znanstvena fantastika što ste vi napravili, znanstveni rad. To je ideja koja je nekom došla, ja je podržavam, opet vam kažem, tri zastupnika preferencijska mislim da je bolje nego jedan ali nemojte mi oduzeti pravo da vam kažem da je to stvaranje dojma. Što se tiče SDP-a i naših prijedloga, pa dopustite da se i mi u SDP-u ne moramo oko svega složiti. Vi tjerate mene da imam mišljenje kao i svi. Ta vremena su prošla. Mogu i ja unutar svoje stranke imati mišljenje. Ili mi i to želite oduzeti? Ja nisam u ovom slučaju imao isto mišljenje kao kolega Bauk koji je možda predlagao taj zakon ali poštujem volju većine.
Hvala i evo samo onako kratko kolegi zastupniku, bolje da ja ne krenem ocjenjivati je li točno nešto što je neki zastupnik rekao, bolje da ja ocjenjujem je li se netko drži Poslovnika ili ne. Zastupnik koji se javio za repliku je Nikola Grmoja.
Ma ja sam bio povukao ali evo. Ma ne samo sam želio reagirati poštovani zastupniče kada ste spominjali rezultate Mire Bulja i to kako mu je gospodin Petrina prokrčio put. Znači gospodin Petrina je u više navrata pokušao ući u Hrvatski sabor, izlazio na izbore i do pojave MOST-a nije u tome uspio. Znači sami MOST kao brend mu je omogućio da uđe u Sabor a gospodin Bulj je sada pokazao kakav je rezultat ostvario i gospodin Petrina je pokazao koliku potporu ima na ovim izborima. Tako da mislim da rezultat gospodina Bulja treba cijeniti a gospodin Petrina zasigurno ima svoje birače i potporu ali ta potpora nije dovoljna za ulazak u Hrvatski sabor. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Mogu se djelomično složiti sa vama u vašoj diskusiji, činjenica da je most pokrčio put gospodinu Petrini a Petrina je pokrčio put gospodinu Bulju. Možemo to tako uzeti. Pogledajte samo broj preferencijskih glasova gospodine Petrina, je, je, sve o.k. prvi, prvi, vi, evo da vam čestitam usput, vi ste sa 2. mjesta preskočili prvog. To je veliki uspjeh pogotovo u izbornoj jedinici gdje ne živite. To je moja, inače tamo sam rođen, 6. izborna jedinica Novi Zagreb. Svaka vam čast, evo ja vam na tome čestitam, ali da budemo skroz korektni mislim da je i kolega Bulj na konto predlaganja stranke prvi puta ušao u Hrvatski sabor. I pokazalo se da čovjek, evo da i njega pohvalim ima smisla što je zastupnik. I mislim da na to ima pravo. Znači vi raditi svoj posao korektno. Bez obzira šta ja mislim da ovaj zakon nije trebalo predložiti ali vi radite svoj posao korektno bez obzira što mislim da niste vi jedini za INA-u prvoborac u Hrvatskoj ali opet radite svoj posao korektno. Tako da sa te strane treba odvojiti naš stav o pojedinom djelovanju ili nedjelovanju pojedinaca i onome šta u pravilu zastupnik treba raditi. Tako da evo još jednom svaka čast vama na izbornom rezultatu ali prvi puta je MOST na konto prošlog zakona omogućio kolegi Bulju da uđe. Tako da ne bi trebalo izuzeti niti tu mogućnost u budućnosti naravno za druge zastupnike koji možda nisu još otkriveni a njihov potencijal sigurno postoji.
Hvala. Slijedeći zastupnik koji se je javio za repliku je Zdravko Ronko.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, predsjedniče pardon. Evo i ova cjelodnevna rasprava pokazuje da je i drugo čitanje bilo itekako opravdan što smo ušli u to jer ne treba trčati baš bos u trnje, a i da li se slažemo svi ili se ne slažemo? Evo ja se malo ne slažem sa kolegom Marasom upravo u tome da ćemo odmah dati podršku za ova 3 preferencijalna glasa. Htio bi skrenuti pozornost na jedan momenat, a to je da smo možda u ovoj raspravi zaboravili stranku i da su možda zaboravili program. Naime, stranka u izborima kad idemo u izbore za Sabor izlazi pred birače sa programom. Ako dobije stranka povjerenje za taj program onda ga treba oživotvoriti, ako ga želi oživotvoriti onda mora odraditi i ovo što se sad radi primjeren zakonski okvir a onda tek putem premijera i ministara i taj okvir na neki način popuniti. I za jedno i za drugo trebaju nam ljudi. Za ovo drugo kad je u pitanju premijer i ministri nema problema, premijer mandatar on je Bog, određuje tko će biti ministri, on vedri i oblači i tu nema problema. Međutim, moramo voditi računa i o zakonodavnom okviru. Dakle o zakonodavnom ali isto tako i kontroli i premijera i ministra. E za ove koji idu kroz zakonodavni okvir za njih se slaže lista. Na listi imate redoslijed za sposobnost, predanost, radinost, iskustvo, hrabrost itd. itd. Međutim, ako bi išli previše prema preferencijalnim glasovima i ako bi toga dosta dozvolili, dakle ako preferenciranje ode u jednom nekontroliranom pravcu nama se može vrlo lako desiti da više nemamo, nemamo, dolazi nam program u opasnost. Da nam program ne bi došao u opasnost.
Hvala. Ispričavam se.
Pardon.
Hvala. Odgovor.
Ja se slažem sa vama kolega Ronko oko toga ali tu naravno i dalje imaju mogućost stranke, odnosno predstavnici stranaka kandidate predlagati pod pretpostavkom da su to stranačke liste. Ne vjerujem da će si neka stranka dozvoliti da stavi na listu nekog ko je izrazito suprotno zastupa program od onoga što stranka jest odnosno lista što predstavlja. Tako da ja sam samo govorio u svoje osobno ime o tome da bi ja kao zastupnik u raspravi, naravno to ćemo raspravljati još i u budućnosti kad vidimo konačni prijedlog zakona, ja bi podržao veći izbor građana nego manji. Mislim da 3 zastupnika preferencijalna nije puno više nego što je sada, a omogućuje jednu širinu. Jer dosta često i jedan zastupnik koji se mogao preferencijski birati do sada je stvarao i probleme na listi. Znači ljudi su se morali odlučivati, neko je vodio preferencijalnu kampanju, neko nije, stranke su se pojedine oko svog kandidata znale stisnuti ako su bile koalicijske liste. Sad će vrlo teško biti raditi koalicijsku listu, jer ako imate po jednog predstavnika jedne stranke na listi koalicijskoj svi će ići oko njega i taj će imati puno više šanse proći nego što je to imao prošli puta. Tako da ovaj zakon, neko je to govorio već neki dan ili danas, u biti ide za time da se vrlo pažljivo će se morati u budućnosti sklapati koalicijski sporazumi i pitanje da li će se uopće u njih ulaziti ukoliko nisu omjeri takvi da su dvije veće stranke, ukoliko su partneri takvi da jedna stranka izuzetno puno veća od druge teško će se takvi koalicijski sporazumi potpisivati. Tako da ima tu puno momenata, ali ja mislim da 3 zastupnika nije previše da bi to u budućnosti trebalo podržati kao što smo mi uveli to prije godinu i nešto dana, odnosno dvije godine da se može birati jedan.
Zahvaljujem. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Miro Bulj.
Kolega Maras, govorili ste o preferencijalnim glasovima, naravno i ja se slažem da bi trebala biti 3 kao što je MOST predložio i da bude po redoslijedu, tako i na tim kako ste govorili pretprošlim, također sam bio po broju glasova drugi. Ali da nije MOST-a Nezavisnih lista te fantastične ideje na koje sam ponosan što sam bio na toj listi, jer znate da ja živim u Sinju i tamo nezavisnu listu koja je nastala u biti iz aktivizma u borbi za ljude, ta lista je ostvarila dobre rezultate u Sinju i ja sam u Sinju dobio 25% bez ikakve kampanje u toj, negdje oko 2,5 tisuće glasova sam imao ukupno. Sad ne znam koliko u Saboru ima, ovdje saborskih zastupnika koji su dobili dvije i pol tisuće glasova. To je prethodni put, ovaj put 11000 glasova na što sam iznimno ponosan. A tu je veliki problem baš teritorijalni ustroj izbornih jedinica. Na primjer ljudi u Lici za mene nisu čuli tada, a Split i Solin za mene nisu mogli glasati, a ogroman broj ljudi Dalmatinske zagore znate kako je, da je naslovljen na splitski bazen. Jer izborna jedinica ima Šibensko-kninsku, Zadarsku i Ličko-senjsku tako da sam iznimno ponosan šta su svi ti glasovi u prvom mom kandidiranju za Sabor bili skoncentrirani u Sinju, znači 25% u mom gradu daleko više nego što je dobio SDP pa na prošlim izborima na primjer evo od vašeg predsjednika stranke, predsjednika kluba pardon dobio sam više duplo glasova preferencijalnih nego vaša stranka u Glavicama. To je izniman rezultat. Znači nisam došao iz ničega. Ali iznimno poštivam MOST nezavisnih lista i ponosan sam što sam sudjelovao u ovome ne samo kod INA-e, slučaj INA MOL-a gdje smo hrabro prozvali imenom i prezimenom te careve koji vladaju i upravljaju močnike što ćemo i dalje raditi. Nemojte voditi brigu. Hoćete li vi imati hrabrosti ne znam, ali hvala vam na tome što ste me evo i pohvalili šta ja ne mogu baš za vas reći kao za ministra. Ali eto hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Već je i dovoljno da niste spomenuli reklame. To svaki put spomenete u replici tako da evo korak po korak i doći ćemo da i vi mene pohvalite kao ministra jednog dana. Ali nekad treba duže vremena da se shvati što je napravljeno. Znate, neke stvari nisu vidljive odmah. Ali još jednom da kažem. Znači, ako ste tako to anticipirali napravite, evo prijedlog vam je moj odmah ovdje na stolu da se naprave izborni okruzi. Zbog čega to ne bi bilo moguće u Hrvatskoj? Neka bude stranačka lista, 70, 75 i neka bude 75 okruga. Znači po 50, 60000 birača i onda znamo točno gdje je tko i onda nemate problema, onda vas svi znaju. To je Sinj, okolica. Imat ćete tamo u Cetinskoj krajini. Da, da. Ali u Cetinskoj krajini ćete imati jedan izborni okrug koji će vas najbolje poznavati. I mislim da je to ispravan put i žao mi je što se to, evo mislim ja nisam kako bih rekao tu raspravu možda dovoljno potencirao u svojem političkom radu. Ali sada u opoziciji kada se imaš vremena baviti širim područje nego kada si ministar mislim na tome inzistirati i mislim da je to dobra ideja. Tako da evo ako imate volje saslušati te ideje, a vidim po vašem odobravanju ne samo da imate volje saslušati nego mislite da je to dobra ideja predložite i probajte se za to izboriti u većini koja donosi zakone u Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem. Zadnji zastupnik koji se javio za repliku u ovom izlaganju je zastupnik Ivan Čelić.
Evo hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi kolega Maras je krenuo dosta osokoljeno sa racionalnim, emocionalnim prosudbama. Mi živimo u jednoj tranzicijskoj zemlji gdje su fluktuacije pojedinaca koji idu iz jedne političke organizacije u drugu malo češće nego recimo u zapadnoeuropskim zemljama. Žao mi je što ste razumjeli da je kolega Mikulić sa nekakvim gnušanjem ili ne znam čime konstatirao da je zastupnik Pernar bio član HDZ-a. To je više bilo ovako s obzirom da se zastupnik Pernar najčešće obraća dragim kolegama zastupnicima iz HDZ-a, više je izgledalo sa nekakvom sjetom. I možda se jednoga dana ako prepozna zastupnik Pernar programsku i svjetonazorsku platformu, zatvori krug pa se ponovno vrati u Hrvatsku demokratsku zajednicu. Nama je drago bilo što je kolega Pernar kao mlad čovjek prepoznao program Hrvatske demokratske zajednice. U određenom trenutku to nije smatrao da je više njegova politička opcija, otišao je drugim putem i to je sasvim normalno i logično. I još evo na kraju čisto jedna dobronamjerna sugestija. Nemojte koristiti pojam osobenjački, to je ovako dosta pejorativan izraz. Možda je nekonvencionalan način izražavanja zastupnika Pernara u Hrvatskom saboru koji do sada nije bio uobičajen, ali dopustimo slobodu mišljenja na način na koji to zastupnik Pernar govori. Hvala.
Odgovor na repliku.
Dozvolite da vam čestitam na izboru i na prisezi evo danas i osobno. Ovo vam je prvo javljanje u Hrvatskom saboru. Prve stvari se pamte u životu, pa ja vjerujem da ćete zapamtiti da ste prvu repliku i prvo javljanje posvetili meni. Tako da čestitke na izboru. S druge strane ja jako cijenim ljude koji imaju izraženu osobnost i nisam mislio to negativno. Ja upravo želim poticati ljude u ovom Saboru da što više izražavaju svoju osobnost jer ih zbog toga ljudi biraju i žele određene predstavnike vidjeti na neki način i puno, ja sam uvjeren da će gospodin Pernar imati puno uspjeha u tome i da će ga dosta ljudi prepoznati koji možda sada nisu zainteresirani za politiku. Jer ako smo svi isti onda to nema nikakvog smisla i vjerujem da ljudi podržavaju što više osobnosti i što više stavova i na kraju mogu ocijeniti tko im je najbliži. Što se tiče ovoga da je gospodin Pernar bio u HDZ-u ja sam htio istaknuti nešto drugo. Nikad nisam za osoban pristup. Dopustite da sam osjetio određenu dozu zajedljivosti u tome i onda sam morao urgirati na način na koji sam reagirao. Znači, nemojte ići osobno. Pa šta ako je bio? Želite nekog poniziti, reći mu da ne valja, da je nešto napravio što nije trebalo. Pa to bi bilo kao da ja kažem da je gospodin Mikulić bio u partiji. Evo. A bio je u partiji. Tako se ne bi trebalo govoriti prema nikome pogotovo prema onome koji ti je u povjerenju dao svoje podatke, ušao u tvoju stranku. I zbog toga sam ja reagirao ovako, možda nisam trebao. Ali izuzetno mi je stalo da se na osobnoj razini ljudi ne prozivaju. I htio sam na neki način uzeti u zaštitu mladog kolegu, pardon ne mladog nego kolegu jer kad ti kažu mladi kolega a meni su to dosta često govorili opet to izgleda patronatski.
