Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici Hrvatskog sabora, otvaram 6. sjednicu Hrvatskog sabora. Srdačno vas sve pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Zorana Milanovića, potpredsjednicu, potpredsjednike i nazočne članove i ministre Vlade Republike Hrvatske. Poštovane gospođe i poštovana gospodo zastupnici, zapisnik sa 5. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik sa 5. sjednice Hrvatskog sabora? Mogu utvrditi da nema primjedbi. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 5. sjednice Hrvatski sabora u tekstu kako smo predložili i kako ste primili. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda današnje sjednice, ove sjednice Hrvatskog sabora. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljeni Konačni prijedlog dnevnog reda. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam četiri nove točke. To su: Konačni prijedlog zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, drugo čitanje, PZ br. 151; Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, pz br. 195; Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 193 i četvrto, Prijedlog zakona o potvrđivanju izmjene i dopune Konvencije o osnivanju Vijeća za carinsku suradnju s konačnim prijedlogom zakona, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 194. Prema članku 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni po točkama dnevnog reda od 1. do 4. i pod točkom 11., 13. i 15. To su: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska–Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2011. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 189; 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska–Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2011. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 188; 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska–Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2011. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 190; 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policiji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 187; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 195; 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju izmjene i dopune Konvencije o osnivanju Vijeća za carinsku suradnju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 194; 7. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 193. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Ima. Poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Vlade sa članovima Vlade. Imamo primjedbu na uvrštavanje zakona po hitnom postupku, Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o policiji, s konačnim prijedlogom zakona, iz razloga što se radi o zadiranju u elementarna prava policajaca koji odlaze u mirovinu. Zbog toga da bi se prikazala jedna lažna slika o nekakvoj fiskalnoj konsolidaciji, o smanjenju rashoda naprosto se udara na one koji su završili svoj radni vijek, koji trebaju otići u mirovinu. I smatramo da ovaj zakon zbog nekoliko tisuća ljudi koje on tangira, zbog lošeg iskustva iz 2000. godine kad smo platili stotine milijuna na izgubljene sudske sporove zaslužuje raspravu u dva čitanja i zaslužuje, mislim da ti policajci za onaj pošteni rad i kako su pošteno radili i čuvali red i mir u Republici Hrvatskoj da svaki zastupnik ima pravo iznesti i reći svoje mišljenje jer ovako prelamanje preko koljena elementarnih prava za koje se ne tako davno trčalo i potpisivalo nekakvi zahtjevi za referendum itd. smatramo naprosto da nije u redu i ovaj zakon po ničemu ne bi smio ići u hitni postupak.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja. Možete odatle poštovani ministre. Možete s mjesta poštovani ministre.
Poštovani gospodine zastupniče, poštovani gospodine predsjedniče. Radi se o odgodi primjene jedna je rečenica, raspravimo je ovdje u hitnom postupku. U protivnom nema smisla. Jer ako se ne bude odgodilo sa 1.1.2013. godine onda nema smisla ni razgovarati o tom zakonu. Ostajemo pri prijedlogu da je hitno.
Hvala lijepa. Čuli smo mišljenje predlagatelja. Sada prelazimo na glasovanje o hitnom postupku. Molim da utvrdimo kvorum u dvorani. Hvala lijepa. Imamo dovoljno prisutnih 132 zastupnika. Molim da se glasovanjem izjasnimo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu, P.Z. br. 189. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitni postupak. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku i to sa 131 za i 1 protiv uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru komponente Prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu, P.Z. br. 189. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska – Srbija, u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu, P.Z. br. 188. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo o hitnom postupku. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 132 glasa za uvršten po hitnom postupku Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska – Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu, P.Z. br. 188. Molim da se izjasnimo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska – Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu, P.Z. br. 190. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo o hitnosti postupka. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 133 glasa po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska – Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu, P.Z. br. 190. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o policiji, P.Z. br. 187. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za i 51 glas protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policiji, P.Z. br. 187. Molim da se izjasnimo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona, P.Z. br. 195. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za i 52 glasa protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Stečajnog zakona, P.Z. br. 195. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju, izmjene i dopune Konvencije o osnivanju Vijeća za carinsku suradnju, P.Z. br. 194.? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju izmjene i dopune Konvencije o osnivanju Vijeća za carinsku suradnju, P.Z. br. 194. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama, P.Z. br. 1933. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za i 53 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o elektroničkim komunikacijama, P.Z. br. 193. Pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koje sam uputio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red u skladu sa člankom 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. U skladu sa člankom 203. stavak 5. Poslovnika Hrvatskog sabora prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točke Konačni prijedlog Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom, drugo čitanje, P.Z. br. 151.? Molim tko je za uvrštavanje ove točke? Ne treba? Ok, hvala lijepa. Poštovane gospođe i poštovana gospodo zastupnici dnevni red je time utvrđen. U skladu sa člankom 205. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora sada bih trebao objaviti utvrđeni dnevni red ponovnim čitanjem. Predlažem, ako se slažete, da ne čitam u cijelosti nego da mi dopustite da objavim da je dnevni red utvrđen onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Ako se slažete smatramo da smo utvrdili dnevni red u skladu sa Poslovnikom. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednici, članovi Vlade. Dozvolite mi da današnji dan ocijenim kao povijesnim danom Republike Hrvatske i građana Hrvatske. Odluka, presuda Međunarodnog suda u Haagu, oslobađajuća za generale je priznanje sa najviše instance sudske koju je osnovala organizacija UN-a da je Hrvatska vodila pravedan, oslobodilački i obrambeni rat po pravilima… [[Pljesak.]] Dakle da nastavim, po pravilima međunarodnog prava. Time je s razlogom izazvala oduševljenje među građanima Hrvatske, ali kao uređena i demokratska zemlja mi moramo zadržati dostojanstvo i odgovornost za budućnost Hrvatske. Na nama je ta zadaća ostala. Još jedanput svima vama, svima nama izražavam zadovoljstvo što je Međunarodni kazneni sud potvrdio ono u što smo mi vjerovali i što smo mi znali. Hvala vam lijepa. A sada predlažem da nastavimo raditi. Dakle na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja prof.dr.sc. Vesni Pusić, ministrici vanjskih i europskih poslova za obavljanje dužnosti prve potpredsjednice Vlade Republike Hrvatske, 2. Prijedlog za iskazivanje povjerenja Ivanu Vrdoljaku za obavljanje dužnosti ministra gospodarstva, 3. Prijedlog za iskazivanje povjerenja Anki Mrak Taritaš za obavljanje dužnosti ministrice graditeljstva i prostornog uređenja, 4. Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012. godinu - prijedlozi izmjena i dopuna financijskog plana izvanproračunskih korisnika za 2012. godinu: a) Hrvatskih voda, b) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, c) Hrvatskih cesta, d) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, e) Agencije za upravljanje državnom imovinom. - prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2012. godinu konsolidirano, 5. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2012.godinu, drugo čitanje, PZ br. 196. Prijedlog akata primili ste u pretince. Ima li primjedbi na uvrštavanje u dnevni red predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Utvrđujem da je dnevni red dopunjen.
Pa poštovani predsjedniče ne znam je li ovo neka greška, što se je to dogodilo, mi smo na prošloj sjednici usvojili ovaj Zakon o potporama u poljoprivredi i ruralnom razvoju i sad vidim da su već na dnevnom redu izmjene. Jel' se to radi o istom zakonu?
Nisam vas razumio.
Da li se radi o izmjenama onog zakona koji smo na prošloj sjednici donijeli?
Koja je to točka prijedloga? Koja je točka prijedloga?
7. točka.
7. – Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 207. Zakon koji je važeći, dakle pozitivni propis sada se mijenja ovim prijedlogom. A što bih drugo trebao reći? … [[Upadica se ne razumije.]] To ćemo vidjeti kad počnemo raspravljati o sadržaju. Sad je naziv taj. Hvala lijepa. Nema primjedbi drugih? Hvala lijepa. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Molim da se utvrdi kvorum. Imamo potreban broj prisutnih zastupnika u Hrvatskom saboru, možemo ići po redu. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o proračunu, P.Z. br. 205.? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za to? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Nema. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o proračunu, P.Z. br. 205. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, P.Z. br. 206.? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 86 za i 28 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona PZ br. 206. Tri, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platnom prometu, PZ br. 199. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platnom prometu, PZ br. 199 i to 81 glas za i 31 glas protiv. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o sanaciji javnih ustanova, PZ br. 201. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u 80 za i 31 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o sanaciji javnih ustanova PZ br. 201. Peto, tko je ja za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade SAD o nabavi i razmjeni usluga (USA-HRV-02) PZ br. 200. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno 112 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade RH i Vlade SAD o nabavi i razmjeni usluga (USA-HRV-02) PZ br. 200. O primjeni hitnog postupka kod donošenja Zakona o porezu na dodanu vrijednost PZE br. 203. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju PZE br. 207.i zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara PZE br. 204 ne glasujemo jer su u skladu sa stavkom 1.članka 161. Poslovnika Hrvatskog sabora. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Konstatiram da nema, utvrđujem da nema. Dnevni red je ovime dopunjen. Prelazimo na izjašnjavanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, prvo čitanje PZE br. 191, predlagatelj je Vlada RH. Molim?
Klub SDP-a je donio snop prijava za proračun za raspravu. Vani nema prijavnica i ostali se nismo mogli prijaviti. Ako ćemo tako raditi onda najprije neka se oni pošlihtaju pa ćemo mi raspravljati poslije.
Ne znam da li ima vani. … [[Upadica se ne razumije.]] Poriktat ćemo. Malo miješati rekli bi naši. Sve je uredu, korigiram ako nema vidjet ću zašto ih nema i kako je došlo do toga. Provjerit ću. O.k. slažem se korigirat ćemo stvari. Dajte idemo glasovati. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Prije prelaska na utvrđivanje dnevnog reda proširivanja dnevnog reda jedna obavijest. U ponedjeljak 3.prosinca ove godine u 14,00 sati u dvorani Josipa Jelačića prigodom obilježavanja Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom u Hrvatskom saboru održat će se druženje s osobama s invaliditetom te vas molim i pozivam da se odazovete u što većem broju. Idemo u skladu sa člankom 204.stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora dopuniti dnevni red sa sljedećim točkama dnevnog reda: 1. Konačni prijedlog Zakona o koncesijama, drugo čitanje, PZE br. 134, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti na radu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 209, 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 215, 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima, drugo čitanje, PZ br.94, 1. Konačni prijedlog Zakona o probaciji, drugo čitanje, PZ br. 179, 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 212, 1. Konačni prijedlog Zakona o istraživanju, uređenju i održavanju vojnih groblja, groblja žrtava 2.svjetskog rata i poslijeratnog razdoblja, drugo čitanje, PZ br. 148, 1. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o posebnim porezu na luksuzne proizvode, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 213, 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna Sporazuma o financiranju između Vlade RH i EU komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade RH i EU komisije za višegodišnji operativni Program "Razvoj ljudskih potencijala" za pomoć zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Razvoj ljudskih potencijala" u Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 218, 1. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, drugo čitanje, PZ br. 178, 1. Prijedlog odluke o sudjelovanju Oružanih snaga RH u Mirovnoj operaciji NATO-a na Kosovu (KFOR), 1. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnik Oružanih snaga RH u Mirovnoj operaciji EU "EU NAVFOR Somalija-Atalanta". Prijedloge ovih akata primili ste u pretince. U skladu s člankom 205. Poslovnika koji određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li netko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona? Ima. Poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Evo kao i uvijek posebno kada zakoni nisu određeni onom oznakom E smatramo da ne trebaju ići po hitnom postupku. Obzirom da i na niz zakona imamo amandmane Vlade, što će i danas biti slučaj. To se posebno odnosi na ovaj Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o posebnim porezu na luksuzne proizvode, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, koji nije niti europski zakon, a nema posebne analize i utemeljenja odnosno činjeničnog stanja što je donio ovaj poseban Zakon o porezu na luksuzne proizvode. To se odnosi na Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, te Zakon o zaštiti na radu, točka 9.smatram da bi trebala imati oznaku europskog zakona s obzirom da je to sporazum o financiranju između Vlade RH i EU komisije. Dakle ne vidim razloga i ne shvaćam zbog čega nije označen sa oznakom europskog zakona.
Hvala lijepa poštovanom zastupniku Zoranu Vinkoviću. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Ista primjedba, Klub zastupnika HDZ-a ne slaže se sa hitnim postupkom u slučajevima svih onih zakona koji nemaju oznaku PZE dakle ima ih koliko vidim 4. I slažem se s kolegom Vinkovićem da točka 9.apsolutno treba biti označena kao PZE s obzirom da se radi o europskim pitanjima.
Hvala lijepa. Sad ćemo u skladu sa Poslovnikom preći na glasovanje o hitnom postupku. Molim da utvrdite kvorum. Hvala lijepa. U dvorani je prisutno 117 zastupnik, dakle imamo potreban broj zastupnika da možemo odlučivati kvalificirano o svim točkama dnevnog reda. Idemo prvo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima? Molim da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Čekamo rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za i 35 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, PZ br. 215. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, PZ br. 212? Molim da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, PZ br. 212. 3, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prestanku važenja Zakona o posebnom porezu na luksuzne proizvode, PZ br. 213? Molim da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za i 35 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o posebnom porezu na luksuzne proizvode, PZ br. 213. 4, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za Višegodišnji operativni program razvoja ljudskih potencijala za pomoć zajednice iz instrumenata pretpristupne pomoći u sklopu komponente razvoj ljudskih potencijala u Hrvatskoj, PZ br. 218. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za. Tko je protiv? Hvala lijepa [[Upadica Vinković: Ima li suzdržanih?]] Nema u dnevnom redu. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju izmjena i dopuna Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za Višegodišnji operativni program razvoja ljudskih potencijala za pomoć zajednice iz instrumenata pretpristupne pomoći u sklopu komponente razvoj ljudskih potencijala u Hrvatskoj, PZ br. 218. O primjeni postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti na radu, PZE br. 210 ne glasujemo u skladu sa stavkom 1. članka 161. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Ima li netko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Utvrđujem da je dnevni red time dopunjen. Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru i poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Sabor zasjeda, nastavljamo s radom 6.sjednice Hrvatskog sabora. Predlažem da u skladu sa člankom 204.stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora dopunimo dnevni red sljedećim točkama. Prvo je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, prvo čitanje, PZ br. 216, Drugo je Prijedlog Zakona o sudovima, prvo čitanje, PZ br. 217, Treće, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, prvo čitanje PZ br. 211. Pitam ima li primjedbi na uvrštavanje u dnevni red predloženih točaka dnevnog reda? Utvrđujem da nema. Dnevni red je time dopunjen.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Sabor u svom redovnom zasjedanju zasjeda do 15. prosinca. Mi u dnevnom redu koje smo obrađivali nismo obradili sve točke dnevnog reda i ostalo je vjerujem još dosta posla za odraditi u tih idućih tjedan dana. Danas nakon jučerašnje sjednice Vlade u dnevni red dodajemo novih 28. točaka od kojih većina zastupnika bilo pozicije, bilo opozicije vjerojatno nije vidjela ni tekstove i morate dozvoliti da izražavam čak i sumnju da li oni zakoni koji nose oznaku da se usklađuju sa pravnom stečevinom EU su stvarno te prirode ili je to samo način da oni uđu u dnevni red po hitnom postupku. Zbog činjenice da Vlada na ovaj način tretira Parlament i mislim da mi u tjedan dana mi možemo izučit novih 28 zakona da bismo mogli uopće adekvatno se pripremiti i raspravljati o zakonima koji se pred nas stavljaju. Samo ću spomenuti da smo danas razgovarali o jednom dijelu zakona iz oblasti pravosuđa, a da se recimo pod točkom jedan nudi Strategija razvoja pravosuđa za razdoblje od 2013. ili kolokvijalno od mjesec dana pa na dalje. Mislim da smo dovedeni u situaciju u kojoj je nemoguće kvalitetno raditi. Pozvao bih se ovdje na jednu dubokoumnu misao predsjednika Vlade kada je slušao naše prigovore, onda je on na to odgovorio fućka mi se. I ovo sada pokazuje da se Vladi stvarno fućka o tome što misli Parlament i kako misli da Parlament u tjedan dana može odraditi ovaj posao koji se pred nas stavlja. Dodatno tome postoje 4 točke dnevnog reda koje nisu uvrštene po hitnom postupku jer smo prvo čitanje već odradili. To je grupa zakona koja se tiče lokalnih izbora. Mi postavljamo pitanje što se dogodilo s dobrom parlamentarnom praksom? Što se dogodilo sa svim onim na što se pozivao predsjednik Vlade i njegovi najbliži suradnici tvrdeći da dobra parlamentarna praksa brani da se u godini koja prethodi izborima mijenja izborno zakonodavstvo. I sada 4 mjeseca prije lokalnih izbora vi nudite izmjene Zakona o lokalnim izborima, Zakona o lokalnoj samoupravi, Zakona o prebivalištu i Zakona o Registru birača. To su toliko važne teme i toliko važni zakoni da nitko pametan ne može očekivati da se o njima može razgovarati u roku od 3 ili 4 dana niti da se jedan zastupnik može kvalitetno pripremiti za raspravu i da uopće može proći cijeli ovaj dnevni red. Zbog tih razloga ja vas molim u ime kluba HDZ-a da ne uvrštavate u natrpan dnevni red još 28 točaka bez obzira radilo se o hitnom postupku ili o drugom čitanju jer je ovaj dnevni red nemoguće kvalitetno odraditi u tjedan dana. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Ja sa pozicije ovog stola mogu vam reći da ćemo osigurati raspravu i nitko od zastupnika neće biti zakinut da raspravlja, iznosi svoje stajalište bilo u ime kluba, bilo u svoje osobno. O prioritetima rada ćemo se dogovoriti i u skladu sa prioritetima države, odnosno Vlade i postupati. A o dnevnom redu ćemo odlučivati u skladu sa Poslovnikom. Što ćemo odraditi, koliko ćemo odraditi to ne zavisi od predsjednika Sabora nego od zastupnika u Saboru. A moramo poštivati i neke obveze koje smo preuzeli prema EU. Pa ja predlažem da prijeđemo na izglasavanje predloženih točaka dnevnog reda u skladu sa Poslovnikom kako bismo mogli utvrditi dnevni red, a onda dogovoriti što je od prioriteta važno da završimo do kraja ustavnog roka. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče protivim se uvrštavanja u dnevni red po hitnom postupku prijedlog zakona pod rednim brojem 15. br. 228. jer se radi o zakonu koji suspendira kolektivne ugovore. Ovo je neprimjereno i po prvi put u povijesti Hrvatske se događa da po hitnom postupku Vlada Saboru predlaže donošenje takvog Zakona o suspenziji kolektivnih ugovora i to po hitnom postupku. Po svojem sadržaju i po svojim posljedicama taj zakon bi trebalo nazvati Zakon o zabrani sindikalnog djelovanja u Hrvatskoj i naprosto ne mogu razumjeti, vjerovati i prihvatiti činjenicu da na zadnjem tjednu parlamentarnog zasjedanja Vlada se uopće usudila sa takvim prijedlogom Zakona po hitnom postupku doći u Sabor bez prethodnog mišljenja GSV-a.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Sad ćemo sve na demokratski način o svemu odlučiti u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora. Molim da utvrdimo kvorum u sabornici. Hvala lijepa. U sabornici je prisutno 120 zastupnika. Imamo zadovoljavajući broj. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, P.Z. br. 221? Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za i 39 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, P.Z. br. 221. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, P.Z. br. 219? Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Može rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za i 39 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, P.Z. br. 219. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za "Dodatno financiranje kreditnog Programa financiranja izvoza", P.Z. br. 220? Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 91 glasom za i 29 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje kreditnog programa financiranja izvoza PZ br. 220. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz, PZ br. 223. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 39 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz PZ br. 223. Peto, to je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata PZ br. 224. Molim da se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas i 38 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata PZ br. 224. 6.tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o uskrati isplate dodatni materijalnih prava zaposlenima u javnim službama PZ br. 228. Molim da se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas i 36 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o uskrati isplate dodatni materijalnih prava zaposlenima u javnim službama PZ br. 228. U skladu sa stavkom 1.članka 161. Poslovnika Hrvatskog sabora o primjeni hitnog postupka ne glasujemo kod donošenja Zakona o poštanskim uslugama PZE br. 229, Zakona o državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave PZE br. 230, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju u prometu nekretnina PZE br. 231, Zakona o presađivanju ljudskih organa u svrhu liječenja PZE br.227, Zakona o primjeni ljudskih tkiva i stanica PZE br. 225, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost PZE br. 222, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reviziji PZE br. 233, Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom PZE br. 235, Zakona o alternativnim investicijskim fondovima PZE br. 234. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Hvala lijepa. Utvrđujem da je dnevni red ovime dopunjen. A sada bismo u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora i to člankom 202. stavak 2. predložio bih dopunu dnevnog reda jednom točkom, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv poštovanog zastupnika Ivice Mandića. Prijedlog akta ste primili na klupe. Ima li netko od zastupnika primjedbu na predloženu dopunu dnevnog reda? Utvrđujem da nema. Dnevni red je time dopunjen. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Sukladno odredbama članka 225.a Poslovnika tražim u ime kluba HDZ-a stanku od 30 minuta. Obrazlažem je time da zbog katastrofalnih posljedica poplave koja je pogodila sjeverni dio naše zemlje, isto tako zbog posljedica zagađenja, prekograničnog zagađenja Slavonskog Broda iz rafinerije susjedne države, a s obzirom na činjenicu da premijer govori o izvanrednom stanju mada ne spominje ove katastrofalne posljedice nego sasvim neke druge argumente tražimo stanku u ime kluba da bi se očitovali o ovim bitnim temama pred aktualno prijepodne.
Izvolite poštovani zastupniče Dinko Burić.
Poštovani gospodine predsjedniče u ime Kluba zastupnika HDSSB-a također tražim stanku od 15 minuta zbog razloga okolnosti koje zabrinjavaju sve građane Slavonskoga Broda ali i šire na području Slavonije i Baranje a vezani su uz zagađenje i nepoduzimanje nikakvih mjera kako bi se te štete sanirale.
Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici da bismo skinuli dilemu pročitat ću članak 223.b Poslovnika Hrvatskog sabora: "Predsjedavajući sjednicom Sabora neće odobriti stanku za sastanak kluba zastupnika ukoliko se zahtjev za stanku podnosi prije utvrđenog dnevnog reda i prijelaza na dnevni red." Mi sada ne prelazimo na dnevni red. Prema tome, stanku ćemo dati kad prijeđemo na dnevni red, a sada ćemo nastaviti sa aktualnim prijepodnevom. Hvala lijepa. Molim da idemo raditi. Prvo molim da dozvolite da se primjenjuje Poslovnik. Dakle, poštovani zastupnik Nedžad Hodžić ima pravo postaviti pitanje. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje pitanje je za ministra financija gospodina Slavka Linića. Gospodine ministre ranijih godina, a naročito 2006. i 2007. godine smo svjedočili nerijetkim slučajevima poreznog nadzora u kojem su pojedini inspektori štićeni pročelnicima Poreznih uprava i rješenjima samostalnog drugog stupnja koji je rješavao žalbe na najbrutalniji način pljačkali poduzeća izmišljajući porezne obveze. Podsjetit ću vas da se 2007. godine grupa poduzeća iz Istre odlučila otvoreno suprotstaviti tom bezakonju i pljački istupajući u medijima, višestrukom obraćanju Saboru RH, blokirajući ceste, pišući otvorena pisma tadašnjem ministru financija i koje li ironije pozivajući tadašnjeg premijera da zaštiti zakonitost u zemlji. Također ću vas podsjetiti da inspektor protiv kojeg su se borila ova istarska poduzeća biva vrlo brzo priveden i procesuiran, a par godina kasnije i pročelnik Porezne uprave županije Istarske priznaje primanje mita i biva procesuiran. Očigledno je ova ekipa nekim poduzećima izmišljala porezne obveze i punila državni proračun, a drugima vjerojatno opraštala porezne obveze i punila svoje džepove. Moje pitanje glasi imate li informacije da li su ovakva ponašanja bila prisutna i u ostalim dijelovima Hrvatske i što kanite poduzeti da se ovim poduzećima opljačkani novac čim prije vrati jer bi rješenje ovih problema redovnim sudskim putem moglo za većinu tih poduzeća doći prekasno.
Molim vas kolege dajte da građani čuju pitanja i dajte da građani čuju odgovore, to je smisao aktualnog pitanja, a ne da mi međusobno postavljamo pitanja. Izvolite, poštovani ministre izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče. U toku 2012.godine u Poreznoj upravi zaprimili smo niz prigovora hrvatskih poduzetnika, stranih poduzetnika koji su se žalili na postupke u kojem u prvostupanjskom rješenju ili prvom izdanom poreznom rješenju imamo jedno tumačenje, a nakon inspekcijskih nalaza godinu ili dvije iza toga drukčiju primjenu poreskih pravila. Prema tome, prigovori su od mnogih poduzetnika i ne samo u Istri nego u cijeloj Hrvatskoj. Kompletne zahtjeve i predmete imamo prikupljene u Poreskoj upravi. Da bi izbjegli ovakva događanja u toku ove godine mijenjali smo Opći porezni zakon i utvrdili da takva rješenja možemo poništavati samo sudskom odlukom, bez suda to nismo u stanju promijeniti. I ono što smo također predvidjeli ukoliko takvo rješenje ide na teret poduzetnika neće se primjenjivati nego će ići ono rješenje koje je povoljnije za poduzetnika. Isto tako sada posljednjim izmjenama i dopunama Zakona o Poreznoj upravi utvrdili smo da će Porezna uprava davati obvezna mišljenja. I ta obvezna mišljenja biti će obvezatna za sve i za ja bih rekao neposredne urede, ali i za nadzor. Prema tome Porezna uprava biti će odgovorna za izdana rješenja i neće se moći davati tri različita mišljenja u Poreznoj upravi, ovisno o tome da li je to središnji ured, da li je to regionalni ured ili je to nadzor. Prema tome, ono što je sa primjenom ovakvih zakona promijenit ćemo ponašanje. U isto vrijeme da bi na neki način dobili i odgovorna tumačenja što se to događalo unutar Ministarstva financija i Poreske uprave ići ćemo na formiranje revizorskog tijela tko će zauzeti stajališta oko ovakvih spornih, ali to će biti samo stručno mišljenje, to će pomoći eventualno rješavanju sudskih sporova. Prema tome i revizijskim utvrđenim činjenicama doći ćemo do podataka da li je upravu poreznik ili poduzetnik ali to će se moći primjenjivati samo na sudu. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Hodžić, izvolite. Nedžad.
