Poštovani g. predsjedniče, poštovane gđe. zastupnice i gospodo zastupnici HS, evo pred vama je Prijedlog Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji. Inače je područje ulaska, boravka i rada stranih državljana u RH uređeno Zakonom o strancima donijetim 2011.g. sa novelama iz 2013., 2017. i 2018.g. Naime, taj zakon usklađen je sa brojnim Direktivama i postao je prilično opširan i nejasan za primjenu, pa se predlaže donošenje zakona koji će se odnositi samo na državljane država članica europsko-gospodarskog prostora i članove njihovih obitelji, dok će se drugim propisom regulirati pitanje boravka i rada državljana trećih zemalja, dakle, kao i do sada Zakonom o strancima. Inače odredbe Zakona o strancima vezane su za ulazak i izlazak stranaca iz RH, vizni sustav, reguliranje radno-pravnoga statusa, odredbe vezane za spajanje obitelji, srednjoškolsko obrazovanje, studiranje, volontiranje, pripravništvo, te istraživanje u RH, kao i odobravanje posebne tzv. EU plave karte, visokokvalificiranim državljanima trećih zemalja, reguliranje statusa državljana trećih zemalja koji imaju dugotrajno boravište u državama članicama europsko-gospodarskog prostora, kao i posebne odredbe koje se odnose na državljane članica europsko-gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji, što sada preuzima ovaj prijedlog zakona koji se nalazi pred vama. On će se odnositi, dakle, na sve države članice EU, te Norvešku, Lichtenstein, Island i Švicarsku konfederaciju, kao i članove obitelji hrvatskih državljana koji su državljani članica europskog-gospodarskog prostora. Pitanja koja se uređuju podrobnije ovim prijedlogom zakona jesu, definira se pojam državljana država članica europskog-gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji, propisuju se uvjeti za reguliranje privremenog i stalnog boravka državljana članica EGP-a i članova njihovih obitelji, propisuju se uvjeti za reguliranje, prestanka privremenog i stalnog boravka, propisuje se prijava boravišta i prebivališta, normira se postupak kod zamjene gubitka ili boravišne iskaznice za sve državljane država članica EGP-a i članova njihovih obitelji, definiraju se uvjeti za prestanak zakonitog boravka, dakle, državljana članica EGP-a i obitelji, ograničenje kretanja, smještaj u prihvatni centar i prisilno udaljenje iz RH kad se za to steknu uvjeti. Sukladno čl. 2. Direktive vijeća od 29. travnja 2004.g. o pravu državljana Unije i članova njihovih obitelji o slobodi kretanja i boravka na području države članice definirane su članovi obitelji, dok su čl. 3. definirani nositelji prava kojima je država članica domaćin, znači u ovom slučaju RH sukladno nacionalnom zakonodavstvu olakšava ulazak i boravak. Obzirom da se obiteljskim zakonom uređuje brak i izvanbračna zajednica žene i muškarca čl. 4. prijedloga zakona definirani su članovi obitelji, te je propisano da se privremeni boravak može odobriti u svrhu spajanja obitelji. Obzirom na Zakon o životnom partnerstvu osoba istoga spola kojim se uređuje životno partnerstvo osoba istog spola čl. 21. prijedloga zakona propisano je da se privremeni boravak može odobriti i u svrhu životnog partnerstva. Državljani trećih zemalja kojima je odobren privremeni boravak u svrhu životnog partnerstva imaju ista prava definirana prijedlogom ovoga zakona, kao i državljani trećih zemalja kojima je odobren privremeni boravak u svrhu spajanja obitelji, npr. mogućnost rada u RH bez dozvole za boravak i rad, zadržavanje prava u slučaju smrti osobe s kojom su se spojili itd. I konačno, evo unatoč velikim naporima koji su uloženi u pregovorima Europske komisije i Vlade Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, Britanski parlament nije potvrdio dogovoreni Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU, te je kao što svi znate, scenarij neuređenog izlaska Ujedinjenog Kraljevstva sve izvjesniji. Jedno od najvažnijih pitanja u slučaju izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU bez sklopljenoga sporazuma je pitanje uređenja boravišnog statusa njihovih državljana koji dakle na dan izlaska iz EU imaju prijavu privremenoga ili stalnoga boravka odnosno izdane boravišne iskaznice sukladno postojećem Zakonu o stranicama kako bi se tim osobama i nadalje omogućio nesmetan boravak i rad u RH te olakšalo nošenje s negativnim posljedicama neuređenog izlaska iz EU. Prema evidencijama koje su, čije je vođenje u nadležnosti MUP-a u RH je trenutno ukupno 653 državljanina europske Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske na boravku od toga 356 osoba ima privremeni boravak i 297 osoba stalni boravak. Prijedlogom ovog zakona u prijelaznim i završnim odredbama propisano da će te osobe zadržati privremeni odnosno stalni boravak koji će imati u trenutku izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU te se propisuje obveza da u određenom roku, roku od godinu dana ishode nove dozvole boravka sukladno posebnom propisu kojima se regulira boravak državljana trećih zemalja. Predloženim odredbama omogućio bi se zadržavanje postojećeg boravišnog statusa, pravo na rad i pravo na spajanje obitelji te su propisani rokovi za zamjenu postojećih boravišnih iskaznica, to je regulirano Člankom 75. odnosno Člankom 81. prijedloga zakona, kojim je uređeno da te odredbe stupaju na snagu danom izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU bez sporazuma o povlačenju. Dakle, tu je reguliran tzv. ne uređeni izlazak, u slučaju naravno uređenog izlaska bit će primijenjene odredbe sporazuma između Europske komisije i Ujedinjene Kraljevine. Potpuno prenošenje direktive u hrvatsko zakonodavstvo nastupit će stupanjem na snagu Pravilnika o načinu utvrđivanja uvjeta za ulazak i boravak u RH državljana država članica Europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji i Pravilnika o postupanju prema državljanima država članica EGP-a i članovima njihovih obitelji koji će se donijeti temeljem odredaba ovoga zakona. Za provedbu ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH. I na kraju evo ukupno u ovom trenutku u RH 7.668 osoba ima privremeni boravak kao državljani Europskog gospodarskog prostora, a stalni boravak ima 6.122 dakle ukupno 13.789 osoba državljana Europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji ima reguliran boravak u RH. Hvala vam lijepa na vašoj pozornosti.
Imamo dvije replike, prvi je kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani gospodine Katić poslušao sam vaš izvještaj u povodu prijedloga ovoga zakona, sasvim je jasno da tih oko 600, 700 građana, državljana Ujedinjenog Kraljevstva, a kad izađe Velika Britanija iz članstva EU treba ovdje zatražiti nakon godinu dana dozvolu boravka. Međutim, ono što vas želim pitati, što želim komentirati hrvatska javnost vrlo malo zna uopće o tome što se događa povodom Brexita, stječe se dojam javni mediji, državna televizija prenosi maltene kao da su Britanci bili u stanju neuračunljivosti kad su donijeli odluku da izlaze. Britanija je prije svega donijela, između ostaloga donijela takvu odluku jer zna što dolazi narednih godina i desetljeća glede velikih migracija iz Afrike, Azije, želi se zaštititi. A s druge strane vide da u ekonomskom smislu Njemačka je zaposjela prostor, znači ostvaruje prije svega svoje interese. Zašto se o tome [[Upadica: Hvala.]] slabo govori i ne daju se, ne daju se prave informacije i istine?
Želite li odgovoriti? Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče, ja bih govorio u djelokrugu MUP-a, ovo ministarstvo nastoji i vjerujem u tome uspijeva držati migracije pod kontrolom, ulaže puno u čuvanje državne granice, al istodobno poštuje sve međunarodne i europske propise naravno i nacionalne propise koji se tiču odobravanja međunarodne zaštite osobama koje su ugrožene u zemljama podrijetla. Istodobno za zadnjih tjedana i mjeseci provode se aktivnosti da se omogući državljanima Ujedinjene Kraljevine isto tako i našim državljanima u Ujedinjenoj Kraljevini da ukoliko dođe do neuređenog izlaska da zadrže svoja prava. Mi smo kao MUP na našim web stranicama i u javnim medijima izvijestili državljane Ujedinjene Kraljevine koja prava imaju, koja prava zadržavaju i kako ih moraju nadalje regulirati. Hvala vam.
Hvala vam. Kolega Žagar izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče imam jedno pitanje za vas. Naime, i u ovom prijedlogu zakona Članak 26. gdje se navodi brak iz koristi. Osobno smatram da to baš nije najsretnije da policija preispituje sve ove slučajeve evo pa tako i slučaj, bračni drugovi ne izvršavaju obaveze koje proizlaze iz braka. Moje pitanje je sasvim jasno, ne znam jeste rekli taj podatak u uvodnom izlaganju. Koliko slučajeva je zapravo bilo u kojima je policija je utvrđivala ovakve brakove iz koristi? Prema nekim podacima koji su stariji recimo na Osječko-baranjskoj županiji u 15 godina ne znam bilo 7 slučajeva takvih brakova. Koliko je to zapravo realna opasnost i smatrate li vi da bi ipak ovaj ova odredba trebala se regulirati Obiteljskim zakonom, a da se ovaj zakon samo poziva na Obiteljski zakon, jer mislim da policija ići u tuđe krevete viriti baš nije najsretnije rješenje. To je moje osobno mišljenje. Što vi mislite o tome? Hvala.
Odgovor izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče gotovo identična odredba postoji sada u Zakonu o strancima, ona je tu, ona je u našem zakonu već 15-tak godina i ona dakle ima smisla da se spriječi dobivanje boravka temeljem lažnog ajmo tako reći braka. Taj brak naravno on je reguliran pred matičarem ili u crkvenom obliku, ali njegova je osnovna namjena reguliranja boravka jedne od osoba koje stupaju u taj brak. Dakle, ovdje su navedeni, a sukladno posebnoj europski uredbi iz pravne stečevine EU, koji su to slučajevi, koji upućuju na moguće postojanje braka iz koristi. Takvih slučajeva brojčano nije bilo jako puno, ja vam sada u ovom trenutku ne mogu točan broj reći. Ali ulaskom naše države u EU, od prije 5 g. taj broj se lagano povećava. I postoji naravno i opasnost da bude i veći. Zbog toga ta odredba u zakonu. Hvala lijepo.
Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Ako ne, onda idemo na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Petar Škorić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo, odmah u startu, vidjeli smo praktički i izvješća sa matičnih odbora, da se u ovom prijedlogu zakona, nije pridavala nekakva pretjerana važnost i pažanja, jer praktički regulira jedno područje koje je potrebno regulirati. Evo i na Odboru za nacionalnu sigurnost, je jednoglasno prihvaćen od strane svih članova. Dakle, dosada je područje ulaska, boravka i rada stranaca u RH bilo uređeno Zakonom o strancima, koji se primjenjuje iz 2012. koji je izmijenjen i nadopunjen 2013., 2017. i i'18. Tim zakonom su bili propisani uvjeti ulaska kretanja, boravka i rada državljana trećih zemalja i državljana članica europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji. I s obzirom da je u Zakonu o strancima da su obuhvaćeni državljani trećih zemalja, kao i državljani članica europskog gospodarskog prostora, pitanje je dakle, što se s ovim zakonom donosi, zašto ga donosimo? Pa donosimo iz jednog jednostavnog razloga, što je postojeći zakon postao preopširan za primjenu, te će se prijedlogom zakona izdvojiti onaj dio koji se odnosi samo na državljane članica europskog gospodarskog prostora i njihovih obitelji. Dok će se sva preostala materija i dalje uređivati Zakonom o strancima. Dakle, odredba zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji, odnositi će se na sve države članice EU, kao i za Norvešku, Lichtenstein, Island i švicarsku konfederaciju, koje je za članove obitelji hrvatskih državljana, što je naglasio i državni tajnik, koji su državljani članica tih zemalja. Donošenjem ovog zakona, omogućiti će se reguliranje boravka državljana članica i članova njihovih obitelji, dakle, sukladno i direktivi Vijeća Europe, pitanja koja su uređena za države članice europskog gospodarskog prostora, naveo je i državni tajnik, tako da ih ja ne bi posebno ovdje ponavljao ni spominjao od pojama državljana, definiranje pojma državljana, do propisivanja, reguliranja i privremenog boravka i stalnog boravka do prestanka privremenog i stalnog boravka, kao i propisivanje boravišta i prebivališta kao i postupka kod zamjene gubitka i nošenja boravišne iskaznice, kao i kod definiranja uvjeta, za prestanak zakonitog boravka. Člankom 2 direktive Vijeća Europe, dakle, definirano je tko su članovi obitelji, tko su nositelji prava kojima država članica, domaćin, sukladno nacionalnom zakonodavstvo olakšava ulazak i boravak a koje ne potpadaju pod kategoriju člana obitelji iz članka 2. Također, evo, čuli smo da je ovim prijedlogom zakona, propisano i da se privremeni boravak, može u koju svrhu se može odobriti i u svrhu spajanja obitelji, a također i definiranje braka, izvanbračne zajednice, žene i muškarca, dakle, uzimajući u obzir i Zakon o životnom partnerstvu. Tako da je propisano da se privremeni boravak može odobriti i u svrhu životnog partnerstva. Dakle, evo, spomenuti su problemi, vezano za Brexit, vezano za Ujedinjenu Kraljevinu i što ćemo sa ovim zakonom praktički, regulirati, u biti, potpuno prenošenje ove direktive u hrvatsko zakonodavstvo, nastupiti će stupanje na snagu pravilnik o načinu utvrđivanja uvjeta za ulazak i izlazak i boravak u RH državljana članica europskog gospodarskog prostora i članova njihovih obitelji i pravilnika o postupanju prema državljanima članica, koji će donijeti, koji će se donijeti odmah po usvajanju ovog zakona. Spomenuto je već da ovaj zakon neće nas ništa dodatno koštati, neće biti potrebno odobravati druga sredstva, i rekli smo koje će uže područje definirati. Također, kroz javnu raspravu, vidjeli smo da nije bilo primjedbi, već imali smo 3 u biti upita od Ureda pučke pravobraniteljica, resorno ministarstvo je jako kvalitetno odgovorilo na sva ta pitanja i u tom smislu, evo slijedom svega je izneseno u ime Kluba HDZ-a podržavamo donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Drugi Klub je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, često puta nas pitaju, koja je alternativa EU, odnosno, tvrde da nema alternative. Međutim, imamo primjer europskog gospodarskog područja i jasno je da mnoge zemlje u Europi, poput Švicarske i Norveške i Islanda su dio tog europskog gospodarskog područja, a istodobno nisu članice EU. Što je europski gospodarski, odnosno, područje omogućava? Omogućava to da se sklapaju ugovori, recimo slobodnom kretanju, ljudi, može se riješiti pitanje prebivališta, znači mogu, državljani iz zemalja EU raditi u tim zemljama i građani tih zemalja mogu raditi u EU. Zašto to govorim? Zato jer ljudi mislite da ako se kojim slučajem izađe iz EU, da se sada neće moći više raditi vani na primjer. Međutim činjenica jest da te zemlje koje nisu u EU-u, mogu bez problema njihovi državljani raditi u EU-u i obratno. Međutim, koja je razlika između Švicarske, Norveške, Islanda i Hrvatske? To je bitna stvar. Razlika je u tome što ove zemlje koje sam nabrojao, nisu predale svoje zakonodavstvo EU-u, znači Island može kreirati svoju monetarnu politiku, Island može devalvirati svoju valutu ako želi i ukinut valutnu klauzulu bez problema, Švicarska također. Znači švicarska valuta nije vezana uz euro u smislu da bi joj euro na silu određivao koji će bit njen tečaj. Znači vi situaciju da Švicarska ima svoju monetarnu politiku, ima svoju vanjsku politiku i ima unutrašnju politiku jer na referendumu određuje stvari koje želi. Međutim članice EU-a nemaju to pravo. Ono što hoćemo reći jest da mi iz Živog zida tražimo da Hrvatska izađe iz EU-a kako bi mogli imat svoju vlastitu politiku. U EU-u Hrvatska ne može voditi svoju politiku. Ako EU kaže uvest ćete sankcije Rusiji, mi ćemo ih uvodit bez obzira šta mi htjeli, ako EU kaže morate dozvoliti prodaju glifosata, znači herbicida koji su po presudama u Americi takvi da uzrokuju rak, mi to moramo dozvoliti, ne možemo mi sad reći je ali mi to ne bi. Zamislite, iako jedna za drugom presude u Americi dolaze protiv Monsanta i koje govore jedna za drugom da su ti herbicidi na bazu glifosata otrovni, EU ih i dalje ne zabranjuje. Evo vam još jedan primjer, ako EU kaže dozvolit ćemo uvoz GMO kukuruza iz Amerike, Hrvatska ne može to zabraniti. Jednostavno nama su ruke vezane. Postoje doduše neke direktive EU-a koje su pozitivne, npr. europska direktiva o živi koja kaže da se u plombe djece i trudnica ne smiju ugrađivati amalgamske plombe odnosno na bazi žive i to je recimo pozitivna stvar međutim imate primjer Norveške koja je u potpunosti zabranila plombe na bazi žive. Drugim riječima, Hrvatska da ima razumnu vlast, ona bi zabranila u potpunosti živine plombe jer se zna da su toksične i za one koji ih ugrađuju i za one kojima su ugrađene. Znači ono što od EU-a je dobro mi možemo prihvatiti ako želimo i moramo i trebamo i ja podržavam svaki pozitivan korak ali ako nam EU kaže čujte, vi morate olakšati privatizaciju INA-e, morate olakšat to da država izgubi nad njom i mi ne želimo a onda EU kaže ako nećete, kaznit ćemo vas, ma je li? Ili da EU nama govori da bi bilo dobro da je dob za odlazak u mirovinu sa 67 g. ili da se privatiziraju autoceste itd. Što vam hoću reći? Da EU se ponaša poput nekakvog diktatora koji stalno ima neke zahtjeve i prohtjeve spram Hrvatske i ti zahtjevi i prohtjevi nisu često dobri ali zato jer smo EU mi zapravo, ovaj Sabor je samo fikus, kao Ivo Josipović. Znači mi u ovom Saboru 2/3 zakona koje mi izglasavamo, uopće se mi nismo njih dosjetili nego su oni došli iz EU-a i oni se moraju prihvatiti, kako mora, a moraju. Pa čemu onda glasovanje, glasovanje je samo forma. I ako ne želimo živjeti u sustavu gdje nam 2/3 svih zakona određuje netko drugi kojeg ne zanimaju naše specifičnosti ni kako je u Hrvatskoj ni šta mi mislimo o tome, logično je za zaključit da ako želimo bit suverena zemlja, da se iz EU-a mora izaći, da se u EU-u neće moći Hrvatska jednostavno razvijati kako bi htjela. I gledao sam nedavno prilog, bio je na televiziji, tj. na YouTube sam gledao iz Kine, radi se o jednom platou sjeverozapadno od Pekinga, taj je plato zbog ljudskog djelovanja bio pretvoren u biti u pustinju, ono malti ne ničeg tamo nije bilo. I voda kad bi padala, voda se uopće ne bi zadržavala na njemu nego bi samo se slijevala u te pritoke tzv. Žute rijeke koja je žuta od te zemlje koja bi erodirala i zapravo su ljudi živjeli u siromaštvu, vegetacije nije bilo nikakve. I onda su došli znanstvenici i rekli su gledajte ljudi, način na koji vi koristite zemlju je kriv, morate prestat sa time da puštate stoku na otvorenu ispašu jer stoka i ono malo vegetacije što ima pozoba, morate dat prirodi vremena da se oporavi. I trebate drveće saditi itd. Ljudi su onda počeli padine pretvarati u terase, počeli su saditi drveće i razne druge poljoprivredne kulture i sad je to sve zeleno i sve je ono, ne možete jednostavno vjerovat do koje transformacije krajolika je došlo i američki filmaš John ... [[Govornik se ne razumije.]] on je napravio dokumentarac o tome fenomenalan i objasnio je da se na isti način može i pustinje u Etiopiji promijeniti i pustinja u Jordanu, jednostavno da samo treba na drugi način eksploatirat zemlju i da će onda ljudima bit bolje i prihodi tih ljudi su porasli dva do tri puta vrlo brzo. A samo je trebalo promijeniti stanje svijesti. I ono što je bitno, kad su pozvale te seljane da rade na toj transformaciji pustinje u oazu, oni su njima rekli vi ćete bit ti koji će iskorištavati tu zemlju i onda su oni pristali i rekli su ok, dat ćemo svoj rad, dat ćemo svoj trud i promijenit ćemo svoj način razmišljanja. Ali ono što ljudi koji su za EU misle, oni razmišljaju na ovakav način, ne moramo mi promijeniti svoj način razmišljanja, ne moramo mi promijeniti način na koji mi upravljamo svojom zemljom, ne, rješenje je da se mi potčinimo nekoj tuđoj vlasti a mi ćemo nastaviti sve po starom. Pa zamislite da su recimo ti stanovnici, tog platoa u Kini, da su rekli gle, nećemo mi ići mijenjati naše navike, nećemo mi sad na drugi način obrađivati zemlju, nećemo mijenjati svoje ponašanje nego ćemo jednostavno vlast nad našom pokrajinom prepustiti, ne znam Mongoliji, Americi, kome već kao oni će riješiti naše probleme, kao njima će više biti stalo do toga da ih riješe nego nama samima. Kakva zabluda. Pa jasno je da nije poanta u tome tko upravlja zemljom nego na koji način se upravlja. Ako mi u EU upravljamo na isti ili još gori način našom zemljom, pa možemo mi staviti Hrvatsku pod mađarsku, austrijsku, njemačku kontrolu, američku, kanadsku, nebitno, ali ako mi ne mijenjamo svoj način ponašanja, ako ne mijenjamo svoje obrasce mi nećemo naše probleme u zemlji riješiti. A stranci će ih još manje riješiti, pa šta briga nekog Nijemca za problem iseljavanja u Hrvatskoj, pa on je sretan da mu radnici dolaze iz Hrvatske. Šta, pa neće on ići reći vi morate zaustaviti to, pa neka, neka dolaze, to, neka nam rade ljudi kod nas a mi to se ponašamo kao da to ne razumijemo. I zato vam hoću reći da je europsko gospodarsko područje idealan način na koji možemo urediti svoje odnose sa drugim zemljama EU. Znači možemo imati trgovinske dogovore, možemo imati olakšanu znači razmjenu radne snage, možemo kakve god ugovore sklapati sa EU s naglaskom na jednu stvar, ako hoćemo a danas to ne možemo, danas to ne možemo. Danas EU nama određuje 2/3 zakona. Pa zamislite da u Švicarskoj dođu iz Brisela i kažu čuj, kaj ovi vaši zakoni ne valjaju mi ćemo vama dati neke druge zakone, a ljudi ih ne žele. Pa oni bi rekli jeste li vi normalni. Međutim, mi u Hrvatskoj kada se pojavila takva ponuda, naša sluganska vlast je to objeručke prihvatila. A zašto? Pa zato jer jednostavno onda prebacuje odgovornost na druge, onda kaže, ma ne, pa nismo mi krivi za stanje u brodogradilištima. Kao ne, ne, nije država kriva nego je kao EU nešto traži i ne traži i ovo ono. Kakva EU čovječe božji? Pa ti si davao novac brodogradilištima milijarde i nisi gledao kako se to troši. Pa kako možeš tako neodgovorno se ponašati prema vlastitoj imovini? I onda, zamislite ovi radnici brodogradilišta možda su i oni mislili, gle kada uđemo u EU kao onda će ne znam bolje sve funkcionirati. Još je EU rekla, ma EU čak nije ulazila u pitanje da li se subvencije ispravno troše ili ne nego je ona jednostavno rekla nema se šta podržavati brodogradnja u Hrvatskoj. I kad imate vlast koju nije briga, ja uopće ne krivim uprave Uljanika, uopće, evo je li mi vjerujete. Zašto? Zato jer oni su radili ono što im je onaj koji im je davao novac dozvoljavao. Šta njih briga, šta, pa nije to njihov novac. Ali, znači, hoću reći veća je odgovornost države nego uprave Uljanika, ali država se ponašala kao da način na koji uprava Uljanika troši državni novac, odnosno novac poreznih obveznika nema veze sa njima, kao to je stvar uprave. Pa kako stvar uprave ako je tvoj novac? I kako je izostao potpuno sustav kontrole vidite da jednostavno se dogodila opet ista stvar kao u Agrokoru, znači tek kada je došlo do kolapsa, tek onda odjedanput DORH njuška i govori čuj tu bi moglo biti svega. Znači DORH je isto odgovoran. Šta je DORH radio sve ove godine? Pa jesu problemu u brodogradilištu od 9.mj prošle godine ili su to problemi koji su godinama tamo? Ako su problemi godinama tamo šta je DORH čekao svo ovo vrijeme? To je pitanje koje si svatko od nas mora postaviti. I kad imate DORH koji bi trebao se baviti takvim stvarima se ne bavi takvim stvarima nego istražuju onu Anu Bučević, kaj se bavi, ona self help guru, policija se bavi Anom Bučević, evo to vam je, to vam je fokus našeg pravosudnog represivnog sustava a ne, ne zanima ih Uljanik. Kako ih Uljanik ne zanima? Ista stvar je i u Agrokoru. I kada imate pravosuđe koje ne funkcionira, kada imate državu koju nije briga, ha onda je ova uprava samo došla kao šećer na kraju, ... [[Govornik se ne razumije.]] uprava, šta pa čovjek si je napravio vilu, šta njega briga za radnike. A što je najgore vjerujem da i mnogi radnici Uljanika su na izborima podržavali tu istu poliku koja je dovela taj sustav odnosno te uprave na vlast koju nije bilo briga za način na koji se upravlja novcem brodogradilišta itd.. I evo ja pitam radnike svih brodogradilišta, pa kako će vam EU pomoći? Pa zar mislite da je ikome više stalo do brodogradilišta od vas samih i od vaše države? Šta mislite da je u Briselu nekog briga za vaša radna mjesta, baš njih briga za Uljanik. Ljudi pamet u glavu, moramo imati vlastitu državu, nitko neće riješiti probleme u Hrvatskoj osim nas samih. I govorim rješenje za pitanje slobodnog kretanja radne snage i ovog ugovora ako želimo imati trgovinske možemo ih sve ostvariti kroz europsko gospodarsko područje. Znači ne moramo biti u EU da bi imali slobodno kretanje radne snage a možemo zadržati slobodu naše države. Trenutno nismo slobodni i vidite i sami kako se upravlja zemljom i EU evidentno, vidite i sami to neće promijeniti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Hvala vama.