Kolega Maras hvala.
Htio sam zaštititi kolegu Pernara.
Nemojte molim vas držati mikrofon i biti dominantni, molim vas. Prošlo je vrijeme.
Mogu završiti rečenicu? Evo ja se ispričavam. Gospodina Pernara sam htio zaštititi od takvog pristupa i nadam se da ćete vi to ubuduće raditi da se zastupnici na osobnoj razini na ovaj način ne ponižavaju.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je kolega Branimir Glavaš.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Sutra će biti punih 8 dana kako sjedimo u ovoj sabornici. Za tih 8 dana mogu reći da smo obavili vrlo malo posla, značajnog posla ali vrlo malo posla. Konstituiran je Sabor, što mislim da je jako dobro bez ikakvih problema i sinoć je izabrana Hrvatska vlada, što također smatram da je dobro i da je ovaj saziv Sabora ovih nekoliko dana ispunio dvije osnovne glavne zadaće koje su pretpostavka daljnjeg funkcioniranja i Sabora i Hrvatske vlade a i cjelokupne Hrvatske države. Stavio bih jednu malu primjedbu bez namjere da ikoga uvrijedim ili da se itko osjeti prozvanim. Kolege iz MOST-a dali su nekoliko zakonskih prijedloga u proceduru. Radi se o prijedlogu Zakona o HRT-u, Zakona o izborima zastupnika u Hrvatskom saboru o kojem sada raspravljamo, prijedlogu zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima, prijedlogu zakona o dopunama Ovršnog zakona što smatram da su vrlo značajni zakoni i smatram da ovi prijedlozi izmjena i dopuna koji su stavljeni u proceduru uistinu ne sadržavaju ni onaj minimum potrebnih podataka niti problema koji su dosad zapaženi u ovim zakonima koji su na snazi da bi se to moglo smatrati prvim čitanjem. Dakle, izmjene i dopune nekih zakona koje sadrže jedan članak, dva članka ili tri članka uistinu su ili izmjene kozmetičke prirode ili izmjene sa namjerom određene političke opcije kako bi u prvim danima rada Sabora iako su ti prijedlozi izmjena i dopuna nepripremljeni na silu na brzinu ili kao uvjet koalicijskom partneru bili izglasani. Mislim da to nije dobro. Netko je prije mene rekao da je iz uvodnog izlaganja gospodina Šimića bilo iščitati namjere i cilj predloženih reformi. Ja uistinu iz ova 4 zakona koji su danas i sutra u proceduri i prekosutra odnosno vjerojatno u ponedjeljak ne vidim nikakvu namjeru i cilj najavljivanih reformi. Jer to uopće nije dosta niti dovoljno niti minimalno da bi se moglo zaključiti da izmjene i dopune ovih zakona o kojima ovih dana raspravljamo i o ovome danas teže ka nekakvim reformama. Smatram da je problematika izbornog zakonodavstva temeljna i ključna problematika koju ovaj Hrvatski sabor treba riješiti i da je preduvjet svih onih reformi o kojima je govoreno proteklih mjeseci o kojima se govori danas i što se obećaje da će se izvršiti sutra. Dakle, smatram da se ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor kao i sutra što ćemo raspravljati o zakonima o lokalnim izborima ne mogu rješavati problemi niti rješavati nužni zahvati i donositi bitne i ključne promjene u ta dva zakona samo izmjenom jednog ili dva članka. Sad tijekom rasprave pojavila se mogućnost da se rade izmjene te u drugom čitanju, a u trenutku kada smo to dobili na stol prošloga petka radilo se o izmjeni i dopuni po hitnoj proceduri. Mislim da predlagač treba dobro razmisliti, da predlagač stranka MOST, Klub zastupnika MOST-a, treba sa svojim koalicijskim partnerom sjesti i napraviti kvalitetan prijedlog izmjena i dopuna cjelokupnog ovog zakonskog paketa koji se nalazi ovdje na stolu nama u razmatranju. Smatram da ovo nije dovoljno što smo dobili, a i sam gospodin Šimić je rekao da će biti i u narednom periodu više intervencija u ovaj dio zakona ili ovaj dio zakonskih prijedloga i zbog toga smatram da se to treba odraditi odjednom odnosno u kompletnom prijedlogu izmjena i dopuna kako bi taj zakon bio prihvaćen u tom obliku da bi sustav mogao funkcionirati. Naročito ovaj zakon koji se nalazi pred nama. To je Zakon o izborima zastupnika za Hrvatski sabor. Ovaj mandat je tek počeo i ja vjerujem da će ovaj mandat uspjeti se očuvati i opstati u sve 4 godine mandata i zbog toga smatram da ima dovoljno vremena i da se ovaj Zakon o izborima zastupnika za Hrvatski sabor temeljito i kompletno promjeni, rekonstruira i da se prilagodi vremenima u kojima živimo. Jer podsjećam da je ovaj paket izbornog zakonodavstva donesen prije puno, puno godina, da se o izbornoj problematici raspravljalo i odlučivalo još u '90-im godinama za vrijeme gospodina Pašalića i Šeksa koji su temelj cjelokupnog izbornog sustava u RH, a koji mi primjenjujemo i na čemu se temelji i bazira još i ovo današnje zakonodavstvo. Smatram da je obveza vladajuće većine da pokrene proces i proceduru za stvaranje stručne skupine koja će višemjesečnim radom pripremiti kvalitetne prijedloge izbornog zakonodavstva i ovoga dijela koji se odnosi na izbor zastupnika u Hrvatskom saboru, ali i izbornog zakonodavstva koji se odnosi na jedinice lokalne samouprave. Ove tri minute ću iskoristiti samo da objasnim nekoliko nepoznanica koje se odnose na ovaj drugi dio koji se spominje u ovom prijedlogu zakona, osvrnut ću se na katalog kaznenih djela. Katalog kaznenih djela je utvrđen proteklih godina, čini mi se da je to bilo negdje 2012., 2013. godine, 2015. godine, dakle ali sama inicijativa za potrebnu toga da se događala godinu, dvije prije u vrijeme dok sam se ja nalazio u zatvoru u Mostaru. Pitanje da li nekome prestaje mandat, kada nekome prestaje mandat, da li se neko može kandidirati na izborima, da li ne netko ne možemo kandidirati na izborima ako je osuđen ili presuđen pravomoćno za kazneno, teško kazneno djelo je i do sada regulirano u našem zakonodavstvu i u postojećim zakonima. Jedan prosječni gledatelj koji sada gleda, vjerojatno ne zna i misli da se je do sada mogao svatko kandidirati bez obzira da li je učinio nekakvo kazneno djelo i pravomoćno za to presuđen. Dakle i do sada je zakonom bilo regulirano ako saborski zastupnik za vrijeme trajanja svoga mandata bude pravomoćno presuđen na kaznu zatvora dužu od šest mjeseci tada automatski gubi mandat, dakle silom zakona mu prestaje mandat. Nažalost, na svojoj vlastitoj koži sam ja to osjetio 2010. godine kada sam pravomoćno presuđen i kada mi je prestao zastupnički mandat negdje u srpnju mjesecu 2010. godine. 2011. godine na parlamentarnim izborima dakle za vrijeme izdržavanja kazne, moja stranka je spretno plasirala u javnost uoči nadolazećih parlamentarnih izbora da ću ja tada nositi listu HDSSB-a, tadašnje DIP na čelu sa predsjednikom Hrvatinom je dalo svoje očitovanje i potvrdilo da je moguće da ja mogu iz zatvora nositi listu HDSSB-a na tadašnjim parlamentarnim izborima uoči 2011. godine. Međutim, podsjećam mnogi ste zaboravili, da je Ustavni sud nakon tog stava DIP-a se oglasio i upozorio DIP da to jednostavno nije moguće, a pozvao se upravo na ovaj članak 30. Ustava koji kaže „da kaznena osoba za teška osobito nečasna kaznena djela u skladu sa zakonom mogu imati za posljedicu gubitak stečenih ili zabranu stjecanja na određeno vrijeme nekih prava na obavljanje određenih poslova ako to zahtijeva zaštita pravnog poretka“. Dakle i tada je postojao instrument da se u slučaju kandidiranja osoba koja je presuđena za nekakva teška kaznena djelo jednostavno taj postupak ili pokušaj kandidiranja zaustavi. Dakle, sve ono što je potrebno i sada postoji u zakonskoj regulativi. Apeliram na predlagača da ovo prvo čitanje pripremi kvalitetno [[Upadica: Vrijeme.]] za drugo čitanje, dotakne svu problematiku i tek u narednoj proceduri mjesecima nakon da se to riješi. Hvala.
Hvala. Zastupnik koji se prvi javio za repliku je zastupnik Ivica Mišić.
Poštovani kolega Glavaš, ja vas dosta uvažavam kao pravnika i kao zastupnika. Sad me potaklo da se javim kada ste rekli vrlo malo posla napravljeno i ja to vidim kao gospodarstvenik i gledam rasprave u vezi ovog zakona da se ovdje više dodvorava svojim biračima nego da bi se rješavali problem zakona. Ako ovako budemo nastavili i dalje raditi u ovom Saboru da se dodvorimo jedni drugima, da pričamo, da se šalimo smatram da nije ovo priča za šalu već za zakon koji treba donijeti. Ja kao saborski zastupnik Promijenimo Hrvatsku stranku podržavam ovaj zakon, nadam se da će ići u dobrom smjeru za naše birače, ali ako mi to sve već više ne znamo napraviti, pa imamo tu Austriju jednu blizu kod nas, prepišimo to šta demokratski svijet radi, napravimo neki sustav da ova država konačno jednom sa zakonima bude riješena. 25 godina se priča stalno o nekakvim zakonima, a nikada ih nismo završili nikada zakoni nisu onakvi kakvi bi trebali biti. Dajmo to prepustimo ekspertima našim pravnim pa stvarno neka to napišu da mi vidimo i potvrdimo da li je to stvarno dobro ili nije. Ovo je sve nekako između jeste, nije, može, ne može, bojim se da ništa nećemo donijeti da ćemo u sljedećem sazivu ponovo nešto raditi. Ako ste vi to dobro osmislili taj zakon ja ću vas podržati, vidim da ide u boljem smjeru nego što je bio. Slažem se sa tri preferencijalna glasa, daj Bože da bude i više, da vrijedni ljude ulaze koje vrijede u Sabor, a ne po nekakvim linijama političkim koje oni stavljaju i kako se to do sada radilo. Zato i jesmo tu di jesmo. Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega, slažem sa tim što ste rekli. Ovo nije ništa drugo nego pokušaj dodvoravanja većem dijelu biračkog tijela. Posljedica je doduše velikog nepovjerenja koje je vladalo poučeni iskustvom od strane MOST-a u odnosu na HDZ, poučeni iskustvom iz zadnjeg pokušaja koaliranja i funkcioniranja ove tehničke Vlade. Dakle izraz nepovjerenja gdje se je brzinski tražilo da se na brzinu sklepa kakav takav prijedlog zakona i stavi na stol i da u proceduru kako bi se to odglasalo prije usvajanja Vlade. Kako su dani odmicali tako je vjerojatno i povjerenje međusobnih partnera postajalo sve iskrenije i sumnje su bile sve manje. Mislim da bez obzira na to smatram da ovi prijedlozi zakona ne samo ovaj danas nego i onaj koji ćemo sutra i prekosutra nisu zreli uopće za raspravu odustanite od te procedure, povucite ih nazad, imamo mi šta raditi, postoje reslovi i zadnje sjednice Sabora koje nismo završili, koje kakva izvješća, idemo to odraditi dok ne profunkcionira Vlada. Idemo, vjerojatno postoje i uredbe tehničke Vlade Oreškovića, stavimo ih na stol, imamo što raditi, ovo je samo zavaravanje javnosti ako mi u jednom danu odradimo prijedlog zakona kojima ima 1, 2, 3 ili 4 članka, to je uistinu samo zavaranje javnosti i stvaranja privida da mi radimo. Ovo je jalov posao, gubimo vrijeme i mi i zamaramo javnost a konkretnog rezultata barem za sada ili tjednima još uvijek neće biti.
Hvala. Zastupnik Pernar, replika.
Htio bih reći gospodinu Glavašu da on misli da je trenutni zakon korektan. Ali recimo što bi se dogodilo, što bi se dogodilo da HDZ nije na vrhovnom sudu oslobođen za kaznena djela koja su kao pravna osoba oslobođen za kaznena djela koja mu se stavljaju na teret. Zašto mi ne bismo onda u Izborni zakon stavili da stranke koje su osuđene za znači udruženi pothvat izvlačenja novca iz državnih poduzeća i kanaliziranja tog istog novca u vlastite džepove da se takvim strankama zabrani izlazak na izbore. Netko će reći, to bi bilo dobro, netko će reći da ne bi bilo. Ja pak smatram da to ne bi bilo u duhu demokracije jer i stranka koja okuplja lopove treba imati pravo da izlazi na izbore pa ako netko hoće glasati za lopove neka glasa za njih. A ovaj prijedlog mi se čini da ide doslovce u smjeru rušenja demokracije. I svojedobno je Dobroslav Paraga predao zahtjev Ustavnom sudu da se HDZ-u zabrani rad iz jasnih razloga ali taj prijedlog nije prošao. I opet se vraćamo na kraju na to da HDZ kontrolira sve institucije vlasti, ima svoje ljude svuda, jednostavno njihovi članovi visoko pozicionirani su nedodirljivi sve do trenutka kada se ne odmetnu kao gospodin Glavaš, Sanader i slični. A u suprotnom ako su im i dalje lojalni poput Kalmete i ekipe onda ih se štiti u nedlogled. I ponavljam da će ovaj zakon, odnosno prijedlog zakona dovesti do toga da se vode procesi protiv političke opozicije. Ljudi takav zakon nas vodi u jednu opasnu situaciju koja zapravo načinje i potkopava same temelje demokracije. I apeliram na vas iz MOST-a kolega da duboko razmislite o svemu tome i jeste li svjesni kamo će to sve odvesti. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Odgovor na repliku.