Zahvaljujem gospodine ministre. Naime, moje pitanje je u osnovi potaknuto ovim što ću sada reći. Upravni sudovi apsolutno u dosadašnjoj praksi nisu uvažavali čak ni nalaze ovlaštenih sudskih vještaka što bi valja da grupu pravnika biti temelj da barem posumnja, dakle ne radi se samo o načinu rada Porezne uprave i rješavanja u Ministarstvu financija nego i Upravni sud kojem se poduzetnici obraćaju u dosadašnjoj praksi je radio zastrašujuće stvari. Dakle to su stvari koje ja doživljavam kao rušenje ustavnog poretka ove zemlje, ako … 5 instanci gdje ni u jednoj toj instanci činjenica ne znači nikome ništa. Zato vas molim da u budućoj praksi dakle vi ćete pružiti veliku poruku poduzetništvu hrvatskom da se osokoli da krene naprijed samo ako ćete biti pravedni. Dakle budite strogi, ali budite pravedni. Hvala.
Hvala lijepa. Drugo pitanje, poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče.
Zastupnice završite sa pitanjem, ne gori ništa. Postavite pitanje, dobit ćete priliku.
Hvala vam lijepo predsjedniče. Postavljam pitanje predsjedniku Vlade Zoranu Milanoviću. Poštovani predsjedniče Vlade, najavljeno je uvođenje poreza na nekretnine i izazvalo je dosta interesa u javnosti. Danas je dio nekretnina oporezovano na način da postoji komunalna naknada, porez na vikend kuće, a sada se najavljuje oporezivanje ukupnih nekretnina. Da li to znači kao što možemo u javnosti čuti da se radi o dodatnom poreznom opterećenju naših građana i da li će to utjecati na povećanje prihoda u državnom proračunu? Hvala vam lijepo.
Odgovor, poštovani predsjednik Vlade RH Zoran Milanović.
Poštovana kolegice. Kao što ste sami rekli ukidaju se dva poreza, a uvodi se porez na nekretnine. I to je tema koju smo stavili u javnu raspravu jer želimo o tome razgovarati, nekoliko mjeseci ćemo imati prilike o tome iznositi stavove. I želim ovdje naglasiti da nije ovdje primarni cilj uvesti porez koji imaju sve druge države u EU. To formalno čak i nije naša obaveza. Tu se naprosto radi o uvođenju reda pri čemu dakle na početku rasprave, naglašavam da inzistiramo na tome da ne bude dodatnih poreznih opterećenja i da se štiti srednji sloj i instrumenti poreza će tome doprinijeti. I zato prihvaćam kritike ali sam zbunjen ako tako mogu reći neutemeljenim kritikama od strane onih koji taj prijedlog očito nisu dovoljno pažljivo pročitali. Dakle ne pada nam na pamet i ukoliko se takva opasnost negdje skriva u zakonu ukažite na nju, ne pada nam na pamet da tim porezom opterećujemo ljude koji žive u nekretninama, koji koriste kuće za odmor koje su gradili 30 godina kamen po kamen, ciglu po ciglu što je radio veliki broj naših građana. To ne, ali šta da i to očekujem da se podrži. Ako se ne podržava da se objasni zašto se ne podržava. Da se nekretnine stave u gospodarsku funkciju, da se izvuku iz sive zone, da se to se odnosi na one koji su vlasnici nekoliko nekretnina, da ih se natjera da sklapaju transparentne ugovore sa najmoprimcima i da na to plate umjeren, relativno mali porez, time ekonomska funkcija ispunjava, nekretnine se stavljaju u promet, otvara se i niz drugih kolateralnih mogućih radnih mjesta kao u zapadnoj Europi, dakle to je jedan strogo uređen sustav. Daju se bankovna jamstva, sklapaju se ugovori o najmu na više godina, sve to skupa se može podvesti pod jednu jedinu riječ: red i još jednu, transparentnost. I zato sam uvjeren da će i oni koji trenutno iz političkih razloga kritiziraju ovaj koncept na kraju biti s nama i glasati za taj zakon jer ne može biti protiv toga da se na nekretnine koje se ne koriste, koje su u biti u skrivenoj gospodarskoj funkciji negdje tamo iza leđa, sa strane, nevidljive, da se na to ne plaća porez. Pa to imaju sve i manje uređene države od Hrvatske. Dakle još jednom, da zaključim, nikako ne novi udar na građane, nikako ne dodatno opterećenje srednje klase, nikako ne. Recimo još jednu stvar, u nizu zapadnih država se plaća porez na rezidentnu nekretninu, dakle na kuću u kojoj živite. To nećemo uvesti, ne pada na pamet. To nećemo uvesti. Dakle ponovit ću još mnogo puta šta je cilj ovog zakona, a šta nije cilj i šta nećemo dopustiti. S obzirom da taj zakon nije donesen, da još nije ovdje formalno ni u Saboru upravo zato smo ga tako rano stavili u javnost da svatko može uprijeti prstom i reći ovo je loše, ovo je štetno, ovo ste krivo procijenili, dakle predstavljat će dodatno porezno opterećenje itd., itd. I još jedan transparentan izvor sredstava lokalne samouprave, to je svugdje u svijetu, izvor sredstava lokalne samouprave. Dakle ja tu vidim, u porezima općenito ne možemo ih slabiti, porez je porez, porez je teret, ali u ovom porezu vidimo samo dobru i transparentnu stvar i uređenu državu i to je sve. I spreman sam za dug i naporan razgovor sa svima onima koji misle drukčije, ali misle, ključna riječ je misle.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Zadovoljna sam s odgovorom premijera naravno jer smo iz njegovog odgovora nedvojbeno saznali da oporezivanja dodatnog za građane neće biti, da će se štititi srednji sloj i da će to doista biti izvori proračuna lokalnih jedinica. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar u ime kluba.
Poštovani gospodine predsjedniče, ja se ispričavam što se ponovo javljam, ali s obzirom da Hrvatski parlament nije mjesto za ovakvo provođenje vlastitih ideja i često puta maltretiranje zastupnika koji drugačije misle morao se ponovo javiti da vas upozorim na sljedeće. Ne znam na temelju kojeg Poslovnika mi radimo na sjednicama, možda na temelju ovog pročišćenog teksta koji niste bili u stanju objaviti u Narodnim novinama. Ali ako je to već propis po kojem radimo podsjetit ću vas da je na prošlom zasjedanju dogodio se isti slučaj da je tražena stanka u ime kluba nakon što ste utvrdili dnevni red i vi ste tu stanku odobrili i nakon što ste odobrili stanku govorili su svi predstavnici klubova. Radilo se o Strategiji zdravstva u Republici Hrvatskoj. Možda se ne sjećate, ali i tada je na snazi bio isti ovaj Poslovnik i ne možete vi od danas do sutra tumačiti odredbe Poslovnika samo zbog činjenice da Vlada nema odgovora na ozbiljna pitanja koja se pred nju postavljaju. Stoga ponavljam zahtjev, odobrite stanku od 30 minuta za sjednice klubova da se možemo očitovati o aktualnoj situaciji u zemlji.
Poštovani zastupniče, svi smo ljudi i svi smo grešni ali da vam pročitam još jednu odredbu Poslovnika Hrvatskog sabora, to je odredba članka 180. Poslovnika Hrvatskog sabora usput koja se nije mijenjala kod zadnje novele Poslovnika Hrvatskog sabora. Dakle aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice Sabora prije prelaska na prvu točku dnevnog reda. Dakle ovo je aktualno prijepodne, a članak 223. ne da se može tumačit drugačije nego kaže da predsjednik neće dati stanku. … /Buka u dvorani./… Ja molim, molim ako sam dao pa pogriješio molim da me ocijeni Hrvatski sabor da sam napravio grešku i ja se ispričavam cijelom Hrvatskom saboru, svima. Ako je tako. Idemo dalje sa aktualnim prijepodnevom. Dakle dobit ćete stanku kad pređemo na dnevni red. Hvala lijepa. Sljedeće, treće pitanje je pitanje poštovanog zastupnika Tomislava Karamarka. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje za gospodina Milanovića, predsjednika Vlade. Gospodine Milanoviću, približava se godinu dana kako ste na vlasti, kako ste kreirali Vladu i šta nam donosi tih godinu dana probat ću sažet u nekoliko relevantnih informacija koje zanimaju naravno i opterećuju ne samo nas ovdje nego prije svega one koje zastupamo, a to su naši građani. Dakle, ovih godinu dana potrošnja je pala za 6% u odnosu na rujan prošle godine, industrijska proizvodnja za 7%, izvoz je pao za preko 12%. Sveukupno urušen je bruto domaći proizvod za preko 1,5%. Stranih izravnih ulaganja je u prvih 6 mjeseci bilo 4 puta manje nego u isto vrijeme, dakle u prvom polugodištu prošle godine 2011. za vrijeme naše Vlade, sa 600 milijuna eura ulaganja palo se na 150 milijuna eura. Kako će to biti do kraja godine to samo Bog zna. Broj nezaposlenih narastao je na preko 333000, dnevno stotine ljudi ostaju bez posla. Dakle, u ovom momentu imamo 40000 više nezaposlenih nego prošle godine u ovo vrijeme. Inflacija je porasla 5%. S njome naravno i troškovi života i poslovanja. Smanjena je kupovna moć naših građana. Naravno time se i ruši standard. Dakle, očito je da preuzimanjem vlati dolazite čini mi se nespremni, dakle i programski i kadrovski. Godinu dana čini nam se da je izgubljeno u nekakvom lutanju bez cilja, bez jasno definiranog cilja. Naravno nije se od vas tražilo da u šest, sedam mjeseci napraviste od Hrvatske neku od skandinavskih zemalja. To nitko od vas nije očekivao, a da su neki negativni trendovi trebali nekim mehanizmima, programima biti zaustavljeni to je evidentno. Mene sad zanima šta doista nakon godinu dana, evo sad će godinu dana, da li ste počeli razmišljati da li postoji neki plan koji bismo mogli nazvati konzistentnim planom i neke mjere kojim ćete pokušati zaustaviti ovo drastično pogoršanje ekonomske situacije u zemlji i masovno osiromašivanje hrvatskog čovjeka. Evo ja bih vas molio stvarno konkretan i precizan odgovor. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Hvala uvaženi kolega. Ja ću vas odmah podsjetiti šta ste me pitali. Pitali ste me da li ste počeli razmišljati, to je vaše pitanje. … [[Upadica Karamarko, ne čuje se.]] Da, da. Plan imamo, ali je pitanje da li ste počeli razmišljati. Kako da odgovorim na to pitanje? Kak' da odgovorim na to pitanje? Dakle, mi smo davno počeli razmišljati, razmišljali, radimo i nije nam lako i ne tužimo se. Kažete da vam se čini da nakon godinu dana lutamo. Vi uopće niste kritični prema nama. Ja ću vam reći da vam se krivo čini, mi ne lutamo. Mi ne lutamo! Ali nije jednostavno. I kao što ste primijetili u mojim nastupima ja za vrlo malo toga ako za išta optužujem prethodnu vlast i prethodnih 8 godina i Vlade u kojima ste vi bili ministar. Vrlo malo, ni malo u ovom Parlamentu. Vrlo malo, nimalo jer sam rekao da to neću raditi jer je to besplodno, to je besmisleno. Dakle, to ne radim. Kad me pitate da li smo počeli razmišljati odnosno hrvatski jeste li počeli razmišljati. Jesmo, razmišljamo i radimo. Šta smo napravili u godinu dana? Manje od onog što smo htjeli. Situacija u Europi je teška, u Hrvatskoj je teška. Sljedeće godine bi prema prognozama trebala biti nešto manje teška nego u našem okruženju u kojem će biti jako loše. Kod nas još uvijek se govori o mogućnostima rasta, rasta koji nas ne zadovoljava. Jer koliko god da se danas zadužujemo upotrijebit ću ponovno tu riječ zadužujemo manje nepovoljno nego prije godinu dana to je i dalje preskupo. To je i dalje preskupo. Ako imate prinos na državne obveznice od 5% ili 4%, čak je padao ispod 4% to je super u odnosu na 7 i pol posto. Ali ako vam je gospodarski rast minus 2, a takva je situacija danas praktički u svim europskim državama, negdje bolja, negdje lošija, negdje bolja, negdje lošija. Gledajte, možemo se nadglasavati. Znam točno šta govorim i govorim činjenice, a što se vas tiče tim gore po činjenice. Dakle, ne napadam vas. Kažem da u Europi osim Norveške i Švicarske nema ni jedne države bez deficita i nema ni jedne države koja u rasponu između zaduživanja na 10 godina i gospodarskog rasta nema rupu. To je loša perspektiva. Ali da dođemo na to šta smo napravili u godinu dana? Proračunski deficit je bio u 2011. 15 milijardi kuna. Ove godine će biti 10 milijardi kuna. I znam da se hrvatskim građanima živo fučka za to. I meni bi da nisam političar. Oni od toga trenutno nemaju ništa. Međutim, to je jako važno za ugled i financijsku stabilnost zemlje, a ugled znači pristup financijskim tržištima. Hrvatska je dakle danas po tom pitanju ha reći ću u nešto boljem, ali u stvari u nešto manje nepovoljnom položaju nego prije godinu dana. Kao što znate naš kreditni rejting, a investitori gledaju svaki detalj je bolji nego što je bio prije godinu dana. On je iz negativnog outlooka odnosno prognoze prešao u stabilnu. Međutim, to je i dalje nizak kreditni rejting. To su činjenice. I neću ići logikom tim gore po činjenice. Kada kažem da je u Hrvatskoj u ekonomskom smislu i u smislu odnosa prema javnoj potrošnji izvanredno stanje, onda ću to ponoviti i danas o tome ovdje isto možemo razgovarati. Da je, ali to ne znači da je stanje neposredne ratne ugroženosti i opasnosti, to ne znači da je ratno stanje, to ne znači da je kaos i nered. To znači da je stanje izvanredno u odnosu na ono što smo godinama smatrali zdravo za gotovo normalnim, a to je da potrošnja stalno raste, javna potrošnja i da je ne prati na zdrav način rast gospodarstva. Sad smo došli do točke u kojoj moramo donositi komplicirane i nepopularne odluke. I mi ih na žalost ali nužno donosimo. Kad me pitate da li smo počeli razmišljati? Davno, ali nikakve koristi od razmišljanja. Jeste li počeli razmišljati? Jesmo i radimo. Ulazimo u Europsku uniju sljedeće godine. pripremamo zemlju detaljno, kapilarno za sve ono što nas čeka. Za svaku kunu, za svaki euro koji dolazi. Govori nam se u Bruxellesu da nam se za europske projekte daju isti uvjeti, isti status kao državama koje su ulazile ranije. Sve je to dio jedne slike, jedne velike slike koju ćemo morati popunjavati pažljivo, detaljno, minuciozno, točku po točku, slagalicu po slagalicu. I u tome očekujem vašu neću bit naivan podršku, razumijevanje. Jer ono što smo imali do sada više neće moći. I kada se govori o elementarnim ljudskim pravima, recimo o pravu na 10 otpremnina [[Upadica Leko: Predsjedniče vrijeme!]] Jel' isteklo vrijeme? Ispričavam se. To je to. Hvala.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Tomislav Karamarko, izvolite.
Naravno ne mogu biti zadovoljan ovakvim odgovorom jer nismo dobili konkretan odgovor. Dobili smo jedan odgovor na kakve smo naučili od premijera Milanovića, dakle verbalnu akrobatiku itd., međutim pravi odgovor nemamo. Drago mi je da ste počeli razmišljati, drago mi je da ste svjesni situacije u kojoj se država nalazi. Pozivate se na bivšu vlast i na probleme u Europi, ali gdje ste tu vi? Gdje? Vi ste u vakumu jer program ne postoji niti će postojati po svemu sudeći. Govorite o bivšoj vlasti, pa prošle godine u ta neromantična vremena bivše vlasti PDV je bio manji, naši ljudi su imali manje rate za struju, plin, energente, lakše su živjeli, bilo je manje stečajeva, bilo je manje gašenja radnih mjesta. Vi najavljujete u nedostatku ideja monstruozni porez. Pa što mislite koje će biti posljedice tog poreza ako ga uvedete? Sjećate se slike iz Zadra? To će biti svakodnevne slike. Prema tome, mogu reći da je vaša vlast doista u ovih godinu dana, volio bih vi vjerojatno činite sve što možete, ali to nije dovoljno za Hrvatsku u ovom momentu. Pretvorili ste se u mašineriju naprosto za proizvodnju sirotinje i socijalnih slučajeva. A kad spominjete, kad spominjete izvanrednu situaciju ja mislim da je ona počela u onom momentu kad ste preuzeli vlast. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Četvrto pitanje i poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade govoreći na pitanje jedne od prethodnih zastupnica o porezu na nekretnine kazali ste porez je porez, porez je teret. Točno. Jedna od, i rekla bih jedina, vidljiva osobina vaše ekonomske politike u protekloj godini bilo je upravo povećanje toga poreznog tereta. Rezultati također jesu kakvi jesu. Gospodarska aktivnost pada, nezaposlenost raste, općenito životni standard i na neki način životna perspektiva u našoj zemlji slabi. Posljedica je to politike koja se temelji na povećanju poreznog opterećenja. Međutim, vi najavljivanjem poreza na imovinu nastavljate i dalje tim pravcem. Nastavljate i dalje najavljujete da će i u idućoj godini ekonomska politika biti usmjerena na povećanje poreznog tereta. Međutim ono što danas o tome znamo i jasno pokazuje da to nije nikakav porez na bogate ili super bogate već da će taj porez zahvatiti najširu osnovicu hrvatskih građana zbog historijskih i povijesnih okolnosti kako je u Hrvatskoj nastajalo vlasništvo nad nekretninama. Vi kažete zaštiti ćemo srednji sloj. Ali to, gospodine predsjedniče Vlade, u ekonomiji nema veze. Ona ne funkcionira po političkom diktatu ili političkoj želji. Najava poreza znači da su neki ljudi odustali od rekonstrukcije svojih nekretnina da im ne povećaju vrijednost već danas, a to znači da su neki obrtnici, neki građevinari ostali bez posla. Najava tog poreza znači da su neki odustali od stvaranja nekih novih nekretnina, izgradnje, što znači da su opet neki građevinari ostali bez posla. Kao i svaki drugi porez ovaj porez znači pad gospodarstva, pad potrošnje. Moje je pitanje stoga jednostavno zašto, gospodine predsjedniče Vlade, ne odustanete od ovog iracionalnog i u ovom trenutku iznimno štetnog ekonomskog poteza? Zašto ne odustanete od ovoga poreza i iskoristite svoj autoritet predsjednika Vlade da spriječite da se kažnjavaju građani, umirovljenici i radnici čija je jedina greška što su cijeli život štedili, radili i ulagali? Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim da se svedete u poslovničko vrijeme. Hvala lijepa.
Ako ja mogu … [[Govornik se ne razumije.]] neka ljudi govore, mene možete prekinuti. Jer ovo je prostor da iskoristimo svaku sekundu, a vidjet će se koliko je tko tu kulturan. Gledajte, ja moram komentirati vaše pitanje jer na njega odgovaram. Niste postavili pitanje nego ste apelirali zašto ne odustanete. Jeste li vi uopće vidjeli taj zakon? Dakle, taj zakon formalno još nije predstavljen, bit će u utorak. Dakle, govorite o nečemu što niste vidjeli. Plašite te iste investitore koje ovdje spominjete kao ljude koji su u strahu od nečega odustali, ustvari ih plašite. Imali ste seriju tiskovnih konferencija neki dan [[Upadica Šuker: Pa vi ste otvorili javnu raspravu, a ne mi.]] Da javnu raspravu o zakonu koji niste vidjeli.
Molim vas poštovani zastupniče, oprostite
Vidjet ćete ga i onda očekujem kritike. Ali da se vratimo na ovo. Rekli ste dakle ja ne mogu odgovoriti na vaš apel pa vam mogu dati ponovno argumente zašto smatramo da se radi o jednoj korisnoj stvari koja uvodi red i koja nipošto neće povećati porezno opterećenje. Kad vidite zakon znat ćete. A kada govorimo o tome, o vašoj tezi da smo povećali porezno opterećenje, idemo redom. Dakle, ukinuli smo neke parafiskalne poreze, odnosno davanja, razne naknade, spomeničke rente. Porez na reinvestiranu dobit se ukida, PDV u turizmu sljedeće godine pada, 2% manji doprinos na zdravstvo. To su sve povećanja poreza jel' tako? Ili možda smanjenja? I povećanje PDV-a. Krajnja posljedica balans, ni gore ni dolje. Sa ciljem da se nešto postigne. Da se popuni državni proračun i da se kroz ova smanjenja o kojima sam govorio, a ona su činjenica i ne možemo ići logikom tim gore po činjenicu, priznajte te činjenice. To su činjenice da motiviramo određenu vrstu ekonomski poželjnog ponašanja. Hoćemo li uspjeti? Kao što sami kažete u ekonomiji se nikad ne zna. Ekonomsku krizu ni najveći mozgovi nisu predvidjeli, a naročito ne u ovakvom opsegu i s ovakvom težinom, nisu je predvidjeli! Danas vam nitko ni najpametniji ljudi na svijetu ekonomisti, a to je totalna društvena disciplina i rijetki su joj dorasli ne mogu dati jasan odgovor koje su točno posljedice nekih mjera porezne i ekonomske politike. Ono što radimo, radimo zato jer smo proračunali, da mi smo proračunati i vjerujemo da radimo ispravno. Ali ne možete reći da smo povećali porezno opterećenje. Nismo, nismo! Negdje smo ga smanjili i povećali smo PDV. A o porezu na nekretnine očekujem da budete naši i moji najžešći kritičari u danima koje slijede, ali ćete vidjeti da to nije porez na srednji sloj, da to nije porez koji su gradili kuće za odmor godinama i desetljećima ali da to je porez ali ne kazneni porez nego stimulativan porez na one koji imaju nekretnine i skrivaju ih od država i ne iznajmljuju ih na transparentan način. Kada to počnu činiti država će ubirati relativno nisku stopu poreza koja će ići lokalnoj samoupravi, bit će zaštićeni najmoprimci, bit će sve čistije. I drugo, reći da se u taj porez ne može ići među ostalim zato što su nam neuredne zemljišne knjige je priznanje vlastite kapitulacije. Ajde recite nam da nećemo ući u EU jer nismo spremni. Spremni smo, nismo savršeni ali smo spremni. Nećemo imati na porez koji imaju Njemačka, Austrija i druge države zato jer ne znam nismo spremni. Spremni smo, radimo na tome, dorasli smo tom zadatku, nismo lošiji od njih. Dajte to recite, ne meni, nego Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Prije nego prijeđemo na 5.pitanje, molio bih Aktualno prijepodne u Hrvatskom saboru ne održava se, samo malo zato baš da se čuje, dajmo da čuju, Aktualno prijepodne u Hrvatskom saboru ne odražava se ni radi jednog zastupnika ni radi jednog ministra nego radi hrvatskih građana. Budimo parlamentarni, poštujmo Poslovnik Hrvatskog sabora, nemojmo dobacivati iz klupe ne zato što bi zbunili govornika nego ne čuju hrvatski građani smisao odgovora ni smisao pitanja. A sada se ispričavam poštovanoj zastupnici Martini Dalić ali sam bio dužan upozoriti kako bi i vaš komentar čuli građani kao i svako drugo pitanje i komentar. Hvala lijepa. Izvolite poštovana zastupnice Martina Dalić.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, nisam zadovoljna vašim odgovorom zato jer mi niste odgovorili na pitanje. A ono što bih rekla u komentaru na cijeli vaš ovdje izneseni govor jest činjenica da hrvatsko gospodarstvo pada, da pada osobna potrošnja, da pada izvoz, da raste nezaposlenost, da najavljivanje ovoga poreza koji se ne najavljuje tek tako nego se najavljuje iz usta najviših dužnosnika i predstavnika Vlade, dakle radi se o vrlo službenoj stvari i žao nam je što još nema prijedloga za javnu raspravu ali mi ovdje predstavljamo hrvatske građane. Najava toga produbit će gospodarski pad. Nebitno je gospodine Milanoviću sve ovo što ste vi rekli i ovako i onako, mi se ovdje u našoj državi moramo boriti da koliko toliko bude bolje. A stvarnost nam pokazuje da put kojim idete nije dobar. Vi uporno inzistirate na tom putu, a i sami ste kazali porez je porez, porez je teret, a sa teretom nema rasta. To ste pokazali … [[Govornica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. 5.pitanje i poštovani zastupnik Mile Horvat. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem se. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade RH gospodinu Zoranu Milanoviću. Dakle Vlada RH pokrenula je rješavanja pitanja otpisa parničnih troškova obiteljima civilnih žrtava rata, a koje na sudu nisu uspjele s tužbama za naknadu štete zbog smrti bliske osobe i zbog toga plaćaju danas visoke sudske troškove. U 7.mjesecu ove godine Vlada je donijela uredbu po kojoj pravo na otpis parničnih troškova priznaje samo socijalno najugroženijim obiteljima civilnih žrtava rata. Napominjemo da se radi po našem mišljenju o djelomičnom rješenju, mjeri koja može omogućiti otpis parničnih troškova najsiromašnijim građanima, ali nije djelotvoran pravni okvir prema svim civilnim žrtvama rata. Zato postavljam pitanje, što namjerava poduzeti Vlada RH kako bi ispravila ovo manjkavo rješenje, prvo po pitanju naknade štete i otpisa parničnih troškova te stvorila pravni okvir jednak za sve civilne žrtve rata i drugo, kako bi omogućila povrat sredstava onima koji su već platili parnične troškove ili čija je imovina zaplijenjena ovrhom zbog nemogućnosti plaćanja ovih troškova?
