Uvažene zastupnice i zastupnici sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 10. sjednice sa 6 novih točki, točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno Članku 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice. Znači tih 6 točki koje ste dobili elektroničkim putem. Ako niste pogledali, pogledajte ali to je usvojeno.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući. Petak je, 4. dan veljače i Dan crvenih haljina, naravno, izražavam i svoje osobno i naravno, stranačko u potpunosti poštovanje cijelom najljepšem i najvažnijem spolu na kugli zemaljskoj, našim lijepim ženama. Čuvajmo ih, naravno i pomozimo im, neka nam žive zdravo, dugo i veselo. No, ovaj tjedan u ovom pregledu tjedna ipak ćemo početi zanimljivim informacijama kako i sam tjedan počeo, o načinu na koji država raspolaže vlastitim nekretninama. Neke informacije i izračuni govore da su državne nekretnine vrijedne oko 350 milijardi kuna, što je impresivna cifra, a godišnje se od korištenja istih tih nekretnina u proračun uplati oko 2,5 milijarde kuna. Dakle vrhunski majstori koji vode državne nekretnine koje vrijede gotovo cijeli godišnji proračun RH, na njima godišnje zarade tek 0,8%. Zamislite da se sa takvim poslovnim rezultatima prijave na natječaj za posao u nekoj privatnoj investicijskoj kompaniji. Vjerojatno bi isti trenutak dobili siguran i dobro plaćen posao donositelja papira za printer ili čuvara parkinga. U srijedu i četvrtak ovdje smo se bavili dosta bitnim temama, ali ipak najvažnije je bilo gostovanje ministra Beroša, je li, bio je ovdje na ovom mjestu braneći tromjesečni Izvještaj o upravljanju Covid krizom. Kao i uvijek, čuli smo da je sve u redu, sve je okej, sve je pod kontrolom. Doduše, tu i tamo malo smo čuli nesigurnosti, recimo, kada je naš zastupnik Mlinarić pitao u koga se namjerava ubrizgati 10 milijuna doza cjepiva koje su naručili, no, tu je bilo malo krzmanja. Jednako tako, kada sam poštovanog ministra pitao zašto se ne objavljuju podaci o cijepnom statusu preminulih od bolesti Covida. Gospodin ministar pokazuje dokumente tvrdeći da su javno dostupni, no višesatnom pretragom mrežnih podataka nisam ih uspio pronaći. Isto tako naš Čipe pitao je ministra Beroša zašto su ukinuti preventivni zdravstveni pregledi za branitelje i dobio odgovor, nisu ukinuti. Nažalost izjava koja ne odgovara istini što je kasnije u raspravi potvrdio i branitelj i doktor i oporbeni kolega gospodin Ostojić. Ovoga tjedna svjedočili smo i zanimljivoj partiji tenisa zagrebačkog gradonačelnika i ministra Čorića, prebacivala se loptica odgovornosti za strahovito poskupljenje plina koje je pogodilo kako poduzetnike tako i sve ostale ako ne sada onda uskoro. Ministar nas je umirio izjavama plin će poskupjeti manje od 100%. Dakle, budite sretni ako to bude 80%. Posebno je zabavna činjenica da je poštovani ministar kao najvažniji datum naveo 1. travnja. No, na tren moram ipak pitati gdje su sada obnovljivi izvori energije i milijarde utrošene u razvoj istih? Hoćemo li pučku kuhinju koju ću uskoro navesti snabdijevati energentom iz vjetroelektrane Krš Pađene, bojim se da ne. Naime, pučkoj kuhinji na zagrebačkom Svetom Duhu račun za plin skoknuo je sa 6.000 na 25.000 kuna mjesečno. Dakle, u ovoj Hrvatskoj je skupo biti siromašan. I za kraj tjedna prije nekoliko sati predstavljene su nam i nove kovanice EUR-a. Dobra je to odluka jer kako se čini svakom prosječnom građaninu Hrvatske kada cijene odlete u nebo što zbog poskupljenja energenata, što zbog promjene nabavnih cijena sirovina na svjetskom tržištu te naravno promjene tečaja kune u EUR-o čini mi se da gotovo da i nećemo trebati papirnate novčanice jer ćemo imati samo kovanice. No, gorka je istina da živimo u dva različita svijeta. Jedan u kojem žive oni koji vladaju i jedan u kojem živimo mi ostatak Hrvatske. Pitanje je samo mogu li vidjeti istinu? To bi bio samo jedan mali dio najvažnijih događanja ovoga tjedna vidjeli smo još jednom dva paralelna univerzuma. Teško se sa vrha piramide čuje kako jauču robovi na pijesku. Živi se lijepo, mirno i udobno. Istinu, gorku istinu ili ne mogu ili ne znaju ili što bi možda bilo najzabrinjavajuće ne smiju razumjeti.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista sada će govoriti poštovani zastupnik Marko Milanović Litre. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Cijene energenata za Europu su skočile sada na do nezabilježenih 28,6% u odnosu na razdoblje prošle godine. EUROSTAT je prije dva dana objavio podatak da su potrošačke cijene u državama koje su uvele euro porasle u prošlom mjesecu za čak 5,1% što je novi rekord nakon porasta od 5% iz prosinca 2021. godine. U kolovozu prošle godine Hrvatski suverenisti su upozoravali da način i trenutak u kojem uvodimo euro neće biti povoljan za hrvatske građane, a samim time i za Hrvatsku. Upozoravali smo da se Hrvatska, ali i cijeli svijet nalazi u najgoroj zabilježenoj ekonomskoj gospodarskoj krizi, te da nije logično da Hrvatska, jedna od najslabijih gospodarstava u EU u ovom trenutku usvaja euro. Upozoravali smo da će cijene rasti što se upravo sada događa. Ako je suditi po svim pokazateljima koji dolaze iz EU trend porasta cijena će se nastaviti. Upozoravali smo da nije dobra praksa isključivost, samodopadnost i bahatost ove vlade kada se pokušava uključiti hrvatske građane u političke procese u svojoj domovini. Organizirali smo stručne tribine, konferencije, rasprave, slali priopćenja apelirali na razum ali ova vlada nažalost ta upozorenja i apele nije htjela čuti. A razum u kontekstu vladajućih ne treba ni spominjati. Nije htjela čuti ne zato što nismo imali argumente već zato što oni tj. njihov ego ne dopušta da javno izuste u pravu ste ovo bi trebalo promijeniti. To od njih nemojte očekivati. Nažalost Hrvatskom već duže vrijeme vladaju upravo takve strukture kojima nije cilj prosperitet Hrvatica i Hrvata već prosperitet partije i ortaka. Hrvatska će zbog njihovog ego tripa i samopromocije u Europi postati glavna tema knjiga, publikacija, analiza i radova. Krema svjetske ekonomije gledat će Hrvatsku i pozorno pratiti hrvatsko gospodarstvo, ali ne iz razloga iz kojeg bi mi željeli da prate. Pratit će nas jer smo najslabije gospodarstvo u EU, usvajamo EUR-o u izvanrednim okolnostima što zbog utjecaja pandemije na ekonomiju što zbog činjenice da niti jedna država do sada nije uvela EUR-o uz ovolike stope inflacije. Hrvatski ekonomski stručnjaci upozoravaju da je dio zemalja EU već prošao kroz najgori dio inflacije i skupog goriva i prehrambenih proizvoda ali ne i Hrvatska koja to može očekivati negdje na ljeto ili proljeće. Već sada uz inflaciju dio gospodarstvenika razmišlja o podizanju cijena prije prikazivanja dvojnih cijena kako ne bi završili na razno raznim crnim listama što će još dodatno otežati život građanima. A nemojmo ni zaboraviti porast cijena koji će doći s usvajanjem EUR-a što je bio slučaj kod svake države članice koja ga je do sada usvojila. Pametna tj. ispravna odluka ove vlade bila bi odgađanje uvođenja EUR-a ono što smo mi tijekom cijele referendumske inicijative zapravo zagovarali no oko donošenja takve odluke postoje dva ključna problema. Prvi je ekonomske naravi, a to je da Hrvatska nikada nije zadovoljavala konvergencijske kriterije uvođenja EUR-a, nikada. Maastrichtski kriteriji su se mijenjali kroz godine pretežito ovisno o političkim, a ne ekonomskim interesima Europe. Tako su i sada izmijenjeni možda bolje reći popušteni tobože zbog pandemije, a zapravo su popušteni zbog percepcije EU koja se razvija i napreduje. Napreduje i razvija se tako da jedino Bugarska i Hrvatska žele uvođenje EUR-a. Dvije najslabije ekonomije u Europi. Dok jedna Poljska, Mađarska, Češka, Danska, Švedska ne vide prednosti EUR-a već prednosti snažne dobro upravljane nacionalne valute. A drugi problem koji je sasvim sigurno puno veći, ozbiljniji i važniji za hrvatsku političku elitu od zagovaranja nekih tamo ekonomskih kriterija je gubitak blagonaklonosti europskih elita ispred kojih bi Andrej Plenković trebao stati i objasniti zašto Hrvatska ne pleše po glazbi iz Bruxellesa. Hrvatska je stvorena za Hrvatice i Hrvate, ne za Bruxelles, ne za Strasbourg. Dok god budemo imali vlat koja to ne razumije neće nam biti bolje. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovana zastupnica Irena Šimunić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] prvog petka u veljači već se tradicionalno nosi crvena boja. Taj dan posvećen je borbi protiv moždanog udara kod žena. Dan crvenih haljina. Statistika i epidemiološki podaci pokazuju da su žene u većoj opasnosti što se tiče moždanog udara te da je moždani udar drugi uzrok smrtnosti žena u Hrvatskoj baš kao i u svijetu te prvi uzročnik invaliditeta. Svake godine ubije dvostruko više žena nego karcinom dojke u dobi od 20 do 29 godina je dvostruko češći kod žena nego kod muškaraca. Prva kampanja pokrenuta je još 2004. u Americi, a danas je to međunarodna kampanja posvećena prevenciji, dijagnostici i kontroli kardiovaskularnih bolesti. Moždani udar u žena nedovoljno je prepoznat, nedovoljno istražen i nedovoljno liječen. Danas završava javnozdravstvena edukativna akcija Dan crvenih haljina kojom se želi podići svijest o specifičnostima moždanih udara prvenstveno kod žena, osvještavanju bitnosti prevencije, zbrinjavanja ali i brige za vlastito zdravlje. Već četvrtu godinu zaredom održava se u organizaciji Hrvatskog liječničkog zbora, Hrvatskog neurološkog društva, u akciju su uključene i hrabre žene koje su preboljele moždani udar. Na taj način zajedno žele upozoriti na specifičnost moždanog udara u žena, skrenuti pažnju na pogubne posljedice zanemarivanja simptoma i na potrebnu promjenu načina života. Važno je naglasiti da se moždani udar može spriječiti brigom za vlastito zdravlje čak 80%. Može se prevenirati ako pripazimo na glavne čimbenike rizika na koje možemo utjecati, a to su krvni tlak, šećerna bolest, povišene masnoće, fizička neaktivnost, pušenje, alkohol. Žene su sklone zanemarivanju simptoma moždanog udara jer uvijek je sve važnije od njihova zdravlja pa se nažalost kasno jave na liječenje. Time su im automatski šanse za bolji ishod manje. Princip akutnog liječenja temelji se upravno na tzv. vremenskom prozoru odnosno na brzom prepoznavanju simptoma i brzom pristupu liječenja što žene vrlo često ignoriraju. Druga stvar koja jako žalosti je činjenica da žene nakon hospitalizacije akutnog liječenja češće završe u institucijama, rjeđe se vraćaju u svoje domove gdje bi im u okviru obitelji liječenje bilo bolje. Kad je suprug bolestan i ima posljedice moždanog udara puno ga češće žena prihvaća i brine o njemu nego obratno. Zašto je tome tako? Razloga ima mnogo. Kulturoloških zbog mentaliteta, ali nije to slučaj samo u Hrvatskoj već je tako u cijelom svijetu. Nismo se spremni žrtvovati za drugog, a u životu svakog od nas prije ili kasnije nešto dočeka. Moždani udar se događa svima, ne pita za godine, baš kao i rak. Na današnji dan 4. veljače obilježava se Međunarodni dan borbe protiv raka kako bi podigla svijest o oboljenjima od raka, njihovoj prevenciji, dijagnosticiranju, liječenju. Zbog visoke učestalosti malignih oboljenja i njihove visoke stope smrtnosti rak je prozvan epidemijom modernog doba i nije isključivo zdravstveni problem oboljelog pojedinca već ima velik utjecaj na širi društveni i ekonomski razvoj. Rak je drugi najznačajniji uzrok smrti u Hrvatskoj od koje umire svaki četvrti stanovnik u Hrvatskoj. Od 20.000 novooboljelih registriranih u Hrvatskoj svake godine njih oko 13.000 umire od raka svake godine. Svjetske statistike također su porazne. Rak je vodeći uzrok smrti u svijetu. Kako u svijetu tako i u Hrvatskoj stope pojavnosti raka su u porastu, a stope incidencije i stope smrtnosti više su u muškaraca nego u žena. Najviše žena oboli od raka dojke, debelog crijeva i pluća. Muškarce najviše ubija rak pluća, a odmah potom rak debelog crijeva i prostate. Na žalost Hrvatska kao i slijed teško kaže da nepušenju, pa velik broj oboljelih od raka pluća i dalje drži prvo mjesto pojavnosti. Statistike ovih bolesti su porazne i nadasve zabrinjavajuće i stoga je bitno iz dana u dan, a ne samo danas podsjećati na činjenicu da se 50% karcinoma može spriječiti, da nikada ne nastane i to sa malo truda. Kako? Prestati sa konzumacijom duhanskih proizvoda, zdravo se hraniti, redovito se baviti tjelesnom aktivnosti, održavati normalnu tjelesnu težinu, ne pretjerivati u konzumaciji alkohola, zaštiti se od infekcija povezanih sa nastankom raka, izbjegavati nekritičko sunčanje. Tako malo, a u životu to često izgleda tako puno i nedostižno, jer čovjek je samo čovjek. Misliti na sebe i voditi brigu o svom zdravlju trebala bi biti prioritetna aktivnost svakog od nas, baš svakog pojedinca najveći poklon sebi, a time i društvenoj zajednici u kojoj živimo. Hvala.
I kao zadnji klub zastupnika onaj CENTRA i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Dobar dan! Evo pozdrav svima u praznoj govornici, a i sa ove prazne govornice htjela sam upozoriti na jednu stvar koja se zapravo jučer dogodila, a to je da sam na Odboru za znanost, obrazovanje i kulturu zatražila održavanje tematske sjednice sa temom stanja na osječkom Sveučilištu Josipa Juraja Strossmayera. Taj zahtjev podržala je trećina članova saborskog odbora što je po Poslovniku dovoljan razlog da se i tematska sjednica sazove, odnosno da je predsjednica sazove. Jučer smo raspravljali dakle o tome kad će biti ta tematska sjednica i koje materijale treba za nju pripremiti. Međutim, izgleda da je tema osječkog sveučilišta, doktorata na osječkom sveučilištu, posebno na Ekonomskom fakultetu prevruća tema za HDZ-ovce obzirom da su se svi članovi odbora iz HDZ-a digli na posljednje noge, na zadnje noge i burno reagirali i spriječili zapravo odnosno izbjegli sazivanje te tematske sjednice. Umjesto toga predsjednica odbora je predložila da imamo tematsku sjednicu o stanju doktorskih studija na svim sveučilištima u Hrvatskoj, jer navodno je zapravo se i slažem sa tom ocjenom da treba zaista revidirati sve doktorske studije i to može sigurno biti tema jedne posebne tematske sjednice. Međutim, inzistirala sam obzirom da su bili ispunjeni svi uvjeti po Poslovniku da se organizira tematska sjednica o osječkom sveučilištu, obzirom da u posljednje vrijeme ima niz afera koji srozavaju ugled tog sveučilišta i dovode u pitanje kvalitetu i brojne akademske titule stečene na tom sveučilištu. Jedna nevjerojatna vijest koja je nedavno bila u javnosti, dakle presedan kojega nema u povijesti akademske zajednice, ne samo u Hrvatskoj, nego diljem svijeta, a to je da je ovo sveučilište donijelo odluku da se jedan od doktorata donesen i obranjen na tom sveučilištu 2018. godine može naknadno ispraviti. Evo tražila sam dokaz da mi netko donese da se to dogodilo na bilo kojem sveučilištu na kugli zemaljskoj u povijesti akademske zajednice, ako mi netko donese dokaz ja ću odustat od tematske sjednice o osječkom sveučilištu. Dakle, mi smo danas u situaciji kada je osječko sveučilište postalo sinonim za prevaru, postalo je tema izrugivanja, tema memova na društvenim mrežama i to nikako nije na čast svih onih zaposlenicima sveučilišta koji časno i odgovorno rade svoj posao. Svima onim znanstvenicima koji su na tom sveučilištu i zaista su vrijedni i odgovorni, svim onim studentima koji upisuju to sveučilište zapravo postat će svi skupa predmet poruke i važno je na saborskom odboru razgovarati o tome je li uprava tog sveučilišta svjesna tog stanja, što rade da se to promijeni i kakve su akcije u tom smjeru poduzeli. Na upitnu kvalitetu tog studija ukazalo je i stručno povjerenstvo Agencije za znanost i visoko obrazovanje još 2017. godine koje je utvrdilo niz nedostataka tog studija. Dobili su preporuku agencije i tri godine rok za uklanjanje tih nedostataka, međutim ministarstvo samo nije bilo zadovoljno kako se to obavilo. Dakle, ima niz problema o kojima je vrijedno raspraviti na toj tematskoj sjednici. Međutim, evo očito ima drugih mišljenja o tome, ima onih koji ne žele da se o doktoratima na Ekonomskom fakultetu osječkog sveučilišta razgovara. Ja bih rekla da je ovo evo posljednji primjer HDZ-ovog modela demografije, a to je jedan kombi lažnih doktorata u Osijek, a dva autobusa vrijednih stručnih ljudi, mladih stručnjaka iz Hrvatske u Irsku. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepa. Time smo završili sa radom za danas. Nastavit ćemo u srijedu 9. veljače u 9,30 a prva točka bit će Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava. Budući da nema nikoga u sabornici osim poštovane zastupnice Puljak mogu samo njoj zaželiti ugodan vikend. Doviđenja! SJEDNICA PREKINUTA U 13,36 SATI Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevom bloka, a govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Kampanja Dan crvenih haljina pokrenuta je 2004. g. u Americi pod nazivom Go red for women, pokrenuta je kako bi se podigla svijest o opasnostima moždanog udara kod žena. Moždani udar kod žena nedovoljno je prepoznat, nedovoljno je istražen i nedovoljno liječen. Pokrenulo ju je Američko kardiološko društvo, a Svjetska kardiološka federacija kampanju je proširila na razini svijeta i danas više od 50 zemalja provodi svoje nacionalne kampanje Go red for women, #nosicrveno, podižući svijest i osiguravajući sredstva za borbu protiv srčanih bolesti i moždanog udara kroz organizacije stručnih skupova, edukacijskih promotivnih kampanja, modnih revija, zdravstvenih pregleda, sportskih događaja. U Hrvatskoj, Hrvatsko neurološko društvo počelo je obilježavati Dan crvenih haljina organizacijom raznih aktivnosti 2019. i od tada svaki prvi petak u veljači, kao što je to i danas posvećen je problemu moždanog udara kod žena. Naime, specifičnost moždanog udara kod žena je da su simptomi manje tipični, mogli bismo reći skriveni, više nego kod muškaraca. To je razlog što ne dolaze na vrijeme u bolnicu, a vrijeme je presudno za preživljavanje i za kasniji život bez oštećenja i bez invalidnosti. Treba naglasiti i vječni problem da su žene uvijek sklone staviti sve drugo ispred sebe, zanemarujući pri tome i svoje zdravlje. No, jednakost muškaraca i žena još uvijek je jedan od glavnih naših društvenih problema i potrebno je još mnogo, mnogo truda, borbe, dokazivanja i dobre volje da se na tom planu postignu veći rezultati, da od proklamacije dođemo do stvarne jednakosti. Strašan je podatak da svake godine moždani udar ubije dvostruko više žena nego što ga ubije karcinom dojke, a žene se više boje karcinoma. Također je zastrašujuće da svaka druga žena oboli od bolesti mozga ili srca, svaka druga, 50% u dobi od 20 do 39 g. moždani udar je 2x češći u žena nego li u muškaraca. Npr. jedna od rizičnih situacija jesu i komplikacije u trudnoći izazvane povišenim krvnim pritiskom i šećernom bolešću. To su razlozi uz mnoge druge, da se danom crvenih haljina uperi reflektor na ovu veliku opasnost za žene. Kampanja ima za cilj potaknuti žene da se brinu o svom zdravlju, prvenstveno zdravlju srca i krvnih žila jer je većinu tih bolesti moguće spriječiti zdravim životnim navikama, no isto tako, želi se potaknuti i zdravstvene radnike na posebnu pažnju za srčani i moždani udar kod žena zbog njihovih razlika u odnosu na muškarce. Zaštitni znak je silueta žene u crvenoj haljini koja je istovremeno i krhka i snažna, a crvena haljina ima dvostruku poruku. Haljina, kao univerzalna slika žene i crvena kao boja zdravlja, života, živosti, ali i upozorenja. Upozorenja da se moždani udar može dogoditi svakoj od nas. Ali, također, da ga je moguće i prevenirati i spriječiti. Promijenimo životne navike, važna je zdrava prehrana, važna je fizička aktivnost, informirajmo se, nemojmo zanemarivati simptome, ajmo poduzeti sve što smanjuje mogućnost moždanog udara. Naravno, pozivam i muškarce da osvijeste ovaj problem, da nas više čuvaju i da paze na naše zdravlje. Zahvaljujem.