Idemo sad na Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Kolegice i kolege. Vezano za ovaj zakon, i na samom odboru, kao što je i kolega Škorić rekao, nije bilo posebnih primjedbi, tako da ću ja u relativno kratkom izlaganju se osvrnuti samo na onaj dio koji se odnosi na pojedine članke i njihove odredbe u ime Kluba SDP-a. Radi se o prvom čitanju pa bih predložio i predlagatelju da ovu situaciju, vezano za Brexit koji, naravno se odražava i kod nas, s obzirom na čl. 81., a to je da 75. čl. ovoga zakona stupa na snagu tek onda kada Velika Britanija i Sjeverna Irska izađu iz EU. Meni je to čudna odredba koja bi mogla dovesti do pravne nesigurnosti i na neki način mislim da to treba popraviti. Što se tiče čl. 76. u ovome zakonu, navodi se da se neće primjenjivati na unutarnjoj granici RH, nakon stupanja na snagu šengenskog provedbenog sporazuma u RH. Vi ste nas ovdje u raspravi prije nekoliko tjedana izvijestili o tome da će Hrvatska do kraja 2018. g. ispuniti tehničku evaluaciju za ulazak u šengenski prostor, što naravno nije istina. Izašli ste iz ove dvorane, niste dali odgovor na to pitanje jer je 2018. bila onda godina koja je već prošla. Bilo bi dobro da to znamo dokle se ide, odnosno gdje smo uopće stigli po pitanju ostvarivanja nacionalnog interesa vezano za ulazak u šengenski prostor, pa bi time onda mogli i lakše rješavati stvari koje se propisuje i ovim zakonom. Također, želim komentirati ovaj dio kad dovedete do zakona koji ima 81 članak, a zapravo je obrazloženje da ga se donosi iz razloga što u sadašnjem Zakonu o strancima nije bilo prostora odnosno nije moglo pokriti sve što je potrebno vezano za reguliranja državljana članica europskog gospodarskog prostora. Ja bih, prije svega rekao da je i logično da se ovako nešto mora učiniti, međutim to ne treba pravdati činjenicom da naš Zakon o strancima, koji bi trebao imati regulirano ovakve stvari, zapravo izostavlja jako puno situacija u kojima se, evo, kao što smo i u prethodnoj raspravi mogli čuti, zapravo nismo svjesni da mi jesmo članica jedne zajednice u kojoj su stvari regulirane i netočno je da se dvije trećine zakona donosi u EU parlamentu. Točno je da se donose direktive, a da onda, konkretnu primjenu reguliraju i nacionalni parlamenti. Izostanak reakcije na stavove Pučke pravobraniteljice za mene nije prihvatljivo. Naime, odgovori koji su dati ovdje su potpuno u suprotnosti sa situacijom u kojima ove represivne odredbe, koje su navedene i na koje su bile primjedbe, jer osnov priče EU je sloboda kretanja ljudi. Onog momenta kad vi imate varijantu da je člankom regulirano da 8 dana može biti zadržan na granici, odnosno da je situacija za nekoga tko je pripadnik, odnosno građanin europskog gospodarskog prostora i time mu se onemogućava ulazak u RH i onda se kaže da može pokrenuti upravni spor protiv rješenja o odbijanju ulaska. Naime, ta činjenica je vrlo jasna. Naime, on ne može, naravno to napraviti dok se nalazi u, ja ću to nazvati detenciji ili privremenoj detenciji, a istina je da građani europskog gospodarskog prostora bi trebali imati iste odredbe kao, naravno i svi oni drugi koji su stranci. Također bi prigovorio u toj varijanti jednog, pa mislim da je to ignorantskog odnosa prema onim odredbama koje upravo ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno Pučka pravobraniteljica navodi redovito na zakone koji se donose u MUP-u, ne prihvaćaju se nikakve primjedbe, mislim da to nije dobra praksa jer nije napisala ništa što nije u osnovama upravo EU vezano za slobodu kretanja ljudi na europskom gospodarskom prostoru. Također bi želio još naglasiti u ovoj raspravi da, s obzirom da je prvo čitanje, mislim da bi bilo jako dobro od strane predlagatelja, da ovakvu situaciju sa savjetovanjima kako se do sada provodi, to radi na puno bolji način, mislim da bi to bilo korisno, nikad nije loše čuti one koji misle, da mogu dati primjedbe i ovakvi rokovi i sistemi kako je to napravljeno, ne samo s ovim, nego i inače s drugim zakonima, to nije dobro. Ja bih sa svoje strane rekao, da u ovom trenutku, ne mogu reći podržavamo ovaj zakon, nema razloga da budemo protiv ovakvog zakona, ali ćemo inzistirati na tome da se uvaže primjedbe koje jesu date od strane Pučke pravobraniteljice. S druge strane, da ova obrazloženja budu jasna do drugoga čitanja po pitanju svega što sam maloprije govorio sa situacijom sa Brexitom i sa situacijom vezano za članke koji reguliraju da će stupiti na snagu tek onda kada Velika Britanija i Sjeverna Irska izađu iz EU. Ja bih u ovom trenutku stao, ne bih više dodatno komentirao sam zakon. Jedino što mislim da je dobro, g. predsjedniče, ja bi vas zamolio, kad se neko ne drži teme, nisam dizao radi Poslovnika, lijepo je slušati priču i o Kini, mogli smo slušati i o Mao Ce-tungu i o njegovoj politici dubokog oranja, ali kad se netko ne drži teme, onda bih vas ja molio da ga upozorite i da ovaj dio priče govori o onome što jest za. Hvala.
Hvala vam kolega Ostojić. Ja se s vama u načelu slažem, ali vrlo teško je ponekad odrezati jer se onda zagovornik vrati na temu pa kaže da je baš htio napraviti parabolu, ali mogu se složiti i pozvati zastupnike i zastupnice da se drže teme. Idemo sada na pojedinačnu raspravu, prvi je na redu poštovani kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovane predstavnice ministarstva, znači doista mi danas pričamo na neki način o alternativi EU i svakako u tu priču treba uklopiti i ovo jučerašnje glasanje u Europskom parlamentu i vidjeti što piše u ovom zakonu jer mi danas govorimo o Europskom gospodarskom prostoru. Europski gospodarski prostor je jedna asocijacija koja u cijelosti pokriva teritorij EU međutim i neke zemlje koje nisu članice EU i to je vrlo zanimljivo. Znači u tom europskom prostoru osim članica EU nalaze se još Island, Norveška, Švicarska i Lichtenstein. I valja napomenuti da recimo jučer dok se glasalo o Brexitu da je jedna od točaka glasanja bila da Britanija zamijeni EU Europskim gospodarskim prostorom, to nije prihvaćeno, ali je važno znači napomenuti da je moguće zamijeniti EU Europskim gospodarskim prostorom, jer u Europskom gospodarskom prostoru vi defacto ste članica EU ali formalno ne morate prihvaćati odluke Europske komisije i europske birokracije i to je jedan odličan model suradnje kojemu evo i mi iz Živoga zida težimo. Znači, važno je za reći, to je ono što pojedini političari plaše javnost, a ona s obzirom da nije dovoljno informirana nasjeda na te spinove, da ako nisi član EU onda si na razini Sjeverne Koreje ili ne znam Albanije Enver Hodže, ovoga potpunoj izolaciji od cijeloga svijeta, ne samo od Europe. Što nije točno. Članice Europskog gospodarskog prostora što potvrđuje ovaj sporazum koji je sada pred nama imaju pravo dakle, carinske unije, imaju prvo njihovi građani raditi unutar EU, imaju pravo koristiti europske fondove gospodo, koristiti europske fondove, imaju pravo prelaziti granicu kao i svi drugi građani EU. Pa dajte molim vas jednom kad idete preko granice, pa taman da je to granica sa Slovenijom imate jasnu rampu na kojoj piše ovdje prelaze građani EU i EEA odnosno Europskog gospodarskog prostora što znači da su oni potpuno izjednačeni u pravima. Schengen također nema veze sa EU, Schengen je zasebni sporazum u kojem su ponovno sve članice Europskog gospodarskog prostora i što je zanimljivo čak i neke zemlje koje nisu članice, koje nisu članice, evo recimo ne znam Monako, San Marino, Vatikan su u Schengenu a nemaju nikakav sporazum o Schengenu. Kako se živi u zemljama Europskog gospodarskog prostora u odnosu na EU, pa na vašu žalost ljubitelja EU eurofila živi se bolje nego u EU. Na Islandu su plaće nominalno veće nego u Njemačkoj, Island je odbio uči u EU samo isključivo zbog kvota ribarstva i zbog ničega drugoga. Norvežani su službeno najsretniji ljudi na svijetu. Švicarci su službeno najzdraviji ljudi na svijetu. Lichtenstein ima veći prihod po glavi stanovnika nego članice EU, nema uopće nezaposleno stanovništvo, tamo je puna zaposlenost. Znači, jednostavno ovoga statistike su neumoljive, a oni istovremeno ne moraju poput nas, ne moraju imati GMO, ne moraju imati glifosate, ne moraju imati EUR-o koji ne žele hrvatski građani praktički aklamacijom, ne moraju koncesionirati vodu nek je zadržavaju kao javno dobro, ne moraju prodavati poljoprivredno zemljište strancima, ne moraju uvoditi porez na nekretnine. To nije potrebno. Jesmo li mi od ulaska u EU povećali ili smanjili korupciju gospodine državni tajniče? Povećali, nisam ja reko to su vam također službene statistike. Što mi ovdje u saboru raspravljamo, mi raspravljamo odluke Europske komisije koje se zovu uredbe i direktive. Šta je to uredba, uredba je doslovce prijevod s jednog jezika na drugi, znači mi ne možemo promijeniti ni točku, ni zarez, ni malo ni veliko slovo a kamoli sadržaj. Pa šta se ima raspravljam o nečemu što uopće ne možete mijenjat što je uklesano u kamenu. Direktiva o direktivi možete raspravljati samo na način da raspravljate o postupcima kako doći do cilja, ali cilj vam je već unaprijed određen, znači vi ne možete promijeniti cilj. Ponovno gubljenje vremena. To su s oproštenjem bedastoće. I s obzirom da ovaj parlament o ničemu ne raspravlja logično je da niti nema zastupnika, koga zanima rasprava o nečemu što nema nikakvog smisla što je unaprijed uređeno? Kakav je to uopće parlament, Europski parlament, da zastupnik ne može predlagati zakon? To negdje u povijesti čovječanstva nije postojao parlament koji nije mogao predlagati zakone. A takav je parlament Europski parlament. I šta je onda bitno? Bitno je da se tamo uhljebi jedna skupina kvazielite u Hrvatskoj, koja od toga, ne znam ima plaće koliko čitamo čak i do 20 hiljada eura, kojima je ta njihova plaća važnija od Hrvatske, važnija od Hrvatske. Što je rekla zastupnica Maletić, kada joj je ponuđeno mjesto potpredsjednice Vlade, ne zanima me. Ne zanima ju. Što je rekla ministrica Pejčinović Bruić, šta je važnije, biti tajnica u Bruxellesu ili ministrica vanjskih poslova Hrvatske. Važnije je biti tajnica u Bruxellesu. To joj je važnije. Što je rekao Tonino Picula, kada su mu rekli da bude predsjednik SDP-a? Ja ću biti predsjednik iz Bruxellesa. Tako vam ti ljudi gledaju na vašu i našu Hrvatsku. Oni gledaju svoje interese, birokratske interese, a ne interese ovog naroda. Na koncu konca, zašto alternativa EU ne bi bila samostalna i slobodna Hrvatska. Sada novine pišu danas, Europa je zabranila plastične vrećice od 2021. genijalna Europa, idemo odmah svi na koljena pred Europu. Pa tko nama brani, da mi danas zabranimo plastične vrećice? Postoji neka zabrana? Nema, evo, danas je 28.3. zabranimo plastične vrećice, šta mi treba Junker da mi zabrani plastične vrećice? Idemo evo, imamo predsjednika Sabora, imamo parlamentarce, možemo danas do 4 popodne zabraniti te vrećice. Ne, mi se divimo Europskoj, joj kako ste vi genijalni, brinete za prirodu. Tako da ovoga ja doista ne vidim smisao, da budemo tako u EU, ako imamo alternativu, evo, alternativu u europskom gospodarskom prostoru, ima još alternativa, imamo sporazum EFTA o slobodnoj trgovini, to je također bilo jučer u britanskom parlamentu. Recite mi zašto uopće ti Britanci žele otići iz EU, koljevka demokracije? Zašto žele otići, ako je tu tak dobro? Šta su pokudili, jeli su lude gljive ili možda misle, da to ipak je njima u koristi. Zašto mi dajemo 75% carina kojih naplatimo na našoj granici i šaljemo u Bruxelles? Jel to politika koja je u korist hrvatskim građanima. Zašto dajemo dio PDV-a u Bruxelles? Zašto moramo dati dio državnih rezervi u Bruxelles? Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovani kolega Škorić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, članak 238. kolega zastupnik govori o tome koja nije predmet rasprave, dakle, više od 2/3 njegovog izlaganja je bilo skroz izvan konteksta tema, pa je u tom smislu povrijeđen poslovnik.
Dakle, ovako, gospodin zastupnik govori o EU, na način da ju odbija i ne prihvaća. Dakle, dovodi u pitanje uopće zakona o kojem mi danas raspravljamo. Ja smatram da je to legitimno i da on to ima pravo činiti, bez obzira što ne govori izravno o onoj temi, koja je danas na dnevnom redu. Dakle, onaj tko se fundamentalno s time ne slaže, on može govoriti zašto se s time ne slaže i to, teško mogu procijeniti da se ovdje radi o povredi poslovnika. Tako da idemo dalje, poštovani kolega Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo, ovaj zakon, kao što je prije rečeno, mislim da je jedno dobro rješenje, zbog toga što inače, boravak, rad, ulazak, izlazak stranaca iz RH, je već obuhvaćeno sa Zakonom o strancima, ali on je postao previše opširan i treba zato imati jedan poseban zakon za državljane koji dolaze iz članica europskog gospodarskog prostora. I u tom pogledu, čini mi se, da je dobro da nam vlada danas predlaže ovakav zakonodavni prijedlog. Čuli smo određene primjedbe, što se tiče protjerivanja ili odbijanja ulaska nekih građana koji dolaze iz država europskog gospodarskog prostora. Čini mi se da te kritike na račun ovog prijedloga nisu na mjestu, dapače, da hrvatski građani žele od nas zakonodavaca da damo i hrvatskoj policiji, jedan dobar zakonodavni okvir, koji će naravno postaviti kriterije, ali da jedan kriterij, doista bude sigurnost RH, sigurnost hrvatskih građana, da ne može bilo tko ući i da ima onda na temelju ovakvog zakonodavnog okvira, hrvatska policija i pravo nekoga zadržati da ne uđe u RH ili ako treba čak i potjerati nekoga iz RH. Da mi suzimo takav zakonodavni okvir, jednostavno bi vezali ruke hrvatskoj policiji da štiti sigurnost hrvatskih građana, da štiti sigurnost RH. I zato mislim, da uvažavajući naravno i stav koji ima legitimno pravo iznijeti i Pučka pravobraniteljica, vidim da ona ima i potporu SDP-a međutim, smatram da apsolutno to nije u interesu RH da to nije ono što hrvatski građani traže od nas kao zakonodavca da vežemo ruke hrvatskoj policiji. Naravno hrvatska policija mora postupiti prema određenim pravilima, prema određenim kriterijima i u ovom zakonu se to jasno postavlja. Ali ne možemo vezati ruke hrvatskoj policiji, dapače, moramo joj dati potporu, da može učinkovito braniti, štiti sigurnost hrvatskih građana, sigurnost RH i u tom pogledu, mislim daj e ovaj prijedlog, ovakvog zakona dobar. Čuli smo i do sada u raspravi za europski gospodarski prostor da je to neka alternativa članstvu u EU-u odnosno da bi Hrvatska moral izaći iz EU-a i biti dio europskog gospodarskog prostora. Kao prvo, Hrvatska jest članica europskog gospodarskog prostora time što je članica EU-a. Dakle, izaći iz EU-a npr. kao što sada Velika Britanija želi učiniti, značilo bi izaći iz europskog gospodarskog prostora. Trebala bi onda ući u neku drugu asocijacija kao što je npr. EFTA da bi mogla biti u europskom gospodarskom prostoru ali to nije baš ovako kao što je predstavljeno. Dakle članice europskog gospodarskog prostora koje nisu članice EU-a kao što je Norveška, iz nekih posebnih razloga znamo koje resurse ima Norveška i ne želi ih naravno onda podvrgnuti nekoj zajedničkoj politici EU-a ali Norveška mora kao članica europskog gospodarskog prostora a nije članica EU-a, mora plaćat članarinu, mora pridonijeti europskom proračunu a ne može odlučivati o zakonima EU-a. Međutim mora se pridržavati takvih zakona čim je članica europskog gospodarskog prostora ali nije članica EU-a, mora poštivati i uredbe i zakonodavni okvir EU-a. Štoviše, mora čak podvrgnut se i odlukama suda EU-a dakle mora prihvatiti nadležnost suda EU-a a nema nikakvog utjecaja na njega niti u izboru sudaca, ne može sudjelovati u kreiranju zakona EU-a a mora poštivati zakone EU-a, dakle ono što se događa za neke konkretne zemlje zbog vrlo specifičnih situacija, oni su tako odlučili. Međutim evo ja vas uvjeravam, nažalost za Hrvatsku opcija izlaska iz EU-a nije biti kao Norveška ili kao Švicarska nego biti kao što je danas Srbija. To je bila alternativa i to jest ako želite izaći iz EU-a, ono što nas čeka. Da se vratim na ovaj konkretan zakon, da ne bi bilo tu sada da smo otišli iz te teme, što bi to značilo? Značilo bi da bi se na hrvatske građane primjenjivala uredba tzv. ETIAS, dakle mora li hrvatski građani svaki put, npr. moji susjedi u Samoboru, svaki put kad se prijeđe granica na Bregani, idu u Sloveniju, morali bi se prije najaviti i platiti pristojbu od 2021. g. Dakle to će morati i svi državljani npr. Srbije ili Crne Gore ili BiH-a koji nemaju državljanstvo RH, učiniti od 2021. g, moraju se prije najaviti, oni nemaju vize ali morat će se prije najaviti kad pređu granicu EU-a, internetski tražiti dozvolu koja naravno može biti odbijena i moraju za platiti pristojbu. Dakle to želimo za hrvatske građane? Dakle to nije jačati suverenost RH nego izolirati RH. Izolirati hrvatske građane. Zar je to u interesu RH? Zar na taj način jačamo našu državnost? Ne. Apsolutno ne. Prema tome, izlazak iz EU-a značilo bi zapravo kazniti hrvatske građane evo na ovaj konkretan način, da ne govorim sada o svim drugim elementima ali već kada pričamo o ovakvom zakonu, o ovoj tematici, ne bi mogli mi danas raspravljati o zakonu koji regulira ulazak, boravak, izlazak građana europskog gospodarskog prostora odnosno država europskog gospodarskog prostora u RH nego bi trebali govoriti o tome evo kako hrvatski građani imaju prepreke, morali bi platiti svaki put kad bi prešli granicu EU-a, morali bi prije tražiti dozvolu internetsku da mogu prijeći tu granicu. To definitivno sigurno nije u interesu hrvatskih građana i mislim da upravo u tom kontekstu i na taj način moramo hrvatskoj javnosti i to prikazati. Kažem što se tiče ovog zakona, ono što se moglo čuti od lijeve strane ove sabornice kao prigovor a to je možda prestrog u tome kako tretira mogućnost izbacivanja nekih stranaca iz RH ili da im onemogući ulazak, mislim da naprotiv i da time zaključim, da je ovaj zakon dobar je daje zakonodavni okvir hrvatskoj policiji da na temelju konkretnih naravno kriterija li da može zaštititi sigurnost hrvatskih građana i sigurnost RH a to mora biti prioritet za svaku hrvatsku instituciju a mi kao Hrvatski sabor moramo omogućiti hrvatskoj policiji da učinkovito obavi takav posao a ne joj vezati ruke. Hvala vam.
Imamo 4 replike, prvi je kolega Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, slušam ovo i izbezumio sam se slušajući ovo sve, to je EU, šta kukamo? A šta se događa, ovo govorim već godinu dana da se te zakone, oni se selektivno primjenjuju npr. Zakon o povratu imovine, zakon o dekomunizaciji. Samo mrtvo slovo na papiru. Ugledajmo se u Poljsku gdje je ona očistila sudstvo od bivših kadrova, Poljska funkcionira, suverena je država. To je sad u suprotnom smjeru došlo ovdje, taj, sve su glave se vratile na ista mjesta. Također, šta još imamo? Diplomaciju, Poljska je očistila diplomaciju. Tko god je završio diplomatsku školu u Moskvi je očišćen, njega više nema, ovdje je miss Pusić ovdje to neće čuti, to njoj nije dobro. Ovako, naš je problem antropološki u glavama, tko će s Balkancima izrađivati državu? Kakva Norveška, Švedska? Tu je standardna procedura neplaćanja poreza, to je nacionalni sport i ... [[Govornik se ne razumije.]] plava kuverta. Dosta kukanja.
Hvala, odgovor izvolite.
Pa kolega Glasnović, spomenuli ste što čini Poljska i Poljska jest članica EU i postoji u Poljskoj, bez obzira na razlike među vladajućim i opozicijskim strankama potpuni konsenzus da žele ostati u EU jer su znali iskoristiti to članstvo u EU da bi ojačali svoje nacionalne pozicije. Nikada Poljska možda u zadnjih sigurno 100 i nešto godina, nije bila toliko utjecajna u Europi, kao što možda je postala nakon ulaska u EU-i. Dakle, na nama je, naravno da znamo iskoristiti te potencijale, ali nije alternativa izaći iz EU, kao što, evo ni Poljaci ne razmišljaju o tome, nego iskoristiti sve instrumente koje imamo da bi jačali naše nacionalne pozicije i da bi omogućili što bolji život hrvatskim građanima.
Druga replika, kolega Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, poštovani kolega Stier. Sigurno da hrvatska Vlada unaprijed prevenirala donošenjem ovog zakona određene stvari koje su vezane za Brexit, ali sam Brexit i politička saga oko njega zapravo je stvorila jednu institucionalnu političku i društvenu pomutnju i zapravo zakomplicirala cijelu jednu situaciju i u samoj EU na prostoru UK i Sj. Irske. S obzirom da ovdje razmišljamo i o onim građanima, onih 653 koji su na području RH, kako će se to, po vama, recimo, odraziti na naše građane koji su na prostoru UK i Sj. Irske?
Odgovor, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Evo, kolega, vi ste spomenuli da je bilo potrebno i u ovom zakonu uzeti u obzir ovu situaciju sa Velikom Britanijom. To jest i učinjeno, mislim da je dobro regulirano, na isti način se očekuje, što se tiče da reciprocitetom budu i zaštićeni hrvatska državljani u Velikoj Britaniji. Vidjet ćemo koja će biti konačna odluka, odnosno rasplet cijele ove situacije. Ako se mogu i nadovezati na ovo prethodno pitanje koje smo otvorili npr. ETIAS-a, Velika Britanija već je na listi ETIAS-a. Ako izađe iz EU, neće biti u europskom gospodarskom prostoru i Britanci će morati, npr. imati tu pristojbu i prethodnu najavu kad bi ušli u neku državu članicu EU. To jest jedan od problema s kojima će se, evo, Velika Britanija suočiti ukoliko dođe do takvog raspleta.
Sada je na redu kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani kolega Stier, citirat ću, građaninu europskog gospodarskog prostora ne može se odbiti ulazak ako na bilo koji način dokaže da je građanin EPG-a, bez obzira na to što čak i nema ispravu identiteta. Ovo je odgovor MUP-a, stoga ono što je već određeno u drugim zakonima i situacija koju imamo je sasvim, po meni, regulirana. Govorim na nečemu drugome, ministar će donijeti pravilnik, a u situaciji 8 dana zadržavanja na graničnom prijelazu, što je primjedba Pučke pravobraniteljice, to je nešto što, o čemu sam ja govorio. Situacija u kojoj ga se zadržava, ne 24, ne 48, nego do 8 dana u kom je on statusu? Je li lišen slobode ili je doneseno kakvo rješenje, to je bila moja priča. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Da, hvala kolega na tom pitanju. Ovim zakonom mi kao HS dajemo jedan zakonodavni okvir koji će naravno, kasnije i ministar podzakonskim aktima morati konkretizirati. Ali, mislim da je ovakav zakonski okvir dobar u smislu da daje prostora i MUP-u, naravno, i onda kasnije u implementaciji hrvatskoj policiji, da može zaštititi hrvatske građane, da može štiti sigurnost RH. Ići sužavati taj prostor po mom uvjerenju znači previše vezati ruke hrvatskoj policiji. Zato moramo imati ovakav zakonodavni okvir koji omogućava policiji da učinkovito obavi taj posao zaštitite sigurnosti RH.
I zadnja replika na izlaganje kolege Stiera, kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Kolega Stier, vi ste puno riječi potrošili na sigurnost i na omogućavanje policije da radi svoj posao. Ja ne vidim problem u tome i kamo sreće kada bi što više građana sa prostora, europskog gospodarskog prostora dolazilo u RH. Naš problem je što ljudi odlaze iz Hrvatske. Što stotine i stotine tisuća naših sugrađana je otišlo u druge zemlje, što se Hrvatska pustoši i što ne privlačimo uopće ljude da dolaze u Hrvatsku. To je problem RH. Nažalost, takvih sigurnosnih problema, kao što vi govorite imamo ili imat ćemo u budućnosti vrlo malo jer ljudi uopće u Hrvatsku niti ne žele doći, s obzirom da nemaju perspektive koju bi ovdje mogli ostvariti. Znači, mi moramo stvoriti perspektivu da ljudi ne odlaze, i da počnu željeti dolaziti u Hrvatsku. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Jedna od pretpostavki za to je da sačuvamo one dobre stvari koje imamo, a to je baš ta sigurnost naših građana. I upravo zbog toga je ovaj zakon potreban. Evo, ako hoćete, ja sam jedan od tih koji je došao u RH, koji je izabrao doći u RH. I živjeti ovdje. I jedna od velikih prednosti RH, dan-danas, bez obzira na sve probleme, a imamo ih sigurno puno, ali jest i sigurnost u RH. Živio sam vani, živio sam i u Bruxellesu i nemate taj osjećaj sigurnosti. Prema tome, to moramo štititi, to je bitno i za turizam, ali to je bitno i za svakidašnji život naših građana. I moramo, naravno omogućiti hrvatskoj policiji da štiti tu sigurnost naših građana i upravo zbog toga, moja potpora ovom zakonskom prijedlogu.
