Mødet er åbnet. I dag er der følgende anmeldelse: Beskæftigelsesministeren (Peter Hummelgaard): Lovforslag nr. L 141 (Forslag til lov om arbejdsgiveres og lønmodtageres retsstilling ved lønkompensation af virksomheder i forbindelse med covid-19). Titlen på den anmeldte sag vil fremgå af www.folketingstidende.dk (jf. ovenfor). Fra medlem af Folketinget Troels Lund Poulsen (V), der har orlov, har jeg modtaget meddelelse om, at han fra og med dags dato, den 19. marts 2020, atter kan give møde i Tinget. Anders G. Christensens hverv som midlertidigt medlem af Folketinget ophører derfor fra dags dato og ikke som tidligere meddelt fra den 26. marts 2020.
Det punkt, som er opført som nr. 2 på dagsordenen, kan kun med Tingets samtykke behandles i dette møde. Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg samtykket som givet. Det er givet.
Der er ikke stillet ændringsforslag. Ønsker nogen at udtale sig? Da det ikke er tilfældet, går vi til afstemning.
Der stemmes om lovforslagets endelige vedtagelse. Det er jo en ganske speciel afstemning, vi skal have i dag, ved at folketingsmedlemmerne nu kommer ind i Folketingssalen i hold og går til deres egne pladser og stemmer, og vi venter så at få temmelig mange hold ind, inden vi har afsluttet afstemningen. Men jeg beder tingsekretærerne om at sørge for, at det første hold, der kan stemme, kommer ind. Værsgo. Der kan nu stemmes til tredjebehandlingen af L 100 af de folketingsmedlemmer, der er i salen, og når man har stemt, bedes man gå ud igen. Værsgo at stemme. Afstemningen slutter. 2, 1. pkt., foreskrevne måde, men efter formandens beslutning således, at medlemmerne kom ind i Folketingssalen i små grupper ad gangen for at afgive deres stemme) For stemte 92 (S, V, DF, RV, SF, EL, KF, NB, LA, Rasmus Nordqvist (UFG), Sikandar Siddique (UFG) og Uffe Elbæk (UFG)), imod stemte 0, hverken for eller imod stemte 0. Lovforslaget er enstemmigt vedtaget og vil nu blive sendt til statsministeren.
Der er stillet ændringsforslag, og jeg beder nu ordførerne for L 140 samt ministeren komme ind i salen. Ordførerne og ministeren kan bare sætte sig på deres sædvanlige pladser. Forhandlingen er åbnet. Det er andenbehandlingen, hvor der er stillet ændringsforslag, og jeg skal høre: Er der nogen, der ønsker at udtale sig til ændringsforslagene? Fru Ellen Trane Nørby, værsgo.
Vi andenbehandler i dag L 140, som jo er hastelovgivning på børne- og undervisningsområdet. Jeg sagde allerede under førstebehandlingen, at vi fra Venstres side havde en række klare krav til lovforslaget, bl.a. mener vi, og det mener vi fortsat, at det er helt relevant, at det er samfundet, der går ind og understøtter familiernes økonomi – vi går også ind og understøtter virksomhedernes økonomi – i de her dage, hvor coronaen virkelig har taget sit tag i vores samfund. Og hvis vi kigger ind i en periode, der er længere end de 14 dage, der allerede er udmeldt, i forhold til nedlukning af vuggestuer, børnehaver, efterskoler og skoler i det danske samfund, mener vi fra Venstres side, som jeg også har sagt under førstebehandlingen og gentaget i de samråd og den udvalgsbehandling, vi har haft, at det er helt rimeligt, at forældrene selvfølgelig ikke skal betale for en ydelse, de ikke modtager. Det er derfor, vi ønsker, at der sker en økonomisk kompensation af forældrene. Vi har ikke kunnet komme igennem med vores krav i behandlingen, men vi har fået den tilkendegivelse fra regeringen, at der vil blive indkaldt til økonomiske forhandlinger, hvis vi kigger ind i en periode, hvor skolerne og institutionerne fortsat er lukket efter påske. Den forhandling ser vi frem til. Vi mener, at det vil være uansvarligt at gøre andet i en tid, hvor forældrene mister deres arbejde, den lille selvstændige frisør eller caféejer kan se deres livsværk forsvinde, har drejet nøglen om og er lukket. De har børnene derhjemme, som hverken modtager undervisning eller pasning. Det