Ja bih sada iako fale još tri minute do jedan, ali završili smo raspravu pa bih počeo sa iznošenjem stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Evo molim sve da ako i kolege nisu slučajno tu, a i8z njihovih klubova da ih pozovu, pa da ne bismo nekoga preskočili, ostali bez vrijedne diskusije ovdje pa ih obavijestite molim vas a mi ćemo onda krenuti sa prvim klubom zastupnika, a to je onaj MOST-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovane građanke i građani koji nas pratite putem ekrana. Kada sam prije dvadesetak dana debatirao sa ministrom gospodarstva upozorio sam tada već jer smo izračunavali cijene koje se obračunavaju na temelju tržišta u Nizozemskoj, da će obitelji nakon 1.4. morati plaćati plin između 2700 i 3700 kuna na godišnjoj razini i otprilike je to neka cijena koja nas čeka. Dakle, svi oni koji koriste plin i koji ga plaćaju platit će minimalno 2 i pol tisuće kuna na godišnjoj razini veći račun. Pa naravno kada u tom trenutku kada i staviš argument te se optuži da si dežurni katastrofičar, međutim ono što će sigurno se dogoditi jest da ova prebacivanja loptica iz jednog dvorišta u drugo će trajati još samo mjesec dana. Na kraju dana je irelevantno tko je kriv iz razloga što će nas kolektivno ova situacija dovesti do nove krize. I ne bi me iznenadilo da čak i ljudi izađu na ulice iz razloga što je to egzistencijalni problem i pitanje na koji način će ljudi s obzirom da ne dolazi do povećanja plaća, na koji način će oni naši građani izdržati ovakav jedan udar kao što je plin. Postavlja se pitanje zbog čega vlastita proizvodnja kao rješenje pada još od 2015. godine do danas, dakle tada je bila 55%, danas je 21% i tu se postavlja nekoliko strateških pitanja. Mi smo našli određena nalazišta plina tipa Zalata Dravica još 2008. godine, da mi 12, 13 godina ne možemo početi iskopavati to nalazište veliki je upitnik. Također strateško pitanje koje bi naši građani htjeli čuti, odnosno odgovor zbog čega se više ne produljuju koncesije u Angoli gdje smo ispraznili sve i jednu bušotinu koju smo našli što se tiče nafte plinom, znači nismo ništa investirali, ništa nismo novoga našli. A što se tiče koncesija u Egiptu postavlja se pitanje zbog čega tamo ne ulažemo, pa sve velike energetske kompanije kupuju koncesije pogotovo u delti Nila na Mediteranu. Ina je doduše ušla u neku investiciju zajedno sa jednim njemačkim konzorcijem sa 20% udjela, međutim to je sve premalo za vlastitu proizvodnju da bismo mi mogli sami sebe opskrbit sa plinom. Postavlja se pitanje isto tako zbog čega imamo samo jedno skladište plina Okoli. Zbog čega ne bismo strateški i zbog čega to je bilo već od 2008. pa sad vidim PLINACRO radi novu strategiju na 10 godina, ali tu vidim samo pretakanje i prepisivanje strategije iz jednog desetljeća u drugo, pa opet u treće a operativno to ne izvršavamo. Zašto imamo samo Okoli kao skladište plina? Zašto ona polja koja smo već iscrpili do sada nismo napravili nova skladišta plina, pa da smo mogli onda kupovati jeftinije plin po ljetu, punit ta skladišta i onda kada dođu zime, kada dođu ovi mjeseci kada trebamo više trošiti možemo trošiti iz naših skladišta plina. Šta je sa INA-om? Nitko ne zna sudbinu te kompanije, a itekako MOL to koristi za strateške svoje interese iz razloga što preko južnog toka Rusija preko Turske isporučuje plin u Europu koju onda Mađari nama jednom od dobavnih pravaca isporučuju. I kako vide da nemamo nikakvu strategiju naravno da će onda marže tog plina biti puno veće. Tko bi trebao napraviti ta skladišta? Očito da Vlada Republike Hrvatske ako hoćemo se strateški pozicionirati kako bismo se zaštitili sa jedne strane od Mađarske, kako bi se zaštitili od tržišta koja divljaju. Dakle, Vlada Republike Hrvatske, dakle to bi mogla biti investicija stvarno za budućnost. Zašto to čeka 12 godina nije mi to jasno. Nadalje što se tiče samog Zagreba ono što bi se definitivno trebalo dogoditi jest zabrana jednostranih raskida ugovora od strane opskrbljivača i rješenje je tu da onda zamjenski opskrbljivač Varaždin nadomjesti taj plin koji su izgubili naši poduzetnici i socijalne institucije, a da Vlada onda Republike Hrvatske isplati tu razliku. Nadalje, zbog čega smo išli u tako bezglavu deregulaciju tržišta plina. Ako će netko reći da je EU dala mandat da se to napravi, laže jer postoje određene zemlje u EU koje su prepoznale da niti procesno niti kadrovski niti strateški nisu spremni dakle na takav jedan iskorak da nam tržište plina u Europi se preseli automatski na naše račune građana i zašto smo išli u tu deregulaciju ako za takav korak mi nismo spremni.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče vlade, Hrvatskog sabora. Poštovana kolege i kolegice zastupnici više od 6.000 osoba svake godine umre u RH od posljedica moždanog udara, a od toga je čak 60% izgubljenih ženskih života. Dan crvenih haljina obilježava se svakog petka u veljači diljem svijeta radi podizanja svijesti o moždanom udaru kod žena, prepoznavanju njihovih simptoma i potrebnoj promjeni životnih navika kako bi se moždani udar spriječio. Prema dostupnim podacima HZJZ-a moždani udar kod žena je još uvijek podcijenjen te se smatra da su one zaštićene hormonskim statusom no s menopauzom taj rizik raste i uzrokuje češću smrtnost žena nego kod muškaraca. Osim smrtnog ishoda moždani udar može uzrokovati teški invaliditet, a rehabilitacija je duga i često nezadovoljavajuća. Iako je smrtnost izrazito visoka moždani udar se može spriječiti u čak 80% slučajeva prevencijom i promjenom životnog stila. Svjesne svih opterećenja obiteljskog i poslovnog života koje žene svakodnevno podnose one često zanemaruju svoje vlastito zdravlje, a posebno u teškoj ekonomskoj situaciji kada je gotovo nemoguće slijediti sve preporuke o zdravoj prehrani i potrebnoj tjelesnoj aktivnosti. Mnoge si obitelji, a pogotovo žene jednostavno ne mogu priuštiti luksuz uravnotežene mediteranske prehrane koju preporučuju stručnjaci. U posljednje dvije godine to je postao još veći izazov jer se suočavamo sa pandemijom Covida-19 i smanjenom dostupnošću ionako teško dostupnih medicinskih pregleda i pretraga kako bi mogle, koje bi mogle spriječiti fatalne posljedice. Visoki krvni tlak, visoki kolesterol, pretilost, pušenje, dijabetes, stres, depresija sve su to rizični čimbenici koji utječu na zdravlje i mogući moždani udar no pitanje je koliko žena je zaista upoznato sa svojim zdravstvenim stanjem i može li si svaka žena priuštiti preventivne preglede kojima bi se detektirala potencijalna opasnost. Nalazimo se u društvu u kojem prevladava socioekonomska neravnopravnost, niska primanja nisu dovoljna za zadovoljavanje osnovnih životnih potreba, a pogotovo za zdravu prehranu kojima je mnoga nedostupna. Izoliranost, problem je mnogih staračkih i samačkih domaćinstava gdje ženama nije dostupna niti primarna zdravstvena zaštita, a kamoli specijalistički pregledi ili hitna medicinska intervencija. Pitanje je ima li ova vlada ideju kako zaštititi svoje građanke i građane od cerebrovaskularnih bolesti koji je Republiku Hrvatsku svrstao na visoko šesto mjesto po smrtnosti u Europi. Ima li ova Vlada ideju kako spriječiti smrt građana i građanki od karcinoma koji nas je svrstao na još više peto mjesto po smrtnosti u EU. Ima li ova Vlada ideju kako reformirati zdravstveni sustav u zemlji u kojoj se nalazi među pet najgorih zemalja u svijetu po smrtnosti od bolesti covida-19 dok smo u tjednom prosjeku najgori u EU. Ima li ova Vlada ideju kako zaustaviti umiranje u RH od onoga što bi zdravi zdravstveni sustav trebao izliječiti ili je ideja o tome također umrla zajedno sa našim zdravstvenim sustavom. Na današnji dan želimo potaknuti žene da paze na sebe, jer nitko drugi to neće učiniti umjesto njih, a Vladu da učini sve da su preventivni pregledi dostupni svakoj ženi. Jer iako zdravlje košta, bolest je još skuplja. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, govorit će poštovani zastupnik Nevenko Barbarić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Nekoliko rečenica o pokušaju izmjena izbornog zakonodavstva u BiH, pregovorima u Neumu, nekoliko dana dakle nakon, kakvi su odjeci, tko su krivci za neuspjeh, što dominira u javnom prostoru, kako dalje. Dakle, suština problema jeste ugroženost, nijekanje konstitutivnosti hrvatskoga naroda zajamčena Daytonskim mirovnim sporazumom, a konstitutivnost jamči hrvatskom narodu pravo na izbor svojih predstavnika u vlasti, jamči punu jednakopravnost hrvatskom narodu. Bošnjaci relativiziraju neuspjeh, kažu bili smo blizu dogovora što nije istina. Nastavit ćemo pregovarati, pa kriv je Ćović i njegove ambicije kao da je Ćović, a ne hrvatski narod ustavna kategorija. Puštaju se spinovi o tobože prezastupljenosti Hrvata, o tobože važnim pozicijama koje drže Hrvati u vlasti na nivou države. Niti riječi o potpisanom Mostarskom sporazumu, preuzetim obvezama iz ljeta 2020. Dakle, jasan je scenarij. Želi se nakon idućih izbora u cijelosti ovladati Federacijom, imati većinu u Vijeću ministara. Koga briga što ovakve politike produbljuju političke prijepore, koga briga što ovakve politike udaljavaju BiH od euro atlantskih integracija, razvoja prosperiteta. Međunarodni posrednici pozivaju na dogovor kao razumiju Hrvate, traže kompromis u smislu odustajanja od nacionalnih prefiksa nakon propalih pregovora pilatovski peru ruke i najavljuju provedbu izbora kao izbori su festival demokracije. Koga briga što su takvi izbori neustavni. Naime, već 2015. Ustavni sud BiH je ukinuo odredbe oko izbora izaslanika u Dom naroda, s tim da Parlamentarna Skupština BiH nikada to nije stavila na dnevni red, nikada nije vratila. Izbore će i pravila donijeti izborno povjerenstvo, a zna se tko je i na kakav način imenovao ovakvo izborno povjerenstvo. Neuspjeh pregovora prilika je u Republici Hrvatskoj za politička nadmudrivanja i napade na ovu Vladu, dakle ne na vlade koje su šutjele kada su donošene sporne izmjene. One vlade kojima je bilo važnije nametanje izbora predstavnika od zaštite svoga naroda u BiH, nego baš ova Vlada. Kaže se Vlada ne čini dovoljno, ne čini ništa. Opet je kriv Ćović radi odlaska u Banjaluku. Istima je kriv predsjednik Vlade Plenković radi odlaska u Sarajevo. S kim uopće razgovarati? Koga i kako blokirati? Koga je briga što o tome kažu Hrvati iz BiH? Minoriziraju se nastojanja Vlade RH o poboljšanju životnih uvjeta i jačanju institucija Hrvata, kažu ne treba nam takav vid pomoći. Koga je briga što na to kažu predstavnici lokalnih samouprava, što kaže oko 7 i pol tisuća hrvatskih branitelja, pripadnika Hrvatskog vijeća odbrane koji jesu stradalnici rata i određena prava su ostvarili u Republici Hrvatskoj. Ili što kažu studenti, što kažu predstavnici zdravstvenih, kulturnih ili obrazovnih institucija Hrvata u BiH? Je li ikad itko od kritičara podnio i jedan amandman ili obavio sastanak sa ciljem unapređenja, poboljšanja životnih uvjeta Hrvata u BiH. Preživjeli smo različita politička parazitiranja na našim teškoćama, preživjet ćemo i ova današnja. Vjerujem da govorim u ime velike većine Hrvata. Velika zahvala Vladi RH na svemu što čini. Kako dalje? Imamo li plan B? Da li uopće izići na neustavne izbore? Vjerujem da će vrlo skoro odgovore na ova prevažna pitanja ponuditi politički predstavnici hrvatskog naroda u BiH okupljeni u HNS uz potporu svih važnih institucija Hrvata u BiH, pa i uz potporu ove Vlade RH, a nas je ostati i ostati u BiH. BiH jeste država i hrvatskog naroda. Zahvaljujem.
I sada dobar dan svima, započnemo s radom pred nama je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, prvo čitanje, P.Z. broj 237 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. I prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda kao što sam rekao prije primjenjuju se odredbe prvoga čitanja. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja, državna tajnica Dunja Magaš iz Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine uzeti riječ? Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani saborski zastupnici trenutno važeći Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina u primjeni je 3 godine. U tom vremenu pojavili su se zahtjevi vezano uz naplatu upravnih pristojbi i stvarnih troškova za izdavanje izvadaka, prijepisa, potvrda i preslika podataka dokumentacije državne izmjere, katastra nekretnina, katastra infrastrukture, registra zgrada, registra prostornih jedinica i registra geografskih imena, ostvarenje uvida te za određenja postupanja po zahtjevu stranaka. Također je nužno osigurati efikasnu provedbu višegodišnjeg programa katastarskih izmjera građevinskih područja za razdoblje 2021. do 2030. koji je Hrvatski sabor donio 1. listopada 2021. godine. U cilju stvaranja preduvjeta za nove investicije i razvoj gospodarstva te razvoj tehnologije u području pristupa i korištenja podataka državne izmjere i katastra nekretnina nužno je također detaljnije propisivanje postupaka izrade te pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata. Vlada RH je na sjednici održanoj 7. svibnja 2020. donijela zaključak kojim se prihvaća akcijski plan za smanjenjem neporeznih i parafiskalnih davanja te zadužila pojedina tijela državne uprave za provedbu mjere iz akcijskog plana. Između mjera predzadnjim akcijskim planom predviđena je i mjera pod rednim brojem 32. koja predviđa ukidanje naplate stvarnih troškova uporabe podataka, a za čiju je provedbu zadužena Državna geodetska uprava. Nadalje, mjerom pod rednim brojem 33. akcijskog plana predviđeno je smanjenje odnosno ukidanje upravnih pristojbi koje čine prihod državnog proračuna za čiju provedbu je zaduženo Ministarstvo financija u suradnji sa nadležnim tijelima među kojima i Državna geodetska uprava. Vezano uz navedenu mjeru potrebno je među ostalim propisima uskladiti i Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina s propisima kojim se propisuje naplata upravnih pristojbi, a sve u svrhu horizontalne usklađenosti pozitivnih propisa koji reguliraju navedenu materiju. Ovim nacrtom prijedloga zakona ukida se naplata većine stvarnih troškova uporabe podataka. Propisuje se da se stvarni troškovi ne naplaćuju za izvatke, ispise, prijepise i potvrde. Nadalje, stvarni troškovi se ne naplaćuju za podatke kada se isti koriste putem mrežnih usluga ili druge elektroničke pristupne točke. Propisuje se da se stvarni troškovi naplaćuju za obavljanje pojedinih tehničkim radnji po zahtjevu stranaka te da se iznimno naplaćuju za izdavanje podataka kada stranka ne koristi elektronički način pristupa podacima. Također ovim nacrtom prijedloga zakona se sva javnopravna tijela u potpunosti oslobađaju plaćanja stvarnih troškova za pristup i korištenje podataka koji su im potrebni za obavljanje podataka iz nadležnosti dok se sva tijela državne uprave i druga državna tijela oslobađaju naplate stvarnih troškova i za tehnike radnje. Kako bi se dodatno unaprijedile usluge sustava zemljišne administracije sa stajališta učinkovitosti i transparentnosti troškova, a s obzirom na potrebe kontinuirane modernizacije katastra i zemljišne knjige Državna geodetska uprava provodi katastarske izmjere koje su temelj za obnovu odnosno osnivanje zemljišnih knjiga koje poslove obavlja Ministarstvo pravosuđa i uprave i nadležni općinski sudovi. Za uspješno izvršenje poslova i zadataka iz programa i u rokovima koji su zadani programom potrebno je ostvariti visok stupanj suradnje i koordinacije svih aktivnosti nositelja i sudionika provedbe te uspostaviti efikasnu suradnju neposredno zainteresiranih državnih tijela, ministarstava i agencija, prilagoditi i zakonodavne okvire na način da se dodatno pojednostave procesi i ubrzaju postupanja obnove katastra i zemljišnih knjiga kroz osiguranje integracije geodetskih i pravnih znanja u pripremi podataka, a sve to promjenom modrenih …/nerazumljivo/… tehnologija. Ažurni i pouzdani katastarski i zemljišnoknjižni podaci pridonose vladavini prava i osnovna su pretpostavka za kvalitetno i učinkovito funkcioniranje tržišta nekretnina te pokretanje investicija i provedbu kapitalnih razvojnih infrastrukturnih projekata čime se stvaraju preduvjeti za efikasan gospodarski razvoj. RH je od svog osamostaljenja suočena s velikim izazovom ažuriranja i usklađivanja podataka katastra i zemljišne knjige. Za velik broj nekretnina postojeće informacije u katastru i zemljišnim knjigama međusobno se razliku i često ne odgovaraju stvarnom stanju. Osnovni razlog tome je povijesno nasljeđe iz vremena socijalizma kad su se promjene na nekretninama uglavnom evidentirale samo u katastru zbog njegovog tadašnjeg poreznog karaktera ili se uopće nisu evidentirale, ali i zbog nebrige nas vlasnika nekretnina u odnosu na obvezu prijave promjene na nekretninama i evidentiranje tih promjena u katastru i zemljišnoj knjizi. Država u to vrijeme nije vodila računa o stanju registara i o točnosti i pouzdanosti upisa u državnim registrima iako je i tada kao i sada nadležnost za uspostavu i vođenje službene evidencije o nekretninama bila na strani države. Takvo stanje Registar sprječava i usporava pravni promet nekretninama kao i druge transakcije, a time uzrokuje i dodatne troškove svim sudionicima u tržištu nekretnina. Prepreka je pravnoj sigurnosti u prometu nekretninama i gospodarskom razvoju u cjelini. Nedostatak ažurnih evidencija o nekretninama također, predstavlja velik problem za planiranje i prostorni razvoj, izdavanje akata koji prethode gradnji, izvedbu infrastrukturnih projekata te za poljoprivredu i zaštitu okoliša, provedbu strateških investicija, projekata financiranih iz fondova EU, dodjelu koncesija i drugih projekata ili provedbu postupaka lokalnoga, regionalnog i državnog značaja. Građani i pravne osobe, investitori i vlasnici nekretnina, javnopravna tijela koja u svom radu koriste podatke o nekretninama u službene evidencije očekuju jamstvo za upise i pravnu sigurnost upisa te brzu uslugu i potpunu pokrivenost ažurnim podacima. Sukladno važećem Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnine, stranke su u postupku katastarske izmjere, tu mislim na obilježavanje granica zemljišta, predočavanje podataka i elaborata katastarske izmjere pozivaju pisanim putem, pismeno se dostavlja fizičkim i pravnim osobama koje su upisane u pojedine službene evidencije i to na adrese koje su dostupne u službenim evidencijama katastarskog operata zemljišnih knjiga. S obzirom da se ažurira gore navedenih evidencija provodi temeljem zahtjeva fizičkih i pravnih osoba koji su obveznici prijave promjene koje utječu na podatke katastarskog operata, tu se pokazalo kako dostava samo pisanim putem nije učinkovita te da pismeno često nije moguće adresirati stvarno nositelju prava ili na ispravnu adresu za primanje pismena. Stoga s ovim nacrtom prijedloga zakona predlaže da se obavijesti i pozivi objavljuju na oglasnoj ploči Državne geodetske uprave, a strankama se ujedno dostavlja i pismena informacija o objavljenom pozivu, što će omogućiti da se sadržajem objave, odnosno poziva budu upoznate sve osobe koje su upisane u postojeće evidencije i kojima je dosta omoguće izvršiti, kao i sve druge osobe kod kojih isto nije moguće učiniti, a koji imaju pravni interes sudjelovati u postupcima katastarske izmjere, a pojedinačno i obnove, odnosno osnivanja i dopune zemljišne knjige. Na navedeni način se povećava učinkovitost u provođenju katastarske izmjere i izrade katastarskog operata katastra nekretnina te obnove odnosno osnivanja i dopune zemljišne knjige. S obzirom da je javna objava dostupna svima, pa i onim strankama kojima se iz bilo kojeg razloga pismeno ne može dostaviti te se ujedno postiže veća zaštita prava stranaka kako zbog šireg kruga osoba kojima je dostupna informacija o navedenom, tako i zbog činjenice da se informacija o objavljenom pozivu i dalje pismeno upućuje strankama kojima je dostavu moguće izvršiti. Nadalje, a sve u cilju sveobuhvatne zaštite prava stranaka, u okviru izrade elaborata katastarske izmjere odredbama ovog nacrta prijedloga zakona propisano je kako se u popisnom listu koji je sastavni dio elaborata katastarske izmjene iskazuju osobe koje se nisu odazvale pozivu te za te katastarske čestice na kojima se osobe nisu dozvale pozivu na obilježavanje za potrebe iskazivanja katastarske čestice u elaboratu katastarske izmjere kao granice zemljišta preuzimaju obilježene granice susjednih zemljišta u postupku obilježavanja, ako isto nije moguće, preuzet će se podaci o lomnim točkama međe i drugih granica katastarskih čestica i iz postojećeg katastarskog operata. Na navedeni način će se usprkos eventualnom neodazivanju stranaka na upućene pozive preuzimaju se podaci o istima upisane u postojeće evidencije, dok se granice zemljišta određuju kako je gore navedeno, čime se u potpunosti jamči zaštita prava stranaka. Odredbama ovog nacrta prijedloga zakona kojima se propisuje katastarski operat katastra nekretnina otvara s danom otvaranja zemljišne knjige, usklađuje se postupanje s onima koji su propisana Zakonom o zemljišnim knjigama. Također, s nacrtom prijedloga zakona pojednostavljuju se uvjeti kod postupanja u svrhu prevođenja katastarskih čestica katastar zemljišta u bazu zemljišnih podataka odnosno pojedinačnog preoblikovanja zemljišnih knjiga, čime će se dodatno pridonijeti programskim odrednicama Vlade RH u svrhu uvođenje jednog jedinstvenog, jedan jedan jedinstveni postupak za građane i gospodarstvenike. Zaključno, nacrtom prijedloga zakona postići će se sljedeći pozitivni efekti, stvaranje okvira za unaprjeđenje zajedničkog informacijskog sustava zemljišne knjige i katastra, revidirati poslovne procese postupanja u katastru i nastavno, u zemljišnim knjigama u svrhu značajnog smanjenja broja procedura, izbjegavanja dvostrukih provedbi nastalih na temelju trenutno važećih propisa u katastarskim i zemljišnoknjižnim postupcima u domeni katastarskih izmjera planiraju se poboljšanja koja će utjecati na građenje, poduzetnike, poljoprivrednike i sve ostale korisnike zemljišne administracije, čime će se ubrzati i učiniti efikasnijim postupak stavljanja u primjenu katastarskih operata i zemljišnih knjiga, osigurati pristup prostornim zemljišnim podacima bez neporeznih i parafiskalnih davanja, jačanje konkurentnosti gospodarstva, unaprjeđenje poslovnog okruženja, unaprjeđenje planiranja upravljanja prostorom i njegove zaštite, rast investicija, unaprjeđenje javne uprave. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražio g. Davor Dretar.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući. Poštovana gđo. Magaš. Nije pitanje nego samo da još jednom malo prođemo kroz jedan dio čl. 56, gdje se definira pri javnom uvidu u podatke otvoreno katastarskog operata, može se uložiti prigovor, itd., itd. Pitanje je naravno, iz jedne javne rasprave i mislim da je realno jer se stvarno mogu usporavati završeci katastarskih izmjera pravom da se ograniči odnosno da se ne ograničava mogućnost strankama da nebrojeno puta ulažu prigovor. Možda je ovdje u zakonu trebalo na neki način ograničiti broj prigovora, očigledno jest da se tu ti postupci mogu jako, jako, jako dugo produžiti. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa na vašem komentara. Naravno, sve šta se još može poboljšati, možemo poboljšati u drugom čitanju, ali intencija je bila da se ovim Zakonom, da se smanje pozivi strankama, da ih se ne poziva 3 puta nego samo 2 puta u trenutku kad se obilježava međa i u trenutka kad se taj geodetski elaborat predočava i u tim prilikama oni mogu dat svoje primjedbe i u zapisnik i u sam geodetski elaborat. Hvala lijepa.
Gđa. Mrak-Taritaš.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovana državna tajnice. Dakle, ova izmjena i dopuna zakona po meni imaju dvije, dvije grupe. Jedna grupa su one tehničke izmjene usklađenja vezano uz takse koja dakle gdje tehnički radite određena usklađenja, ali druga grupa je suštinska. Druga grupa je iz razloga gdje želite i svjesni sami toga da postupci danas dugo traju gdje želite da se ti postupci zaista skrate i da oni brže traju je to smisao svega tih dugotrajnih postupaka. Ono što sam rekla na Odboru za zakonodavstvo, a ponovit ću ovdje i u raspravi i vama ću uputiti takvo pitanje. Kad ide se s ovakvom izmjenom i dopunom zakona onda bi u obrazloženju trebalo zaista pokazati koliko to danas traje, kakav je to hodogram danas koji imamo i ovom izmjenom što se postiže odnosno koliko se skraćuje, pa dajem priliku vama da nam evo u minuti koliko je moguće odgovorite, što je to danas, a što će ova izmjena i dopuna donijeti.
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa možemo reć da je današnja situacija vezano za katastarske izmjere i konačni cilj što želimo da podaci budu usklađeni u katastru i gruntovnim knjigama. Na prosječno trajanje postupka do obnove zemljišne knjige je 80 mjeseci ili 6,67.g.. Znači imamo 427 katastarskih općina u izmjeri, od toga 248 provedeno katastarskih općina, što bi značilo da u konačnosti želimo izmjenom zakona i usklađenjem zakona sa zemljišnim knjigama koji također je u pripremi i ja očekujem da će u drugom čitanju ova obadva zakona biti isti dan i u isto vrijeme u ovoj sabornici, tako da budu jedni podaci usklađeni i u jednom i drugom zakon, znači da se taj postupak skrati na 2.g.. Hvala lijepa.
Gospodin Pavić.
Poštovana gđo. Magaš, evo pozdravljamo zakon, pozdravljam inicijativu, posebice taj dio koji je vezan za usklađivanje knjiga, gruntovnih i katastarskih. Međutim, tu je jedan problem koji se dešava u praksi. Sami ste rekli ovdje da zapravo ljudi koji su na terenu, govorim o fizičkim osobama, oni sami označavaju granice odnosno međe prije izmjere, tako ste rekli i tako piše u zakonu. E sad, gdje je problem? Problem je u tome ako je jedna od tih stranaka nerazumna i pokaže među koja nije točna, nakon toga osoba koja zapravo gubi mora to sve skupa dokazivati u nekakvom postupku, u nekakvom sudskom postupku da bi došao ponovo do onog svojeg što je dosad već imao. Kako to mislite rješavati i tko će snositi te troškove?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa na pitanju. I sada stranke same ne obilježavaju svoje međe nego to radi ovlašteni izvoditelj znači ovlašteni inženjer geodezije. Tako piše u zakonu, tako piše u zakonu i tako je i sada i tako je i kad se radi znači sama priprema radi se skica izmjere, pozovu se sve stranke i one pokažu gdje je njihova međa i znači moraju se suglasiti i, svi međaši se moraju suglasiti sa lomnim točkama koje, znači koordinatama kojoj svakoj lomnoj točki se pridružuju koordinate i na taj način se stavljaju trajne oznake, al znači moraju se međaši s tim složit, ali uz prisustvo ovlaštenog izvođača, izvoditelja, znači ovlaštenog geodeta. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim?