Hvala lijepa. Poštovani predsjednik hrvatske Vlade gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani kolega, na ovo na oko jednostavno pitanje se može dati samo vrlo kompleksan i detaljan odgovor. Ja sam prije mjesec dana u jednoj drugoj našoj internoj raspravi proučavao taj predmet i vidio da je prethodna vlada već nešto po tom pitanju radila, da je jedna kategorija ljudi bila oslobođena odlukom vlade od plaćanja parničnih troškova. Ja ovdje ne mogu i neću davati prazna obećanja jer to ne radim nikada ali kao što vidite na problemu radimo. On nije beznačajan, on je ozbiljan problem za neke ljude koji su u relativnoj dobri vjeri ulazili u određene pravne odnose i u određene parnice i sada država traži svoje. Dakle i ovo što smo učinili prije nekoliko mjeseci, sami ste to naveli, je jedno od mogućih rješenja. Znam da nije savršeno, ne mogu ovdje reći da ćemo apsolutno sve koji se nalaze u bilo kojoj pravnoj situaciji osloboditi tih troškova ali svjestan sam da taj problem nije zatvoren i da nije zaključen. Dakle i prethodna vlada je jednu kategoriju parničara oslobodila od tih troškova. Da nije ljudi bi se našli u naprosto nemogućoj bezizlaznoj situaciji, prema tome ovdje nemamo nikakav etnički poseban pristup dakle prema nekoj grupi, tretiramo sve jednako, takva smo politika, tako ćemo se ponašati. Vama ću dati detaljniji odgovor po paragrafima, a ja vam jedino ovdje mogu obećati da su to stvari o kojima ćemo voditi računa i koje nas kao ljude opterećuju. Ali moramo isto biti principijelni i jednom ako već idemo prema rješenju donijeti rješenje koje je konačno jer djelomična rješenja na kraju uvijek ostavljaju jednu grupu nezadovoljnom, popravljate ih, krpate ih, diskriminirate nesvjesno, dakle nismo radili kako treba. Kažem bivša vlada je nešto pokušala, nešto je napravila. Mi smo isto nešto pokušali, rješenje konačno nemamo ali radimo na njemu i neće biti za mjesec dana.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se na odgovoru. Dakako da nema jednostavnog odgovora na ovako složeno činjenično stanje. Ja sam napominjem da se u proteklih 20 godina pokušavalo naći pravično rješenje za sve civilne žrtve rata, međutim nije se našlo. Ali je loša posljedica toga svega što oni ne samo da nisu obeštećeni u sudskim postupcima nego ih se kažnjava sa visokim parničnim troškovima koji premašuju iznose nekoliko stotina hiljada kuna i zbog nemogućnosti plaćanja tih troškova njima se ovrhom oduzimaju čak i kuće koje sad imaju, odnosno više nemaju. Molim vas pismeni odgovor.
Hvala lijepo. Zastupničko pitanje broj 6 i poštovani zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine Milanoviću, Europska komisija 10. listopada objavila je izvješće koje ste vi pozdravili, vjerujem stoga da ste i pozdravili onda izjavu povjerenika Füllea koji je rekao da je intencija izvješća bila probuditi Zagreb. Ako se ne slažete to ćete mi reći, ali pitanje je zašto nas je Vlada dovela do situacije da komisija želi probuditi Zagreb. Zašto je Vlada spavala i kad će se probuditi jer nismo vidjeli da se nakon izvješća Vlada probudila. Evo oko europskih fondova, oko akreditacije agencije za izravna plaćanja u poljoprivredi. Nakon izvješća umjesto da Vlada ubrza proces akreditacije ona ga je usporila time što je donijela nova pravila čime je usporila akreditaciju te agencije, a bez toga neće naši poljoprivrednici moći dobiti novac iz Europe. Hoćete li onda ta pravila koja ste promijenili prije dva-tri tjedna sada promijenit? Evo oko Slovenije, tu stručnjaci rade svoj posao i posebno treba pohvaliti našu zastupnicu pred sudom u Strassbourgu, ali je politički posao Vlade pa i vas premijera da riješite one političke opstrukcije u Sloveniji, ali vas tu nema. Hoćete se uključit jer do sada smo dobili iz Vlade samo objašnjenja da smo se mi sa Slovenijom dogovorili samo što to slovenska Vlada još ne zna. Pa to nije ozbiljno, tako se ne vodi vanjska politika. I na kraju ključno, krucijalno pitanje gospodarskih reformi. U izvješću se kaže ono što svi mi već znamo, da je Vlada podbacila oko gospodarskih reformi. Koristi se čak i termin non egzistent, nepostojeće reforme. Pa stoga vas pitam vrlo konkretno dajte nam objasnite barem onih 10 najvažnijih antirecesijskih mjera koje namjeravate predložiti Hrvatskom saboru do kraja godine, dakle do kraja ove sjednice Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa. Poštovani predsjednik hrvatske Vlade gospodin Zoran Milanović, odgovor.
Znači pitanje je vrlo konkretno me pitate da vam u dvije ili četiri minute objasnim među ostalim pitanjima 10 antirecesijskih mjera. Jel imam sat vremena? … [[Upadica se ne razumije.]] Opet nisam shvatio, išli ste od izvješća Europske unije pa ću vam odgovorit na to. Dakle, nikad ne denunciram Hrvatsku izvan Hrvatske. Što vi radite vi znate. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne optužujem vas ja za to, ne, ne, vi to sigurno ne radite. Nikada dokumente koji su za Hrvatsku jako važni ne prikazujem u crnom svjetlu jer nisu crni. Od 50 uvjeta koje smo ranije imali spali smo na 10. Tih 10 su relativno lako rješivi bez podcjenjivanja. U međuvremenu ih je već nekoliko riješeno. Jesu li to činjenice uvaženi kolega Stier, jesu li to činjenice. Neke stvari su se tu dogodile i po inerciji jer administracija radi svoj posao. Ne pripisujem si osobne zasluge za to, neke stvari smo odradili. I vi se pozivate na dio rečenice sa tiskovne konferencije povjerenika za proširenje koji je rekao citiram da je smisao ovog izvješća da probudi hrvatsku Vladu. Pa to je vrlo dobro znate uobičajeni vokabular, neka vrsta stimulacije. Možemo govoriti o stilu, ali ja nisam njegov službenik za odnose s javnošću. Ali činjenica je da je ta ista komisija i direktorati koji su pod tim povjerenikom donijelo ovakvo izvješće koje je pet puta, za pet puta smanjilo broj uvjeta. U gledanom razdoblju govori da smo nešto radili. Je li to činjenica koju ne želite vidjeti, ja je vidim. I kad idem okolo, o tome razgovaram. Slovenija, pa valjda tu ima malo zasluga ove Vlade. Pa šta mislite o čemu ja razgovaram i moji suradnici kad idemo u Berlin, kad ovdje dolazi državna tajnica, kad idemo u Bruxelles svaki tjedan. Šta mislite o čemu i s kim ja razgovaram. Ali ja to ne mogu kao što znate, a to je priroda vašeg posla nekadašnjeg, mog nekadašnjeg ali i sadašnjeg, ne mogu o tome pričati, ne mogu držat tiskovne konferencije. Morate mi vjerovat, trebali biste mi vjerovati da se borim za hrvatsku stvar, za našu stvar i kada se radi o odnosima sa Slovenijom gdje nas traže neke stvari za koje mi smatramo da nisu principijelne. Pratite međunarodne odnose pa ste vidjeli da je u Slovenskom parlamentu jedan zastupnik Socijaldemokratske stranke postavio predsjedniku Vlade pitanje zašto se ne ratificira sporazum. To je socijalistički zastupnik pitao, Slovenac, zašto se ne ratificira sporazum. Pa smo onda čuli da je bivša Slovenska Vlada odgovorna zato što su neke stvari gurnute pod tepih. Dakle vi ste zaključili pregovore na način koji je u tom aspektu povoljan za Hrvatsku. Vidite, dakle to u Sloveniji prepoznaju. Pa se onda dogodila još ova presuda Europskog suda za ljudska prava. Dakle stvari ne idu loše, slažete se, ne idu loše. S 50 na 10. Otvorena su nam vrata svih svjetskih velegradova, razgovaramo, u stalnom smo kontaktu i nismo savršeni. Ali to i kažem svojim kolegama vani, ako želite savršene prijatelje nećete imat prijatelje. Svi smo nesavršeni, mi smo takvi kakvi jesmo, relativno dobri. To je to.
Hvala lijepa predsjedniku Vlade. … [[Upadica se ne razumije.]] Dozvolite da radimo poštovane kolegice i kolege. Dozvolite da radimo. Odgovor, poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Nisam zadovoljan jer niste mi odgovorili na pitanje. Pa ako sami kažete da je izvanredno stanje, očekuje se onda od premijera kao iz topa da zna 10 antirecesijskih mjera koje ova Vlada želi ponudit Hrvatskom saboru da se poboljša gospodarska situacija. Niste nijedno nabrojili, trebali ste ih samo nabrojati, imali ste četiri minute. Umjesto toga evo opet nas optužujete, pa kako vas nije sram nas optuživati da ogovaramo Hrvatsku. Pa oko slovenije i na tom sastanku, parlamentu upravo smo se mi iz HDZ-a, a nije bilo nikoga iz SDP-a na toj sjednici, branili i rekli čak da ni ova Vlada nije kršila pravnu stečevinu i komisija nam je dala za pravo. Pa kako se usudite nas optuživati? Vi optužujete, vi se bahatite. Ali iza te bahatosti stoji samo nesigurnost jer ste izgubili kompas, jer situacija ide krivo, a vi nemate pojma kako Hrvatsku izvući iz krize gospodine Milanoviću. To je činjenica. Jer znate, nekompetentnost jednog političara to je razarajuća jedna pojava isto kao i korupcija. Korumpirani političar krade državni novac, [[Upadica Leko: Vrijeme! Vrijeme poštovani zastupniče.]] a i nekompetentan političar i … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Leko: Vrijeme.]] krade Hrvatskoj, hrvatskom narodu nadu i vjeru u bolje sutra.
Ja moram reći da diskvalifikacije govore o onome tko ih iznosi i želimo da to čuju hrvatski građani. Molim vas da uvažite Poslovnik i dozvolite svakome da iznese svoje stajalište i on o tome odlučuje. Sljedeće sedmo zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje postavljam predsjedniku hrvatske Vlade. Gospodine predsjedniče, vaša je Vlada u proteklih 10 mjeseci donijela niz odluka i mjera koje su se negativno odrazile i na položaj Dubrovačko-neretvanske županije i na život njenih građana, pa ću vas podsjetiti na te mjere. Prva, zaustavili ste gradnju Pelješkog mosta pravdajući se kako će odluku o njegovoj izgradnji donijeti Europska komisija ako ocijeni je li ona opravdana ili nije. Obećali ste ratifikaciju štetnog ugovora o granici između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine kojom se Dubrovačko-neretvanskoj županiji, a i Republici Hrvatskoj oduzima vrh poluotoka Kleka i Veliki i Mali Škoj. Zaustavili ste sve aktivnosti, pa čak i projektantske prema izgradnji autoceste od Doli prema Dubrovniku. Zaustavili ste izgradnju autoceste od Vrgorca do Ploča koja je trebala biti gotova do kraja ove godine sa neizvjesnim rokom njenog završetka. Zaustavili ste sve aktivnosti bez razloga i obrazloženja na izgradnji Županijskog centra za gospodarenje otpadom. Nadalje, ukinuli ste pravnu osobnost, područnu službu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje u Dubrovniku i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i sveli ih na tzv. isturene šaltere područnih službi u Splitu. Ukinuli ste jednom gradu koji je, čija je trgovački značaj bio već u 10., 11. stoljeću ukinuli ste pravnu osobnost njegovoj carinarnici itd. itd. Poštovani gospodine predsjedniče, s obzirom na značaj politički, gospodarski, turistički, geostrateški, kulturni grada Dubrovnika koji nadilazi njegovu veličinu građani Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije pitaju se čime su zaslužili ovakav neprimjeren odnos hrvatske Vlade prema Dubrovniku i Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Stiče se dojam da se Vlada protivi svemu do čega je građanima juga Hrvatske stalo. Moje je pitanje što ćete sljedeće zabraniti, zaustaviti, ukinuti u Dubrovniku i Dubrovačko-neretvanskoj županiji?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani kolega, odgovor na vaše pitanje je ništa. Ni do sada nismo ništa, nećemo ni u buduće ništa ukinuti i zabraniti, pa tako ni pravnu osobnost. Ne znam o čemu pričate! Kakva pravna osobnost? Dakle, to je, vama je to tema pravna osobnost koja je inače upitno je li ikad postojala i potpuno je irelevantna stvar Zavoda za mirovinsko osiguranje. Zar vi mislite da je građanima to bitno ili možda neki činovnik koji je tamo politički postavljen gubi svoj položaj? Možda je to problem? Za mene nije. Dakle, vaša Vlada je krenula u racionalizaciju mreža sudova i javnih ustanova zato što je to nužnost. To je to izvanredno stanje bez velikog i jer treba racionalno gospodariti. I mi smo u nekim situacijama to podržavali, u nekim znate kako je, lokalna politika vrši pritisak, ljudi gledaju usko, ne žele da se ukine njihov sud. Jer to je kao ne znam ono temelj državnosti tog grada. Dakle, ja od vas očekujem da se ponašate dosljedno onome što ste radili ranije, a neke stvari koje ste radili su bile nužne. Nemojmo govoriti o pravnoj osobnosti ispostava i filijala, Zavoda u Splitu i u Dubrovniku. To stvarno nije, ja mislim da to nije razina rasprave. Ali da se vratimo na ono bitno. Kažete da smo zaustavili radove na Pelješkom mostu. Mi? A tko je potpisao ugovore sa izvođačima koji nisu bili realizirani? To je inače u domeni kaznenog djela i koje je trebalo raskinuti u dogovoru sa tim izvođačima jer za to nema novaca. Znate da je potpisivanje takvih ugovora ako nisu financijski osigurani da je kazneno djelo? Jesmo vas prozivali radi toga? Dakle, ministra je dočekalo da to raskine. I vi nas optužujete za prekid gradnje Pelješkog mosta. Nije istina! Pokušavamo u razgovorima u Bruxellesu se izboriti za tu hrvatsku kunu i hrvatski euro da se od toga gradi most. Nismo ništa zaustavili. Vi ste zaustavili! Dakle, to je bila moja inicijativa. I ne kažem da će uspjeti, ne jamčim. Radimo sve da taj novac dobijemo. Zašto? Važna je stvar. To je važna stvar. Govorite o 10. i 11. stoljeću i značaju Dubrovnika, a niste primijetili, ja sam vas morao zadnji put podsjetiti da Dubrovnika nema u Hrvatskom ustavu. I dalje vam nudim svoje usluge skromne da vam ja napišem prijedlog dopune preambule, pa ga vi predložite ako već želite razgovarati o 10. i 11. stoljeću jer smatram da bi to trebalo biti u Hrvatskom Ustavu. Mi nemamo Dubrovnik u Hrvatskom Ustavu kao temelj hrvatske državnosti i kontinuiteta. Propust! Idemo to riješiti. To nije velika stvar, ali je simbolički značajna. Dakle, ništa nismo ukinuli i ne da ništa nećemo ukinuti, nego ćemo samo donijeti. Jer meni je i nama do tih ljudi stalo. Ja sam i političar. Ja se isto tako želim dopasti, ali to mislim da radim na jedan malo drukčiji način. Dakle, ne dajem lažna obećanja, ne dovodim izvođače i građevinske firme na rub propasti tako da im stvaram fikciju da će imati posao, a posla nema jer ih ne mogu platiti a potpisao sam ugovore prije toga. E vidite to nije europsko ponašanje. I Dubrovačka Republika na takav prijevaran način nije postala trgovačka sila u srednjem vijeku nego zato jer su poštivali ugovore, imali karantene što su bili renesansna barokna zapadna Europa. Bojim se da neki od naših političara s tim svijetom i s tim naprednim, zapadnim svjetonazorom koji je naš ponos nemaju nikakve veze. Dakle i dalje ćemo se boriti za Dubrovnik, ovaj puta kroz Bruxelles jer to je naš teritorij, to je europski teritorij i on na adekvatan, brz, dostojanstven način mora biti povezan sa Hrvatskom, odnosno Hrvatska sa Hrvatskom. Ja ću to ponoviti 100 puta, a vaša nastojanja da nas optužite za nešto za što mi nismo odgovorni a vas ne prozivamo su u političkom smislu suicidalna. Samo nastavite!
Hvala lijepa. Komentar, poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Pa nisam zadovoljan vašim odgovorom gospodine predsjedniče. Prije svega kad vam spominjem postojeći pravni status kojim ste vi ukinuli različitih državnih službi u Dubrovniku to govori o njegovoj marginalizaciji. Jedine hrvatske … [[Govornik se ne razumije.]] Dubrovnika u ovom trenutku hrvatska … [[Govornik se ne razumije.]] i o njemu bi trebala Vlada Republike Hrvatske voditi posebno računa. Što se tiče Pelješkog mosta bitna razlika između nas i vas je što smo mi prolongirali njegovu izgradnju, odužili i u tome se slažem, ali vi od nje odustajete i odluku o tome prepuštate Europskoj komisiji. U tome je bitna razlika između nas i vas. I kad vam postavljam pitanje to pitanje nije razlog ili nije potaknuto politikantskim odnosom između opozicijskog političara i predsjednika Vlade. Ja sam pitanje postavio na temelju povijesne deklaracije koje smo ove godine u srpnju mjesecu usvojili sve političke stranke uključujući i vašu partiju, koje su stranke zajedno sa akademskom zajednicom grada Dubrovnika, zajedno sa gospodarstvenicima, nevladinim udrugama potpisale i rekle da se protive ovakvoj politici Vlade koja ostavlja Dubrovnik po strani, koja marginalizira Dubrovnik. I to je bio razlog mog postavljanja pitanja. Ja vas molim da takvu politiku prema Dubrovniku i Dubrovačko-neretvanskoj županiji promijenite. Hvala.
Hvala lijepa i vama poštovani zastupniče. Osmo zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Ivan Domagoj Milošević. Izvolite [[Upadica: Domagoj Ivan.]]
Da, Domagoj Ivan. Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade od listopada prošle godine više od 40 tisuća hrvatskih građana završilo je na Burzi, samo u prošlom mjesecu svi znamo preko 22 tisuće hrvatskih ljudi ponovno je završilo na Burzi samo u tom jednom mjesecu. Svaki dan nažalost hrvatske tvrtke koje su desetljećima uredno poslovale odlaze u stečaj. Opće je poznata činjenica da je puno jeftinije, jednostavnije i sigurnije očuvati postojeća radna mjesta nego otvarati nova što je duže, teže i skuplje. Zašto ste vi kao predsjednik Hrvatske vlade dopustili da tvrtka Gredelj ode u stečaj, da nepovratno se ugase stotine radnih mjesta u proizvodnji jednoj od najkompleksnijih hrvatskih proizvoda? I što u tom slučaju može očekivati hrvatski privatni sektor u ovom trenutku kad Hrvatska vlada nije spremna i sposobna spašavati vlastite proizvodne tvrtke? Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade Hrvatskoj treba u svakom slučaju u ovom trenutku nada i optimizam, a ne stečajevi i beznađe. Hvala.
Hvala i vama. I odgovor na pitanje poštovani predsjednik Hrvatske Vlade gospodin Zoran Milanović.
Kolega nije postavio pitanje. Nije uopće postavio pitanje.
Ja ću vam drage volje ponoviti.
Nije postavio pitanje. Sad možete postaviti pitanje, ako vam dopusti predsjednik.
Molim vas dozvolite da vodim sjednicu.
Pitao sam vas zašto ste kao predsjednik Hrvatske vlade dopustili da državna tvrtka, odnosno tvrtka u … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] ode u stečaj?
Aha, to bih ja, znači pitanje je oko Gredelja?
Dozvolite mi da do kraja. Što onda u ovom trenutku mogu očekivati hrvatski privatni sektor kad se … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
U interesu građana ponovili smo pitanje. Izvolite poštovani predsjedniče Hrvatske vlade.
Ja bih morao sa psima tragačima se vratiti na početak vašeg, na sredinu izlaganja da se sjetim što ste me pitali. Dakle, pitanje se završava pitanjem. Inače dajte mi pet minuta da pročitam stenogram da vidim što ste pitali. Dakle, niste završili s pitanjem. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Samo vi galamite, samo vi galamite. Gledajte, reda će biti, ja ću biti dosadan oko toga, a vi nastavite kako hoćete. Dakle, pitanje oko Gredelja, cijeli ovaj ekspoze je oko Gredelja? Dobro. Dakle, vi ste po obrazovanju liječnik, imate određeno poduzetničko iskustvo, imovinu, to znamo, zarađenu, bili ste potpredsjednik Vlade i vi govorite o stečaju Gredelja. Još kao privatni poduzetnik sugerirate da bi se država trebala protektivnije odnositi prema proizvodnim poduzećima koja su u njezinom vlasništvu što je čista diskriminacija i antieuropsko ponašanje. To je zabranjeno! Inače taj pristup smo slušali 2000. kada je ona bivša Vlada pokušala pomoći brodogradilištu Lenac pa je cijela, dakle privatnom brodogradilištu, pa je cijela stvar neslavno završila jer je bila loša poslovna procjena i tada sam smatrao da država ne smije diskriminirati kada već daje subvencije, pomoć i jamstva između privatnog i javnog. Gredelj, na čelu Gredelja je bio jedan sindikalac nekoliko godina u dogovoru između gradske vlasti u Zagrebu i tadašnje Vlade, čovjek bez ikakvog poslovnog iskustva koji je trebao na svjetskom tržištu u Njemačkoj, u Hrvatskoj proizvoditi vlakove i prodavati ih. Kako su to radili to vidimo danas. To je firma koja je vođena neodgovorno, u kojoj su plaće i troškovi bili bitno veći nego npr. u Đuri Đakoviću ili Končaru, to su također tvrtke sa državnim udjelom, i tvrtka je otišla u stečaj. Što će biti sa tvrtkom? Pa to vi kao poduzetnik znate. Ta tvrtka će nastaviti proizvoditi. Ona je imala ogroman broj zaposlenih kao i niz javnih poduzeća i tvrtki koje niste takli u osam godina svog mandata i sad mi moramo to raditi i radit ćemo i spreman sam za to dobiti i političke batine, radit ćemo, tu sam kritizirajte mene ali nemojte spominjati Gredelj jer Gredelj će nastaviti raditi. I to je očito. Željezara Sisak koja nije državno vlasništvo kada je propadala nije bila državno vlasništvo. Evo ponovno je počela proizvodnja. Tko je za to zaslužan? Hoćete da ja idem okolo i da mašem zastavom gledajte mene. Ja sam samo malo zaslužan za to. Potpredsjednik Vlade prvi i ja smo bili tamo nekoliko puta, bilo je malo sreće, proizvodnja će se vratiti, to neće propasti. Gredelj će nastaviti raditi u konzorciju, u suradnji sa Končarom i Đurom Đakovićem ali ga više nikada neće voditi sitni politikanti nego najbolji menadžeri koje imamo koji neće biti 100% iz SDP-a jer mi nemamo menadžersku akademiju. Ne obrazujemo ljude za to. Ali neće biti ni bivši politički prijatelji koji su upropastili firmu prevelikim troškovima. Vi kao privatni poduzetnik i vlasnik jedne tvornice znate što je to. Da ne možete ići preko neke razine i da vas to na kraju ubije. Sreća u državi je što država kad se tako ponaša ipak ne propadne, ali dolazi u teško stanje. Mi ćemo se ponašati upravo suprotno kao država, odgovorno, šparno, proračunato i kalkulantski citirajte me kada je hrvatski interes u pitanju. Ako ste me samo pitali oko Gredelja evo ja vam već odgovaram 3,5 minute, odgovarat ću do kraja. Gredelj neće propasti, Gredelj će nastaviti proizvoditi ono što je proizvodio ranije ali će ući u novi poslovni ciklus sa nešto manjim brojem zaposlenih, to je točno i ja ne želim naprosto ljudima trljati sol na ranu i onima koji su ostali bez posla, reći da su bili višak. Ljudi su dovedeni u zabludu, onaj tko je upravljao sustavom ih je doveo u zabludu da će to tako trajati vječno, da će imati vječno duplo veće plaće nego u srodnoj tvornici. Nije trajalo i nije fer prema tim ljudima, onaj tko ih je doveo u zabludu prevario ih je. Naš zadatak, užasno težak je da im damo novu šansu na tržištu. Ne da ih zaposlim sa stranačkom iskaznicom nego da im dam šansu da negdje rade da prodaju svoje znanje, to je najteže.
Hvala lijepa. Komentar poštovani zastupnik Domagoj Hajduković.