kan være, de også har børn hjemme fra efterskoler. Derfor synes vi ikke, det er rimeligt, at forældrene fortsat skal betale for de ydelser, og det håber vi selvsagt at vi kan blive enige om i fællesskab, altså at forældrene skal kompenseres. Det er også baggrunden for, at vi ikke bakker op om det konkrete ændringsforslag, der ligger, fordi vi har skrevet det ned i vores politiske betænkning og føler os dækket af betænkningen på det her område, men det er en sag, som er enormt vigtig for Venstre, og jeg ved, at det også gælder for Konservative, Nye Borgerlige, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og øvrige partier, at der sker en reel kompensation af forældrene i den situation, vi er i. Det koster rundt regnet 1 mia. kr. om måneden, og det kan man sige er mange penge, men det er jo endnu flere penge i den families økonomi, hvor forældrene allerede er blevet varslet fyret, og det ved vi at der allerede er titusindvis af danskere der er, eller hvor man har en selvstændig virksomhed, der ikke har nogen indtjening lige for tiden. Det er jo beskattede penge, man betaler vuggestueplads, børnehave og efterskole af, og derfor tager det en meget stor bid af familiernes rådighedsbeløb, hvis man så fortsat skal betale for noget, man ikke modtager. Vi håber på, at der kan komme opbakning til det. Vi ser i hvert fald frem til de politiske forhandlinger. Vi nævnte også ved førstebehandlingen, at vi synes, det er vigtigt, at der, selv om det er hastelovgivning, vi vedtager, også er en form for parlamentarisk inddragelse og kontrol med de bekendtgørelser og de bemyndigelser, som vi nu giver ministeren og regeringen. Der er vi glade for, at der nu er blevet etableret en følgegruppe med ordførerne på området, sådan at vi kan sikre, at vi kan træffe nogle af de svære beslutninger, vi skal til at træffe, i fællesskab. Vi havde gerne set, at det var en beslutningsdygtig følgegruppe, men vi noterer os, at det er en orienteringsfølgegruppe, og det er bedre end ingenting. Det er også vigtigt for Venstre, som jeg sagde ved førstebehandlingen, at der ikke lige pludselig sker en forskelsbehandling af de børn, der har behov for nødpasning, baseret på, om deres forældre har kritiske jobfunktioner at varetage i det offentlige eller i det private. Vi har desværre set nogle eksempler, hvor børn og deres forældre har fået afvist nødpasning, fordi der var kommuner, der tolkede reglerne sådan, at sad man med kritiske arbejdsfunktioner eller bare stadig væk skulle opretholde sit arbejde i en dansk produktionsvirksomhed, var man ikke berettiget til nødpasning. Der har vi i udvalgsbehandlingen fået præciseret, at det selvfølgelig ikke må være tilfældet. Det er sådan, at det her samfund fortsat skal køre rundt. Vi skal skåne det private erhvervsliv så meget, som vi kan. Der er rigtig mange mennesker, der stadig væk er på arbejde, og hvis de familier ikke har mulighed for at få deres børn passet på anden vis, gælder nødpasning både på børneområdet, men også i sfo-delen op til de 9-årige selvfølgelig også de forældre, der har privat ansættelse. Det har været vigtigt for os, at det også er blevet præciseret i lovbehandlingen. Jeg vil også henvise til vores betænkningsbidrag, hvor vi sammen med de øvrige borgerlige partier har opremset en meget lang række af elementer, som er blevet justeret i lovforslaget, og som har været vigtige for os. Der er to sidste ting, jeg vil nævne her fra talerstolen. Der er behovet for, at der også kommer en konkret opfølgning på kvaliteten af den nødundervisning, som vores børn og unge modtager i de her dage og timer. Det her er ikke en ekstra ferie. Det her er en situation, hvor der fortsat skal være en ordentlig kvalitet i den nødundervisning, der gennemføres. Det er klart, at det aldrig kan blive en kvalitet, der en til en matcher det, der er i dagligdagen, hvor man er i et klasselokale over for en velforberedt lærer. For vi ved