Sada idemo na iduće pojedinačno izlaganje, to je poštovani kolega Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepo, g. predsjedniče. Čuli smo što je rekao i naš kolega Petar Škorić u ime kluba, a i kolega Stier o ovome Zakonu o državljanima, država je članica europskog gospodarskog prostora. Smatram da je to jedan vrlo elegantan model kako bi se riješilo pitanje građana države Velike Britanije i Sj. Irske nakon izlaska te države iz EU. Budimo realni to je vrlo elegantno riješeno ovim prijedlogom zakona, a isto tako znamo da će i naši državljani u Velikoj Britaniji i Sjevernoj Irskoj, nakon vrlo izvjesnog izlaska te države iz EU, biti pokriveni upravo sporazumom koji postoji, tj. zakonom koji postoji u Velikoj Britaniji, koji se tiče državljana država članica europskog gospodarskog prostora. Znači mi smo na ovaj način, to vrlo elegantno ponudili, kao rješenje, ja to smatram da ćemo to i bez nekakvih velikih prijepora u Hrvatskome saboru i usvojiti kao rješenje, sve su države članice EU, ponudile rješenje za državljane Velike Britanije, Sjeverne Irske na svom teritoriju. Sve države članice, a o čemu to govori? To govori o tome, da to ipak, ta EU, koliko god ona bila na udaru, u medijima, posebno danas, u ovim vremenima, žestoke konkurencije na svjetskom tržištu, ipak ona funkcionira. Institucije funkcioniraju. I sve su države članice dobile poticaj da na vrijeme ponude rješenje za državljane Velike Britanije u njihovim zemljama, a onda jasno biti će i rješenje realizirano za nas za nas Hrvate u Velikoj Britaniji, a i za sve druge državljane države članice EU u samoj Velikoj Britaniji. To je razlog, a to govori o tome, ponoviti ću, da postoji jedno, jedna otpornost institucija i postoji jedan mehanizam donošenja odluka, koje ipak povećavaju izvjesnost i predvidljivost u funkcioniranju društvenoga i političkoga života. Mi nećemo moći utjecati ovdje iz Hrvatske na to, što će se na kraju dogoditi u Velikoj Britaniji, na koji način će najvjerojatnije ona napustiti EU, ali jednu stvar smo ipak, bez obzira na to što mi mislili o tome potezu u Velikoj Britaniji bili mi ovdje u Hrvatskoj simpatizeri ili ne, takvog postupanja, mislim da većina ovdje u Hrvatskoj bi bila za to, da Velika Britanija ostane u EU, taj čin je pokazao, da Europa postoji. To je rekao … [[Govornik se ne razumije.]] Europska postoji i to sada vidimo na temelju ovog čina u Velikoj Britaniji. Reagira se i vidimo da postoji jedna strukturirana politika u zemljama članicama i u samim institucijama EU. I zbog toga možemo biti zadovoljni, jer ćemo se moći, zajedno, bolje štiti. Na koji način se rješava status državljana Velike Britanije u Hrvatskoj, kako se to rješava u Njemačkoj? Pa postoje razlike i to je opet to bogatstvo EU. Njemačka vlada je donijela uredbu, Estonija je donijela specijalni zakon. Vidim da Španjolci opet to rješavaju isto to na treći način. Francuzi opet rješavaju valjanom uredbom, svatko na svoj način. I to govori o toj raznolikosti i govori o tome da ipak imamo jednu autonomiju postupanja u toj EU. Slušao sam priče o tome koliko ima zakona koje su se donesle na temelju direktive i uredbi, pa 2/3, 70%. Ne oko 30% zakona se donosi u prosjeku na temelju impulsa iz same EU, tj. temeljem direktiva i uredbe koje se donose u Europskom parlamentu i Vijeću EU. Zaključno, ovo je jedan dobar, model, elegantan model, kako riješiti pitanje sigurnosti za građane Velike Britanije u samoj RH, nas ovdje u Hrvatskoj traje Brexit posebno pogoditi neće. Naše trgovinske razmjena iznosi desetinu razmjene sa Italijom ili ako hoćete oko 12-13% razmjene sa Slovenijom. Puno građana Hrvatskih u Velikoj Britaniji nema. Čuli smo broj za građane Velike Britanije u samoj Hrvatskoj, malo nešto više od 600, tako da mi nećemo biti pogođeni tim postupkom izlaska Velike Britanije iz EU, ali smo i mi ovdje u Hrvatskoj pokazali znamo rješenje ponuditi, koje je elegantno i koje će pokriti i ove druge države članice europskog gospodarskog prostora. Hvala lijepo.
Imamo 6 replika, prvi je kolega Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, uvaženi zastupniče Kovač. Postoje zastupnici, koji se u retorici predstavljaju kao Živi zid, ne kao Živi zid, nego kao Kineski zid hrvatskih nacionalnih interesa. Pitanje je da li je pogrešna, višedesetljetna strategija kriva za 3.Maj i Uljanik ili naše članstvo u EU kako smo čuli? Što vi mislite o tome?
Odgovor izvolite.
Ovo je možda malo odskakanje od tema, ali ću reći sljedeće, mi ovdje u Hrvatskoj, tj. trenutno hrvatska Vlada ima odgovornost naći rješenje, konkretno za Uljanik. Prije ove hrvatske Vlade, suodgovornost imala je … [[Upadica se ne čuje.]] gospodine, hvala lijepo gospodine Pernar. Prije toga su to učinile druge hrvatske vlade. Ova hrvatska vlada, na svu sreću ne snosi odgovornost za ono što su radile prethodne hrvatske vlade. Osobno smatram da smo zakasnili s procesi restrukturiranja, trebalo je gospodine Maras, nemojte pametovati, trebalo je na vrijeme donijeti odluku o restrukturiranju, a ne sjediti sada fino sa GordanMaras.eu i pametovati. Ok, hvala lijepo.
Ja vas molim kolegice i kolege da ne dobacujete. Idemo na drugu repliku, kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Nezavisni zastupniče Miro Kovač, jer vi kao da ste pali s Marsa, vi ne znate da HDZ harači ovu zemlju 28 godina. Vi ste se iznenadili, živjeli ste u Njemačkoj, bili ste tamo ambasador i niste pratili domaću političku scenu, propustili ste privatizaciju, pljačke Sanadera, sve ste propustili i sada se iščuđavate i kaže, evo od sada kada je HDZ krenuo, od tuda smo mi krenuli. Ovo sve prije šta je HDZ radio, ja nemam veze sa tim, s tim ima možda veze predsjednik Jandroković koji je bio i sa Jadrankom Kosor i sa Ivom Sanaderom itd., u bliskim odnosima. Tako da, nemojte se na taj način ponašati, HDZ ima najveću odgovornost za probleme koji se nalaze u Hrvatskoj. A koliko je problematično to, pričamo o Velikoj Britaniji, da je HDZ na vlasti u Velikoj Britaniji, oni bi tako lagano izašli iz EU jer tamo nema nikakve odgovornosti prema biračima, stislo bi se za i Britanija bi već odavno bila bivša članica. Kao što je HNS prešao iz opozicije u vlast. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite odgovor.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Meni je drago da gospodin Maras zna detalje moje biografije, to je meni kompliment, meni služi na čast znači bavite se mojim likom, mojim djelom, to je meni drago, mene to, hrani taj moj, moje samopouzdanje, šalu na stranu. Ponavljam, ponavljam…
Kolega Maras, ja vas molim da ne upadate, vi ste govorili, nitko nije vama upadao, pa dajte molim vas, pristojno se ponašajte, samo to vas molim. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala lijepa. Hvala lijepa gospodin Maras, meni je drago da me hvalite. Znači ponavljam, mi sada trenutno podržavamo ovu hrvatsku Vladu koja donosi bitno odluke za konkretno Uljanik i uvjeren sam da će biti odluka prava za budućnost i radnika Uljanika ali i za samu Hrvatsku i za hrvatsku industriju. Ono što je bilo prije, ja za to osobno ne mogu i ne odgovaram niti većina moje kolege ovdje u Hrvatskome saboru a vama, vama ponovno poručujem, mogli ste vi to riješiti, bili ste član hrvatske Vlade, niste riješili, žao mi je zbog toga i žao mi je zbog Hrvatske. Hvala lijepa, i radnika Uljanika.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Kovač, rješenje koje HDZ ima za Uljanik je tzv. konačno rješenje Endlösung i to je ono što ćete vi učiniti sa Uljanikom. A što se tiče vaše teze da iz EU ne stiže 2/3 zakona nego jedna trećina zakona, pa to kaže vaša kolegica Dubravka Šuica koja je u Europskom parlamentu ona je u Otvorenom, u emisiji, ja sam je slušao, čuo sam je svojim ušima rekla da 2/3 zakona koje mi ovdje izglasavamo dolazi iz Brisela. Znači vi ako imate problem sa tom tezom pa objasnite gospođi Šuici da je u zabludi. Recite, čuj draga Dubravka, pa nije istina ovo što pričaš, ti dezinformiraš javnost, uveličavaš si, nešto bez razloga. A ne, ne morate to meni replicirati. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Pa imamo ovdje u Saboru odgovarajuće mehanizme, postoji stručna služba Hrvatskoga sabora i ona bi mogla napraviti jednu studiju o tome koliko se zakona u Saboru donosi na temelju impulsa, tj. direktiva i uredbi u Briselu, to bi možda bio dobar prijedlog. A sad ovo prva stvar gospodine Pernar. Možemo mi u Saboru govoriti slobodno i svašta govoriti ali da vi spominjete riječ poput Endlösung, konačnog rješenja, u ovom kontekstu smatram to neodgovornim govoriti o riječima koje se tiču holokausta, na ovakav način u Hrvatskome saboru zaslužuje opomenu, najmanje opomenu, moje je osobno mišljenje. Znači pazimo na to što govorimo. Govoriti o holokaustu, Endlösung o konačnom rješenju u ovom kontekstu, lijepo vas molim, to je sramota i to je nedopustivo. Hvala lijepa.
4. replika kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Kovač, da treba nam ovaj zakon, članica smo EU i moramo štiti svoj prostor, svoje građane i naše gospodarstvo. I drago mi je da ste rekli da Hrvatska ima određenu autonomiju u donošenju zakona i nekakav nacionalni program da zaštitimo domaće gospodarstvo. U kontekstu izlaska iz EU Velike Britanije ja sam još prije godinu dana pitao premijera koja je naša pozicija i što mi činimo da pomognemo našim građanima koji žive u Londonu i drugim gradovima Engleske, što činimo za gospodarstvenike koji izvoze u Englesku i druga područja, na koji način ćemo zaštiti naše gospodarstvo iako ste rekli da je mala gospodarska razmjena i da bi voljeli da je više to i mi iz HSS-a zagovaramo, ne pomažemo dovoljno izvoznicima da se plasiraju proizvodi ali nemamo gnr strategiju ni pomoć gospodarstvenicima. Možda vi imate saznanja što Vlada čini da pripremi naše gospodarstvo na ... [[Govornik se ne razumije.]] Velike Britanije iz EU.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Ovo rješenje koje je trenutno ponuđeno a riječ je znači o statusu državljana, država članica europskog gospodarskog prostora a rekao sam poglavito državljana Velike Britanije i Sjeverne Irske se donosi na vrijeme i mi tu ne kasnimo u odnosu na druge države članice EU koji su to rekao sam to na razne načine pokušali ili pokušavaju regulirati. Ponavljam, mi ćemo nakon izlaska Velike Britanije koje je vrlo izvjesno će i Velika Britanija donijeti novi okvir za status država članica, država članica EU, pa tako i Hrvatske. A što se tiče same ... [[Govornik se ne razumije.]] strategije, gledajte, rekao sam da je suradnja gospodarska, iznosi desetinu suradnje sa Italijom a u kojoj će mjeri to uspjeti u budućnosti ovisi i o našim izvoznicima i o gospodarskoj komori i našim ministarstvima. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Babić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Kovač, kažete da je ovo vrlo elegantan model i da zapravo se pridružujem gotovo svim članicama EU u ovoj situaciji vezano za Brexit i kažete da je i sam ... [[Govornik se ne razumije.]] govorio o ... [[Govornik se ne razumije.]] situacija odnosno strukturnim reformama i to je točno. A zapravo neki će reći da je sa politikom Nigela Faragea Velika Britanija donijela jednu dobru odluku i to neki kažu ovdje uvaženi kolege iz oporbe u Hrvatskom saboru, međutim sada se vidi koliko te posljedice mogu biti dalekosežene dakle i prema svim onima ljudima koji su u Hrvatskoj u onim euroskepticima, treba biti jasno da kada se donosi jedna takva odluka, da ona može imati dalekosežne posljedica jer smo članica jedne unije, EU-a. O tome je zapravo govorio i g. Stier, što bi to zapravo značilo za Hrvatsku, jedna potpuna, potpuna izolacija da danas nismo članica EU-a i bili bi zapravo u onoj skupini zemalja kao što je Srbija, Crna Gora ili danas BiH. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Osobno, ja nikakvih posebnih strahova nemam zbog odlaska Velike Britanije iz EU-a. Naime, europska je zajednica formirana bez Velike Britanije, ona je tek kasnije pristupila i tada je bilo puno prijepora, Francuz su bili nezadovoljni s tim, posebno general De Gaulle, on nije bio veliki fan ulaska Velike Britanije u EU jer je smatrao da će Francuska izgubit na značaju. Sada je u Velikoj Britaniji održan referendum i treba poštivati da se u Velikoj Britaniji poštuje demokracija, da se kaže referendum je bio savjetodavan a mi uvažavamo volju naroda i mi na temelju toga donosimo sada odluku kako izaći iz EU-a. Za nas ovdje u Hrvatskoj, mi imamo drukčiji način razmišljanja, mi smo na kontinentu, mi želimo biti, većina građana želi bit u EU-u i ja smatram da je to pravi put a u kojoj mjeri ćemo mi u Hrvatskoj uspjeti od Hrvatske napraviti konkurentno i napredno društvom, ovisi u prvom redu o nama ovdje u Hrvatskoj, hvala lijepo.
I zadnja replika na izlaganje kolege Kovača, kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Kovač, ja isto smatram da je ipak šteta što je Engleska izašla, što izlazi i što će možda izać. Mi kao država nemamo veliku štetu jer nismo se baš toliko plasirali na to tržište, međutim ja u budućnosti smatram da je to ipak šteta jer otvorenost EU-a, otvorenost Engleske je takva bi lakše poduzetnici ulazili sa svojim robama i izlazili iznutra ili uvozili ili izvozili a mi smo zemlja poljoprivredna a isto i turistička, prema tome, mislim da ipak šteta velika i za Hrvatsku bez obzira što je veće tržište, time je lagodnije živjet međutim tko to nije prihvatio, tko nije shvatio što to znači, naravno da se i protivi svemu pa čak i Europi jer ljudi koji su usko vezani, koji se ne bave nikakvim poslovima, ustvari se samo politiziraju i prosipaju demagogiju kao i sada u Saboru. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Pa i ja smatram da je šteta, ja sam samo rekao da ćemo moći živjeti i bez velike Britanije u EU-u kao što su mogle živjeti i zemlje koje su osnovale europsku zajednicu bez Velike Britanije, samo to kažem. Naravno da bi ona mogla biti partner, ima jedan način razmišljanja koji je obogaćivao ili obogaćuje EU, na području obrane imaju odlične sposobnosti i veliko iskustvo, način razmišljanja koji je globalan, ali kažem, mi moramo biti ljudi koji poštuju demokraciju i volju građana Velike Britanije, odluka je donesena, na koji način će ona biti ... [[Govornik se ne razumije.]] mi to još ne znamo ali izvjesno da će napustiti EU a mi ćemo se onda morati unutar EU-a reorganizirati kako bismo dugoročni bili i svjetski igrači na trgovinskom i političkom planu. Hvala lijepo.
Ovime smo došli do kraja s replikama pa idemo na iduću pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani koji nas gledate ili slušate. Tema današnje rasprave, znači reguliranje statusa državljana s područja europskog gospodarskog prostora. Nakon, u ovom slučaju, iza ovoga naslova se ustvari krije pitanje reguliranja statusa državljana Velike Britanije nakon njenog izlaska iz EU-a. Mi nemamo priliku uopće raspravljati u ovom Saboru o važnim pitanjima koje se odnose na EU i položaj RH u EU-u. Zato ću odmah na početku reći da je ustvari ovo tehničko pitanje što se tiče reguliranja statusa državljana Velike Britanije, Ujedinjenog Kraljevstva na području Hrvatske, a ovaj zakon očito ne spominje samo Veliku Britaniju već za koju godinu možda još netko izađe pa da se odmah zna kako će se tretirati njegovi građani te zemlje. Ono što se ovdje trebamo zapitati jest zašto je Velika Britanija izašla iz EU-a, kave su posljedice po EU-u, druge zemlje a u ovom slučaju Hrvatsku? Ovdje su neki zastupnici prigovarali zašto poneki drugi zastupnici govore šire, o širem kontekstu EU-a jer im to vjerojatno smeta. A jednostavno zaključak se nameće da upravo takvim zastupnicima, a to su redom ovi iz vladajuće koalicije, da nema se tu šta raspravljati o EU-u, od tamo što god dođe kao nalog, kao direktiva, kao mig iz Bruxellesa, to ima da se izvrši bespogovorno i da se napravi. E pa upravo zbog tog sluganskog odnosa naših predstavnika u Bruxellesu, Hrvatska i jest u ovakvoj poziciji. Ali ajmoo malo i o argumentima, stranka Promijenimo Hrvatsku koju predstavljam ovdje u hrvatskom parlamentu, želi samo argumentirane razgovore o svakom problemu. Ovdje nitko nikada nije iznio podatak da je vanjsko-trgovinska razmjena roba i usluga Velike Britanije sa svijetom prije 2 g. bila oko 750 milijardi funti, vi gospodo vjerojatno ne znate da je samo za 1% veća razmjena Velike Britanije sa zemljama EU-a nego sa nečlanicama EU-a odnosno da bude precizan, pogledajte kako stvari stoje. Velika Britanija je te godine zabilježila u razmjeni sa svijetom odnosno sa zemljama EU-a deficit od 86 milijardi funti a sa zemljama nečlanicama EU-a samo 20 milijardi funti. Znači 4 puta je veći deficit zabilježila Velika Britanija sa zemljama članicama EU-a a najveći apsolutno deficit od zemalja EU-a zabilježila je u razmjeni sa Njemačkom i to 30 milijardi funti. Pa kome onda nije jasno da jedan od važnijih razloga izlaska Velike Britanije iz EU upravo što nisu ostvarili svoje ekonomske interese? Dakle, ekonomija je tu vrlo jasna, brojke su vrlo jasne, nepobitne i tu mi ne možemo improvizirati. S druge strane, Velika Britanija, dok je bila u EU, ubrzo će izaći, ona nikada nije imala namjeru preuzeti euro kao zajedničku valutu. Oni su zastupali tezu gledaj i čekaj, ne preuzimaj zajedničku valutu jer oni su znali da to neće, da će biti velikih problema, izazova i zamislite da je Britanija preuzela euro i da sad treba napuštati euro zonu, e to bi bila puno veća drama. Ovo je, što se sada događa, to su puno lakši problemi i pitanja napuštanja EU nego da je bila prethodno preuzela euro. Pa odatle poruka i nama u Hrvatskoj. Ako smo u EU, jesmo, onda se moramo za dvije stvari, prije svega, boriti, za EU koja će biti federacija, koja će biti federacija naroda, suverenih naroda i država i drugo, da ne preuzimamo euro. Zašto? Jer time zadovoljavamo kriterije, naše, nacionalne, a u budućnosti nećemo praviti ni probleme drugim članicama EU. Ali vidite, takvih rasprava ovdje nema. Čak, štoviše, ovakve izjave se smatraju nepoželjnim. Od onih koji su ili već bili u strukturama EU ili predstavljali RH, u stvari nisu oni predstavljali nikad nas nego samo sebe i uske interese iz Hrvatske određenih interesnih skupina. Dakle, u kakvoj je sad situaciji EU? Hajmo se ponovo vratiti na pitanje građana, migracija, državljanstva jer to je današnja tema o kojoj govorimo i seže pitanje ovog prijedloga zakona. EU je u tom smislu u velikim problemima. Ona ima veliki demografski pad koji ugrožava njene ekonomije dalje jer jedna Njemačka će se do 2050. godine smanjiti još za jedno 20 milijuna stanovnika. Svake godine joj treba oko 600-700 tisuća radnika da nadomjeste Nijemce, one radnike koji odlaze u mirovinu i ona ne može funkcionirati. E zato postoje velike migracije, odakle? Sa Bliskog Istoka, sjeverne Afrike, sa Srednjeg Istoka jer od tamo je tamo još jedino tamo bazen, veliki bazeni zalihe mlade radne snage koje dolaze ovdje. EU je, zahvatio ju je proces dezintegracijski proces je zahvatio i vidite, nikada u ovom Saboru nije organizirana plenarna rasprava o sadašnjoj situaciji i budućnosti EU i položaju Hrvatske u njoj. Dakle, ja vas, potpredsjedniče i predsjedniče Sabora molim, da organizirate, stavite tu točku dnevnog reda, nemojte se pretvarati samo u poslušnike briselske administracije i birokracije, već hajmo razmotriti sva važna pitanja koja su za to vezana. Što je ovdje najveći problem? Kapital na razini EU, predstavnici kapitala, oni su preuzeli ideju EU kao udruživanja naroda, da ostvare u isto vrijeme mir, sigurnost, slobodu, slobodu kretanja, oni su je preuzeli u svoje ruke i oni su naprosto postali hegemon EU i svojim interesima oni podređuju čitave narode i države. E, to je najveći problem EU koja nije formirana kao država, ona nema svoj Ustav, ona je napola formirani neki projekt i to je njena velika slabost. S druge strane Atlantika, SAD, kao što su je stvorile, sad se odmiču od nje. Kina je narasla na svjetsku super silu, ekonomsku i vojnu, prema tome, potpuno je nova konstelacija ekonomskih geopolitičkih odnosa u svijetu, a ovakva EU, kao nedovršeni politički projekt, nije u stanju suprotstaviti se odnosno nametnuti kao značajna sila, ona je u političkom smislu, neću reći politički patuljak, ali puno manja nego što igra ulogu, onaj ekonomski dio svijeta sa 25% GDP-a svjetskog, ali politički ne igra ni blizu takvu ulogu. U tom kontekstu vidimo, da su problemi u Francuskoj, Belgiji, Grčkoj, ima dosta problema u Italiji, upravo iz tog razloga što se zanemaruju interesi naroda i država. Jer je kapital naprosto preuzeo ključnu ulogu. Gdje je Hrvatska nakon ulaska u EU, nakon 6 godina, evo, bit će sad za jedno 3 mjeseca, gdje je Hrvatska? Kada smo ulazili u EU 2013. godine, mi smo imali 61% prosjek standarda prosjeka EU, sad smo na oko 59%. znači mi smo za 6 godina stagnirali, padamo dolje, jedina je Bugarska iza nas. Pa u tom smislu imamo probleme. I još jedan važan podatak. Premijer svaki dan barem jednom kaže kako raste izvoz, kako sjajno ide sve. Gospodo, od 2008. do kraja 2017. Hrvatska izvezla roba za 102 milijarde eura, a uvezla za 177 milijardi eura. Mi smo nakupili deficit u 10 godina od 75 milijardi eura. Takva ekonomska politika nema perspektivu. Na ovakav način Hrvatska nikad neće uspjeti u EU. Ili će se ovaj koncept temeljito redefinirati u smislu jačanja uloge naroda u zajednici koja se zove EU, ili ovaj projekt neće uspjeti. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Lovrinoviću. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege. Problem, uvijek se nađe, problem je uzrok svega i rješenje na izvoru. G. Lovrinović, ti si nas sada, oprostite vi, sa milijun podataka. Što je problem Hrvatske? Hrvatski mentalni sklop je više kao Grčka. Grčka nakon najveća paketa za jednu bankrotiranu državu u povijesti, još imate 30 milijardi dolara neplaćenih poreza. To je problem. A vi g. Lovrinović ste bili dio jednog sustav ako neki drugi ljudi ovdje i koji sjede sada ovdje, gdje je uvedena kultura varanja, gdje su se prodavali ispiti, gdje su se prodavali lažne diplome i gdje su profesori oboje pokazivali svoje spolne organe studenticama za bolje ove, ocjene na testovima. To je problem Hrvatske države, on je antropološki i kulturološki i sve ovo druge puka priča, kada se mi uspoređuju sa Norveškom, Engleskom, mi smo još ostali balkanska država sa istim kadrovima. Tu sjede neki ovdje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glasnoviću, ja bi vas molio da izričaj malo prilagodimo ovom Visokom domu. Odgovor na repliku, poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala uvaženi kolega Glasnović, meni je žao, ja vas cijenim, zbog vašeg doprinosa i obrane zemlje, ali svašta ste brate nadrobili ovdje, prigovarate mi da se razbacujemo argumentima, čime da se ja kao ekonomist služim, hoćete da vam pričam priče ovdje? Vi napadate naprosto ne znam koga sve napadate, optužujete. Pa budite onda konkretni brate. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa onda budite potpuno, svi smo mi rođeni, pa i vi ste rođeni u tom sustavu, prema tome, ali ajmo gledati kuda tko ide, za što se tko zalaže, za koji sustav vrijednosti, ne … [[Upadica se ne čuje.]] oni koji su to radili u Hrvatskoj oni su za to sankcionirani [[Upadica Brkić: Kolega Glasnović, ja vas lijepo molim, nemojte prekidati.]] prema tome, nemojte da tako kažem drobiti i lupetati bezveze. Hvala.
Kolega Lovrnivić, ja vas molim, vi ste ipak sveučilišni profesor, mislim da … [[Upadica se ne čuje.]] kolega Lovrinović ja sada govorim, niste dobili riječ, mislim da taj rječnik koji koristite, nije primjeren ovom Visokom domu i ne šaljete jedan dobar primjer. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče [[Upadica Brkić: Ispričavam se kolegice Glavak, samo malo, kolega Glasnović ima povredu poslovnika, izvolite kolega.]]
To je krešanje poslovnika, kršenje poslovnika, vrijeđao je mene, ja nisam lupetao nego sam se bavio činjenicom.
Hvala kolega Glasnović, ja sam zamolio kolegu Lovrinovića, da malo prilagodi rječnik u ovom Visokom domu. Ne smatram da je povrijeđen poslovnik, nastavljamo dalje, izvolite kolegice Glavak, ispričavam se još jednom.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa u duhu činjenica, biti će i moja replika kolegi Lovrinoviću. Kolega Lovrinović, ovo što ste izrekli, dijelom u svojoj raspravi je čisto fake news ili vi jednostavno ne pratite što se događa u Hrvatskom saboru. Reći ovdje da nemamo prilike razgovarati o europskim temama i o svemu što se tiče pozicije Hrvatske u EU, jednostavno je smiješno. Kažem ili vi ne pratite dakle, predsjednik Vlade, bilo koje vlade je dužan jednom godišnje Hrvatskom saboru podnositi izvješća o radu Europskoga vijeća. Ako se vratite na početak mandata predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, on to čini nakon svakog europskog Vijeća. Ako vi niste imali prigode raspravljati znači da niste bili u sabornici i to je vaš problem. A koja je dodana vrijednost Hrvatske u EU, reći ću vam samo na nekoliko primjera, posljednji recepti je od jučer 331 milijun za rotor ili ako želite prije 2 tjedna, 42 ambulante za opremanje doma zdravlja u Čakovcu.
Zahvaljujem kolegice Glavak. Odgovor poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice, kao što znamo, vi se bavite političkim marketingom i to se vidi u vašim nastupima, nema tu argumenata i naprosto vi ste ustvari stručnjakinja za fake news između ostalog, jer to sigurno bolje raditi od mene i svih nas ovdje u saboru. Gospodine potpredsjedniče, ja mislim da ovaj rječnik, sada zadovoljava, ali naši ljudi kažu, kada ste s janjcima onda blejite, ali kada ste s vukovima, onda zavijajte, prema tome, ja prepoznajem ovu drugu sredinu da dominira u zadnje vrijeme u Saboru, pa se i ja na neki način moram ponekad priviknut da ponekad zavijem, jel tako. Prema tome, poštovana kolegice, to što govori premjer kada dođe ovdje, mi ne trebamo premjera koji će nam biti novinski izvjestitelj iz Bruxellesa ako to vas ovdje iz HDZ-a zadovoljava da mu plješćete onda uživajte u tome. Nama je toga dosta, mi hoćemo premjera koji će tamo reći što treba Hrvatskoj, a što ne smije biti.