Nažalost nikako ne mogu biti zadovoljan sa vašim odgovorom predsjedniče Vlade zato što je Gredelj samo paradigma situacije u 2012.godini. ako mi držite predavanje o tome što je država trebala i što treba raditi 2012., podsjetimo se samo što je napravio predsjednik Obama za automobilsku industriju u Americi. Ja mislim da je Hrvatska ipak i tradicijom i trenutkom u kojem živi nije Amerika pa se država potrudila da automobilski sektor preživi uz državnu pomoć, dakle o tome uopće nema dileme što treba u ovom trenutku Hrvatska raditi kada su u pitanju sve tvrtke, nikako ne Gredelj. Gredelj je samo primjer onog što u ovom trenutku Hrvatskoj ne treba kao poruka. Stečaj nije dobra poruka. Pozorno sam pratio sve vaše odgovore proteklih evo ne znam 45 minuta kada je u pitanju gospodarstvo, nekako mi se skupa zvuči da je Plan 21 bi se mogao preimenovati recimo u kako Hrvatska da postane Švicarska u tri koraka. Nažalost to tako ne ide, to tako ne ide. U ovom trenutku vama ne trebaju u rukama motorne pile, a to radite. Ostat će pustoš. U ovom trenutku trebate zalijevati ovo malo poduzetništva i bilo čega što još uvijek živi u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala lijepa.]] Oprostite. Dakle u ovom trenutku ponovit ću ono što sam rekao na kraju pitanja i to je zapravo bila poruka treba joj optimizam i nada, a ne stečajevi, beznađe, rast nezaposlenosti. Još samo jednu rečenicu mi dozvolite. Prošle godine Vlada o kojoj ste govorili koju sam ja participirao bio sam kraće član prošle godine Vlade nego što je vaš prvi potpredsjednik koji još uvijek nije siguran da li su investicije u njegovoj ingerenciji da li je on odgovor za njih, je u dva kvartala napravila gospodarski rast u teškim uvjetima [[Upadica: Hvala lijepa.]] Ove godine imamo katastrofalan pada i … ovo što imamo.
Hvala lijepa. 45 o.k. 9.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite poštovana zastupnice.
Zahvaljuje poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje je za ministra poljoprivrede. Znamo da je BiH jedan od najvažnijih vanjskotrgovinskih partnera RH i dokumentirat ću to određenim podacima o vanjskotrgovinskoj razmjeni. U prvih 6 mjeseci ove godine Hrvatska je izvezla u BiH roba i usluga u vrijednosti od 545 milijuna eura. To je 12% ukupnog hrvatskog izvoza. BiH je druga po redu hrvatska izvozna destinacija, odmah iza Italije. Istovremeno vrijednost uvoza iz BiH iznosi 265 milijuna eura ili 3,3% ukupnog hrvatskog uvoza. Po vrijednosti uvoza BiH na 8.mjestu zemalja iz kojih Hrvatska najviše izvozi. Iz naprijed iznesenih podataka jasno je vidljivo da je saldo vanjskotrgovinske razmjene sa BiH izrazito povoljan za RH, obzirom da dvostruko više izvozimo nego što uvozimo. Međutim, u posljednje vrijeme svjedočili smo brojnim medijskim reakcijama s obje strane granice na temu uvoza iz BiH mlijeka i mesa sumnjive kvalitete. Slušali smo o najavama rigoroznijih strožih kontrola pa i zabrane uvoza tih namirnica iz BiH. Poštovani ministre, obzirom da je vaše ministarstvo nadležno za kontrolu uvoza hrane iz BiH dakle za kompletnu kontrolu uvoza u našu zemlju, molim vas da kao odgovorna osoba kažete o kakvim je to novim kontrolama riječ? Mogu li hrvatski građani biti mirni u pogledu ispravnosti hrane uvezene iz BiH, a s druge strane, a to je svakako vrlo važno u kontekstu aktualne gospodarske situacije, što vaše ministarstvo poduzima da se ne ugrozi tradicionalno dobra suradnja sa BiH?
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovana kolegice. Trgovinska razmjena između RH i drugih zemalja do dana ulaska u EU odvija se sukladno definiranim zahtjevima u međunarodnim ugovorima između RH i drugih zemalja. Jedan od tih ili jako važnih ugovora je CEFTA ugovor a malo ću ilustrirati s obzirom da ste uzeli brojke vezano za hranu i prehrambene proizvode. U 2012.godini milijardu 150 je izvoz hrane i prehrambenih proizvoda RH, a uvoz 870 milijuna. Kada govorimo o tržištu CEFTA-e onda je to negdje 515 milijuna eura izvoz, a uvoz na bazi 206 milijuna. Kada govorimo o BiH kao zemlji koja nam je najvažnija zemlja u okviru CEFTA ugovora odnosno gdje smo najviše prisutni izvoz je 350 milijuna eura, a uvoz je samo 101 milijun eura. Posebno ne treba naglašavati važnost BiH kao trgovinskog partnera RH. Osim ovoga ugovora koji ste spomenuli i niza drugih ugovora kojim je regulirano i kontrola uvoza proizvoda i ostalog jedan od tih ugovora je ugovor o veterinarskoj suradnji između Ministarstva poljoprivrede RH i Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Nećemo govoriti o nikakvim strožim i odgovorno tvrdim da granična inspekcija samo sukladno svojim ovlastima i nacionalnom planu provođenja pretraga analiza i pošiljki iz uvoza sa ciljem otklanjanja potencijalnog rezidua patogenih organizama i drugih tvari koje bi bile štetne za ljude, životinje i okoliš vrši odgovorno svoj posao. Granična veterinarska inspekcija je ove godine napravila 52 kontrole, 52 pošiljke. Napomenut ću da iz BiH imamo 98 objekata koji imaju dozvolu za uvoz u Republiku Hrvatsku. Napravljena su 52 kontrole pošiljki i na 5 uzoraka bili su pozitivni, nisu bili sukladni. Ti uzorci su vraćeni, odnosno neškodljivo uklonjeni. Prvi puta u 2012.godini vodi se i očevidnik sa točnim datumima, mjestima, vremenom kada su te pošiljke vraćene preko granice u zemlju odakle su došle. Kada govorimo o radu inspekcija moram reći da su one odgovorne, da su kvalitetne, da su transparentne u tom dijelu i da naši građani mogu biti sigurni da hrana koja dolazi na tržište Republike Hrvatske iz susjednih nam zemalja je zdravstveno ispravna i sigurna. O svim potezima koje naprave naši kolege veterinari se promptno kroz Upravu za veterinu moga ministarstva obavijesti Ured za veterinarstvo BiH, njihov direktor gospodin Kalaba i ta je suradnja kao i sa resornim ministrom BiH jako dobro i iz dana u dan biva unaprjeđena. Što se tiče dijela senzacionalističkog i tendencioznog izvještaja medija u Republici Hrvatskoj i BiH smatram je nepotrebnom, smatram je štetnim i na neki način cilj je bio izazvati nesigurnost, odnosno sumnje kod naših građana u ispravnost hrane na policama. Službe koje rade na granicama o ovom će slučaju ponovo ponovit granična veterinarska inspekcija, granična sanitarna inspekcija odlično rade svoj posao. Također vjerujem da i ostali u sustavu, inspekcijske službe koje kontroliraju u samom sustavu rade svoj posao. Što se tiče odnosa između Republike BiH i Republike Hrvatske u duhu istinske suradnje s ciljem uspostavljanja nesmetane trgovine i unapređenje tih odnosa, radimo niz bilateralnih sastanaka i kolega ministar Šarović je 19. u Zagrebu sa svojim suradnicima na jednom od takvih radnih sastanaka, a s obzirom na skori ulazak u Europsku uniju imamo i trilateralne sastanke u koje je uključena Europska komisija. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I komentar, poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Vjerujem poštovani ministre da je vaš odgovor zadovoljio naše građane, dakle da je otklonio dileme i sumnje naših građana vezano za zdravstvenu ispravnost hrane uvezene iz BiH. Dakle potvrdili ste da institucije dobro obavljaju svoj posao, a što se tiče razgovora i dogovora sa BiH mislim da je to dobro, to je svakako najbolji način očuvanja dobrih gospodarskih odnosa sa susjedima.
Hvala lijepa. 10. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Sonja König. Izvolite.
Hvala lijepa cijenjeni predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice Zlatar, činjenica je nažalost da su proračunska sredstva Ministarstva kulture u značajnoj mjeri smanjena, pogotovo ona za investicije i zaštitu kulturne baštine pa vas stoga pitam na koji će način Ministarstvo kulture supstituirati ta sredstva kako ne bi došlo do eventualno smanjenja zaštite kulturnih dobara i očuvanja naše kulturne baštine.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovana ministrica Andrea Zlatar Violić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, hvala kolegice zastupnice. Činjenica je da od 2008. godine u budžetu Republike Hrvatske kontinuirano oko 20 milijuna kuna godišnje padaju sredstva koja su direktno namijenjena za investicije i zaštitu kulturne baštine što je bilo jednim dijelom nadoknađeno prihodom iz spomeničke rente. Spomenička renta je i sama padala. Već 2011. smo se zapravo našli u situaciji od svega 50-tak milijuna kuna koji su bili direktno rezervirana za ta područja. Ove godine i plan za 2013. je zapravo jedna sustavna analiza i podrška projekata koji se mogu u dva dijela vezati za europske fondove. U prvom dijelu 2013. tu je natječaj krajem ove godine, riječ je o projektima manjega financijskog kapaciteta iz linije IPA-e, a koji zapravo direktno podupiru kulturnu baštinu i u to u onom dijelu u kojem ona može biti dodatna vrijednost uz projekte turizma i poboljšanje komunalne infrastrukture. Međutim, od 1.7. računajući na hodogram pristupa Europske unije mnogo su veća sredstva u europskim fondovima rezervirana za područje kulturne baštine pa stoga radeći doista u kontaktu sa svim županijama i sa gradovima u Hrvatskoj napravili smo listu od sada već 100-tinjak projekata koji će se razvijati i koji će biti spremni za kandidaturu u tom dijelu godine. Moram kazati što će analize koje ćemo objavit pokazati, da su upravo gradovi i mjesta od 15 000 do 25-30 000 stanovnika najaktivnija u području prijave tih projekata dok veći gradovi vjerojatno zbog činjenice da su sami po sebi možda bogatiji zapravo inertniji u izradi projekata. Ona karika koja nam nedostaje u lancu sufinanciranja i dalje je karika županijske razine jer bi bilo doista najbolje da sve velike projekte koje radimo, koji su nadregionalnog ili regionalnog karaktera, dakle koje imaju nacionalni karakter možemo sufinancirati u trodijelom odnosu, dakle dijelit će troškove sa gradom, županijom i ministarstvom koliko trebamo pratiti europske fondove. Hvala.
Hvala poštovana ministrice. Komentar poštovane zastupnice Sonje König.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Zadovoljna sam ministrice s vašim odgovorom i u tom poslu želim vam daljnje sreće i uspjeha.
Hvala i vama na kratkom komentaru. 11. zastupničko pitanje danas, poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Moje pitanje ministrici, poštovanoj gospođi Opačić. Naime, vi ste potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih. Jedno od osnovnih ciljeva vašeg resora socijalnog rada je zastupanje zapostavljenih skupina društva. Vi ste prvi koji biste trebali pružiti pomoć i podršku pojedincima, grupi i zajednici koji su socijalno ugroženi, a danas vidimo da ima sve više takvih skupina. Čuli smo pod naletom obveza nestaju jedna po jedna radna cjelina, radnici ostaju bez posla, sve više nezaposlenih, pada standard, povećao se PDV, povećale su se cijene struje, plina, prijeti se otkazima u javnim i državnim službama, smanjenje povlastica u školstvu, zdravstvu, na ulicama smo vidjeli nezadovoljne mljekare, nezadovoljne policajce i oni koji su nas branili. U posljednje vrijeme imamo najave za mirovinske reforme, nove poreze, mali obrtnici i njihovi djelatnici pod prijetnjom novih nadzora osjećaju se kao kriminalci. I sam ministar Linić kaže da ćemo imati nove socijalne slučajeve od malih obrtnika i njihovih djelatnika i tako redom. Vaš glas poštovana ministrice ne čujemo. Ne znamo vaše mišljenje i ne znamo što poduzimate po tim pitanjima. Moje pitanje je koliko je danas u Hrvatskoj socijalno ugroženih i kada i kojim mjerama mislite zaustaviti ovaj rast socijalno ugroženih i kako ćete pružiti podršku ovima do sada nabrojenima. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednica Vlade i poštovana ministrica Milanka Opačić.
Da, činjenica je da sve ovo što u gospodarstvu odlazi u stečaj, odlazi zbog toga što nije u mogućnosti više u gospodarstvu opstati, pa je puno poštenije da ode u stečaj i da se otvaraju nove, zdrave tvrtke nego da ljudi odlaze na posao, ne dobivaju plaću. Da, sve to na žalost dođe na Zavod za zapošljavanje i u sustav socijalne skrbi. Međutim, u ovoj godini unatoč smanjenim proračunskim sredstvima nitko nije ostao bez socijalne pomoći, neće ostati niti u sljedećoj godini. Ove godine smo povećali broj osobnih asistenata za one kojima su ti asistenti nužni. Dakle, to su osobe sa invaliditetom. Podmirili smo do kraja godine sve novce koje smo trebali za trogodišnje ugovore za udruge, a kada me pitate što radim, pa me se ne vidi što radim sad ću vam reći što radim. Radim to da pokušavam obaviti posao koje su vaše kolege prije tri godine platile iz zajma Svjetske banke za informatiziranje sustava socijalne skrbi, pa sada nakon tri godine ja pokušavam od informatičkih kuća dobiti da odrade posao koji im je plaćen. Dakle, informatizacija je po onome što su kolege, dakle vaše kolege iz bivšeg ministarstva dale Svjetskoj banci napisano to je da sustav funkcionira. Sustava nema! Sustav je započet raditi našim dolaskom. Napravljena je aplikacija socijalne skrbi. Ona je u ovom trenutku zaživjela u nekoliko centara u gradu Zagrebu. Do kraja bi svi centri, dakle svih 11 podružnica u gradu Zagrebu trebali biti uvezani, a do kraja veljače će biti pokriveno negdje oko 50% korisnika sustava socijalne skrbi. Ono što sam još radila u ovom periodu to je da sam napokon napisala i Zakon o dadiljama, zakon o kojem se godinama govorilo. Nekoliko stotina žena su isto tako financirane za svoju edukaciju iz IPA projekata, međutim nisu mogle raditi zbog toga što nisu imale zakonsku osnovu. Zakon o dadiljama će se vrlo brzo naći ovdje pred vama. Dakle, evo to je samo jedan mali segment poslova koje sam ja odradila u ovo vrijeme. Nisam sjedila skrštenih ruku!
Hvala lijepa potpredsjednici Vlade. I komentar poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev. Izvolite.
Pa nisam zadovoljna odgovorom. U programu Vlade koji ste nam predložili stoji vođenje socijalne politike smatramo jednim od najvažnijih političkih ciljeva koji građanima treba vratiti socijalnu sigurnost. Sve ovo nabrojeno trudite se, radite. Međutim, da jednako podižete ruku za sve ove mjere koje sam nabrojila kao i za nabavu skupocjenih vozila ili za ukidanje trošarina za bunde i dijamante mislim da nije u redu. Hvala.
Hvala lijepa. Dvanaesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Gordan Jandroković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade. Gospodine Milanoviću situacija je teška, čujemo to iz svih ovih rasprava tijekom cijeloga jutra i zaista se mogu postaviti različita pitanja. Ona mogu biti teška, egzistencijalna ili mogu biti naizgled trivijalna. Možemo vas pitati da li zaista smatrate primjerenim nabavljati nova vozila u vremenima koja nazivate izvanrednim stanjem ili vas možemo pitati da li smatrate da je u redu nakon što ste citirali Voltairea i rekli da je sloboda čovjeka pokoravanje zakonu, a ne pojedincu da li smatrate primjerenim sjesti na bicikl i voziti se u suprotnom smjeru. Dakle, svjesno kršiti zakon. Mogao sam vas pitati i oko 3. maja privatizacije i restrukturiranja jer to je i važno zbog budućnosti te kompanije, ali isto tako i zbog ispunjavanja obveza iz akcijskog plana. I tu niste jasni. Htio sam vas danas ujutro pitati i oko LNG terminala, velikog bombastičnog posjeta našeg državnog izaslanstva Kataru, uvjeravanju prva dva dana hrvatske javnosti da je sve u redu, da će vjerojatno Katar investirati u izgradnju LNG terminala. I onda jučer vidimo prvog potpredsjednika koji kaže da, cilj je ispunjen. Katar je spreman prodavati nam plin idućih 25 godina, a vi si sami izgradite terminal zajedno sa svojim partnerima preko možda iz neke austrijske, iz Austrije ili iz neke druge europske zemlje. Pa takvu glupost do sada još nisam čuo da se moramo veseliti tome što će nam Katar prodavati plin. To zaista nije uspjeh. Ali neću vas pitati ni to. Pitat ću vas ono na što niste odgovorili, jer vjerojatno niste znali, ali ste možda u međuvremenu se sjetili koji su to 10 anti recesijskih mjera kojima namjeravate Hrvatsku izvući iz krize.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Ima ih puno više od 10. I ovakvim sitnim provokacijama me nećete izbaciti iz takta. Ali ću vam odgovoriti na nešto drugo. Automobile ne kupujemo. Onda ćete reći da niste zadovoljni mojim odgovorom. To bi rekli ovako i onako. A ja ću iskoristiti priliku da javnost nešto čuje jer ne mogu vjerovati da ste to spomenuli u svom ekspozeu. Automobile ne kupujemo, to je operativni trošak poslovanja što kao poduzetnik znate. To je trošak, kao struja i voda. To nisu naši auti. Recite mi je li bolje da platimo servis automobila koji valjda država treba imati 150 tisuća kuna, sram me ovdje reći, 150 tisuća kuna košta servis jednog skupog auta kojem je istekla garancija, jamstvo i koji država ima u vlasništvu pa tako se više, tako se ponašaju samo šeici, 150 tisuća kuna dakle ponavljam na najskupljim autima ukupan agregatni trošak gledajte nemam obraza. Prema tome, zaključak bivše Vlade o pazite sad, pazite sad kao iz ekonomata JNA-a o zabrani nabavke novih automobila smatram jednom tako neodgovornom demagogijom. Automobili su operativni trošak. Nemam pojma kakvi se konkretno auti kupuju, jedini moj nalog je što jeftinije, skidajte cijenu dakle operativnog leasinga, trošak što niže. To je prvo. Vožnja u kontra smjeru biciklom, baš mi je drago da ste me to pitali. Ja sam svaki tjedan na Sljemenu, vozim se kroz šumu ne po asfaltu. I ne pada mi na pamet odgovarati na provokacije sa facebooka. To bi mogao raditi svaki tjedan. Pazim u svakom detalju, Policija koja me nažalost prati tako mora biti, to mi komplicira život, pazi o svakom detalju. Sad je pitanje samo hoćete li vjerovati meni da sam užasno oprezan u takvim stvarima ili nekom čovjeku sa facebooka. Vi odlučite. Ja poštujem propise, Policija koja ima posebne ovlasti, koja ima posebne ovlasti u odnosu na obične građane i koja mene štiti, nažalost takva mi je situacija, također ih poštuje. Pitanje je povjerenja. Hoće li građani vjerovati meni ili vašim provokacijama. 3. maj se rješava. Gledajte, dajemo sve od sebe da riješimo nešto, bit će teško, što nije rađeno 20 godina, a najmanje zadnjih 8 godina. Pa nije pošteno postaviti to pitanje, nije fer. LNG, e ovdje vas moram pitati što ste ustvari mislili o LNG-u? Dakle, vi ste nazvali glupošću izjavu prvog potpredsjednika Vlade da je dogovoreno s Katarom da nam sljedećih 25 godina najvjerojatnije dakle dok se ne potpiše ništa isporučuju Kataru plin. Znači vi smatrate da bi Katar trebao financirati izgradnju terminala. Jel ga financira u Poljskoj? Jel znate nešto o tome? Dakle, preduvjet temeljni i jedini preduvjet za izgradnju terminala je strateška sigurnost isporuke. Kad to imate izgradnja terminala je mačji kašalj, ali bez ugovora o dugoročnoj opskrbi nećete to graditi. Mislim što ćete s terminalom? Dakle, obrnuto je poštovani kolega, obrnuto je. Gdje god su građeni ti terminali oni su manji dio problema, problem je strateška opskrba, a opskrba iz Katara je naprosto isplativa. Opskrba iz neke dalje destinacije nije isplativa. I to je jedan plus jedan i ja kao običan diplomat i pravnik to znam, vi to očito ne znate i rugate se ljudima kojima ustvari držite figu u džepu. Vi želite da se oni vrate neuspješno natrag. Možda ne bude ništa od toga, želite da propadne. Kako, recite mi kako drugačije da protumačim vaše riječi? I ne razumijete uopće o čemu govorite. Ključna je sirovina, bez sirovine postrojenja su bezvrijedna. Kad imate jamstvo da ćete četvrt stoljeća dobivati robu onda na toj robi debelo zarađujete, a instalacija je samo sredstvo. Bit je u ukapljenom plinu. I to je strateški važna stvar za Hrvatsku, važnija od južnog toka koji ste uprskali. Probali smo ga izbrisati sa gumicom, ne ide. Ali LNG, nećemo od toga odustati jer vidimo koliki je interes okolnih država da sebe osiguraju strateški. Užasno važna stvar, navijajte za to. Evo ja ću reći ako uspije da ste vi zaslužni.
Hvala lijepa. Odgovor, komentar zapravo zastupnika poštovanog Gordana Jandrokovića.
Hvala lijepo. Dakle ponovno, dragi kolegice i kolege, ništa od 10 antirecesijskih mjera koje će Hrvatsku izvući iz krize. Gospodin premijer to ne zna. On je Golijat riječi i Liliputanac djela. To je poanta svega ovoga o čemu mi danas razgovaramo. Mi nismo dobili odgovor ni na jedno konkretno pitanje. Mi nismo dobili nijedan plan, nijednu strategiju. Mi dobivamo ovdje verbalnu akrobatiku kao što je netko od prethodnika govorio. Pa očekujem, gospodine predsjedniče Vlade, da nakon ovako loših rezultata koje imate u prvoj godini svojega mandata budete malo skromniji, da se ne napuhavate, da ne budete bahati jer nemate razloga. Nitko ne smije biti bahat i nadmen jer to nije lijepa osobina, ali oni koji imaju nekakvih rezultata još to možemo shvatiti. Ali oni koji nemaju rezultata, koji su nesposobni, čiji se rezultati mogu mjeriti, a vaši se mjere u brojkama pa otkud vam pravo na ovaj način nastupati i dijeliti lekcije? Govoriti nekome da nešto ne razumije? Pa temeljem čega vi mislite da vi nešto razumijete? Gdje su ti rezultati gospodine Milanoviću?
Hvala lijepa. Sljedeće trinaesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo predsjedniče. Gospodine Milanović pitanje namjerno nisam postavio ministru Zmajloviću, ministru zaštite prirode i okoliša negoli vama jer je ministar Zmajlović razložno izgubio povjerenje a i zaradio ogorčenje i nezadovoljstvo građana Slavonskog Broda i okolice zbog negiranja opasnosti po zdravlje i kvalitetu života od te, dakle negiranje, a kasnije u jednoj drugoj izjavi da se ništa ne može napraviti do 2015. godine u svezi rafinerije u Bosanskom Brodu, dakle jedno nogiranje građana Slavonskog Broda pa je zato pitanje postavljeno vama kao prvom čovjeku Vlade. Dakle, pitam vas što ste poduzeli, što kanite poduzeti i što poduzimate trenutno, žurno ali konkretno u svezi ekološke agresije koja dolazi iz tzv. Republike Srpske, dakle rafinerije u Bosanskom Brodu prema Slavonskom Brodu i šire? Što kanite poduzeti prema tom radu te rafinerije prema nadležnim tijelima tzv. Republike Srpske, prama JANAF-u koji je također involviran ili uključen u sve ovo ali i prema institucijama EU koje posvećuju veliku pozornost ekologiji i kvaliteti života svojih građana. A mi evo kako sami kažete 1.srpnja bi trebali ući u EU.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik hrvatske Vlade gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, mi da ali BiH i tzv. Republika Srpska ne. I tu je problem. problem sa Rafinerijom u Bosanskom Brodu nije od jučer. Mi smo ga otvarali ovdje u bivšem sazivu Sabora ne politikantski, ne demagoški nego čisto da ukažemo na nešto što ljudima uništava život u Slavonskom Brodu čak koliko je pitanje ekologije toliko je pitanje prava na mirno uživanje vlasništva, kuće, stana, naprosto tamo je težak zrak i teški mirisi. Što se tiče same zagađenosti kao znanstvene činjenice tu podaci osciliraju i ta rafinerija sada ide u remont, dva mjeseca neće raditi pa ćemo dodatno mjeriti da vidimo ima li možda tu i naše krivice s hrvatske strane, kada govorimo o stvarnoj zagađenosti dakle smrad da se tako izrazim sam po sebi ekološki ne mora biti štetan za zdravlje ali je štetan za kvalitetu života općenito dakle na mirno uživanje vlasništva. I s te strane ćemo vršiti pritisak na vlasti susjedne države koja je nažalost vrlo komplicirano uređena i često ni ne znate s kim da razgovarate. Taj problem nije od jučer. Dakle ja se sjećam iz 2008., 2009.lokalne kampanje to su nesnosni mirisi sa hrvatske strane obale. Odakle dolaze? Dolaze sigurno iz te rafinerije. Mi imamo pregovaračke instrumente prema drugoj strani jer u uzajamnom smo odnosu, dakle imaju oni interesa prema Hrvatskoj i prometnih i koridora i Hrvatska ima interese da se od takvih štetnih emisija zaštiti. Ja ovdje imam naravno sve detaljno napisano što je učinjeno i što ćemo učiniti ali to vam sada neću čitati jer mislim da to za javnost i nije pretjerano interesantna. Radi se o tehničkim detaljima. Ono što govorim sažimam, vi možete dobiti ako želite pisani odgovor ali molio bih vas da od toga ne radimo demagošku predstavu. Za to vas ne optužujem mislim. Ako mogu komentirati pitanje je bilo u interesu građana, možda bih ga ja postavio na vašem mjestu, doduše trebalo je čekati da se građani prvo iziritirani sami organiziraju pa da tek onda mi kao političari na to reagiramo. Dakle pratimo, mjerimo, ne možemo djelovati vaninstitucionalno na drugu stranu ali određenim legitimnim pritiscima možemo i to radimo jer kako mi trebamo njihovu suradnju tako i oni trebaju našu suradnju. Dakle to nije ucjenjivanje susjeda tome sam izrazito nesklon to je naprosto pritisak da se problem riješi, a on će se riješiti u sljedeće dvije godine definitivno, sutra neće, tu je već godinama, godinama to tako izgleda. Problemi su i u dinamici opskrbe te rafinerije i u tome što se često zatvara pa otvara postrojenje što stvara dodatne štetne emisije. Sve u svemu nije baš najsretnija priča. Koga za to okriviti? Pa mislim okriviti drugu stranu na koju treba vršiti pritisak i raditi na tome. Prema tome ministar u svakom slučaju od toga niti Vlada ne može imati nikakve velike političke koristi niti tako razmišljamo. Možemo imati samo štete da nas prozivate. Radimo sve što je u našoj moći zaista, sve ono što je radila prethodna Vlada i sve ono što je realno moguće, a nije moguće rješenje preko noći. To je taj problem. dakle BiH nije EU, da je EU i zato i ne samo zato plediram najiskrenije ali samo zato što je to hrvatski interes, za što brže u okvirima mogućnosti usklađivanje i BiH i Srbije sa europskim standardima i moguće članstvo ako je moguće jer to je nama jamstvo da imamo susjede koji igraju po našim pravilima. Ako je taj rascjep preširok ovo je samo jedan od primjera kako će to izgledati ako budemo na totalno udaljenim obalama. Dakle Hrvatska jedan standard, BiH neki standard koji smo mi davno napustili, a od toga onda imaju štete građani Slavonskog Broda. Dakle to je to, pisani odgovor ćete detaljno dobiti.