godt, at lærerne ofte også har børn derhjemme, og at de også skal multitaske i forhold til en række funktioner. Men der må ikke opstå en situation, hvor børn og unge, særlig dem, der har særlige behov, oplever, at de ikke får den undervisning, som de har krav på, og som de har behov for. Vi har i løbet af udvalgsbehandlingen stillet en række spørgsmål til lovforslaget. Vi er gået meget op i også at sikre ordentlige forhold for vores efterskoler. De ser ind i en meget, meget kritisk situation. Vi er glade for den indrømmelse og har noteret os de imødekommelser, der har været fra ministeren og regeringens side, og som vi har været enige om blandt Folketingets partier. Det er en skoleform, som er endnu mere udfordret, fordi forældrebetalingen til efterskolerne er forholdsvis meget højere end til de øvrige skoleformer, og derfor risikerer de at blive påvirket yderligere, både familierne, der har deres børn hjemme nu, men også skoleformen som helhed. Et område, som oprindelig ikke var taget med i lovforslaget, var højskolerne og hele det folkeoplysende arbejde. Men det er også i godt samarbejde kommet med. Så tak for samarbejdet om at sikre, at de også bliver omfattet af lovforslaget. Det er på den baggrund, vi synes, at vi er nået rigtig, rigtig langt med lovforslaget. Venstre kan bakke op om lovforslaget. Vi støtter ministerens ændringsforslag. På baggrund af at vi har fået indrømmelsen om at få en reel økonomisk forhandling om forældrebetalingen, har vi valgt sammen med Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance ikke at støtte det konkrete ændringsforslag. Det betyder ikke, at vi ikke deler den materielle ordlyd af det konkrete ændringsforslag fra Dansk Folkeparti, men vi mener, det er vigtigt, at vi nu går ind i et økonomisk forhandlingsrum, hvor vi også finder den rundt regnet milliard, der er behov for, til at kompensere forældrene, hvis perioden trækker ud over de 14 dage. Tak for ordet.
Selv om der er flere, der har bedt om ordet, vurderer jeg ikke, at det tager så lang tid, at vi skal sende vores kollegaer tilbage på kontorerne. Det er den vurdering, jeg i hvert fald foreløbig har. Tak til fru Ellen Trane Nørby. Der er ingen korte bemærkninger. Så er det fru Marie Krarup.
Tak for ordet. I Dansk Folkeparti støtter vi L 140, altså hastelovgivningen her på Undervisningsministeriets område, men vi mener også, at det er vigtigt at understrege, at der ikke skal være nogen forældre, der skal betale for en ydelse, som de ikke får efter den 1. april. Vi har ønsket at få sendt det her meget tydelige signal til befolkningen om, at de skal tage det roligt. Vi ved, at der er utrolig mange, der allerede nu er kastet ud i bekymringer og kan se frem til at få en dårlig økonomi. Så skal man ikke også samtidig stå i en situation, hvor man skal betale for en institutionsplads, som man ikke kan bruge, fordi den er lukket. Derfor synes vi, det er meget vigtigt at sende det klare signal til alle danske forældre, der ikke har deres børn i nødpasning, at det skal de ikke betale for. Derfor har vi stillet det her ændringsforslag om, at man fra den 1. april kan regne med, at der vil blive en kompensation. Det må være staten og kommunerne, der skal betale for de her pladser, så man behøver ikke at melde sit barn ud for at spare penge, hvis det er det, man frygter; hvis man frygter, at den her krise varer længere end de her 14 dage, og det gør den jo nok. Det er derfor, vi har stillet ændringsforslaget. Det er for at betrygge folk i, at man ikke skal betale for noget, som man ikke får efter den 1. april. Vi håber selvfølgelig, at der er andre end Dansk Folkeparti, der vil bakke op om det her ændringsforslag, som jo egentlig bare er en tydeliggørelse af det, som jo også ligger i det, som vi har debatteret og talt om i løbet af lovbehandlingen. Tak for ordet.
Tak for det. Der er ingen korte bemærkninger. Så er det fru Mette Thiesen, Nye Borgerlige.