Zahvaljujem poštovani kolega Lovrinović, ponovno omalovažavate saborske zastupnike i vrijeđate. Temeljem članak 239. izričem vam opomenu za ovaj rječnik koji koristiti u Visokom domu. Izvolite kolegice Sunčana, povreda poslovnika.
Tako je gospodine potpredsjedniče, hvala vam lijepo, vi ste već intervenirali, tako da se i moja povreda poslovnika, sukladno čl. 238. upravo odnosi na ovo potpuno neprimjereno, posebice od nekog tko bi trebao biti uzor kao sveučilišni profesor, dakle, apsolutno neprihvatljivo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinović, prepoznajem dozu suverenista u vašim nastupima. To je sada postalo popularno biti suverenist poteže to Zekanović, evo sada ste i vi počeli. Zanima me po tom pitanju, što mislite, o ovom po meni srljanju u eurozonu HDZ-a i premjera Plenkovića, koji nam objašnjava da će cijene skočiti u lipama na primjeru kave, a kao nepripremljena ekonomija i zemlja za eurozonu, mislim da bi bilo pogubno da idemo na ovaj brzi način, na koji on to želi napraviti. S te strane, evo, pošto je to vaša struka, bavili ste se time i vjerojatno se još uvijek bavite kao znanstvenik, zanima me što mislite po tom pitanju. Ja sam vrlo rezerviran, prema ulasku u eurozonu i protiv sam toga da srljamo kao guske u maglu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu, odgovor, kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala poštovani kolega Maras, ja bi volio da se SDP više zalaže za to da Hrvatska ne srlja u eurozonu. Niste u zadnje vrijeme oko toga se izjašnjavali, onda, koliko sam vidio i neki vaši ekonomisti su čak za. Međutim, da se vratimo na ovu temu, stranka Promijenimo Hrvatsku, je naglašeno suvrerenistička stranka u okviru ovoga što postoji u EU. Dakle, mi nismo za naglo bježanje iz EU. Ako možemo tamo ostvariti svoje interese kao RH, onda to nije loše. Međutim, trebaju nas zastupati ljudi koji znaju što nam tamo treba, da ostvarujemo naše interese, a ovo što pitate koliko će kava poskupjeti za 2 lipe, ja koliko znam gospodin Plenković nije ekonomist, ne znam ja bi volio vidjeti kako je on to izračunao, međutim pošto to nije pokazao da je to daljnje manipuliranje građanima Hrvatske i da je to samo poziv da bez, nekritički [[Upadica: Zahvaljujem.]] što prije srljamo u euro zonu.
Zahvaljujem kolega Lovrinović na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolega Lovrinović dvije stvari. Prva je kad ste se referirali na mnoge probleme koji postoje u Francuskoj baš ste njih apostrofirali i one koji postoje u Hrvatskoj, mislim da su to problemi koje smo mi sami stvorili. Nije nam to stvorila EU, kao što su Francuske isto je stvorio Macron i čitav niz drugih političkih događaja i situacija, sada da ne ulazimo u analizu situacija u nekoj drugoj državi. Što se tiče EUR-a, ja sam vam zapravo htio replicirati u tome, EUR-o dugoročno da, ali ne sad i odmah i ne preko koljena. Iz više razloga, prvo zato što ulaskom u eurozonu gubimo monetarnu politiku, dakle on više nemamo pa ostaje nam samo fiskalna politika. Evo vam recimo primjer Slovačke koja je dugo, imala dugi tranzicijski period da bi uvela EUR-o gospodarski joj nije naštetila uspjeli su čak izbjeći i poskupljenja dakle pametno, postoje pametni načini za uvođenje EUR-a, ali ne sada definitivno, ne sada u situaciji kada nam je gospodarstvo još krhko mislim da za to apsolutno nismo spremni.
Zahvaljujem, odgovor kolega Lovrinović.
Zahvaljujem kolega na pitanju, kada govorite o primjerima znači zašto smo u ovim problemima, kažete nije to zbog projekta EU, pa u tome i jest problem, razumijete. Takav pristup jedan neoliberalni pristup razvoju EU koji šteti narodima i pojedinim gospodarstvima on je, on je gotov, pa vidite da od Francuske on će, taj će požar dalje zahvatit EU i to je potpuno jasno svima koji se imalo bave tim pitanjima. S druge strane pogledajte Poljska, Češka, Mađarska koji su zadržali svoje valute, oni stupe stoje imaju najviše stope rasta BDP-a unutar EU. Pa to je nama snažna poruka, znači Britanija nije htjela prihvatit, danas kad Švedska nisu, Češka, Poljska, Mađarska uopće ne pričaju o tome, pa ljudi budimo pametni. Ja vas pozivam kao SDP da se više oduprete tome i kažete ne EUR-u do nekih vremena [[Upadica: Zahvaljujem.]] ako uopće bude ikada.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lovrinoviću. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Lovrinović dok mi danas ovdje raspravljamo navodno traje sjednica Vlade na kojoj se raspravlja o sudbini Uljanika, međutim smatram da je potrebno napravit sjednicu sabora isključivo na temu brodogradnje gdje bi se zapravo raspravilo o tome zbog čega država se tek sad zainteresirala za prodaju brodova ispod cijene, zbog čega se tek sada država zainteresirala za sve ostale oni govore subvencijske prijevare itd., u Uljaniku. Zašto se o tome nije prije raspravljalo, na kraju krajeva zašto se čekala 2019. godina, zašto se čekala situacija da je brodogradilište [[Upadica: Kolega Pernar ja bi vas lijepo molio da temeljem članka 238. govorite o temi dnevnog reda i da replicirate gospodinu Lovrinoviću o toj temi. Izvolite.]] ma gospodine Brkiću nije ovo nikakav visoki dom, ovo je nešto sasvim drugo. Hvala.
Zahvaljujem, odgovor kolega Lovrinović.
Gospodine potpredsjedniče, ja sam shvatio što kolega Pernar želi pitati riječ je o proračunu, a pitanje proračunu, čiji je on u proračunu je također u ingerenciji EU znači Europske komisije koja ako probijemo određenu, stavke rashoda pozvat će na odgovornost, uvesti europski semestar itd., itd., pa u tom smislu to je povezano samo što on to nije, prekinuli ste ga, nije vjerojatno uspio reći. U tom smislu zašto se u slučaju Uljanika ne primjenjuju stečevine EU, a ne godinama se gleda razumijete, sad se otkrivaju milijarde pa gdje su tu stečevine EU, e da se to primjenjuje i da se primjenjivalo, nit bi Uljanik bio u takvoj situaciji, niti bi mi i čitavo društvo morali ovih dana, ovih mjeseci slušati o tome. Prema tome, kada govorimo o EU točno moramo znati što hoćemo, ali prije svega su nam potrebni novi ljudi koji će se borit protiv korupcije, za pravdu, zakon i za ravnopravan položaj [[Upadica: Zahvaljujem.]] Hrvatske u EU.
Kolega Lovrinoviću, ja bi vas molio i vas i ostale poštovane kolegice i kolege da se držimo točke dnevnog reda Prijedlog Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji. Nastavljamo dalje s raspravom poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, činjenica jest da ti državljani zemalja Europske ekonomske zone odnosno gospodarskog područja će moći dolaziti u Hrvatsku raditi i ja nemam ništa osobno ništa protiv toga i smatram to kao jedno, jedan dobar način za reguliranje međusobnih odnosa. Međutim, postavlja se pitanje hoće li koji od tih državljana koji dođu u Hrvatsku raditi naći posao u Uljaniku ili u 3. maju, e to je veliko pitanje. Naime, ukoliko se brodogradilište ugasi, a činjenica jest da ova Vlada ima za cilj likvidirati brodogradnju, da će do toga doći i da zapravo ti državljani iz Švicarske, Norveške, Islanda, Lichtensteina neće moći nažalost doći raditi u Uljanik i ne samo da oni neće moći doći tamo radit, nego ni oni ljudi koji već tamo rade neće više imati gdje raditi, ostat će bez posla. I to je jedan ozbiljan problem. I postavlja se pitanje da li ćemo mi ovim zakonom omogućih strancima iz Švicarske, Norveške, Islanda i Lichtensteina da dođu radit u Hrvatsku ili će kojim slučajem radnici iz Hrvatske koji će zbog HDZ-ove politike ostati bez posla morat ići u te zemlje. Odnosno da li mi zakon radimo radi drugih ili radi sebe, to je pitanje. I želim vam reći da je sudbina brodogradnje odnosno stanju u brodogradnji, mikro prikaz makro stanja u državi, znači milijarde se troše a nikog nije briga gdje novac ide. Znalo se, godinama se govorilo da u Uljaniku odnosno u Trećem maju da se prodaju brodovi ispod cijene, pa nije to ništa što je da tako kažem, neka nova spoznaja i radnici su isto ukazivali na to. I šta se dogodilo? Sad odjedanput DORH kaže čujte, on su ugovarali brodove ispod cijene. Pa da, pa znamo to svi, pa što ste čekali sva ova desetljeća? E vidite, to je pitanje, zašto u Hrvatskoj institucije imaju ulogu grobara, strvinara, lešinara koji se pojave tek onda kad je sve već gotovo, znači sad kad su radnici mjesecima bez plaće, kad su mnogi i dali otkaz u Uljaniku jer evidentno vide da treba im novac, nemaju plaću, imaju obveze, šta će, moraju dat otkaz i zapravo država na ovaj način gdje drži Uljanik na ledu, gdje drži ljude u stalnom strahu i neizvjesnosti za svoja radna mjesta, zapravo potiče ljude da sami daju otkaze da bi na kraju mogli reći gledajte, nemamo više ni radnika, šta ćemo sad, moramo ugasiti brodogradnju. Eto, moje pitanje je ako se odavno znalo da se novac od subvencija nije trošio na ono za što je bio namijenjen već za neke druge stvari, zašto nitko desetljećima za to nije odgovarao i zašto se to pitanje nije postavljalo? I pitanje drugo, da li su vlade koje su davale taj novac, jednako odgovorne ako ne i odgovornije od uprava koje su taj novac trošile? To je pitanje koje se mora postaviti. Zamislite recimo da sam ja firma, da je g. Bunjac država i da g. Bunjac kao država meni daje novac za recimo izgradnju ribarskih brodova, milijarde svake godine a ja umjesto ribarskih brodova ne radim ribarske brodove, radim nešto drugo. I godina, godinama, godinama to što radim, radim s velikim gubicima i na kraju propadnem. Pa g. Bunjac bi isto, bi i njega trebao netko pitati čuje g. Bunjac, pa jeste vi ikad pitali njega, pa jeste čuli vi za to da tamo nije sve čisto. Međutim naša Vlada se ponaša na način da se pravi da je ovo prvi glas kao pa nisu oni to znali. Pa kako nisu znali, pisalo se o tome, pričalo se o tome. Jel moguće da mala djeca u Hrvatskoj više znaju o problemima u brodogradnji od Vlade? Ja se sjećam da smo mi prvi koji smo stali pred brodogradilište i ukazali na katastrofu koja će doći. Ali tada nažalost Vladu nije bilo briga i onda šta se dogodilo? Vlada je rekla gle, dečki i cure, imamo mi rješenje. Kao mi ćemo sad dat 800 milijuna nekakvih. Ma gledajte, možete dat 100 milijardi ako se posluje na način na koji se poslovalo, ako se radilo na način na koji se radilo, evidentno je da će brodogradnja propasti. Znači očito je problem bio negdje drugdje. A Vlada umjesto da je išla rješavati taj problem, pitati gdje škripi, što ne valja, Vlada je jednostavno samo dodala još jednu grudu na lavinu snijega i ta lavina snijega odnosno lavina dugova je zakopala Uljanik međutim za razliku od radnika od kojih mnogi nemaju od čega za živjet, isto tako je činjenica da neki drugi ljudi iz Uljanika su gradili vile i onda nitko ne postavlja pitanje odnosno kao da nitko ne vidi poveznicu između toga što članovi uprave grade vile i što brodogradilište propada. Meni bi to bilo sumnjivo jer recimo da ja dajem g. Bunjcu velik novac i da ja vidim da, za neku gospodarsku djelatnost, recimo g. Bunjac npr. ima tvornicu kabela, ja vidim da tvornica ta propada, da ide sve na gore a da g. Bunjac radi vile u Zagrebu, pa ja bi se pitao, ja bi rekao g. Bunjac, jel možda novac koji je trebao ići u ovu industrijsku proizvodnju, da li je on možda otišao g. Bunjac, u vašu vilu? To je pitanje koje bi seja pitao ali kada se radi o velikim glavama koje vode našu državu, o tim mudrim ljudima, o tom vrhunskom premijeru, o tim stručnjacima poput ministra Marića, a oni to ništa ne vide, ne, na protiv, g. Marić dođe pred novinare, mrtav hladan i kaže stanje ma stanje u Agrokoru je super, sve će bit u redu. Kako će bit u redu? Ali on je to pričao, taj čovjek je i dalje ministar. Premijer koji je umočen u tu situaciju sa Agrokorom isto ne vidi problem nigdje. Vjerojatno i u ovo situaciji sa Uljanikom premijer ne vidi svoju osobnu odgovornost. Pa ispada da su vanzemaljci davali toliko novac Uljaniku i da nisu nadzirali kamo on ide ili da je jednostavno ono se spustio svemirski brod i da je lova iz Uljanika nestala. Možda je to. I možda uistinu nije HDZ odgovoran, možda su odgovorni Anunaki. Možda evo, pitat ću Davida Icke idem u London na premijeru njegovog filma, pitat ću ga dal su vanzemaljci možda isisali lovu iz Uljanika i možda su on zapravo krivi za cijelu ovu situaciju sa brodogradnjom. Naravno neće Plenković reći ja sam odgovoran i moja HDZ-ova Vlada. Ili Vlada mog prethodnika Karamarka i Oreškovića. Ne, reći će to je kriv netko drugi, svaka Vlada govori krivi je netko drugi prije njih, ali ne prijatelju, ako je problem sada, ti si odgovoran a ako si mislio da će problem biti riješen upumpavanjem novca u Uljanik, 800 milijuna, g. Plenkoviću, pa mogli ste se zapitat dal su i prethodne Vlade upumpavale stotine milijuna odnosno milijarde kuna u brodogradnju, da ili ne? Ako je odgovor da, da li je brodogradnja time spašena ili ne. Odgovor je ne. Znači samo upumpavanje novaca neće ništa riješiti, ali gospodin Plenković se ponašao kao da hoće i nije tražio promjenu načina upravljanja, nije tražio smjenu prave, nije na nikakav način zapravo uveo mehanizam kontrole i nadzora. I onda je na kraju došlo do sloma Uljanika odnosno 3. maja i pitanje je u Brodotrogiru kolko se velikih brodova napravilo, to je pitanje. I pitanje je kamo ide sav taj novac koji je dobio gospodin Debeljak. I pitanje je nakraju kako će ta cijela priča završiti, a Vlada će reć mi nismo krivi kao to brodogradilišta sama raspolažu. Ne, ne raspolažu sama zato jer je to državni novac, al se država kao što sam objasnio time uopće ne bavi. Pitanje mora li i Brodotrogir odnosno Brodosplit zadesiti ista situacija kao što je sad u Uljaniku i 3. maju da bi i tamo ušle institucije pravne države i išle pronjuškat malo šta se tamo zbiva. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, danas raspravljamo o ovoj temi jednim dijelom i zbog situacije koja se dešava u EU i izlaska iz EU Velike Britanije, Ujedinjenog Kraljevstva i vidimo koliko u biti najstarija demokracija u svijetu ima problema da bi, da bi uopće provela odluku odnosno volju svojih građana. Koja je znači perspektiva izgleda kao ona koju nisu trebali donijeti ali treba je poštovani. Znači mala većina građana tamo je donijela odluku i sada zastupnici u parlamentu imaju ogroman problem na koji način tu volju građana provesti. Demokracija koja je stotinama godina stasala, pokazuje kako u biti nekada nije jednostavno prenijeti volju građana kada imate i tu razinu odgovornosti direktne prema građanima jer sam rekao malo prije da se preslika naša situacija iz Hrvatskog sabora na parlament u Londonu, tamo ne bi bilo problema ništa donijeti, jer kod nas nije nikakav problem kada HNS prebaci se preko noći i izda svoje birače ili kada Bandić skuplja žetončiće po Hrvatskom saboru, to nije nikakav problem, tamo zastupnici razmišljaju na način što žele njihovi birači oni koju su ih direktno birali. Garantiram vam na prvom glasanju u petak u 12 bilo bi bez problema 80 zeleno da je situacija, da se zastupnici iz Zagreba kojim slučajem prebace i trebaju provesti volju birača u Londonu zbog toga šta zastupnici većine u Zagrebu u Hrvatskoj razmišljaju isključivo stranački, interesno, ne razmišljaju o svojim biračima i onome što čeka njih sutra vezano uz EU odnosno uz ono što bi se zvalo njihova budućnost. Sa te strane nisu uopće opterećeni zastupnici većine niti sa EUR-om, niti sa brodogradnjom tu sa smiješkom i sa ja bi rekao bez pretjerane brige se iščekuje da premijer Plenković donese odluku o stečaju, otpuštanju 1.000 i 1.000 ljudi jer naravno njih to previše ne brine niti zbog toga šta je to van zone njihovog interesa. Radi se o Istri i Primorsko-goranskoj županiji, da se možda radi o Zadru drukčije bi razmišljali, da se radi o dijelovima Hrvatske gdje, gdje HDZ drma ajmo to tako reć, a ne IDS drukčije bi razmišljali i to je razlika, velika je razlika između hrvatskih zastupnika većine i zastupnika većine u primjerice parlamentu Ujedinjenog Kraljevstva. Danas smo slušali ovdje i koliko opće ima državljana Ujedinjeno Kraljevstvo na području RH i čuli smo da se radi o 600, pazite koliki smo interes kao država, perspektivu ponudili njihovim državljanima kada ih je samo 600 od 64 miliona došlo ovdje živjeti u Hrvatsku. To je otprilike kao da je kada bi komparirali veličinu 30 do 40 Hrvata otišlo u Ujedinjeno Kraljevstvo, 30 do 40 naših sugrađana da je otišlo u Ujedinjeno Kraljevstvo, nažalost otišlo ih je možda 30, 40 ali tisuća, ne samo 30, 40. I tu se krije jedan sukus problema u biti ono šta Hrvatska mora generalno riješiti, a to je da stvara perspektivu i budućnost za građane koji žive prvenstveno u Hrvatskoj, a i one koji bi možda htjeli doći u Hrvatsku kako bi živjeli u Hrvatskoj i zajedno sa nama gradili jednu bolju, suvremeniju, moderniju zemlju. Tu treba biti otvoren i zaustaviti negativni demografski trend koji vlada u Hrvatskoj 100-tine i 100-tine tisuća ljudi koji su proteklih nekoliko godina otišli, a otić će ih još i više zbog politike kakvu provodi HDZ i kod brodogradnje i kod svih drugih ja bi rekao industrija, ali najviše kod osjećaja pravde koji ljudi nemaju kada vide da ministri preko noći sjedaju u automobile skupe preko 100.000 EUR-a privatno uzimajući ih ko zna na kakve aranžmane i da se iz toga izvlače kao da se ništa nije desilo ili da skaču ministri po ramenima hrvatskih poduzetnika na utakmicama u Moskvi hrvatske reprezentacije, to je jedna neviđena slika, vjerojatno će ostati svima urezana u pamćenje, jer nigdje nisam vidio drugdje u svijetu da ministar financija skače na ramenima jednog velikog poduzetnika, osim možda figurativno ukoliko mu želi naplatiti porez, a ne da se zaigrano dječački ko u srednjoj školi vesele i jedan drugog nose. Tako da zbog toga odlaze stotine tisuća ljudi iz naše zemlje i zbog toga ovaj zakon možda nama ne izgleda toliko bitan jer nažalost puno ljudi iz drugih zemalja ne dolazi u RH živjeti, a mi voljeli da dobivamo i znanje i mlade ljude da dolaze u RH kako bi se RH razvijala, upravo suprotno mi najbolje svoje, kako bi rekao, ljude najkompetitivnije, sa najboljim edukacijama, kompetencijama, šaljemo i razilaze se po cijelom svijetu, najviše naravno na području EU jer vam je to prostorno najbliže. Postavlja se pitanje zbog čega bi netko radio za tri puta manju plaću, a ne bi se preselio 200 ili 300 km dalje i tamo radio za 3 puta veću plaću. Dok te probleme ne riješimo, pitanje prelaska granica, da li će netko biti 8 dana, 2 dana, 3 dana, mislim da nije ono koje će nas pretjerano mučiti jer takvih slučajeva neće u praksi niti biti, imat ćemo samo slučajeve da gledamo kolone naših ljudi koji odlaze, a s druge strane ćemo dobiti i slušati ovdje uvjeravanja kako Vlada radi izvrstan posao, kako radi posao koji nijedna druga Vlada prije nje nije uspjela odraditi, a rezultati su upravo suprotni, najgori rezultati koje je ikada ijedna Vlada imala su upravo rezultati Vlade Andreja Plenkovića, najviše ljudi iz RH je otišlo upravo za vrijeme Andreja Plenkovića, najgori skandali i najgori standardi, najniži standardi ponašanja ministara u Vladi su bili za vrijeme Vlade ove postojeće Andreja Plenkovića i to je jedan od glavnih razloga zbog čega ljudi odlaze iz RH i zbog čega nemamo europske vrijednosti u RH i zbog čega ljudi ne vide u perspektivu da uopće se ovdje nastave boriti, a trebalo bi se nastaviti boriti jer ukoliko odoše svi ili ukoliko napuste RH svi, ostat će oni koje HDZ želi, a to su ljudi u javnom sektoru da na neki način ili HNS koji se pokazao vrlo efikasan u zapošljavanjima i uhljebljivanju u sektoru koji kontrolira i na taj način da kontrolira cijelu državu i dalje. Tako da kolegice i kolege ugledajte se malo na britanske parlamentarce, pogotovo vi iz HNS-a, oni nikad ne bi napravili ovo što ste vi napravili, nikada, znači, to je nešto što ne postoji zabilježeno u praksi parlamentarizma da netko napravi salto mortale preko noći. Ugledajte se i vi kolegice i kolege žetončići koji ste prebjegli ili kolege i kolegice iz Kluba Milana Bandića koji vas je zaštitnički okupio i sada slušamo kao da je Europa nešto dala Zagrebu, a u biti pitanje je na koji način je to aranžirano i da li je u biti to sve skupa jedno sa drugim povezano na način ja tebi, ti meni s obzirom da to jedino u logici Andreja Plenkovića i Milana Bandića vrijedi, ne bi se uopće iznenadio da je tomu tako. Tako da ovaj zakon je relativno od male važnosti što se tiče RH jer u RH vrlo malo ljudi iz tog područja dolazi zbog toga šta, evo kada bi najjednostavnije u završnoj rečenici to rekao, zbog toga šta vlast u RH predstavlja HDZ. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolega Marasu. Ja bi vas lijepo molio kolega Maras možete se slagat ili ne slagati s nečijim političkim odlukama, ali nemojte kolegice i kolege nazivati nikakvim žetončićima. Dakle, molim vas, razumjeli ste me. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, vi ste govorili da mi ovdje trebamo odnosno RH da treba stvarati perspektivu za i budućnost za građane koji ovdje žive i koji će ovdje ostat ili koji će ovdje doći i to je u biti bit svega i ono i govorili ste usporedbu kako funkcioniraju britanski zastupnici, kako funkcioniramo mi ovdje. Dakle, nije problem košto neki kolege govore biti u EU i biti članica EU, jedino je ono što mi u svojoj glavi moramo shvatit da smo mi jedna od 28 zemalja EU i da trebamo biti ravnopravni i da naši zastupnici se trebaju ponašati u Europskom parlamentu da štite hrvatske interese, a ne da provode slugansku politiku, pa kad npr. jedan Tajani kaže da je Dalmacija, Istra, talijanske onda nama u Europarlamentu trebaju zastupnici koji će mu, ne znam, poput vas kad ste bili tamo, reći Tajani … [[Govornik se ne razumije]] ti si fašista, a ne zastupnici poput Šuice koji će objašnjavat, a rekli smo mu mi da to nije u redu i nemojte to više raditi i neće on to više radit, zato što spadaju u istu grupu u Europskom parlamentu. Dakle, to je ono što moramo shvatiti i kako se trebamo ponašati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Đujić, molio bih vas da malo pripazite na vrijeme. Kolega Maras, odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Đujiću, pa jasno je zašto Dubravka Šuica ne može odgovoriti Tajaniju, zato šta je Tajani prijatelj od Andreja Plenkovića, oni su prijatelji, jedan drugoga tapšu, podržavaju i normalno je da onda Dubravka Šuica ne može odreagirati jer se boji reakcije Andreja Plenkovića i da li je će je staviti prvu ili neće na europsku listu. I paradoks, da mi imamo prvu na HDZ-ovoj listi vjerojatno osobu koja se nije uspjela suprotstaviti takvom fašističkom ispadu Tajanija, predsjednika Europskog parlamenta. Isto košto je paradoks da svi mi ovdje plaćamo HRT, a da se HDZ-ov kandidat prekjučer sat vremena besplatno reklamira na toj televiziji u emisiji gdje je navodno kćerka od voditeljice bila stažistica u uredu gđe. Šuice. Pa vidite li vi koliko je tu sukoba interesa i kako je nakaradno postavljena stvar [[Upadica: Zahvaljujem]] u RH i zato [[Upadica: Zahvaljujem…]] ljudi ne žele plaćati [[Upadica: …kolega Maras]] pretplatu i zbog toga nisu zadovoljni sa tim sustavom [[Upadica: Kolega Maras…]] sustavom. Hvala vam lijepo.
…zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću repliku poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, mene zanima jedna stvar, vidite, mjesecima se pokušava nama ovdje u RH objasniti preko javnih medija da je samo jedan zastupnik Najdžel Faraž u Europskom parlamentu praktično obmanio sve Engleze i da je čovjek utjecao na to da Velika Britanija izađe iz EU. Smatrate li vi da je to istina ili je istina nešto drugo, a to je da je narod Velike Britanije shvatio da mu to nije najbolje rješenje i da je odlučio da izađe. Mi smo vidjeli da se skupljaju potpisi, oko 6 milijuna je navodno prikupljeno, njih ima 64 milijuna, vi ste to rekli, imaju li možda oni svog nekog Lovru Kuščevića koji ne bi dao da skupe 7 milijuna da se provede referendum. Pa evo, molim vas objasnite, jel to volja naroda ili je Faraž obmanuo sve?
Zahvaljujem, odgovor kolega Maras.