Ne, ne, ne, ne, ne može, ne može to tako g. Pavić znate dobro.
A ako se ne slože, dobro, ako se ne slože onda kad se izrađuje geodetski elaborat oni mogu, oni mogu izvršiti prigovor i to se [[Upadica: Hvala lijepa, hvala lijepa, hvala]] Gospodin Pavić, znate da dijalog nije moguć.
Gđa. Anamarija Blažević. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pardon, ispričavam se, pa makar i iz lokal patriotskih razloga, izvolite g. Brumnić.
Poštovani, imam ovako jedno jednostavno pitanje da pokušate nama ovdje u saboru, a i građanima objasniti smisao postojanja katastra, smisao postojanja zemljišne knjige, što građani dobivaju time što postoje dvije razdvojene dokumentacije koje u stvari bilježe više-manje iste stvari, tako da evo imate minutu za pokušat pojasnit koji je smisao danas za državu i za građane imati katastar, a ja ću u svojoj raspraviti pokušat objasnit.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja se potpuno slažem s vašom konstatacijom, svakako nam podaci što imamo u katastru i podaci o vlasništvu što imamo u gruntovnici su nam potrebni to i znamo za svakodnevni život i sad nabrojala sam i u uvodnom govoru šta nam je potrebno, šta nam je, zašto nam to treba i zašto te evidencije moraju bit usklađene i svrha ove vlade je uprave i cilj ove vlade da te podatke na što brži način uskladi da oni budu jednake u evidencijama i da praktički imamo jednu evidenciju. I cilj ovog i ovih izmjena ovog zakona upravo usklađenje sa zakonom i zemljišnim knjigama kako bi baza zemljišnih podataka koja će punili na brži način koja će imati istovjetne podatke u katastru i gruntovnici i koja će onda biti za građane praktički jedna javna isprava, jedno mjesto gdje će biti sigurni da su ti podaci ispravni.
Hvala. Gđa. Anamarija Blažević sada.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice, ja sam u stvari odgovor na svoje pitanje već čula i mora se reći da stvarno se slažem da su važni sad iz vašeg odgovora iz nekoliko razloga i za sve subjekte u stvari koji su uključeni u postupak katastarskih izmjera i pretpostavka su, samo da nadodam da su pretpostavka za daljnji razvoj gradova, općina. To je izuzetno važno naravno za jedinice lokalne uprave. Najčešće su to stvarno dugotrajni postupci. Grad Pakrac je krenuo u katastarske izmjere još 2016.g. i još se uopće ne nadzire kraj, dakle 6.g. se radi i razlog tome je neodazivanje stranka. Mi jesmo specifična sredina gdje 50% ljudi u stvari ne živi tamo koji su živjeli '91.g., imamo izmjeru oko 9 tisuća čestica, dakle sve su to nekakvi elementi i ono što mogu reći da ovaj zakon ide tome da se taj postupak smanji i da je prepoznat čula sam na odgovoru [[Upadica: Vrijeme, hvala]] da je 6,6.g. u stvari prosjek katastarskih izmjera.
Hvala. Odgovor.
Sve što ste rekli ja se s time slažem i to je tako. Hvala.
Gđa. Raukar Gamulin.
Hvala. Poštovana državna tajnice, i ovdje i inače u praksi katastar i zemljišne knjige su naprosto dvije toliko povezane stvari da se uvijek gotovo govore zajedno. Mi sada imamo taj Zakon o katastarskim izmjenama. Bilo bi potrebno tj. bilo bi logično da smo dobili i Zakon o zemljišnim knjigama. U ovom saboru se vrlo često objedinjuju rasprave. Čini mi se da je upravo katastar i zemljišne knjige jedna od takvih rasprava koja je trebala bit objedinjena. Dobro, nemamo za sada taj Zakon o zemljišnim knjigama. Rekli ste da će on uskoro doći, no zbog važnosti jer ovaj zakon neće imati svoje efekte dok ne, ne se ne uredi Zakon o zemljišnim knjigama. Ja bi vas ljubazno molila da ponovite ako imate podatke kada će taj Zakon o zemljišnim knjigama doći u saborsku proceduru i da li zaista postoji garancija da ta dva zakona krenu zajedno? Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala vam lijepa. Ja nemam točno odgovor kad će on doć u saborsku proceduru. To je iz nadležnosti Ministarstva pravosuđa i uprave, ali kako sam čula od kolega on je u izradi i ja sam već prethodno rekla ja očekujem kada bude drugo čitanje ovoga zakona da će u tom drugom čitanju obadva zakona biti na saborskoj raspravi u kojem će se točno vidjeti da su ti članci usklađeni i onaj cilj koji želimo postići da se što brže puni baza zemljišnih podataka da će bit omogućeno primjenom ta dva zakona. Hvala.
Gospodin Štromar.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovana gđo. državna tajnice gđo. Magaš, rekli ste koliko je prosječno trajala sad jedna izmjera katastarske općine. Međutim svjedočili smo da je to znalo i trajati i duže, pa 11, pa i više godina. Mene sad zanima, rekli ste da bi se to trebalo svest na nekih 2.g., ali opet će bit nekih onih rokova i dužih gdje će bit kompliciranije da li imate negdje informaciju koliko bi onda to maksimalno moglo trajat, to je prva stvar. I druga, da li je homogenizacija katastarskih planova nešto doprinjela da već sada imamo preciznije i točnije informacije u samom katastru?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa. Pa odgovorit ću vam vezano na ovo drugo pitanje što se tiče homogenizacije. Taj projekt je završen, obavljena je na području 2498 katastarskih općina, tamo gdje smo imali stare katastarske izmjere, praktički znači s homogenizacijom smo obuhvatili 75% područja gdje je praktički bilo neusklađeno vidljivo kad se preklopile karte ortofotoa znači onih avio snimaka i digitalnog katastarskog plana znači tih 75% područja je usklađeno, a onih 25% što se nije radila homogenizacija to već imamo usklađeno, područje i to ovo što kažemo da možemo reć da imamo usklađene podatke u katastru i u gruntovnici. A za ovaj prvi, za ovo prvo pitanje ne bi govorila unaprijed šta će bit, cilj je da to bude što kraće. Naravno da će biti neke katastarske izmjere koje će trajati možda i duže od 2.g., al neke će trajati i kraće, pa evo cilj nam je da to najduže traje do, u prosjeku do 2.g.. Hvala.
Hvala. Gospodin Okroša.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovana državna tajnice, kako dolazite iz građevinske struke kao diplomirana inženjerka građevine kako ste zadovoljni sa rješavanjem problema u praksi, kako vezano za ovaj Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, tako i općenito u radu Ministarstva prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine odnosno evo pitanje je da li bi se, da li nas možda malo nekad koče administracija jer i sam kao diplomirani inženjer volim vidjeti konkretne stvari, pa evo vaše mišljenje kao osobe državne tajnice, osobe iz sustava da li se nešto može napraviti po pitanju administracije i ubrzavanja rješavanja svih problema djelokruga ministarstva?
Hvala. Odgovor.
Mogu vam dat nekakve podatke evo vezano za geodetske elaborate kojih prosječno godišnje imamo oko 20, imamo oko 60.000 i obuhvaćaju oko 200.000 katastarskih čestica, pa vam mogu napravit jednu relaciju između izdanih građevinskih, lokacijskih i uporabnih dozvola koje na godišnjoj razini, evo recimo prošle godine je to bilo otprilike 20.000 dozvola odnosno akata koji prethode gradnji. I kad gledamo i jedan i drugi podatak možemo reć da praktički postupci izdavanja akata koji prethode gradnji sudjeluju od ¼ do 1/3 u izradi geodetskih elaborata, znači praktički doprinose usklađivanju podataka u gruntovnicama i katastru nekretnina. Tako da izdavanje građevinskih dozvola je usko povezano sa i ovim zakonom i nama će u svakom slučaju poboljšati i ubrzati izdavanje građevinskih dozvola. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Gđa. Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice, temeljem čl. 8. ovog zakona poslovi državne izmjere i katastra nekretnina odrađuje se temeljem višegodišnjih programa koje donosi sabor. Sabor RH donio je višegodišnji program za razdoblje '21. do 30., 1.10.2021.. Ono što je moje pitanje vama je je li Vlada RH koja također temeljem istog članka donosi godišnje programe donijela godišnji program za 2021.g. i je li donijela godišnji program za 2022.g. i ako jeste gdje su ti programi dostupni odnosno javno vidljivi? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor.
Hvala. U pripremi je godišnji plan za 2022.g., evo ja ga imam tu u papirima i to će vrlo brzo doći na sjednicu vlade. Hvala.
Dobro, dobro, dobro, rečeno je sve. Nema više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Vi ste slobodni. Da. Izvolite g. Štromar, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, pretpostavljam. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče sabora. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo HS je na 10. sjednici 2. veljače 2022. raspravljao o predmetnom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, prvo čitanje, P.Z. br. 237, kao matično radno tijelo. Članovi Odbora su raspravi iznijeli nekoliko prijedloga i mišljenja te upozorili na probleme s kojima se susreću na terenu kod obnove katastra i zemljišnih knjiga i u postupku izlaganja, iskazano je zadovoljstvo radom Državne geodetske uprave ukidanjem raznih pristojbi za građane i podržan predmetni prijedlog zakona zbog pojednostavljenja i ubrzavanja velikog broja postupaka. Odbor je većinom glasova odlučio predložiti HS-u prihvaćanje ovog prijedloga zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prva na redu je gđa. Barbara Antolić Vupora ispred Kluba zastupnika SDP-a.
Poštovani. Važećim Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina uređuje se državna izmjera katastar nekretnina, katastar infrastrukture, registar zgrada, registar prostornih jedinica, registar geografskih imena, nadležnost na navedenim poslovima, kao i njihovo obavljanje. Navedenim zakonom propisana ja naplata stvarnih troškova uporabe podataka, dokumentacije i službenih evidencija Državne geodetske uprave. Ovim izmjenama i dopunama Zakona se i provode mjere iz akcijskog plana za smanjenje neporeznih parafiskalnih davanja za čiju je provedbu zadužena DGU na način da se propisuje ukidanje naplate većine stvarnih troškova uporabe podataka za izdavanje izvadaka, prijepisa, potvrda i preslika podataka dokumentacije državne izmjere, katastra nekretnina, katastar infrastrukture, registra zgrada, registra prostornih jedinica i registra geografskih imena te ostvarenje uvida za postupanje po zahtjevu stranaka. Detaljnije se propisuju i rad na postupku izrade te pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata. Uvode se dodatni mehanizmi u postupcima katastarskih izmjera i izlaganja na javni uvid, a koje će uporabom instituta javnosti te objavom javnog poziva osigurati brže stavljanje u uporabu katastarskog operata. Također, ovim izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina trebalo bi se postići rasterećenja gospodarstva te se osigurati suvremen i učinkovit sustav zemljišne administracije koje će doprinijeti povećanje pravne sigurnosti u postupanju nekretninama, poticanju i ubrzavanju procesa ulaganja te poboljšanje funkcioniranja tržišta nekretnina. Pohvalno je što s predloženim izmjenama i dopunama zakona se ukida naplata većine stvarnih troškova uporabe podataka. Jasno se propisuju stvarni troškovi i koji se ne naplaćuju za izvatke, ispise, prijepise i potvrde, kao što je to do sada bio slučaj i što je najvažnije za naše građane, u cijeloj ovoj priči koja zbog toga će zasigurno imati manje troškove u sređivanju svojih nekretnina. Obavijesti i pozivi stranaka objavljuje se javnim glasilima, kao i na oglasnoj ploči DGU-a te se strankama građanima ujedno dostavlja i pismena informacija o obavljenom pozivu, što će, nadamo se, omogućiti da se sa sadržajem objave ili poziva upoznaju sve osobe koje su upisane u postojeće evidencije i kojima je dostava moguće izvršiti. Isto tako će se upoznati i svi oni kojima isto nije moguće učiniti, a koji imaju pravni interes sudjelovati u navedenim postupcima. Na ovaj će se način, vjerujem, povećati učinkovitost u provođenju katastarske izmjere i izrade katastarskog operata, katastra nekretnina te osnivanje i dopune zemljišne knjige s obzirom da bi javna, da se bi javna objava do sad trebala biti dostupna svim zainteresiranima. U izmjenama i dopunama zakona navodi se da se zbog ukidanja ovih parafiskalnih nameta u državni proračun sliti manje od iznos od oko 9,5 milijuna kuna. Mi u Klubu SDP-a smatramo da je to zanemariv iznos s obzirom na to koliko će se vremena i novaca uštedjeti velikom broju građana koji su dosad muku mučili s rješavanjem ovih problema. Da ne govorimo da se očekuju veliki benefiti koje sam i ranije navela, a to je bolje funkcioniranje tržišta nekretnina i potaknuti ulaganja, a što je sve dosad usporeno, opterećeno dugotrajnim i skupim postupcima uvođenja reda u upisnik zemljišta i nekretnina naše države. Pri tome treba ipak voditi računa o pravima svih zainteresiranih osoba u postupku pa slijedom toga mislimo da rješenje iz čl. 46 izmjena koje se odnose na čl. 70 Zakona ne pridonose pravnoj sigurnosti svih sudionika, vlasnika ili posjednika čestice u odnosu na one koje se provodi postupak. U postupku obilježavanja katastarskih granica, mislimo da bi se mogao ojačati instrument pozivanja, ne samo kroz oglasnu ploču nadležnog ureda za katastar, već bi dostava poziva morala biti osobna, ako je riječ o živom vlasniku ili posjedniku, odnosno putem zakonskog zastupnika ukoliko je osoba umrla ili je nepoznata. Time bi se u prvom koraku koji je najvažniji, radi što pravilnijeg utvrđivanja katastarskih granica izbjegle potencijalne nepravilnosti u daljnjem tijeku postupka predočavanja elaborata. Isto tako smatramo da je smanjivanje vremena koje je potrebno se država uvede vrlo važno, ali isto tako je potrebno poštivati i vlasništvo onih koji su u tim izmjerom uključeni u identifikaciju čestica. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovana zastupnica Anja Šimpraga.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvažena državna tajnice sa suradnikom, poštovane kolege i kolegice. Danas u prvom čitanju govorimo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, a trenutno važeći zakon donijeli smo 2018., te se radi o pozitivnom propisu koji je većinom namijenjen za primjenu od strane struke. Trenutno važećim zakonom među ostalim propisana je i naplata stvarnih troškova uporabe podataka i dokumentacije iz službenih evidencija DGU-a. Dakle, najopipljivija promjena koju donose ove izmjene i dopune zakona odnose se upravo na ovaj dio i tiču se provođenja mjera iz akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja 2020.. Za provedbu ovog akcijskog plana zadužena je DGU na način da se propisuje ukidanje naplate većine stvarnih troškova uporabe podataka za izdavanje izvadaka, prijepisa i svega ostalog kako je državna tajnica ovdje i izložila. Tako se propisuje da se stvarni troškovi naplaćuju za obavljanje pojedinih tehničkih radnji po zahtjevu stranaka, te da se iznimno naplaćuju za izdavanje podataka kada stranka ne koristi elektronički način pristupa podacima. Također ovim nacrtom prijedloga zakona se sva javnopravna tijela u potpunosti oslobađaju plaćanja stvarnih troškova za pristup i korištenje podataka koji su im potrebni za obavljanje poslova iz nadležnosti, dok se sva tijela državne uprave i druga državna tijela oslobađaju naplate stvarnih troškova i za tehničke radnje. Ovakvim postupanjem se pored ostvarivanja jednog od ciljeva spomenutog akcijskog plana ostvaruje i svojevrsna popularizacija sustava e-građani u širem smislu. Svi moramo biti svjesni da je isti taj sustav korak naprijed i da ćemo svi prije ili kasnije biti primorani osposobiti se za primjenu istog. Ovim prijedlogom detaljnije se propisuju radnje u postupku izrade, te pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata, a uvode se i dodatni mehanizmi u postupcima katastarskih izmjera i izlaganja na javni uvid koji će uporabom instituta javnosti, te objavom javnog poziva osigurati brže stavljanje u uporabu katastarskog operata. Sukladno važećem Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina stranke se u postupku katastarske izmjere primjerice obilježavanja granica zemljišta i ostalog pozivaju pisanim putem. Pismeno se dostavlja fizičkim i pravnim osobama koje su upisane u pojedine službene evidencije i to na adrese koje su dostupne u službenim evidencijama katastarskog operata, zemljišne knjige ili slično. S obzirom da se ažuriranje spomenutih evidencija provodi temeljem zahtjeva fizičkih i pravnih osoba koji su obveznici prijave promjene bilo upisanih prava, bilo adrese, to se pokazalo kako dostava samo pismenim putem nije učinkovita. Stoga se ovim nacrtom prijedloga zakona predlaže da se obavijesti i pozivi strankama u ovim spomenutim navedenim slučajevima objavljuju u javnim glasilima i/ili na oglasnoj ploči DGU-a, te se strankama ujedno dostavlja i pismena informacija o objavljenom pozivu, što će omogućiti da sa sadržajem poziva budu upoznate sve osobe koje su upisane u postojeće evidencije i kojima je dostavu moguće izvršiti, kao i sve druge osobe kod kojih isto nije moguće učiniti, a koje imaju pravi interes sudjelovati u navedenim postupcima. Ovdje bih htjela pitati u kojem javnom glasilu će biti objavljena pismena? Znamo da se samo u pojedinim odredbama spominju Narodne novine, al u pojedinim odredbama piše i drugo javno glasilo. Hoće li pismeno biti dovoljno objavit u bilo kojem javnom glasilu ili točno određenom? Hoće li za neku česticu u Dalmaciji biti dovoljno objaviti u glasilu koje izlazi na području primjerice Istre? Mislim…
Ispričavam se kolegice. Kolega Bačić, molim vas malo tiše, ometate rad. Ispričavam se.
Mislim da bi ovaj dio trebalo dakle bolje precizirati. Drugo pitanje je, koliko osobe prate e-oglasne ploče sudova? Jasno mi je kako dio krivice za ove netočne podatke u službenim evidencijama snose i sami vlasnici neke nekretnine, ali zbog njihova neznanja o potrebi promjene vlastitih podataka mogu snositi dalekosežne, ali i opasne posljedice jer će im dostava biti onemogućena. Ranije sam spomenula sustav e-građanin koji je svojevrsni bum sam doživio prilikom samog popisivanja tijekom popisa stanovništva, pa bi možda bilo svrsishodno navesti da se pismena dostavljaju i u korisnički pretinac sustava e-građanin. Svi ovdje zajedno svjesni smo kako u pojedinim dijelovima Hrvatske zemljišne knjige ili katastar i katastar nisu usklađeni odnosno ne odgovaraju stvarnom stanju stvari. Vlasnici su različiti ili su pojedini umrli, površine nisu ujednačene, a opisi nekretnina su zastarjeli. Dobar dio problema proizlazi iz vremena bivše države kada je vlasništvo dominantno bilo društveno. Isto tako promjena na nekretninama nisu se, evidentirale su se samo u katastru zbog njegovog poreznog karaktera ili uopće nisu evidentirani, ali i zbog nebrige vlasnika nekretnina u odnosu na njihovu obavezu prijave promjene na nekretninama i evidentiranje tih promjena u katastru i zemljišnim knjigama. Država u to vrijeme nije vodila računa o stanju registra i o točnosti i pouzdanosti upisa u državnim registrima iako je i tada kao i sada nadležnost za uspostavu i vođenje službene evidencije o nekretninama bila na strani države. Pohvalno je da za promjenu podataka o imenu, prezimenu i prebivalištu fizičke osobe, kao i nazivu sjedišta pravne osobe s upisanim OIB-om u zemljišnim knjigama više nije potrebno dolaziti na sud, podnositi prijedlog za upis i plaćati sudsku pristojbu jer je navedena promjena od početka 2020. koja se obavlja automatski. Međutim, radi se samo o promjenama nakon siječnja 2020., a sve do tada ostaje netaknuto. Ponavljam, svjesna sam kako dobar dio krivice za netočne podatke, upisane podatke snose samo vlasnici, ali mi ovdje trebamo iznaći model koji će stimulirati ljude da usklađuju stanje u knjigama sa stvarnim stanjem. S obzirom da su izmjene i dopune Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina svakako korak naprijed, naročito kad govorimo o rasterećenju građana, Klub zastupnika SDSS-a podržat će prijedlog zakona uz minimalne primjedbe koje su iznesene tijekom ove rasprave. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Pa ja ću se nadovezati na raspravu koju je imala kolegica prije mene i podržati ono što je ona rekla vezano za e-građane. Meni je potpuno nelogično ako imamo sustav e-građanin da se pozivi, odnosno obavijesti što se dešava sa vlasništvom, odnosno katastrom u katastarskom operatu vezano za određenog građanina. Njega ne može obavijestiti putem sustava e-građanin. Ako smo to uveli, ako smo danas u nekakvom informatičkom dobu onda bi bilo potpuno logično da se svi elementi i svi podaci kojima država raspolaže u tom informatičkom sustavu na isti način i koriste. Ali ono što si mi trebamo postaviti je ključno pitanje. Ja sam ga onako u replici napomenuo čemu služi katastar? E sad da bismo shvatili čemu služi katastar morali bi se vratiti u povijest, a živimo na području koje jako, jako dugo poznaje institut katastra. Jučer na odboru su se neki nasmijali kad sam govorio o rimskom, da postoji rimski katastar uveden tamo za vrijeme jednog cara negdje u drugom, trećem stoljeću i uveden sa vrlo jednostavnom logikom naplate poreza. Da, tada je bio to instrument naplate poreza. Kada gledate dalje i to samo na našem području što se dešavalo sa katastrom, onda bi trebalo reći da je ovo zemlja koja je bila među prvima u Europi koja je imala katastar i to ga je imala u Dubrovniku. Onaj prvi napravljen tisuću tristo čini mi se 36 nije sačuvan, ali je sačuvan tridesetak godina kasnije malostonski katastar. Tako da nije da nemamo od kuda vidjeti zašto su naši preci to radili. A radili su to ponovo iz jednog jednostavnog razloga, da bi mogli što kvalitetnije upravljati prostorom, odnosno resursima koje su imali na tom prostoru i da bi mogli što kvalitetnije ubirati porez, odnosno davanja koja su imali od građana. Nakon toga na istom ovom prostoru dolazi mletački katastar koji je tamo negdje 1400 i neke, a 1700 je praktički pokrivao cijelo područje pogotovo nakon što su se Turci iz jednog dijela Dalmatinske zagore povlačili i ponovo je ideja tog katastra bilo upravljanje prostorom, resursima na tom prostoru i naplata poreza. Nakon toga zovimo sjeverozapadnoj Hrvatskoj, odnosno onom dijelu koji je bio pod austro-ugarskom dolazi do austro-ugarskog katastra koji osim činjenice površine određene parcele bilježi sve druge elemente vezane za hajmo reći te katastarske općine, odnosno ono što danas zovemo katastarskim operatima od zgrada, namjene zemljišta čak broja stoke, odnosno blaga koji je postojao na tom području. I što mislite zašto je to radila tada Austro-ugarska? Iz jednostavnog razloga da bi moglo ubrati porez i da bi moglo upravljati imovinom i prostorom koji je hajmo reći povjeren ili koji je osvojila. I onda si postavite pitanje gdje smo danas? Danas imamo katastar, imamo zemljišnu knjigu, stvari koje praktički rade jedan te isti posao i onda to pokazuje u stvari nesposobnost svih vlada koje su bile u Republici Hrvatskoj do sada, a pogotovo ove koja je u potpuno informatičkom dobu da jednostavno uzme odgovornost, spoji ta dva operata, olakša na taj način i građanima i gospodarstvu, a logički bi bilo reći i sebi. Jer svi ovi podaci koje unutra imamo čemu služe? Služe de facto tome da netko upravlja tim prostorom. Ja sam na odboru spomenuo još jednu stvar što mi upisujemo u katastar? Praktički ono što građani prijave, a ispada da u ovoj zemlji nije zanimljivo znati što planira na nekom području, da ovoj zemlji nije u interesu znati što ima na nekom području i onda si postavljate pitanje kako mislite upravljati prostorom ako niste u stanju sagledati cijeli taj prostor u cjelini i u dijelovima. Danas kada postojimo, postoje kompjuteri koji mogu praktički obraditi sve podatke koji su nam negdje zanimljivi. Vrlo jednostavno je napraviti višedimenzionalni katastar ili više funkcionalni i tada bi sve podatke o kojima govorimo od vlasništva, od nekretnina, od namjene zemljišta, od buduće namjene zemljišta mogli u jednom trenutku sagledavati svim onima kojima je to potrebno a i građani bi znali čime raspolažu. Tako da ja moram reći da katastar kad ga gledate danas ovako kako mu je zadana funkcija od strane ovog Sabora kao zakonodavca, odnosno vlade koje su podnosile prijedloge upravljanja ovim društvom je sve bolja i bolja. Nitko tko se susreo sa katastrom prije 10, 20 godina ne može reći da se oni nisu unaprijedili, da oni su se unaprijedili, oni su napravili ono što im je bilo zadano od nas odnosno od onih koji upravljaju društvom, a moram priznati ovdje bi trebalo biti na nama odnosno vladi da sagleda kako bi stvari trebale izgledati u budućnosti i o tome sam na odboru nešto rekao i jednostavno kolegica je to rekla ovdje i u replici Zakon o katastru i Zakon o zemljišnoj knjizi su trebali ako ih već želimo imati razdvojene doći u isto vrijeme na raspravu tako da vidimo što želimo postići. A kažem konačni nekakav cilj ja mislim da je došlo vrijeme za to da spojimo katastar i zemljišnu knjigu da sve podatke koje bilježimo i u katastru i u zemljišnoj knjizi i u nekim drugim dokumentima jednostavno učinimo javnim, transparentnim i usluživim ovoj državi da bi ova država mogla upravljati svojim prostorom. Evo, neću više dužiti. Ove izmjene zakona nemaju nešto se ne može podržat, ali većina kolega u svojim raspravama se uvijek vraćala na nešto što nije funkcioniralo u bivšem sustavu katastra. Kažem nakon ulaska u ovo informatičko doba, u e-građanin mislim da bi trebali u ovom domu odlučiti kojim putem želimo ići, a da bi taj put trebao biti potpuna informatizacija koja bi dovela do toga da je nešto prema građanima transparentno i jednostavno, a s druge strane bi državi omogućila kvalitetno upravljanje resursima kojima raspolaže. Evo, hvala lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika, poštovani zastupnik Predrag Štromar.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, u više sam navrata u javnosti naglašavao pa i za ovom govornicom kako su sređene zemljišne evidencije osnova i temelj uređenog gospodarstva i uređene pravne države. Dosta se već ljudi danas saborskih zastupnika baš o tome i na neki način izjasnilo da imamo malo previše birokracije i ne čiste knjige i sad je evo vrijeme da to privedemo kraju i da budemo popuno transparentni što se tiče knjiga koje nam puno znače. Znače vlasništvo, znače stanje u prostoru. Naime, problem nesređenih zemljišnih knjiga i katastra s kojim se Hrvatska već godinama suočava kamen je spoticanja za brojne investicijske aktivnosti bilo privatnog, javnog i gospodarskog sektora te jedan od razloga neravnomjernog regionalnog razvoja. Posebno kod nekih infrastrukturnih projekata pa koje financira EU, a i naša ministarstva. Dugo je dugo trajalo sama ona priprema dokumentacije da bi uopće mogli dobiti dozvole da krenemo u daljnju izgradnju infrastrukture. Da bi zemljišne evidencije imale smisla moraju preslikavati stvarno stanje zemljišnih čestica na terenu što nažalost kod nas nije slučaj pa se stoga u praksi suočavamo s nizom problema u raspolaganju, upravljanju prostorom kao važnim gospodarskim resursom. Od stopiranja investicija, pravne nesigurnosti u prometu nekretnina, otežavanje provedbe strateških projekata i u konačnici gospodarskog razvoja u cjelini. Dakle takve nesređene knjige znatno koče realizaciju projekata, brži razvoj pojedinih područja i neminovno je da ovaj problem moramo što prije početi rješavati, a vidimo i ovim zakonom i nekim prijašnjim odlukama vlade i ministarstva i DGU-a rad se intenzivno na tome. Upravo i u tom smjeru ide prijedlog ovog zakona. Pozdravljam stoga ovaj prijedlog Zakona o izmjenama dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina jer će on osigurati suvremen i učinkovit sustav zemljišta administracije, povećanje pravne sigurnosti u postupanju s nekretninama i poticanje, ubrzavanje procesa ulaganja. Izmjene ovog zakona preduvjet su za kvalitetnu provedbu višegodišnjeg programa katastarskih izmjera građevinskih područja za razdoblje '21.-'30., a vidimo već je u pripremi plan za '22. Njime se u idućih 8 godina planira obnova katastra i zemljišnih knjiga za 600.000 hektara zemljišta i nekretnina u građevinskim područjima u RH kao i onim područjima oko građevinskih područja koja su značajna za razvoj gradova i općina. Da posjetim riječ je o 9,7% od ukupne površine RH, a na kojem se prema procijeni odvija više od 80% svih gospodarskih aktivnosti. Pohvaljujem i činjenicu da se ovim izmjenama zakona ukidaju i naplate većine stvarnih troškova uporabe podataka te propisuje da se stvarni troškovi ne naplaćuju za izvatke, ispise, prijepise i potvrde. Također smatram važnim naglasiti da se ovim izmjenama sva javnopravna tijela u potpunosti oslobađaju plaćanja stvarnih troškova za pristup i korištenje podataka koji su im potrebni za obavljanje poslova iz nadležnosti. Detaljnije se propisuje radnje u postupku izrade te pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata, skraćuje se postupak pregleda i potvrđivanje geodetskih elaborata i postiže brža provedba promjena temeljem geodetskih elaborata u katastarskom operatu. Napušta se provedba tehničke reambulacije, predlaže da se obavijesti i pozivi strankama u gore navedenim slučajevima objavljuju u javnim glasilima ili na oglasnoj ploči Državne geodetske uprave uz dostavu pismene informacije o objavljenom pozivu strankama. Mislim da je bilo prije nerazumijevanje sve stranke se pozivaju i dobit će poziv. Nama u HNS-u je cilj unaprijediti sustav kako bi bio što učinkovitiji i da u svakom svom segmentu bude istinski servis građenja, građana. Jačanje konkurentnosti i privlačenje investicija moguće je samo ako krenemo mijenjati sustav ne otpirući se reformama i nužnim rezovima. Stoga Klub HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika podržava ovaj prijedlog zakona.