Det er en unormal situation, vi står i. Danmark er lukket ned, og børn holdes hjemme fra skole og dagtilbud. Det er nødvendigt, og det bakker Nye Borgerlige op om. Dog skal vi være skarpe, når vi laver hastelovgivning som denne. I Nye Borgerlige er vi derfor utrolig glade for, at vi i fællesskab fandt en løsning for de forældre, der rammes hårdt økonomisk, hvis denne krise strækker sig til efter påske. Vi så dog gerne, at der kom en fast skæringsdato, og derfor bakker vi op om ændringsforslaget om en skæringsdato den 1. april. I denne første tid må vi alle bidrage, men fortsætter denne situation, er vi nødt til at komme de danske familier i møde på økonomien. Strækker denne ekstraordinære situation sig til den 1. april, mener vi, at forældrene skal kompenseres og selvfølgelig ikke længere betale for noget, de ikke får. Mange familier er hårdt ramt økonomisk af denne krise, og derfor skal vi som samfund selvfølgelig holde hånden under familierne økonomisk. Det er familiernes egne penge, som de selvfølgelig skal have lov til at beholde flere af i denne svære tid. Jeg er glad for, at vi står sammen i denne tid og om denne løsning, og Nye Borgerlige bakker selvfølgelig fortsat op om det samlede lovforslag, men vi støtter også ændringsforslaget om en skæringsdato den 1. april. Tak.
Tak for det. Der er ingen korte bemærkninger. Så er det Katarina Ammitzbøll, Konservative.
Hasteforslaget her ved andenbehandlingen fortjener lige at få et par ord med på vejen. Det er et ekstremt vidtgående forslag, som giver hjemler, som vi aldrig nogen sinde havde troet vi skulle give. Sådan tror jeg faktisk at alle Folketingets partier har det. Men det er i sandhed ekstraordinært at skulle håndtere nedlukning af landets skoler og daginstitutioner. Siden førstebehandlingen har der jo kørt en massiv proces; over 100 spørgsmål har været sendt over til ministeriet – er blevet stillet og er blevet besvaret. Vi ønsker som Konservative her at understrege et par punkter, og også af hensyn til vores kollegers tid skal jeg gøre det kort. Det første er, at vi må sikre, at vi får det bedst mulige udbytte af den fjernundervisning og den situation, vi er i. Ministeren sagde, at vi måske fik ringere kvalitet, men vi synes ikke, man skal kaste håndklædet i ringen på forhånd. Vi må prøve at være kreative og få det bedst mulige ud af situationen for vores børn. Det andet er, at med hensyn til den økonomiske situation har ministeren givet en indrømmelse i forhold til V og K's ønske om at holde hånden under de familier, som i forvejen står i en meget usikker situation. Mange forældre er bekymrede for, om de har et job i morgen. Derfor opfordrede vi på udvalgsmødet i går til, at vi finder løsninger, således at forældrene ikke står i en svær økonomisk situation og samtidig skal betale for et skoletilbud, f.eks. på en efterskole, som eleverne ikke får. Vi er tilfredse med, at regeringen vil indkalde til økonomiske forhandlinger om at stoppe forældrebetalingen. Vi ser ind i en situation, hvor daginstitutioner, skoler m.m. fortsat er lukket, når vi kommer over på den anden side af påske. Og nu har vi fået den indrømmelse, at vi dér tager forhandlingerne op. Derfor stemmer vi altså imod DF's ændringsforslag. Det tredje punkt, jeg vil nævne her, er, at vi er bekymrede for de socialt udsatte – at de efterlades på perronen. Og hvordan efterlader det f.eks. børn med autisme eller asperger? De har brug for struktur. Hvor efterlader det barnet, der er socialt udsat, og som er omgivet af solide voksne i skole, klubtilbud, fritidsaktiviteter og dér får hjælp til at håndtere den svære situation derhjemme, men som med ét skal være derhjemme? Her vil vi opfordre børne- og socialministeren til at sikre de børn, så forskellene og vilkårene ikke bliver for store. Sluttelig finder partierne det meget bekymrende, at det fremstår særdeles uklart i lovteksten, hvordan forældrebetalingen og dermed indtægtsgrundlaget for private dagtilbud samt fri- og privatskoler og efterskoler sikres under denne midlertidige lukning. Partierne har opfordret ministeren til, at der sikres ordentlige rammer og klarhed, så vi ikke ender i en situation, hvor forældrene melder deres børn ud og skolerne står i en økonomisk uholdbar situation. Her vil vi fortsat appellere til, at der kommer en afklaring. Så trods de her meget vidtgående lovændringer og til trods for vores fire bekymringer her tager vi ansvaret på os, og Konservative stemmer for forslaget.