Hvala lijepa. Komentar poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Komentar? Ma blago nama. Evo dvije godine koje su rečene kako ćemo mi to kao građani Slavonskog Broda ukupno djeca naša, mladi, bolesnici živjeti uopće u Slavonskom Brodu. Znači čekajmo dvije godine, a tko zna jeli i dvije godine dovoljno. Ili ćemo se morati tamo samoorganizirati kao što već sada to radimo. Pa evo kada vi budete došli u Slavonski Brod ja ću vama ponuditi ovu masku da vi stavite da možete doći i malo prošeteti našim Korzom da vidite kako to izgleda u Slavonskom Brodu. Nadalje, nije točno da ne možete djelovati konkretno jer Tvrtka JANAF koja isporučuje transportira rusku naftu sa velikom količinom sumpora te lož ulje ili mazut može djelovati na to da se to izmijeni. Nažalost profit i vašoj Vladi kao i onoj prije puno važniji nego zdravlje građana Slavonskog Broda i u tome grmu leži zec i ništa više jer je petina prihoda od transporta nafte JANAF-a potječe od transporta nafte za Rafineriju u Bosanskom Brodu i tek tu ta petina novca za dvije godine koje će slijediti iznosi 10 milijuna eura. Za 10 milijuna eura ili 75 milijuna kuna građani Slavonskog Broda trebaju trpjeti to što trpe.
Hvala. Vrijeme poštovani zastupniče. Hvala.
To je prava istina.
Hvala lijepa. 14.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Prva zakonodavna inicijativa vaše Vlade netom poslije konstituiranja Sabora bila je odgoda primjene gotovo jednoglasno donesenog Ovršnog zakona u prethodnom sazivu Sabora. Gotovo cijelu godinu obećavali ste novi humaniji Ovršni zakon napadajući doneseni zbog njegove nedovoljne normiranosti u pogledu zaštite ovršenika i bojazni opasnosti od javnih ovršitelja. Vaš je novi Ovršni zakon stupio na snagu u listopadu. Pitam vas, jesu li slike zadarskih Arbanasa koje smo ovih dana gledali u medijima na kojima specijalci izbacuju deveteročlanu obitelj iz njihove kuće na ulicu i doslovce ih vuku po cesti je li to doseg vaše proklamirane zaštite dostojanstva ovršenika. Vjerujem da ste i vi i policija i sudski ovršitelj po čijem nalogu je to rađeno, pa i cjelokupna javnost duboko suosjećali sa tragedijom ove obitelji, ali sve je bilo po zakonu. Stoga bih vam ja sugerirala kada to već niste u novom Ovršnom zakonu vašem ugradili da ugradite odredbe od toga da se od ovrhe izuzmu nekretnine koje su nužne za stanovanje ovršenika. I stoga pitam vas sada što vi i vaša Vlada namjeravate učiniti da se ovakve scene više ne ponavljaju, da ne postanu naša svakodnevica obzirom na novi porez na nekretnine kojega najavljujete, obzirom na gospodarsku situaciju u kojem dnevno stotine ljudi ostaje bez posla, a i oni sa plaćom jedva preživljavaju pa je za očekivati da će i oni postat porezni dužnici, da neće imat od čega platit porez, da će njihova kuća na bubanj, a oni na ulicu ukoliko se niša ne poduzme. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani Zoran Milanović, predsjednik hrvatske Vlade. Izvolite.
Poštovana kolegice, vi ste bili ministrica pravosuđa. Porezna uprava je završila postupak u ovom konkretnom predmetu koji navodite 2008. godine. Šta bi izvršna vlast trebala učiniti, dakle ne Vlada, to naravno nije nešto o čemu odlučuje predsjednik Vlade niti ministri, niti ministar financija, to je procedura. Imali ste kapitalan utjecaj na nju. Vidim da ste se zalagali za Zakon o privatnim ovršiteljima koji smo skinuli, to ste rekli na početku pitanja. Imamo razloge zašto smo ga skinuli jer ne želimo da pored države praktički paradržavna tijela rade ovo isto uz asistenciju policije. Znači s jedne strane ste za taj skinuti Zakon o ovrsi koji je ustvari trebao državi uzet ovlast i dati privatnicima koji su onda otvarali urede, žao mi je, a s druge strane apelirate na tankoćutnost i osjetljivost prema ljudima koji se izbacuju iz kuće. Meni je to grozno gledati, mislim ljude koje izbacuju iz kuće mi je grozno gledat, ali to je zakon. Učinit ćemo to da se zakoni striktnije poštuju i da se obaveze plaćaju. Ponavljam, taj predmet je završen 2008. Šta je trebalo učiniti u međuvremenu, promijeniti zakon da se iz Ovršnog zakona izuzme nekretnina u kojoj građani stanuju? Jeste li svjesni kakve to posljedice stvara, jeste li svjesni koji je to prostor za manipulaciju. Ja mislim da je to veliki prostor za manipulaciju. I sad kako definiramo bahate, jel vam moj odgovor bahat, jel moj odgovor kolegi Grubišiću bio bahat? Ja mislim da nije ali ne mogu vam drukčije odgovoriti nego vas pitati lako je vama, vi ste si uzeli saborsku mirovinu nakon jednog mandata. Vi ste uzeli i kolega Grubišić isto nakon jednog mandata. … [[Upadica se ne razumije.]] Hoćete mi reći da sam bahat i da sam osoban? … [[Upadica se ne razumije.]] Prozivan je zamjenik ministra kojeg sam osobno doveo u Zagreb, ovo su činjenice, neka ih javnost čuje. Bivša ministrica, pa recite da sam bahat i da govorim neistinu. … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle nedopustivo mi je i tu moram biti osoban da ljudi koji se privatno ponašaju po jednom kriteriju pozivaju na nekakvu sućutnost, suosjećanje, dajte im svoju mirovinu. Mi ćemo im pomoć, ti ljudi neće i nisu završili na ulici. Dajte im mirovinu koju ste vi uzeli, a kolega Šuker nije koji tu galami stalno iz prve klupe. Evo zašto on nije uzeo mirovinu, imao je uvjete za nju. … [[Upadica se ne razumije.]] A nema godina, inače bi uzeo. … [[Upadica se ne razumije.]] Gledajte nesvjesno govori iz vas. Dakle ja ću vas i sljedeći puta ako budete, ja ocjenjujem da je vaše pitanje demagoško i nekorektno i da je neiskreno prema tim nesretnim ljudima koji su načinili niz prekršaja i država je na kraju morala djelovati. I da je vaša administracija, sad vas smeta što sam vas osobno prozvao, to su činjenice uvažena kolegice i zastupnice Ana Lovrin. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, i o tome sam javno govorio kao predsjednik Vlade i o tome ću govoriti javno. Niste isti, niste isti. Pa neka mi ovo i zamjere, neka bude antipatično, ponovit ću. Vi mene pitate za vožnju u kontra smjeru 2 km/sat na vrhu Sljemena što je neistina, imate obraza to pitati, a istovremeno kako primjerom pokazujete hrvatskim građanima, vi se zalažete za sirotinju. Ljudi su ušli u prevelike kredite, nisu plaćali poreze i to je trajalo godinama i godinama i da, tužno je to gledati i da, učinit ćemo sve da se ljude više ne dovodi u tako bezizglednu situaciju. O tome se radi, da ne ulaze u aranžmane za koje su svjesni da ih ne mogu ispuniti, da se ne prezadužuju jer nema onda Obame da da 800 milijardi dolara koji su inače auto industrije vratile, vratile do zadnjeg dolara. Prema tome, imam još dvije sekunde, to je to. Recite da sam bahat, ja drugačije na ovakva pitanja ne znam odgovarati jer smatram da je ovo ljudski nepošteno. Recite da sam bahat. Ako je to opis bahatosti ja sam ponosan na svoju bahatost.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Ponavljam povredu Poslovnika na koju sam ukazala već na prethodnoj sjednici, a to je povreda članka 184. Poslovnika gdje vi kao predsjedavajući uporno kršite Poslovnik dajući premijeru na svako pitanje četiri minute za odgovor iako Poslovnik kaže da se u pravilu odgovara dvije minute, a ako je pitanje složeno može biti četiri. Gospodin premijer meni odgovara, troši 4 minute, govori o stvari koja nema veze s mojim postavljenim pitanjem, dakle nije mi odgovorio na pitanje i uvijek je tako. Ne zna i ne može odgovorit i pribjegava argumentum ad hominem što je krajnje kad čovjek nema argumenta govorit o stari, a pitanja mirovine koja su po zakonu, ponašanje po zakonu kako ste citirali Voltairea, a razriješite ako mislite da je tu pitanje nekog morala, razriješite to najprije u svojoj stranci, sa svojim zamjenicima ministra.
Hvala lijepa. Ocjenjujem da nema povrede Poslovnika, prva stvar. Druga stvar što želim reći pokušavam tolerirati postavljanje pitanja na osoban način. To ste radili i vi. Hoćete da nabrajam zastupnike? Pa procijenite. Kao što dozvoljavam da i odgovaraju na osobit način. Ovdje prepuštamo građanima Republike Hrvatske da budu arbitri i za mene i za vas zastupnike i neka čuju. Ako je nešto krivo rečeno vi ste i imali i imat ćete priliku da u komentaru na odgovor kažete ne, niste točno rekli, to nije istina itd. A zaštita stranačka ili bilo čija ovdje nije potrebna. Ovo je sve kako bih rekao priređeno kako bi građani Republike mogli slušati i način postavljanja pitanja, a i osobne animozitete ako hoćete. Dakle, nije stvar politike nego osobnih animoziteta što čujemo i sa jedne i sa druge strane. I ja ne mislim tu arbitrirati u ime građana Republike Hrvatske. Ja mislim dozvoliti da svatko od vas zavisno od svoje savjesti ili zastupničke dužnosti ponudi pred građanima i pitanje i odgovor. Ponavljam nema povrede Poslovnika. Možete u skladu sa Poslovnikom podnijeti zahtjev nadležnom tijelu da to ocijeni. Bit ću zadovoljan ako to učinite. Hvala. Poštovani zastupnik Gordan Jandroković, povreda Poslovnika.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja smatram da ste vi povrijedili članak 216. Poslovnika jer taj članak kaže zastupniku se izriče opomena. Dakle, mislim da možemo ovdje isto tako govoriti i o predstavniku Vlade u slučaju da omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike. Ovdje se radi o uvredama. Dakle, ne samo što proziva kolegicu zastupnicu, nego govori nismo isto. Dakle, Antešić može uzeti mirovinu, a netko tko je iz HDZ-a ne može. Antešić je pozitivan, dakle on ovdje apsolutno iznosi uvredu na račun zastupnice Hrvatske demokratske zajednice vrijeđa ju i omalovažava. A kada se pozivate na građane, pa neće oni tumačiti Poslovnik. Vi ćete tumačiti Poslovnik i ovo je vaša odgovornost. I recite mi molim vas gdje je granica uvrede i omalovažavanja. Šta si možemo govoriti da smo idioti, kreteni, majmuni? Hoćete li i to dozvoliti? Dakle, ne mogu temeljem toga samo građani suditi. Postoji Poslovnik a vi kao predsjedatelj ste obavezni po njemu raditi.
Slažem se poštovani zastupniče Gordane Jandroković. Vi ste bili upravo na toj granici i kad ste postavljali pitanja i sada. Ali sam vam tolerirao jer niste prešli granicu po mojem kriteriju koji je jednak i za vas i za poštovanog predsjednika Vlade. I ostajem kod toga. Vis te po mojem sudu bili na granici. Kad ste postavljali pitanje i kad ste komentirali bilo je više nego osobno, ali to je vaša stvar. To je vaša stvar. Ako mislite da sam pogriješio ne mislim ja da sam bezgrešan. Postavite zahtjev nadležnom tijelu da je predsjednik Sabora u tom i tom pogriješio, povrijedio Poslovni, pogriješio, pa ćemo ako to učinimo ispričat se i vama i hrvatskoj javnosti. Ali nemojte dvostrukim kriterijima tražiti od mene da ja primjenjujem te dvostruke kriterije. Pročitajte samo kako ste vi postavljali pitanje i kako ste komentirali. A ja to upućujem i građane Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa. Završili smo oko toga. Nema povrede Poslovnika. Hvala lijepa. Slijedeće petnaesto, a ispričavam se. Slažem se. Komentar poštovane zastupnice Ane Lovrin na odgovor na zastupničko pitanje.
Hvala lijepa. Pa gospodine predsjedniče Vlade ja zaista ne znam da možete reći da ste ponosni na svoju bahatost na podlo postavljeno pitanje. Pa ako je vama podlo pitanje da vas pitam kanite li intervenirati u Ovršni zakon na način da bi zaštitili najranjiviji dio hrvatskoga društva, da se ovrha ne provodi na nekretninama koje su neophodne, nužne za stanovanje ovršenika i njegove obitelji kada o tome razmišlja danas Amerika jer ima slučajeve suicida kada se ljudi izbacuju iz kuće, kada o tome Španjolska razmišlja, a vama je to pitanje podlo. I nemojte mi govoriti da sam ja bila ministrica pravosuđa. Točno, ja da sam danas ministrica pravosuđa isti čas bi tu odredbu zakonsku predložila Hrvatskome saboru. A ja sam bila ministrica pravosuđa u nekim drugim gospodarskim okolnostima kad su ljudi nešto bolje živjeli, kad je BDP rastao, kad je BDP rastao, kad je bila najmanja stopa nezaposlenosti od osnutka Hrvatske države, a danas su nove okolnosti i ja bih danas reagirala drugačije. I očekujem to i od vas. U protivnom vas pitam hoćete li ovaj svoj humani zakon primijeniti na druge porezne dužnike, pa i na one koji Vladi iznajmljuju svoje nekretnine i stanove u kojima stanuju visoki vladini dužnosnici. Hoćete li i njih tako izbacivati iz stanova?
Hvala puno. Sljedeće petnaesto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Zahvaljujem. Svoje pitanje upućujem ministru financija gospodinu Liniću. Evo gospodine ministre nakon što niz mjera kao što je to bila ona vaša mini porezna reforma, kao što je to bilo povećanje PDV-a na 25% nije donijelo gotovo nikakve rezultate. Naprotiv, te mjere su donijele do daljnjeg pada bruto nacionalnog dohotka, pada standarda svih građana Republike Hrvatske, pada industrijske proizvodnje, daljnjeg siromašenja gospodarstva, dovelo do povećanja nezaposlenosti do 340000 u ovom trenutku nezaposlenih. Nakon izjava predsjednika Vlade da raspravljamo o zakonu o kojem nismo vidjeli, o kojem nemamo pojma i kao ministar ste otvorili javnu raspravu prvo o porezu na imovinu, pa ga preobličili u porez na nekretnine i praktično dali do znanja da se građanima Republike Hrvatske uvodi novi porez, novi namet, novi harač. Da li je to ona vrijednost od 0,2%, 0,4%, 2% ili 4% pa vam ja postavljam konkretno pitanje da li na osnovu vaše izjave da taj porez neće biti veći nego što je dosadašnja komunalna naknada, da li znate kolika je komunalna naknada u Rijeci, u Zagrebu ili u Đakovu gdje će na osnovu ovoga što je pročitano u novinama i što će vjerojatno stajati u zakonu onaj prosjek komunalne naknade od 200 kuna skočiti na 800 do 1500 kuna kako u Rijeci tako i u Zagrebu. Što se tiče neiznajmljenih nekretnina taj problem se ne rješava zakonom i poreznim nametom nego tu postoji Državni inspektorat koji može riješiti crno tržište. Dakle, moje konkretno pitanje je da li znate koliko će se povećati i koliko će utjecati to na standard svih građana RH?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite.
U utorak će Ministarstvo financija pustiti prijedlog u vladinu proceduru i dati sva obrazloženja sa primjerima. Što znači nakon toga očekujemo najviše od udruge gradova da progovori oko stopa s obzirom na različitost primjene komunalne naknade koja inače i nije porez nego parafiskalni namet i koji nije uobičajen i prepoznat nijednom stranom investitoru. Prema tome, o svemu tome ćemo razgovarati od utorka. Ali s obzirom da ste spomenuli vi u vašem pitanju neuspješnu ekonomsku politiku onda vrlo je jednostavno sa par riječi Vlada je donošenjem proračuna vrlo jasno naznačila ekonomsku politiku koja govori vrlo jasno, bori se konkurentnost hrvatskog gospodarstva, znanost u hrvatskom gospodarstvu i jačanje izvoza. I rekli smo koja su načela koja ćemo u ovoj godini pokušati ostvariti da bi došli do te ekonomske politike. I rekli smo, broj 1., bitka za investicije, za konkurentnost gospodarstva, za sposobnost gospodarstva da opstane na tržištu. Drugo, sređivanje fiskalne discipline, fiskalne odgovornosti, fiskalne potrošnje. Jer je nažalost zatečeno stanje bilo disciplina 0, nedisciplina na najvišoj razini. I treće, briga o socijalnoj komponenti. To su tri načela. Svi govorite o poreznoj presiji. Nije istina, to su laži i neistine. Što je istina? Gospodarstvo i bitka za konkurentnost gospodarstva znači 2% manju stopu doprinosa za zdravstvo, preko 2,5 milijarde godišnje. To je pomoć gospodarstvu. Ukidanje stope za šume, za vode i dio za spomeničku rentu da se parafiskalni nameti smanje. Hoćemo govoriti o poticaju SMI gdje smo digli neoporezivi dio na 240, izvinjavam se, ulazak u PDV na 245 i paušaliste na 149 da ojačamo taj sektor. Hoćemo govoriti o tome da smo donijeli i odluku i zakonsko rješenje da se ne mora plaćati porez na dobit ako se ulazi u reinvestiranje? Da to su sve poticaji i bitni za konkurentnost. Hoćemo govoriti o tome da je totalna nelikvidnost u Hrvatskoj još uvijek i da neplaćanja su okosnica poslovanja u Hrvatskoj? I da je to bio razlog da smo krenuli u borbu za više kredita, za niže cijene kapitala. I da smo uspjeli u tome. Da je kapital preko 11, 12% bio zatečen, a da smo uspjeli smanjiti na 9, a za dobre firme i na 5%. Zajednički sa Narodnom bankom smo dodatno likvidnost osigurali od 6,5 milijardi koje se može koristiti za saniranje nelikvidnosti. Hoćemo govoriti o dva reprograma koja je Vlada ponudila svim dužnicima, ne samo privredi nego i gospodarstvu, da bi mogli otplaćivati svoje kredite u tri godine i da ne budu pod presijom Porezne uprave? Hoćemo govoriti o Zakonu o financijskom poslovanju koji je naišao upravo od mnogih političara privrednika na ogromne otpore, a sad je shvaćen kao model izbjegavanja stečaja i pokušaja dobre i ja bih rekao dobronamjerne nagodbe između dužnika i vjerovnika? Da imamo potpunu potporu bankara u tome da pokušavamo riješiti nelikvidnost. Jel nije to rješavanje nelikvidnosti? To je i bitka za kapitalnu vrijednost u tvrtkama koje mogu ostati na tržištu, koje mogu početi ponovno investiranje, koje se mogu ponovno početi zaduživati. Da, za gospodarstvo je učinjen najveći korak. Što smo dio izgubljenih novaca u proračunu za poticaje gospodarstva prenijeli smo na građane pa je zato 2% PDV rashod. Ali zaboravljamo istaknuti da smo digli neoporezivi dio građanima, da smo uveli nove međustope i spuštanje PDV-a sa 25 na 10% da bi olakšali građanima taj udar. Da, digle su se cijene, to je istina, u trgovačkim društvima. Zašto? Jer je dobar dio trgovačkih društva bio na platnom spisku državnog proračuna [[Upadica Leko: Privedite kraju.]] Sve subvencije su išle za te plaće. I to je trebalo racionalizirati i to je dio toga.
Hvala.
Fiskalna disciplina, 14 i nešto milijardi a sada po novim proračunima 25 milijardi deficita u prošloj godini.
Hvala ministre.
Politika Vlade je da se taj deficit mora smanjiti. Da, to su ekonomske mjere i to je politika.
Hvala lijepa. Komentar poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Ja sam bio spreman slušati još pola sata ove mjere, ekonomske mjere Vlade RH, međutim rezultat tih mjera gospodine ministre da svaki dan imamo sve više nezaposlenih, da svaki dan pada industrijska proizvodnja, da svaki dan imamo sve veće i veće zaduženje Hrvatske. No, ja sam vas pitao za ovaj porez na imovinu ili porez na nekretnine. Tu temu ste vi otvorili, ne oporba, u Hrvatskom saboru. Negdje prije ste izjavili kako je državna blagajna puna, kako nema problema sa punjenjem državnog proračuna. Jučer, prekjučer čujemo od predsjednika Vlade kako imamo tehnički problem, kako nećemo završiti sa 14 milijardi deficita nego sa 10. Deficit je deficit. Nisu ni ovi bili bolji, da se razumijemo. Ovaj porez koji namjeravate uvesti, ja ću vas podsjetiti da to nisu radili ni Turci, oni su imali 10% harača. To nisu radili ni komunisti, kod njih je prosjek bio 15. Kod nas je samo PDV 25%. Ako želimo pokrenuti gospodarstvo tada se to ne radi uvođenjem novih nameta, tada se to ne radi povećanjem PDV-a, tada se to radi fiskalnom decentralizacijom koju ste obećali, a te fiskalne decentralizacije nema. Dakle ni Turci ni komunisti nego to ova Vlada radi hrvatskim građanima.
Hvala lijepa. Sljedeće 16.zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre pravosuđa. Iz izvješća EU komisije o monitoringu za poglavlje 23 posebno se ističe kao problem povećanje sudskih predmeta iz građanskog sudovanja. Iako mi već desetak godina imamo Zakon o mirnom rješavanju sporova očito da on sve ove godine nije u potpunosti saživo iako jedini pravi način brzine rješavanja sudskih predmeta i rješavanja zaostalih neriješenih predmeta jeste upravo mirno rješavanje sporova. Dakle kada smo prije desetak godina ovaj institut uveli u naše zakonodavstvo to je bila negdje 2003.godina rukovodili smo se upravo iskustvom zemalja koje to već imaju, prije svega jednom Amerikom koja je kada se u jednoj njihovoj saveznoj državi pokazao ovaj problem oni su uočili i rekli mi nemamo novaca za graditi nove sudove i uveli su taj institut. On je dvije godine šepao ali već nakon pet godina imali su 70% smanjenja zaostalih predmeta. Zato mi molim vas recite, koje sada mjere provodi Ministarstvo pravosuđa da bi ovaj zakon, Zakon o mirnom rješavanju sporova saživio u potpunosti i stranke na jedan brz, jednostavan i jeftin način došle do pravednog i za njih prihvatljivog rješenja i to ne kao nekakve drugorazredne pravde jer upravo na takav način obje stranke su zadovoljne, prema tome to je brz, efikasan način i prvorazredna pravda. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Orsat Miljenić.