Slijedi rasprava u ime Klub zastupnika Centra i GLAS-a, poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice, ravnatelji DGU-a, kolegice i kolege, pred nama je prva izmjena zakona o, dopuna Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Riječ je o izmjeni koja ima 2 grupe ja bih tako rekla. Jedna grupa jesu ona nekakva tehnička usklađenja, nomotehnička usklađenja, tema kao što je već predlagatelj uvodno rekao vezano uz takse, a druga grupa je želja da se nekako proces unaprijedi odnosno da bude brži i propulzivniji. Ono što uvodno hoću reći je slijedeće, a to je imamo vremena do drugog čitanja i apsolutno sam sigurna kad dobivamo ovakav jedan zakon u saborsku raspravu bez obzira na zainteresiranost koja je u saborskoj raspravi, a ja mislim da je izuzetno važan i bitan zakon bilo bi dobro da predlagatelj malo onako ja ću reći pod navodnicima samo obrazloženje dopuni malo mesom što je do sada napravljeno, u kakvom stanju smo, gdje jesmo, šta znači hodogram. Iz jednostavnog razloga da se ni u raspravi ne bi baratalo krivim podacima jer on na taj način čete to izbjeći. Ključno pitanje koje si mi kad je ovaj zakon pred nama trebamo postaviti, što hoćemo, kud idemo i što hoćemo napraviti? Svjesni svi oni koji se nalaze u prostoru, svjesni nekoliko činjenica. Prva činjenica da točan podatak o prostoru je bazično, bazičan temelj za bilo kakva ulaganja vezano uz gospodarstvo bez obzira da li je to država, privatni investitor, strani investitor da dobije točan i brzi podatak. Dakle, ja sam sigurna da se tu svi zajedno možemo složiti da je to bazičan interes i to je interes i ovakve jedne izmjene i dopune zakona. Drugu stvar koju si, pitanje koje si trebamo postaviti i probati dati odgovor na to pitanje, kako ćemo to postići? Ja se neću vraćati niti u austrougarski katastar, niti u talijanski katastar niti tako daleko, ja ću se vraćati u ono što smo mi do sad, što smo mi dosad napravili. Ono što smo zatekli, zatekli smo nesređeno stanje u katastru i gruntovnici zato što godinama to nije bilo sređivano. Zato što godinama sve do samostalnosti RH odnosno drugog ustroja i drugog načina o tome uopće ljudi nisu vodili evidenciju o tome tko je u katastru, tko nije, šta mu je evidentirano, šta mu nije evidentirano jer mu to nije bilo važno. Jednako tako smo zatekli nesređeno stanje u gruntovnicama gdje povjesnice u gruntovnicama do određenog trenutka bile sređene i bile napravljene kako treba, a onda u jednom trenutku niti su se nasljeđivanja registrirala niti bilo šta drugo, dakle povijesno neću ništa neke nove stvari reći kad kažem da kad uzmete da smo imali ceste koje su evidentirane napravljene, a kad uzmete u katastar još uvijek su bili vinogradi, šume i livade, a kad uzmete u gruntovnici još su bili oni vlasnici koji su zatečeni da ne kažem '45. nego dalje. To je stanje koje smo zatekli. Iz tog stanja smo probali na različite načine izaći van i nismo do sad uspjeli na odgovarajući, adekvatan način i ajdemo si to priznati i ajdemo sjesti za stol i vidjeti kako to možemo napraviti. Pri tom ću se evidentirati na jedan projekt koji je bio i ja dalje mislim da je to dobar projekt, to je projekt Zajednički informacijski sustav gdje je bio zajednički informacijski sustav tzv. ZIS ujedinjenje katastra i gruntovnice ne u smislu ujedinjenja nego u smislu ujedinjenja podatka. I tamo jasno piše onaj što od čega bi mi morali poći. Katastar je evidencija koja sadrži podatke o česticama zemljine površine i zgradama koje trajno leže na zemljinoj površini, tko vodi evidenciju, a zemljišne knjige su javne knjige u koje se upisuju podaci o pravnom stanju nekretnina. To je stvarno stanje i od toga treba poći. ZIS je uveden odnosno krenulo je 2003. godine, od 2003. godine i ZIS dobro funkcionira za dva točna podatka. Ako imate točan podatak u katastru, točan podatak u gruntovnici ZIS je stvarno odličan, odlična situacija. Ja sam probala doći do podatka koliko do sad smo potrošili odnosno da li novaca na ZIS jer imamo još i projekte i mislim da do '31. godine imamo još nekakve kreditne linije, to sam probala dobiti podatak od ministarstva pa prvi put sam dobila pola, pa sam onda tražila dopunu pa sad neću tu baratati nekim silnim niti milijardama ni milionima kuna nego mi je bilo interesantno neki dan, jučer, prekjučer išla sam vidjeti, dakle kad uđete na ZIS i onda imate podatak koliko imaju, kolko imaju upita, dakle koliko si imao upita, koliko ljudi su zainteresirani i koliko ima upita o stanju u katastru i gruntovnici odnosno u ZIS-u. Dakle, mislim da je jučer zadnje što imam 384 miliona 306.675 je bilo upita. Dakle, ljudi pitaju, ljudi se zanimaju, ljude zanima stanje koje je i ono što bi mi trebali napraviti, trebali bi napraviti iskorak da se što prije stanje riješi. Mi imamo u Hrvatskoj ja mislim da imam zadnji podatak, to me je zbunjivalo jer imamo različite podatke o broju katastarskih općina onda mi je odnosno jasno mi je zašto, jer imate osnivanje novih i sve ostalog, mi imamo 3.411 katastarskih općina to je nekakav zadnji podatak dakle on se tu vrti. Imamo ukupno broj 14 miliona 514.855 katastarskih čestica i ono što sam ja podržala i što mislim da je dobro, a to je da smo se odlučili na višegodišnji program katastarskih izmjena građevinskih područja jer u Hrvatskoj vjerovali ili ne mi prema podacima koji jesu je otprilike 4% hrvatskog teritorija su tzv. umjetne površine, dakle one površine koje su izgrađene. Od toga je 70% izgrađenih građevinskih, građevinskog područja i 30% neizgrađeno građevinsko područje i apsolutno sam sigurna da izmjera tog građevinskog područja će nešto što će olakšati ono što mi zapravo cijelo vrijeme hoćemo. Da imamo točne podatke, da ljudi točno imaju evidentirane svoje nekretnine i da se tim nekretninama može jednostavnije, brže, transparentnije zaista upravljati na način na koji treba biti. Ono što moram reći ovo je samo želja da se vezano uz katastar nešto malo poboljša. Koliko znam ide izmjena zakona vezana uz gruntovnicu, isto postoji, dakle postoji želja u gruntovnici, postoji želja u katastru. Ali kolegice i kolege ajdemo se vratiti na bazično što su, što je uloga onih koji, katastra, katastar mjeri. Što je uloga gruntovnice, oni provode imovinsko pravne i sve ostale postupke. Sve dok to ne bude objedinjeno u jednom postupku na jedan način mi nećemo napraviti ozbiljan iskorak. Da li je 2022. godina, godina u kojoj ćemo to rasvijetliti, biti svjesni toga da to želimo ili ćemo i dalje imati priču da će katastar probati na svoj način, gruntovnica na svoj način pa onda u katastru, dakle katastar proba ići ne znam u 3 brzini, gruntovnica ide u prvoj ili onda katastar malo stane, a gruntovnica malo, smisao je da svi, da se vozi, da ne vozi svatko svojim kolosijekom nego da su na istoj, na istom kolosijeku u istom vlaku i da idu dalje istim smjerom. Dok to ne bude mi ćemo imati male poboljšice tu, malo ćemo biti, malo ćemo postotak dići ili ćemo malo ga nećemo dići i, i tu ćemo malo lutati neću reći ko guske u magli to se je koristilo za nešto drugo. Ajdemo vidjeti što smo do sada napravili. Dakle, imamo ZIS od 2003. godine skoro će biti 20 godina, dva točna podatka daju točan podatak, ali ono što je ZIS trebao napraviti on to nije napravio. Krajem 2016. godine je on kao, kao program bio implementiran svud, ja pretpostavljam da je danas isto implementiran, ali nije postigao ono što je trebao postići do kraja, evidenciju. Negdje u ovom trenutku ja sam pitala ravnatelja koliko je sređenih podataka vezano uz katastar on je rekao da mu se čini da je to 20% što je super. Mi smo po putu, dakle imali smo ZIS, imamo na različite načine definirane podatke, skupljali smo podatke, snimali smo, pojedine katastarske čestice smo snimali na različite načine u različitim postupcima, sad ih snimamo iz drona iz zraka i na kraju dođete po izvadak iz kopije katastarskog plana i dobije austrougarski katastar. To neće biti iskorak. Ajdemo napraviti pravi iskorak ako stvarno hoćemo za istinu [[Upadica: Vrijeme.]] upravljati prostorom RH.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovani zastupnik Davor Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Poštovana gospođo Magaš sa suradnikom, kolegice i kolege, bit ću kratak, više tehnički. Ovim nacrtom prijedloga zakona dakle ukida se naplata većine stvarnih troškova uporabe podataka u jednom dijelu ovih zakonskih izmjena što apsolutno naravno podržavamo. Podržavamo da se stvarni troškovi ne naplaćuju za izvatke, ispise, prijepise i potvrde. Da se ne naplaćuju za podatke kada se isti koriste putem mrežnih usluga ili druge elektroničke pristupne točke. To je apsolutno za pozdraviti i za podržati. Stvarni troškovi naplaćivat će se i dalje za obavljanje pojedinih tehničkih radnji po zahtjevu stranaka te se iznimno naplaćivati za izdavanje podataka kada stranka ne koristi elektronički način pristupa podacima. Sva javnopravna tijela u potpunosti se oslobađaju plaćanja stvarnih troškova za pristup i korištenje podataka itd., itd. Kažem ovaj prvi dio zakonskih izmjena svakako treba pozdraviti i kroz ukidanje naplate troškova te naravno i kroz informatizaciju pristupa katastru te svim ostalim vidovima kako zemljišnih knjiga tako i svih ostalih podataka koji su u nadležnosti države odnosno njezinih usluga koje možemo kao građani koristiti. Želi se i povećati učinkovitost u provođenju katastarske izmjere i izrade katastarskog operata u katastru nekretnina itd., itd., no uglavnom nema tu apsolutno ništa sporno. Ono što jest činjenica i što su poštovane kolegice i kolege prije mene naglasili, a svako od nas tko se ikada susreo sa gruntovnicom ili u ovome slučaju katastrom zna da je poprilično teško. Osobno imam jedan slučaj i vjerujem da će to gospođa državna tajnica razumjeti, imam neku rodbinu na Visu pa sam nedavno dobio zamolbu da im pomognem papirnato nešto riješiti i slati, na otoku Visu knjige zemljišne nisu se provodile stoljećima pa tako jedan moj rođak ima 28 15.130 osmina pa je stvarno eto pitanje kako će se to tehnički jednoga dana uopće rasplesti. Dakle, kao Domovinski pokret svakako pozdravljamo svaku inicijativu da se urede zemljišne knjige kako katastar tako i gruntovnica. Činjenica jest što smo već ovdje čuli u raspravi više od 3.000 katastarskih općina gotovo 10% za sada nema knjige, a 70% njih ažurirano je još vrijeme one Austrougarske Monarhije. Očigledno oni su poprilično dobro vodili brigu o tome tko i gdje raspolaže sa zemljom. I vjerujem da ćemo se složiti i oko ovog Članka 46. stavka 6., ako neki od nositelja prava nisu suglasni s obilježenim granicama zemljišta na granici njihovih katastarskih čestica takva se granica označuje spornom, dakle pretpostavimo da su u određenom zemljišnom sporu stranka A i stranka B izrazili nesuglasice oko same međe odnosno granice zemljišta. Tu se mogu roditi i rađaju se mnogi pravni problemi koji se dosta teško rješavaju. Upozorit ću i podsjetiti još jednom i na svoju repliku iz uvodnog izlaganja poštovane gđe. državne tajnice. Pri javnom uvidu u podatke otvorenog katastarskog operata može se uložiti prigovor na podatke o katastarskim česticama u roku iz stavka 1., te će se isti učiniti vidljivim u katastarskom operatu. Dakle, bilo koja stranka za bilo koju česticu može uložiti prigovor bez obzira na potpisani zapisnik pri omeđenju bez obzira na potpisanu izjavu na predočavanju i bez obzira na riješen prigovor koji je stranka uložila na predočavanju nakon čega je i potpisala izjavu. Znači samo skupljanje potpisa na spomenutim dokumentima kroz ovaj članak ne čini se posebno opravdano. Podsjetit ću, a složit ćemo to i u amandman da treba ograničiti mogućnost strankama da nebrojeno puta ulažu prigovor jer su imale takvu mogućnost na terenu na predočavanju, na rješavanju prigovora, te ponovnom predočavanju imali su prigodu promijeniti stanje u katastarskom operatu, a ako stranka niti nakon toga nije zadovoljna onda treba u vlastitom postupku rješavati svoj problem jer ovdje očigledno dozvoljavamo usporavanje završetka katastarske izmjere, a svima je nama i kao državi i kao pojedincima u cilju da i katastar i gruntovnica budu dobro uređeni između ostalog naravno. To je i preduvjet za povećanje investicije u našu zemlju. Pretpostavimo da će doći neki ljudi izvana koji bi željeli nešto uložiti, često se sretnu sa neriješenim zemljišnim knjigama, pa onda neki u svemu tome i odustanu. No, činjenica je podsjetit ću još jednom da se ovim prijedlogom ipak malo olakšava. Vidjeli smo u obrazloženju 9,5 milijuna kuna godišnje iznose naknade odnosno troškovi koji su do sada bili za uporabu podataka, tih troškova sada više neće biti, pa će sukladno tome i Domovinski pokret podržati donošenje ovog zakonskog prijedloga. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem g. predsjedavajući poštovani. Dakle, načelno ovaj prijedlog zakona predstavlja veliki korak naprijed u situaciji nesređenih katastara i zemljišnih knjiga koje nažalost svjedočimo 10-ljećima. Fascinantno je da je u Austro-Ugarskoj monarhiji, ona je naime ta Austro-Ugarska monarhija imala sređene katastre u doba konjskih zaprega, a mi danas u doba dronova i digitalizacije još uvijek nemamo sređeno stanje u tom području, a znamo da je to od krucijalnog javnog interesa, dakle unaprjeđenje zemljišnih evidencija i katastra i zemljišnih knjiga. Svakako treba reći da je u posljednjih 10.g. vidljiv napredak u tom području. Dakle javni interes da ponovim unaprjeđenja evidencija katastra i zemljišnih knjiga jest neupitan. Uvođenjem zajedničkog informacijskog sustava zemljišne knjige i katastra, o tome je bilo već govora, ali da ponovimo u sve katastre i zemljišne knjige u RH omogućeno je digitalno postupanje i transparentnost podataka koji su dostupni svima preko javnih servisa i bez naknade. Mi apeliramo da to bude besplatno i za one naše građane i sugrađane koji iz razno raznih razloga nemaju pristup internetu. To su obično oni naši sugrađani sa vrlo niskim primanjima, koji su siromašni, tako da im te i te male naknade mogu zaista predstavljati problem i potrebno je i bilo bi solidarno rekla bih osloboditi ih plaćanja tih dokumenata do kojih naprosto ne mogu doći internetom, pa evo ja vas molim da to uzmete u obzir. Osim dostupnosti podaci naravno trebaju biti i ažurirani, stoga je važno omogućiti brža postupanja u izradi i provedbi katastarskih izmjera i geodetskih elaborata, što se i predlaže ovom, ovim izmjenama zakona. Vrlo je važno pratiti i najavljene izmjene Zakona o zemljišnim knjigama, o tome smo danas u replikama već dosta rekli, koje bi trebale omogućiti brže i efikasnije postupanje jer smo zaista svjedoci neažuriranih upisa u zemljišnim knjigama, kao i velikom broju neriješenih starih predmeta, neusklađenosti zemljišnih knjiga sa katastrom, te još uvijek velikom broju upisa stanova u knjige položenih ugovora za koje nije provedeno povezivanje stanova i zemljišta. Samo za primjer, u Gradu Zagrebu nisu obnovljene zemljišne knjige za čak 23 katastarske općine za koje su nove katastarske izmjere provedene još 1968.g., ali samo u katastru, pa tako u našoj metropoli imamo u zemljišnoj knjizi staru katastarsku općinu Grad Zagreb koja je već preko 50.g. u katastru odgovara 11 katastarskih općina, između ostalih centar Maksimir, Pešćenica, Trešnjevka, Črnomerec i druge. Iako u Gradu Zagrebu katastar zaista nastoji biti ažuran provode nove izmjere i tisuće geodetskih elaborata godišnje otegotna je okolnost upravo neusklađena zemljišna knjiga starija i od 100.g.. Stoga je za krajnji rezultat, a to je usklađenost katastra, zemljišne knjige i stanja u naravi nužno donošenje propisa koje će nakon pola stoljeća, dakle nakon pola stoljeća osigurati pravnu sigurnost građanima, ubrzati realizaciju investicija, omogućiti provedbe projekata i gospodarski razvoj u cjelini, a prvenstveno omogućiti učinkovito prostorno planiranje i zelenu tranziciju. Dakle, dobre strane ovog prijedloga zakona su svakako to da se ubrzava provedba katastarskih izmjera i definira se postupak prikupljanja svih podataka za izradu katastra nekretnina i obnovu zemljišne knjige jer su se prijašnjim zakonom prikupljali samo podaci za izradu katastra ali ne i za zemljišne knjige. Više se neće provoditi dugotrajni postupci izlaganja podataka izmjere i obnove zemljišnih knjiga od strane službenika katastra i nadležnog suda nakon samih izmjera, to je nekad i 10 godina kasnije. Dakle, ovim zakonom propisuje prikupljanje svih podataka u samoj izmjeri i ti, i to od strane ovlaštenih stručnjaka. Zatim propisuju se kraći rokovi za otvaranje katastarskog operata i prelazak u bazu zemljišnih podataka katastra i zemljišnih knjiga čime se nastoji osigurati trajna usklađenost katastra i zemljišnih knjiga. Zatim uvodi se način pozivanja osoba javnom objavom čime se omogućuje uključivanje u postupke izmjere svih zainteresiranih stranaka pa i onih koje nisu, koji nisu mogli ostvariti upise prava u redovnim postupcima ili su upisani sa netočnim podacima u javne registre. Ubrzava se izrada i provedba pojedinačnih geodetskih elaborat što će rezultirati bržim evidentiranjem promjena u katastru i zemljišnim knjigama. Oko problema obavještavanja stranaka mislimo da bi bilo dobro uvesti centrali sustav koji bi promjenu adrese u MUP-u prema OIB-u odmah unosio i u katastar. Trebalo bi također osigurati konsekventno provođenje obveze prenošenja promjena u ovjerama ugovora kod bilježnika i ostavini prema katastru i zemljišnoj knjiži po službenoj dužnosti. To postoji naravno kao zakonska odredba međutim to kao što znate u praksi se ipak samo nažalost djelomično provodi. I potrebno je još jednom i ponovno naglasiti da će pojedine izmjene iz ovog nacrta prijedloga zakona doseći svoj cilj, dapače sve ove izmjene će doseći svoj cilj tek onda ako se istovremeno izvrše izmjene i u propisima u kojima se regulira daljnja provedba podataka katastarske izmjere i ostalih geodetskih elaborata. Dakle, prvenstveno tu mislimo na Zakon o zemljišnim knjigama pa smatramo nužnim da se sva potrebna regulacija izvrši paralelno i naravno na vrijeme. Evo, Klub zeleno-lijevog bloka će podržati ove, ovaj prijedlog u prvom čitanju uz nadu da ćete prihvatiti ne samo naše primjedbe nego primjedbe koje smo danas čuli koje su zapravo koliko razumijem dosta ujednačene i usuglašene za naprosto dobrobit i javno dobro da konačno od konja dođemo do dronova. Zahvaljujem najljepše.