Sigurno je da je u tom trenutku volja naroda bila takva. Mala većina, ali je bila takva, preporučio bi vam film Brexit, pogledajte ga, Faraž je imao vrlo malo odnosno ništa sa time, sa cijelom kampanjom on je bio maskota koju su koristili minimalno i gotovo ništa, čak su maknuli ga od same kampanje. Najveći udio u kampanji je bila aktivnost marketinška preko društvenih mreža koje su imale ogroman utjecaj na senzibilizaciju ljudi da glasaju za izlazak i na kraju krajeva u tom trenutku se tako poklopilo, da je bilo neki drugi dan možda bi rezultat bio drugačiji, možda bi danas rezultat bio drugačiji, al nažalost, to vam je tako kao i kod nas kada glasate za HDZ, nema više kajanja, 4 godine je onda tragedija, nema smijeha, tako da ljudi moraju biti vrlo oprezni za koga i kako glasaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, prelazimo na slijedeću repliku poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mares moram se, moram se osvrnuti na tog famoznog Tajanija koji kad se ispričao što je nazvao Istru i Dalmaciju talijanskom, a onda je nakon nekoliko tjedana izjavio da Musolini možda i nije bio sasvim u krivu. E pa sad vi meni recite da li je to stvarno čovjek koji se ispričao zato što je mislio da je pogriješio ili zato što se uplašio da ga neće ubilježiti kao fašistu? Isto tako, sad da sam ja zločast govorio bi kojoj političkoj grupaciji pripada i da je to slučajno u toj istoj političkoj grupaciji i HDZ koji se prema tome odnio u najmanju ruku mlako i onda takvi brane naše interese u EU. Ali vratimo se zakonu, ono što bi trebalo i zbog čega se brinemo, to je zaštita naših građana koji žive u Ujedinjenom Kraljevstvu i poznam neke osobno i njihov status je tu jako, jako bitan. I ono što ste rekli, ljudi odlaze iz RH ne zbog gospodarske situacije, nego nemaju povjerenja u institucije i moralni standardi nažalost, pogotovo u politici, nam strašno padaju. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hajdukoviću, odgovor kolega Maras.
Hvala vam lijepa. Kolega Hajdukoviću, ne treba se uopće toga niti sramiti, niti reći ovdje, niti to zataškavati. Tajani po mojem dubokom uvjerenju dijeli fašističke izjave, Tajani je prijatelj od Andreja Plenkovića i Tajani je u istoj grupaciji kao HDZ i to hrvatski građani moraju znati. Glasate za HDZ, za Dubravku Šuicu, glasate za Tajanija, glasate za Gordana Marasa, glasate za jedinog zastupnika koji se suprotstavio u Europskom parlamentu Tajaniju i izašao mu pred lice. Znači, bilo bi mi drago da su HDZ-ovi zastupnici napravili isto šta i ja, ali ne smiju, Andrej Plenković ne da da se dira njegovog prijatelja i sa te strane Tajaniju se mora reći šta mu ide i RH mora štiti svoje interese, mora štititi svoju Istru, mora štititi svoju Dalmaciju jer to je naša zemlja i naš interes [[Upadica: Zahvaljujem]] mora biti prvi, a ne stranački HDZ-ov [[Upadica: Zahvaljujem…]] i SDP-ov.
…kolega Maras. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege, dakle, ovaj zakon da se možda malo samo vratim na njega, njime se defakto odvaja regulativa koja se odnosi na slobodu kretanja državljana europskog gospodarskog prostora od regulative koja se odnosi na slobodu kretanja svih ostalih i u tom smislu nam je on važan, ne odnosi se samo na državljane Velike Britanije budući da zaista po mom mišljenju ne možemo još reći što će se dogoditi sa Velikom Britanijom u ovom vrlo kompliciranom procesu i proceduri u koju su oni ušli. Međutim, važno je znati da je tu se također radi i o reciprocitetu, dakle, kako mi to reguliramo za građane europskog gospodarskog prostora, tako će i države europskog gospodarskog prostora to regulirat za naše građane koji tamo odlaze i zbog toga nam je u interesu da to bude transparentno, jasno i što je moguće liberalnije u odnosu na slobodu kretanja tih ljudi, naravno sa ovim ogradama koje su ovdje navedene i sa tog stanovišta mislim da je ovaj zakon nešto što treba podržati. Međutim, u raspravi ili tako da kažem, korištena je ova rasprava da bi se raspravljalo o cijelom nizu drugih stvari koje su povezane jer su povezane sa odlukama koje donose ili neke članice EU ili pojedinim aspektima regulative EU ili uopće odnosom između regulative EU i regulative koju donose Nacionalni parlamenti. Spomenut je ovdje Island kao jedan primjer. Island je proveo mnoge godine u pregovorima u članstvu u EU-u i na kraju je odluci da se od toga odustane, presudilo ribarstvo. Island je u velikoj mjeri, kako bi rekla, monokultura, ekonomija jedne ključne ture a to je ribarstvo i obzirom na položaj Islanda i tu činjenicu, interesi takve jedne zemlje su bitni različiti od interesa zemlje kao što je Hrvatska. Da kažem nekoliko riječi o ovome o čemu se ovdje dosta govorilo, a to je Ujedinjeno Kraljevstvo. Usudila bi se reći da u ovom trenutku građani Velike Britanije ili Ujedinjenog Kraljevstva daju među najvećim podrškama EU-u od građana svih država članica EU-a. Ovdje imam upravo podatak da u ispitivanju javnog mišljenja, u času 55% građana Velike Britanije je za ostanak Velike Britanije u EU-u. U 70 sati je skupljeno 6 milijuna potpisa u Velikoj Britaniji za ostanak Velike Britanije u EU. Na ulice je prošlu subotu izašlo milijun ljudi, dakle najveći protest u korist ostanka Velike Britanije u EU-u? Zašto je referendum 2016. ispao tako kao što je ispao? Pa jednim dijelom i zbog pomanjkanja javne rasprave i znanja javnost a to bi nas također trebalo zabrinuti jer mi imamo taj isti problem. Olako se propisuje sve što je loše EU-u a sve što je dobro sebi i premalo imamo i znanja i rasprave o toj temu u javnosti, javnost premalo zna o tome i može biti plijenom različitih ad hoc populističkih inicijativa, pokreta. Tko je utjecao u velikoj mjeri na rezultate referenduma. Između ostalog utjecala je Cambridge analitika, jedna institucija, jedan ajmo reći institut koji se bavio kreiranjem javnog mišljenja i koji je toliko zakona prekrši da više ne postoji ali je svoj posao zajedno sa određenom grupom političara uključujući i neke koji sjede u Parlamentu pod imenom European research group mislim ili Europska grupa za istraživanje, koji su se upravo bavili propagandom izlaska EU-a, nezadovoljstvo domaćom situacijom, neznanje i agresivna kampanja koja je išla preko klasičnih medija i preko društvenih mreža je rezultirala da je 17 milijuna glasalo za izlazak za razliku od 16 milijuna koje je glasalo za ostanak. Danas u ovom trenutku takva situaciju u Velikoj, dakle 3 g. kasnije ili 2,5 g. kasnije, takva situacija u Velikoj Britaniji više nije ne zato što su najedanput ljudi promijenili mišljenje na temelju ničega, nego zato što su najedanput osvijestili koje prednosti čak i takvo gospodarstvo kakvo je Velika Britanija što god o njima mislili, oni su bili 5. pa su sad 6. ekonomija na svijetu. Dakle ekonomija za koju se može pretpostaviti da bi lakše samostalno preživjela bez europskog zajedničkog tržišta nego što je ekonomija kao što je Hrvatska. I zanimljivo je po mom mišljenju vidjeti da je Hrvatska de facto, naročito oni dijelovi koji su bili za to pripremljeni i koji su konkurentni u tom pogledu a to je sjeverozapadne županije, Istarska, Primorsko-goranska i donekle grad Zagreb su ekonomski najviše profitirali od ulaska u EU i profitirali smo više nego u tim dijelovima nego što smo politički profitirali jer nažalost, mnoge stvari koje smo politički došli na višu razinu što se tiče ravnopravnosti, zaštite ljudskih i građanskih prava su nažalost nazadovale. Međutim u tom pogledu recimo pritisak i razumijevanje zašto je gospodarski to za nas važno je baš najviše dolazio po mom iskustvu neposredno prije nego što smo ušli, iz sredina kao što je Međimurska županija. Tamo su poduzetnici htjeli da što prije se to dogodi kako bi mogli izaći i uspješno su izašli upravo na to europsko tržište. Ja bi rekla da rasprave i danas pokazuju da je ipak važno i ja cijenim činjenicu da premijer izvještava nakon svakog Europskog vijeća ali mislim da bi ipak bilo važno i da pa ako hoćete i stupanj nepoznavanja o čemu se zapravo radi kad govorimo o EU-u, pokazuje da bi bilo važno da u ovom Saboru jedanput organiziramo nevezano za bilokoji drugi zakon ili događaj, da organiziramo jednu raspravu, stvarno utemeljenu na podacima, o EU-u i o mogućnostima koje dolaze sa članstvom, poteškoćama, problemima koje tu imamo. Mi ćemo u okviru Odbora za obitelj, mlade i sport i nadam se u suradnji sa Odborom za europska pitanja imati jednu raspravu temeljem istraživanja koje se provelo među mladima o stavovima prema EU, gdje su oni, gotovo 60% pozitivni, ali istovremeno sa vrlo malim osjećajem ili gotovo nikakvim osjećajem mogućnosti utjecaja mladih ljudi u dobi od 15-30 godina, bilo na domaću politiku, bilo na politiku EU. To je nešto što mislim da je vrijedno rasprave i da pokazuje gdje leži problem. Dakle, što se ovog zakona tiče, mislim da nije problematičan, što se opće teme tiče, mislim da nam rasprava o tome zaista treba. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Pusić. Prelazimo na replike. Poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa uvažena zastupnice Pusić. Vi ste ovog trenutka rekli da je Istarska županija jako profitirala ulaskom u EU. Znači, koliko se ja sjećam, prije ulaska u EU, brodogradilište Uljanik je bilo solventno brodogradilište koje je isplaćivalo plaće i ostvarivalo nekakvu dobit. Po nalogu EU i vašega predsjednika bivšeg, Ivana Vrdoljaka, brodogradilišta su uništena. I sad je još taj isti vaš bivši intimus Vrdoljak, još je pobjegao HDZ-u da uništi i ostala brodogradilišta, što upravo sada svjedočimo na sjednici Vlade. Pa dajte recite kakvu korist Uljanik ima od EU? To što je propao? To što će 20 tisuća ljudi ostati bez posla i kooperanata i ... [[Govornik se ne razumije.]] obitelji? To je ta dobit od EU ili ste mislili na neki drugu? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, kolegica Pusić, izvolite.
Činjenica da je po BDP-u Istarska županija danas prva ili druga u Hrvatskoj po razvijenosti. Što se brodogradnje tiče i Uljanika tiče, zamislite da nismo u EU. Ne bi imali nijedno brodogradilište. I ovi problemi nisu vezani na EU, ovi problemi su vezani na poslovanje ili način poslovanja u Uljaniku, djelomično, a djelomično na činjenicu da se brodogradnja naprosto preselila u jugoistočnu Aziju. Tržišno je takva situacija, a očito, dakle, brodogradnja, bili ili ne bili u EU, bi bila u poteškoćama, obzirom na lokaciju, cijenu rada i situaciju u kojoj se nalazimo, a svakako u slučaju Uljanika, čini se da ima neke veze i sa načinom upravljanja. Na ovaj pokušaj osobne diskvalifikacije ne mislim odgovarati.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Uvažena kolegice Pusić, i mene je iznenadila vaša tvrdnja da je Hrvatska profitirala ulaskom u EU, međutim ja sam vam naveo u svojoj diskusiji konkretne podatke o padu životnog standarda, odnosno na prosječan onaj u EU. S druge strane, vidimo da se Hrvatska nastavlja deindustrijalizirati, gubimo znači, dijelove industrije, evo sada ovo su brodogradilišta, što se sada najnovije događa, prema tome, podaci su sasvim drugačiji od onoga što vi govorite. Poljoprivreda, vidite, ona se uništava i dalje. Na policama je sve više loših uvoznih proizvoda, neki kažu, pa je, neka konkurencije, oni su jeftiniji, u redu, ali jedino to, takve proizvode od koga sve više pobolijevaju ljudi. Ja pretpostavljam da vam je stalo da dokažete da ovaj neoliberalizam treba ostati, ali zemlja koja je predvodila to, Britanija zajedno sa SAD-om, oni odustaju, vidite od koncepta globalizacije koji se na tome temeljio i okrenuli su se svojim interesima, svojim poslovima.
Zahvaljujem. Odgovor, kolegica Pusić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Lovrinović. Ne znam je li vi znate što znači neoliberalizam, dakle, u tom pogledu EU sigurno nije neoliberalna. Ima država koja jesu, ali ne u EU. EU ako je išta, je kritizirana zbog prevelikog intervencionizma, a ne zbog neoliberalizma, u gospodarstvu, jer neoliberalizam nema veze sa liberalizmom, neoliberalizam je zapravo jedan oblik dubokog konzervativizma u gospodarstvu, u ekonomiji, ali pustimo to na stranu. To sigurno nije problem EU, a ono što se u Hrvatskoj pokazalo je da su one regije koje su bile spremne, dakle, sa konkurentnim tvrtkama, za izlazak na EU tržište, da su te regije profitirale. One koje nisu, nisu profitirale i zato je naš interes da učinimo sve regije u Hrvatskoj dovoljno konkurentnima, da bi mogle profitirati od tog tržišta. Pogledajte si stvarne podatke.
Zahvaljujem kolegice Pusić. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, završna riječ, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici ministarstva. Znači, neke stvari se kao što vidimo, mijenjaju iz dana u dan, a neke se ne mijenjaju stoljećima. Mi smo u 19. st. ovdje imali ljude koji su govorili da Hrvatska ne može sama, da nam je potrebna tuđa zaštita i kao da taj duh nije nestao, čak se ni ime nije promijenilo. Onda smo ih zvali unionisti, evo i danas se zovu unionisti. Jednu unionisti, drugi unionisti, kažu treba nam Njemačka. Zašto se onda Ante Starčević nije dao pokopati u Zagrebu? Zašto je otišao u Šestine? Jer ga je bilo sram koliko se u Zagrebu hvali Njemačka i koliko se govori njemački, on iz protesta nije htio čak niti pivu popiti jer je njemačko pa je pio vino. I okej, kad je umro, onda se priznalo, on je Otac Domovine, hajmo ga staviti na 1000 kuna. Pa se pričalo o nekom državotvorstvu. Gdje je nestalo to državotvorstvo? Što ćemo sad baciti tu novčanicu i 1000 kn, da i to je vaš plan. Da ne gledate svoju lošu savjest. Staviti ćete, možete si staviti na novčanicu eura gospodina Tajanija. To je vaš uzor i gospodina Junkera, umjesto Ante Starčvieća jer šta će nam uopće taj Starčević. Šta će nam ta samostalna i suvremena i nezavisna Hrvatska? Šta će nam državljanstvo što će nam hrvatsko povijesno pravo? Imamo europske birokrate, kojima ćemo ljubiti skute, isto ko što su ljubili Mađaroni i ne znam koji Ladislavu Pejačeviću i Khuen Hedervaryu. To je vaša politika, vratili ste se na one ružne pozicije, koji su u svim udžbenicima povijesti, u svim enciklopedijama opisana kao izdaja domovine. Čitajte, nemojte mene slušati, informirajte se. Pričate nam bajke, kako će nam euro nešto donijeti nekakvu dobit. Šta će nam donijeti, da plaćamo grčke dugove? Kada su Grci plaćali hrvatske dugove? Zašto naša sirotinja ne može dobiti od Europe 3 eura, da se plati, mi ćemo plaćati Grcima dugove, koji imaju mirovine po 800 eura. Koliko imaju naši ljudi? Po 100-200 eura i mi ćemo njima plaćati dugove, pa šta su oni? Nek si plate te dugove koji su … [[Govornik se ne razumije.]] nek im plati Angela Merkel, koja je bombardirala Atenu i pobila, ne znam 500 tisuća Grka, nikada nije dala jednu marku odštete Grcima. Nek im plate, zašto bi mi to plaćali. Pričate, kao nećemo više moći ići raditi u EU, pa ko kaže? Pa zovu 2 milijuna Sirijaca da dođu, oni su im dobri, Njemačke, sve ćete dobiti što god hoćete, stan, hranu, posao, samo dođite. Sada kao Hrvatima neće dozvoliti. Kako to da je 3 milijuna Ukrajinaca ušlo na teritorij EU i radi kada nisu članica ni EA, ni EFTA-e ni EU, pa rade? Kako to da u SAD-u radi milijun i pol Ukrajinaca? Koji ih je to Schengen zaustavio koje žilet žice i ne znam tko? Oni nas trebaju, a ne mi njih. Njemačko gospodarstvo treba hrvatske radnike, jer će inače propasti. Sada tu se širi neka panika, počevši od zastupnice Pusić, koja je pričala da nećemo imati … [[Govornik se ne razumije.]] sada ono nećemo mi kao moći ići u Njemačku. Ma ko kaže, uzeli bi nas sve da nas mogu. Još će sada Austrija otvoriti granice i već radimo po cijeloj EU, sada će se oni odricati radnika. Je, i onda koga će uzeti umjesto nas? Koga će uzeti, Pakistance? Mauricijusa će uvoditi radnike. Dajte prestanite ovoga sa tim jeftinim trikovima, sa zastrašivanjem ljudi, itd. jer radite protiv interesa hrvatskog naroda. Ovaj narod je pošteniji, kvalitetniji, sposobniji, od tih birokrata, koje nam želite postaviti kao autoritet. Ne sprječava EU korupciju, nego je povećava. Ne donosi slobodu, nego ju uzima, ne daje dostojanstvo umirovljenicima gđa. Pusić, nego ju baca u najtamniju bijedu, kakva nije postojala ni u '19., ni u '20. ni u '21. stoljeću, a sada je ima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu, prelazimo na završnu riječ, u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege saborske zastupnice i zastupnici. Ja ću prije svega reći da je EU, dobar projekat, u koji smo ušli prije 6 g. to što nismo bili sposobni iskoristiti sve one najbolje prednosti EU, to je drugi problem. Mislim da je važno i kod donošenje ovog zakona, naglasiti, ono što sam maloprije rekao, ja kao saborski zastupnik, vrlo sam ponosan, kada podržavam stavove, pučke pravobraniteljice i to nema veze sa stranačkim ili bojama, jer je važno, što je napisano i što je predloženo, a ne ko je napisao. Prije svega, mislim da su vrlo argumentirano izneseni svi podaci i iz tog razloga, mislim da ih je trebalo uvažiti, a ne samo odbaciti. Vjerujem da se te stvari mogu popraviti do drugog čitanja ovog zakona, a da ćemo vjerojatno tada imati čistinu situaciju oko ovog Brexita i ono što sam naglasio oko neusuglašenosti zapravo da stupa na snagu zakon osim čl. 75. koji će nastupiti tek onda kada Velika Britanija i Ujedinjeno Kraljevstvo, eventualno izađe iz EU. Također bi s obzirom da ova rasprava, navodno, uvijek se proširi na neke druge stvari i još je rekao da od 561 milijun eura, izdanih jamstava u vrijeme SDP-ove vlade, jer je to bilo često spominjao, 360 milijuna eura, vezano za isporučene brodove Uljaniku, je pokriveno ili djelomično izgrađenim brodovima. Nepokrivena jamstva, su ostala u iznosu od 194 milijuna eura. S druge strane od 387 milijuna eura, jamstava koja je izdala HDZ-ova vlada, za izgradnju utrošeno tek 12 milijuna eura. 375 milijuna era, ostalo je nepokriveno. Od 20 novogradnji s državnim jamstvima oko 940 milijuna era, 8 ih je isporučeno 150 milijuna eura, 6 je djelomično izgrađeno, u rasponu od 30-90% u iznosu od 267 milijuna eura, što uključuje 90% … [[Govornik se ne razumije.]] u vrijednog preko milijardu kuna. Za preostalih 6 izgradnja nije započela eventualno naručeni materijal, a neizgrađene brodove, kredit za likvidnost i za sanaciju stanja u Uljaniku preostale su obveze od 520 milijuna kuna eura plus kamate. Važno je istaknuti da sva jamstva koja su 2014. i 2015. izdala SDP-ova vlada, dospijevali su 2016., 2017., 2018. g. to ujedno znači da je trošenje novca iz avansa i kredita pokrivenih tih jamstvima nadzire jedna od dviju HDZ-ovih vlada u tom razdoblju od 2016., 2018. I stog ovo sve govorim iz razloga, što naravno, da rasprava i o europskim pitanjima iskorištena za to, a mnogi ekonomski analitičari, promatrači ono što se događa Uljanik grupi u zadnji godinu i po dana postavljaju pitanja s pravom, zašto se nije ranije reagiralo od strane Vlade ukoliko su Vladine institucije Ministarstvo gospodarstva, Ministarstvo financija imale dovoljno informacija da postoji problem odvijanja poslovnog procesa. Ponovit ću, samo 12, cijelih 12 milijuna EUR-a je izgrađeno. Nažalost, sasvim izvjesno da će odugovlačenje u tim donošenjem odluka zapravo bit riješeno, kao što smo to mogli vidjet ovom predstavom, a to je da je pronađen pedro, a da pri tome nismo pogledali odgovornost za sve ovo šta je događalo se u 2016., 2017., 2018.g. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Prelazimo na završnu riječ u ime predlagatelja, državni tajnik g. Žarko Katić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, pa iako je u ovoj dvoipolsatnoj raspravi puno manje bilo govoreno o samome zakonu, više o ukupnoj situaciji sa EU i recentnim izlaskom Ujedinjenog Kraljevstva iz članstva EU ipak bih se osvrnuo na neke od navoda. Ponovit ću, dakle, da je ovaj zakon, da je cilj ovog zakona, ajmo reć tako, čistija implementacija direktive 38 iz 2004.g. o slobodi kretanja državljana EU i članova njihovih obitelji i pravo na boravak u drugim državama članicama jer, kao što sam istakao, u postojećem Zakonu o strancima koji je vrlo velik i ukupno prenosi 25 ili uredbi, direktiva ili odluka, to nije moguće učiniti na kvalitetan i jasan način. Osim toga, državljani država članica EU i članovi njihovih obitelji nisu, kako bi se reklo, klasični stranci, dakle, mi smo sad članovi te jedne zajednice, jedne obitelji država EU i ova direktiva i drugi propisi nalažu da se članovima državljanima tih zemalja i članovima njihovih obitelji na drugi način regulira status u državi domaćinu, u ovom slučaju u RH. Ovaj zakon se, dakle, na jedno od pitanja koje je bilo ovdje postavljeno, donosi li se on za sebe ili za druge, on se donosi za druge državljane, ali naravno on poručuje i kakva je RH i očekujemo naravno s pravom i reciprocitet i u drugim državama EU odnosno europskoga gospodarskoga prostora. Samo, dakle, reguliranje boravka je puno jednostavnije nego kod državljana trećih zemalja, primjerice ne trebaju posebne potvrde odnosno dokazi o sredstvima za uzdržavanje, dakle, kako direktiva kaže, a i naš zakon to prenosi, neće se tražiti veća sredstva za uzdržavanje, osim onih koji su potrebni po propisima o socijalnoj skrbi u određenoj državi odnosno u ovom slučaju u RH, neće se uvijek tražiti niti uvjerenje o nekažnjavanju osim ako se procijeni da je to korisno i tako itd., dakle, lakše je regulirati naravno status privremenog ili stalnog boravka državljanima europskog gospodarskog prostora nego državljanima trećih zemalja. Dakle, to donosimo sada za ovih 17800 državljana europskog gospodarskog prostora, a ako on bude u budućnosti i veći mislim da će to pokazati da je RH država koja privlači i druge državljane zemalja EGP-a. Bilo je govora o ograničenju ulaska i boravka državljanima članice europskog gospodarskog prostora i da nije pravilno transponirana direktiva. Naime, poglavlje 6. direktive iz 2004.g. propisuje samo opće kriterije za ograničenje kretanja državljana europskog gospodarskog prostora, ali ona jasno kaže da se, primjerice gospodarska situacija ne može bit razlog da se ne odobri ulazak državljanima EGP-a. Jedino što može biti razlog jest ako te osobe predstavljaju opasnost za nacionalnu sigurnost, javni poredak ili javno zdravlje. Ograničenje se, dakle, ne smije temeljiti na gospodarskim razlozima i ono će se, ograničenje će se odrediti samo ako ponašanje državljanina članice EGP-a predstavlja stvarnu, trenutačnu i ozbiljnu opasnost po interese društva u skladu s načelom razmjernosti. Dakle, ima više elemenata koji to ograničavaju i u našim odredbama, u odredbama poglavljama 8. od čl. 44 do čl. 69. koji to detaljno reguliraju, dakle, u 25 članaka i mislimo da je to jako dobro razrađeno. Međutim, Ministarstvo unutarnjih poslova se ne ponaša prema pučkoj pravobraniteljici ignoranski kao što je ovdje bilo rečeno, nego razgovaramo, redovito odgovaramo na njene upite, dajemo podatke za njeno izvješće koje ćemo vjerojatno uskoro, koje će bit uskoro i pred zastupnicima, dakle, surađujemo kvalitetno i često i održavamo sastanke. Ja mogu reć u ime ministarstva da smo spremni još jednom porazgovarati o ovim primjedbama na poglavlje 8. zakona i vidjeti koje je najbolje rješenje. Što se tiče državljana Ujedinjenog Kraljevstva u ovom trenutku mislimo da smo u ovim prelaznim odredbama dali najbolje moguće rješenje, pratit ćemo kao što je rečeno ovdje, kako se daljnja situacija razvija, ona je donekle, konfuzna, bremenita i za drugo čitanje ćemo predložiti odgovarajuće odredbe koje se tiču ovih državljana Ujedinjenog Kraljevstva i članova njihovih obitelji. Evo toliko, hvala vam lijepa na vašoj pozornosti.