Hvala lijepa. Dakle apsolutno ovo što ste rekli jedan od problema koje imamo u pravosuđu jesu zaostaci i posebno u građanskim predmetima. Načelno ono što tu poduzimamo uskoro će se tu naći izmjena Zakona o sudovima i posebice izmjena Zakona o parničnom postupku. Dakle to su prva dva mehanizma kojim idemo na smanjivanje zaostataka u građanskim predmetima. Ono što ste spomenuli naravno da je mirenje ali ja bih govorio o alternativnim rješavanju sporova dakle nije samo mirenje, ovo je Zakon o mirenju ali imamo i druge načine rješavanju sporova, ne samo prihvatljiv i poželjan način nego svakako budućnost s kojim se način na koji se jedino može utjecati na rješavanje sve većeg broja predmeta, ne samo u Hrvatskoj nego svugdje na svijetu. Životni odnosi se toliko usložuju posebice između trgovačkih društava da jednostavno u budućnosti bez pronalaska drugih rješenja sudovi se s tim ne mogu nositi. Problem zaostatka nije hrvatski problem, to je europski problem. mnoge zemlje se s tim suočavaju i pribjegavaju različitim metodama. Ono mi smo primijetili da zakon koji je donesen 2003., promijenjen je 2011.i još uvijek ne daje zadovoljavajuće rezultate. Ja ću vam primjera radi mislim daje ove godine u 9 mjeseci nešto preko tisuću predmeta 1009 završilo u postupku mirenja. Svakako rezultat koji nije zadovoljavajući. Ono što radimo je ne samo drugačiji način uređenja mirenja u Zakonu o parničnom postupku, što ćete uskoro vidjeti, mi sada u procesu donošenja novih okvirnih mjerila za suce mi nastojimo suce potaknuti da više sudjeluju i da je mirenje u kojem sudjeluju da je ono više vrednovano jer to je jedan od načina da ih potaknemo da sudjeluju. Međutim mirenje je dobrovoljno. Vi ako nemate stranke koje žele sudjelovati u mirenju vi ga ne možete provesti. Mi smo ono što smo napravili kao Vlada i to moram reći prvi put prema našim podacima je da smo krenuli od sebe. Dakle Vlada je u lipnju donijela odluke kojima se potiču upravno alternativni način rješavanja sporova. Tamo gdje je država jedna od stranaka u postupci ili tamo gdje je to javno poduzeće ili ustanove. Znači ono što građani doživljavaju kao država. U ovom trenutku je takvih 20 tisuća predmeta. Dakle vidite iz toga koliko je važno na tome raditi. ono što smo do sada napravili mi smo pri kraju izrade popisa svih sporova u kojima je država stranka. Pored toga naše povjerenstvo koje je pri Ministarstvu pravosuđa radi i već proizvodi određene odluke čiji upravo je rezultat poticanje mirenja. Također očekujemo od javnih poduzeća gdje god je moguće u njihovim sklapanjima ugovora naravno i države da se upravo ugovaraju alternativni načini rješavanja sporova znači ne sudski nego alternativni. Dakle to je ono što smo primjerom htjeli pokazati jer ako vi ne polazite od sebe ako samo nekome kažete odi u mirenje to ti je dobro a sami ga ne primjenjujete nije dobra poruka. Mi je mijenjamo i kroz ovaj način da upravo država ide u taj način rješavanja sporova. Znači to je paket koji radimo. Ono što sam rekao zakonske izmjene, poticanje kroz okvirna mjerila i postupanje same države. Ja mislim da će upravo postupanje same države dati najveći rezultat na tom području. Dakle to je budućnost, na tome ćemo raditi, smatramo vrlo važnim i kažem već smo poduzeli određene mjere i s tim ćemo nastaviti. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani ministre. I komentar poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Hvala lijepa. 17.zastupničko pitanje poštovani zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Pitanje upućujem ministru Liniću. Svjedoci smo gospodine ministre ovih zadnjih godina duboke i teške nelikvidnosti koja opterećuje hrvatsko gospodarstvo. Nažalost mnogi su na svojoj politici poslovnoj politici neplaćanja istovarali svoja poslovna carstva, ako to uopće možemo nazvati poslovnom politikom. Time su doveli u težak položaj koji su uredno plaćali svoje obveze i dobavljačima i zaposlenima i državi, a to se ogleda i kroz financijsku nedisciplinu neplaćanja poreza i drugih davanja državi. U međuvremenu je Vlada na prijedlog vašeg ministarstva donijela niz zakona i propisa i mjera kojim se uvodi financijska disciplina i red u plaćanja i prema državi i …. Dio gospodarstva i dio javnosti to tumači kao još veći pritisak i presing na gospodarstvo, da time se još više njima otežava položaj. Moje pitanje je koji je efekt svih ovih mjera za uvođenje reda i financijske discipline u hrvatskom gospodarstvu.
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite.
Pokušat ću sve mjere Vlade Republike Hrvatske u borbi za nelikvidnost navest u ove 4 minute. Iz jednostavnog razloga što dio stručne javnosti i političke javnosti mjere Vlade naziva poreznom presijom i pokušavaju se poslati vrlo jasne poruke da Vlada ne bi smjela u dubokoj ekonomskoj krizi u kojoj jesmo bavit se poreznom disciplinom. I da to nije porezna presija počinjem od toga da jedna od prvih mjera je bila upućena prema nelikvidnosti i Vlada je već prijedlog za prvi reprogram donijela u veljači, odnosno u ožujku 2012. godine. Svi dužnici, svi, i građani i poduzetnici i veliki privrednici mogli su na tri godine reprogramirat sve obveze prema porezima. Sve obveze. Čak smo dali i mjeru da mogu otplatiti dug uz otpis kamata. Moram reći interes je bio dosta velik, oko 8500 zahtjeva, a ukupno je zaključeno preko 5100 ugovora. Ocijenili smo da je situacija i nadalje teška pa je Vlada odlučila ići sa drugim reprogramom u toku srpnja i kolovoza pa smo dali novu mogućnost privrednicima koji se nisu javili na prvi da još jedanputa pokušaju reprogramirati svoje obveze. Javilo se oko 4000, a odobreno nešto malo manje od 2000. Sveukupno preko 3 milijarde obveza poduzetnici su reprogramirali na tri godine. To je bio prvi pokušaj u borbi za nelikvidnost, da pokažemo da dajemo mogućnost privrednicima da riješe svoje dugove prema državi. Narodna banka zajedno s poslovnim bankama i Ministarstvom financija krenula je u daljnje mogućnosti, a to je osigurala je 6,5 milijardi kuna da se putem HBOR-a i poslovnih banaka omogući jačanje likvidnosti privrednih subjekata da bi platili dugove prije svega bankama, da bi platili dugove državi i ostalim vjerovnicima, a tek manjim dijelom za investicije. I taj dio iskorišten je na licitacijama od preko 4 milijarde kuna, nažalost ugovoreno je ispod 1 milijarde jer ugovaranje sa poslovnim bankama je nešto teže. Ali kamata u tom dijelu je spuštena u dijelu od 50% na samo 1,5% koliko je kamata HBOR-a. Prema tome, osigurani dodatni iznosi i osigurana niska kamata. Ocjenjujući da sve to nije dovoljno jer brojke se stalno vrte oko 44 milijarde neplaćenih računa Vlada Republike Hrvatske je predložila Zakon o financijskom poslovanju gdje je pokušala urediti rokove plaćanja i zamijeniti jedan neuspješni zakon o rokovima plaćanja iz kraja prošle godine i u isto vrijeme krenula u predstečajne nagodbe. Volju dužnika i vjerovnika da nađu rješenje kako potraživanja smanjiti, pretvoriti ih u kapital, pretvoriti ih u nekretnine koje su nepotrebne i tako ih djelomično otpisati, a sve zato da riješimo teško breme nelikvidnosti i insolventnosti u trgovačkim društvima.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Gospodine ministre, nedavno sam imao, ja se nadam da će sve ove mjere uspjeti, ja sam moram priznati imao nedavno jedan neuspjeh u jednoj polemici u jednom razgovoru sa jednim našim poduzetnikom koji ne plaća svoje obveze redovito, a ima i porezni dug, to smo vidjeli u objavljenim podacima. Naravno u tom razgovoru on se hvali sa svojim domoljubljem, busao se u svoja hrvatska prsa i rekao je da šta on ako treba i život će dati za Hrvatsku. Ja sam rekao gospodine dragi na sreću život ne morate dat za Hrvatsku, to je trebalo prije 20 godina, ja se nadam da sada više ne treba i neće više trebati ali je potrebno da plaćate svoje obveze prema Hrvatskoj državi. Kroz to se gleda domoljublje i lojalnost prema državi. Nisam ga uspio uvjeriti u to, nadam se da većina građana vjeruje u ovo što ja govorim, a možda i ti jednom povjeruju.
Hvala lijepa. Sljedeće 18. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam ministrici socijalne politike i mladih. Poštovani gospođo ministrice evo već 11 godina se pokušava napraviti reforma sustava socijalne skrbi, no nažalost nije se uspio transformirati sustav. Jedan od ciljeva reforma, a kad govorimo o starijoj populaciji je sigurno da institucionalizacija i to putem dnevnih boravaka, putem sustava geronto domaćica, odnosno pomoć i njega u kući. Krajnji cilj deinstitucionalizacije je naravno da što duže ostavimo te naše sugrađane u svojim domovima, međutim činjenice pokazuju da su sve duže liste čekanja u domove, odnosno u institucije i u druge socijalno-zdravstvene ustanove. Isto tako činjenice pokazuju da je novac koji je potreban za infrastrukturu velik i da se sigurno može usmjeriti ka drugim projektima da se može i civilno društvo uključiti kao dobar partner države. Upravo zbog toga pitam vas što se poduzima za provođenje deinstitucionalizacije time i smanjenje liste čekanja. Hvala lijepo.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovana potpredsjednica Vlade i ministrica Milanka Opačić.
Što se tiče, dakle brige za starije osobe kad su u pitanju liste čekanja, doista je pitanje kolike su te liste čekanja zbog toga što ne postoji nikakav sustavan registar. Dakle, to je isto dio ovog jednog uvođenja reda kroz sustav informatizacije. I kada i to profunkcionira znat ćemo onda točno koliko imamo ljudi. Jer na primjer kada smo napravili registar posvajatelja od brojke od nekoliko tisuća potencijalnih posvajatelja koji su se čak nalazili u službenim dokumentima Vlade i u zakonima mi smo došli do 364 potencijalna posvojitelja. Dakle, pitanje je kada napravimo i tu reda i očistimo bazu podataka na kraju krajeva vidjet ćemo koliko je tih ljudi starije životne dobi koji čekaju na smještaj u domovima. No u svakom slučaju koji žele ostati u svojim kućama, koji ne mogu zbog starosti se brinuti za sebe postoje neki dobri projekti i mi se ne ponašamo po sistemu ono što je bilo prije ništa ne valja. Dakle, mi ćemo i dalje ustrajati na tim servisima i pomoći u kući zbog toga što mislimo da je to izuzetno važno. Međutim, spajanjem dva ministarstva smo vidjeli da imamo nekoliko programa koji idu na istu populaciju, dakle na ljude starije životne dobi. Međutim, oni međusobno nisu usklađeni što znači da ćemo mi sada za te projekte kao što je dnevni boravak i kao što je pomoć u kući napraviti određena pravila igre. Zadržat će se isti imovinski cenzus, zadržat ćemo i dalje suradnju sa jedinicama lokalne samouprave zbog toga što smatramo da je to dobar način na koji smo do sada radili. Međutim, sva rješenja i svi korisnici će biti, dakle na neki način tom uslugom pokriveni preko Centra za socijalnu skrb. Zbog toga što danas imamo situaciju da u nekim županijama imamo 3000 korisnika takvih servisa, u drugim županijama imamo 200, u nekim županijama nemamo gotovo niti jednoga. Ja mislim da je zadatak države posebice ovog ministarstva kojem sam ja na čelu da svima pruži mogućnost da imaju pravo na tu vrstu servisa, dakle ili … [[Govornica se ne razumije.]] ili ovog dnevnog boravka što znači da ćemo uvesti jedinstvena pravila igre za sve u državi i vrlo brzo ćete kroz Zakon o socijalnoj skrbi koji će doći ovdje pred Sabor do kraja godine imati prilike raspraviti i o tom modelu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Komentar poštovane zastupnice Tatjana Šimaca Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospođo ministrice, evo vidimo iz vašeg odgovora da uvodite strukturu u sustav i upravo uvođenje strukture u sustav što ste pokazali dosadašnjim svojim radom sigurno daje nadu za sve potrebite, a isto tako za pravilno raspored novca, odnosno za krajnjeg korisnika da će svatko imati pravo na to. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Devetnaesto zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pitanje upućujem ministru zdravlja Rajku Ostojiću. Poštovani ministre, hrvatska javnost prije dva dana svjedočila je velikoj korupcijskoj aferi u zdravstvenom sustavu gdje je jedna farmaceutska tvrtka na različite načine financijski pogodovala liječnicima obiteljske medicine kako bi propisivali njihove lijekove. S druge strane često spominjete razlike u nabavnim cijenama medicinskog materijala pojedinih, između pojedinih bolnica. Kako je došlo do toga da jedna bolnica do prije godinu dana primjerice protezu kuka plaćala po nižoj, a druga po višoj cijeni. Zanima me zbog čega to nije otkriveno i javnost s time upoznata ranije, te što Ministarstvo zdravlja poduzima da se suzbija korupcija u zdravstvu.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Korupcija krasi dvije premise. Prvo, korupcija je karakterna osobina a ne osobina profesije, bilo koje profesije. I drugo, korupcija je rak, teška maligna bolest koja razara svako društvo, odnosno razara temeljne pretpostavke društva i države, a to su tradicija, kultura i moral. Hrvati imaju i tradiciju i kulturu, a na žalost posljednjih godina korupcija je postalo za malo društveno prihvatljivo ponašanje. Što se mene tiče apsolutno nećemo tolerirati nikakvo koruptivno ponašanje niti ću imati tolerancije prema svima onima koji javnu službu koriste radi osobnog probitka. Takvi pojedinci nanose s jedne strane golemu štetu većini liječnika koji časno, pošteno i predano rade svoj posao, a s druge strane ruše povjerenje naših građana u zdravstveni sustav. Napravili smo cijeli niz stvari. Dozvolite da izdvojim samo četiri. Prvo, odmah smo čim smo došli u ministarstvo zaustavili nabavku opreme stare 5, 6, 7 godina u nekim bolnicama, u biti pražnjenje skladišta. Drugo, ukinuli smo privatni monopol. Sjetite se na vrhunsku tehnologiju 21. stoljeća i upravo jučer otvorili novi uređaj Neuro Bi-plane uređaj koji imamo jedna naša bolnica Rebro, hrvatska bolnica jedna od desetak europskih bolnica. I Hrvatska će postati izvozni brend jer imamo sjajne ljude koji rade na tom aparatu, sjajne ljude. Za sada smo na taj uređaj naši pacijenti, stotinu njih odlazili u inozemstvo. Sad će dolaziti k nama. Nema privatnog monopola, ali privatnici su dobro došli. Ugradbeni materijal poštovana gospođo zastupnice u pravu ste. Samo nekoliko stvari. Stent se u jednoj bolnici kupio za 4500 kn, u drugoj županijskoj za 11500 kn. Drugi stent se kupio za 8000 kn, u županijskoj bolnici za 11000 kn. Leća se u Zagrebu na Rebru kupuje za 350 kn, u Općoj bolnici Zadar za 455,70 lipa. Bar kodovi, točne brojke, ime i prezime leće, bar kod itd. O tome sam govorio u petom mjesecu ili primjerice ortopediji jedna bolnica kupuje za 2400, a ostala, druga za 4000 kn. O tome sam govorio jasno i transparentno u petom mjesecu. Zašto sam govorio pa ste me napali. Smijenjene su neke uprave pa je to proglašeno politikanstvom i političkom smjenom. Nije! Smijenjeni su zbog rasipanja državnog novca, a). I b) zbog agresije na džepove poreznih obveznika. Smijenjeni su zbog rasipanja i agresije. Zato su smijenjeni. I četvrto, stoga smo napravili objedinjenu javnu nabavu koja je međuresorno povjerenstvo zamolio sam kolegu Ostojića ministra unutarnjih poslova između ostaloga ministra Miljenića, Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja radi možebitnog, a to smo postavili uz temeljitu sumnju, možebitnog kartelnog udruživanja i Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja. I četvrto, liste čekanja su značajno smanjene. Na Šalatu se za operaciju kuka 68 dana, u Lovranu 150 dana. Na operaciju mrene na Rebru se čeka 120 dana. I sve smo to napisali u Nacionalnoj strategiji razvoja hrvatskog zdravstva. Žao mi je da oporba to nije podržala, ovu strategiju, jer je primjerice vrlo jasno napisan citat iz Američke vlade "1 dolar uložen u borbu protiv prevencije donosi 8 dolara" ili s druge strane Izvještaj EU da u tim zemljama, razvijenim zemljama korupcija čini 10% zdravstvenog novca. Imam još tri sekunde pa se nadam da ste zadovoljni.
Hvala lijepa. I komentar, poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Jasno je ministre da Ministarstvo zdravlja i Vlade može puno napraviti kako bi suzbilo korupciju, ali ključnu ulogu u ovom poslu ipak ima DORH. Tu bih vam samo prenijela komentare ljudi sa kojima sam imala prilike razgovarati koji pozdravljaju ovu akciju HIPOKRAT ali očekuju i nastavak suzbijanja korupcije u zdravstvu i na višim razinama i to pogotovo da se počnu procesuirati i pronalaziti oni liječnici koji liječe teške bolesti, a koji od svojih pacijenata traže i uzimaju mito jer je to nešto što doista je apsolutno neprihvatljivo u društvu i nadam se da će akcije i Ministarstva zdravlja ići u ovom pravcu.
Hvala lijepa. Dvadeseto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Andrej Plenković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Leko. Pitanje koje se odnosi na završnicu pristupnog procesa Hrvatske Europskoj uniji upućujem predsjedniku Vlade gospodinu Milanoviću. Hrvatska je uspjela prošle godine zahvaljujući naporima Vlade predvođene HDZ-om u možda najnepovoljnijim uvjetima u kojima se našla EU zaključiti pregovore i omogućiti da se stvore pretpostavke da postanemo članica 1. srpnja 2013. godine. Vi ste preuzeli Vladu u trenutku kada su nakon referenduma ostala 3 kapitalna procesa da ih dovršimo. Prvi je pravodobna ratifikacija Ugovora o pristupanju, drugi je ispunjavanje obaveza iz monitoringa i treći je priprema za članstvo i aktivna uloga Hrvatske kao promatrača u svim institucijama. Vi ste danas spomenuli odgovarajući na pitanje kolege Stiera da je Europska komisija nakon svog izvješća u listopadu kazala da Hrvatskoj preostaje još samo 10 prioritetnih mjera. Tako ih nazivamo u Hrvatskoj obveze ili kako ih oni zovu deliverebeles. Rekli ste da je to činjenica. Ja bih pritom ipak podsjetio hrvatsku javnost na Akcijski plan Hrvatske vlade kojeg ste vi usvojili neposredno nakon tog objavljivanja izvješća komisije koji ima glede 10 obaveza 20 mjera, a glede svih ostalih obaveza navedenih u izvješću sve skupa 52 obveze i 107 mjera. To je zahtjevan, ozbiljan posao kojeg jako dobro znamo i kojeg smo svjesni i kojeg smatramo da vam mi kao opozicija koja je ranije bila vlast možemo pomoći da ga ispunite. I mi smo stoga u svim svojim aktivnostima međunarodnim vrlo aktivni da se to i ispuni. Ja vas sada pitam da nam elaborirate one mjere koje su važne za ključno Poglavlje 23., a odnose se na učinkovitost hrvatskoga pravosuđa, a osobito na smanjenje broja neriješenih predmeta pred hrvatskim sudovima jer je to jedan od preduvjeta, ključnih preduvjeta i za buduće povećano ulaganje u RH. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani kolega Plenković ovo smatram zasada jednim dobronamjernim pokušajem doprinosa rješavanju onih otvorenih pitanja koja mi imamo sami sa sobom prije svega jer oni nam ne stoje realno na putu ulaska u EU. Mi smo imali pregovore i uvjete kao nijedna država prije nas, ovi koji slijede ako slijede bit će im još teže. I u tim pregovorima preuzimali smo obaveze i dobivali uvjete koji sa pravnom stečevinom EU nemaju nikakve veze, ali to je bio politički uvjet i bilo je uzmi ili ostavi, nismo mogli drukčije. Pa tako i u području pravosuđa, pa tako i u području ovrhe pravosuđa, pa tako i u nizu stvari koje dakle predstavljaju isključivu kompetenciju i nadležnost država članica i bit će tako i dalje. To je taj bit suverenosti koji nam ostaje i u biti ćemo i dalje veliki dio svojeg života uređivati sami. Pa tako i u Kaznenom zakonu, pa tako i u spomenuo sam Zakon o ovrsi, pa tako i u Zakonu o sprečavanju sukoba interesa koji smo ovdje u Saboru mi kritizirali, tiče se pravosuđa i jedan od uvjeta je recimo i do nove godine ili prije formiranje i konstituiranje Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa. Jeste vidjeli što se dogodilo prije 10 dana? Hrvatski ustavni sud je praktički izbacio iz Zakona o sprečavanju sukoba interesa cijeli niz odredbi koje su ustvari bile konstruktivne, koje su bile ispregovarane s nekim u Europskoj komisiji i koje su se uzimale kao uvjet za ulazak Hrvatske u EU. Formalno i dalje je tako, međutim sad imamo zakon koji je potpuno obezglavljen. Dakle, to povjerenstvo ćemo imenovati jer se ne želim poigravati sa kriterijima, naprosto želim biti strogo formalan, ali on je ustvari potpuno obesmišljen. Zašto ovo govorim? Ovdje se u Poglavlju 23. radi o nizu mjera. Uostalom sami ste naveli da je tamo cijeli niz podmjera. Upravo to što to tamo piše u Akcijskom planu, imate ga pred sobom vjerojatno, to i radimo. Ali, to je posao za više godina pred nama. Mi kad govorimo o backlogu, odnosno o broju neriješenih predmeta da ne bi bilo zabune dakle nisu to samo nekakvi veliki imovinski ili kazneni predmeti to su, to je i niz običnih požurnica i trivijalnih, banalnih dokumenata koji ako nisu riješeni ulaze u tu kvotu. Hrvatsko pravosuđe je daleko od savršenoga, ono što moramo osigurati a to je zeitgest, dakle duh jednog vremena naprosto koji osigurava politika, da ljudi u to imaju povjerenja, da strani imaju investitori imaju povjerenja da će u jednoj liberalnoj demokraciji članice EU imati zaštićena svoja ulaganja, svoju imovinu, svoje vlasništvo. I kada govorimo o tome, molim vas, nemojte obećavati stvari koje su potpuno nerealne. Obećavati da će od ovrhe biti izuzeta nekretnina u kojoj netko stanuje je neodgovorno jer to je nemoguće kolegice i kolege. To znači drugim riječima da će vam banka dati hipotekarni kredit za kuću i da vas iz te kuće ako ne plaćate ne mogu iseliti. Uredu, ali znate šta onda, onda nema kredita. To je zatvoreni krug. Budimo odgovorni ljudi i nemojmo obećavati nemoguće stvari i mi to ne radimo. Takvim stvarima se borimo za povjerenje i stvarima dakle pomozite nam i ja sam vas bio prozivao radi vaših riječi na odboru i ovdje molim budimo konstruktivni. Ako nešto ne valja recite. Ne znači da vani moramo biti zatvorenih usta ali izjaviti na odboru da je u Hrvatskoj zbog smjene vlasti došlo de facto do čistke i smjene jedne cijele garniture koja je odradila pregovore i da radi toga Hrvatska, to je tonski zapis kolegice i kolege i da radi toga Hrvatska ima problema, to služi kao municija ljudima koji bi htjeli raditi malo problema na kraju a nemaju iz čega, dakle nemojmo to raditi. to naprosto nije točno, to nije točno u policiji. Mislim pogledajte kakvi su natječaji provedeni po kakvim kriterijima za ravnatelje policijskih uprava, pogledajmo da su najbliži suradnici bivših čelnika a sadašnjih političkih čelnika ostali na najvišim funkcijama. Pogledajmo, još samo sekunda, da su čelnici obavještajne zajednice 10 mjeseci u našem mandatu, ovdje su se probale konstruirati neke afere, 10 mjeseci punog povjerenja u te ljude i sada su došli novi ljudi nakon isteka mandata. I rekao sam da neću dopustiti da se bilo tko to je isto pravosuđe i temeljna prava, od tih ljudi nađe na cesti kao što se našao Ranko Ostojić prije 8 godina i da bude zbog onoga što je dobro napravio za Hrvatsku nesiguran on ili njegova obitelj, to se nebu dogodilo, to je država.
Hvala lijepa. Komentar poštovanog zastupnika Andreja Plenkovića. Izvolite.
Drago mi je da ste kazali pred hrvatskom javnošću da ste me prozvali za nešto gdje niste bili ne samo vi nego nisu bili niti uvaženi kolege članovi SDP-a na ZPO-u. Ovo tu vam je dokument pozitivnih preporuka tog odbora koji je ocijenio izvješće komisije kao poticajno za okončanje pravodobne ratifikacije koji sam ja diktirao. Ja ću vam kasnije dati ne samo tonski zapis nego transkript onoga što sam rekao. A ako vi smatrate da oporbeni zastupnici kada idu na parlamentarne sastanke trebaju čitati talking pointske kojim piše Ministarstvo vanjskih i europskih poslova onda mi je žao da u prošlom mandatu niste bili član barem jednog saborskog izaslanstva pa da vidite kakve su demokratske, pluralističke i kritične, a i poticajne rasprave na parlamentarnim forumima. Vi ste zlorabili i putem nekih svojih medija insinuirali nešto ne samo što ja to tako nisam rekao nego sam rekao prije svega stvari koje su točne i istinite. Rekao sam da kada je došlo do transformacije ministarstava prigodom preuzimanja vlasti od vaše strane, nitko od bivših odnosno ne nitko nego mnogi od državnih tajnika i bivših ravnatelja nisu ostali na svojim dužnostima i da se to osjetilo na funkcioniranju europskih poslova. Ako vi mislite da to nije tako, raspitajte se malo van kruga onih koji rade sa vama. A to sam rekao zato da ojačamo administrativne kapacitete i ako pažljivo čitate izvješće EU komisije [[Upadica: Vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije zbog upadice.]] dragi predsjedniče Vlade je da ojačamo administrativne kapacitete, a ne da ih slabimo. A krajnje je zlonamjerno tvrditi da bi bilo tko od nas u ovoj fazi nešto [[Upadica: Hvala.]] [[Govornik se ne razumije zbog upadice.]]