Gospodine Pernar ja nisam rekao da su ova zakonska rješenja koja sada postoje dobra ili da ih ne treba dirati. Ja sam samo rekao da postoji dakle zakonski regulirano kako se rješavaju ti slučajevi barem u Hrvatskom parlamentu za sada. Zastupniku prestaje mandat kada je osuđen pravomoćnom kaznom zatvora dužom od 6 mjeseci. U nekoliko navrata ovdje iz SDP-a su stizala aludiranja na konkretnu osobu, da se zakon donosi zbog konkretne osobe iz Dubrovnika. Ta osoba iz Dubrovnika, koliko se ja sjećam i koliko ja znam nije osuđena pravomoćnom kaznom zatvora dužem od 6 mjeseci. Radi o pravomoćnoj, uvjetnoj presudi. Je li dobro kažem Bauk? Uvjetnoj presudi. Dakle mi ovim zakonom o zastupnicima to ne dolazi uopće, nije bilo dvojbe i nema dvojbe ako je netko osuđen uvjetnom kaznom zatvora da mu se oduzima mandat. Nije mu se oduzimao mandat prije, pa ne bi mu se trebao oduzimati mandat ni poslije. A Ustavom je regulirano točno kada se netko ne može kandidirati odnosno koja mu se prava mogu trajno, odnosno privremeno oduzeti. I ovo što ste rekli za HDZ. HDZ nije oslobođen, HDZ u onom postupku koji je vođen protiv njega, donesena je prvostupanjska presuda. Vrhovni sud je ukinuo tu prvostupanjsku presudu i vratio na ponovni postupak. Isto što se tiče i mene, dakle Ustavni sud je u siječnju mjesecu 2015. godine ukinuo odluku Vrhovnog suda u mom slučaju a Vrhovni sud je u srpnju mjesecu sada ukinuo odluku Županijskog suda i vratio sve na početak. Evo toliko.
Zahvaljujem zastupniku. Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Sinoć smo izglasali većina zastupnika u Saboru povjerenje Vladi RH i programu koji je mandatar predložio. Na strani 26 piše reforma izbornog sustava točka 6.2, Vlada Republike Hrvatske pristupiti će temeljitoj analizi postojećeg izbornog sustava kako bi se ispravili njegovi nedostaci, neusklađenost između Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i Zakona o izbornim jedinicama te prevelika odstupanja u broju birača po izbornim jedinicama. A u jednom drugom dijelu programa se govori o provedbi članka 16. i 17. postojećeg zakona koji se tiče izbora zastupnika nacionalnih manjina. Dakle to je program Vlade. Vladu čine HDZ i MOST. Jedan od predlagatelja ove izmjene zakona je MOST Nezavisnih lista koji je u okviru svoje dogovorene kvote dobio mjesto ministra uprave koje je i potpredsjednik Vlade. I to ministarstvo je nadležno ministarstvo u okviru Vlade za predlaganje izbornog zakona. Također postoji dobra praksa da Izborni zakon ide iz samog Sabora. U pretprošlom sazivu Hrvatskog sabora ove izmjene koje je donio Sabor 2015. predložio je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav kao tijelo koje okuplja predstavnike različitih stranaka pozicije i opozicije. I to je mjesto gdje se pri predlaganju, pri izradi zakona može postići konsenzus političkih stranka. Možda bi bilo dobro da konačni prijedlog zakona izradi odbor na čijem je čelu opet predstavnik MOST-a ali nije nužno. A sada o ovome konkretnome, konkretnoj izmjeni i dopuni zakona. Kolega Šimić je jutros u uvodnom izlaganju rekao da misli da su ovo dvije stvari oko kojih je lako postići, lakše postići dogovor. Kao što vidite rasprava pokazuje da ni oko ove dvije stvari nije pretjerano lako postići dogovor a ja ću pokušati obrazložiti što mislim da bi trebalo popraviti u obje stvari koje su navedene. Idemo od lakše. A u ovom slučaju lakše je glasanje za tri preferencijska glasa, dakle preferencijsko glasanje. Ja moramo priznati da sam bio skeptičan prema samom uvođenju preferencijskog glasanja, međutim pokazalo se da ova ograničenja u zakonu koji imamo su relativno pristojno izbalansirana. Dakle neki ljudi ulaze u Sabor temeljem preferencijskih glasova, liste se sastavljaju tako da ponegdje upravo takav raspored na listi motivira članove i glasače stranke da više glasaju za kandidata koji je niže pozicioniran čak i ako nije u tzv. mainstreamu pojedine političke stranke. I uvođenje tri preferencijska glasa imalo bi matematičku posljedicu da se ovaj prag koji je sada 10% i koji bi trebao ostati 10% ali matematički sveden na razinu sadašnjih negdje 5 do 6%. Jer ako 2/3 glasača glasa preferencijski za pretpostaviti je da će onda od te 2/3 još 2/3 iskoristiti pravo da glasa za troje, netko će glasati za dvoje, neki za jednoga. Pa bi se ukupan broj preferencijskih za liste povećao tako da bi teoretski oni koji su sad dobili oko 6% glasova mogli računati da bi prešli prag. To je po meni razumna mjera u ovome trenutku i put je u dobrom smjeru. Ono što imamo skepsu je i to sam i izrekao i na odboru sposobnost biračkih odbora da pobroje takve, takve glasove jer smo na sadašnjim izborima imali slučaj da je u nekim biračkim mjestima birački odbor u zapisnik stavio da lista koja ima 200 glasova da su svi kandidati dobili nulu. Dakle izabrali su točno glasove liste ali su, valjda im se nije dalo brojati. Konkretno biračko mjesto broj 107. u Gradu Splitu koji mi pada u ovom trenutku na pamet, a ima još neka druga. Dragi problem je malo krupniji a to je da se ovakvim prijedlogom de facto onemogućava ili otežava predizborno koaliranje velikih i malih stranaka. Ako se može postići to da glasači i dalje glasaju za 3 preferencijska glasa ali da rezultat glasovanja ovisi o rasporedu unutar iste stranke. To bi možda bilo rješenje koje bi onda pomirilo te dvije stvari. Dakle da se u okviru postojećeg raspodjele stranka na predizbornoj listi da se utvrdi koliko je koja stranka dobila po redoslijedu originalnom a da se onda u okviru kvote svake od tih stranka utvrdi koji je prvi kandidat, koji je drugi, koji je treći pa da se na taj način pomiri taj dio koalicije, dakle predlagatelju na razmišljanje a i drugoj velikoj stranci u Saboru također da malo u tom smislu utječe. Jer vjerujem da nam nije u interesu da se glasovi tzv. malih stranaka stave u onu vrstu tzv. propalih glasova, dakle da budu ispod praga već da i oni dobiju svoje zastupnike u Saboru u okviru doprinosa koji su dogovorili sa koalicijskim partnerima i broja glasova koje su dobili. To je što se tiče preferencijskog glasanja. Nemam ambiciju govoriti o većim promjenama izbornog zakona u ovom slučaju, dakle ako dođe do međustranačkog razgovora o sveobuhvatnim promjenama Izbornog zakona onda će razne ideje dolazit na dnevni red. Osobno meni je najprihvatljiviji njemački izborni sustav, a to je da je kombinacija glasanja za zastupnika u izbornom okrugu i glasanje za listu. Onda znate koji je vaš konkretan zastupnik, a za manje stranke služi dakle glas na državnoj razini da ima učinak proporcionalnog sustava. Prema tome, sve što sam rekao o djelu preferencijskog glasanja vrijedi u sustavu 10 izbornih jedinica u kojima se bira 14 zastupnika. Ako tu dođe do promjene onda bi se referirao na te promjene. Dakle ovo što govorim vrijedi za ovaj izborni sustav. Druga i po meni čak bih rekao i opasnija promjena je članak 9. postojećeg zakona. Dakle u ovome trenutku članak 9. stavak 5. glasi „Birači i političke stranke ne smiju kandidirati osobe za koje u trenutku stupanja na snagu odluku o raspisivanju izbora nisu protekli rokovi rehabilitacije prema posebnim zakonima, a koji su pravomoćnom sudskom odlukom osuđene za genocid, zločin, agresije, zločin protiv čovječnosti, ratni zločin, terorizam, terorističko udruženje, mučenje, ropstvo i teško ubojstvo.„ Dakle to su doista najteža kaznena djela koja su prošli i Ustavni sud, prošli načelo razmjernosti i odgovaraju uvjetima iz članka 30. Ustava koji govori o tome kad se može nekome zabraniti obavljanje određenih poslova. I to ako to zahtijeva zaštita pravnog poretka. U ovome prijedlogu zakona mislim da su preširoko i prestrogo postavljeni zahtjevi o čemu je na svoj osebujan način govorio kolega Pernar, a posebno mi je pala dakle u oko činjenica da se osim bezuvjetne kazne u trajanju od šest mjeseci čak i za uvjetnu kaznu stavlja dosta teško, dakle dosta teška prepreka, a to je zabrana uopće kandidiranja. Ja bih ipak podsjetio na članak 56. Kaznenog zakona koji govori pod kojim uvjetima se može izreći uvjetna kazna. Ona, dakle ti uvjeti nikako ne mogu se staviti u članak 30. Ustava Republike Hrvatske. Uvjeti govore, dakle da se može, da će se voditi računa o ličnosti počinitelja, njegovom prijašnjem životu, je li ranije osuđivan, obiteljskih prilika, okolnosti počinjenja kaznenih djela i ponašanju nakon počinjenog kaznenog djela. Dakle, sama činjenica da se govori o okolnostima kaznenog djela upućuje da sud već i u tom trenutku ocjenjuje da se ne radi o teškom i osobitom nečasnom kaznenom djelu kako kaže Ustav i sasvim sigurno takva odredba nije u skladu sa člankom 30. Ustava Republike Hrvatske i nikako ne zadovoljava načelo razmjernosti na koje je upozorio Ustavni sud. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zastupniku Bauku. Budući da nema replika prelazim na sljedeće pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Kolega Pernar.
Hvala vam predsjedavajući. Eto malo po malo rasprava se širi, dobiva sve kako bih rekao različitije konture, dolaze misli s lijeva i s desna i htio bih reći. Svojedobno Ivo Sanader je rekao je li moguće, tj. gdje je to moguće da se jednoj političkoj stranci sudi za korupciju i kriminal? Mi smo imali situaciju gdje je, mi sad raspravljamo o kandidiranju birača. Međutim, nije mi jasno zašto recimo MOST-ov prijedlog ne stavi u svoju kako bih to rekao, umetne u Izborni zakon, prijedlog da se političke stranke osuđene za korupciju i kriminal pravomoćno ne mogu kandidirati na izborima. Zašto bi recimo netko, recimo gospodin Bulj da on kojim slučajem potpiše neki nalog za 500 kuna, 1000, 10000, nebitno na koji recimo nije mogao potpisati osudi ga se za zlouporabu položaja i ovlasti. On više ne može tri godine se kandidirati na izborima, a s druge strane neka stranka može u organiziranom kolektivnom pothvatu izvući stotine milijuna kuna i mogu i dalje se kandidirati na izborima bez obzira na to. Postavlja se pitanje zašto im se to dozvoljava? HDZ-u bi se to dozvolilo iz razloga što bi se zabranom njihovog sudjelovanja na izborima kršila demokratska načela. Ja mislim da se gospoda iz MOST-a slažu čak i da jesu krivi, da im se zabrani političko djelovanje. To bi bio udar na demokraciju. Međutim u isto to vrijeme gospoda iz MOST-a ne shvaćaju da ako se jednom pojedincu poput Milana Bandića zabrani političko djelovanje, a evidentno je da ga birači žele koliko god ga ja recimo ne volio ili ne znam tko drugi. To je isto napad na demokraciju. Također puno prijatelja mi je preko Facebooka pisalo Pernar slušamo što ovdje ljudima u Saboru govoriš, međutim ima jedan detalj. A koji? Vele ma ne bi čak ni taj zakon bio sporan da mi imamo pošteno pravosuđe. Gospodine Petrov da mi imamo pošteno pravosuđe koje funkcionira koje je uistinu neselektivno kažnjava ljude koji su krivi. Pa o.k. Ako su krivi idemo im svima suditi. Međutim, mi imamo situaciju da postoje ljudi koji su pravno gledano zaštićeni ko lički medvjedi nedodirljivi, a da se recimo ljude koji nemaju političku zaštitu ili su kao recimo ponavljam opet bivši članovi HDZ-a poput recimo dr. Ive Sanadera ili gospodina Branimira Glavaša kojeg više ovdje nema ispali u jednom trenutku iz milosti i onda se na njih krenulo. I sad pazite koja je osnovna teza bila? Kad je Sanader progonio Glavaša Sanader je išao sa pričom da je Glavaš veće zlo od njega, da je on kao nepošten, a on dobar. Međutim, kasnije je sudski proces pokazao da je nemjerljivo veću štetu hrvatskom društvu učinio upravo Ivo Sanader. I sad šta se događa. Je li Sanader kriv ili nije ja mislim da je, iako je pala njemu presuda. Međutim da Ivo Sanader sutra kaže čača se vraća ja se, di su pare, ja se kandidiram na izborima, ima li Ivo Sanader na to pravo? Hoćemo li mu mi braniti pravo da se kandidira, a recimo 200000 birača hoće glasati za njega. Je li to demokracija? I na kraju krajeva ako njemu onemogućimo zašto bi HDZ-u onemogućili ako se recimo za njih utvrdi da su krivi. Imajte još jednu misao na umu. Što kod nas znači pravomoćna presuda? To vam ne znači ništa, jer svi sudski procesi protiv HDZ-ovaca padaju iz proceduralnih razloga. Vi imate spis od 500 strana. U slučaju Sanadera možda 20 ili 100000 strana. Ustavni sud izvuče jednu stranu iz spisa, e vidite kaže ovdje nije stvar napravljena po proceduri. Mi ne osporavamo da je on uzeo mito, ali mi ćemo njega svejedno osloboditi. Dok u isto to vrijeme kada netko nije recimo, nema dobre odvjetnike, nema puno novaca, nema politički utjecaj njega Ustavni sud nikada neće osloboditi. I ovdje se zapravo u nejednak položaj pred zakonom stavljaju kandidati. Mislim da