Zahvaljujem državnom tajniku. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, ja sam samo htio reć nije ignoranski, nego već kod više zakonskih rješenja se događa da zapravo svaka primjedba koja da Pučka pravobraniteljica ne bude uvažena. Upozoravao sam na detalje koji su vrlo bitni, a to je 8 dana mogućnosti, da ministar pravilnikom odredi, da osoba može biti zadržana, to je zaista nešto što je po meni, s pravom upozoreno. Apsolutno se slažem sa pitanjem zaštite nacionalne sigurnosti, ali to imamo riješeno i drugim zakonima. Ono što je ovdje u ovome zakonu predviđeno, to je po meni, nešto što treba uzeti u obzir. I meni je drago da ste rekli da ćete razgovarati s Pučkom pravobraniteljicom, s tim primjedbama koje su dane, nisu bez razloga napisane. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, zahvaljujem poštovanom držanom tajniku Žarku Katiću i suradnicama na obrazloženjima i na odgovorima, glasovati ćemo o ovoj točci, kada se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z.E., 602, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o državljanima država članica europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 94 za, 5 suzdržanih, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o privremenoj mjeri u području obveznog zdravstvenog osiguranja, prvo čitanje, P.Z. br. 609 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog državnog tajnika, Željka Plazonića, da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi saborski zastupnice i zastupnici. Dakle, nacrt prijedloga Zakona o privremenoj mjeri u području obveznog zdravstvenog osiguranja, će danom izlaska Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske iz EU, a bez sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske iz EU te zemlje postati praktično 3. zemlje. Cjelokupno zakonodavstvo EU, od tog datuma prestaje se primjenjivati na državljane Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske kao i na državljane RH, kojem obvezno zdravstveno osiguranje ostvaruju sukladno pravnim propisivanje EU i to iz područje koordinacije sustava socijalne sigurnosti, a na teret nositelja osiguranja Ujedinjenog Kraljevstva. A o tom trenutku privremeno ili stalno borave ili prebivaju u RH, odnosno, imaju utvrđen status osigurane osobe u obveznom zdravstvenom osiguranju RH. Donošenjem ovog zakonskog prijedloga, RH, će najduže do isteka godine dana, nakon izlaska Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske iz EU, bez sporazuma o povlačenju a pod uvjetom reciprociteta nastaviti primjenjivati pravila, sadžana u propisa EU, iz područja o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, odnosno, navedenim osobama omogućiti će se nesmetano korištenje obaveznog zdravstvenog osiguranja. U slučaju nepostojanja reciprociteta od strane Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske nastali troškovi ostvarenih prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja teretiti će državni proračun RH i to sa pozicije ministarstva nadležnog za zdravstvo. Toliko, hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku, gospodinu Plazoniću, imamo jednu repliku, poštovani kolega Mladen Karlić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, jedno pitanje, samo, da li je ovaj na nivou EU uveden sustav elektroničke razmjene podataka o zdravstvenom osiguranju korisnika obzirom na ovih nekoliko godina već intenzivnih prelazaka, odlazaka ljudi i zapošljavanja, jer mislim da bi to riješilo da ljudi ne budu dvostruko osigurani, odnosno, ovdje u Hrvatskoj i u drugoj državi ili tako isto u nekim drugim državama. Da li je taj sustav počeo funkcionirati, jer to bi riješilo brojne probleme.
Zahvaljujem. Odgovor državni tajnik Plazonić. Izvolite.
Taj sustav će početi funkcionirati od 1.7. ove godine.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom kolegi državnom tajniku. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Ivan Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, dame i gospodo zastupnici. Prijedlog Zakona o privremenoj mjeri u području obveznog zdravstvenog osiguranja, ustavna osnova, donošenja ovoga zakona sadržana je u odredbi čl. 2.s takva 4, podstavka 1 Ustava RH. Ocjena stanja i osnovna pitanja, koja se trebaju urediti zakonom, te posljedice koje će donošenjem zakona proisteći uredbom broj 883. 2004. godine Europskog parlamenta i Vijeća od travnja 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti, kako je posljednji put izmijenjeno uredbom Komisije iz 2017. g. 21. ožujka 2017. o izmjeni Europskog parlamenta i Vijeća o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbe 987/2009. Europskog parlamenta i Vijeća o potvrđivanju postupaka provedbe uredbe. Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju, zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH, uređen je način korištenja prava i obveznog zdravstvenog osiguranja, svih osoba, koje privremeno ili stalno borave ili prebivaju na području RH. Danom izlaska Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske iz EU bez sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU, ista postaje treća zemlja. Prema tome, cjelokupno zakonodavstvo EU, se od toga datuma prestaje primjenjivati na državljane Ujedinjene Kraljevine kao i na državljane RH, koji obvezno zdravstveno osiguranje ostvaraju sukladno pravnim propisima EU iz područja koordinacije sustava socijalne sigurnosti, a koji privremeno ili stalno borave ili pribivaju u RH. Uvidom u evidencije Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, obvezno zdravstveno osiguranje na teret nositelja zdravstvenog osiguranja, iz Ujedinjene Kraljevne ostvaruje 135 osoba. Ovim zakonskim prijedlogom, propisano je da će navedene osobe, s privremenim ili stalnim boravkom, odnosno, prebivalištem u RH, u trenutku izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU, bez sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU nastaviti ostvarivati prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja, na isti način kao što je to bilo i do sada, dok je UK bila u EU. Priloženim zakonom, utvrđuje se da će RH, najduže do isteka godine dana, nakon izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU, bez sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU, pod uvjetom reciprociteta nastaviti primjenjivati pravilo suzdržano u pravnim propisima EU iz područja koordinacija sustava socijalne sigurnosti. Ocjena i izvori sredstava potrebnih za provođenje ovog zakona, za provedbu ovoga zakon nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH, osim u slučaju nepostojanja reciprociteta od strane UK, u kojem slučaju nastali troškovi, ostvarenih prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja terete državni proračun RH, s pozicije ministarstva nadležno za zdravstvo, temeljem zdravstvene zaštite stranaca u RH u okviru ukupno planiranih sredstava u iznosu cca 3 milijuna kuna. Prijedlog zakona, o privremenoj mjeri u području obveznog zdravstvenog osiguranja sadrži 4 članka. U prvom članku ovim zakonom uređuje se privremena mjera u području obveznog zdravstvenog osiguranja, u ostvarivanja statusa i prava državljana Ujedinjene Kraljevine, Velike Britanije i Sjeverne Irske i državljana RH, koji obvezno zdravstveno osiguranje ostvaruju sukladno pravnim propisima EU iz područja koordinacije sustava socijalne sigurnosti, za slučaj izlaska UK iz EU. Ovim člankom se uređuje privremena mjera u području obveznoga zdravstvenoga osiguranja. Drugi članak, državljani Ujedinjene Kraljevine i državljani RH, koji u trenutku izlaska UK iz EU, bez sporazuma o povlačenju imaju utvrđen status osigurane osobe u obveznom zdravstvenom osiguranju RH, u skladu s uredbom o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti. Zdravstveno osiguranje ide na teret nositelja zdravstvenog osiguranja iz Ujedinjene Kraljevine korisnici zadržavaju status osigurane osobe, te prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja, sukladno utvrđenom statusu najduže do isteka godine dana od dana izlaska UK iz EU. Prava iz stavaka 12. ovog članka, ostvaraju se pod uvjetom reciprociteta od strane UK-a u primjeni pravila sadržanih u uredbi i ostalim propisima EU, iz područja koordinacije sustava socijalne sigurnosti. Čl. 3. u slučaju nepostojanja reciprociteta, od strane UK-a u primjeni postupaka utvrđenih uredbom i ostalim propisima iz područja koordinacije sustava socijalne sigurnosti, troškovi ostvarenih prava iz čl. 2 ovoga zakona isplaćuju se nositelju obveznog zdravstvenog osiguranja RH iz državnog proračuna RH, s pozicije ministarstva nadležnog za zdravstvo. I čl. 4. ovaj zakon objaviti će se u Narodnim novinama i stupa na snagu danom izlaska UK iz EU, bez sporazuma o povlačenju, a prestaje važiti istekom godine dana od dana njegova stupanja na snagu. Jasno, Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon, hvala na pažnji.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Kirinu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega doktor Branimir Bunjac, izvolite, kolega Bunjac.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici ministarstva, evo nam još jednog genijalnog zakona iz EU, po kojem će hrvatski porezni obveznici morati davati obvezno zdravstveno osiguranje britanskim građanima, čak i onda kada napuste EU. Pa zašto ne bismo mi davali, kada smo mi tako bogati i … [[Govornik se ne razumije.]] Britanija je u odnosu na Hrvatsku siromašna zemlja i u redu je da mi bogati damo siromašnima. Evo mi recimo dajemo i plaće afganistanskim policajcima, financiramo NATO operaciju u Južnom Sudanu, Iraku, u Afganistanu, u Sredozemlju. Zašto u Sredozemlju, pa zašto onda ne bismo im davali Britancima obvezno zdravstveno osiguranje? Evo vidimo čak da i ovi migranti koji dolaze, HZZO je u listopadu prošle godine donio mjeru da se migranti trebaju lijepo zbrinuti, da trebaju se zaposliti, vidimo da se gradi, htio se graditi veliki prihvatni centar u Petrinji, pa sad kad su se građani tamo malo pobunili, jel da oni su u biti, zločasti su ti građani naši jako, pa će se sad ipak to kao premjestiti u Liku, neka se tamo zbrinjavaju ti migranti i to je sve u redu, ja nemam ništa protiv, evo ja predlažem da plaćaju recimo i kineskim zdravstvenim osiguranicima osiguranje, milijardu Kineza, zašto ne bi, pa mi imamo neograničena sredstva očito da plaćamo sve koga god treba. I gle slučajno imamo 10 000 beskućnika, kak to da se taj HZZO i ta EU, tolko dobričina tamo ima, ne sjeti da zbrine 10 000 hrvatskih beskućnika? Ja hodam po Zagrebu, pa to nema slobodne klupe navečer di se može sjest, svaka klupa je zauzeta s nekakvim čovjekom koji nema čak ni cipele. Dođem u Importane Galeriju po tim podzemnim garažama čovjek na čovjeku spava, pa dajte ako već možemo financirati sve te strance, dajete da i naše ljude financira. Naši beskućnici ne mogu dobiti mjesto u prihvatilištu, ne mogu dobiti socijalnu pomoć, dobiju jedan ručak dnevno, pazite, jedan obrok dnevno. Znate kakva je procedura kad se nađe psa na ulici? Kad se nađe psa na ulici, mora ga komunalni redar odvesti veterinaru da mu da sve moguće lijekove, da ga sistematski pregleda, mora mu dati stambeni prostor i mora mu dati dovoljno hrane. U RH gospodo draga čak i pas ima bolji standard nego naši beskućnici. Jel to vama normalno? Jel to vama normalno? Kakvo smo mi društvo koje gleda beskućnike, koje gleda gladne ljude oko sebe i ne reagira, a pri britanskim građanima tu plaćamo zdravstveno osiguranje, migrante zapošljavamo i stambeno zbrinjavamo, pa koja vam je to logika? Kakvo je to uopće društvo? Na svijetu postoji oko 8 milijuna životinjskih vrsta, različitih ili ne znam koliko milijardi, postoji strašno puno, svaka životinja na kugli zemaljskoj ima svoj stan, ima svog partnera i nije gladna, jedino u ljudskom društvu imamo gladne i beskućnike i same osamljene ljude o kojima nitko živ ne brine. I s druge strane onda imamo rasipništvo gdje se 10 milijardi kuna daje za Uljanik da nitko ne zna za šta su potrošeni, milijarda i pol se daje Brodosplitu da se izvlače na neke tvrtke kćeri itd., da se daju nekakve abnormalne plaće tim upravama po 40-50.000,00 kn, a naše zdrave oči, zdrave oči, ne vide bijedu po ulicama hrvatskih građana koji su za nas poput duhova, prolazimo kraj njih, ne želimo ni pogled skrenuti, a kamoli da bi ovaj Visoki dom, kako kaže potpredsjednik HS, visok možda zato šta je krov 20 m od poda, možda je zato visok, ne donese zakon kojim bi se zbrinulo te ljude. Kolko puta ste prošli preko trga i vidjeli onog sirotog čovjeka koji prodaje ulične svjetiljke? Jeste kupili taj časopis za 10,00 kn barem jednom? Jeste se zapitali kako mu je? Jeste se zapitali jel mu hladno? Jeste li ikada s njim razgovarali barem 5 minuta, pružili mu ruku, dali mu neki osjećaj ljudskosti, neki osjećaj dostojanstva? Niste, jer da jeste srce bi vam se stegnulo i nešto biste poduzeli da biste za ovom saborskom govornicom nešto rekli ako ništa drugo i samo vi i dalje donosite ovakve zakone u HS, budite ponosni što imate za sve i za svakoga, samo ne za one ljude koji govore vašim vlastitim jezikom, koji imaju iste domovnice kao i vi i ista Bogom dana prava po rođenju kako im garantira hrvatski Ustav. Pa prema tome, lijepo vas molim u RH imamo 30 000 praznih nekretnina minimalno, 30 000 i 10 000 beskućnika, nažalost broj se neprestano povećava, pa dajte ako ništa drugo, barem tu državnu imovinu umjesto što njom mešetarite i prodajete ispod cijene, iznad cijene, kako vam koji put dođe, dajte barem onda riješite probleme naših građana, prvenstveno naših građana, pa onda nakon toga rješavajte koje god hoćete, pingvine na Antartiku i probleme, ne znam, Pakistanaca i tko sve ovdje neće doći uz svo dužno poštovanje gospodine državni tajniče. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ja znam da je počela predizborna kampanja, ali se nadam da će slijedeći govornici se držati teme, a tema je promjene u obveznom zdravstvenom osiguranju, pa ću zamoliti Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Nada Turina Đurić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Ne treba mislim previše duljiti oko ovog prijedloga zakona i mislim da su ovakvi prijedlozi uistinu imaju puno opravdanje da eventualno idu i u hitnu proceduru i zbog svoje kratkoće ali i zbog toga što predlaže nešto što je po samoj logici stvari prihvatljivo, ja se nadam većini ne samo u Hrvatskom saboru zastupnicima nego i našim građanima. Klub GLAS-a će naravno podržati ovaj zakon u prvom čitanju, nemamo ništa posebno za dodati osim toga da kažemo da jesmo za određene civilizacijske standarde koje je prihvatila EU i sve njene članice a to je znači da bez obzira na eventualna politička događanja koju mogu nastupiti evo u ovom konkretnom slučaju izlaskom odnosno odlukom o izlasku iz EU-a Velike Britanije, što direktno na njene građane u smislu ovog zakona se neće odraziti na način da će trpjeti štetu i u tom smislu znači zakoni koje donosimo i na razini EU-a a koje mi kao članica pratimo, moraju biti i biti će što se nas tiče i solidarni i socijalno osjetljivi i prihvaćat ćemo ih na taj način. Evo naravno da se ovakva tema koristi u širem smislu kad su pred vratim izbori, posebno izbori za Europski parlament no to je nešto što jest dio političkog prostora i političkog govora, naravno treba raditi na tome da to bude u što manjoj mjeri kako bi se razina političke komunikacije podigla na višu razinu ali i samih politika koje mi predlažemo u vidu određenih zakona koje dolaze u ovaj Visoki dom kao što je rekao g. Bunjac, on uistinu to i jest. Ja smatram da jest i da se mi kao članovi tog doma moramo ponašati na razini koju on zaslužuje kao predstavnici naroda kojeg ovdje zastupamo. Zato evo još jednom kažem, podrška i pohvalno je da smo promptno reagirali, ono što bi možda bilo za upozoriti na tragu onoga što je rekao moj prethodnik je to da budemo isto tako promptni kad se radi o problemima naših građana odnosno u ovom slučaju korisnika usluga HZZO-a budući da su se pojavili natpisi o tome da jedan dio naših građana koji se nažalost iseljavaju iz RH na neki način zloupotrebljavaju situaciju u kojoj mogu koristiti i bez obzira na to što nisu stalno u RH stalno nastanjeni, koristiti usluge našeg zdravstvenog sustava zloupotrebljavajući ustvari HZZO i koristeći usluge u RH a radeći i plaćajući očito poreze u nekoj drugoj zemlji a ne ovdje. Mislim da bi trebali promptno na to reagirati ne zbog toga što bi željeli bilo što nažao činiti našim građanima ali na tragu toga da ako donesete životnu odluku, da ćete promijeniti mjesto stanovanja i mjesto rada onda u skladu sa time da uredite i sve svoje dokumente i sve svoje obaveze prema drži u kojoj živite i u kojoj radite i da ne iskorištavate svoju domovinu koja više nije to isto mjesto. Evo ga, ja se zahvaljujem i podržat ćemo prijedlog zakona u ovom prvom čitanju, hvala.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu, prvi se javio poštovani zastupnik Gordan Maras, nema ga, gubi pravo na govor, zatim se javio poštovani zastupnik Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo na govor. Prema tome ja zaključujem raspravu ovoj točci dnevnoga reda a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o privremenoj mjeri u području obveznog zdravstvenog osiguranja, prvo čitanje, P.Z. br. 609, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se prijedlog Zakona o privremenoj mjeri u području obveznog zdravstvenog osiguranja i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 98 za i 1 suzdržan, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sad ćemo prijeći na slijedeću točku a to je: - Konačni prijedlog Zakona o protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima, drugo čitanje, P.Z. br. 605 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva Željko Plazonić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče i akademiče Reiner, uvaženi i poštovani saborski zastupnice i zastupnici. Dakle, zakonita trgovina duhanskim proizvodima predstavlja kontinuiranu opasnost koja utječe na gospodarstvo, zdravlje i javnu sigurnost te donosi gubitke prihoda proračunu zbog neplaćenih poreznih davanja. Također potkopava cjenovne i porezne mjere koje su stvorene za pojačanje kontrole duhana a time povećava dostupnost pristupačnost duhanskim proizvoda te pridonosi pojačanoj uporabi istih. Unatoč mjerama za suzbijanje krijumčarenja koje se kontinuirano poduzimaju te radu nadležnih tijela, poglavito carine i policije, posljednji trendovi i nadalje pokazuju da postojeće aktivnosti nisu dostatne za rješavanje ovoga problema. Zakonom o potvrđivanju o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima, stvara se mogućnost za uklanjanje svih oblika nezakonite trgovine duhanskim proizvodima i to u skladu sa čl. 15. okvirne Konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom, a čija je potpisnica i RH i to od 2004.g. Zakonski prijedlog omogućuje uspostavu i primjenu učinkovitih mjera za nadzor i reguliranje lanca opskrbe duhana, duhanskih proizvoda i opreme za proizvodnju u cilju sprečavanja, ometanja, otkrivanja, istraživanja i konačno progona njihove nezakonite trgovine, te osigurava unapređenje međunarodne suradnje radi poboljšanja učinkovitosti, aktivnosti i provedbe zakona u borbi protiv nezakonitog ponašanja. Hvala vam lijepo.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Vlatko Kopić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, poznato nam je da je nezakonita trgovina duhanom ozbiljan globalni problem, stoga je potrebna suradnja na svjetskoj razini kako bi se sve po pitanju crnog tržišta duhana riješilo na najbolji mogući način. Protokol o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima koji je stupio na snagu 25. rujna 2018.g. je prvi međunarodni ugovor namijenjen suzbijanju međunarodnog krijumčarenja duhana. Njime se utvrđuju mjere za osiguravanje lanca opskrbe stvaranjem globalnog sustava za slijeđenje i praćenje, licenciranje, te temeljitu analizu i ostale zahtjeve u pogledu vođenja evidencije. Njime se isto tako predviđa međunarodna suradnja putem uzajamne pomoći tijela vlasti i pojačanih sankcija. Nezakonitom trgovinom duhana ugrožava se zdravlje našega stanovništva i smanjuju prihodi javnih proračuna tako da se ove aktivnosti mogu s pravom svrstati u kriminalna djela jer predstavljaju značajan sigurnosni rizik za društvo u cjelini. Samo se obvezujućim međunarodnim ugovorom UN-a poput ovog Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima, mogu primjereno rješavati veliki izazovi s kojima se suočavamo, te stoga su pozvane sve partnerske zemlje diljem svijeta da ratificiraju protokol ili mu što prije pristupe. U EU gotovo 700 000 ljudi umre svake godine od posljedice pušenja. Nezakonitom trgovinom duhana potkopavaju se javnozdravstvene politike u svrhu smanjenja pušenja, na tržištu se nalaze proizvodi koji stoga nisu usklađeni s propisom EU, dok se na legalnim duhanskim proizvodima moraju navesti znanstvena i zdravstvena upozorenja, a svakako davanje aditiva i okusa podliježu ograničenjima kod proizvodnje samih duhanskih proizvoda. Kako je predviđeno protokolom, službe komisije nadležne za područje zdravstva trenutačno oblikuju sustav kojim bi se diljem EU slijedili i pratili duhanski proizvodi, a čime bi se pripomoglo suzbijanju nezakonite trgovine istih. Nelegalno tržište duhana u EU u snažnom je porastu, te se u svim državama članicama mogu pronaći krijumčarene i krivotvorene cigarete. No, to nije samo problem u EU, poznato je da je to svjetski fenomen koji iziskuje cjelovito rješenje, a ovaj protokol predstavlja jedini sada mogući međunarodni instrument za hvatanje u koštac s tim izazovom. Istraživanje provedeno diljem EU otkrilo je nedostatak svijesti o tome kako su cigarete koje se nude na crnom tržištu glavni izvor prihoda organiziranog kriminala. Europska komisija i carinska tijela država članica trenutačno provode akcijski plan i strategije iz 2013.g. o jačanju borbe protiv krijumčarenja cigareta i nezakonite trgovine duhanskim proizvodima. To uključuje provedbu metode za slijeđenje i praćenje iz direktive o duhanskim proizvodima iz 2014.g., kao i ratifikaciju naprijed spomenutog protokola, te njegovo promicanje u svijetu i javnozdravstveno prosvjećivanje u tom pogledu. Istodobno, Europski ured za borbu protiv prijevara dobro poznati nam OLAF, pojačao je izvršnu suradnju s nacionalnim carinskim tijelima. Primjerice, uz potporu OLAF-a 2015.g. zaplijenjeno je rekordnih 600 milijuna cigareta. U RH prema podacima MUP-a za razdoblje od 2013.g. do 2018.g. policijski su službenici privremeno oduzelo više od 23 milijuna komada raznih vrsta cigareta i više od 230 tona duhana. Evidentno je da i pojedini domaći proizvođači prikrivaju stvarno proizvedene količine duhana, te ih ne predaju otkupljivačima jer je prodajna cijena rezanog duhana ili duhana u listu na nezakonitom tržištu izrazito visoka, što ove nezakonite aktivnosti čini visoko isplativima. Velike količine nelegalnih duhanskih proizvoda pojavljuju se na tržištu zbog velike razlike u maloprodajnim cijenama, kako legalnih, tako i nelegalnih duhanskih proizvoda u okruženju. RH u odnosu na zemlje u susjedstvu ima znatno veće maloprodajne cijene cigareta i sitno rezanog duhana. Saznanja da na ilegalnom tržištu dominira duhan porijeklom iz drugih država, potvrđena su tijekom određenih kriminalističkih istraživanja koji su provodili policijski službenici. U proteklih 5 godina kriminalne su grupacije, izbjegavajući mjere carinskog nadzora iz RH, iz Republike Slovenije u RH unijele preko 84 tone duhana, čime je državni proračun oštećen za najmanje 50 milijuna kuna, a članovi tih zločinačkih udruženja ostvarili su nelegalnu korist od najmanje 3,8 milijuna kuna. Ulaskom u punopravno članstvo EU, RH preuzela je obvezu potvrđivanja i provođenja protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima. Protokom predviđa donošenje mjera koje će spriječiti nezakonitu trgovinu duhanskim proizvodima, kao što su izdavanje dozvola za proizvodnju, uvoz i izvoz duhanskih proizvoda uz postavljanje sustava za sljedivost i praćenje za sve duhanske proizvode koji se proizvode, unose ili uvoze. Zatim, uspostavu sustava za praćenje transakcija plaćanja koje su izvršile fizičke i pravne osobe, putem zakonitih načina plaćanja i u dopuštenoj valuti. Nadalje, propisivanje sankcija za svaki nedopušteni oblik trgovine duhanskim proizvodima, što naravno uključuje proizvodnju, krijumčarenje i veleprodaju. RH, kao i sve zemlje u okruženju, suočava se s potrebom prevencije korupcije, osobito kroz aktivnosti i rad državnih tijela. Unatoč mjerama za suzbijanje krijumčarenja koje se kontinuirano poduzimaju te kontinuiranim aktivnostima kod nadležnih tijela, osobito carine i policije, posljednji trendovi pokazuju da postojeće aktivnosti i dalje nisu dostatne za rješavanje ovog problema. Uspješno suprotstavljanje krijumčarenju cigareta zahtjeva cjelovitiji i organiziraniji pristup, kao odgovor na brze reakcije organiziranog prekograničnog kriminala, na svaku aktivnost što je poduzimaju naša nadležna tijela. Upravo provođenjem ovoga protokola se osigurava uvođenje učinkovitih kontrola, cjelokupne proizvodnje i transakcije, povezanih sa duhanom i duhanskim proizvodima u slobodnim zonama te djelotvornih mjera za podvrgavanje cjelokupne bescarinske prodaje, kao i reguliranje prodaje duhanskih proizvoda putem interneta, telekomunikacijom ili putem bilo koje druge tehnologije u razvoju. S tim u svezi, protokol će omogućiti poduzimanje svih potrebitih mjera u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, a sve u svrhu povećanja učinkovitosti nadležnih tijela, uključujući carinu i policiju, odgovorni za sprječavanje, otkrivanje, istraživanje i procesuiranje svih oblika nezakonite trgovine duhanom, duhanskim proizvodima i opremom za proizvodnju, što će posljedično dovesti do smanjenja nezakonite trgovine predmetnih proizvoda i opreme za njihovu proizvodnju. Iz svega navedenog, Klub zastupnika HDZ-a podržat će donošenje ovoga zakona.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, trebao je govoriti poštovani zastupnik Nenad Stazić, nema ga. Gubi pravo na govor. Za pojedinačnu raspravu javio se poštovani zastupnik Gordan Maras. Nema ga. Gubi pravo na govor. Time ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima, drugo čitanje, P.Z. br. 605, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 96 za i 2 suzdržana, donesen navedeni zakon.
Sad ćemo prijeći na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača, drugo čitanje, P.Z. br. 496. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana državna tajnica u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Marija Pletikosa, izvolite.
Cijenjene zastupnice i zastupnici, godine 1998.g. donesen je Zakon o kretanju slijepe osobe uz pomoć psa vodića jer se tada pojavila potreba senzibilizacije građana o pravima, mogućnostima i potrebama slijepih osoba, te svijest o potrebi slobodnog kretanja slijepih osoba sa psom vodićem. Uz Udrugu za školovanje pasa vodića i mobilitet koji prema navedenom zakonu ima javne ovlasti od 1998.g. osnovano je više udruga s ciljem uključivanja posebno školovanih pasa pomagača i njihovih voditelja u različite terapijske, odgojne i druge aktivnosti s različitim skupinama korisnika. Navedene činjenice govore u prilog u tome da su nastupile okolnosti za uspostavu suvremenijeg zakonskog okvira koji bi definirao djelatnost pružanja pomoći i podrške korisnicima korištenjem psa pomagača i terapijskog psa, proširio krug udruga, pravnih ili fizičkih osoba koje obavljaju djelatnost pružanja pomoći i podrške korištenjem psa pomagača proširio krug i prava korisnika psa pomagača. Tako se predloženim normativnim rješenjem uspostavlja zakonodavni okvir za obavljanje djelatnosti pružanja pomoći i podrške korištenjem psa pomagača ili terapijskog psa radi stjecanja samostalnosti korisnika psa pomagača ili terapijskog psa u obavljanju svakodnevnih aktivnosti, kao i povećanja kvalitete življenja, te provođenja terapijskog ili rehabilitacijskog postupka. Nadalje, definiraju se pružatelji usluga, te način osposobljavanja korisnika i drugih osoba, kao i proces socijalizacije i školovanja psa za psa pomagača i terapijskog psa. Propisuju se pravne posljedice onemogućavanja ostvarivanja prava, te način financiranja djelatnosti. Predloženim normativnim rješenjem proširuje se regionalna mogućnost obavljanja djelatnosti pružanja pomoći i podrške korisnicima korištenjem psa pomagača ili terapijskog psa. HS je na 10.-toj sjednici održanoj 3. prosinca 2018.g. zaključkom prihvatio prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača. Konačni prijedlog zakona sadržajno ne odstupa od prihvaćenog prijedloga zakona. Izmjene su učinjene u smislu da pas na socijalizaciji treba nositi odgovarajuću oznaku. Pas koji se školuje može biti u vlasništvu korisnika, te dodatno uređen pristup i boravak u zdravstvenoj ustanovi. Na ostale prijedloge i mišljenja koji su dani u prvom čitanju predlagatelj je dao detaljna obrazloženja zbog kojih nije u mogućnosti prihvatiti prijedloge. Slijedom navedenog predlaže se da HS donese Zakon o korištenju psa pomagača. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, evo samo bih vas molila slijedom obrazloženja kojeg ste dali po pitanju proširenja korisnika terapijskog psa, jel djeca s poremećajem u ponašanju također mogu biti korisnici terapijskog psa?