Tak. Jeg forstår, at der er en kort bemærkning fra Uffe Elbæk. Værsgo.
Jeg skal gøre det superkort, men det er bare, fordi ordføreren siger, at ministeren har kastet håndklædet i ringen i forhold til kvaliteten af den hjemmeundervisning, der har været. Og der vil jeg bare sige, at sådan hørte jeg det overhovedet ikke. Da vi havde diskussionen under førstebehandlingen, sagde ministeren – og det synes jeg faktisk var rigtig fint – at man fik afstemt forventningerne og erkendte, at det er en helt ny situation. Vi kender ikke konsekvenserne længere ud ad tidslinjen. Og vi skal selvfølgelig have høje ambitioner, men det handler da ikke om at kaste håndklædet i ringen. Jeg fik bare lyst til lige at kommentere det – det er det hele.
Fint.
Tak. Og så skal jeg bare sikre mig, at der ikke er andre end børne- og undervisningsministeren, som ønsker ordet, for ellers vil jeg nemlig afbryde den forsamling derude. Værsgo til børne- og undervisningsministeren.
Tak for det. Det er jo faktisk en sandhed, at det siger en masse om det danske demokrati, at det kan lykkes at lave de her ting på så kort tid – det vil jeg gerne sige. Nu blev det nævnt heroppefra, at der er stillet mere end 100 spørgsmål, og det bliver jeg helt tryg ved, fordi det jo er i de spørgsmål og i gennemførslen af både en teknisk gennemgang og også af udvalgsbehandlingen og i øvrigt et lukket samråd om det her, at vi sørger for, at lovgivningen får en tilpas kvalitet – sådan er det også under normale omstændigheder – og at der i øvrigt er de checks and balances, der skal være i et samfund mellem de forskellige interesser, der er, mellem de forskellige samfundsgrupper, der er, og mellem de forskellige holdninger, der er. Det er temmelig ekstreme forhold at skulle gennemføre de processer på så kort tid, som vi har gjort. Og jeg vil gerne takke alle Folketingets partier for at have brugt alle de kræfter, der er blevet brugt på at stille de spørgsmål – kvalificeret og ordentligt – sådan at vi har kunnet komme rundt om alle de problemstillinger, der skal tænkes ind, når man laver lovgivning. Er vi så nået hele vejen rundt? Det er svært at sige, for normalt plejer vi at bruge meget længere tid, og vi plejer at have mange flere inde over og at kunne køre mange flere runder. Men vi har alle sammen gjort det så godt, vi kunne, og jeg vil gerne sende jer en kæmpestor tak fra regeringens side for, at I har lagt de utrolig mange kræfter i det hen over de sidste døgn. Så vil jeg sige noget kort. Jeg skal nok forsøge at gøre det kort, men vi bliver nødt til lige at ridse nogle ting op, sådan at det også bliver ført til protokols, så vi ved, hvad det er, vi har aftalt med hinanden, og sådan at det står meget klart. Hvad angår fripladser på daginstitutionerne, er det sådan, at man allerede fra den næste gældende måned har ret til hele og delvise fripladser, hvis man har mistet sit indtægtsgrundlag. Det synes jeg bare vi skal gøre klart. Og det vil sige, at for de mennesker, der mister deres indtægtsgrundlag i de her dage, gælder de sædvanlige regler i forhold til hele og delvise fripladser, og dermed er der mulighed for, at man ikke også fremadrettet skal betale. Så det, der er diskussionen her, som er en fuldstændig legitim diskussion og udtryk for en holdningsforskel, er, hvor tidligt man i forhold til resten af forældrene skal sætte ind for at afbøde konsekvenserne af det her på den økonomiske side. Det er der en uenighed om i Folketinget – og længe leve det, altså fordi noget af det frygteligste, vi sådan set kan gøre i den her situation, er at sætte demokratiet ud af kraft. Så jeg vil gerne takke for den ildhu, der fra Dansk Folkepartis side er lagt for dagen