MOST u tom svojem prijedlogu zakona nije uzeo u obzir sve ove moguće situacije, kombinacije i mogućnosti. Mislim da je njihova, odnosno vaša, namjera predsjedavajući bila dobra i pozitivna da se ljudima koji su korumpirani zabrani sudjelovanje u politici. Međutim, postavlja se pitanje tko je taj u ovoj državi koji određuje koga, odnosno treba postaviti pitanje da li se u Hrvatskoj sudski procesi počinju i da li sudske presude ovise o političkim faktorima ili je pravosuđe neovisno? Ajmo odgovoriti na to pitanje. Ja mislim da ćemo se svi ovdje koji sjedimo pa i oni koji nisu ovdje složiti s time da hrvatsko pravosuđe nije neovisno. Ja mislim da nitko meni ne može replicirati i reći gospodine Pernar nije istina svi smo pred zakonom jednaki, nema ličkih medvjeda zaštićenih itd. Međutim, ne vjerujem da će mi itko replicirati na takav način. I sve dok pravosuđe nije neovisno koja je onda kvaliteta tih presuda i koji je njihov smisao? Koji je njihov smisao dame i gospodo? Ja mislim da smisla nema i da je zapravo, a tim više, pazite sad ovaj apsurd zašto bi stranka koja je osuđena za kriminal se mogla kandidirati a pojedinac osuđen za isti taj kriminal ne bi mogao? Gdje je tu logika? Zbog čega MOST u ovom slučaju rabi dvostruke kriterije? Ako smo već frajeri, ako smo već kako se kaže ono izašli svi iz sakristije, ako smo teške poštenjačine i da ne kažem što ajmo onda zabraniti političkim strankama osuđenima za kriminal. E, ali u čemu je trik, vi HDZ kao stranku nikad nećete moći osuditi za kriminal. Nećete ni Ivu Sanadera. A pazite ovaj apsurd vi imate situaciju u hrvatskom pravosuđu sljedeću: Čobanković je pravomoćno osuđen da je dao mito Sanaderu, navodno 14 milijuna kuna koje je izvukao. Međutim, u odvojenom sudskom procesu je Ivo Sanader oslobođen da je to mito uzeo. Znači vi imate jedan pravni sustav koji recimo donese presudu kao da recimo sam ja gospodinu Bulju ja sam kriv da sam gospodinu Bulju dao mito, a neki drugi sud koji je u sklopu tog istog pravosuđa oslobodi gospodina Bulja da je primio od mene mito. Pa kamo to onda vodi? Bez reforme pravosuđa, bez poštenog pravosuđa, bez pravosuđa koje je prema svima jednako kako mi možemo odluke tog pravosuđa smatrati kao relevantne za donošenje Izbornog zakona odnosno za odlučivanje o tome tko će se moći kandidirati ili ne. Jer gospodine Petrov koliko god vi, vi ste sad u koaliciji recimo MOST sa HDZ-om ali nemojte misliti da se nećete naći u situaciji da će i vašu glavu htjeti skinuti. Jer oni su često puta u povijesti njihova praksa pokazuje da su bešćutni prema političkoj opoziciji. Vi ste njima opozicija, a ne mi iz Živog zida, vi ste ti koji dirate desno biračko tijelo. Sudski proces se može voditi protiv svakoga i obit svakome o glavu. Gospoda iz SDP-a su toga svjesni. Mi iz Živog zida smo toga svjesni. Gospodo iz MOST-a jeste li vi toga svjesni? Kamo će ovo odvesti? Na kraju nitko ne zna. Ali ono što mogu sa sigurnošću reći jest da će trenutne ove predložene izmjene zakona dovesti do toga da će pasti mogućnost izbora. Vi ćete reći da, birači će moći birati tri preferencijalna kandidata ali ste vi ti koji će odlučiti tko se može kandidirati, odnosno vlast. Zamislite situaciju kad biste vi rekli ok mi ćemo napraviti takav zakon a opoziciju ćemo staviti u tijelo koje odlučuje protiv koga se mogu voditi sudski procesi a protiv koga ne. Ali ne, neće opozicija odlučivati o tome koga će se moći osuditi, a koga ne nego vlast je ta koja osuđuje. Pa nije HDZ nikad osuđivao svoje članove osim ako se nisu odmetnuli. Toga ste i sami svjesni gospodine Petrov. Zna li cijeli Zadar da je Kalmeta kriminalac i da je sve pokrao? Znaju. Isto kao i priča o Titu. Krao je ali je i nama dao. I što se događa? Vi biste ovim zakonom zabranili Kalmeti ako ga osude da se kandidira. Ja opet kažem, ja ne branim Kalmetu, ali ako ljudi u Zadru hoće glasati za one koji su lopovi smatram da na to imaju pravo. Hvala.
Povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče gospodin Pernar je u svojem zadnjem dijelu uvrijedio pojedince vlastitim insinuiranim zaključcima gdje je zavrijedio opomenu jer ljude predstavlja kriminalcima onako gotovo to je on odradio bez mogućnosti da ti i takvi ljudi koje on danas tokom cijelog dana spominje njemu odgovore ili da demantiraju sve ono što je on danas uspio u ovom Domu odgovoriti. Mislim da je vikao predsjedavajući, morate tome pomalo stati na kraj jer se ovdje olako izriču kvalifikacije koje nisu dostojne ovakvog Doma za kojeg kažemo da je nad svima, da je najveći i da je najčasniji. Članak 238., članak 233. Znači mislim da vi trebate pomalo ovakve pojave kažnjavati opomenama jer ovo već sada izlazi iz okvira normalnog ponašanja izabranog zastupnika.
Hvala. Poštovani zastupniče mogu reći da gospodina Pernara odnosno zastupnika Pernara mogu opomenuti zbog nekih drugih stvari po članku 238. ali ne po ovome članku kojeg ste rekli po ovom razlogu kojeg ste rekli iz razloga što saborski zastupnici imaju mogućnost iznijeti svoje stajalište u okviru teme. Ono što je problem gospodin Pernar vrlo često odluta od teme. Ali i u ovom trenutku molim i gospodina Pernara i sve druge da pokušaju se što je moguće više usredotočiti na temu. U određenom trenutku ja ću biti i malo stroži ali puštam ispočetka jer neka se i prouči Poslovnik. I ovdje ne mislim samo na zastupnika Pernara i na druge, jednostavno da uđemo u praksu da se zaista svi koristimo i Poslovnikom i pazimo na one članke iz Poslovnika. Zato evo u ovom trenutku ne izričem opomenu upućujem vas na članak 238. ali po ovome razlogu, ne po razlogu spominjanja osoba. Prvi za repliku javio se zastupnika Nikola Grmoja.
Hvala predsjedniče. Evo poštovani kolega Pernar, nisam se javljao na onu raspravu kada ste spomenuli naš razgovor i ovdje ono što smo međusobno dobacivali jedno drugome, u tom našem razgovoru nije bilo spominjanja gospodina Vlahušića. A isto tako ono što bi želio naglasiti, tek ste sada u ovom vašem izlaganju došli do onoga što ste zapravo željeli reći. Znači željeli ste reći da naše pravosuđe ne funkcionira i da je ono selektivno i da se kažnjavaju oni koji su počinili možda nekakva manja kaznena djela, a nemaju političko zaleđe dok neki koji su napravili puno veći kriminal ne odgovaraju. Ali to je problem pravosuđa, to ne znači da ne treba sve one koji su počinili bilo kakvo kazneno djelo koje je nečasno da im treba omogućiti da se kandidiraju na izborima. Ja mislim da je to nešto iza čega se ne može stajati. Vi ste u svom prvom izlaganju rekli da bi dopustili i silovateljima u zatvoru i razbojnicima i ne znam kome sve ne da se kandidiraju na izborima. Ja ne bi. Ja mislim da je to jedna poruka koju mi kao društvo moramo poslati. A ono s čim se s vama slažem je da ako ste vi napravili nekakvo djelo vjerujući u nekakav viši cilj da sačuvate možda vlastitu stranku itd. ja mislim da vi niste po tome nekakav strašan kriminalac kao što su možda oni o kojima ste govorili u vašoj raspravi. I smatram da svi oni koji su počinili bilo kakvo kazneno djelo da trebaju odgovarati. A ja ako se bavim politikom onda trebam dobro paziti na svaki svoj potez. Dobro sam pazio na svaki svoj potez kada sam bio zamjenik gradonačelnika, dobro pazim na svaki svoj potez sada kada sam zastupnik. I neću si dopustiti da me možda oni koji me žele politički eliminirati eliminiraju. I svoj posao obavljam časno i pošteno. I ja vas upućujem da vi ako želite biti revolucionar, ako želite.
Kolega Grmoja, vrijeme.
Evo mogu dovršiti rečenicu. Ako želite iznositi ovdje i prozivati i iznositi istinu možda o onome što se događa u hrvatskom društvu da onda trebate paziti da svaki vaš potez u vašem životu je na pravoj liniji i da vam se ne može dogoditi da vas mogu politički eliminirati.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa gledajte stvar politike u mom smislu je takav da me mogu bez problema sutra eliminirati. Znači ja sam pozivao na otpor provođenju sudskih presuda, neki dan sam tu pozivao ljude da ne poštuju Zakon o HRT-u da otkazuju TV pretplatu itd. znači ne znam ukapčao sam struju itd., što nisam smio, prekršio sam zakon. Mi ovdje ne govorimo o tome odnosno nije pitanje rasprave sami sudski postupci u smislu da li je netko kriv ili nije kriv, nego se radi o tome da ljudi koji su umočeni u kriminalu ne do koljena, ne do struka, ne do lakta, nego iznad glave su ti koji vode pravosuđe i ti koji odlučuju kome će se suditi, kome se neće suditi i gdje se jednostavno takvi procesi vode i usmjeravaju ne s ciljem stvarne borbe za poštenje gospodine Grmoja u politici, ne s ciljem da mi živimo u boljem društvu i poštenijem, već sa ciljem da za zločinačka organizacija nastavi vladati našom zemljom u nedogled i da se slomi svaka politička opozicija. Znači to je fokus onoga što ja hoću reći. A to vam je kao da recimo, to je kao da recimo Adolf Hitler sudi nekom vrtlaru koji je ukrao grablje iz vrta i onda vi kažete je taj vrtlar trebao paziti zašto on nije smio ukrasti grablje. Pa o.k. ali ovo je sto puta već monstrum i jasno je da smisao zakona nije tog kojeg bi Hitler donio izbornog [[Upadica: Vrijeme.]] koji bi vrtlaru zabranio da izlazi na izbore u tome [[Upadica: Hvala.]] u tome da budu pošteni ljudi izabrani na izborima već u tome da se riješi vrtlara kao političke opozicije. Hvala.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Pernar, vi ste puno danas govorili i ono što ja na kraju shvaćam želite ukazati da nije problem u ljudima nego je problem u sustavu, to je ono što ja razumijem na kraju cijele priče. Mi imamo pravosuđe imamo sustav u kojem danas bogate face bez obzira krivi ili ne krivi plate jamčevinu koliko god da je i šetaju i tko zna hoće li ikada i kada biti osuđeni. Imamo sustav u kojem uvezane face dođu, pokaju se i gule krumpire i život ide dalje, a imamo sustav gdje obične face dođu i ekspresno budu procesuirani, osuđeni, riješeni, odsluže i život ide dalje. Imamo sustav u kojem osoba koja je uzela i dobila stan je slobodna, a sudi se onom koji je kao jadni birokrata rješavao na da ta ista osoba dobije stan. I svi se pravimo apsolutno blesavi, vjerojatno je ta osoba koja je sređivala ta stan neka ekstremna altruistična osoba koja je htjela riskirati sebe i već kako da neko drugi dobije još jedan stan. I taj drugi koji je uzeo stan nije kriv nego je kriva koja je sređivala stan. Zbilja zemlja apsurda u potpunosti. I u svemu tome tko je kriv za sve? Pravosuđe. Apsolutno pravosuđe. I ono što kolega Pernar želi reći, otvaramo Pandorinu kutiju i ako je otvorimo dragi Bog je neće zatvoriti. Imamo primjere iz bliže i dalje prošlosti koji sve ovo govore i svaka čast, ja sam čuo i shvatio. Hvala. Ja sam duboko uvjeren da MOST, evo završavam, da MOST ima stvarno apsolutno dobre namjere u cijeloj ovoj priči po svemu što vidim i što čujem, ali jedna poslovica kaže da je put u pakao popločen dobrim namjerama. Tako da evo ja apeliram i molim kako hoćete, ajdemo za drugo čitanje razmisliti o ovome dijelu tog istog zakona jer previše realnih stvari i činjenica i fakata od jučer, ne od prije 10 godina stoji koje kaže da bi nam se ovakav jedan zakon svima vrlo brzo mogao debelo obit o glavu. Evo hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Da, gospodin iz SDP-a je primijetio ono što gospoda iz MOST-a shvaćaju ali stalno kao sofisti argument manje vrijednosti prikazuju kao argument veće vrijednosti. Ja sam ovdje objasnio da se nalazimo u situaciji kao da recimo Hitler koji drži pravni sustav u Njemačkoj ide na izbore i bori se protiv vrtlara koji je ukrao grablje a ovaj ubija ljude u plinskim komorama ali ubijanje ljudi u plinskim komorama je po zakonu. Na primjer, ili ne znam, drži robove, držanje robova je po zakonu. I sada ovaj Hitler kaže da tko god je osuđen za recimo krađu grablji ne može ići, ne može sudjelovati u izborima i na taj način izbaci vrtlara iz izborne utrke koji ima podršku birača i on objašnjava pa to, trebale su mi te grablje u tom trenutku itd., ali Hitler kaže gledajte gospodine vrtlar, trebali ste prije misliti o tome. Niste se … [[Govornik se ne razumije.]] , ma ja sam, mogu reći, ja sam pazio da sve radim po zakonu, pa sam donosio zakone koji su mene oslobađali od pravne odgovornosti kao što je HDZ radio zakone koje je oslobađao i Sanadera i HDZ od ikakve pravne odgovornosti a u isto vrijeme evo vidite gospodine vrtlar vi niste bili mudri i pametni i vi morate snositi odgovornost za svoje postupke. Vi morate ići u zatvor, vi ne možete sudjelovati na izborima. Takvu situaciju mi imamo nažalost danas u zemlji. Hvala.
Hvala. I zastupnik koji se također javio za repliku Miro Bulj.