Odgovor poštovane državne tajnice.
Naravno da mogu.
Prije nego nastavimo pozdravimo na Galeriji učenice i učenike Prve tehničke škole Tesla iz Zagreba … [[Pljesak]] , a sad ćemo krenuti na, želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, pa će prvi biti Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Poštovana gospođo državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, evo kao što je državna tajnica spomenula 3. prosinca na Međunarodni dan osoba s invaliditetom Hrvatski sabor je usvojio zaključak o prihvaćanju ovog zakona u prvom čitanju. Evo nije prošlo puno vremena zakon je opet došao na naše klupe i mene to posebno veseli s obzirom da znam koliko on znači korisnicima pasa vodiča ili terapijskih pasa i onima koji rade na tome da korisnici što prije dobiju svoje pse. Dakle, još davne 1990. godine u Hrvatskoj je postojala samo jedna udruga, udruga koja se zavala Udruga za školovanje pasa vodiča i mobilitet. Ona je ukazivala na to što je sve potrebno prvenstveno tada je bilo govora o slijepim osobama pa onda i ostalim osobama s invaliditetom i što znači kada one imaju psa pomagača uza se. Na taj način udruga za pse vodiče i mobilitet senzibilizirala je javnost i to je rezultiralo donošenjem zakona o kretanju slijepe osobe uz pomoć psa vodiča. Nakon toga donesen je i zakon, pravilnik, dakle zakon 1998. godine, a pravilnik '99. godine i evo sve do današnjeg dana radilo se po tom zakonu. Međutim, u međuvremenu osnovan je i Centar za rehabilitaciju Silver, koji je ustanova socijalne skrbi za osposobljavanje osoba s oštećenjem vida za orijentaciju i mobilitet uz pomoć psa vodiča. Ustanova za osposobljavanje osoba s tjelesnim ili intelektualnim oštećenjem za korištenje rehabilitacijskog psa i taj centar je na neki način preuzeo jednim dijelom i ulogu udruge za pse vodiče i mobilitet. Međutim, pokazalo se da ovaj zakon koji je do sada bio u primjeni, još je uvijek do stupanja na snagu ovog novog zakona, više nije dovoljan da neke stvari trebamo bolje urediti. U Hrvatskoj uz Udrugu za pse vodiče i mobilitet i Centar Silver postoji i još nekoliko udruga koje su, koje rade na tome kako bi što prije osposobilo određene pse za to da mogu pružiti pomoć osobama s invaliditetom, neovisno o tome da li se radi o slijepim osobama ili osobama s tjelesnim invaliditetom. Ovim zakonom, dakle ovim normativnim rješenjem uspostavlja se jedan zakonodavni okvir koji rješava sve ono što do sada nije bilo riješeno na adekvatan način. Dakle, uspostavlja se obavljanje djelatnosti, pružanje pomoći i podrške korištenjem psa pomagača ili terapijskoga psa radi stjecanja samostalnosti korisnika što je, ja bih rekla i najvažnije. Uspostavlja se definiranje pružanja usluga koji obuhvaća djelatnost korištenja psa pomagača. Nadalje, propisivanje i obveze korisnika psa pomagača, definiranje načina osposobljavanja korisnika i drugih osoba za korištenje psa pomagača, definiranje procesa socijalizacije i školovanje psa za psa pomagača ili terapijskog psa, definiranje edukacije, propisivanje pravnih posljedica onemogućavanja ostvarivanja prava odnosno prekršajne kazne i propisivanje načina financiranja djelatnosti. Kada sam čitala ovaj zakon onako od početka do kraja, moram priznati da uz sve me dojmio onako Članak 8., reći ću vam i zašto. Već dugi niz godina, kako iz Centra Silver, a tako i iz Udruge za školovanje pasa vodiča i mobilitet kontinuirano pristižu primjedbe na to da se u RH osobama s invaliditetom koje koriste pse vodiče ili terapijske pse ne omogućava ulazak u određene institucije, a osobito u zdravstvene ustanove. Pa smo tako imali ne mali broj primjedbi na to da su osobe s invaliditetom odlazile na rehabilitaciju i da im nije omogućeno da njihov pas pomagač ili rehabilitacijski pas bude uz njih za vrijeme dok su na rehabilitaciji. Sada je to ovim zakonom riješeno i vjerujem da će mnoge osobe s invaliditetom sada imati manje odnosno da u tom dijelu neće imati problema jer je to izuzetno važno za njihovo kretanje. Kada govorimo o ustanovama za rehabilitaciju vjerujem da vam je svima poznato da u tim ustanovama se ne radi o čistom bolničkom, klasičnom bolničkom liječenju već su to ustanove za rehabilitaciju i pas pomagač u tom dijelu može biti samo od izuzetne koristi. Kao što je državna tajnica spomenula ovaj konačni prijedlog zakona u odnosu na prijedlog u prvom čitanju, razlikuje se utoliko što je Vlada prihvatila određene prijedloge pa evo i u ovom dijelu o kojem sam maloprije govorila da se u određenim segmentima, u određenim zdravstvenim ustanovama kada se radi o specijaliziranom liječenju ipak pas pomagač ne bi mogao koristiti. Naravno to je i za razumjeti jer postoje zdravstvene situacije i samih osoba s invaliditetom kada im u tom dijelu pas baš i ne može puno pomoći, ali tamo gdje je to moguće i gdje je to potrebno kao što sam spomenula ustanove za rehabilitaciju svakako moramo omogućiti korištenje psa pomagača ili rehabilitacijskog psa. Prihvaćeno je još određeni broj prijedloga i time je ovaj zakonski tekst postao još kvalitetniji u odnosu na tekst iz prvoga čitanja. Određeni prijedlozi koji nisu prihvaćeni vidljivo je da je detaljno obrazloženo zašto, iz kojeg razloga nisu mogli biti prihvaćeni i meni je posebno drago da se ministarstvo u tim obrazloženjima vodilo isključivo Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Dakle, ovdje govorimo prvenstveno o pravu osobe s invaliditetom na korištenje psa pomagača ili terapijskog psa. Mi u Klubu HDZ-a mislimo da je ovo kvalitetan tekst, da će ovim zakonom biti omogućeno i većem broju osoba s invaliditetom koristiti psa pomagača ili terapijskoga psa, a jednako tako da će se moći i veći broj pasa uključiti u edukaciju odnosno školovanje kako bi mogli biti radno sposobni. Danas Centar Silver i Udruga za pse vodiče i mobilitet nisu u mogućnosti sami sve to iznijeti, sve te potrebe podmiriti stoga je za to omogućeno i da veći broj udruga i fizičkih i pravnih osoba mogu raditi ovaj posao pod propisanim uvjetima ovim zakonom. Kao što sam već napomenula mi u Klubu HDZ-a mišljenja smo da je ovo kvalitetan tekst zakona, da će on biti dobro primljen u hrvatskoj javnosti, a da je on već sada još, dakle dok nije donesen, ali naravno već ga se moglo pročitati, izazvao veliko zadovoljstvo među korisnicima i onima koji se ovim poslom bave. To smo imali prilike i doživjeti obzirom da je veliki broj pozitivnih primjedbi, a i pozitivnih reakcija na ovaj zakon već stigao i na naš Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku i meni osobno, a vjerujem i samom ministarstvu. Ono što je još izuzetno važno za reći da je ovaj zakon sačinjen u jednom velikom konsenzusu i da je ministarstvo u izradu ovog zakona uključilo doista one koji se ovim poslom već danas bave u RH, a i one koji imaju potrebu za korištenjem pasa vodiča ili rehabilitacijskog psa. I na kraju evo želim još jednom pohvaliti državna tajnice za jedan ovako dobro napravljen zakon koji kao što sam rekla je sačinjen velikim konsenzusom i Klub HDZ-a podržat će donošenje ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Marija Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, uvažena državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, evo danas je pred nama Konačni prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača i što reći prije svega mislim da je važno istaknuti da je ovaj zakon i te kako potrebno donijeti, da je ovaj zakon potreban kako bi se regulirala jedna djelatnost koja je izuzetno važna. Važna je za rekla bih prije svega osobe s invaliditetom, ali i za sve druge osobe kojima pas ili nadam se da ćemo imami nekakav i drugi zakon, rekla bi i životinje koje pomažu u ostvarivanju veće kvalitete života. Ovaj je, ovu djelatnost je važno regulirati. Prije svega zbog samih korisnika, a to ćemo kasnije vidjeti tko su sve korisnici, korisnika ali isto tako i zbog životinje zbog psa. Ovim zakonom zaista moramo voditi računa o tome koje su dobrobiti za same korisnike ali i za, i zaista što, što ovaj zakon donosi ili regulira kako bi i pas koji je u ovom slučaju pomagač ili na neki način pomoć pri provedbi terapije, pomoćnik pri provedbi terapije, bi mogao ostati zdrav, bi mogao funkcionalan biti i zaista da su i a rekla bih i prava, prava psa kao pomagača i prava psa kao terapijskog psa bila zaista ispunjena. Mislim da o tome zaista moramo voditi računa pri donošenju ovog, isto tako uvažiti sve one primjedbe, svih onih ljudi koji govore upravo u tom smjeru. Ovaj zakon, pa ja ću krenuti sad od ovog početka kaže da je i ono što ste naveli u samom obrazloženju i kasnije osvrtu na raspravu u prvom čitanju, rekli ste da je prije svega zakon koji pomaže osobama s invaliditetom. I zaista to prihvaćam i mislim da je to bila intencija, pa i u samom donošenju zakona i u samom nekakvom stvaranju ovog zakona. Međutim, kada se krenulo koristiti izraz terapijski pas možda je trebalo voditi računa i još o nečem drugom da terapijski pas kao takav nije samo, dakle nije samo pas koji pomaže osobama s invaliditetom ili djeci s teškoćama u razvoju, već zaista može biti od pomoći i drugim osobama. Možda je to ipak trebalo voditi, o tome trebalo voditi računa, pa kad se išlo na proširivanje kruga korisnika voditi onda zaista i o tome računa. Voditi računa da se sadašnja praksa nekih organizacija u Hrvatskoj koje kao korisnike nemaju samo i isključivo osobe s invaliditetom ili djecu s teškoćama u razvoju, već imaju i neke druge korisnike. Dakle, krug korisnika koji ne potpada pod ovo npr. djecu u školama ili branitelje koji nemaju nužno invaliditet ili nekakvu kroničnu bolest, ali su kroz svoje, dakle te organizacije su upravo uključujući terapijskog psa u provedbu nekih aktivnosti koje zaista možemo podvući i pod terapijske, preventivne, pa na neki način rehabilitacijske da je zaista i o tome trebalo voditi računa i na taj način ipak proširiti krug korisnika i obuhvatiti i ovu djelatnost il ove djelatnosti nekih organizacija koje se bave upravo ovim djelatnostima. Hoće li, zato je moje pitanje također upućeno, hoće li djelatnosti tih organizacija u ovom slučaju ostati izvan ovoga zakona, hoće li te djelatnosti biti obuhvaćene, hoće li se smjeti baviti tim djelatnostima, na koji način će biti kontrola toga, jer čini mi se da su neki programi koji oni provode su i financirani slijedom projekata odnosno programa koji su financirani od domaćih ministarstava. Stoga zaista bi bilo dobro čuti i u ovom konačnom prijedlogu rasprave o konačnom prijedlogu zakona zaista o tome što vi kao predlagatelji kažete o tome, jer bilo bi mi zaista žao da vrijedne, vrijedni programi, vrijedne aktivnosti svih tih organizacija ostanu negdje sa strane ili da budu onemogućeni zapravo raditi taj posao, s time zaista i doprinijeti kvaliteti života djece odnosno kvaliteti rada, kvaliteti učenja djece, sve djece koja su obuhvaćena osnovnim ili srednjim odgojem, obrazovanjem, a isto tako kažem i neke druge skupine koje, koje mogu biti obuhvaćene ili jesu obuhvaćene njihovim programima. Stoga mogu pitati također jesu li obuhvaćeni, obuhvaćene i osobe koju su recimo žrtve nasilja, da li su obuhvaćeni ovim programom? Isto tako mogu pitati i da li je dobar, dakle doprinos terapijskog psa upravo u radu sa osobama koje su možda žrtve nasilja? Stoga mi se čini da bi, da je možda trebalo ovdje niste to uvrstili, no ja se nadam da će u nekakvoj drugoj, dakle u provedbi ovog zakona ili će se proširiti ili će doći do izmjena i dopuna samog ovog zakona ili će doći do formiranja nekog novog zakona gdje ćemo onda zaista uvrstiti veći krug korisnika i gdje ćemo također možda na tragu novih saznanja, suvremenih saznanja, svjetskih saznanja uvrstiti i druge životinje i priznati da su i neke druge životinje zapravo izuzetna pomoć kod provođenja određenih terapijskih ili rehabilitacijskih postupaka. Kažem to mi se čini, mislim da bi to bila šteta, žao mi je što niste sada već vodili računa o tome, mada znam da je i ovo već jedan veliki pomak i priznanje zapravo jednoj djelatnosti koja se već obavlja. No, evo vodite računa zaista o tome da je sadašnjost već tu, da u Hrvatskoj se provode dobri programi, da u Hrvatskoj imamo zaista rezultate i da bi upravo u, s ciljem i namjerom priznavanja tih rezultata, rezultata tih programa i projekata, zalaganja svih tih ljudi koji rade nešto što nije obuhvaćeno sad ovim zakonom ipak trebalo im dati do značaja, priznati tu vrijednost upravo kroz neki budući zakon. Ono što također želim spomenuti ne znam da li ste to, negdje nije primijećeno ni u prvom čitanju, da li je u ovom prvom članku i prvom kod korisnik psa pomagača spominje se u drugoj, drugom dijelu kad govorite dijete s teškoćama u razvoju, spominje se a koja aktivnosti s psom pomagačem ili terapijskim psom provodi isključivo s voditeljem psa pomagača. Cijeli taj, točka 1 govori o korisniku psa pomagača ali se u jednom dijelu spominje terapijski pas pa ne znam da li je to promaklo ili je to zaista bila namjera, ali mi se čini da je to višak i da bi trebalo jer je opisano dakle u 2 točci, točka 2 koja govori korisnik terapijskog psa opisuje nešto drugo, stoga mi se čini ne znam da je to višak, ali možda vi imate neko bolje obrazloženje. Ono što želim još spomenuti, a već sam evo cijelo vrijeme govorim upravo o tome da je zaista dobro poslušati i neke druge, dakle oni koji izražavaju zabrinutost i razumjeti tu zabrinutost, jer imaju već dovoljno znanja, imaju dovoljno iskustva i stoga mislim da nije dobro zanemariti i ne uvažiti jedan dio tih primjedbi koje iznosi i netko drugi, a pogotovo kad se jedna takva aktivnost provodi na području cijele gotovo RH. Ja to posebno spominjem zato što se jedna od tih organizacija provodi svoje aktivnosti i na području Šibensko-kninske županije, stoga smatram da je jako vrijedno to spomenuti, jer upravo govore i o ovoj potrebi da se terapijski pas zaista i u ovom zakonu bi trebao, trebao definirati zaista kao živo biće koje je i da se zaista vodi računa što kaže najjednostavnijim riječima da npr. ako psu ne odgovara ili ako osjeća bilo kakvu negativnu emociju to zaista može predstavljati i veliki rizik po samog korisnika. Zaista bi, dakle znam da se pozivate na određene standarde pri samoj obuci i kasnije korištenju psa pomagača i terapijskog psa, međutim i kroz cijeli zakon bi trebalo se zapravo ovo osjećati da moramo psa uvažiti kao živo biće i preuzeti odgovornost za ono što se s njim događa jer preuzimajući tu odgovornost, preuzimamo i odgovornost za samog korisnika. Stoga, ja ovaj zakon zaista ne doživljavam samo kao nešto što je, što će regulirati ovu djelatnost, nego doživljavam kao na neki način regulaciju odgovornosti, zaista odgovornosti prema i korisniku i prema psu. Ono što bih htjela još ovdje naznačiti, to je da, ono što su govorili, dakle i same ove organizacije, koja je dobrobit znači samog psa on stvara pozitivnu atmosferu, donosi radost, smanjuje stres, prihvaća djecu, kakva jesu, što često ne dobiju djeca, kada govorimo o samoj djeci, ne dobije se ni od odgojno obrazovnih institucija, ponekad, ni od obitelji i značajno doprinosi razvoju i empatije i tolerancije, što svakako ima i ogroman doprinos u prevenciji među vršnjačkog, kao i svih ostalih oblika nasilja, kada govorimo zaista o nasilju, a to su zaista sve rezultati programa tih organizacija koje su oni provodili. I da se vratim zaista, na odgovornost, znamo, evo, što znači imati psa upravo po zadnjim nemilim događajima, koji su bili svjedoci. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je Mosta nezavisnih lista, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Most nezvanih lista, će podržati ovaj zakon, smatramo da je on u dobroj mjeri dobar, dakle, da je nužno donijeti ovaj zakon u što hitnijem roku. Također izražavamo zadovoljstvo što su neke naše primjedbe prihvaćene, neke nisu, ali smatramo da je nužnost donošenje ovog zakona važnija od eventualnih neprihvaćenih nekih naših primjedbi. Također su pohvaljena rješenja kojima se definira djelatnost korištenja psa pomagača, proširuje se krug pravnih osoba koje obavljaju djelatnost, kao i krug korisnika psa pomagača, redefiniraju se vrste psa koje se koriste za pomoć, proširuju se prava korisnika psa pomagača, te definiraju prava drugih, koji sudjeluju u postupku socijalizacije, školovanja psa i edukaciju osoba. Ovim prijedlogom zakona, proširiti će se regionalna mogućnost obavljanja djelatnosti, pružanja pomoći, podrška korisnicima korištenjem psa pomagača, čijem će se korisnicima omogućiti lakša dostupnost ostvarenjem usluga, korištenja psa pomagača i kroz volju regionalnu zastupljenost pružatelja usluga, te proširiti krug korisnika psa pomagača ili terapijskog psa. Razlika u odnosu na prvo čitanje, konačni prijedlog zakona, sadrži određene izmjene i dopune i nomotehničku doradu, prihvaćen je prijedlog Mosta, pa je u čl. 8. konačnog prijedloga zakona, dodatno da i pas na socijalizaciji mora imati odgovarajuću oznaku, te je dodani i novi stavak 4 u kojem je navedeno, da se iznimno odredbe stavka 2, pristupi boravak u zdravstvenoj ustanovi i može ograničiti radi potreba primjene posebnih zdravstvenih uvjeta liječenja korisnika. Prihvaćen je također i prijedlog kolege Tomislava Saucehe, ispred Kluba HNS-a da pas koji se školuje može biti u vlasniku korisnika, te je dodatno uređen čl. 17. konačnog prijedloga zakona, također je prihvaćen njegov prijedlog, te je obrazloženje razloga, za donošenje propisa nadopunjuje podacima o postojećem pružateljima usluga i potrebama. Za prijedlog koje nisu prihvaćeni, dakle, smatramo, da se, ako sada nisu prihvaćeni, trebalo riješiti nekim drugim zakonima, pogotovo o zakonu o obuhvatu, sve intervencije … [[Govornik se ne razumije.]] životinjama, dakle, taj prijedlog su iznijeli Most i gospodin kolega Saucha. Dakle, smatramo da bi se nekim drugim zakonom trebalo uskladiti i zakonski okvir, što se tiče i drugih životinja. Također nije prihvaćen naš prijedlog, da za obavljanje djelatnosti, pravna i fizička osoba treba zatražiti prethodnu suglasnost Ministarstva znanosti i obrazovanja. Nije prihvaćen prijedlog, da, ovaj, da se, odnosi na zdravstveno i fizičko stanje psa veterinarski pregled, prije uključivanja i u program školovanja, sistematski pregledi, predlagatelj navodi, da su sve obveze pružatelji usluga propisani. Dakle, evo, uz te zadrške, dakle, mi smatramo da je veća nužnost od proglašenja ovih zakona od naših prijedloga koje nisu prihvaćeni podržati ćemo ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-ov u ima kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Sacuha, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tjenice sa suradnicom, pred nama je drugo čitanje prijedloga Zakona o korištenju psa pomagača. O tome zakonu smo dosta opsežno govorili prilikom prvog čitanja i tada smo ustvrdili da postoji dosta visok konsenzus između svih saborskih zastupnika i svih klubova u Hrvatskom saboru i pod konsenzus vezano, znači konsenzus o potrebi da se odnese ovakav jedan novi zakon i o sadržaju ovoga zakona. Naime, svi smo primijetili da se ovim zakonom na dobra način regulira, tj. širi se krug, kako korisnika, pasa pomagača, terapijskih pasa tako i fizičkih, tj. pravnih osoba, koje se bave, treniranjem, tj. školovanjem tih pasa pomagača, što će na kraju dovesti do toga, da će psi pomagači, terapijski psi, biti lakše dostupni na regionalnu nivou, u smislu da će biti … [[Govornik se ne razumije.]] određenim dijelovima Hrvatske, lakše dostupni, obzirom da se dosadašnjim zakonskim rješenjem je to samo bilo moguće, tj. samo se jedna udruga mogla baviti ovom djelatnošću, sada će se to moći raditi i više pravnih, tj. pravnih osoba. Dakle, neki od primjedaba koje su bile iznesene ovdje u raspravi prilikom prvog čitanja su bile prihvaćene i uklopljene su u ovoj drugoj, tj. konačnog prijedlog zakona. Mislim da je to dobro da i na tome se zahvaljujem na ministarstvu. Prihvaćeni su prijedlozi kolege iz Mosta i prijedlog, moj je jedan od prijedloga. I ono što je dobro, da i oni prijedlozi koji nisu prihvaćeni tj. koji su odbijeni zbog stajališta predlagača da su već te norme sadržane u postojećem prijedlogu zakona, to je isti tako jedno dobro rješenje ako dođe netko u situaciju da treba zaštititi neka svoja prava koja proizlaze iz ovog zakona a nisu recimo barem po našem mišljenju bila dovoljno jasno regulirana u zakonskim normama obzirom da je obrazloženje zakona je sastavni dio zakona i ono je na što se može pozivati prilikom ostvarivanja prava, dakle drugim riječima ako bi bilo kakvih nedoumica da li netko od korisnika pasa pomagača ili terapijskih pasa može ući u neku instituciju ili ne, ovdje sada ovim obrazloženjem zašto su se odbila neka od naših prijedloga, obrazloženjem predlagatelja sada te stvari postaju bitno jasnije i to je nešto što će se morati naravno i uvažiti tako da mislim da i sama činjenica odbijanja prijedloga ako je dobro obrazloženje, nije samo po sebi loše. Dakle za kraj pošto mislim da zaista tu ne treba se nešto previše, dakle ne treba sad ulazit u nekakve detalje obzirom da smo sve već rekli prvi puta, govorili smo o dobrobiti psa, govorili smo o tome kako je zakon dobar jer predviđa i da psi koji recimo nisu zadovoljili normu prilikom školovanja neće završiti da tako kažem na cesti nego će se za njih adekvatno pobrinuti, mislim da zakon je i human i da te pse zaista tretira kao živa bića i naše četveronožne prijatelje. Meni je žao, pretpostavljam, mislim ne da pretpostavljam, znam da je to ovim zakonom nemoguće riješiti ali da razmislimo možda nekim posebnim zakonom da se regulira i situacija gdje ljudi u određenim situacijama imaju potrebu biti sa svojim kućnim ljubimcima, sa svojim psima a ti psi nisu psi pomagači, nisu istrenirani ali oni, njima znakovito puno znače a u postojećem zakonodavnom okviru ne postoji nikakav način da oni dođu u kontakt sa tim svojim ljubimcem. Dakle konkretno govorimo o situacijama gdje se netko nađe u bolnici, netko se nađe u takvim uvjetima i onda recimo zbog toga što je zakonski sustav takav, tj. zakonski okvir tako krut, nema mogućnost da tog svojeg kućnog ljubimca možda u svojim posljednjim trenucima još jedanput vidi, zagrli, poljubi itd. Možda ne bi bilo loše da se nekako ostavi neka mogućnost da se psu dodijeli nekakva počasna titula, tj. titula počasnog psa vodiča ili terapeutskog psa po uzoru na to kako se može u današnje vrijeme dodijeliti određenim osobama titula počasnog doktora na Sveučilištu u Zagrebu. Mislim da evo tu bi mogli iz toga nešto naučiti pa da damo nekom tijelu ne znam, ne baš nužno Senatu sveučilišta, možda ministarstvu mogućnost da jednom psu dodijeli titulu počasnog vodiča pa da bi na taj način puno problema mogli riješiti i napraviti na kraju krajeva ljudima kojima to zaista treba veliku radost kao što se može napraviti ovom jednom gospodinu koji je dobio titulu počasnog doktora. Evo malo cinizma za kraj ali mislim da je sve u svemu zakon jako dobra i klub HNS-a će ga svakako podržati, hvala lijepa.