Hvala puno. Sada ćemo zastati i ponovno se vratiti u ovu sabornicu 25 minuta do 1 sat, dakle 15 minuta stanka. Hvala. Poštovane kolegice zastupnici i poštovane kolege zastupnici, poštovani ministri, predsjednik Vlade Republike Hrvatske, molim da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli nastaviti s aktualnim prijepodnevom. Na redu je 21. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Zlatko Komadina. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, moje je pitanje vezano za opstojnost hrvatske brodogradnje, konkretno za budućnost brodogradilišta 3.maj u Rijeci. Vi ste danas već u svom odgovoru na ekspoze gospodina Jandrokovića dijelom spomenuli, ali gospodin Jandroković je rekao da bi mogao pitat ali na kraju nije pitao za konkretno 3.maj pa pitanje postavljam u ime 2500 zaposlenih 3.maja i negdje 1000 njihovih kooperanata i zavisnih firmi koje posluju sa 3.majem, kao i u ime građana Rijeke koji ovih dana potpisuju peticiju za opstojnost i budućnost 3.maja. Ne moram previše elaborirati o 3.maju, inače hrvatska brodogradnja je jedno od rijetkih hrvatskih tradicija, jedna od rijetkih proizvodnih industrijskih djelatnosti, jedna od rijetkih izvoznih djelatnosti i inače u programu Vlade i u orijentaciji Vlade Republike Hrvatske je bitka zapravo za očuvanje radnih mjesta za gospodarske subjekte, pogotovo za izvoz. Pa u tom kontekstu me interesira kao i javnost o kojoj sam govorio, vjerujem i širu hrvatsku javnost kakva je budućnost hrvatske brodogradnje, pogotovo u ovom konkretnom slučaju 3.maja, kako ide plan odnosno program restrukturiranja i eventualne privatizacije i što je u vezi s tim ukoliko Hrvatska kao većinski vlasnik sadašnjeg brodogradilišta kao i Brodosplita u ovom trenutku ne nađe validnog kupca. Što je sa pregovorima u smislu zaključenja s Europskom unijom i ulaska u Europsku uniju, da li to znači likvidaciju brodogradilišta koji ne nađu privatnog vlasnika jer svjedoci smo da u svijetu postoji niz gospodarskih subjekata koji imaju državu kao vlasnika, a svjedoci smo i državnog intervencionizma, pogotovo zemlje Europske unije u ovim trenucima krize i zapravo borbe za očuvanja proizvodnih djelatnosti. Pa me u tom kontekstu interesira kako stoji situacija sa 3.majem.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega Komadina. Vi ste i ako se ne varam ponikli iz 3.maja i radili tamo pa ste i malo subjektivni, a i svi smo subjektivni kad je u pitanju nešto tako autentično i naše kao što je hrvatska brodogradnja jer mnoge države imaju more, nije Hrvatska jedina, ali brodogradnja je nešto što je bilo u desetljećima pa i stoljećima naš zaštitni znak. Tu imamo znanje, tradiciju, to je hrvatska materijalna kultura. Nažalost, ne samo zadnjih 20 godina nego i 20 zadnjih godina socijalizma i onog sistema time se nije gospodarilo kako treba i građani Hrvatske su svi plaćali te dugove, neracionalno poslovanje, u biti rasipanje novca. I kod ulaska u Europsku uniju bilo je jasno da jednom tome mora doći kraj i tome dolazi kraj. Dakle uvjeti su vrlo jasni, ili će se privatizirati ili će država morati u protivnom vratiti sva ona davanja koja je u jednom periodu vremena davala za sanaciju brodogradnje, odnosno konkretnih brodogradilišta, škverova, što je nešto o čemu uopće ne želimo razmišljati. Ali mi ne samo da razmišljamo nego i radimo i tako smo od prvog dana naše administracije, naše uprave, naše Vlade praktički neću reći od nule ali pravno od nule krenuli tražiti rješenje za nešto za što 20 godina nije nađeno rješenje. Ogromni dugovi, nejasna perspektiva, čini nam se da ga imamo u ovom trenutku. Bit ću oprezan, skoro da ga imamo, pričekajmo još jako malo. Dakle vi znate da je donesena odluka na Vladi o modelu privatizacije Uljanika i uloge 3.maja u toj cijeloj priči. Dakle to je vezani posao, za to postoje jamstva, to je odobrila Europska komisija i to je za nas i financijsko i emotivno pitanje. Nećemo dopustiti da to propadne, ali da će moći kao do sada, neće. Nigdje više neće moći kao do sada. Dakle tamo će vjerojatno raditi nešto manji broj ljudi kao u svim uspješnim firmama, ali hrvatska zastava će se i dalje vijoriti i hrvatski brodovi vjerujemo kvalitetniji i skuplji za bogatije i jače kupce će izlaziti iz tih navoza. U ovom trenutku još sam minimumom suzdržanosti koju mi nekakva ozbiljnost nalaže govorim da nam se čini da smo nadomak rješenja koja smo zacrtali kod donošenja odluke o privatizaciji Uljanika koja kao što znate ide prema planu. Dakle to je uspješna privatizacija, mali dioničari su praktički preuzeli poduzeće i to je model kako se može dobro raditi. Dakle da završim, u ovih 12 mjeseci za početak nije bilo nikakvih skandala u brodogradnji, nije bilo mutnih poslova, nije bilo izvlačenja novca iz brodogradilišta, a istovremeno smo morali donositi vrlo kompleksne i katkad nesigurne poslovne i pravne odluke. Pa i oko Brodosplita, da njega ovdje ne preskočim jer to je jedino veliko južno brodogradilište, na sjeveru su dva. Na jugu su bila dva: Trogir i Split. Dakle našla se jedna hrvatska firma bez iskustva u brodogradnji ali u rastu propulzivna, ambiciozna, energična koja je ušla u relativno neizvjestan posao ali to je priroda posla, to je priroda biznisa – neizvjesnost, katkad i avanturizmom, želja za uspjehom, a država tu mora pružiti one osnovne uvjete rekao bih. A kad govorimo o intervencionizmu svatko u Europi i u svijetu pokušava pomoći svome. Mi ulazimo u Europsku uniju u jednom nezgodnijem trenutku možda nego ikada, jer moramo po najstrožim mogućim pravilima državnih potpora hvatati države koje su od nas duplo bogatije, koje su među najbogatijima na svijetu. Svi oni su na našoj fazi razvoja bili podvrgnuti labavijim pravilima pa i Koreja, pa i Kina, pa i Japan. Amerika je priča za sebe. Kao što vidite tamo je moguće dati milijarde i stotine milijardi gospodarstvu koje ono doduše vrati s kamatom. To u Europi ne bi išlo. Dakle, igrat ćemo po užasno strogim pravilima i za to nije kriv niti SDP i HNS niti ova Vlada, niti HDZ. To je naprosto tako, za to smo se opredijelili [[Upadica predsjednik: Hvala.]] I kad je u pitanju ekologija i Bosanski Brod ono jako su stroga pravila. Tako je.
Hvala lijepa. Komentar poštovanog zastupnika Zlatka Komadine.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja mislim da ćete se složiti da uvijek treba pomoći kad je teško. Naime, kad je lako u pravilu pomoći ne treba. Naime, svjetsko tržište je zbog krize takvo da je broj narudžbi inače manji i da je konkurentnost naših brodogradilišta, inače naše industrije upitna s obzirom na cijenu rada na Dalekom istoku prije svega koji konkuriraju u smislu brodogradnje. Ali jedna stvar je neupitna, a to je kvaliteta hrvatskih brodova. 3. maj konkretno je sigurno proizveo preko 20 brodova koji nose titulu brodova godine u svijetu kroz periodu u kojima su izgrađena. Jednostavno tradicija i znanje utkano, znanje mnogih brodograđani, strojarskih i raznih drugih inženjera vjerujem da je jamstvo da se može i stvoriti konkurentna tvrtka naravno uz kvalitetno restrukturiranje. A posebna je simbolika 3. maja iskreno da vam kažem veoma važna. Ne znam koliko od vas zna zašto se 3. maj zove 3. maj. 3. maj se zove 3. maj zato jer je tog dana oslobođen grad Rijeka i prvi put je jedinstveni grad rijeka pripojen Hrvatskoj domovini, pa u to ime evo se zalažem za opstojnost naše brodogradnje.
Hvala lijepa. Sljedeće 22. zastupničko pitanje danas postavlja poštovana zastupnica Marija Vukobratović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru zaštite okoliša i prirode gospodinu Zmailoviću. Poštovani gospodine ministre, u medijima se mogu vidjeti napisi u kojima se postavlja pitanje kvalitete studija utjecaja na okoliš. Pojavljuju se informacije da nas je Europska komisija upozorila na nedostatnu kvalitetu pojedinih studija, a znamo da su te studije podloga za donošenje raznih dozvola, rješenja i u krajnjoj liniji ozbiljnih zahvata i investicija. Moje pitanje glasi: Molim vas da mi odgovorite kakvo je stanje sa studijima i što ministarstvo poduzima po tom pitanju. Hvala lijepa.
Odgovor na pitanje, poštovani ministar Mihael Zmajlović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice evo ovo pitanje je možda nije toliko aktualno u smislu dnevno političkog pitanja, ali je vitalno i od vitalnog značenja za vraćanje povjerenja u sustav. Dakle, u sustav koji je ovlastio dio ovlaštenika, dakle izrađivača studija da brani javni interes, opći interes. I zato smo u prošlosti imali pojedinih slučajeva gdje su pojedini izrađivači studija radili zaista loše studije i danas sa tim velikim investicijskim zahvatima koji se planiraju imamo isto tako i velikih problema. No, ono što je vrlo važno ovdje reći, dakle da ne smijemo podleći generaliziranju i reći da u potpunosti i da svi ovlaštenici, oni koji imaju dozvolu za izrađivanje studija rade loše studije. Ono što u prošlosti nije učinjeno što se propustilo učiniti, a to je da se uvede reda kod ovlaštenika i da oni koji urade jednu ili dvije loše studije koji im ne prolaze na stručnim povjerenstvima da im se ukidaju dozvole. Zato će ovo ministarstvo poduzeti niz mjera i poduzima i u smjeru uvođenja discipline i oduzimanja dozvola za one koji rade nekvalitetne studije, a novim zakonom koji će se vrlo brzo naći na vašim klupama postrožit će se uvjeti za dobivanje ovlaštenja kod izrađivača, a isto tako uvest će se i licenciranje, odnosno stručni ispiti za fizičke osobe koje rade kod ovlaštenika kako bismo podigli ljestvicu i postrožili uvjete kod izrade tih studija. E da sad ne bismo imali samo ovaj represivni dio priče i uvođenja reda i discipline ministarstvo je već započelo u suradnji sa strukovnim udrugama niz smjernica ili drugim riječima standarda koje mora zadovoljiti svaka studija vezana uz pojedinu djelatnost ili pojedinu struku i samim time ona studija koja ne ispunjava te smjernice i te standarde neće moći ući ni u proceduru kako se ne bi zavlačili ti procesi kod izdavanja dozvola za velike investicije. Dakle, pored ovih aktivnosti koje su, koje ćemo, koje su već poduzete i koje se poduzimaju novim zakonima će se stvoriti uvjeti da se postrože uvjeti i da se uvede red u kvalitetu studija. Vrlo veliki problemi i primjedbe su Europske komisije na one projekte za koje su studije i rješenja o prihvatljivosti zahvata za okoliš već izdana i to još postupci koji su pokrenuti prije 2007. godine. U tom smislu će i novim zakonom taj rok biti ograničen, dakle prema zakonu prije 2007. godine ta rješenja vrijede beskonačno. Dakle, tu će se urediti to područje na način da ćemo odrediti rok i ukoliko se u tom roku ta investicija ne pokrene naprosto morat će se pokrenuti ponovni postupak. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Hvala lijepa. Sljedeće 23. zastupničko pitanje poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru pravosuđa gospodinu Orsatu Miljeniću. Poštovani gospodine ministre ekonomska situacija u Hrvatskoj je teška, a ona hrvatskih građana još i teža. Predsjednik Vlade je slikovito opisao kako su se mnogi hrvatski građani dižući kredite u pravilu u stranoj valuti prezadužili zbog čega su se mnogi našli pod udarom prisilne naplate. Mi od prisilne naplate ne možemo tek tako odustati, a suprotno onome što navode kolege iz opozicije kroz primjerice Ovršni zakon dosta toga smo učinili kako bi se prisilna naplata olakšala, odnosno kako bi postala pravednija primjerice kroz podizanje cijene za koju se nekretnina smije prodati na dražbama. Međutim, složit ćete se sigurno sa mnom da to nije dovoljno. Stoga pitam vas što Hrvatska, što Hrvatska vlada u ovom trenutku može učiniti kako bi se položaj onih građana koji su pod udarom ovrha, koji su pod udarom kredita olakšao? Primjerice uvođenjem nekih instituta koji su poznati u drugim zapadnim, modernim državama kao što je institut osobnog stečaja. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Odgovor na vaše pitanje, ministar Orsta Miljenić. Izvolite poštovani ministre.
Hvala lijepa. Dakle, naravno da smo svjesni situacije u kojoj se građani nalaze često ne svojom krivnjom, naime zbog gubitka posla itd. ljudi se mnogi nalaze u situaciji da ne mogu vraćati dugove, odnosno ne mogu udovoljavati obvezama koje su preuzeli. Jedna od stvari koje promišljamo i koje jesu na stolu u našem ministarstvu je i uvođenje eventualno institucije osobnog stečaja. Međutim, ja bih tu želio prvo postaviti stvari možda kako jesu da se i u javnosti ne spekulira i s tim institutom kao rješenjem svih problema. Dakle, o čemu se radi? Osobni stečaj poznaju mnoge zemlje. U Europi su to npr. Njemačka, Belgija, Francuska, Slovenija i on izgleda može izgledati vrlo primamljivo međutim on je jedna vrlo teška mjera. Vi zapravo osoba koja uđe u to gubi na neki način poslovnu sposobnost. Sva imovina ulazi u stečajnu masu, dakle i osoba koja je tu teoretski će izgubiti automobil ako ga ima, neće moći kupiti mobitel bez da mu netko odobri. Svaka potrošnja osim nužne životne kroz određeni period godina koji se određuje da je potrebno za vraćanje dugova je pod apsolutnom kontrolom. Iskustva u Sloveniji vam recimo govore da je takvih osobnih stečajeva nekoliko stotina godišnje. Očekivalo se puno više, krenulo je međutim ljudi su sad s tim stali. Dakle, to je jedna mjera koja može pomoći dijelu građana, koja može uvesti red i stabilizirati neke stvari, ali je mi u ovom trenutku još uvijek promišljamo da vidimo da ne bi eventualno izazvali možda još veći problem s tim. Tu se također postavlja pitanje troška. Vi imate trošak, netko ga mora platiti. Građanin koji je u stečaju ga ne može platiti, a trošak ovog postupka je vrlo visok. Europski prosjeci su 4, 5 tisuća eura. Znači, i to mora netko platiti. Dakle, govorim nije jednostavna stvar. Tehnički najlakše ju je postaviti, ali želimo pri tome također biti pravedni i naći ispravno rješenje. Znači, na tome radimo, razmatramo sve mogućnosti, ali zbog svih ovih stvari nismo još izašli s cjelovitim rješenjem. Druga stvar je što su istovremeno poduzete druge stvari kroz predstečajnu nagodbu i stečaj. Dakle, to se tiče trgovačkih društava. Mi smo i govorili smo o izmjenama Ovršnog zakona koje su nekim stvarima olakšale i građanima ja bih rekao napravile pravedniji način plaćanja. Svaka ovrha, svaki takav postupak je težak naravno i tko god se, i onaj koji je izložen i onaj koji ga provodi je u problemu. Ali i to smo napravili. Znači, sada razmatramo ovu mogućnost još neko vrijeme. Jednostavno moramo vidjeti kakva su iskustva drugih, nisu svugdje dobra, tako da evo. U ovom trenutku ne mogu više o tome.
Hvala lijepa ministre. I komentar poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite.
Evo, zahvaljujem na odgovoru. Naravno da nisam očekivao da ćete već sada ponuditi i rješenje, ali drago mi je da se na njemu radi jer institut osobnog stečaja koliko god bio otegotan on je opće poznat, on se primjenjuje i u jednom društvu potpunog liberalnog kapitalizma kao što je primjerice pravni sustav SAD-a i upravo sa ciljem reorganizacije duga i otpusta, odnosno likvidacije duga dužniku. Znači, sa ciljem zaštite fizičke osobe, sa ciljem zaštite građana. Naravno, uz zadržanje instituta naplate dugova vjerovnicima. I zato evo izražavam zadovoljstvo ovim odgovorom, ali nadam se da se naravno neće stati samo sa institutom osobnog stečaja nego da će se pokušati i druge stvari. Primjerice, pokušaj zamjene kredita, odnosno rate kredite zakupninom i prelaskom vlasništva stanova na banke itd., itd. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Dvadeset i četvrto zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani predsjedniče Sabora, pošto ministra kojem sam ja trebao postaviti pitanje nema, da li ja mogu postaviti onda predsjedniku Vlade drugo pitanje rezervno i nema smisla da postavljam pitanje, nema ni zamjenika.
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Mislim da li mogu postaviti premijeru pitanje? Ja bih postavio aktualno pitanje pošto je prostrujalo … [[Upadica se ne razumije.]]
Poštovani zastupniče, vi postavite svoje pitanje imate pravo, dobili ste, a ako ne bude nitko znao dobit ćete pisani odgovor. Samo izvolite.
Dobro. Ne postavit ću onda drugo pitanje. Evo gospodinu premijeru pošto je to aktualno pitanje, a pitanje glasi pošto smo čuli i od novinara i pročitali smo na portalima znači aktualnije ne može biti da je prvi potpredsjednik Vlade dobio bezuvjetan zatvor od godine i mjesec dana ili 11 mjeseci, ne znam točno, 11 mjeseci, pa da nam odgovorite kako će se Vlada ponašati i što je sljedeći potez Vlade pošto se kaže da potpredsjednik Vlade treba otići na održavanje kazne u roku od dva mjeseca? Eto vrlo kratko pitanje i ušparao sam čak minutu vremena. Hvala.
Dobit ćete bon za ovo šparanje vremena. Poštovani predsjednik Vlade.
Poštovani kolega, ja sam vidio. … [[Govornik se ne razumije.]] ali ovo mu je vjerojatno zanimljivije. Ali ja nažalost u ovom trenutku to ne mogu potvrditi. Prema tome odgovor na vaše pitanje bi bio hipotetske naravi. I mene zanima jako i kada budem imao točnu informaciju moći ću točno reći o čemu se radi. Za sada toliko, nažalost ne mogu reći više. Dakle sve ostaje u sferi hipoteze i ono što je prvi potpredsjednik Vlade ranije govorio. Bilo bi neodgovorno da vam sada, znam da vas to zanima. Zanima i mene.
Hvala lijepa. Komentar poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Naravno ovo pitanje nije bilo zlonamjerno, ovo pitanje je bilo jer nas sve zanima, objavio je vijest Reuters, Reuters ne možemo zaustaviti to je agencija koja ne objavljuje neprovjerene vijesti i niti bilo tko tome veseli, nego nas jednostavno zanima potpredsjednik Vlade. Nadam se da ćete uskoro obavijestiti hrvatsku javnost, provjeriti informaciju i obavijestiti hrvatsku javnost što će Vlada načiniti da jedan od najznačajnijih ljudi, ljudi koji je brinuo za ekonomiju u Hrvatskoj mora na odsluženje zatvorske kazne. Hvala vam lijepa.
Naravno ali moramo ići naprijed i postaviti 25.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani predsjedniče. Moje pitanje ide ministru Jakovini. 2010.godine u rujnu dogodio se jedan vrlo težak incident rekao bih sa katastrofalnim posljedicama, radilo se o poplavama koje je prouzročio veliki vodni val na Savi, vrlo slično samo u manjem opsegu dogodilo se i tada u sjeverozapadnoj Hrvatskoj u okolici Varaždina gdje je stradala ista zona koja je stradala i prošloga tjedna. U noći sa 6.na 7.ovoga mjeseca gotovo se dogodila identična stvar. Vodni val je bio toliko visok da je ponovno ugrozio nasip u području koje je najbliže Velikoj Gorici to je Turopoljsko prisavje od Ščitarjeva prema Strmcu i ispostavilo se da se odteretni kanal Sava-Odra aktivirao vrlo kasno i to zbog toga što je betonska ustava na njemu sagrađena previsoko. Očito je da se kanal aktivira tek kada vodostaj dođe do 710 centimetara što nije dovoljno jer ogromna količina vode juri prema Drenju gdje na savskom koljenu postiže onda smirenje i naglo dizanje i to ugrožava užasno sva naselja nizvodno od te točke. Budući da se dva puta za redom u dvije godine ustanovilo da je objekt vodoopskrbe u Jankomiru očito neadekvatan situaciji i da se javno upozoravalo i ja sam u Saboru upozoravao ali je protekla Vlada pokrila Hrvatske vode svojim autoritetom i rekla da se ništa loše nije dogodilo unatoč svim stotinama poplavljenih kuća na području Velike Gorice, ja vas sada pitam hoćete li u Hrvatskim vodama tražiti ustanovljenje odgovornosti za ovu situaciju i hoćete li naložiti hitnu rekonstrukciju preljeva u Jankomiru kako se ovo više ne bi događalo? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje ministar poštovani Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega zastupniče. Klimatske promjene odnosno agroklimatska zbivanja su nešto što unazad dvadesetak godina potresa cijelu Europu, a onda ne obiđe i RH. 2011. i 2012. imali smo kao posljedica tih promjena dolaze velike štete, dolaze zapravo elementarne nepogode tipa suše, poplave i slično. 2011. i 2012. smo imali velike suše, 2010.koju ste spomenuli kao i ove godine to su bile poplave. Pri tome treba voditi računa ako pogledamo količinu padavina unazad dokle nam sežu podaci da u pravilu ona je gotovo jednaka na godišnjoj razini uz blagu tendenciju pada, što nas na neki način upozorava kada je sušna godina da će ipak pasti dovoljna količina oborina koja je za tu godinu neki predviđeni prosjek i onda se dešava do ovakvih stvari do poplava. 2010.smo imali katastrofalnu situaciju zato što je sustav u nekim segmentima zakazao. Hrvatske vode kao najodgovornija institucija u vodnom gospodarstvu za jednu od svojih djelatnosti osnovnih djelatnosti ima zaštitu od štetnog djelovanja voda kroz sustav obrane od poplava. Jedan od takvih objekata obrane od poplava je i preljev Jankomir koji spominjete koji se nalazi na Savi uzvodno od grada Zagreba i koji je kotiran na visini plus 697 do 710 mm odnosno što odgovara nekom vodnom valu od 1900 metara kubnih u sekundi. Nažalost, drastičnim promjenama morfološkog korita Save prije svega mislimo zbog nekontroliranog gospodarenja i uređenja samoga korita sada dolazi do prelaza kada je puno već vodni val, negdje oko 2300 metara kubnih u sekundi na ovim poplavama i velikim količinama vode ove godine nismo na sreću, sav sustav je odradio dobro svoj posao u pripremnom dijelu, pojačavanja nasipa, u dežurstvima i ostalom. Koristim ovu priliku i djelatnicima Hrvatskih voda i vodnokomunalnih poduzeća, javnovatrogasnim postrojbama, lokalnoj samoupravi, službi 112 svima onim policajcima, liječnicima koji su radili odgovoran posao u ovom kritičnom periodu i dobro ga odradili čestitati i zahvaliti. Ali stoji ova stvar što ovaj prelje koji ste rekli koji bi trebao oteretiti i spriječiti donekle korigirati vodni val koji dolazi treba ga pod hitno napraviti. 2006.je već napravljena projektna dokumentacija. Zašto oni koji su prije vodili Hrvatske vode ili bili odgovorni za rad Hrvatskih voda i resorno ministarstvo nisu poduzeli sve ono što treba na korekciji te fiksne ustave odnosno preljeva Jankomira. Neću komentirat, to će … sigurno da će u narednom periodu to biti prioritet. Snižavanjem razine odnosno modelom uređenja toga … doći ćemo u situaciju da ćemo moći prije ispustit vodni val, da će on kroz kanal Odru odnosno Odransko polje napraviti na neku vrstu odterećenja samog nizvodnog dijela Save i onda će ovakva ugroza biti puno manja, odnosno neće je biti, što ne znači da cijeli sustav ne treba posložiti tako da obrana od štetnog djelovanja, sustav izgradnje samih nasipa ali i čišćenja korita rijeka koja nisu u funkciji kao i razmišljanje o provođenju onih projekata koji su važni. A to prije toga svega sad ću se vratiti jer je bilo jedno pitanje odnosno komentar vezano i za događaje na rijeci Dravi gdje smo imali vodni udar od 3300 metara kubnih u sekundi koji je … val i koji ovakvim sustavom brana i ovakvim sustavom koji imamo, objekat za zaštitu od poplave nismo mogli izbjeći izlijevanje i štete koje su nastale. Elementarna nepogoda je proglašena, općina Cestica je najviše stradala, prema preliminarnim podacima koje imamo štete su, nastale štete u pet naselja općine Cestica su negdje oko 27,5 milijuna kuna. Očekujemo još podatke iz Međimurske županije gdje je isto bilo dosta velikih šteta. Ono što trebamo napravit na rijeci Dravi je znači…
Hvala lijepa ministre.