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice i ravnatelju Državne geodetske uprave, Klub zastupnika HDZ-a podržati će donošenje izmjena Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Zakon je donesen 2018. godine i osnovni zakon kojega, čiju raspravu, čiju izmjenu sada raspravljamo i donio je bitne novine kako bi se prije svega pojednostavnio i ubrzao proces nove državne izmjere i izrade katastra nekretnina. I tada smo ga podržali, posebno smo tada podržali činjenicu da je s tim zakonom uvedena obveza donošenja višegodišnjeg, višegodišnjeg programa katastarske izmjere i koji je program donesen u listopadu čini mi se prošle godine i na temelju njega radi se godišnji program koji je kao što smo maloprije čuli od državne tajnice u izradi i on bi trebao biti vrlo na sjednici Vlade RH kako bi se s njime moglo ići u provedbu samog godišnjeg programa. Ovim zakonom sada taj zakon iz 2018. godine ubrzava odnosno procedure ubrzavamo s jedne strane što je dobro i …/nerazumljivo/… raspravu čuli koliko traju, često puta i komplicira se postupak izrade na kraju zemljišne knjige kada se otvaranjem zemljišne knjige zaključuje taj proces državne izmjere i stvaranje katastra nekretnina odnosno banke, baze zemljišnih podataka. To je trajalo dugo, o tome ću nešto kasnije reći. Stoga je dobro da ovaj zakon odnosno izmjene zakona idu u proceduru paralelno sa Zakonom o zemljišnoj knjizi kako bi se i još dodatno ubrzalo okončavanje postupka državne izmjere kada bismo mogli reći da imamo usklađen katastar i zemljišnu knjigu. Dakle, to je i to pozdravljam sve ovi skraćene procedure, korištenje jasno automatske obrade podataka i e-oglasne ploče i svega onoga što mislimo da je s ovim zakonom dobro promišljeno, osmišljeno čim prije treba ići s tim u proceduru kako bi se čim prije provela izrada, izrada nove zemljišne knjige, novog katastra. Ono što je već čini mi se, nema sada kolege Brumnića, on je govorio o jednoj povijesti nastanka katastra, katastarskih planova i zemljišnih knjiga na ovim prostorima. S obzirom da dolazim iz Korčule ne smijem propustiti reći zbog mojih Korčulana, prvi praktično povijesni dokument na ovim prostorima na kojim obitavaju Hrvati je iz 3. Stoljeća prije Krista kada je u Lumbardskoj psefizmi uklesan praktično prvi katastik vinograda na području Lumbarde, na istočnom dijelu Korčule i to je praktično i zabilježen kao prvi pokušaj uređivanja katastra odnosno vlasništva odnosa na tim česticama između grčkih naseljenika i stanovnika koji su tada bili na Korčuli i to je kao prvi dokument. Kada govorimo o tome da nam je katastar i zemljištu knjigu u stvari što je točno osmislila Austro-Ugarska mi danas gotovo 200.g. nakon početka te izmjere koja je počela na području Austro-Ugarske negdje 1831., '2., '3.g., pa i na području Dalmaciju i na području Hrvatske koje je bilo pod Austro-Ugarskom taj proces je također trajao jako puno, nije Austro-Ugarska napravila tako brzo, jasno bile su tada i skromnije mogućnosti, 50.g. je trajao proces od kada je se krenulo u izradu katastra i zemljišne knjige, pa do tamo negdje 1890. kad su ti poslovi otprilike i zaključeni, no s puno skromnijim instrumentima, s puno skromnijim metodama Austro-Ugarska je to napravila jel. Mi smo već 30.g. u samostalnoj suverenoj Hrvatskoj, negdje oko 3.360 katastarskih općina u Hrvatskoj, mi smo u obnovu za sada krenuli negdje oko 15-tak posto možda, 414 je katastarskih općina u novoj izmjeri, a od njih 414 zbog onoga što sam na početku rekao, a to je taj komplicirani dugotrajni sustav, od početka pa do osnivanja zemljišne knjige je usporio i od tih 414 katastarske općine negdje 200 ako se ne varam ravnatelju jest završeno i možemo reći da te JLS na čijem su području te katastarske općine imaju sređen katastar i zemljišnu knjigu, što je dobro iz nekoliko razloga. Prvi razlog je što su sve JLS u Hrvatskoj koje imaju novu izmjeru, a istog trenutka kada je ta zemljišna knjiga data na korištenje gospodarstvu i građanima povećalo svoje prihode, proračunske prihode negdje i do 30-40% iz, s aspekta vrijednosti zemljišta, pa se povećava prihodi poreza na promet nekretnina i s aspekta činjenice da je veći obuhvat nekretnina u postupku naplate komunalne naknade i iz činjenice da je povećana, da je uređena, da su uređeni imovinskopravni odnos, pa odmah se ubrzavaju gospodarske aktivnosti što za sobom vuče onda jasno i veće prihode od komunalnog doprinosa itd., itd. i to. To jednostavno mi nismo svjesni koliko uređena zemljišna knjiga, uređen katastar potiče i gospodarske aktivnosti, a da ne govorim da enormno diže vrijednost nekretnine. Ja sam to puno puta u ovom saboru rekao. Dakle, mi kao država koja je svjesna činjenice da postoje nekretnine u vlasništvu i države i JLS i poduzetnika i građana valoriziramo na jedan način u odnosu na jedan dio pokretnina i države i poduzetnika i JLS i građana koje su primjerice vozila. Vozilo je građanima isto jedna od pokretnina. Od '90.-te do danas je država izdvojila za održavanje te pokretnine u ispravnom stanju kroz tehničke preglede negdje oko 200 milijardi kuna. Godišnje za registraciju svih vozila u Hrvatskoj se izdvoji 6 milijardi kuna. Mi smo otkada je Hrvatska, hrvatske države, pa ako smo 2 milijarde kuna uložili u nove izmjere i stvaranje elaborata novih i nove zemljišne knjige mislim da nisam puno pogriješio. Zato je ovaj program g. ravnatelju kojega smo donijeli ovdje u HS da ćemo idućih 10.g. premjeriti 9,7% hrvatskog teritorija koje predstavlja građevinsko zemljište, koje obuhvaća oko 6,5 milijuna katastarskih čestica, što je u odnosu na 10% teritorija obuhvaća 42% svih katastarskih čestica ogroman iskorak. Na vama je i na ministarstvu da se to doista i dogodi. Mi smo to usvojili, otprilike smo utvrdili koliki je to iznos potreban da bi se izmjerilo 550 tisuća hektara građevinskog zemljišta i tu pohvaljujem vladu, to sam rekao i sad ću pohvaliti ponovno, pohvaljujem zato što smo svjesni činjenice da tako brzo u 10.g. ne možemo premjerit cijelu Hrvatsku, napravit cijelu zemljišnu knjigu, napravit bazu zemljišnih podataka, zato nemamo niti administrativnih kapaciteta, onda je bio dobar pristup da se uđe u uređenje onog dijela i teritorija Hrvatske gdje je 80% svih gospodarskih aktivnosti. Na taj način ćemo napravit jedan veliki iskorak i pomoći da se te aktivnosti i ubrzaju i da ne bude katastar i zemljišna knjiga kočnica napretku i razvoju Hrvatske. Zato vas i ovaj put pozivam, iziđimo čim prije s godišnjim programom, provedimo javne nabave, zaposlimo struku, krenimo u tu realizaciju i to će ta činjenica da ćemo godišnje provoditi ogroman obuhvat uređenja teritorija RH bit po meni veliki, veliki, veliki poticaj čega mi nismo ni svjesni. Nema ubrzanja gospodarskog razvoja bez sređene katastra i zemljišne knjige, bez stabilnog stalnog poreznog sustava i bez, to ću ponoviti, bez pokrivanja Hrvatske svim, svom prostornom planskom dokumentacijom. Kad te tri stvari poklopimo, a ovo što danas, o čemu danas raspravljamo je jedan od temeljnih preduvjeta onda možemo reć da smo kao država konkurentni, podobni za ulaganja i dodatnu izgradnju Hrvatske. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je poštovanog zastupnika Predraga Štromara.
Hvala lijepa. Važećim Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina nije dostatno propisan postupak izrade geodetskog elaborata s jedne strane te pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata od strane područnih ureda katastar i svjesni smo koliko je to nekada dugo trajalo, a koliko je to bitno za samu građevinsku dozvolu ne trebam govoriti. Ovim se nacrtom prijedloga zakona zbog specifičnosti provedbe tehničkih radnji u postupku izrade geodetskih elaborata detaljnije propisuje radnje u postupku izrade te pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata. Time se doprinosi pravnoj sigurnosti i zaštiti prava i obaveza stranaka koje sudjeluju u navedenim postupcima kao i skraćivanju postupa pregleda i potvrđivanja geodetskih elaborata te u konačnici bržom provedbom promjena temeljem geodetskih elaborata u samom katastarskom operatu. O tome se intenzivno komuniciralo sa Hrvatskom komorom ovlaštenih inženjera geodezije, čuli smo neki dan na odboru i naravno da struku treba slušati i sa strukom komunicirati. Samim tim što je struka sudjelovala u tome treba znati da je ovaj zakon kvalitetan i da ga treba kao takvog prihvatiti jer će nam olakšati posao. Olakšava se intenzivno posao izrađivačima geodetima zatim područnim uredima za katastar i već sad elaborati u elektronskom obliku čuli smo čak se ovjeravaju neka i u vrlo kratkom roku, u roku od 1 dana. Prije 8 godina kad smo pripremali u Varaždinskoj županiji aglomeraciju kad je trebalo urediti više od 3.000 čestica po pojedinim dijelovima je trebalo po, po pojedinim dijelovima projekta, a bilo ih je 20-ak je trebamo 6 do 9 mjeseci da se to riješi. Em je bila izmjena softvera, pa je nedostatak ljudi, a na kraju se to riješilo znanjem struke i prednošću novih tehnologija. Nove tehnologije se mogu i moraju iskoristiti i ovo sve što smo danas govorili i čuli naravno da sve treba biti na kraju u konačnici na jednom mjestu i prostorno planska dokumentacija i zemljišno knjižna informacija i katastarska informacija to je neminovno i to će sigurno u nekim općinama i gradovima već to i kvalitetno funkcionira, a funkcionirat će vrlo brzo i na cijelom teritoriju RH. Izdavanje građevinskih dozvola zahvaljujući tome traje puno kraće, a posebno onaj dio kad se radi glavni projekat, a kad se napravi glavni projekat onda je već puno jednostavnije uopće doći do građevinske dozvole. U tom glavnom projektu ovaj elaborat je izuzetno bitan i ako se tu skrati vrijeme mi ćemo biti puno konkurentniji i na ljestvicama koje nas prate, ali na kraju bit ćemo konkurenti i za naše gospodarstvo i za naše građane. Još jedanput ponavljam, iskreno mi je drago da struka potpuno uključila u izradu ovog zakona, da su se iskoristile sve nove tehnologije koje postoje kako bi sve ubrzali. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice i ravnatelj Državne geodetske uprave, bez obzira s koje strane ove sabornice sjedili mislim da jedinstveno smo svjesni činjenice da bez sređenog katastra i gruntovnice, bez jasno definiranih podataka, bez javno transparentno moguće dostupnih podataka da uvijek kad govorimo o nekakvim iskoracima vezano uz gospodarstvo to biti neće moguće. Iz jednostavnog razloga, tu smo raspravljali o niz stvari, kad raspravljamo o niz stvari mi se uvijek vratimo na taj problem katastra i gruntovnice. Mi do sad smo to pokušavali, kad govorim do sad govorim isključivo vezano uz novu Hrvatsku državu i nekako se referiram od 20, negdje od 2000., dakle ajmo reći zadnjih 20 godina. Nismo uspjeli, nismo odradili posao kako treba. Mi još uvijek u jednom trenutku sam ja tu izračunala da bi se sredilo sve zajedno nam treba 106 godina. Ja mislim da tome danas nije tako. Mi smo do sada u postupku izdavanja lokacijskih i građevinskih dozvola imali i, za izdavanje lokacijskih dozvola samo ću se referirati na zadnjih 10 godina. Trebalo je raditi posebnu geodetsku podlogu pa se odustalo od posebne geodetske podloge pa sad imamo geodetsku situaciju stvarnog stanja terena. Dakle, ono što se radi u postupku lokacijske dozvole radi se posebna geodetska podloga se prije, pa geodetsku situaciju stvarnog stanja terenu, rezultat toga je parcelacioni elaborat koji se ovjeri i koji se preda u katastar. Dakle, katastar ima na raspolaganju brdo parcelacionih elaborata koji su ovjereni, predani, za koje su zaključeno da je sve u redu. Zadnja izmjena zakona je rečeno da mora biti i rezervacija broja nove građevne čestice. Jednako tako mi imamo u postupku legalizacije negdje je bilo oko milion zahtjeva od milion zahtjeva nek svi nisu trebali imati tad geodetske snimke izvedenog stanja nezakonito izgrađenih zgrada nego da je trebalo biti negdje pola ili recimo 400.000 imamo i to u katastrima. Sad snimamo dronovima, ali kad vi dođete i to je ono što mene frustrira i deprimirat će me stalo, vi dođete po svoju kopiju katastarskog plana, dakle za prostor su se radili PGP-ovi, radili su se geodetski projekti, radili su se geodetski elaborati, radi se potvrda parcelacionih elaborata, dođete po svoju kopiju katastarskog plana i dobijete kopiju katastarskog plana u onog starog u kojem to sve zajedno nema. Što vam hoću reći? Hoću reći još jednu stvar, Hrvatska, ja sam pitala ravnatelja DGU-a, Hrvatska je pred jedno 5 ili 6.g. imala 1700 ovlaštenih geodeta. Toliko ovlaštenih geodeta, dakle onih koji rade posao imala je u tom trenutku Francuska. Danas imamo 2800 ovlaštenih geodeta koji rade mislim oko 600 različitih poslova, dakle mi imamo ovlaštene geodete koji znaju radit posao, koji imaju, koji rade, mi cijelo vrijeme nešto snimamo, prije smo snimali sa onim letvama i sve ostalo, sad snimamo dronovima iz zraka. Mi to moramo negdje vidjet, rezultat toga negdje mora biti. Možda je jedna od načina bila, ja sam to zvala tigrova koža, ajmo iskupit sve što je dosad napravljeno, tamo gdje je napravljeno stavimo, pa ćemo tu napravit pomak. Mi to ne vidimo. Ovdje kolege koji se bave katastrom su zaključili imamo novi Zakon o izmjeri iz 2018. I dalje vidimo da bi napravili dobro posao treba nam 6,5.g., ajdemo to smanjit sad, pa se sad odlučilo, ovim postupkom će trebat 2.g.. Ono, moje iskustvo koje je i koje me uči i za koje ću se stalno zalagat dok ću imat prilike govorit, geodeti odlično snimaju i rade svoj posao, najbolje rade, ne može nitko, oni su za to educirani. Gruntovnica, tamo su neki, neću reći gruntovčani da se niko ne uvrijedi, ali neki pravnici koji trebaju raditi svoj posao. Ajde da to bude jedan postupak, ajdemo probat da to bude jedan postupak da je nakon što sve katastar odradi sve što treba odradit nakon ove 2.g. vi niste došli do kraja, vi i dalje, mi moramo dalje moramo sređivati gruntovnicu, tu nije kraj. Svi oni koji su za svoju osobnu parcelu ili radili to znaju o čemu govorimo, da li je 2022. da si to priznamo i da to napravimo, meni se čini da da. Ovaj zakon je samo mali korak na tome, bez sređene gruntovnice, bez izmjene zakona koji su vezani uz to nećemo ponovo polučit rezultate. Prošlo mi je vrijeme. Hvala.
Repliku, prva poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Evo kolegice Mrak-Taritaš, zapravo jedno pitanje radi pojašnjenja našim građanima. Dakle, sustav registriranja nekretnina i prava u RH temelji se na ova dva registra, katastru i zemljišnim knjigama. Katastar je nadležan za opisivanje nekretnina, dok je zemljišna knjiga nadležna za prava na tim prethodno opisanim nekretninama i oni do dana današnjega nisu usuglašeni. Šta vi mislite hoćemo li doživjet u našem životu ili životu naše djece, unuka, praunuka, ne znam u kojem stoljeću ćemo doživjet da se ta dva registra usuglase, jer uvijek kad imamo nekakvih problema za investicija, bilo što za nešto napravit uvijek smo zapravo zakvačeni ne znam imovinskopravnim problemima i ne znam čime, evo hvala.
Hvala lijepo. Dakle, mogu? Hvala lijepo. Dakle, na brdo zakona o kojem smo imali priliku raspravljati u ovoj sabornici smo se vrlo često, ali vrlo često uvijek popiknuli i rekli, ali ljudi moji mi imamo problem s katastrom i gruntovnicom. Dakle, država svoje nekretnine, a sad je priča o državnim nekretninama, nije evidentirala, nema evidenciju. Mi nemamo, mi još uvijek na nekakvim cestama koje su državne ceste kad uđete u katastar i gruntovnicu vidite livadu, pašnjaka u gruntovnici vidite bivše vlasnike, država o tome nije vodila računa. Jedan od razloga je taj dugotrajni postupak, dakle sve kad odradite u katastru i to je ono što kolege dobro znaju, vi napravite izmjeru, odradite sve, ta izmjera stoji i gleda i sve, ona se mora ići dalje proć postupak u gruntovnici ako na vrijeme ne prođe, stara je jel se u međuvremenu nešto desilo, neko je nešto napravio, izgradio i sve ostalo. Dakle, a danas snimamo dronovima, imamo sve [[Upadica: Vrijeme]] ja, ja zaista mislim da treba napravit iskorak ozbiljan.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Taritaš, evo čuli smo da već 30.g. pokušavamo nadograđivati sustav i bilo je puno vlada i ministara i svi su ili počinjali ispočetka ili su nadograđivali ono što su naslijedili. Nije problem kritizirati. Evo ja vas pitam vi ste isto bili u tom sustavu 4.g. i sigurno ste mogli povući određene poteze, bila je i tada DGU, bilo je ministarstvo, zakoni, podzakonski akti. Možete li nas vi prisjetiti što ste vi kao tada ministrica učinili da bi taj sustav danas bio uređeniji, da se možemo sjetiti toga i reći, pa ova vlada je naslijedila to i onda je krenulo u sasvim nekom novom smjeru, pa smo danas ušli u krivi prostor ili krivi smjer, pa nismo ovaj na dobrom putu ne, jer nije problem iskritizirati. Da li ste vi možda imali nekakve godišnje programe koje sada imamo, jesmo li imali dovoljno novaca onda recimo da to možemo učiniti, je li nam ovo prilika sada što imamo da to konačno riješimo? Evo čisto da se prisjetimo što ste vi to napravili da bi oni poslije vas mogli reć mi smo tu nastavili, idemo dalje, ne.
Kolega Borić, uvijek, točno sam znala da će vaša replika biti takva samo sam mislila da li ćete me onako jako ružno iskritizirat ili ćete samo malo iskritizirat. Kolega Borić, vi i ja dugo pamtimo i vi ste bili u izvršnoj vlasti košto sam bila i ja u izvršnoj vlasti i dugo pamtimo što smo radili i kako smo radili. I ono što je zaista u mom resoru je bila DGU i u tom trenutku smo isto radili izmjene i dopune zakona koji su bili vezani uz Zakon o katastru, radili smo isto jesmo, radili smo isto ono što se i sad radi, pokušali napraviti iskorak vezano, 2013.g. smo donijeli set novih zakona vezano uz Zakon o gradnji, vezano uz Zakon o prostornom uređenju, vezano uz Zakon o inspekciji. Tad smo i uveli nešto što se zvalo geodetski projekt jel je to tada iz DGU-a odnosno geodetske struke došlo da se treba radit, pa se onda u međuvremenu odustalo, slušali struku i radili ono što je trebala radit struka i tad bili svjesni, ja sam s ove govornice i tad govorila neće biti iskoraka dok se ne sredi katastar i gruntovnica [[Upadica: Vrijeme]] zajedno, al to je politička odluka [[Upadica: Vrijeme]]
Slijedi replika poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
Poštovana kolegice, nigdje nećemo stić ako negdje ne krenemo. Ja sam u svojoj raspravi rekao 30 godina mi praktički pokušavamo popraviti nešto što suštinski ne odražava ono što želimo. I vi i mi i kolege vrlo vjerojatno želimo uređeno društvo. Uređeno društvo kojim možemo upravljati, koji može transparentno svojim građanima izvršavati njihove potrebe ajmo tako reći. Ja ne razumijem da nakon svih ovih rasprava nekome tko donosi odluku da nam pošalje nekakav zakon nije jasno da treba katastar i gruntovnicu spojiti u jedan ajmo reći dokument, jedan operat i nastaviti zajedno to rješavati jer ovakvim pojedinačnim izmjenama mi u stvari nešto poboljšavamo, a nešto s druge strane otežavamo. Mislim mi u konačnici ne uspijevamo riješit problem kojeg smo svi svjesni i to ne godinu, dvije dana nego doslovce 30 godina se držimo kažem evo katastra koji je [[Upadica: Vrijeme.]] počiva praktički na, u Hrvatskoj danas na Austrougarskoj.
Odgovor.