Hvala. Za pojedinačnu raspravu javio se poštovani zastupnik Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnikom. Evo ja ću nastaviti ovdje gdje je kolega Saucha stao vjerujući da ćemo ovaj zakon jednoglasno donijeti u Hrvatskom saboru nakon ovog drugog čitanja pa ću napomenuti samo neke stvari koje su se dogodile u međuvremenu, između prvog i drugog čitanja, mi smo kao Hrvatski sabor bili pozvani na jednu međuparlamentarnu suradnju u Europski parlament koja se održala u 2. mj. i zapravo se tu ugovorila a zbog budućeg predsjedanja Europskim vijećem RH 1.1.2019. i zapravo se tu dosta govorilo o odnosu za osobe sa invaliditetom u okviru samog europskog semestra i spominjala se zapravo europska strategija za osobe sa invaliditetom. Tada smo rekli da smo zapravo i mi kao RH donijeli nacionalnu Strategiju za osobe sa invaliditetom za izjednačavanje mogućnosti za osobe sa invaliditetom do 2020. g. i zapravo smo tu u Europskom parlamentu mogli čuti iskustva drugih zemalja članica EU-a u kojima evo s pravom o sada mogu reći a i pred osobama sa invaliditetom smo jako puno napravili i ne trebamo se zapravo sramiti onih stvari koje su nedokučive za neke zemlje koje su barem sudjelovale u raspravi govorili s kojim se problemima susreću osobe sa invaliditetom u njihovim zemljama. Dakle cilj same politike vezane za osobe sa invaliditetom u RH bio je otvorenost i pristupačnost svih područja života i djelovanja osoba sa invaliditetom i tada smo naveli da se i poboljša materijalni status osoba sa invaliditetom, povećane su određene naknade u svrhu sprječavanja siromaštva i povećanja razine socijalne sigurnosti a zakonskim izmjenama se dodatno motivira osobe sa invaliditetom za uključivanje u svijet rada, na sustavan način je uređeno pravo djece s teškoćama na pomoćnika u nastavi, definirani su novi srednjoškolski programi koji bi trebali olakšati zapošljavanje osoba sa invaliditetom, širi se usluga osobne asistencije i značajna sredstva se usmjeravaju prema programima deinstitucionalizacije i širenju izvaninstitucionalnih usluga, i tu smo rekli neka svoja promišljanja odnosno stvari koje su se dogodile u praksi, s kojima i sami kao društvo nismo zadovoljni htjeli smo da to ide na jedan drugačiji način ali hvala bogu, treba se zapravo stalno truditi kod ovog projekta deinstitucionalizacije, napraviti prave stvari jer mnogi su mišljenja da je takvim osobama daleko bolje i primjerenije biti u određenim institucijama kao što su obitelji ili udomiteljskim obiteljima nego samim institucijama, moje mišljenje se po tom pitanju razlikuje ali to zapravo nije predmet ove točke dnevnog reda. Bez obzira na ova nastojanja, moramo priznati da postoje određene stvari koje se mogu poboljšati u našem društvu i ima prostora za napredak a on je posebno vidljiv i nije iskorišten do kraja radni potencijal osoba sa invaliditetom, pozitivan pomak na području pristupačnosti je jako velik i sudjelovanje nadležnih javnih tijela sigurno je da se mogu postići daleko bolji rezultati. I ono što sam napomenuo i to su pomaci u procesu deinstitucionalizacije koji sami po sebi nisu dovoljni. Ovdje moram napomenuti da smo kod stupanja na snagu novog Zakona o udomiteljstvu također razmišljali i osobama sa invaliditetom. I sad dolazimo do onoga što je po meni ključ, o čemu sam govorio zapravo i u svojoj raspravi u prvom čitanju a to je ovaj prijedlog zakona sada već Konačni prijedlog zakona o korisnicima psa pomagača. Dakle pretpostavljam da su kolege danas govorili to u svojoj raspravi prvenstveno vođeni onim što je bilo u obrazloženju u prvom prijedlogu zakona a to je o potrebi psa pomagača. Tada smo govorili i o rehabilitacijskom psu, o terapijskom psu i o psu za kao vodiču za slijepe i slabovidne i nagluhe osobe. S obzirom na razlog cijelog tog događanja vezano za ovaj zakon već još od '98. godine donošenjem onoga pravilnika pa do danas, neću reći da je to jedan epohalan događaj koji je vezan za osobe sa invaliditetom ali sigurno je jedna jako bitna stvar u životu osoba sa invaliditetom. I zato mi je drago što barem u materijalima koje sam dobio i koje sam čitao u vašem obrazloženju koja su se dogodila između dva čitanja postoje određene nomotehničke stvari koje su se zapravo usporedile i doradile na bolji način i ono što je prihvaćeno za oznaku samog, samog terapijskog psa. Dakle, još jednom pohvaljujem sve one ljude koji su bili u radnoj skupini i sve one koji su sudjelovali u donošenju ovoga zakona i vjerujem da je i ovo trenutak zapravo pohvaliti sve one osobe koje se bave terapijskim psima, to je prvenstveno centar udruga Silver kao i neke druge udruge na čelu sa gospođom Mirom Katalenić koju sam i osobno upoznao i njen zapravo rad, iznimno težak rad vezano za rehabilitacijske pse koji pomažu osobama sa invaliditetom. Dakle pohvaljujem i sve one koji su sudjelovali u ovome i nadam se već idući petak da ćemo donijeti ovaj zakon na radost svih osoba sa invaliditetom i onih kojima će ovaj zakon poslužiti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača, drugo čitanje, P.Z. br. 496., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 99 za i 1 suzdržani, donesen Zakon o korištenju psa pomagača.
Sada ćemo prijeći na sljedeći Zakon a to je: - Prijedlog zakona o sudovima, prvo čitanje, P.Z. br. 402 Predlagatelj: Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i odbor za pravosuđe. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana zastupnica Sonja Čikotić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas predstavljamo zapravo u ovom Visokom domu zakon o sudovima. Ovaj zakon je usmjeren prema racionalizaciji sudova. Važeći Zakon o sudovima donesen je 2013. godine. Nakon donošenja zakona 2013. isti je mijenjan ukupno 4 puta. I to 2015. godine dva puta, zatim 2016. godine i posljednja izmjena se dogodila u srpnju 2018. godine u vrijeme kada je ovaj zakonski prijedlog upućen u proceduru koja je stupila na snagu 1. siječnja ove godine. Kako sam već naglasila ovaj zakon je usmjeren prema racionalizaciji sudova, stoga upravo kroz ovaj zakon nastavlja se racionalizacija odnosno predlaže se. Nažalost u odnosu na informatizaciju moramo priznati kako ta mjera nije u potpunosti uspješno privedena kraju obzirom da se danas još uvijek ne koriste maksimalni potencijali moderne tehnologije, tehnologije koja je pravosuđu RH dostupna. Otpor sustava prema tehnologija i modernizaciji ustajalih procesa, naslijeđenih iz prijašnjih sustava bio je snažan. I upravo to je i danas dovelo do velike fragmentiranosti pravosudne mreže ali i do pasivnosti organizacije na svakodnevne izazove. Standarde koje je RH trebala ispraviti kao uvjet za punopravno članstvo u EU Hrvatska nije dostigla ni nakon 5 godina od ulaska u EU. Od RH je tijekom pregovora u pregovaračkom poglavlju 23. traženo da se ulože svi raspoloživi resursi i postavi jasan nacionalni strateški okvir koji bi se RH mogla nositi sa teškom situacijom u kojoj se pravosudni sustav tada nalazio. Neki od ključnih izazova prema uputama iz EU bili su jačati upravljačka znanja i vještine čelnika tijela, učiniti postupak imenovanja sudaca i predsjednika sudova transparentnim i objektivnim, jačati i razvijati ulogu pravosudne akademije, poticati izvrsnost, jačati organizaciju sustava, ujednačiti statuse sudaca i sudskih savjetnika itd.. Dosadašnje izmjene zakona u sferi organizacije pravosuđa nisu dovele prema našem mišljenju do željenih rezultata a posebno ne do učinkovite, transparentne, odgovorne i profesionalne organizacije sustava pravosuđa. Slijedom svega, potrebno je pristupiti temeljnim i sveobuhvatnim zakonodavnim izmjenama a ovaj Zakon o sudovima dio je paketa zakona koje MOST nezavisnih lista predlaže u sklopu cjelovite reforme pravosuđa, drugi zakon koji je u proceduri je zapravo Zakon o DSV-u. Ključni motivi za izradu zakona: neučinkovita organizacija rada, nepovezanost sudova sa drugim državnim institucijama, nejasna podjela odgovornosti u sustavu, netransparentna i neujednačeni postupci ocjenjivanja sudaca, nedostatak poticaja stručnosti i profesionalnosti, nepotpuna i nesustavna edukacija sudaca, podcijenjen položaj sudskih savjetnika bili su ključni motivi za izradu ovog zakona. Glavni ciljevi ovog Zakona o sudovima su: ojačati profesionalizaciju dionika u pravosudnom sustavu, ojačati transparentnost rada sudova, ujednačiti mrežu sudova sa posebnim naglaskom na drugostupanjsko sudovanje a u skladu s tim i prava i obveze pravosudnih dužnosnika. Definirati jasnije odgovornost u sustavu te maksimalno iskoristiti postojeće kapacitete i resurse kako bi funkcioniranje organizacije bilo temeljeno na izvrsnosti i kvaliteti. Smanjiti nepotrebne administrativne korake te povećati odgovornost ali i mobilnost u sustavu. Uređuje se ustrojstvo, djelokrug i nadležnost sudova Članak 18. u RH sudbenu vlast obavljaju osnovni sudovi, trgovački sudovi, upravni sudovi, viši sudovi, žalbeni sudovi i Vrhovni sud RH. Prijedlogom zakona u Člancima od 18. do 28. predložena je reorganizacija mreže prvostupanjskih i drugostupanjskih sudova na način da je predloženo spajanje općinskih i prekršajnih sudova pri čemu bi prekršajni sudovi prestali postojati kao samostalna vrsta suda te nastavili djelovati u okviru dosadašnjih općinskih sudova, kojima se ovim prijedlogom zakona predlaže izmijeniti naziv u osnovne sudove. Zadržavaju se trgovački i upravni sudovi. Nadalje, prijedlogom zakona se uvode viši sudovi kao nova vrsta sudova u čijoj bi nadležnosti bilo rješavanje u predmetima koji su trenutno u nadležnosti županijskih sudova u prvom stupnju te rješavanje o žalbama protiv rješenja ostalih osnovnih sudova u kaznenim predmetima. U odnosu na drugostupanjsko sudovanje prijedlogom zakona se predlaže osnivanje žalbenih sudova i to spajanjem postojećih županijskih i visokih sudova. Uredili smo i napokon ujednačili drugostupanjsko sudovanje stavljanjem u ravnopravni položaj suce svih žalbenih sudova, te formirali žalbene sudove kao sudove drugog stupnja. Tako u našem nacrtu predlažemo mrežu sudova prvog stupnja, osnovni, upravni i trgovački te viši sudovi za teška kaznena djela, sada su to županijski sudovi prvog stupnja, žalbeni sudovi i Vrhovni sud RH. Žalbeni sudovi mogu biti žalbeni građanski ili žalbeni kazneni. Na žalbenom građanskom sudu djelovala bi dva odjela građanski te upravni odjel, sam građanski odjel imao bi civilni i trgovački dio. U Zakonu o područjima i sjedištima sudova uredit će se ova raspodjela. Na ovaj način uređujemo mrežu i stvaramo novu i uređenu pravosudnu okolinu u kojoj se ponovno trebaju postavljati temelji transparentnog, učinkovitog i profesionalnog sudstva u RH. Znatno povećavamo specijalizaciju i mobilnost. Posebnim Zakonom o područjima i sjedištima sudova će se definirati koliko sudova, koje vrste bi se formiralo u odnosu na sadašnje stanje. Nadalje, ovim zakonom razmatrali smo i nadležnost Vrhovnog suda RH ona se mijenja na način da se nadležnost rješavanja žalbi na prvostupanjske odluke u kaznenim predmetima u potpunosti prebacuje na žalbene sudove čime se znatno rasterećuje Vrhovni sud RH koji je po zadnjim analizama jedan od najneučinkovitijih sudova u Hrvatskoj. Predlaže se i dopuna postupka imenovanja predsjednika Vrhovnog suda RH kroz Članke 51. i 52., uvodi se obveza biranja predsjednika Vrhovnog suda RH isključivo iz reda sudaca toga suda. Uvažavajući ustavno pravnu normu ovim zakonom smo jasno definirali postupak kandidature za predsjednika Vrhovnog suda, a sve to radi transparentnosti postupka odnosno jačanja povjerenja građana u pravosuđe. Postupak bi pokretao DSV, objavom javnog poziva utvrđivao kandidate, izrađivao mišljenje o kandidatima i dostavljao prijave općoj sjednici Vrhovnog suda RH radi davanja mišljenja. Sva se mišljenja dostavljaju predsjedniku RH koji daje prijedlog saboru. Uređen je sustav ovlasti i odgovornosti predsjednika suda za obavljanje poslova sudske uprave. Uvodi se i obvezna edukacija predsjednika sudova kao i detaljnija razrada postupka donošenja izmjena godišnjeg rasporeda poslova. Kroz Članak 8. rad sudova je javan osim kad je Ustavom ili zakonom isključeno sudjelovanje javnosti, sudske rasprave mogu se snimati uređajem za audio-video snimanje sukladno zakonu. Prosjek broja predmeta određene vrste koje su prethodne godine riješili suci sudova istog stupnja Ministarstvo pravosuđa utvrđuje svake godine 31. siječnja i objavljuje na mrežnoj stranici. Smatramo kako je ukidanje okvirnih mjerila i prelazak na sustav procjene složenosti jedan od najvažnijih reformskih mjerila koji su uvelike utjecali na produktivnost i jačanje samog pravosudnog sustava. Promijenjen je i predloženi Članak 88. vezano za dodatak na plaću kada je ocjenjen sa izvrsno obnaša sudačku dužnost. Također je promijenjen i Članak 93., a to je da sudac ne smije biti član političke stranke niti se kandidirati za predsjednika RH, izborima za zastupnike u Hrvatskom saboru, ni lokalnim izborima. Članak 97. sudac je dužan predmete koji su mu raspoređeni u rad rješavati redoslijedom njihova zaprimanja u sud vodeći računa i o predmetima koji su posebnim propisom utvrđeni kao hitni ili kao predmeti od posebnog interesa za RH. Također, kroz ove predložene izmjene jačaju se odredbe postupka utvrđivanja kršenja Kodeksa sudačke etike kao i donošenja Kodeksa i osnivanje posebnog Etičkog povjerenstva. Stvara se novi sustav sudskih savjetnika koji ima tri razine, sudski savjetnik, viši sudski savjetnik i viši sudski savjetnik specijalist. Na ovaj način se profesionalizira i dodatno vrednuje rad sudskih savjetnika te se pospješuje zadržavanje najkvalitetnijih kadrova u sustavu. Dosljednije se definiraju i jasnije razgraničavaju poslovi sudske i pravosudne akademije, a u skladu s tim definiraju se i ovlasti ravnatelja sudske uprave i tajnika suda. Ukidaju se sudačka vijeća i prenose njihove ovlasti na Državno sudbeno vijeće, a u vezi s tim i pojednostavljuje postupak utvrđivanja ispunjanja sudačkih obveza. Izdvajaju se odredbe o stalnim sudskim tumačima, vještacima i procjeniteljima te osiguranju i zaštiti osoba, objekata imovine sudova koje se namjeravaju regulirati posebnim zakonima. Trebaju se postaviti jasne strukture kod sustava ocjenjivanja vještaka, kao i objektivni kriteriji za imenovanje i kontrolu njihovoga rada. Upravo ovaj prijedlog upućen je u saborsku proceduru 2018. godine, a cilj mu je zapravo usmjeren prema racionalizaciji sudova. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ, evo pardon imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice Čikotić mi iz HSS se slažemo da je potrebno napraviti preustroj pravosudnog sustava u RH jer i svi građani, a i poduzetnici i potencijalni investitori u RH kažu da smo kao država prenormirani, da imamo preobimno zakonodavstvo da ga prečesto mijenjamo, a isto tako da sudski procesi predugo traju i da sudovi u istim predmetima različito sude i da je na određeni način prisuta i korupcija kroz pravosuđe odnosno mi sigurno smo uz one sude koji kažu da imaju dobar broj predmeta, puno riješenih predmeta, a ne možeš ih nagradit za njihov rad. Znači treba osigurati i materijalne i tehničke uvjete, ali i plaće i mogućnost napredovanja sudaca. A ono što ste najavili poseban Zakon o sjedištima tražimo da se vrati sjedište [[Upadica: Hvala.]] Općinskog suda u Novu Gradišku i Samobor. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Čikotić.
Poštovani kolega, tako je upravo ovaj Zakon o sudovima govori o tome da su nužne dvije stvari, a to je informatizacija i racionalizacija. Ovim zakonskim prijedlogom on je usmjeren na racionalizaciju sudova, a sve kako bi se ojačao izravno sustav, da bi se ojačala zapravo transparentnost imenovanja sudaca i nadzor nad radom sudaca kako bi onaj predmet koji je došao prvi u rad, prvi zapravo i bio završen. Znači, ne da stoji u ladici, ne da dolazi do zastara, nego zapravo da građani mogu kroz onaj sustav koji svi plaćamo dočekati svoju pravdu, a to planiramo ostvariti upravo kroz definiranje jasnijih odgovornosti i maksimalno koristeći postojeće procedure i u sustavu, a isto tako povećati transparentnost ukidanjem nepotrebnih administrativnih koraka. Hvala.
Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora, Vlada ne prihvaća predmetni prijedlog zakona iz nekoliko ključnih razloga. Prije svega ovaj prijedlog sadrži neka slična rješenja koje smo donijeli izmjenama zakona iz srpnja 2018. godine tako da veliki dio ovog prijedloga koji je bio prihvatljiv i u razumnim okvirima je već ugrađen u zakon koji je trenutno na snazi. Što se tiče prijedloga predlagatelja o cjelovitoj reformi pravosuđa niti Zakon o sudovima, niti Zakon o Državnom sudbenom vijeću ne može predstavljati cjelokupnu reformu pravosuđa pa bi samo na znanje zastupnicama i zastupnicima sabora rekao da je u zadnje 2 godine Ministarstvo pravosuđa kroz Zakon o Državnom sudbenom vijeću, Zakon o sudovima, Zakon o Pravosudnoj akademiji, Zakon o polaganju pravosudnih ispita trenutno u proceduri novi Ovršni zakon, Zakon o parničnom postupku, Zakon o sudskome registru, Zakon o trgovačkim društvima, Zakon o zemljišnim knjigama, dakle cijeli paket zakona koji ukupno do sada broji 14 zakona. Dakle, reforma pravosuđa ne može se gledati usko kroz 2 zakona nego kroz reformu cjelokupnoga sustava. Što se tiče modernizacije, digitalizacije, informatizacije sustava u svim navedenim zakonima koje sam spomenuo upravo to je jedna od ključnih reformi i promjena u zakonima, pa tako samo za budućnost novi Ovršni zakon imat će u potpunosti e-ovrhu, elektronsku ovrhu na način da će ona biti puno jeftinija, brža prije svega za naše ovršenike. Što se tiče određenih prijedloga oko reorganizacije mreže sudova, kada smo uspoređivali naš zakon i prijedlog predlagatelja Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, ono u potpunosti u sebi sadrži prijedloge koje već ima susjedna država Republika Srbija u svom pravosudnom sustavu. Takav način i organizacija sudova pokazao se kao neučinkovit sa puno većim brojem je neriješenih predmeta nego što je to u RH. Što se tiče nadležnosti Državnog sudbenog vijeća i prijedloga predlagatelja da se ukine imunitet sudaca sudova u RH posebice visokih sudova i kaznenih sudova ono što je važno smatramo da bi to itekako ugrozilo neovisnost pravosudnoga sustava, ako dođe do povrede sudačke dužnosti Državno sudbeno vijeće u svakom trenutku skida imunitet sucima. Što se tiče skraćivanja roka predsjedniku Vrhovnog suda za podnošenje izvješća o stanju sudbene vlasti koje je predsjednik suda dužan podnijeti Hrvatskom saboru smatramo da je primjereni rok koji predsjednik Vrhovnog suda ima s obzirom na opseg nadležnosti i na opseg izvješća koji predsjednik suda daje Hrvatskom saboru. Zaključno, dakle ono što smo rekli na početku to je da već postojeći zakon je unio neke novine koje je predložio predlagatelj, a za ostale smatramo da u ovom trenutku niti su ispunjeni uvjeti, niti određeni prijedlozi u svom obimu bi služili i predstavljaju istinsku reformu hrvatskog pravosudnog sustava. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku na vaše izlaganje, poštovane zastupnice Čikotić, izvolite.
… [[Govornik se ne razumije.]] pravosudni zakon i također MOST nezavisnih lista ih isto također ima spreme i uputit će ih zasigurno u proceduru, a što se tiče samog sustava kada vi i digitalizirate određene procese tada građani hodaju i dalje od institucije do institucije, a ono što je zanimljivo je da ste sustav e-dražbe jako dobro informatizirali na način da zapravo oni koji mešetare nekretninama mogu jako jeftino ih kupovati. Jer vi, s ovog mjesta vas sada upozoravam da se dražbovanje događa u zadnjoj sekundi, u zadnjih 5 sekundi i da drugi ponuditelj nema pravo dati veću ponudu, a to je zapravo nepošteno. Nepošteno je i prema onima čije su nekretnine na ovrsi, a ostavlja brojne zapravo lešinare koji nad tim nekretninama onda kupuju ih za jeftini novac. Molila bi da tu nepravdu ispravite jer to je ono što muči hrvatske građane.
Odgovor ... [[Govornik se ne razumije.]] državnog tajnika.
Hvala lijepo. Poštovani zastupnici, ja bih samo rekao da je u tijeku potpuna promjena ovršnoga sustava. Već ste mogli iščitati u javnosti, mi smo na 4 ili 5 okruglih stolova javnom izlaganju to rekli, u potpunosti promjene ovaj sustav koji sad kritizirate, dakle sve ključne točke za koje smo vidjeli da su sporne, Ministarstvo pravosuđa je promijenilo. Ja se nadam, kada dođe novi Ovršni zakon ovdje u sabornicu, da ćete biti svi zadovoljni novim rješenjima i da će MOST podržati zakon, kao što smo mi i vaš prijedlog, koji ste skupa s nama radili kada ste bili u Vladi, podržali uz neke izmjene, dakle, ako postoji dobra volja, za sve građane zajedno možemo donijeti kvalitetne reformske pravosudne zakone. Hvala lijepo.
Hvala. Prije nego što otvorim raspravu, dozvolite mi da pozdravim studentice i studente Hrvatskih studija iz Zagreba, koji nas gledaju sa galerije. … [[Pljesak.]] Ma da smo malobrojni ostali. Sad otvaram raspravu i javio se Klub zastupnika HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, državni tajniče, poštovani predlagatelji i kolegice i kolege zastupnici. Na temelju čl. 172. Poslovnika HS-a predsjedniku HS-a, Klub zastupnika MOST-a je uputio ovaj prijedlog zakona. Prijedlog Zakona o sudovima. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima stupio je na snagu 1. siječnja 2019. g. Opsežne izmjene odnose se na reorganizaciju mreže prvostupanjskih sudova u RH, tj. postupak unutar 6 organizacijskih zakona, među kojima je Zakon o sudovima, ovo što nam je u ime Vlade RH upravo spominjao državni tajnik i cijelu rekonstrukciju i analizu koju su provodili i mijenjanjem zakona vezano za pravosuđe. Transparentnost, neovisnost i nepristranost pravosudnog sustava od ključne su važnosti za stabilno funkcioniranje društva i gospodarstva, ostvarivanje prava građana, pravnu sigurnost, javni red te su preduvjet za učinkovito suzbijanje korupcije. Postojeći ustavni i zakonodavni okviri predstavljali su dobru pravnu osnovu za jačanje neovisnosti, učinkovitosti hrvatskog pravosuđa. Otvorenost pravosudnih tijela omogućava dobivanje ažurnih i pouzdanih informacija od javnog interesa te njihovo neovisnost i nepristrano djelovanje, jedno od pretpostavki kvalitetnog pravosudnog sustava. Sagledamo li reformu pravosuđa u njenoj sveobuhvatnosti i slojevitosti, potpuno je jasno da je bilo nemoguće ovako strateški važnoj odluci za funkcioniranje pravosudnog sustava u RH donijeti nekakvu brzopletu i kratku odluku te je za donošenje izmjena itekako prethodilo stajalište same prakse i ono što se u ministarstvima kaže, snimka postojećeg stanja. Analiza je konkretizirala pregled svih sudova u RH, razvrstanih prema njihovoj stvarnoj i mjesnoj nadležnosti, brojem sudaca, osoblja, njihovoj opterećenosti u odnosu na broj stanovnika na području nadležnosti suda, odnosno na ... [[Govornik se ne razumije.]] predmeta, uzimajući pritom u obzir i strukturu predmeta, uvjete rada i sl. Preporuke za daljnji napredak sačinjene su prema utvrđenim kriterijima kao što su i sami geografski položaji suda i područje koje sud obuhvaća, broj stanovnika, vrste i broj predmeta. U svrhu neovisnog i nepristranog pravosuđa, koordinirane su intervencije usmjerene na provođenje strukturne promjene, reorganizaciju i racionalizaciju sudske i državnoodvjetničke mreže, smanjenja broja neriješenih predmeta, racionalnu uporabu sudskog sustava, odnosno rasterećenost samih sudova po broju predmeta. Važeći zakon je i definirao i novi sustav mreže sudova, koji je istodobno racionalan, ne umanjujući pritom pravo građana na pristup i samim informacijama, ali i na pristup samim sudovima. Takav sustav sam po sebi zahtijeva i određene infrastrukturne promjene ulaganja, znamo da u našim sudovima u ovim trenutcima su falili i rekonstrukcije samih zgrada i zakup određenih prostora, njihovo samo opremanje, informatizacija i sl. Stroga redefiniranjem poslova sudske i pravosudne uprave, odnosno službeničkog radnog odnosa ravnatelja sudske uprave, osoba koja predsjedniku suda pomaže u radu, neophodna je u urednom pravodobnom obavljanju stručnih administrativnih tehničkih i drugih poslova. Slijedom navedena niz je mjera koje su poduzete za približavanje upravo ostvarenju cilja i samoj reformi pravosuđa, među kojima su se utvrdile jasne i objektivne povjerljive kriterije i mehanizme za kvalitetno vrednovanje rada svih sudaca. Sudac je podnositelj poslova suđenja, a ustavna jamstva samostalnosti i neovisnosti odnose se u punom smislu upravo na njih, kao nositelju sudbene vlasti. S obzirom da su plaće samih sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika važan i socijalni ekonomski element, regulirane su posebnim zakonom. Zakon kao takav treba uvažavati nevezivanja plaće za rezultat rada jer su usko povezane sa neovisnim i nepristranim položajem samih sudaca. Predsjednici sudova po odredbama ranijih zakona, obavljaju, osim poslova sudske uprave i poslove vezane za osobna i kadrovska pitanja, vođenje nadzora i davanje ocjena za suce, sudske savjetnike i sudske vježbenike. Rasterećenje sudaca i oslobođenje administrativnih i tehničkih poslova, ostavlja se prostor za provođenje osobne edukacije i upoznavanja sa sudskom praksom, naročito nakon učestalih izmjena zakonskih odredbi i propisa. Kontinuirani trajni rad na njihovom stručnom usavršavanju predstavlja uvjet bez kojeg se ne može očekivati da će pravosudni sustav i osobe koje u njemu rade biti u stanju odgovoriti na sve te zahtjeve. Sudjelovanje i uspjeh u programima stručnog usavršavanja predstavlja element ocjene obnašanja same sudačke djelatnosti. Sukladno je samom mišljenju Vlade i ovo kratko što nas je izvijestio i predstavnik Vlade i državni tajnik iz Ministarstva pravosuđa, poštujući reformu pravosuđa koju provodi u ovim trenucima samo ministarstvo i Vlada RH, a i na temelju mišljenja Odbora za pravosuđe, Klub HDZ-a ne podržava usvajanje ovog prijedloga zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Za danas ćemo onda zastati pa ćemo nastaviti sutra, u petak, 29. ožujka u 9,30 sati. Prvo točka biti će Prijedlog zakona o zemljišnim knjigama, prvo čitanje, P.Z. br. 603. Želim vam ugodno popodne. SJEDNICA PREKINUTA U 14,55 SATI.
Prijedlog Zakona o sudovima, prvo čitanje, P.Z. broj 402. Predlagatelj je MOST nezavisnih lista, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o sudovima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 76 za, 8 suzdržanih i 5 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.