Kolega Pernar, naravno da je pravosuđe selektivno i naravno da je pravosuđe omogućilo da je u ovoj trenutnoj situaciji država gdje je. To su političke elite bez obzira na stranačku pripadnost. Činjenica da sa tri glasa na izbornoj listi biti će bar donekle manje klimoglavaca velikom vođi koji će kada padne brzo se prištekati drugome vođi. To je kontinuitet političkih stranaka, nije to samo u Hrvatskoj, to je najvjerojatnije i u uređenijim državama ali manje primjetno jer je pravosuđe neovisno u nekim drugim državama, u nas apsolutno je selektivnost onih koji nisu imali 10 kuna u džepu, ja se isto dugo bavim aktivizmom, možda prije i vas, nešto sam i stariji, puno sam imao tih primjera i podizanja kaznenih prijava onih koji su stvorili svoja carstva na mukama hrvatskog naroda i kroz Domovinski rat i kroz ratno profiterstvo. Nažalost oni danas, imaju svoja carstva, oni su možda i sponzori razno raznim političkim elitama i zasigurno treba u pravosuđu promjene, treba biti neovisno, nažalost selektivnost je ogromna i to je ključni problem. Ali da se riješi problem moramo zaista Izborni zakon omogućiti što više ljudi koji, ja govorim … [[Govornik se ne razumije.]] to je meni najbitnije. Manje klimoglavaca velikim vođama. Ako se tome posvetimo, ako tome usmjerimo energiju možda, ali svi ovi vaši prijedlozi što ste vi rekli kroz drugo čitanje treba ih analizirati vi i ostali kolege, treba analizirati i to uvrstit i hvala svima koji ušli u ovu raspravu i žalosno je što u ovakvome zakonu u ovo vrijeme imamo praznu dvoranu o vrlo bitnom demokratskom, zbog razvoja demokracije. I zato moramo biti čvrsti i ustrojeni a ne samo napadački vi ste okomito digao na MOST pa ujedete pa ne puštate, mogao bi i gori. Znači ako treba mogu ja još biti gori i čvršći nego vi, pet puta ali to nije interes. Interes je rješavati problemi i zajedno se boriti protiv tih korupcijskih snaga koje su uništili tkivo običnih ljudi i naših građana u RH. I doveli u upitnost samostalnu i suverenu RH. Hvala.
Odgovor na repliku.
Ja se zahvaljujem gospodinu Bulju na njegovom objektivnom pristupu temi. I htio bih reći da, ja se slažem sa prijedlogom da budu tri preferencijalna glasa ali mi možemo dati i 14 preferencijalnih glasova ili 7, nebitno koliko. Ali ako se iz izborne utrke izbace ljudi koji evidentno imaju političku podršku a izbace ih oni ljudi koji se bave kriminalom, u kriminalu su do neba. A njima, njih ulove se za slamku i smisle im proces i eliminiraju svoju političku opoziciju na takav način. Mi se nalazimo gospodo u takvoj situaciji da se najveći kriminalci mogu riješiti svoje političke opozicije kroz kontrolu nad pravosudnim sustavom i izbornim zakonom. Ako ne dođe do uvođenja reda u pravosuđe ne može se Izborni zakon ovakav novi dovesti. Znači ja pozivam kolege iz MOST-a imate Ministarstvo pravosuđa, 'ajmo dovesti pravosuđe u red, 'ajmo izvesti gospodu iz HDZ-a pred sudove, idemo im suditi pred tv kamerama. Pa da, idemo izmijeniti zakone da se ne mogu više provlačiti i tražiti rupe. Pa onda kada riješimo problem pravosuđa, kada pravosuđe bude nepristrano i jednako prema svima onda 'ajmo ovaj Zakon izborni donijeti, ja ću prvi dići ruku za njega. Ali ono što se pokušava jest da se pitanje korupcije u pravosuđu i pristranosti ne rješava a onda se nekim selektivnim zakonima zapravo omogućava vlasti da likvidira političku opoziciju. Ja ne znam jeste li vi gospodo iz MOST-a svjesni što to znači? Ne znam jeste li toga svjesni. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Miro Bulj.
Ovaj prijedlog ima manjkavosti, naravno kao i svaki u tom prvom čitanju. Očito iz diskusije je vidljivo da će trebati u drugom čitanju i iz ovih vaših rasprava izvući pojedinosti koje treba uvrstiti tj. dobro razmotriti i naravno u drugom čitanju i kroz amandmane saborskih zastupnika, klubova klubova, svih zajedno da se dođe do najboljega rješenja. Činjenica kao što sam i maloprije kazao da birač svojim glasom može birati 3 čovjeka imenom i prezimenom je veliki napredak za demokraciju. Jer dosadašnji sustav i ovaj jedan glas je isto vrlo bitan, ali uglavnom tu su ljudi ulazili koji su već imali govornicu kako što sam ja prije šest mjeseci sam dobio za izbore 2,5 tisuće glasova, ove izbore zadnje sam dobio 11 tisuća preferencijalnih glasova. Na svome primjeru to mogu vidjeti. Ali ovdje dobivamo još dva glasa. I što manje bude … ta dva čovjeka koji glasaju imaju svoju težinu. Jel nažalost klanjanje velikim vođama je dovelo, to sam maloprije kazao dovelo do ove situacije u kojoj se nalazi pa ne samo pravosudni sustav nego sve vrijednosti u RH su se poremetile i treba ih se vratiti. A Izborni zakon i ljudi u ovome Parlamentu kao izraz volje visokom domu, izraz volje hrvatskih građana tu trebaju biti ljudi koji su dobili legitimitet birača građanima. Smatram da problem izmjena po pitanju gdje se mijenja, dodaju se kazneni prekršaji, ustvari kaznena djela zbog kojih se ne bi mogli kandidirati uopće. Zaista to je dobro i to treba mijenjati i to treba ugraditi u zakon. Ali ako mi ne riješimo pravosuđe, ako oni koji nisu imali 10 kuna 90.te godine u džepu danas su vladari RH. I onda se pitamo na koji način, ako su oni dobili loto pa su kupili pola grada nekoga onda ok, a ako ne mogu prikazati računima to je vrlo jednostavno, može se vrlo jednostavno promijeniti. Ali to su promjene koje moraju izlaziti iz ovoga doma, iz političke volje naroda a to je taj glas za čovjeka. A ovdje imamo mogućnost da se biraju 3 čovjeka, mi, svaki pojedinac. Jel nitko od nas nije ovdje vjenčan s ovom stolicom i naravno napadi na MOST kad se usmjere i po ovome pitanju ne treba ih usmjeravati da se mi bojimo za stolicu. Ovo otvara mogućnost drugim ljudima u perspektivi da se kandidiraju da svojim zalaganjem na terenu među ljudima dođu u poziciju da mijenjaju stvari. Osobno razočaran sam naravno pravosuđem i kao čovjek i kao branitelj zbog toga što se nije stvarala RH da u ovim situacijama kada imamo 300 tisuća nezaposlenih, 300 tisuća ovršenih, kada Hrvatska graca u 300 milijardi kuna duga, ustvari ne znamo koliki je da se političke elite zaštite pa neću reći kao maloprije što je spomenuto lički medvjedi ali su zaštićeni. Zaista zar pravosuđe nije sposobno rješavati problem po problem a državno odvjetništvo po prijavama samo koje sam ja osobno dao u posljednjih 4, 5 godina kaznenih imenom i prezimenom apsolutno ne reagiraju. I ako reagiraju reagiraju površnim nekakvim povratnim informacijama. Selektivnost je najgore pravosuđe. Nisam stručnjak ali je činjenica da netko tko nije imao 10 kuna u džepu da odjednom postane vlasnik cijele Hrvatske, da bude gazda, da imaju puste koncerne, da su uništena naša sela, da iseljavaju mladi zbog toga. Bez pravosuđa nema napretka. Ne samo kroz Izborni zakon, nego pravosuđe mora znači biti ono tijelo gdje politika ne može utjecati kao što je kolega Pernar cijelo vrijeme naglašavao da politika ne može utjecati na pravosuđe pa da nekoga se osudi pa da ne bi mogao slučajno biti na izbornim listama ili nešto slično. Ali to je dugoročna borba. Zato ove rasprave su sve dobre, nekada i smiješne, nekada dosadne, ali su dobre i pozitivne. Iz ovih rasprava moramo izvući ono što je najbolje. Ja evo kao zastupnik očekujem od svih saborskih zastupnika da se uključe i u drugom čitanju da sve svoje amandmane daju u proceduru kroz raspravu i naravno da iznađemo najbolje rješenje, a najbolje rješenje će biti da se ovaj zakon mijenja a poglavito sam razočaran s tim što svaki saborski mandat nije iste težine. On je protuustavan. Za birati jednoga od nas ovdje trebala bi biti ista težina. Mi imamo 20 županija i Grad Zagreb pa zbog čega ne bi bilo i županija izborna jedinica, a ne 5 županija i to presijecaju se na 25 mjesta. To je sve ciljano rađeno logikom da je što više bude tu onih koji što manje misle svojom glavom, a više kao gazde ili njihove vođe političke. To je sasvim jasno, jer je nemoguće da recimo u Splitu biraču glasaju za svoga kandidata a u Kaštelima u drugoj kući, znači u susjednoj kući ne mogu glasati. Oni su 9. izborna jedinica, ovo je 10. izborna jedinica. A to je ono što nas čeka. Ova dva prijedloga ovdje treba dobro razmotriti, trebate se uključiti i na kraju treba zajednički prihvatiti promjene na bolje. One nisu dobre ali nabolje. Eto hvala lijepa.
Zahvaljujem zastupniku Bulju. Prvi zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Pernar.
Hvala potpredsjedniče. Pa htio bi reći da gledam ove presude u zadnje vrijeme našeg pravosuđa pada mi na pamet jedna presuda o kojoj me upravo evo na facebooku mi je čovjek poslao poruku kaže podsjeti ih na presudu „Psu Medi“. Znači „Pas Medo“ je kriv jer je glasno lajao. Dame i gospodo, to je domet hrvatskog pravosuđa. Znači, nije domet osuđen je Nadan Vidošević član HDZ-a, nije domet potvrđena je presuda Ivi Sanaderu, nije domet potvrđena je presuda za HDZ kao zločinačku organizaciju. Ne, mi danas ovih dana čitamo o tome da je donesena presuda čovjeku koji je policajcu koji je slikao onog medvjeda u brlogu Vidoševićevom. I sad bi rekao gospodin Grmoja, e trebao je paziti, nije smisao snimat medvjeda, jer je time on kao odao ne znam tajnu ovo, ono. A znači, nije problem što, odnosno lako što se Vidoševiću suđenje još uvijek ne počinje, a ovaj čovjek je već okrivljen. Tako i ovaj pas Medo. Kakve su njegove šanse bile pred hrvatskim pravosuđem? Kako se on mogao obraniti? Tko je njemu dao? Je li oni mogu imati odvjetnika? Jel' mogu neke argumente iznositi? Nije, pas Medo nije imao nikakve šanse. Drage dame i gospodo, ukoliko će meni HDZ suditi ja imam šanse kao i pas Medo, nemam veće šanse vjerujte mi. A ako će mi HDZ sudit to neće bit zato jer sam ja kriv, već će to bit zato da se eliminira mene kao političku opoziciju. O tome se radi dame i gospodo. Opet ponavljam, ako želimo ovakav izborni zakon donositi prvo se mora riješiti problem pravosuđa. A da pravosuđe funkcionira ne bi vijest bila u medijima da je kriv pas Medo, gospodine Petrov. Ja znam da je to smiješno, smiješno je i meni ali to je hrvatsko pravosuđe. Gospodo iz HDZ-a i vama je smiješno, pas Medo je kriv, a vi niste [[Upadica predsjednik: Vrijeme.]] Vas je sud oslobodio.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio je zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Bulj, vi ste postavili de facto pitanje šta je bilo prvo kokoš ili jaje. Jer vi priznajete i kažete na početku da imamo problem pravosuđa, da naše pravosuđe nije uopće zrelo da provodi jedan ovakav zakon, odnosno država nije zrela da provodi jedan ovakav zakon. I kažete da moramo prvi reformirati pravosuđe. S druge strane, 11000 glasova koje se i volite pohvaliti da ste dobili preferencijalni, jednim velikim dijelom ste dobili baš na kritikama tog istog pravosuđa i svega onog što su oni falili kroz sve ove godine. Na konkretnim primjerima rad u Saboru kao aktivista i sve zajedno usput. A sada sa prijedlogom ovog zakona tom pravosuđu biste dali u ruke nešto s čim nitko ne zna kako će to izaći na kraj kao da djetetu dajemo pištolj u ruke pa sad bježi od njega tko god kako stigne jer nemamo pojma šta će biti, kako će biti. Ono što ja na kraju ovoga dugog dana shvaćam da se mi u ovoj sabornici, barem ovo nas što je ostalo svi slažemo da naše pravosuđe, naša država je daleko od toga da bi mogla pravedno i na pravi način provoditi jedan ovakav zakon koji opet kažem ima apsolutno dobre namjere. I mislim da bi na kraju bilo stvarno apsurdna situacija da istrajemo u tome i da usvojimo zakon za koji smo relativno uvjereni barem onako kad sami za sebe razmišljamo da ga nismo u stanju sprovest kako treba. Tako da bih ja još jednom predložio i vama kao kolegi iz kluba koji predlaže ovakav zakon da u drugom čitanju baš u ovom dijelu razmislite i vi kao predlagatelj i svi mi zajedno ovdje protiv ova tri preferencijalna glasa i sve ostalo uistinu nemam ništa protiv. Čak moram priznati i jutros kad je sve počelo i o ovome nisam na ovaj način razmišljao, ali evo kolega je upornim govorenjem i navođenjem različitih primjera me zbilja uvjerio da je ovo opasna stvar, potencijalno opasna stvar iz razloga što iz sve naše prošlosti vidimo da to nije baš tako jednostavno. A onaj tko ne nauči nešto iz svoje prošlosti, a šta reći o njemu drugo nego da je, završite sami. Evo hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolega. Pa zar vi zaista mislite da radi na klik jedan, dva? Kad sam oporba da glasam protiv vladajućih, a kad sam ovdje da ću ja sad glasati za ono što ne mislim da je dobro. Ne može se osobno mene na klik. Ja ću i oko ovoga slučaja kao i do sada u prethodnom mandatu glasati isključivo naravno u dogovoru sa svojim klubom iz MOST-a Nezavisnih lista na koji sam ponosan šta sam na toj listi bio. Glasat ću opet na kraju po svojoj savjesti ako vidim da nešto nije dobro, naravno. Ali ću se potruditi da to ispravim, da saslušam sve vas. I ja sam vam zahvalan na svemu što ste rekli. Znači, ne radi na klik, kad sam u oporbi jedno, kad sam na vlasti branim. Ja osobno to u svoje ime mogu kazati i ponoviti sad tisuću puta. Nebitno jel' meni predsjednik stranke Božo Petrov ili netko drugi ili treći, a volim saslušati, volim pričati, volim komunicirati i volim se boriti za ono što ja trebam. Zbog toga pravosuđe, pravosuđe je problem. Ali moramo imati zakonske izmjene bilo kakve da bi došlo do pravosuđa. Mi moramo mijenjati stvari. Naravno da su ljudi oni koji određuju, ali to nije lak proces jer toliko je to umreženo, usidreno, selektivnost ogromna, očita. Pa to građani vide. Ne tribamo mi ovdje to ponavljati deset puta, to je vidljivo. Ali sa zajedničkim snagama nebitno iz koje političke opcije šta je dobro tri saslušati i pokušati mijenjati. Možda je ovo i dobro, ovo što ste vi preferenciju glasa ja sam apsolutno za to. Ali ovaj dio gdje se radi, to treba naravno saslušati, progledati da se ne bi naštetilo demokratskim procesima. Ako je dobro i ako se more usavršiti onda o.k.