Dakle tu ću još i djelomično odgovori kolegi Boriću. Uđete u problem i pokušate riješiti taj problem kog ćete prvo pitati kako da riješite taj problem, onaj koji je duboko u tome ajdemo vidjeti kako to riješiti. Kad smo išli u postupak novog Zakona o legalizaciji tad smo pitali geodete dajte da vidimo što ćete vi u postupku raditi da to što napravite će vam moći biti podloga za sređivanje katastra. I točno u zakonu je ono što su nam geodeti rekli da treba biti, što usmeno, što pismeno, što na sastancima. Da bi na kraju sve to što je napravljeno vezano uz postupak legalizacija, vezano uz geodetske snimke izvedenog stanja negdje stoje. Zašto stoje, zašto se to nije implementiralo? To bi trebalo biti pitanje za nekog drugog. Kad razgovarate, kad razgovarate i kad pitate i ravnatelja Državne geodetske uprave i kad pitate predsjednike gruntovnica odnosno općinskih sudova, svi kažu ajdemo napraviti jedan postupak [[Upadica: Vrijeme.]] važno je da bude jedan postupak [[Upadica: Vrijeme.]] pa bez obzira jel dajemo izvod iz katastra i gruntovnice, važno je imati jedan postupak, dok tog nema [[Upadica: Vrijeme.]] nema iskoraka.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anamarije Blažević.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ovih nekoliko minuta ja ću s vama podijeliti moje mišljenje katastarskih izmjera iz kuta čelnice jedinice lokalne uprave u kojoj su u tijeku katastarske izmjere. Prije toga samo moram reći da mi je omiljena web stranica e-katastar koja mi daleko pomaže u radu. Dakle, moje asocijacije na katastarske izmjere su slijedeće. Potreba, sredstva naravno ona financijska te dugotrajni postupak. Sad ću vam to probati obrazložiti. Dakle, potreba, svi smo mi svjesni danas smo tu čuli kako veliki broj katastarskih općina u RH nema usklađene podatke katastra, zemljišnih knjiga sa stvarnim stanjem na terenu. To naravno dovodi do velikih problema npr. u gradu Pakracu važeće zemljišne knjige su stare više od 100 godina i zadnje izmjere sežu još u Austrougarsku. Doduše one su još uvijek upotrebljive ali nemamo ni bolje, dakle još uvijek. Ne poklapanje podataka stvara poteškoće i za fizičke i za prave osobe ali i za daljnji razvoj. Zbog toga su nam potrebne katastarske izmjere koje dovode do pravne sigurnosti vlasništva na nekretninama i najbolji su način sređivanja stanja u prostoru. Zbog svih tih benefita kao gradonačelnica odlučila sam se 2017. godine na katastarske izmjere jer sam svjesna kako je napokon nakon spomenutih tih 100 godina došlo vrijeme za to za oko 9.000 čestica na 2 katastarske općine. Dolazim sad i do druge asocijacije, a to je da treba izdvojiti poprilična sredstva iz gradskog proračuna. Tada je izmjera iznosila oko 6,6 miliona kuna, a naš skroman proračun treba sufinancirati 60% dok DGU preuzima preostalih 40%. Razmišljam na način kako vlasnici neće imati troškove, a svi oni koji sami sređuju papire znaju kako je to skup posao. U to razmišljanju kako isfinancirati izmjeri, izmjere dolazi mi na pamet i asocijacija broj 3 to je dugotrajan postupak pa će gradski proračun zbog toga evo uspjeti podnijeti tu obvezu kroz naredne 2 do 3 godine. Od tada je prošlo 5 godina i cjelokupni postupak još nije završen, a obveza je davno isfinancirana i više je nema u gradskom proračunu osim naknade sudu i katastru. Pitala sam osobe koje su uključene u sam postupak zašto to toliko traje i odgovor svih je bio isti, neodazivanje stranke. To je uzelo najviše vremena, dakle stranke odnosno osobe koje su uredno pozivane sukladno zakonu pismenim putem, a one su ili odbile primiti pismeno doduše to u manjem broju ili ih nije bilo moguće pronaći odnosno pronaći stvarnog nositelja prava, a vjerujte grad u kojem se nakon Domovinskog rata stanovništvo prepolovilo ima veliki problem pronalaska vlasnika odnosno tih nositelja prava jer ta osoba svoju imovinu nije posjetila zadnjih 30 godina. Ove izmjene zakona dovode do toga da se ovakve prepreke smanje na najmanju moguću mjeru i osim dostave pismenim putem koja je neučinkovita omogućuje da se obavijesti i pozivi strankama objave u javnim glasilima odnosno na oglasnoj ploči DGU-a. Sigurna sam zbog ovom mog primjera koji sam vam izložila kako će učinkovitost provođenja katastarskih izmjera povećati odnosno biti će brže. Svakako treba zaštititi prava svih koji imaju pravni interes u tom postupku i o tome se govori u dijelu ovih zakonskih izmjera kod izrade elaborata katastarske izmjere. Definiraju se granice zemljišta i sadržaj popisnog lista za čestice osoba koje se nisu odazvale pozivu. Osobno evo iz mog iskustava i zbog svega ovoga što sam rekla pozdravljam izmjene i dopune Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina koje idu u smjeru učinkovitosti i bržem postupku provođenja jer je isto od interesa za sve stranke u postupku ali sigurno je od šireg javnog interesa. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Blažević u vašoj raspravi rekli ste da katastarske izmjere u vašem gradu Pakracu traju. Proces je započeo znači 2017. godine i traje već nekih 5 godina. Jeste li vi na početku očekivali da će taj postupak trajati tako dugo, jer nije to samo kod vas. Primjera ima više u Republici Hrvatskoj i ostavlja li takvo dugotrajno trajanje postupaka posljedice na neke aktivnosti građana koje bi oni mogli poduzimati da je izmjera ranije završena, a s druge strane spomenuli ste da imamo i građane koji se ne odazivaju na pozive pa i oni osporavaju proces izmjera. Hvala.
Hvala lijepo. Pokušala sam sve pohvatati, nadam se da ću odgovoriti. Dakle, pretpostavka je bila da će završiti izmjere krajem 2020. godine. Bili smo svjesni da to možda i nije realno vrijeme, ali tako smo planirali ta financijska sredstva u proračunu. I evo još uvijek traje. Najveći problem kao što sam rekla, a to je dio vašeg zadnjeg pitanja su upravo stranke koje se ne odazivaju postupku, a kojima je stari u interesu. Zato taj postupak evo treba ubrzati na ovaj način, pa čak da i putem sustava e-građani. Dakle, njima će i dalje biti pozivi dostavljeni. Još jedan dio odgovora o posljedicama. Pa možda te posljedice nisu direktne, ali svakako indirektnih posljedica ima jer napomenula sam da još uvijek baratamo tim starim katastarskim izmjerama. Dakle, podacima iz katastra od prije sto godina. One su dostupne, ali kažem nisu više sigurno učinkovite. Nema direktnih, ali indirektnih [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] posljedica sigurno ima.
Poštovani zastupnik Tomislav Okroša je sljedeća replika.
Hvala predsjedavajući. Uvažena saborska zastupnice gospođo Blažević kao gradonačelnica grada Pakraca imate puno iskustva sa tim katastarskim izmjerama i općenito sa Državnom geodetskom upravom. Zanima me, naišao sam na podatak da ste u gradu potpisali 2017. godine taj ugovor i projekt, započeli projekt vrijedan više od pet milijuna kuna gdje kao grad sudjelujete sa 60%. Pročitao sam da su i radovi trebali biti gotovi 2020. pa me zanima koliko ste zadovoljni sa dinamikom tih radova, a prije svega nama čelnicima lokalne samouprave koji to još nismo radili eventualno da sugerirate na što bismo trebali obratiti pozornost prije nego što se upustimo u takve projekte.
Odgovor.
Hvala. Evo mislim da sam sve već i odgovorila. U stvari financije su bile 6,6 milijuna kuna sa PDV-om, to je ono sa čime ja baratam i što pamtim. Moram reći da bih svima preporučila naravno da idu u katastarske izmjere. Čuli smo sad da ne ponavljam sve te razloge, ne samo i zbog gradova samih i općina, nego i zbog ljudi, dakle naših sugrađana vrijednost nekretnine njihove se podiže, puno je lakše dakle sve u prometu nekretnina. A gledajte, zadovoljna ili ne ja sam zadovoljna u smjeru što sam ipak išla u katastarske izmjere a naravno da bi voljela da je taj postupak brži i zbog toga evo dajem svoju potporu i mislim da trebamo tome težiti jer svi smo koji smo krenuli u katastarske izmjere u stvari u istom nekako košu, svima nama to je jako sporo. Voljeli bi da se to može završiti u roku šest mjeseci, znamo da je nerealno ali i nama puno, puno to znači jednostavno za daljnje funkcioniranje i za naš razvoj. Dakle, krenite u katastarske izmjere slobodno.
Vrijeme. Sljedeća replika poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegice Blažević, apsolutno znam o čemu pričate. Evo ga ja dolazim iz općine u kojoj također se vrši katastarska izmjera već punih 8 godina i znamo da ima puno tih problema, pa vas ne bih s tim dugotrajnim. Nadam se da će ovaj zakon o kojem danas raspravljamo stvarno ubrzati da se to riješi ne samo zbog stanovništva, nego i zbog naših gospodarstvenika, jer mi znamo da kad imate sređene katastarske knjige, odnosno gruntovno da lakše privlačite svoje gospodarstvenike da dolaze u vaše gradove ili u općine. Znači i to je jedna mjera i razvoja te lokalne sredine i lokalne zajednice i naravno cijele županije, ali i cijele države. Mislim da se tu slažemo i da bi se stvarno trebalo ubrzati i da je ovaj zakon jako dobar. Hvala lijepa.
Odgovor.
Pa da, mogu se samo sa vama složiti. Čuli smo dakle sve te razloge i sve što ste vi nabrojali stoji samo moram vam reći osam godina niste me baš ohrabrili, ali vjerujem da će ovaj zakon pomoći da se to stvarno brže riješi. Nama problem svih jedinica lokalnih uprava vjerojatno nisu jednaki kod vas i dole kod nas u Slavoniji. Kod nas je stvarno problem najveći bio neodazivanje stranaka. Vjerujem da je u vašem slučaju nešto drugo jer ne dolazite iz iste, pa čak ni slične sredine. Ali sve te stvari u stvari koje smo na terenu prepoznali trebaju se ugraditi u zakonska rješenja kako bi ona bila učinkovitija i brža čemu svi težimo.
I posljednja replika poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Blažević, taj problem kojega ste vi iznijeli sa neodazivanjem građana ima više razloga jednim dijelom je i sociološki problem. Naime, kada vi nekome njegovu najvažniju, najvredniju imovinu kao grad i država uređujete, podižete kvalitetu te njegove imovine, a pri tome to njega ne košta ništa to u pravilu niti ne cijeni. Da je on financirao tu nekretninu, tu obnovu koja će mu u konačnici značajno podignuti razinu te njegove nekretnine onda bi bio kud i kamo uporniji i tražio bi ubrzanje postupka. Nije to kod svih, kod građana i to da vi godinama ne možete doći do osobe čiju imovinu koja je nesređena, neuređena dižete na višu razinu da on s njome u istom trenutku nakon završetka obnove može raspolagati.
Odgovor.
Sasvim ste u pravu, razmišljala sam naravno o svim tim razlozima zašto se ljudi ne odazivaju, zbog čega ne dolaze jer u stvari ne odazivaju se i oni koji jesu, kad stavimo na stranu onih kojih nema ili gdje nije riješena ni ostavinom njihova imovina, ta velika nezainteresiranost ljudi mislim da ne shvaćaju što katastarske za njih i za njihovu imovinu u stvari znače. Ljudi vole da se u gradovima i u općinama nešto radi, nešto gradi, ali da bi to mogli raditi i graditi ono što je vidljivo mi moramo napraviti katastarske izmjere, riješiti sve te nekakve druge administrativne pretpostavke da do toga dođe. Vjerujem da će ljudi s vremenom kada se u stvari završe katastarske izmjere na području mog grada shvatiti što je to za njih značilo, nadam se jer stvarno su tu i sredstva i vrijeme, ne samo ljudi uključenih u to, tu imamo naravno i ljude iz gruntovnice, iz katastra koji se daju puno u to. Hvala lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Mirele Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice, poštovani ravnatelju. Pa najprije ću se u svojoj raspravi osvrnuti na komentar odnosno repliku kolege Bačića. Pretpostavljam što ste mislili reći vezano za kad bi građani sami financirali i izmjeru i obnovu zemljišnih knjiga po pitanju njihove imovine onda bi bili ažurniji i odazivali bi se na pozive ipak ažurnije, ali građani to i financiraju, budimo realni, dakle bilo iz vlastitih džepova mimo onih poreznih prihoda koje uplaćuju u državni proračun, bilo na bilo koji drugi način. Međutim, svjesni smo svi da postoje i objektivni razlozi zbog čega ti postupci traju jako dugo. Objektivni razlozi na otocima su vrlo često i činjenice da su zemljišne čestice u vlasništvu puno više vlasnika, da je dio vlasnika ili pak svi zapravo odavno u iseljeništvu, da su mnogi od njih i umrli odnosno preminuli i jednostavno sve to odužuje postupak. Ja moram dodatno kolegicu Blažević, pa neću reć preplašiti, ali razočarati. Kod nas recimo katastarska izmjera u Omišlju i obnova zemljišnih knjiga traje već ukupno čini mi se 12.g.. Tako da zaista je optimistično očekivati da će to trajati 3.g.. Ja se nadam da će i novi zakon i sva poboljšanja koja se budu uvela ipak nešto napraviti i po tom pitanju. Što se tiče ovog zakona, dakle rekla sam i u svojoj replici državnoj tajnici odnosno podsjetila ju da je višegodišnji program katastarskih izmjera za razdoblje 2021. do 2030. donesen još 1. listopada '21.g.. Već tad je taj program višegodišnji debelo kasnio jer se je donio nakon što je 10 mjeseci već trebao biti konzumiran, a onda nastupa i obveza Vlade RH da donese godišnji program, pa kako imamo višegodišnji od '21. do '30. trebali smo već imati i godišnji program za '21., a onda evo već mjesec dana i za 2022.g., što nemamo. Nisam dobila odgovor vezano za ovaj program odnosno godišnji program jel je on donesen za 2021.g., čini mi se da ste rekli da nije bio na vladi, znači da nije donesen, a ja apeliram s ovog mjesta da barem ovaj za 2022.g. bude u što kraćem roku donsen jer gubi onda svoj smisao, de facto mi nemamo temeljem čega izvršavati sve ove postupke ako nemamo godišnji program, a on je već za ovu godinu trebao sa 1.1. stupiti na snagu i svi postupci koji se izvršavaju trebali su na njemu biti utemeljeni. Ono što će se složiti svi čelnici JLS, a znam da je u tom kontekstu tako razgovarao i čelnik jednog grada na Odboru za graditeljstvu, a to je ono uvijek nama sporno financiranje odnosno sudjelovanje u financiranju tog postupaka odnosno tih postupaka gdje nikako ne bi htjela da netko shvati da mi ne želimo sudjelovati u sufinanciranju odnosno financiranju tih postupaka, dapače mi već prihvaćanjem provedbe samog tog projekta, evo čuli smo i od kolegice Blažević i od nekih drugih kolega, sufinanciramo u omjeru 60:40, dakle radi se o milijunima kuna koje iz proračuna JLS ulažemo u izvršenje tog programa, međutim naravno uz to još osiguravamo i materijalne resurse da bi se program proveo i prostor i opremu, pa ako hoćete i neke materijalne stvari, dakle kopirni papir ili sve ostalo što je potrebno, telefoniju, što je potrebno da se postupak odradi, međutim tijekom ili čak pri kraju realizacije samog programa dolaze nam upiti i od Ministarstva pravosuđa i od DGU-a da sudjelujemo u financiranju plaća državnih službenika na poslovima obnove zemljišne knjige ili plaća u smislu naknada članova povjerenstava, a to se opravdava odnosno kaže nam se da u protivnom će se morati obustaviti postupak kod onih koji neće sufinancirati takav postupak na taj način. Pa nije logično da JLS sufinanciraju plaću državnog službenika koji mora odrađivati ovaj posao, a posebno nije fer kada se to čini na način da se de facto, ja ću se grubo izrazit, al de facto reketari JLS odnosno ucjenjuje da ukoliko ne sufinanciraju, evo kolegica i kima glavom, ukoliko ne sufinanciraju da će se obustaviti postupak. Budimo pošteni, pa već ako nema novaca hajmo u zakon unijeti točan datum prilikom pokretanja postupaka gdje se to dogovara, pa ćemo mi odlučiti hoćemo li ili nećemo postupak i pokrenuti.
Replika, poštovani zastupnik Branko Bačić. :
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Ahmetović, da se ne bi krivo shvatilo, kad sam vam govorio o tome da ne plaćaju, već smo u stvari mi donijeli programi gdje smo rekli tko će to plaćati, dakle to će plaćati JLS i prije svega država i mogućnost korištenja sredstava iz operativnih programa. Ali kad kažete da građani plaćaju s obzirom da sam dugo u tome puno se puta postavlja pitanje zašto ja ili zašto vi koji ste svoju imovinu uredili, sredili, uknjižili ona je jedan kroz jedan. Sada kroz proračun, kroz poreze plaća to onaj koji nije napravio ništa. Dakle, to je jedna dilema koja je bila. I druga, zašto onaj koji nema nikakve imovine moraju kroz plaćanje poreza sudjelovati, participirati onima koji imovinu imaju, a nisu je uredili. Dakle, to su brojna pitanja koja se postavljaju kad dolazimo u postupak u kojemu se uređuje imovina građana na teret države. Ja od toga ne bježim, država to mora urediti jer sređenom imovinom građana država itekako doprinosi sama sebi kroz mogućnost bržeg gospodarskog razvoja.
Odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, ja sam vam potpuno shvatila i dapače nisam htjela uopće negativno reagirati na vašu repliku, nego samo podsjetiti da građani Republike Hrvatske naravno kroz porezna davanja i omogućuju funkcioniranje i Državne geodetske uprave i Ministarstva pravosuđa koji sudjeluje u poslu državne izmjere i obnove zemljišnih knjiga. Naravno da dobivaju svoje benefite kroz činjenicu da uređuju svoje vlasništvo. Međutim, oni itekako financiraju i izravno, dakle kroz proračune jedinca lokalne samouprave ovakve projekte. Rekli smo 60:40 je omjer sudjelovanja u ovakvim projektima i to ne treba zaboraviti. Ja volim uvijek u svakom nastupu naglasiti da sve ono što mi radimo da li na lokalnoj, regionalnoj ili na državnoj razini radimo zahvaljujući sredstvima iz džepova građana Republike Hrvatske. Kada se bude to osvijestilo onda ćemo se svi mi, ali i sami građani puno odgovornije prema svemu što činimo i odnositi.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Željko Sačić.
E poštovana kolegice Ahmetović, s obzirom da znam da imate iskustva iz vođenja i lokalne zajednice dolje mi već godinama ukazujemo na te probleme i građani su frustrirani. Međutim, ja ću vam ukazati na jedan iznimno učinkovit model koji je ostavio krasne, krasne posljedice dobre. Evo u našoj zajednici tamo Varaždinske toplice, bio je gradonačelnik gospodin Dragutin Kranjčec iz HSLS-a koji je sve nas građane tamo posjednike faktične vinograda, zemlje, sve okupio i rekao dajte 220 kuna ja ću vam osigurati usklađenje stanja katastarski i gruntovno i to se odradilo. To se odradilo u roku od 6 mjeseci. Zašto ne idemo tim putem? Što je problem? Možda vi možete sva iskustva reći iz vaše zajednice. Eto.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa kolega Sačić, nemam informaciju o ovom slučaju. Ja bih voljela znati na koji način je to kolega iz Varaždinskih toplica odradio. Ono što je činjenica vezano za ovaj program, ja mogu govoriti samo o ovom programu jer itekako imam iskustva od 12 godina što se provodi, a u mojih 9 godina obnašanja dužnosti načelnice. Činjenica je da tek dvadesetak tvrtki je ovlašteno za obavljanje poslova državne izmjere. To su vam otprilike 3 milijarde kuna u desetak godina, odnosno 15 milijuna kuna svaka tvrtka godišnje uprihođuje 15 milijuna kuna. I sad vi gledajte kada jedinice lokalne samouprave de facto građani, mi ih samo predstavljamo uđu u takve poslove, osiguraju 60% sredstava a radi se o milijunima kuna. Kod mene konkretno 4 ili 6 milijuna kuna našeg dijela, znači jedinica lokalne samouprave e onda se traži još i građane da financiraju radnike državne razine, zaposlenike iz državnih uprava da rade svoj redovni posao. To je reketarenje. U protivnom se obustavlja postupak i svi milijuni koje smo već dali iz džepova građana padaju u vodu.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice i ravnatelju Državne geodetske uprave. Pa u onom dijelu u kojem sam u ime kluba govorio o podršci ovom programi, izmjenama ovog zakona dosta sam se referirao na višegodišnji program. Kao što sam rekao u programu je obuhvaćeno negdje oko 10% područja Hrvatske i gotovo nema jedinice lokalne samouprave koja neće biti obuhvaćena ovim programom zbog toga što je na prostoru svake jedinice lokalne samouprave postoji građevinsko područje. Ono što bi bilo dobro i što vjerujem da će Državna geodetska uprava kada se krene u realizaciju, a nakon što Vlada donese godišnji program postojati mogućnosti i to i pretpostavljam da već sada postoji na određeni način iskazan interes, da će jedinice lokalne samouprave na čijem se prostoru ulazi u obnovu njenog katastarskog elaborata i zemljišne knjige vrlo vjerojatno biti zainteresirane da se i preostali prostor koji je na području jedinice lokalne samouprave obuhvati. Dakle, planom je definirano da će se izvršiti nova izmjera i nova zemljišna knjiga za građevinsko zemljište, ali u toj jedinici lokalne samouprave postoje i druga zemljišta pa bi bilo dobro da se onda iznađe model kako i na koji način isfinancirati i onaj dio izrade katastarske državne izmjere izrade zemljišne knjige gdje jedinica lokalne samouprave ne, gdje nije građevinsko zemljište. Jer ja se slažem i to sam opravdavao u više navrata s obzirom na nemogućnost obuhvata cijelog područja Republike Hrvatske pogotovo ne obuhvata u kratkom periodu, relativno kratkom periodu od 10 godina koliko je zamišljen višegodišnji program katastarske izmjere, da a rekao sam i zbog tehničkih i kadrovskih mogućnosti države i naše geodetske operative u Hrvatskoj ali tamo gdje postoji izražen interes JLS da se sa tim jedinicama na određeni način sklopi sporazum kako će to financirati. Gđa. Ahmetović je govorila o financiranju u kojima participiraju JLS, što je potpuno jasno, međutim postoje JLS gdje je moguće i financijski se posložiti na način da se onda uđe u cjelokupni projekt nove geodetske izmjere i nove zemljišne knjige. To sam rekao iz iskustva JLS s kojima sam razgovarao gdje je dovršena zemljišna knjiga, gdje je dovršen katastar da su benefiti i poratna, poratna sredstva, premda ih je uložila u izradu toliki da u vrlo kratkom periodu nadoknade one troškove koje je JLS dala i participirala u izradi katastra i zemljišne knjige. Znam da je struka i time ću završiti, znam da je struka, prije svega geodetske tvrtke su predlagale različite modele kako bi se potaknulo i osigurala potrebna sredstva da se sufinancira izrada katastarske izmjere kroz participaciju vlasnika na način da tamo gdje je više vlasnika, ja znam na mom otoku je negdje na nekim malim parcelama i 100-tinjak i 150 vlasnika zbog neodržavanja katastra i zemljišne knjige, pa tamo gdje je nesređeniji, nesređeniji upis da tamo građanin participira nešto malo više nego tamo gdje je 1/1 riješen katastar i zemljišna knjiga. Znam da to, da bi to na određen način izazvalo male potrese tamo gdje bi se to uvodilo, ali u svakom slučaju treba razmisliti o tome kada ulazimo u projekt obuhvata građevinskog zemljišta u JLS da je mreža tog građevinskog zemljišta raštrkana diljem cijele JLS, pa negdje … [[Govornik se ne razumije]] postaju prazni prostori koji neće biti primjereni da se zajedno sa JLS iznađe načina tamo gdje su one zainteresirane da se obuhvati cijela JLS, tim više što takvim zakonom taj postupak pojednostavljuje… [[Govornik se ne razumije]]
Slijedi replika poštovane zastupnice Urše Raukar Gamulin.
Ja sam?
Izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo ja sam se nekako nadala da će ova rasprava proći više u stručnom tonu, ali budući da je kolega Borić započeo neku drugu onda bih vas ja pitala, znači mi smo sada 32.g., 31.g. smo stari, pa od toga je HDZ na vlasti 23., pa evo možemo postavit pitanje što ste do sada čekali, al ne očekujem na to odgovor nego bih zaista pitala zbog čega nisu Zakon o zemljišnim knjigama i Zakon ovaj koji sad imamo o izmjerama u katastru danas već ovdje zajedno na, na, na, na, na objedinjenoj raspravi jer smo svi zajedno zaključili da je zaista to toliko povezano da jedno bez drugoga naprosto neće dati rezultate. Evo, hvala lijepo.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice. Već je bila replika tijekom jutra ako se ne varam upućena državnoj tajnici o Zakonu o zemljišnoj knjizi koji bi trebao biti usklađen i usvajan zajedno sa ovim zakonom, ovo je prvo čitanje zakona. Ja sam uvjeren, a ja sam tu isto pitanje postavio maloprije državnoj tajnici da bi bilo dobro s obzirom da se u određenom, u određenom segmentu Zakona o zemljišnoj knjizi poklapaju aktivnosti koje smo definirali ovim zakonom da bi bilo dobro da se prilikom usvajanja ili u vrlo malom vremenskom razmaku između usvajanja ovog zakona i Zakona o zemljišnoj knjizi praktično to vrijeme uskladi kako ne bi bilo velikog vremenskog razmaka između ovog zakona i Zakona o zemljišnoj knjizi jer reguliraju istu problematiku, to je jedna stvar. Druga stvar, puno je bilo u ovoj državi prioriteta s obzirom da su poslovi kao što vidite iznimno skupi i ja mislim da se za ova sredstva mogu naći, za ove radove se samo mogu naći na razini EU.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Bačić, vidim da ste u materiji i u stvari imam dva jednostavna pitanja za vas. Prvo, koliko je milijardi kuna potrošeno do sada na sređivanje katastra i zemljišnih knjiga, koliko od toga je platila država, pa posredno građani kroz poreze, koliko smo dobili od Europe i koliko su građani direktno platili? I drugo pitanje iz ovog vašeg, zadnje replike, pitanje što vas priječi kao vladajuću većinu ovog trenutka da se odlučite na to da idemo sa zemljišnom knjigom i katastrom u jedan postupak, što je svima u ovoj dvorani i u ovoj zemlji jasno da tako treba biti? Hvala lijepo.