i forhold til faktisk at få lavet et ændringsforslag, og så vil jeg glæde mig over, at Venstre og Konservative gør det, som også gør vores demokrati utrolig stærkt, nemlig at man hen over midten kan lave aftaler, når det gælder – begge dele er vigtige, begge positioner er afgørende – så tusind tak for det. Jeg vil selvfølgelig også sige tak til Enhedslisten, Radikale Venstre, SF og dem, der på et tidspunkt var Alternativet – tusind tak for samarbejdet i de her dage. Så vil jeg sige noget omkring de privatansatte, fordi det også skal være sagt klart fra talerstolen, nemlig at mennesker, der er ansat i den private sektor, og som ikke er hjemsendt på grund af corona, alle sammen har ret til at få deres børn i nødpasning, såfremt de er mellem 0 og 9 år gamle. Nu er det bare sagt fuldstændig utvetydigt, for der har været tvivl om det. Lige så utvetydigt skal det siges, at de, der har et barn, der er mellem 0 og 18 år gammel, og som har udfordringer, har ret til nødpasning – det kan være, fordi barnet har adhd; det kan være, fordi barnet har autisme; det kan være, fordi barnet har andre generelle indlæringsvanskeligheder; det kan også være sociale problemer i hjemmet i øvrigt, og det vil sige, at det kan være en søskendeflok, hvor der er én, der har problemer, og hvor det derfor giver udfordringer. Det vil sige, at et 17-årigt barn også kan blive nødpasset. Det er utrolig væsentligt at sige, fordi det kan være så svært at få tingene til at hænge sammen på hjemmefronten. I forhold til højskoler og efterskoler og de problematikker, som der her blev rejst i forbindelse med behandlingen, vil jeg sige: Ja, det vender vi tilbage til, og ja, vi skal selvfølgelig sørge for, at der også kommer ordentlige regler der; det samme gælder amu. Det sidste, jeg vil sige, er, at jeg lægger meget vægt på den følgegruppe, som er blevet etableret på opfordring af Folketingets partier. Vi har det første møde, som vi indkalder til, i morgen kl. 11. Vi forventer at fortsætte med at have faste møder i følgegruppen, så vi i fællesskab i videst mulig udstrækning kan lade Folketingets virke fortsætte som normalt.
Tak til ministeren. Er der flere der ønsker ordet? Det er der ikke, og så går vi til afstemning.
Jeg beder om, at de, der allerede er herinde, bliver herinde og stemmer og så derefter går ud. Og så får vi efterfølgende kollegaerne ind i hold. Ønskes afstemning om ændringsforslag nr. 1, 3 og 4, tiltrådt af udvalget? De er vedtaget. Der stemmes om ændringsforslag nr. 2 af et mindretal (DF), tiltrådt af et mindretal (NB), og der kan stemmes. Afstemningen slutter. 2, 1. pkt., foreskrevne måde, men efter formandens beslutning således, at medlemmerne kom ind i Folketingssalen i små grupper ad gangen for at afgive deres stemme). For stemte 12 (DF, NB, 1 (S) (ved en fejl) og 1 (V) (ved en fejl)), imod stemte 81 (S, V, RV, SF, EL, KF, LA, Uffe Elbæk (UFG), Rasmus Nordqvist (UFG) og Sikandar Siddique (UFG)), hverken for eller imod stemte 0. Ændringsforslaget er dermed forkastet. Der er stillet forslag om, at lovforslaget henvises til fornyet udvalgsbehandling. Og hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget. Det er vedtaget.
Der er ikke mere at foretage i dette møde. Folketingets næste møde afholdes i dag, torsdag den 19. marts 2020, kl. 12.00, med tredje behandling af lovforslag nr. L 140 og første behandling af lovforslag nr. L 141. Hvis Børne- og Undervisningsudvalgets tillægsbetænkning over L 140 ikke er offentliggjort kl. 12.00, vil jeg bytte om på rækkefølgen af de to sager, så vi starter med første behandling af lovforslag nr. L 141. Men som udgangspunkt er der igen afstemning i Folketingssalen i dag kl. 12.00.