Zahvaljujem. Sljedeći zastupnik koji se javio za repliku Tomislav Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Bulj, evo i ja sam osobno razočaran svim onim što se događalo u Republici Hrvatskoj i kao branitelj i kao čovjek, dakle izvršena je velika pljačka kroz privatizaciju. Ono što ne smijemo smetnut sa uma, pazite mangupi koji su to pisali na rokovnicima ili na bilo koji način koji su planirali kroz menadžerske kredite ili na bilo koji drugi način uzimali tadašnje društveno vlasništvo, pretvarali ga u privatno. Oni su to radili u skladu sa zakonom, sa zakonom koji je bio donašan tih godina. Dakle, zašto to govorim. Jako je važno i danas kad mi donosimo zakone da ih donosimo vrlo precizno i da se oni ne mogu zloupotrebljavati. Ja sam se uplašio u jednom trenutku spominjan danas je ovdje gospodin Čobanković, ako mu ponište presudu da će morati zalijepiti nazad ljuske što je skinuo s krumpira. Bogati mogu priuštiti sebi dobre odvjetnike, evo pas Medo nije mogao. Ali pravosuđe može raditi i mora raditi isključivo po zakonima. I zato je vrlo važno. Važno je večeras što smo ovdje kasno ostali da razgovaramo o tome. Mi smo, sad sam više pobrkao koji je dan bio kad smo razgovarali o Zakonu o financiranju političkih stranaka, i tad sam govorio i opet vam kažem donacije su jedna od mogućnosti financiranja političkih stranaka. Tu je veliki prostor za korupciju. Tko može donirati u kojim iznosima i na koji način. I onda ako se dogodi to da ljudi koji trebaju biti izabrani ovdje u Hrvatski sabor, ljudi koji će donositi zakone ako su oni plaćeni unaprijed onda sigurno nećemo donositi dobre zakone. I samo da vam kažem još jedanput osim broja stanovnika postoji i teritorij, nama se Slavonija prazni, ljudi bježe trbuhom za kruhom. Po ovome što vi kažete, ja se slažem težina zastupnika, ali Zagreb bi onda trebao imati 100 zastupnika, a svi mi ostali 50. Ni to nije dobro rješenje, ne možemo to samo tako gledati. Naši krajevi moraju opstati, mora ih netko zastupati. Iako je manji broj glasača ali netko mora ih zastupati. Evo, hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Slažem se s vama da su političke elite grade se ako ne na način da se ozakone stvari koje su bile apsolutno dovele su ono što se stvaralo generacijama da jednostavno se rastočilo preko noći. Ti ljudi su koji su stvarali to ostali na ulicama i njihova djeca su morala ići u treće zemlje. I to je ogroman problem, a nećemo sad govoriti o bankarskom sustavu, o pljačkama, o monetarnoj politici. To je sve jedan dio procesa koji nažalost, a o telekomunikacijama nećemo ni govoriti. Ono što su ljudi stvarali to je uništeno, to je jednostavno neprepoznatljivo. A ovi nerazvijeni krajevi, naravno da bi trebali imati svoje predstavnike. Oni moraju imati svoje predstavnike ali na način da se nađe najbolji model, a to je u budućnosti treba najbolje razmotriti. Cilj zasigurno je drukčija slika na terenu. U Lici je sigurno bilo prije 30 godina više stanovnika jer znam da je u cetinskoj krajini bilo više nego danas. Znači sve se to mijenja i svi ciklusi ti trebaju biti promjenjivi ali da bi se uopće mijenjale stvari moraju se predložiti zakoni da bi se uopće moglo razgovarati. Ovaj prijedlog o preferencijama za 3 osobe za 3 kandidata je odlična ideja. I netko će dati možda bolji prijedlog ali stvari se moraju mijenjati i ići nabolje. Također, što se tiče i kaznenih djela onima koji se neće moći kandidirati naravno i to treba saslušati, treba vidjeti i svi vaši argumenti, zato mi je žao što je ovo vrijeme sad se odužilo i ova rasprava nije uopće duga, ali o ovoj raspravi bi se moglo raspravljati do zore i trebala bi biti puna sabornica. Ali ima vremena, imamo i drugo čitanje i svi prijedlozi koje date bit će naravno dobrodošli ovdje. Hvala lijepa.
Hvala. I zadnji zastupnik koji se javio za repliku je Marko Sladoljev.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Gospodine Bulj ja se s vama slažem u vezi one vaše teze da treba razmisliti koja su to kaznena djela gdje ćemo zabraniti kandidatima. Ja osobno mislim da bi npr. sramota bila za ovaj Hrvatski sabor da se tu nalazi osuđeni silovatelj. Ali bi opasno bilo i po državni proračun da u ovaj Sabor ili u Vladu ili ministarstvo uđe čovjek koji je pokrao 10 milijuna kuna. Ne slažem se sa nekim tezama ovdje da je demokratsko pravo čovjeka da bude biran i da bira jer po toj istoj logici bih ja mogao reći da je demokratsko pravo osuđenom pedofilu da radi u školi. To je njegovo pravo. Dakle, to je njegovo pravo koje on ima pravo raditi u školi, ako je odslužio svoju kaznu. Tako da treba razmisliti o kaznenim djelima ali mislim da zabrana političkog djelovanja određenim ljudima koji su počinili određena kaznena djela je dobro za ovu državu.
Odgovor na repliku.
Ne smije biti selektivnosti u kaznenim djelima. Ali naravno silovatelji i najteža kaznena djela koja su ogavna naravno da treba društvo samo izolirati. Nisam stručnjak po pitanju biračkog prava ali znam da svaki birač, svaki građanin ima pravo biti biran i birati. To proizlazi iz Ustava. A ulaziti u te detalje naravno protiv silovatelja i najtežih djela treba se osobno sam da ne mogu se kandidirati, ja osobno. Ali opet je problem pravosuđe, to znači odmah odbacujemo, pravosuđe ako se selektivno presude kaznenih djela ili procesuiraju ili se čak ne procesuiraju ili zbog nečega gule krumpire pa nakon 100 milijuna kuna, 10 milijuna kuna 9 dana ogule krumpira ako su ih gulili, možda pred kamerama to prikažu. Zbog tih teških kaznenih djela mogu se nakon nekakvog roka kandidirati, to nije dobro. Ali treba pokrenuti procese, treba ovo sagledati. Najteža kaznena djela naravno da nije dobro ali zbog toga i kažem da je intencija ovoga da se pokrenu procesi. Ovo je prijedlog da se pokrenu procesi i da se o ovome razgovara. Zato smo i razgovarali danas u Saboru, imali smo raspravu, imamo prijedloge, saslušali smo jedni druge i naravno da sve skupa to treba uvrstiti u jedan zakonski okvir koji će u drugom čitanju biti kroz amandmane donesen u takvom obliku. Ja mislim da bi to trebalo biti jedno dobro rješenje, što se tiče ovoga dijela Izbornog zakona a ostali dijelovi Izbornog zakona koji su također bitni treba isto krenuti u izmjene temeljite.
Zahvaljujem se zastupniku Bulju. Sljedeći zastupnik koji se javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ponovno ću vas na početku svoje rasprave zamoliti da kao predsjedavajući primjenjujući načelo presumpcije nevinosti pokušate zaštititi ne nas saborske zastupnike, mi smo ovdje mi se možemo braniti, ali pojedine građane koji nemaju takvu priliku, a etiketira ih se na jedan vrlo laki način bez ikakvih osnova da bi netko u sebi doživio nekakvu vlastitu osobnost ili sam sebi bio interesantan. To je vaš zadatak i molim da to radite kroz institute koji vam stoje na raspolaganju kada govorimo o Poslovniku. I nemojte se bojati jer činjenica je da ovo malo sve vidim na početku krenulo krivo i da bi moglo otići u krivom smjeru ako se na to ne bude reagiralo, to ću vas zamoliti. A sada ću govoriti o ovom zakonu jer smatram da smo još uvijek mlada hrvatska demokracija 26 godina i prošli smo u proteklom vremenu podosta parlamentarnih izbora. Do sada 13 puta smo izlazili na parlamentarne izbore raznih vrsta od '90.-te godine, a ovo je 9. saziv Hrvatskog sabora s time da moramo uvažavati da je ovaj Dom nekada bio i dom Županijskog doma Sabora, tako ta tih izbora je bilo podosta. Modeli izbora zastupnika bili su različiti '90.-ih godina, sustav kojim danas biramo započeo je 2000. godine, 11 izbornih jedinica, način na koji je to funkcioniralo do 2015. bio je ponešto drugačiji … stranke su imale veće mogućnosti. Izmjenama zakona 2014. godine te su se mogućnosti malo promijenile i svakako da i ovaj prijedlog zakona o kojem danas govorimo daje više mogućnosti da hrvatski građani iskoriste svoje pravo i u Sabor izaberu ljude koji oni smatraju da trebaju sjediti u ovom Domu. Ta priča o preferencijalnom glasovanju započela je što smo danas i čuli već nekoliko puta 2014. godine na jedan drugačiji način. Nije bilo izvorno politički od strane stranka već se pojavila inicijativa „U ime obitelji“ pokušala pokrenuti jedan referendum i za taj referendum dala naziv „Birajmo zastupnike imenom i prezimenom“. Taj referendum nažalost nije uspio jer je u samom startu bio pomalo moglo bi se reći, na krivi način postavljen. Najprije je pitanje bilo predugačko. Obuhvaćalo je niz manjih pitanja koja su se pojavljivale kao izbor podržati ili ne podržati, za ili protiv. Unutar tog pitanja bilo je da trebamo donijeti posebni Ustavni zakon, uvesti tri preferencijalna glasa, bez praga 10%, iznijeti izborne jedinice, smanjiti prag na 3%, prikupiti tri tisuće potpisa za nezavisnu listu, zabraniti koaliranje i mislim da je bilo predugačko pa možda i neshvatljivo mnogima koji su ga tada i htjeli potpisati. Međutim, potpisano je od strane gotovo 380 tisuća hrvatskih građana i palo je naravno na Ustavnom sudu kao što su padali i svi ostali pokušaji referenduma jer je SDP tada koristio tada često takvu mogućnost da pokuša spriječiti brojne referendume koji su se pojavljivali kao mogućnost ili želja pojedinih građanskih skupina. Referendum nije održan jer je utvrđeno da je za takav referendum potrebno imati 404 tisuće 252 glasa, to je utvrdio tadašnji ministar uprave, međutim kasnije se pokazalo da registar birača tj. onih koji su punoljetni koji imaju pravo potpisati nešto je puno manji i iznosio je tri milijuna 755 tisuća 065 birača na zadnjim izborima 2015. godine što znači da je tada ta inicijativa tumačila da su prevareni i da su skupili dovoljno tj. potrebnih 10% ukupnog broja birača, ali ta priča kažem nastavila se na drugačiji način. Da bi SDP nekako to ipak uspio malo amortizirati pa i negativan eho jedne takve inicijative koja je nažalost pala na Ustavnom sudu, promijenjen je zakon i uveden je sadašnji model sa jednim preferencijalnim glasom i pragom od 10%, kojeg smo evo probali već dva puta u godinu dana i to nije loše. Postoje određena iskustva koja su i pozitivna i negativna s time da na izborima za Europski parlament sličan sustav imamo i od nešto prije vremena. Kakvi su učinci u dva izborna procesa? Pa vidljivo je da je vrlo mali broj ,na to sam isto upozoravao u svojim raspravama tada, saborskih zastupnika koji se mogu izabrati na taj način preferencijalnim glasovanjem, da još uvijek u Sabor ulaze velik broj saborskih zastupnika koji ulaze sa lista, znači obzirom na svoje mjesto na listi, ali broj mandata koje pojedine liste u izbornim jedinicama dobivane što se pojavljuje kažem kao problem. Činjenica ili statistike ili ono što možemo iskustveno vidjeti da je ono osnovno pravilo ponašanja preferencijalnog glasovanja da svi glasaju za svoje unutar manjih sredina, unutar regionalnih sredina i unutar cijelih izbornih jedinica, uvijek za svoje kandidate koji su im poznati lokalno ili regionalno. Imamo činjenicu nejednakosti u smislu potencijalnih mogućih birača, male sredine imaju mogućnost tisuću, veliki gradovi 100 tisuća potencijalnih birača i zasigurno da to nije pravedno, da ne znam netko iz male općine sa tisuću stanovnika bez velike prepoznatljivosti, pogotovo ako nije nacionalna jednostavno nema nikakvu šansu proći pored nekoga tko dolazi iz velikog grada. Mislim da u ovom sazivu Sabora je vrlo mali broj ljudi koji su ušli preferencijalno iz male sredine, mislim da je jedan ili samo dva zastupnika. Imamo problem rascjepkanosti županija, tj. poneke županije se nalaze u dvije izborne jedinice. Recimo ja dolazim iz Primorsko-goranske županije kao i kolega Klarić, on je u 7., ja sam u 8. Mi nemamo potencijal vlastite regije da dobijemo te glasove dok recimo Istra za svojeg zastupnik ima vlastiti potencijal u potpunosti. Imate Zagreb koji svoj potencijal dijeli na 4 izborne jedinice, nije svima jednaka mogućnost. Prepoznatljivost unutar regije nije nebitna. Meni je zaista žao što ja ne mogu dobiti glasove recimo iz Gorskog kotara ili iz grada Bakra ili negdje gdje znaš da možeš dobiti ali jednostavno nemaš takvu mogućnost zbog jedinica koje su tako skrojene. To prolazi na ovim izborima. Pokazuje iskustvo iz dva izbora. Uglavnom nacionalno prepoznatljive osobe koje imaju potporu medija posebno vrlo vidljivo znači iz zadnjeg izbornog procesa ako ste član ili dio izvršne vlasti, posebno ministar, mislim da imate veliku šansu uz pomoć medija ostvariti jedan pristojan ili dobar rezultat koji će prijeći 10%. Saborski zastupnici, tu je ponešto drugačije, bez obzira na aktivnost, bez obzira na sve što radimo, ipak je taj posao nešto teži, ipak je nas ovdje 150, nije čak lako, ja mislim i predsjedavajućem a kamoli bilo kojem građaninu zapamtiti ne znam 150 imena ili samo nekoliko koliko je njemu, koliko su nekom građaninu interesantni. Rješenje sa tri preferencijalna glasa i 10% prag moguće je bolje rješenje za mene. Međutim, postoji mogućnost grupiranja glasova unutar istih političkih skupina ili stranaka gdje se jasno vidi iz izbora na izbore koliko tko dobiva glasova. Recimo postoji mogućnost organiziranog glasovanja unutar istih kažem stranačkih skupina. Da jedan županijski odbor kaže ako posjeduje cijelu županiju glasati ćemo za te i te. Ako je dio pola županije u sljedećemu on nema potencijal da nadvisi sa svim svojim glasovima niti jednog od ta tri. Mogu dati primjer, ako mi ne znam, u Primorsko-goranskoj županiji dobivamo 25 tisuća glasova, ako Istra donosi ne znam 12 ili 13 teško je moguće da možda unutar jedne iste političke opcije prođe jedan ako se dogovore neki unutar iste političke opcije tko bi to trebao proći. Tako da će još uvijek biti primarna i uloga stranaka i neće se ona samo tako odmaknuti sa pričom o tri glasa. Hvala.