Odgovor.
Pa ja sam dok sam u ime kluba raspravljao rekao sam i govorio sam i to puno puta ne samo danas, puno puta sam govorio da i nas vlasnika tih čestica i tih nekretnina nije identičan prema ostaloj našoj imovini i da i mi kao građani ogromne novce na godišnjoj razini ulažemo kako bi održavala pokretnine tipa naših vozila, a u isto vrijeme nekako nam nije, nismo skloni niti približno manji dio novaca uložiti kako bismo uredili našu temeljnu najvažniju i najvrjedniju imovinu, a to su nekretnine. Što se tiče troškova, pa ja sam, ja sam rekao negdje po gruboj procijeni, nisam zbrajao po godinama, da je za, za ove radove uloženo negdje oko 2,5 milijarde kuna i tu je po meni, to bi bolje znao ravnatelj ako te podatke ima, država negdje oko 70, a JLS oko 30%. To je otprilike po mojoj procijeni [[Upadica: Vrijeme]] [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovani zastupnik Tomislav Okroša.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega zastupniče Bačić. Prije nekoliko dana Državna geodetska uprava na čelu sa glavnim ravnateljem gospodinom Šantekom uručila je priznanje tvrtki Geodis za doprinos u razvoju geodetsko-katastarskog sustava Republike Hrvatske, uspostavi sustava katastra infrastrukture i predaji prvog digitalnog geodetskog elaborata infrastruktura, a sve putem jedinstvene pristupne informacijske točke. Od 1.1. ove godine stupio je na snagu novi Pravilnik o katastru infrastrukture kojim je propisana takva mogućnost, a koriste je trenutno samo dvije županije u Republici Hrvatskoj, to su Bjelovarsko-bilogorska i Sisačko-moslavačka županija. Pa evo zanima me pitanje po vama kao stručnom čovjeku koji dolazite iz te struke kada će biti omogućena primjena u svim županijama, dakle u cijeloj Republici Hrvatskoj?
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Okroša. Pravilnik je stupio na snagu krajem godine ja mislim ili 1. prosinca je stupio Pravilnik o, da ne bih pogriješio, Pravilnik o katastru infrastrukture kojim se postupak izrade, ovjere i provedbe elaborata infrastrukture digitalizira na način da se radi po uzoru na digitalne geodetske elaborate. I to je nešto što je veliki iskorak koji radi Državna geodetske uprava. To je dobro. Ali znate što, kad vi na, da to pojednostavnim na bolesnu osobu obučete najnovije odijelo on je još uvijek bolestan. Prema tome, temelj da ovaj pravilnik i ovo sve što Geodetska uprava radi je super. Bude apsolutno u funkciji građana, gospodarstva i ove države jest da omogućimo da temeljni poslovi državne izmjere koji će unaprijediti katastar, planove, zemljišne knjige budu ok [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Pa ćemo onda bit presretni sa rezultatima digitalizacije.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo moram reći da mi se svidjela vaša inicijativa i ideja u stvari stajalište da se u suradnji sa jedinicama lokalnih uprava u plan osim građevinskog svakako zahvate i ostala zemljišta koja možda i nisu, sigurno nisu u nadležnosti ovog ministarstva, ali su iznimno važna ta zemljišta za budući razvoj, na primjer poljoprivredna zemljišta. Težimo okrupnjavanju, važni su gradovima, važni su općinama, važni su i fizičkim osobama, odnosno privatnim odnosno osobama koje se bave poljoprivredom. Može li se postići ta sinergija, taj dogovor između tih nadležnih ministarstava, gradova, općina da se ide u tom smjeru jer smatram da bi to bila izvrsna prilika za napredak svih zajedno, cijelog društva. Hvala.
Odgovor.
Jednom kada sam razgovarao sa ravnateljem Državne geodetske uprave on mi je rekao da postoji velika zainteresiranost jedinica lokalne samouprave, da uđu u projekt i spremni su sufinancirati. Ovaj program kojega smo usvojili prošle godine u listopadu je u financijskom smislu vrijedan prema cijenama koje su na tržištu u to vrijeme bile. Čini mi se da su u međuvremenu malo nešto i porasle, bile oko tri milijarde kuna. Dakle, država se tu treba izložiti jasno planirano je da se i to je odgovor, otišao je gospodin Brumnić, to je odgovor njemu iz prijašnje replike planirano je da se od tri milijarde kuna u velikom dijelu oslonimo što mislim da je opravdano na operativne programe EU i pokušati iznaći odgovarajuća sredstva. A isto tako kao što ste vi rekli, kao što ste vi u Pakracu 2017. potpisali i krenuli dobro bi bilo da druge jedinice lokalne samouprave prepoznaju taj trenutak kad je struka na teren došla, kad su pošli radovi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kad su sredstva osigurana, da se iznađu još dodatna sredstva.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić, smatram da bi danas trebali malo naglasiti važnost katastarske izmjere za provođenje projekata investicija. Spomenut ću primjer da bi se pokrenula gradnja hidro energetskog sustava Kosinj i hidroelektrane Senj dva, znači u Ličko-senjskoj županiji to su projekti vrijedni preko tri i pol milijarde kuna. Osnovni preduvjet je bila katastarska izmjera zato što i to na oko osam tisuća katastarskih čestica u pet katastarskih općina. Zemljišne knjige negdje nisu ni osnovane, negdje su uništene u Domovinskom ratu, podaci su nesređeni. Upravo zato je HEP kao investitor u suradnji sa, uz sporazum sa općinom Perušić je pokrenuo katastarsku izmjeru kako bi se u konačnici riješili imovinski pravni odnosi što je potrebno za provođenje projekta. To je samo jedan od primjera kako nesređene zemljišne knjige usporavaju provođenje investicija i povećavaju trošak investitoru. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Pocrnjić Radošević. Mi smo se, mi država kroz različite zakone na brojne načine dovijali kako premostiti nesređene imovinsko-pravne odnose a ubrzati realizaciju projekata, pa smo izmišljali privremene građevinske dozvole dok se ne riješe imovinsko-pravni odnosi, pa propisivali mogućnost gradnje i bez uređenja imovinsko-pravnih odnosa svjesni da je uređenje katastra i zemljišne knjige traje dugo, da je to i upravni postupak često i … [[Govornik se ne razumije.]] postupak i da ćemo kasniti sa određenom investicijom. Zato je Državna geodetska uprava i napravila određene prioritete da tamo gdje nema zemljišne knjige, a nema je u određenom broju jedinica, određenom broju katastarskih općina, da tamo gdje su stanja najlošija da se tamo ide u obnovu katastra i zemljišne knjige, a pogotovo tamo gdje je najveći broj investicija, a to je građevinsko zemljište. Zato smo i takav program donijeli i on opravdava sve ovo što ste vi rekli.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo kolega Bačić. Nešto oko udjela, znači financiranja izmjera unutar građevinskog područja pa i želje da se uključe i izvan toga. Ja tu vidim problem, jer su nam izvan granica građevinskog područja ostale brojne površine koje su po meni, pogotovo u priobalnom području, ne znam kako je na kontinentalnom u vlasništvu Republike Hrvatske u odnosu 90 možda 10. I uvijek su se lokalne samouprave trudile sve svoje staviti u građevinsko područje, država tu nije bila kada su se mijenjali prostorni planovi, toliko je zainteresirana pa su na taj način povećavali vrijednost vlastitog zemljišta i sve ono što je bilo moguće i privatno zadovoljiti građane. Moje je mišljenje da bi možda trebalo njih uključiti unutar građevinskog područja, a da država uz neki reprocitet uđe u izmjeru onoga što je ostalo izvan jer je to njezino vlasništvo. Mislim da tu lokalne samouprave će rađe pristati na ovaj dio unutar, pa da se nađe načina da se onda u sveukupnoj izmjeri, a da država izađe izvan građevinskog područja, izmjeri ono što je njezino jer su to uglavnom velike parcele velikih površina i vjerojatno i lakše moguće ovaj utvrditi znači čisto vlasništvo.
Odgovor.
Kolega Borić, dakle vidjet ćemo za koji dan ja se nadam kad iziđe godišnji program vlade gdje se ide, koji su, koji su točno, koje su JLS u ovom prvom godini realizacije višegodišnjeg programa ulaganja. Ono što je dobro da je 10%, to je važno 10% površine Hrvatske podrazumijeva 42% svih katastarskih općina, dakle upravo će se mjerit tamo gdje je najveća, najveća parcelacija, gdje su najsitnije parcele, gdje je najviše objekata i tamo će to na određeni način bit … [[Govornik se ne razumije]] ili se meni čini skuplje u smislu podmirivanja troškova nego tamo gdje su velike parcele, a to je upravo ovaj dio koji će ostati izvan građevinskog zemljišta gdje su, gdje se, gdje je prosječna površina čini mi se preko dva hektara pojedine parcele. Prema tome, tamo mi se čini da bi taj dio bio ako se ne varam jeftiniji i onda bi tu čak se moglo dodatno izdvojiti sredstva JLS [[Upadica: Vrijeme]] a ovaj vaš prijedlog mi je zanimljiv. Ja mislim da… [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, evo možda jedna paralela odnosno naglasak bez učešća građana teško pokrećemo ove procese i sami ste, ovo je dobar primjer koliko uložimo u registraciju auta, a onda kad se radi o našoj nekretnini tu smo nekako [[Upadica iz klupe: škrti]] nismo na razini zadatka. E sad, ono što ja smatram, a možda griješim, al vi ćete mi kao čovjek koji se s tim bavi i o tome dosta zna kazati koliko u stvari nesređene knjige i katastra koji sada imamo bitno usporavaju obnovu u kojoj se nalazimo i koju svi želimo da bude što brža, no čini mi se da bez uređenih knjiga ona će biti teško provediva dok se ne sredi prvo ovo stanje da možemo krenuti, krenuti dalje.
Kolega Ivanoviću, mogu?
Odgovor izvolite.
Kolega Ivanoviću, ja u svom životu kad sam se time bavio nisam vidio niti jedan projekt ne ceste, ne neke linijske projekte gdje je to, nisam imao projekt ako se nije radilo isključivo na državnom zemljištu koji je se moglo reć idemo sutra u njegovu realizaciju zbog toga što su svaki taj projekt usporavali nesređeni imovinskopravni odnosi, strašno usitnjene parcele na kojima su upisani u pravilu ljudi umrli ili ljudi čije se prebivalište ne zna, u pravilu su od Južne Amerike, Australije, Sjeverne Amerike itd., itd.. To je, to je pred onoga koji je nosilac, nositelj investicije bio ogroman problem. A ponovit ću ono što sam, dakle pretpostavka je investiranje, uređeni katastar i zemljišna knjiga. To je pretpostavka brzom investiranju. Druga stvar je pokrivenost prostorno planskom dokumentacijom što je moguće nižeg reda do … [[Govornik se ne razumije]] plana uređenja do … [[Govornik se ne razumije]] i stabilan porezni sustav [[Upadica: Vrijeme]] Te tri pretpostavke onda možemo biti… [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, gđo. Magaš, g. Šantek, kolegice i kolege. Evo danas smo čuli tu puno novih ideja. Mislim da ono što je najvažnije i najbitnije za naglasiti su ove inicijative koje su vezane za zajedničku raspravu za zemljišne knjige i za katastar i to bi bilo jako dobro kad biste to uspjeli provesti i kako biste to mogli na neki način inicirati s obzirom da čuli smo već više puta to su zapravo neodvojive cjeline. Ja neću govoriti o lokalnoj, o JLS, neću govoriti o benefitima koje dobivaju one, ali sigurno je da je ovakav zakon hvale vrijedan i da je inicijativa kao takva jako dobra i moramo je podržati kao takvu s obzirom da znamo kakvo je trenutno stanje u katastru, a posljedično i u zemljišnim knjigama. Puno smo čuli tu rasprave vezano za to koje i kako će se vršiti izmjere u JLS vezano za građevinsko zemljište, vezano za poljoprivredno zemljište i sve ostalo i koje su posljedice za JLS. Međutim, ja bi htio skrenuti pozornost, što sam već rekao i ranije u neposrednom kontaktu na čl. 46. st. 6. koji kaže ako neki od nositelja prava nisu suglasni sa obilježenim granicama … [[Govornik se ne razumije]] granica njihovih katastarskih čestica, takva granica označuje se spornom. Što to znači? To znači da kad dođu dvije stranke na teren, oni su susjedi, imaju susjedne parcele, ako jedna stranka pokaže pravu među, a druga stranka pokaže proizvoljnu među koja ulazi u među prve stranke nakon toga se ovaj prostor označava kao sporan i stranka koja je pokazala prvu među je prisiljena nakon toga ići na sud i sudski dokazivati da je to njegovo zemljište. Meni je jasno da je prije u bivšim knjigama koje su nastale grafičkim izmjerama odnosno u stvari … [[Govornik se ne razumije]] koji su nastali grafičkim izmjerama koji su bili 1:2880, pa 1:1440, 1:2904, jel tako su bile sve te oznake, da je bilo problema sa označavanjem i bilo je problema sa mjerenjem. Danas, proteklih već N godina kad imamo satelitsko mjerenje i mogućnost da se to odradi satelitski imamo mjerenja jedan naprema odnosno knjige koje su u omjeru 1:500, 1:1000, 2000, 2500, mislim da bismo morali tim ljudima na terenu, vlasnicima zemljišta omogućiti da na jednostavan način već na terenu dokažu i pokažu da je to njihovo i da se imaju na što referencirati. Zato apeliram, ako postoji mogućnost da se to riječi, ja to ne mogu riješiti, nisam te struke, ali smatram da stručnjaci iz vaših institucija iz kojih dolazite, imaju rješenje, mogu predložiti rješenje kako se to na terenu može riješiti jer .../nerazumljivo/... ukoliko se to ne riješi, nakon toga, osoba koja je mirno živjela godinama i nije imala problema sa svojim susjedom, koji sad, evo, nekim čudom dobio mogućnost da besplatno pozove geometra i da on riješi njegove probleme koje si je on zamislio da postoje, a zapravo ne postoje, da to odradi na račun države i ta druga strana mora hodati po sudovima, trošiti svoje vrijeme da bi dokazivala da je ono što je njegovo stvarno njegovo. Ako postoji neka mogućnost, ako postoji nekakva mogućnost da se usporede knjige koje su u katastru i koje su, odnosno podaci koji su u katastarskim knjigama i podaci koji su u zemljišni knjigama pa da se to odmah na terenu riješi, ono što je predložila naša zastupnica Mrak-Taritaš da se uključe odmah i pravnici, da to bude jedno jedinstveno rješenje, to bi bilo odlično jer zašto da našim građanima stvaramo dodatne troškove. Znam, bit će primjedba, bit će rečeno da je takvih možda 1 promil ili ne znam, nekoliko promila, ali zašto da i tom promilu stvaramo probleme ako te probleme možemo riješiti odmah na terenu i ukazati na greške koje postoje. Mislim da postoji mogućnost da se ukaže, evo, međa je trenutno ovdje, tako je upisano u katastru, tako je upisano u zemljišnim knjigama, dajte da to odmah riješimo na terenu, a ne da se hoda po sudovima. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Poštovani zastupniče, govorili ste o zapravo o vlasništvu, nešto što uređuje zapravo i što najbolje opisuje gruntovnica. Govorimo svi i slažemo se unisono kako bi te knjige, dakle i gruntovnicu i katastar konačno trebalo uskladiti i u samom tom postupku katastarske izmjere, u kojem ste govorili da oštećena stranka mora ići na sud da bi dokazala, ukoliko se ne slaže s pokazivanjem svojih susjeda, odnosno onih koji graniče sa konkretnom česticom koju vi idete, dakle vrlo konkretno postavljam vama praktično pitanje, da li mislite da će se, da bi se sa rješenje da kako je predložila gđa. Mrak-Taritaš, da bi se s rješenjem da se uključe u cjelokupne proces izmjere uključili i pravnici, da li bi se onda na takav način moglo napraviti jedan korak dalje i ubrzati, ako hoćete, od obnove, do investicijskog ciklusa [[Upadica: Vrijeme.]] pa i prelazak na [[Upadica: Vrijeme.]] objedinjene zemljišne knjige.
Da, kao prvo, moramo bit svjesni toga da Državna geodetska uprava ne radi te izmjene na terenu nego da to rade ovlaštena poduzeća i kad se ta izmjera završi, ovlašteno poduzeće izrađuje elaborat koji se predaje u Geodetsku upravu. I nakon toga zapravo slijedi uvid u te knjige, primjedbe, svađe, razgovori, sudski procesi i sve ostalo. Neki se to možda, negdje se to možda i može izbjeći, međutim, kod nekih građana, pogotovo kod starijih građana koji nemaju novaca, koji ne mogu ići na sudove, koji ne mogu platiti advokate, bit će velikih problema. Ima ih i sad u općinama u kojima su se radile izmjere, znamo da postoje problemi, ljudi su nas na to upozorili, konkretno ja sam ovoga, bio prisutan u 2 općine u kojima su se, odnosno u 2, u jednom gradu i jednoj općini su se radili izmjere i znam koje su bili ... [[Govornik se ne razumije.]] na terenu i ljudi se žale. Međutim, na kraju su upućeni na sud i moraju [[Upadica:]] to provoditi na sudu.
Ispričavam se, 5 minuta pauza, WC. STANKA U 12,09 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,03 SATI]] Nastavljamo dalje s radom. Sljedeća replika poštovani zastupnik Predrag Štromar.
Poštovani kolega Paviću i sad smo razgovarali o tome i raspravljali o tome. O čemu se radi, radi se o onim, koji kad netko hoće uzet 10, 20, 30 cm nekog zemljišta nekome drugome, a kad se radi elaborat, to se i događa i u pravu ste i prema iskustvu unatrag 7, 8 godina, radi se o 2% takvih slučajeva koji dalje idu sudskim postupkom i gdje se to rješava. Međutim, bio je jedan prijedlog da se uključe i pravnici, tu su svi uključeni i svi će bit uključeni, ali će sad biti povoljnija situacija da, a što se do sad događalo, 3 put ljudi izlaze van, 2 puta vide sve, vele da je u redu, a 3. put kad je elaborat napravljen i potpuno je onako kako su i rekli, e onda on veli, e nije baš tako. Tako da se isto do sada dosta događalo, pa se onda išlo na sud, nadamo se da će sad i sa manjim brojem izlazaka i sa utvrđivanjem konkretnih pravih međa i smanjiti taj postotak sa 2% na možda [[Upadica: Vrijeme.]] 0,5% ili 1%.
Odgovor.
Da, ima i takvih slučajeva. Međutim, imate i slučajeva kad dođe tamo, ljudi koji su stvarno stari i nemoćni i on zapravo niti ne zna šta mu se napravilo. Tek kasnije shvati. Evo, tu je i naša uvažena zastupnica iz Zadra, ja znam za nekoliko slučajeva, ljudi imaju parcele koje ulaze u more. I onda su im uzeli dole dio parcela gdje su objasnili da to mora biti pomorsko dobro. Međutim, uzeli su parcelu jednom čovjeku, al drugom nisu. Znači on je 2 m bliže moru, parcela do parcele. Objašnjenja nema. I sad taj jadnik stari koji ne može bez kolica nikuda, koji ne može bez susjeda nikuda, on je dužan sad dokazivati da je on mislio da će biti isto tako i kod ovog susjeda, međutim, to nije tako, a još je gore stvar kad idu u spor dva susjeda koji su bili ovakvim ili onakvim odnosima. Zato predlažem da se pokuša to pomoći tim ljudima i da lakše dođu do onog što je njihovo. Hvala.
Sljedeća pojedinačna, poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, cijenjeni kolegice i kolege, predstavnici predlagatelja. Dakle pitanje katastra i pitanje prostornoplanske dokumentacije, to je pitanje imovinskopravnih odnosa koji su temeljni dokumenti za bilo koju vrstu investicije odnosno razvoja. Dakle ključni dokumenti da bi mogli prostornoplanski imati pogled u budućnost naše države, a i samog građanina kao pojedinca. Ovdje mi često puta okrivljavamo i građane za nešto što država treba sređivati i trebala je sređivati jer na kraju krajeva, mi ponovno crtamo Hrvatsku, a imali smo Hrvatsku nacrtanu, o tome je govorio kolega Brumnić. Imali smo je nacrtanu. Ja sam, poslužit ću se laptopom da vam pročitam jedan vic. Vic je zaključak iz upravnog postupka iz katastra. Naime, neko stekne vlasništvo darovnim ugovorom, rješenjem o nasljeđivanju i gruntovčani, što bi rekla kolegica Mrak-Taritaš, da kako na temelju rješenja o nasljeđivanju to sve i naprave. Ali se recimo, to ne napravi na katastru. Dakle čovjek kad dobije, bilo darom ili po drugoj osnovi, dakle i rješenjem o nasljeđivanju neku nekretninu, neki komad zemlje, mora trčat na 100 mjesta da bi ažurirao svoje imovinsko stanje jer to je ono što se kod nas događa. Pa onda odjedanputa vidi da nešto što je ažurirano gruntovno, nakon 10, 15 godina vidi da to nije ažurirano i katastarski, a to mu treba, recimo, za nekakvu građevinsku, lokacijsku ili inu dozvolu. E sad, da čitam zaključak, čovjek ide to rješavati jer ima sve papire. Preko e-Građanina isto tako, izvadi iz malu pristojbu, isto tako, izvod iz gruntovnog i iz katastra, plus eventualno onaj dio koji je vezan za identifikaciju, dođe, pokrene upravni postupak, plati pristojbu koju možda po ovom Zakonu više nećemo morati plaćati i onda ide sljedeći zaključak, ja ću vam ga pročitati. Poziva se stranka da u roku od 60 dana od dana dostave ovog zaključka uz spis predmeta pozivom na gornju oznaku klase predmeta dostavi odgovarajući geodetski elaborat radi usklađivanja katastarskog stanja sa zemljišnoknjižnim stanjem za katastarsku česticu, a na temelju koga je moguće donijeti rješenje o provođenju promjena u katastarskom operatu. Ako pozvana stranka ne postupi po točki 1 ovog zaključka, zahtjev će rješenjem biti odbijen sukladno odredbi čl. 47 st. 4 Zakona o općem upravnom postupku. Dakle od dana primitka ovog zaključka koji hrvatski građani, molim da mi se odgovori može angažirati geodeta i da mu to geodet napravi u roku 60 dana. Jeste vi to kad probali? Prvo će reći, ma, riječ je o jednoj čestici koja nije baš velika, ja bar radim samo velike poslove, meni se to ne isplati, to mi je gubljenje vremena, to je prvi odgovor. Ako slučajno nekoga i nađete da će vam to odraditi, neće to bit napravljeno za 60 dana. Kad mi to nađete, ja vam plaćam ovdje svima piće u Saboru koji smo danas, sad, o tome raspravljali. Dakle pišemo neprovedive zakone, a onda pod oslobađanjem pristojbi po ovom Zakonu, onda ćemo se brendirati kako nekoga rasterećujemo porezno za ne znam koliko stotina tisuća kuna. Situacija je puno ozbiljnija od ovih izmjena i dopuna zakona i to traje i uzrok nije samo u ovoj državi, ali mislim u 30.g. ono što je temelj za razvoj jedne države smo trebali riješiti. Hvala.