Prije nego dopustim replike, morao bih samo reći kratko zastupniku budući da je meni uputio riječ na početku, niti se bojim niti odobravam. Ja bih samo podsjetio još jednom zastupnike da su oni pri ulasku u ovu sabornicu položili zakletvu u kojoj su rekli da će se držati Ustava, da zbog toga pročitaju članak 28. Ustava. I molio bih da zaista odgovorno i savjesno kao što su i obećali, kao što su dali zakletvu da na takav način i obnašaju svoju dužnost i da budu vrlo odgovorni prema onome što govore. Ali ono što očekujem, očekujem da u trenutku kada se uđe u sam posao i kada se shvate sve svoje obveze, odgovornost dužnosti da će i razgovori, komunikacija i sve ono što se bude izreklo u ovoj sabornici biti drukčije. Nadam se. Prva osoba, odnosno zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi kolega Borić. Čudi me da pozivate na ušutkivanje jednoga legalnog izabrana zastupnika sa zadnjeg mjesta na listi. Naime, ja razumijem da vas ono što gospodin zastupnik Pernar govori iritira ali to je na koncu konca njegov posao. On predstavlja oporbu. Vi ukoliko se želite braniti od njega, ja vam predlažem da se branite argumentima i da svojim argumentima uvjerite birače da više ne moraju glasati za zastupnike Živoga zida. A također vam želim reći da onog časa kada ste krenuli ušutkivati svoju političku oporbu vi ste već unaprijed potpisali poraz. Borite se, nemojte se predati bez borbe. Recite, iznesite argumente da ovo što je rekao gospodin Pernar u vezi pravosuđa ili u vezi ovih zakona koji su danas predloženi nije u pravu. Također kada je gospodin predsjedavajući spomenuo Ustav ja vas također želim podsjetiti da je sloboda govora ustavna kategorija i da ako negdje postoji mjesto gdje ta ustavna kategorija mora zaživjeti u svom punom smislu, savršenom smislu je to mjesto upravo Hrvatski sabor i molim vas da o tome vodite obzira. Ovdje smo već 9 sati i nije nam teško i dalje raspravljati, pa evo, ne znam, ne znam što bi trebali. Trebali bi valjda po vama jednostavno sve završiti za pola sata i to bi onda po vama bila dakle demokracija po mjeri HDZ-a. Hvala lijepa.
Hvala. I prije nego dopustim odgovor na repliku, uvaženi zastupnice, naravno da postoji sloboda govora i zato i jesmo tu i podržavam apsolutno cijelo vrijeme diskusiju i svatko ima pravo na svoje mišljenje ali sloboda govora ne znači da imate pravo ugrožavati nekog drugog ili teretiti nekog drugog dok se ne dokaže da je stvarno kriv. Dakle moramo biti oprezni u trenutku onoliko koliko koristimo svoju slobodu, dok ona ne ugrožava drugoga. A to je ono što je definirano Ustavom. Odgovor na repliku.
Kolega Bunjac, ako ste dobro slušali izlaganje kolege Pernara, on je iznosio tvrdnje o pojedinoj osobi i rekao ime i prezime – je kriminalac. Ako ćemo na taj način razgovarati, dozvolite da mi krenemo onda isto tako, ali onda će nažalost ovaj Dom izgledati zaista u lošem smislu ili u lošem svjetlu će odlaziti prema vam. Presumpcija nevinosti, posebno prema građanima koji nemaju pristup ovom domu a izgovaraju se njihova imena i prezimena po meni nije nešto što mi trebao raditi kao saborski zastupnici. Ovo se prenosi, ovo ide u javnost. Ti ljudi imaju svoje obitelji i svoju djecu. I ako vi mislite da možete nekoga etiketirati samo zato što je to vama interesantno ili mislite da je to ispravno ili insinuirate, ja ću vam reći da vi niste nikoga moralna vertikala ovog društva. Ta vaša stranka je pokazala nakon izbora u što ste se upleli. Kad riješite te svoje marifetluke između vas svih tamo onda se postavite ovdje i kažete evo mi smo čisti, mi smo Mesije, i znamo kako treba jer uhvaćeni ste sami između sebe u različitim sukobima. Jedni i drugi ste prijavljivali DORH-u za nekorištenje na pravilan način dozvoljenih sredstava, novčanih sredstava. Sami ste se raspali nakon svega toga. Ne znate ni kako se zovete, nemate ime stranke, koja ste vi stranka? Živi zid? Živi zid Ivan Vilibor Sinčić? Jedina opcija? Što ste registrirali? Evo ja ne znam. Ja znam koja sam stranka. Ali s te pozicije, znači moralne ja ću vama govoriti tko je i što je, što je ispravno a što nije. Mislim da je to prenisko za ovu razinu koja bi trebala biti u ovom našem domu kojeg mi zovemo Visoki dom hrvatskog naroda. I ako nećemo to raditi, ako mi jedni druge nećemo na to upozoriti nemojte očekivati od hrvatskih građana koji ovo sad gledaju na televiziji da će razumjeti i reći ovi ljudi su zaslužili povjerenje i u nekom budućem vremenu. Eto samo to.
Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Boriću možda se oni jesu raspali nakon izbora ali vi se ne date već 26 godina, tako da čestitam. Nije krenulo ništa u lošem smjeru, naprotiv krenulo je u najboljem smjeru danas i kako treba samo za vas je krenulo u lošem smjeru. I kada ste shvatili da je baš vaša stranka generator i tvorac većine stvari divnih o kojima samo danas pričali. Krenulo je u lošem smjeru za vas kad ste shvatili da je većina ovih divnih primjera direktno vezana uz vašu stranku ili direktno nakačena na istu tu vašu stranku. Krenulo je krivim smjerom za vas poštovani kolega Boriću kad ste postali svjesni da ista ta vaša stranka je danas u jednom divnom postupku pri pravosuđu a ne znate kako će biti završen taj postupak. Tako da bi vam ja savjetovao da pazite pri usvajanju ovog zakona, ne znam koja je točno razlika između stranke fizičke i pravne osobe i to će neko već tumačiti. I kažem nije krenulo krivo, nažalost krenulo je vrlo pravo i nažalost došli smo do zaključka da se nalazimo u ne baš tako dobroj situaciju kad je u pitanju pravosuđe i sve ostalo, pa čak i politika. Opet kažem nažalost, evo inzistiranjem kolege Pernara. I nažalost kad smo i došli evo predvečer do zaključka da pravosuđe nije u tako dobro situaciji shvatili smo i da nije možda najbolji moment za izglasavanje ovakvog jedno zakona jel nismo sigurni da li ćemo moći provesti ovakav jedan zakon. A vi kolega Boriću kad ste shvatili da je krenulo krivo onda ste odlučili da se nećete baviti u vašoj desetominutnoj raspravi lošim i pozitivnim reperkusijama ovoga zakona u njegovoj budućnosti, nego ćete se baviti SDP-om što SDP je bio, što nije, izbornim jedinicama ili ne znam ni ja čime. Vi ste promašili vašu raspravu. Ali kao što narod kaže svak se češe točno tamo gdje ga svrbi pa tako ste se i vi večeras počešali. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Parić, mislim da sam kroz cijelu raspravu govorio na neki način o tome što smo prošli kroz izborne procese. Možda ste vi zapamtili samo prvi dio ili ono što vam je pasalo da vam može izaći nekakva replika. Što se tiče kome je krenulo krivo, ja mislim da vas u SDP-u kako ste se nadali loše ste prošli. I sada ste na putu da vaš brod može ući u 9 luka. Koja je prava ni dan danas još uvijek nitko ne zna. A što ako uđete u krivu? I to će biti problem o kojem govore mnogi, pogotovo analitičari i boje se za budućnost SDP-a bez obzira na sve kažem što se može desiti u nekoj budućnosti. To će biti potraga za identitetom stranke koji je očito problem i kod jedne druge stranke ovdje. Jer zaista ćete ga po meni teško pronaći s obzirom na broj kandidata. Ali i vi kao i svi ostali imat ćete to pravo i čudi me evo da i vi niste jedan od tih ili neki 10, 11 kandidat pa da ste pružili viziju tog pravog identiteta i što bi to SDP trebao biti. Za HDZ se ne bojite jer evo u svega nekoliko godina 6 puta ste izgubili upravo od HDZ-a i HDZ je na dobrom putu bez obzira što vi sebi mislili. A što se tiče presumpcije nevinosti mislim da ni jedan saborski zastupnik istovremeno ne može biti ni tužitelj ni sudac. Međutim, neki to ovdje pokušavaju. Samo sam zamolio predsjedavajućeg da pokuša to reducirati da zaista vodimo rasprave, nikome ja ne branim, što god on hoće reći neka kaže uopće se ne mislim na svoj način verbalno prljati uopće sa njima u bilo čemu. Ja sam samo upozorio da nije korektno i dobar odgoj nalaže svakome od nas da štitimo dignitet svakog posebnog i pojedinog građanina ove RH koji nema ovu šansu da to javno kaže ili nije u ovoj sabornici bez obzira šta radio i kako završio bilo koji postupak pa i pravosudni.
Hvala. Slijedeći zastupnik koji se javio za repliku je zastupnik Ivan Pernar.
Poštovani kolega Borić sjećam se kad sam razgovarao sa Mijatom Stanićem iz sindikata autocesta on mi je puno toga rekao o Kalmeti, a jedna stvar koju je rekao da nema u njegovom krugu od ljudi koji nije optužen za kriminal. Veli i njegov vozač, i tjelohranitelj, i nabrajao je cijeli taj krug tih ljudi koji su bili umočeni u to isisavanje novca. Veli valjda jedini koji nije kriv u tom njihovom društvu je njegov pas. On možda nije kriv za isisavanje novca. I mislim da kako pravosuđe funkcionira da bi prije taj pas bio osuđen njegov ko pas Medo nego da će biti osuđen gospodin Kalmeta. A još jedna stvar, kad sam slušao vaše prijedloge da se, znači pazite ovo ja sam mislio na trenutak da je ovo skrivena kamera, znači da HDZ govori da oni koji su se ogriješili o zakon, oni koji su zloupotrijebili svoje ovlasti njima treba zabraniti da izlaze na izbore. Da to govori moj kolega gospodin Sinčić ja bih rekao ovo je iskreno, ali kad HDZ govori takve stvari onda je jasno da ovo više nije cirkus kao što se često impliciralo nego ovo prelazi u elemente farse i satire. I gospodine Borić vjerujte mi ovo što ste vi napravili, što je HDZ napravio Hrvatskoj državi, što ljudi kopaju po smeću, što kopaju po kontejnerima, što prose na cesti. Ja ne znam jel' vi to vidite gospodine dragi. Vi ste na vlasti. Vi ste na vlasti gospodine Borić. Jeste vi svjesni koliki ljudi su bez posla ostali? Jeste svjesni koliko ljudi ima u skloništima za beskućnike, dal' viđate ljude pred redovima za pučkom kuhinjom. I umjesto da se osvijestite o svom kriminalu koji ste napravili vi tu pričate o nekakvoj presumpciji nevinosti, a jedino što vas spašava ovaj nakaradni pravni sustav gospodine Borić.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, mene ne spašava ovaj nakaradni sustav i za sebe nemam ništa loše ili nečiste savjesti da bih ušao u ovaj Dom. Rekao sam vam niste ni sudac ni tužitelj, barem nećete biti prema meni koga vas pozivam da budete korektni i da ne spominjete imena to ne znači da ne možete govoriti o tome što vi hoćete. Dapače, ako vi ste od Živog zida napravili cirkus, samo tražim da ovaj Dom ne postane isto cirkus. Možda se vi tako razgovarate na nekim vašim tijelima ako ona uopće postoje, ali ovdje postoje Poslovnik i pravilo. Ili ćemo ih se pridržavati ili ćemo otvoriti Pandorinu kutiju. Jer lažno predstavljanje ili lažno tituliranje, slikavanje sa onima protiv kojih se navodno borite, marifetluci u donacijama, stranci. Rasap stranke do neprepoznatljivosti, da čak ne znate ni koje vam je ime vas stavlja. Prijave DORH-u za te iste stvari govore da vi niste moralna vertikala ovog društva. Što god vi činili, kako god se borili, koju god politiku upotrijebili da se svidite hrvatskim građanima vi ne možete biti ti dok to ne riješite. Kad to riješite, kad saznate tko ste i što ste, onda možete docirati drugima pa i na način da vi ovu sabornicu doživljavate kao vlastitu igraonicu. Imate dvije govornice, dva, pet i deset minuta, uživate u tome ja to gledam, ja to vidim, vama je to sve fantastično. Padaju vam misli, izbacujete ih. Uopće ne razmišljate o tome koga ste uvrijedili ni povrijedili i govorite da ste u centru pažnje cijele hrvatske javnosti. Pa vi uživajte u tome, ali vas molim da kao saborski zastupnik ipak uvažite da postoje ljudi koje prozivate, a ne mogu vam odgovoriti samo zato što nisu ovi. Ako je to puno, onda više neću ni to, a onda činite što god mislite. Ako mislite zabavljati i dalje ovaj narod ili biti prvi klaun ove naše saborske ili sabornice. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći zastupnik koji se javio za riječ je Arsen Bauk.
Zahvaljujem poštovani kolega Boriću. Slušajući vas ja sam u vašem glasu primijetio određeno žaljenje što ovaj referendum nije održan, a ja se sjećam tog razdoblja i evo imam od mnogobrojnih portala koji je obavio stav HDZ-a o tom referendumu, ja sam odabrao jedan. Dakle, sjednica Predsjedništva 4.9.2014. godine HDZ je protiv referenduma za Izborni zakon. HDZ ne podržava referendum Udruge „U ime obitelji“ jer smatra da bi se izmjenama izbornog sustava koje ta udruga predlaže destabilizirao politički sustav pogotovo stoga što se predlaže snižavanje izbornog praga nas 3% i zabrana predizborna koalicija. Stav je to Predsjedništva HDZ-a koji je danas, dakle tog dana zasjedalo u Ogulinu, a javnosti ga je prenio Damir Jelić član Predsjedništva itd. itd. Dakle, to je jedna stvar. Da ne bi to išlo u povijesni zaborav. A što se tiče broja potrebnih potpisa Ustavni sud je od Ministarstva uprave kada sam mu ja bio na čelu tražio određene podatke. On je te podatke od Ministarstva uprave dobio. Dokument koji je upućen Ustavnom sudu možete tražiti kao zastupnik od novog ministra. Mogli ste od stare ministrice, a mogli ste i od mene dok sam bio ministar. Jer se dosta često povlači teza da sam ja obmanuo ustavne suce koji eto nisu bili dovoljno bistri da tu obmanu skuže. Dakle, točan je podatak da je u tom trenutku ukupan broj birača bio 4 milijuna i 500 tisuća, od toga sa prebivalištem u Republici Hrvatskoj 4 milijuna 40 tisuća, da je ukupan broj punoljetnih stanovnika Republike Hrvatske po popisu stanovništva bio 3 milijuna i 400 tisuća, a da je broj upisanih u popis birača bio 3 milijuna i 700 tisuća. Od ta četiri broja Ustavni sud se odlučio za ovaj koji sam rekao.
Odgovor na repliku.
Kolega Bauk, kako ste slušali krivo ste čuli. Ja sam samo naveo kakvo je pitanje bilo udruge „U ime obitelji“, što je ono sadržavalo i rekao sam da je bilo preopširno. Gotovo je bilo na stranici A4. Ja mislim da bi jedva i stalo bilo sa svim onim što je trebalo obuhvatiti i ne bi građani glasali samo za to da glasaju samo za preferencijalno glasanje, tj. da biraju zastupnike imenom i prezimenom, nego je to iziskivalo čitav niz drugih promjena i drugih zakona kako bi se poboljšao izborni sustav. A onda sam i rekao da je SDP na to reagirao na način da se referendum po meni onemogući, ali da se kroz prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona ipak uvede preferencijalni glas i na neki način uslišaju molbe građana koji su dali potpis i danas na neki način na taj način i biramo. Što ste vi radili ili kako ste radili to su ocijenili birači. Vidjeli ste i sami da ste morali otići sa mjesta ministra uprave, došli su neki drugi i nastavljamo dalje graditi naše izborno zakonodavstvo. Ovo je danas jedan prijedlog o kojem ćemo raspraviti i u drugom čitanju, popraviti ga ako mislimo da treba. Idemo svi dalje bez velikih opterećenja jer smatramo da doprinosi još većim mogućnostima da hrvatski građani i možda izaberu osim jednoga i još dodatna dva kandidata na listama za koje one smatraju da trebaju biti ovdje i zastupati njihove interese. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I zadnji zastupnik koji se javio za repliku Marko Vučetić.
Evo poštovani ja se uistinu ispričavam što neću govoriti i iznositi vrijednosne sudove kao svi ostali zastupnici jer bi to pretpostavljalo da sam uniprezentan da sam prisutan na svim mjestima i svim prostorima, da prosuđujem intencije, da prosuđujem volju, spoznaju. A kako mi se ne da individualno tužiti ja bih raspravu vratio na ovu razinu na kojoj bi i trebala biti a to je upozorio bih samo da ovo preferencijalno glasovanje jest dobra stvar a i kao svaki entitet koji se nalazi u ovoj našoj realnosti da mu prijeti urušavanje u vlastitoj negaciji, a to je da oni koji sastavljaju liste od predsjednika stranka, stranačkih tijela vode računa da se na listi ipak nađu njihovi ljudi. Pa im je sasvim svejedno tko će preferencijalno osvojiti. S druge strane prijeti nam i opasnost da pređemo u neki vid hiper realnosti, da napokon imamo liste koje će dovesti do toga da i ovakve rasprave iz Sabora nestanu. Da postanemo politički zreli. Međutim jedno i drugo, dakle i ta negacija ili hiper realnost ili neka druga negacija nije moguća u demokraciji. Demokracija bi se trebala čuvati s jedne strane upada u anarhiju a to je odsudstvo i negacija svake zakonitosti a čuli smo i takvih danas stvari i s druge strane trebala bi se čuvati i totalitarizma kao negacije individualne slobode. I ono što ja predlažem i što vidim kao veliki potencijal u ovom našem prijedlogu zakona a to je da stranke oslobode svoj dijaloški potencijal, da u drugom čitanju uvrstimo sve ono što je dobro i da nam ovaj zakon bude i jedna osnova da napokon radimo na odgoju za demokraciju građanstva i onda se nećemo bojati prepuštati nepredvidljivoj volji birača. Evo, zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku.
… /Naknadno uključen./… iako moram priznati da ponekad brzo govoreći djeluje malo i nerazumljivo. Nadam se da ćemo to ispraviti kroz sljedeće razdoblje.
Hvala. Zastupnik koji se također javio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi je zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege mislim da je ovo prvo čitanje bilo dosta plodno. Čuli smo koji su argumenti za i protiv. Ne bih se sad više na to osvrtao, međutim moram ipak konstatirati na kraju da je u izmjenama Izbornog zakona trebalo imati više hrabrosti da ustvari ovdje ne vidimo ponavljam nikakvu bitnu reformu, a ponajmanje jamstvo za nekakav bolji život hrvatskog društva u naredne 4 godine. Ovdje nisu spomenute neke bitne točke koje su mogle unaprijediti taj izborni zakon, recimo snižavanje izbornog praga barem na 3% ako se radi o pojedinačnom izlasku na izbore. Znači, u biti ako jedna stranka izađe na izbore sama da joj se dopusti da se izborni prag snizi pa neka ostane prag od 5% za koalicije. Ovdje smo čuli optužbe da su za destrukciju i opstrukciju referenduma bili krivi članovi SDP-a, međutim ustvari radilo se o tome da su obje stranke složno opstruirale bilo kakve promjene Izbornog zakona i ustvari ni HDZ-u ni SDP-u ne odgovara da se Izborni zakon mijenja jer ustvari on omogućava jedan lažni duopol, jedno lažno dvostranačje koje dakle ide na ruku najvećim strankama. Koliko je Izborni zakon pogrešan pokazuje recimo činjenica da 25% glasova hrvatskih birača po … [[Ne razumije se.]] sustavu odlazi HDZ-u i SDP-u čime se ne postiže ni proporcionalnost ni zastupljenost hrvatskoga biračkoga tijela. Mi imamo dakle jedan konkretan primjer recimo sa zadnjih izbora, imali ste stranku Pametno koja je zastupala kurikularnu reformu i koja je dobila 4% glasova, nastupala je sama bez koalicije, a sada će njihove birače zastupati HDZ koji ima dijametralno suprotne stavove o kurikularnoj reformi. Što pokazuje samo po sebi ovo što je govorila zastupnica HSS-a da je hrvatskim biračima jednostavno muka od izlaženja na izbore i slijedom toga imamo logično posljedicu sve manju izlaznost na izbore. Pritom se moram osvrnuti na ovo što je govorio prof. Lovrinović da bi ustvari promjene Izbornog zakona trebale ići na stimulaciju izlaženja na izbore, da bi građane trebalo potaknuti da u što većem broju sudjeluju. Evo jedna Flandrija je postigla izlaznost 91% birača, oni su o tome poveli brigu. Postoje još neke države gdje se o tome vodi briga. Također, ako se išlo na izmjene Izbornog zakona trebalo je prodiskutirati neke goruće teme koje zanimaju hrvatsku javnost. Recimo pitanje glasanja dijaspore. Evo čuli smo danas i od zastupnika Bulja predlagatelja zakona da bi trebalo prodiskutirati pravo manjina da imaju 8 zastupnika. Zašto ne bi u Hrvatskom saboru svi zastupnici nastupali sa nacionalnih stajališta zastupajući sve birače jednako? Spominjalo se također i mogućnost dopisnog glasanja. Mi sada već imamo sustav e-građana kroz koji prolaze i osobne iskaznice. Zašto se ne bi omogućilo građanima koji ne žele ili ne mogu putovati do izbornoga mjesta da ne glasuju elektronskim putem? Sve su to dakle pitanja koja su se mogla otvoriti, ali se nisu otvorila. Ovdje imamo samo mršav, mlak pokušaj da se jedan preferencijalni glas pretvori u tri i da se dodaju neke glave Kaznenoga zakona, najavljivalo se po hitnome postupku, sada imamo po redovnoj proceduri, pa će onda kao u nekoj lijepoj dalekoj budućnosti se raditi prave izmjene, međutim sveukupno gledajući izborni zakon se neće mijenjati on će i dalje biti veliki uteg na hrvatskoj političkoj sceni, a sudeći prema ovome što smo danas čuli lako je moguće da će se izborni zakon još i pogoršati. Toliko od mene. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Replika koliko vidim nema, ispričavam se. Zastupnik Miro Bulj, replika.
Gospodine Bunjac, demokratski proces ne moraju ići i morate priznati barem da nije bilo MOST-a prije par mjeseci, mi smo bili složni, da nisu bili za preslagivanje nemoralno da ti ljudi nisu izdržali danas ih ne bi bilo u Saboru. Ipak su to demokratski procesi što je kolegica ih HSS-a rekla. Da, narodu su dodijali izbori, ali mogli smo mi to sve odšutiti u MOST-u i preslagivati kao što se je radilo. Ipak su koraci pomaknuti. Kazali ste osam nacionalnih manjina ste spominjali danas ste to rekli, danas sam ja to spomenuo, vi ste možda prespavali ne znam ili se ja ne sjećam toga. Samo da vam kažem, … je počeo niti će s vama završiti kao ni s MOST-om, imate saborske mandate, imate Poslovnik, imate zakone, imate prijedloge. Predlažite, što bude dobro ja vam obećavam da ću podržati, što ne bude ja ću vam pomoći da bude dobro, pomoći ako hoćete uvažiti. A samo kritizirati i smatrate da je svijet s vama počeo, to ne može biti tako niti će biti. Hvala.
Odgovor na repliku.
Gospodine Bulj, najavili ste reforme velike reforme da se više neće raditi kako se radilo, ovo što ste danas podnijeli izmjene prijedloga zakona, vi ste o tome raspravljali mjesec dana. Znači mjesec danas vam je bilo potrebno da vi podnesete zakonski amandman da će se jedan preferencijalni glas pretvoriti u tri preferencijalna glasa. Takvom brzinom promjena i reformi pretpostavljam da će za promjene izbornog zakona trebati jedno 200 godina jer to jednostavno nije reforma radi se o običnoj promjeni nekoliko riječi, ne ide se u suštinu i ovo ne može biti ni na koji način jamstvo boljega života hrvatskih građana u naredne četiri godine. Hvala.
Hvala. Povreda Poslovnika.
… [[Govornik nije uključen.]] ponašao nekorektno. Evo samo toliko. Hvala. Da se evidentira.
Išao sam opomenuti kolegu ali kolega je izašao. S ovim završavam raspravu. Nastavljamo sa radom sutra u 10,00 sati započinjemo i na redu je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o lokalnim izborima. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 19, 25 SATI. Ja bih privremeno zaustavio raspravu tako da možemo prijeći na glasovanje o prijedlogu Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z.BR.11. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Molio bih vas cijenjeni kolege samo da utvrdimo kvorum. Utvrđujem da je kvorum tu. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak 1. prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunu Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, 2. sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim uključite se glasujemo. Hvala. Utvrđujem da je sa 74 za, 29 suzdržanih i 7 protiv prihvaćen prijedlog, odnosno donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Odbor za Ustav i politički sustav predložio je Hrvatskom saboru donošenje zaključka koji glasi. Molio bih vas za malo tišine. Zadužuje se predlagatelj da do izrade konačnog prijedloga zakona provede savjetovanje sa zainteresiranom javnošću u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama. Želi li se predstavnik predlagatelja očitovati o prijedlogu zaključka? Kolega Šimić.
Ništa samo slažemo se i prihvaćamo.
Dajem na glasovanje prijedlog zaključka odbora. Molim vas uključite se i glasujmo. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 111 za, 6 suzdržanih, niti jedan protiv donijet zaključak u tekstu kako ga je predložio odbor. Sada bih zamolio za 20 minuta kratke pauze i onda nastavljamo sa započetom raspravom. STANKA U 12,02 SATI. Sada prelazimo na točku dnevno reda [[Upadica: Poštovani predsjedniče Sabora.]] Ispričavam se, zastupnik Hajdaš Dončić.