Slijede završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika, poštovani zastupnik Predrag Štromar.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Vjerujem da je u interesu svih da se ovaj zakon izmijeni i time da se uspješno provede katastarska izmjera građevinskih područja jer upravo su ažurirani podaci o stvarnom stanju na građevinskim područjima u RH ključni za daljnji gospodarski i infrastrukturni razvoj gradova, općina i županija, te države u cjelini jer jedino na taj način možemo očekivati čitav niz pozitivnih učinaka na razvoj gospodarstva, investicija i provedbu kapitalnih projekata. Na ministarstvu i DGU je veliki posao i da se napravi program katastarske izmjere građevinskih područja i evo ovim zakonom ćemo sigurno omogućiti da to ide brže, efikasnije, bolje, a sve na korist naših građana. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovani zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predlagatelji, poštovani kolegice i kolege, hajmo reći i poštovani građani. Poštovani građani, kad slušate kolege sa moje desne strane onda u stvari shvatite onu rečenicu da je zrak ovdje drugačiji. Oni vide da je katastar sređen, da je zemljišna knjiga sređena, da je vama jednostavno i da ništa od toga ne morate platiti. A ja sam si sad dao malo onako truda, pa sam u skladu s time što smo dobili podatke da postoji 60.000 otprilike predmeta mjesečno, godišnje u RH, nijedan od tih predmeta ne košta ispod 1000 eura, zaključio da je to 60 milijuna eura. Tih 60 milijuna eura u proteklih 30.g. znači milijardu i 800 milijuna eura. Nisam ja badave pitao ovdje kolegu Bačića koliko novaca je potrošeno ne bi li se sredilo stanje u katastru i gruntovnici. Osim tih milijardu i 800 milijuna eura koje su platili građani ne bi li dobili nekakvo svoje pravo na koje su imali pravo, RH i JLS koje su opet oni platili kroz porez i prirez, a ima 3752 katastarske općine ako sam ja dobro iščitao u RH. Sređivanje jedne katastarske općine košta oko 5 milijuna kuna, jel griješim možda u podacima, je u stvari novih 18 milijardi. Kolega Bačić je ovdje s ove govornice rekao da je u proteklih 30.g. potrošeno oko 2,5 milijarde i ja vas pitam gdje je razlika? Netko, ili ja krivo razumijem matematiku i ne znam množit ili kolega Bačić ima krive podatke. I tu dolazimo do onog ključnog o čemu sam već nekoliko puta govorio čemu služi vlada? Vlada služi tome da vlada odnosno da upravlja ovim društvom, a sposobnost upravljanja društvom se temelji u prvom redu na informacijama, te informacije vam pokazuju koje resurse imate i nakon toga se temelji na kvaliteti ljudi odnosno kvaliteti odluka koje donosite. Mi danas svi u ovoj sabornici se slažemo oko toga da katastar i gruntovnica trebaju biti jedan postupak, da je to jednostavnije, transparentnije i kvalitetnije i ne znam što još, u svakom slučaju bolje za naše građane, bolje za one koji investiraju u ovu zemlju i logički bolje za ovu državu jer će više uprihodit i jer će veća bit gospodarska djelatnost. I moje jednostavno pitanje kolegama s desne strane, ako sve to znamo, ako nam je sve to jasno, gdje je problem, što vas priječi da krenete tim putem i da riješite taj problem neovisno što ga nitko drugi nije riješio u proteklih 30.g.? Ja se mogu složit da prije 30.g. nismo imali ovakvu informatičku podršku kakvu imamo danas, pa neke od stvari možda i nisu bile tako jednostavne za napravit, ali ključ upravljanja društvom leži u poznavanju tog društva. Katastar služi tome da onome tko upravlja praktički može predočit podatke što u ovoj državi postoji ne bi li time mogao kvalitetno upravljati. Ja sam u svojoj prvoj raspravi rekao kad pogledate rad katastra u proteklih 30.g. on je postao sve bolji i bolji u skladu s onime što smo od njega tražili, ajmo reć mi u saboru odnosno vlada. Katastar nije zakazao, oni su proveli one zakone koje smo donijeli. Moje pitanje, zašto ne donesemo onakve zakone kakve smo svjesni da treba donosit? To je ključno pitanje. Nije problem … [[Govornik se ne razumije]] nekoliko izmjena u zakonu koje se temelje na akcijskim planovima koje smo donijeli, problem je toga što suštinski ne razumijemo što nam treba. Mi smo danas u dobu koje je dijametralno suprotno dobu kakav katastar imamo. Mi smo u informatičkom dobu, mi bi danas, a to je ona kriza vezana uz covid [[Upadica: Vrijeme]] pokazala [[Upadica: Vrijeme]] mogli sve rješavati putem mreže. Evo, zahvaljujem i pozivam katastar da bude još bolji [[Upadica: Vrijeme]] nego što je bio a Vladu da napravi ono što treba.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Anamarija Blažević.
Hvala potpredsjedniče. Evo danas smo raspravljali o jednom zanimljivom i važnom sigurno Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Po meni je ova današnja rasprava bila kvalitetna. Čuli smo i nismo se evo složili oko svih stvari kao što je kolega prije rekao, dakle svjesni smo svih nedostataka i želimo to sigurno poboljšati. Rasprava je bila kvalitetna, sudjelovalo nas je nekoliko ali sigurno svi smo manje-više imali iskustva u katastarskim izmjerama i svjesni smo sigurno što katastarske izmjere znače za razvoj svih naših sredina i zato želimo zakon koji će biti učinkovit i brzo riješiti sve one prepreke na koje naiđemo u postupku provedbe. Nadalje čuli smo i kako katastarske izmjere danas traju šest, osam pa evo kolegica i 12 godina i raznih razmišljanja zašto se one uopće trebaju provoditi. Kada govorimo zašto se trebaju provoditi tu smo manje-više suglasni da one dovode do pravne sigurnosti vlasništva nad nekretninama i najbolji su način sređivanja stanja u prostoru. To nam je konačni cilj i to želimo postići. Uređene knjige znače puno za građane, za jedinice lokalne uprave u stvari znače puno za cijelu državu i mislim da znamo svi i složni smo oko toga kako naši građani u velikoj mjeri nisu svjesni značenja katastarskih izmjera i tu ne stavljam krivicu na građane, nego vjerojatno i na sve nas koji sudjelujemo u tom postupku i trebamo osvijestiti u stvari što se na našem području, odnosno na njihovom području s njihovim nekretninama događa. Dakle, katastarske tako i gruntovne knjige su važne za razvoj svih naših sredina rekla sam za razvoj države općenito. Istaknuli smo i pozitivne promjene u ovom zakonu kojih ima, a to je naplata odnosno ukidanje naplate stvarnih troškova uporabe podataka. Zatim izmjene vezane uz geodetski elaborat, te dostava samo pismenim putem a sve u cilju povećanja učinkovitosti i brzine to nam je izuzetno važno. Čuli smo i dobre primjere što bi u tom smjeru još trebalo napraviti i vjerujem da ćemo do konačnog prijedloga zakona zakon u tom smjeru i poboljšati. Važna je i suradnja svih uključenih u ovaj postupak pa tako i prijedlog da se u suradnji sa jedinicama lokalnih uprava u plan uhvate, odnosno zahvate i ostala ne samo građevinska zemljišta. Dakle, važna je međuresorna suradnja svih ministarstava. I evo samo završno kažem da će Klub HDZ-a podržati prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Hvala.
Evo sa ovime smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sljedeća točka je - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Cipra o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, drugo čitanje, P.Z. br. 240. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 207a. Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog članka 207a. Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave shodno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Juro Martinović, izvolite. Molim vas samo malo tiše.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je prijedlog zakona kojim se potvrđuje Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Cipra o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Cipra o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka potpisan je 4. listopada 2021. godine u Zagrebu. Ugovorom se uspostavlja pravni okvir za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju ili se razmjenjuju između ugovornih stranaka. Utvrđuju se istoznačni stupnjevi tajnosti, obveze u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka, određuju se nadležna tijela za provedbu tih ugovora, mehanizmi prijenosa klasificiranih podataka kao i postupanje sa klasificiranim podacima, sadržane su posebne odredbe o klasificiranim ugovorima, uređuje se način ostvarivanja posjeta, postupanja u slučaju povreda sigurnosti kao i pitanje troškova nastalih u provedbi ovog ugovora. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu Republike Hrvatske. Hvala vam.
Hvala lijepa. Replike. Prva je gospođa Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Evo u ovom sazivu Hrvatskog sabora imali smo potvrđivanje više ugovora. Zadnji su bili Portugal i Španjolska i učinilo mi se da možda nekad nije do kraja jasno što slijedi nakon što se današnji prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora stupi na snagu. Znači koja je još procedura potrebna da bi ugovor koji je predmet ovog zakona stupio na snagu?
Hvala. Odgovor.
Hvala vam uvažena zastupnice, dakle ugovor je u pravilu kao i u građanskom tako i u ovom međunarodnom pravu volja dviju stranaka. S obzirom da se radi o međunarodnom ugovoru oni u, po pravilima međunarodnog javnog prava ne proizvode učinke dok ih se u određenim procedurama koje su različite ja bih rekao od države do države kod nas je to potvrda u Hrvatskom saboru kroz formu zakona. Dakle, nakon što mi potvrdimo, kad vi usvojite ovaj zakon i zakon stupi na snagu ugovor još ne proizvodi učinke dok države potpisnice ugovora ne razmijene stanovite diplomatske note i potvrde jedna drugoj da su procedure u okviru nacionalnih zakonodavstava završene. Nakon toga on proizvodi učinke.
Hvala. Gospodin Željko Pavić.
Poštovani tajniče evo mi se opet srećemo sa istom temom, koji 3 puta. Ja ću vas zamoliti s obzirom da sam kad smo imali donošenje zaključaka vezano za prethodne ugovore zamolio da se pokuša razgovarati i razmišljati o tome kako da se našim stručnjacima koji rade na EU projektima unutar EU da im se olakša pristup do podataka koji su klasificirani podaci u drugim državama. I zamolimo sam ako je to moguće da se to nekako ugovori i da se to predloži s obzirom da kad naši dođu u drugu državu moraju prolaziti sigurnosne provjere, imaju tisuću problema oko toga. Ne znam da ste neke korake poduzeli, ako niste, ako jeste samo bih vas molio informaciju u vezi toga.
Hvala. Odgovor.
Uvaženi zastupniče nisam siguran da sam do kraja shvatio ono što problematizirate. Mi u okviru EU naravno nemamo ovakve vrste bilateralnih ugovora s obzirom, dakle mogu i oni biti u okviru ali se to uređuje jednim vrlo se često kaže kako nekakvom pravnom standardu minimalne zajedničke standarde koje imamo kao članica EU budući je taj pravni poredak EU ja bih rekao sve više i više unificiran dakle zajednički. Sa državama s kojima sklapamo ovakve ugovore uređujemo poseban režim i za pretpostaviti je da se u takvim postupanjima uređuje i režim ali samo za javni sektor. Dakle, ne bi se to odnosilo i na privatne tvrtke budući da je ovo primarno ugovor međunarodnog javnog prava.
Hvala. Gospodin Dretar.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Moje je pitanje poštovani jednako tako ha mogu reći više iz znatiželje čisto da nas malo kao javnost upoznate sa trenutnim odnosima Hrvatske, Cipra odnosno hoće li ovo o čemu ćemo danas ovdje raspravljati imati u nekoj bliskoj budućnosti i možemo reći neku konkretnu operativnu primjenu odnosno na koji će se način koristiti ovo o čemu mi danas ovdje raspravljamo. Ima li tu nečeg konkretnog ili je to jednostavno neki papir koji će nam možda trebati u budućnosti? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor.
Ha uvaženi zastupniče dakle naravno ja mogu na vašoj razini govoriti, ali kada se ovakvi ugovori potpisuju podrazumijeva se da takav, da u takav se aranžman ide sa onim državama dakle s kojima se ima interesa potpisati da dakle postoje te stvari koje se na razinu države, na razinu javnog sektora trebaju uređivati i da postoji potreba za ovom formom uređenja kako bi se štitili ti klasificirani podaci jedne i druge strane kako bi se na stanovit način izvršila jedna unifikacija ugovorna da nemamo dilema koje su razine štićenja podataka, evo toliko mislim da.
Gotovo, nemate više replika. Žele li predstavnici odbora, izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu prva je gospođa Anita Pocrnić Radošević ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege, danas raspravljamo o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade RH Cipra o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Upravo je zaštita podataka u današnje vrijeme informatizacije i digitalizacije aktualna i važna tema. Digitalizacija podataka, moderna tehnologija i poslovanje putem interneta omogućuju širenje podataka velikom brzinom velikom broju ljudi što je prednost u mnogim sferama društvenog i gospoda…, društvenog života i gospodarstva ali po pitanju zaštite podataka može biti i nedostatak. Stoga stvaratelji podataka moraju poduzeti sve potrebne mjere kako bi podacima raspolagali samo oni kojima isti trebaju za određene međusobne aktivnosti bez prava uvida onima koji bi ih mogli zloupotrijebiti. Upravo zato je potrebno sklapati ovakve ugovore o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka između vlada pojedinih zemalja. Klasificirani podaci su svi podaci bez obzira na njihov oblik ili prirodu koje treba zaštiti od neovlaštenog pristupa ili postupanja i kojima je dodijeljen stupanj tajnosti u skladu s nacionalnim zakonodavstvom stranaka. A klasificirani ugovor označava ugovor između 2 ili više ugovaratelja čija provedba zahtjeva pristup klasificiranim podacima. Predmetnim ugovorom stranke su suglasni da su stupnjevi tajnosti i oznake istoznačni i odgovaraju stupnjevima tajnosti u njihovom nacionalnom zakonodavstvu. Znači vrlo tajno, tajno, povjerljivo i ograničeno. Cilj ovog zakonskog prijedloga je da sukladno Članku 140. stavka 1. Ustava RH u propisanu proceduru, u propisanoj proceduri i uz potvrdu Hrvatskog sabora RH okonča svoj unutarnji i pravni postupak kako bi se stvorile pretpostavke da ugovor između RH i Republike Cipar o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka stupi na snagu te kako bi njegove odredbe u smislu Članka 141. Ustava RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH koje su po svojoj pravnoj snazi iznad zakona, a ispod Ustava RH. S obzirom na prirodu samog postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora koji je uređen Zakon o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora, a kojim država i formalno izražava spremnost biti vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom, kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne može mijenjati ili dopunjavati tekst međunarodnog ugovora, predlaže se sukladno čl. 207. Poslovnika HS ovaj konačni prijedlog zakona raspraviti i prihvatiti u jednom čitanju. Za provedbu predmetnog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH. Zakon će stupiti na snagu 8. dana od objave u Narodnim novinama, dok će ugovor stupiti na snagu 30 dana nakon primitka posljednje pisane obavijesti upućene diplomatskim putem kojom se priopćuje okončanje unutarnjih postupaka svake stranke potrebnih za tu svrhu. Sam ugovor između RH i Republike Cipar o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka rezultat je dobre suradnje između dviju država u području razmjene klasificiranih podataka i temelje se na zajedničkim interesima i razvoju odnosa dviju država u području informacijske sigurnosti, kao i ostalim područjima međudržavne suradnje. Slijedom toga, a sukladno rješenjima i standardima utvrđenim u propisima kojima je od 2007.g. uređeno područje zaštite klasificiranih podataka u RH, kao i temeljem ocijene da je potrebno urediti suradnju između dviju država u području zaštite klasificiranih podataka u Zagrebu je 4. listopada 2021.g. potpisan ugovor između RH i Republike Cipra o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Njime se u odnosu dviju država stvara pravni okvir, te uspostavljaju pravila uzajamne zaštite klasificiranih podataka koja će se odnositi na sve buduće ugovore o suradnji i klasificirane ugovore koje ugovorne stranke sklapaju, a koje sadrže ili uključuju klasificirane podatke. Ugovor su potpisali u ime Vlade RH predstojnik Ureda Vijeća za nacionalnu sigurnost, a u ime Vlade Republike Cipra državni tajnik u Ministarstvu vanjskih poslova. Ugovori su potpisani u izvorniku na hrvatskom, grčkom i engleskom jeziku pri čemu su svi tekstovi jednako vjerodostojni, a u slučaju razlika u tumačenju mjerodavan je engleski tekst. Nadalje, ugovorom se uspostavlja pravni okvir za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju ili se razmjenjuju između ugovornih stranaka, određuju se nadležna tijela za provedbu ugovora, utvrđuju se istoznačni stupnjevi tajnosti, postupanje s klasificiranim podacima, obveze u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka, mehanizmi prijenosa klasificiranih podataka, sadržane su i posebne odredbe o klasificiranim ugovorima, uređuje se način ostvarivanja posjeta i sastanaka stručnjaka, postupanje u slučaju povrede sigurnosti, kao i pitanje troškova nastalih u provedbi ugovora. Do sada je RH potpisala 23 bilateralna sporazuma o razmjeni i zaštiti klasificiranih podataka državama EU i drugim europskim državama, te su isti doveli do kvalitetne razmjene klasificiranih podataka i poštivanja najviših standarda u njihovoj zaštiti. Slijedom, slijedom iznesenog u ime Kluba zastupnika HDZ-a podržavam donošenje ovog zakona koji je usmjeren na jačanje zaštite klasificiranih podataka između RH i Republike Cipra. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći će bit Klub zastupnika Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, kolegice i kolege. Formalno nemamo tu što za reći. Ovaj ugovor uspostavlja pravila za osiguravanje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju ili se razmjenjuju između stranaka, u ovome slučaju Hrvatske i Cipra. Izraz klasificirani podaci označava bilo koje podatke neovisno o obliku koji treba zaštititi od povrede sigurnosti i koji su klasificirani u skladu s nacionalnim zakonima i propisima stranke pošiljateljice. Definiraju se i stupnjevi tajnosti podataka kao što su ograničeno, povjerljivo, tajno i vrlo tajno. Ugovor definira i mjere zaštite i pristupa klasificiranim podacima. Kao i svaki nužni dokument za bilateralnu suradnju Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će potvrđivanje ovoga ugovora i u slijedećih 20 sekundi, poštovani predsjedavajući dozvolite samo malo iskakanje iz teme, u potpunosti smo suglasni da na ovome mjestu i kao najviše zakonodavno tijelo u državi odlučujemo o razini tajnosti podataka, količini ili načinu tretmana istih tih podataka koje ćemo mi poslati Cipranima ili oni nama, a istovremeno nam o cijepljenju djece, covid potvrdama i ogromnim troškovima testiranja odlučuje stožer. Neka to malo lebdi u zraku. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici predlagatelja. Suradnja između RH i Republike Cipra u području razmjene klasificiranih podataka temelji se na zajedničkim interesima i razvoju odnosa dviju država na području informacijske sigurnosti, kao i ostalim područjima međunarodne suradnje. Slijedom toga ocijenjeno je da postoji potreba za uređivanje suradnje između Republike Cipra i RH, te je 4. listopada 2021. potpisan ugovor između dvije države o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka kojim se u odnosima RH i Republike Cipar stvara pravni okvir, te se uspostavljaju pravila uzajamne zaštite klasificiranih podataka koja će se odnositi na buduće ugovore o suradnji, klasificirane ugovore, ugovore koje ugovorne stranke sklapaju, a koje sadrže ili uključuju klasificirane podatke baš kao što nas je o tome izvijestio i predstavnik predlagatelja. Ugovorom se osim uspostavljanja spomenutog pravnog okvira za osiguranje zaštite klasificiranih podataka koje zajednički nastaju ili se razmjenjuju između ugovornih strana određuju nadležna tijela za provedbu ugovora, potvrđuju se isto tako stupnjevi tajnosti i postupanja s klasificiranim podacima, obavezu u pogledu nacionalnih mjera za zaštitu klasificiranih podataka, mehanizmi i prijenosi klasificiranih podataka sadržane su posebno odredbe o klasificiranim ugovorima, uređuje se način ostvarivanja posjeta i sastanaka stručnjaka, postupanje u slučaju povreda sigurnosti kao i pitanja troškova nastalih u provedbi ovoga ugovora. Ovo je tek jedan u nizu ugovora, naime do sada je RH potpisala 20 bilateralnih sporazuma o razmjeni i zaštiti klasificiranih podataka s državama EU i drugim državama te su isti doveli do razmjene klasificiranih podataka sa poštivanjem najvećeg standarda u njihovoj zaštiti. Slijedom izrečenog u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata podržavamo donošenje ovog zakona koji je usmjeren na jačanje zaštite klasificiranih podataka koji zajednički nastaju tijekom suradnje ili se razmjenjuju između RH i Republike Cipar. Hvala.
Hvala. Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i Radničke fronte, a govorit će poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Dobar dan. Osvrnut ću se dakle ne na sadržaj ovog zakona nego isključivo na njegovu formu. Ovdje se znači sasvim jasno u opisu zakona kaže da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne može mijenjati ili dopunjavati tekst međunarodnog ugovora. Meni se čini kolegice i kolege da ovo nema pretjerano smisla i da je riječ o zapravo ridikulizaciji sabora. Koji je smisao da dobivamo dokumente na koje ne možemo ni na koji način reagirati? Onda je to jedna automatizacija. Onda nas pretvorite u automate, dizanje ruku, glasanje, ne glasanje ovdje nema nikakvog znači sadržajnog inputa koji mi možemo uputiti, potpuno besmisleno. Znači u potpunosti se izigrava demokratski proces i demokratski proces služi sam sebi odnosno ovdje nema nikakvog demokratskog procesa, a ovdje se donose neke važne odluke u okviru političke, vojne, gospodarske, pravne, znanstvene, tehnološke suradnje, razmjenjujemo znači u interesu nacionalne sigurnosti podatke, klasificirane podatke koji nastaju u procesu takve suradnje itd. Znači nije riječ o nečem benignom, sadržajno tu je dosta toga o čemu bi mi tu mogli raspraviti i mnogi zastupnici su sad tu onako iz okola jel ko mačak oko vruće kaše pokušali informaciju o tome šta je zapravo tu na stvari, ali ovakva formalizacija dizanja ruku nema apsolutno nikakvog smisla i upozoravam da ćemo mi biti suzdržani jer ovakva, mislim zakone donosit na ovakav način kad vi nemate više nikakvog utjecaja na to što je tamo napisano nema apsolutno nikakvog smisla.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege evo danas smo doduše kratko raspravljali o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Cipra o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Svrha ugovora je osigurati zaštitu klasificiranih podataka koji nastaju ili se uzajamno razmjenjuju između stranaka i dogovaratelja, podugovaratelja ili bilo koje druge javne ili privatne pravne osobe ovlaštene za postupanje i pohranu klasificiranih podataka. RH sklopila je više ovakvih bilateralnih međunarodnih ugovora i u Hrvatskom saboru koji potvrđuje Zakonom o potvrđivanju ugovora između uključenih zemalja uglavnom su prihvaćeni gotovo konsenzusom, zadnji su bili s Portugalom i Španjolskom. Provedba ovog zakona je u djelokrugu tijela državne uprave nadležnog za poslove informacijske sigurnosti, a to je u RH Ured vijeća za nacionalnu sigurnost. Ured koordinira i usklađuje donošenje i nadzire primjenu mjera i standarda informacijskih, informacijske sigurnosti u okviru područja sigurnosne provjere, fizičke sigurnosti, sigurnosti podataka, sigurnosti informacijskih sustava i sigurnosti poslovne suradnje te izdaje certifikate za fizičke i pravne osobe za pristup nacionalnim, NATO i EU klasificiranim podacima. U uredu je ustrojen središnji registar koji je nadležan za prijem i distribuciju međunarodnih klasificiranih podataka te za koordinaciju rada sustava registara u državnim tijelima u RH koji primaju međunarodne klasificirane podatke. Ured ostvaruje i koordinira međunarodnu suradnju u području informacijske sigurnosti te odlukom vlade u ime RH zaključuje međunarodne sigurnosne ugovore za zaštitu klasificiranih podataka. Potrebno je naglasiti i da predmetni ugovor između RH i Republike Cipra neće stupiti na snagu donošenjem ovog zakona nego onda kada se stvore potrebni preduvjeti. To je da se objavi u Narodnim novinama i kada vlade dviju država putem ministarstava vanjskih poslova razmjene note tek onda ovaj ugovor će stupiti na snagu i proizvoditi pravne učinke među zemljama potpisnicama. Klub zastupnika HDZ-a podržat će Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Cipra o razmjeni i uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zapravo dobio sam potrebu nešto i završno reći zbog …/nerazumljivo/… rasprave koju smo čuli. Naime kao netko sam malo možda više staža u Hrvatskom saboru ali sa iskustvom kod međunarodnih ugovora mislim da je bitno neke stvari spomenuti da ne ostanu visiti u zraku. Dakle, niti jedan međunarodni ugovor koji potvrđuje Hrvatski sabor u njega intervencija nema jer on je ispregovaran i dogovoren na razini vlada. Dakle, ne pregovara Hrvatski sabor niti može biti uključen u pregovarački postupak, barem ne u slučaju kada pregovaraju dvije vlade direktno da pregovaraju dva parlamenta onda je nešto, to nešto drugo. No, iako intervencije u sam sadržaj nema uvijek možemo reći što je eventualno sporno i naravno to se u dogovoru sa drugom stranom ugovorno i sporazumno može mijenjati bilo kroz dodatak ugovoru, bilo kroz novi ugovor, bilo kroz anex ugovora, dogovor kako god želite. Prema tome, u ovoj praksi ne vidimo ništa sporno, to je praksa koja je zapravo diktirana je međunarodnim javnim pravom, te stoga nije ništa neuobičajeno i mislim da za to hrvatska javnost treba znati. Dakle, ne radi se ovdje o ničemu ispod stola niti nečem tajnovitom već čisto o proceduri koja je uvažena i koja postoji u međunarodnom javnom pravu čitav niz desetljeća, da ne kažem stoljeća. Shodno tome budući da u ugovoru nema ništa sporno i on je vrlo sličan sa ugovorima koje o istoj tematici imamo sa drugim državama članicama EU i drugim državama mi ćemo ovaj zakon podržati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Mi bismo time zaključili raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.