Prioritet projekte na nove dvije akumulacije i urediti stara korita. Ovaj objekt će biti uređen.
I komentar poštovanog zastupnika Gorana Beusa Richembergha. Izvolite.
Poznato vam je ministre i to vidim iz vašega odgovora da je odteretni kanal Sava-Odra bio građen upravo zbog toga da svojim velikim apsorpcijskim kapacitetima, osobito mogućnošću da prihvati vodu u Turopoljskom lugu koji je velika stoljetna hrastova šuma, spriječi bilo kakve ugroze iz Zagreba i nizvodnih naselja. Nemamo mnogo vremena, ovakva situacija će se vjerojatno dogoditi i dogodine u ovo isto vrijeme. Mogućnosti su strašno velike. Ako se projekt koji je 2006. godine napravljen nije realizirao do 2012. naravno da treba tražiti krivce u vodstvu Hrvatskih voda do sada i ja bih volio da se to i napravi, ali apeliram ako je ikako moguće da se pale motori na ovome problemu, da stvar ne bismo gledali ponovno na jesen sljedeće godine, a što se tiče situacije na Dravi jasno je kao dan da od 2010. do danas nisu bili adekvatno sanirani nasipi koji su štitili objekte. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeće 26. zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Sandra Petrović. Izvolite.
Hvala lijepa. Svoje pitanje uputit ću potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih gospođi Milanki Opačić. Moje pitanje tiče se statusa dadilja u sustavu izvaninstitucionalne skrbi za djecu. Dakle u Hrvatskoj ne postoji niti jedno dijete koje čuva legalno zaposlena dadilja, toga smo svi svjesni, a tete koje čuvaju po kućama po jedno dijete ne prijavljuju se, one ne mogu raditi legalno i iščekuju najavljeni Zakon o dadiljama. Možete li nam reći kada će Zakon biti upućen u proceduru i koje su novine koje će on donijeti u sustav izvaninstitucionalne skrbi za djecu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednica Vlade i ministrica poštovana Milanka Opačić.
Hvala lijepo. Dakle zakon o dadiljama kao što ste i rekli regulira izvaninstitucionalno čuvanje djece, dakle pazili smo da ne uđemo u onaj dio koji se tiče predškolskog odgoja i ovog jednog institucionalnog organiziranog čuvanja djece. Riječ je o potpuno novom zakonu u našem zakonodavstvu, dakle mi takav zakon do sada nismo imali u našem sustavu i činjenica je da je do sada to područje bilo u potpunosti neregulirano i do sada je možda puno više ljudi moglo doći pod udar državnog inspektorata od onoga što je stvarno i bilo jer svi smo svjesni toga da roditelji nemaju dovoljno mjesta u jaslicama i u vrtićima pa očito su svi pomalo gledali kroz prste. Međutim, problem je i u tome što imamo 200 i nešto žena koje su educirane da budu dadilje, međutim nisu mogle regulirati svoju djelatnost. Dakle ovaj zakon otvara mogućnost za registriranje djelatnosti dadilje, otvorili smo sve mogućnosti koje u hrvatskom zakonodavstvu postoje u smislu reguliranja te vrste posla. Ono što je u ovom trenutku se pokazalo kao najisplativije to je registriranje obrta. Možda će se sa nekim dodatnim promjenama drugih zakona u narednom periodu omogućiti još neki oblici registriranja koji će biti možda i povoljniji, ali u ovom trenutku imamo to što imamo i tako smo cijelu priču i regulirali. S druge strane, u tom zakonu su regulirani minimalni uvjeti koje dadilja mora zadovoljiti. Ministar Mrsić će nam pomoći kod toga da se privremeno i povremeno čuvanje djece može regulirati i kroz neke mehanizme vaučera kako bi bile još dostupnije i povoljnije i kako bi mogle i to povremeno i privremeno čuvanje djeteta se isto regulirati. I moram reći da je iz našeg ministarstva otišao i jedan poziv prema jedinicama lokalne samouprave. Budući da je predškolska djelatnosti i čuvanje djece u tom periodu dio koji isključivo je u nadležnosti jedinica lokalne samouprave poslali smo im jedan dopis u kojem smo ih izvijestili da će do kraja godine zakon biti u saborskoj proceduri i najvjerojatnije početkom sljedeće godine i donesen, prema tome da mogu osigurati određena financijska sredstva za sufinanciranje dadilja. Neke jedinice lokalne samouprave su se očitovale pozitivno i rekle su da će jedan dio novca, onoliko koliko mogu osigurati za sufinanciranje jer bi to bilo od velike pomoći i dadiljama i samim roditeljima da što lakše mogu plaćati ovu vrstu skrbi o djeci. Na kraju bih htjela reći samo još jedno. U mnogim istraživanjima se pokazalo da roditelji se teško odlučuju na veći broj djece upravo zbog nedostatka servisa. Nadam se da će ovaj servis, servis dadilje pomoći jednom dijelu roditelja da premoste lakše svoje poslovne i roditeljske obveze.
Hvala lijepa. 27. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Dragutin Glavina. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Svoje pitanje upućujem zamjenici ministra gospodarstva gospođi Tamari Obradović Mazal. Investicijski ciklus koji provodi Vlada Republike Hrvatske u značajnijoj mjeri ili u značajnoj mjeri obuhvaća investicije javnih poduzeća. Iz izjave ministra i Vlade zaključuje se da nisu zadovoljni intenzitetom njihovog realiziranja. Ipak svjedoci smo da predloženi model za javna poduzeća olako daje rezultate. Potaknuta je građevinska operativa posebno u niskogradnji jer iako polako ipak se otvaraju radna mjesta. Osobito se to odnosi na aktivnosti i Hrvatskih voda i Hrvatskih cesta i Hrvatske elektroprivrede. Kao primjer navodim svoju županiju gdje je u tijeku realizacija preko osamdesetak takovih projekata vrijednih više od 100 milijuna kuna. Da su na taj način spašena i otvorena poneka radna mjesta u županiji iako je nezaposlenost značajna argumentiram činjenicom da je u mojem gradu smanjen broj nezaposlenih evidentiranih na Zavodu za zapošljavanje u listopadu u odnosu na mjesec rujan. Moram reći da su tome sigurno pridonijele i privatna ulaganja i privatne inicijative posebno ulaganja i stranih ulagača. Pitanje, hoće li se i u 2013. godini nastaviti i povećati aktivnosti javnih poduzeća kao dio ukupnog investicijskog ciklusa Vlade Republike Hrvatske. Jer upravo projekti posebno u malim mjestima, u malim sredinama a vezani su uz obnovu cesta, odvodnju, gradnju zaštitnih nasipa i drugih objekata zaštite od elementarnih nepogoda, obnovu domova, javnu rasvjetu podižu kvalitetu života i od interes su za svakog građanina Republike Hrvatske.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje zamjenica ministra poštovana Tamara Obradović Mazal. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Zahvaljujem uvaženi zastupniče na vašem pitanju. Vrlo jednostavno, odgovor je da i to barem iz dva razloga. Prvo su planovi investicija javnih poduzeća, dakle pored onih koje ste nabrojali ja bih još tu dodala i potencijalni investicijski ciklus javnih poduzeća u dijelu koji se tiče i novih eksploatacija koje će biti otvorene već od sljedeće godine. Ali isto tako da iz razloga što moramo nadoknaditi i jednu razliku, jednu razliku između ambicije planova koje smo imali s početkom ove godine i gledanjem u brojke koje prema realizaciji imamo na današnji dan. Sami ste spomenuli u svom pitanju ocjenu možemo li ili ne možemo biti zadovoljni sa ovakvim stanjem. Dopustite mi da odgovorim da ne možemo u potpunosti biti zadovoljni, jer su ambicije bile veće, jer su planovi bili veći. Ali isto tako i prepreke koje su se morale uklanjati zahtijevale su možda i veću operativnost, više vremena koje se trebalo uložiti. Ja mogu sada reći da smo zadovoljni sa milijardu i 35 milijuna ugovorenih kuna. Mogu reći da smo zadovoljni sa povećanjem realizacije od primjerice 121% u energetici ili 124% u prometu ili sa 126% u segmentu šuma i voda. Ali još uvijek, iako je realizacija godina na godinu čak nekih 124, 125%, iako smo sa investicijama u javnom sektoru premašili godina na godinu i povećali za 25% opet moramo imati taj move in target, tu pokretnu metu koja s jedne strane mora premostiti razliku onoga što smo realno očekivali za ovu godinu i prebaciti na planove za 2013. godinu. Vrlo konkretni investicijski ciklus za 2013. godinu već će biti predstavljen do kraja ove godine. Napominjem da se se javnim poduzećima u prisustvu svih ministara prvi potpredsjednik redovito ima i kontinuirano ocjenu plana napretka i investicijskog ciklusa, praćenje poslovanja, ali isto tako i praćenje restrukturiranja javnih poduzeća u segmentu, dakle izvodivosti apsolutno svake operacije koja je predviđena za ovu godinu kao i za sljedeću. I samo još napomena za 2013. godinu. Kao rezultat niza projekata koji su pokrenuti ove godine onaj najvažniji segment koji se treba pokrenuti na tržištu inženjerska, građevinska operativa, sama izgradnja postrojenja počinje već 2013. godine. dakle, sa naše strane možete očekivati nastavak i povećani kontinuitet investicijskog ciklusa u sljedećoj godini. Hvala i vama.
Hvala i vama. Hvala lijepa, nema komentara. 28. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Moje pitanje odnosi se i upućujem ga Ministru zdravlja uvaženom gospodinu Ostojiću. Naime, jedno gotovo puno desetljeće je uloženo u pripremu za izgradnju nove Opće bolnice u Puli. U tih izraziti ću se mukotrpnih 10 godina uloženo je doista puno energije, kako sa lokalnog tako sa regionalnog i sa nacionalnog nivoa u rješavanju inih problema, osobito tehničkih, ekonomskih, a sve sa ciljem da se Istri, prvenstveno njenim građanima osigura kvalitetna zdravstvena zaštita. Na svu sreću danas se nalazimo u trenutku kada sva ta brojna pitanja jesu riješena, kada brojni problemi evo jesu iza nas i kako danas doista nema više baš nikakvog razloga da ova vrijedna i za Istru najznačajnija investicija konačno krene u realizaciju i to zapravo u trenutku kada cijela Vlada Republike Hrvatske ulaže velike napore kako bi zapravo pokrenula kompletan investicijski ciklus. Znam da nas čekaju još nužne suglasnosti, pa i jamstva Vlade Republike Hrvatske kako bi se raspisao natječaj za gradnju, pa me konkretno poštovani gospodine ministre zanima kada će prije svega vaše ministarstvo, odnosno Vlada Republike Hrvatske odraditi te posljednje formalnosti kako prije svega ne bi gubili dragocjeno vrijeme i kako bi se omogućilo raspisivanje javnog natječaja za potrebne radove. Moje je konkretno pitanje kada očekujete, u kom terminu će se izdati suglasnosti i kada će se raspisati potrebni natječaji? Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, konkretno pitanje i konkretan odgovor. Kao što znate odmah smo već u siječnju i veljači, a uz naravno naputak gospodina predsjednika Vlade pustili prvi natječaj za izgradnju Opće bolnice Pula. Trajao je tri mjeseca i nažalost javio se samo jedan ponuditelj koji smo zajedno otklonili. Ponovljen je natječaj. Sad postoje dva ponuditelja. Upravo se donosi konačna odluka i definitivno u sljedećih nekoliko dana će ta priča biti završena. Drugim riječima, konkretno Opća bolnica Pula je naš prioritet, prioritet za građanke i građane Istre, ali naravno i svih onih koji se liječe u toj bolnici. Dakle, priča je trajala 10 godina, kao što ste vidjeli mi smo to priveli u prva tri mjeseca, odnosno ponovili zbog natječaja jednog ponuditelja bili prisiljeni ponoviti tijekom ljetnih mjeseci. Gospodinu zastupniku Branku Vukšiću sam se osobno ispričao pa dozvolite da se ispričam svima vama na kašnjenju, ali danas je Svjetski dan šećerne bolesti pod organizacijom Svjetske zdravstvene organizacije. Dakle, dan zbog 300 tisuća građana koji imaju šećernu bolest i zbog svega onoga što kolega Jovanović pokušava uvesti i uvodi jako dobro, a to je zdravstveni odgoj, morao sam istovremeno biti na dva mjesta, a nemam mogućnost levitacije. Ali, naravno još jednom vas molim da prihvatite moju ispriku poštovane kolegice i kolege, a kolega Vukšić će dobiti u roku 24 sata pismeni odgovor na njegovo pitanje.
Hvala lijepa ministre. Ocjenjujem da nismo povrijedili pravo samog zastupnika niti javni interes pa vašu ispriku koja je imanentna svakom čovjeku, a posebno odgovornom ministru, uvažavam.
Hvala lijepo.
Molim lijepo. Prelazimo na 29. zastupničko pitanje, poštovani zastupnik Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Moje pitanje upućujem zamjenici prvog potpredsjednika Vlade RH gospođi Tamari Obradović-Mazal. Pala je kupovna moć građana, pala je industrijska proizvodnja, BDP, promet na malo, izvoz robe. Pale su i tvrtke poput Željezare Sisak, DIOKI, Jadrankamen, Brodogradilište Kraljevica, Gredelj, na koljena padaju i Brodosplit, Hrvatske željeznice, Riječki 3. maj sa stotinu svojih kooperanata. Znači palo je sve što nije smjelo padati, a raste sve ono što nije dobro. Rastu cijene, raste i inflacija, rastu dugovi građana, raste broj blokiranih računa građana i tvrtki, a u 2 mjeseca bez posla je ostalo 52 tisuće i 500 radnika i na Zavodu za zapošljavanje trenutno ih je 340 tisuća nezaposlenih. Ovakvu nezaposlenost ministar Mrsić komentira poput vremenske prognoze za novu godinu. A najuspješnija mjera je 10 tisuća mladih, školovanih i pametnih ljudi koji svoju budućnost vide odlaskom u inozemstvo. Zato vas pitam koliko će se u narednih 6 mjeseci otvoriti radnih mjesta i zaposliti radnike na vašim planiranim obećanim investicijama?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, zamjenica ministra poštovana Tamara Obradović-Mazal. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zahvaljujem na pitanju uvaženi gospodine zastupniče. Jedan dio odgovora na vaše pitanje sadržan je i u onom dijelu prethodnog odgovora na pitanje koji se ticao javnih investicija jer i ono pokretanje, dakle dopustite da citiram samu sebe, ono pokretanje inženjerskog, građevinskog sektora, sektora cijelog lanca nabave i cijelog lanca kooperanata ponovno ako ništa drugo zapošljavaju radnu snagu. S druge strane spomenuli ste niz tvrtki koje su citiram: "pale" ali ja bih dodala i digle su se. Spomenuli ste Željezaru Sisak. U Željezari Sisak imamo novog vlasnika. Dakle, jedan dio vašeg pitanja kako bih rekla baš u strateškom trenutku je završio tamo gdje je trebao ići nastavak. Željezara Sisak je pala, ali se Željezara Sisak digla. Željezara Sisak će ponovno proizvoditi i ponovno zapošljavati ljude. Spomenuli ste DIOKI pritom potpuno zanemarivši višemjesečnu ne samo agoniju nego i napore Vlade da tu tvrtku sa svojim postrojenjem na Krku, sa postrojenjem u Zagrebu dovede do stanja stabilnosti i mogućnosti omogućavanja bilo kakve proizvodnje. Svašta se događalo u tih nekoliko mjeseci. Prekidala se sjednica Sabora zbog DIOKI-ja, isto tako ono što je Vlada napravila i napore koje je napravila završilo je na naslovnici jednih dnevnih novina kada je sve bilo gotovo. A dotada se inzistiralo da se Vlada angažira na DIOKI-ju. Angažirali smo se i molim da to uzmete u obzir. Predsjednik Vlade dao je odgovor na pitanje što je sa Gredeljem. Gredelj je tvrtka koja će raditi, koja će proizvoditi i u tom segmentu ono što je bilo neminovno, a to je stečaj neće ga spriječiti da radi. Spomenuli ste Jadrankamen, molim da uzmete u obzir isto tako činjenicu napore mog ministarstva, Ministarstva regionalnog razvoja, Ministarstva rada na tom dosjeu. Da Jadrankamen radi i on danas radi i zapošljava i isplaćuje plaću, ima svoje tržište, isporučuje sirovine i imamo investitore za Jadrankamen. Ne mala je uloga Vlade u tom segmentu kojeg ste spomenuli. Kraljevica, neizbježna sudbina Kraljevice bila je stečaj. Danas imamo 20 tvrtki sa svojim ponudama koje žele tamo raditi, koje su izrazile spremnost ući na taj dio i raditi, zapošljavati. Vrlo konkretno u ruci držim 3,5 milijarde eura potencijalno doslovno 31 projekta privatnih investicija koje dolaze u RH, koje trenutno obrađujemo u svom ministarstvu i Agenciji za investicije i konkurentnost. Ono na što bih apelirala jer to nam je zajednički cilj, privlačenje investicija kako stranih tako i domaćih. S jedne strane ukloniti barijere, s druge strane raširenih ruku dočekati domaće i strane investitore. Sutra kada ovaj 31 projekt za sada dođe u Brodsko-posavsku, Splitsko-dalmatinsku, Šibensko-kninsku, Požeško-slavonsku, Vukovarsko-srijemsku, Zagrebačku, Primorsko-goransku, Zadarsku, Dubrovačko-neretvansku županiju kada ih izvršna vlast obradi, kada determinira sve korake lokalna samouprava jednako raširenih ruku mora dočekati te projekte. Ne biti barijera, biti pomoć, biti ruka pomoći, dati otvorena vrata jer tako ćemo zaposliti lokalno i naše ljude evo barem na ovim projektima. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Komentar poštovanog zastupnika Zlatka Tušek. Izvolite.
Da, nisam zadovoljan sa vašim odgovorom jel ja sam konkretno pitao koliko će se radnika zaposliti u sljedećih 6 mjeseci, ne da mi kažete točan broj nego okvirno na osnovu investicija jel ovo slušamo već 328 dana koliko ste na vlasti, praktički određena obećanja. Ja mislim da je došlo vrijeme da se konkretno nešto napravi znajući da su investicije pale tri puta od istog razdoblja prošle godine, da smo prema podacima Svjetske banke nalazimo se na 139 mjestu od 185 zemalja po zaštiti investitora i prema lakoći poslovanja pali smo za još 4 mjesta i nalazimo se na 84. mjestu. I to je razlog da sam nezadovoljan sa vašim odgovorom. Ja sam mislio da će on biti konkretniji. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeće 30.pitanje i poštovani zastupnik Ivan Grubišić. Izvolite.
zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ovo pitanje dolazi iz biračke baze iz Splita, postavljaju ga preko nas zastupnika škveranke, to su žene Nezavisnog sindikata Brodosplit u Splitu. Pitanje je postavljeno dvojici ministara i one traže pismeni odgovor, a to će i za nas biti da je pitanje postavljeno ako ne gledaju i njima dokumenat da ono što su preko nezavisnih zastupnika u Splitu postavile da dobiju i odgovor. Prvi dio pitanja za ministra Orsata MIljenića glasi kako je moguće da optuženik za zločine silovanja u Domovinskom ratu policajac Policijske uprava Vukovarsko-srijemske pod suspenzijom na dan izricanja presude u kojoj je proglašen krivim i osuđen na 5,5 godina zatvora a u … sudske rasprava pobjegne iz Županijskog suda u Osijeku i dva dana nakon toga pobjegne iz Hrvatske? Zbog čega nisu poduzete mjere koje bi ovo spriječile i da li će za ovaj propust, nemar netko odgovarati? Drugi dio pitanja, a o istom slučaju za Ranka Ostojića odnosno njegova zamjenika. Što će poduzeti da se osuđeni policajac koji je osuđen za zločin silovanja u Domovinskom ratu koji je u bijegu izvan Hrvatske pronađe i izruči RH? do kada će primati plaću u MUP-u i da li će morati vratiti plaće koje je primio od vremena izricanja presude? Evo za javnost može se sada čuti odgovor, ali potpisnice koje su nas zamolile preko Ureda nezavisnih zastupnika u Splitu traže pismeni odgovor.
Poštovani zastupniče, poznato vam je da u okviru Aktualnog sata ili Aktualnog prijepodneva zastupnik ima pravo na jedno pitanje jednom ministru. Ovo uvažavamo da vam daju odgovore pisanim putem ali za potrebe Aktualnog prijepodneva odlučite se kome postavljate pitanje.
Ministru pravosuđa.
Ministru pravosuđa Orsatu Miljeniću. Izvolite.
hvala lijepa. Dakle mislim da se taj slučaj dogodio u rujnu ove godine. mi smo zatražili izvješće o postupanju suda dakle to je ono što je u okviru naše nadležnosti i nisu utvrđene nikakvi propusti. Naime, postupanje je bilo sukladno zakonu. U ovom slučaju pritvor nije bio određen. Okrivljenik dok se ne oglasi krivim se smatra slobodnim. Sud je napravio pauzu za vijećanje što je također uobičajeni postupak i nekad se čak i izricanje presude odgađa za tri godine i u tom trenutku zatvorenik je odnosno tada ne zatvorenik nego tada još uvijek okrivljeni koji je postao osuđeni je pobjegao. Ono što je naravno mi imamo ovaj problem koji se kod nas pojavio je problem koji se nažalost pojavljuje u svim europskim zemljama. Jedan od razloga za uvođenje europskog uhidbenog naloga je upravo to. Jedan od razloga zašto mi inzistiramo na raznim sporazumima sa susjednim zemljama je upravo ovo, osoba koja bude nedostupna našim tijelima progona pobjegne u neku zemlju mi hoćemo do nje doći ili da tamo izdrži kaznu. Dakle to je ono na čemu kroz te sporazume radimo. Druga stvar je što i mi i razmišljamo kod izmjena Zakona o kaznenom postupku o uvođenju one formalne obveze to je prisustva izricanju presude. Ona u ovom trenutku ne postoji dakle ne postoji takva zakonska obveza i nije postojala u vrijeme kada se to događalo. Međutim, ja moram upozoriti da će to zbog svih okolnosti ostati prvenstveno formalna obveza jer se mjere znači da vi osigurate obvezno prisustvo nekog moglo osigurat ili ako je ta osoba u pritvoru pod izravnim nadzorom, a sve drugo oduzimanje putovnice i slično zapravo kao i u ovom slučaju nije uvijek učinkovito. Dakle napravi …/Govornik isključen./… potragu da je ona i međunarodna i da će očekujemo i ta osoba kao i druge prije ili kasnije bit privedene i odgovarat za to za što su osuđene. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama ministre. I komentar poštovanog zastupnika Ivana Grubišića.
Zahvaljujem na odgovoru. Nadam se pismenom odgovoru i zahvaljujem.
Sljedeće 31. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče. Svoje zastupničko pitanje postavit ću ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Mirandu Mrsiću. Poštovani gospodine ministre, suočen sa šokantnom informacijom o ovrhama nad mirovinama za 14000 hrvatskih umirovljenika u svoti od prosječno više od 2000 kuna mjesečno, dakle sve su to ovrhe veće od 1/3 što nije u skladu sa važećim Ovršnim zakonom nego sa zakonom koji je bio na snazi do lipnja 2008.godine i dodatni još 9000 korisnika koji imaju ustege veće od 1/3, ja sam poslao jednu inicijativu na tri ministarstva: Ministarstvo rada, Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo financija da mi odgovore da li bi jednom tehničkom odredbom moglo se spriječiti kroz djelovanje HZMO-a obustave veće od 1/3. Ja na ovo moje pitanje, moju inicijativu očekujem pisani odgovor, međutim danas gospodine ministre vas pitam, suočen ovdje sa ovom elementarnom ugrozom hrvatskih umirovljenika, onih koji su najslabija karika u hrvatskom društvu da li smatrate da bi Ministarstvo rada i mirovinskog sustava i HZMO trebalo osmisliti jednu kvalitetniju zaštitu ovih umirovljenika s obzirom na njihovu poodmaklu dob, s obzirom na nedovoljno informiranje vezano uz njihova prava.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Mirando Mrsić. Izvolite poštovani ministre.
Poštovani gospodine zastupniče. Dakle točno je da u Hrvatskoj u ovom trenutku dio umirovljenika je suočen sa problemima oko isplate kredita, oko isplata drugih davanja koja su vezana uz same isprave koje su ti umirovljenici potpisivali od 2008. do sada. Dakle prema Ovršnom zakonu prije je bilo moguće da potpišete izjavu ovjerenu kod javnog bilježnika da dopuštate da vam se od mirovine uzme od 1/3. Kako to izgleda dakle u rujnu ove godine usteg je, dakle tu su uključene i ovrhe i krediti i premije dopunskog osiguranja i članarine je ustegnuto u samom HZMO-u 45 milijuna kuna za preko 23 000 korisnika mirovina. Većina od toga nažalost su ovrhe pa ovrhe u većem iznosu od 1/3 primanja obračunate su za preko 14 000 korisnika što je 31 milijun kuna. U Zakonu o mirovinskom osiguranju postoji članak 93. koji kaže mirovina podliježe postupku ovrhe tako da se za naplatu potraživanja u ime zakonskog uzdržavanja može uzeti najviše 1/2, a za ostala potraživanja najviše 1/3. Naknada zbog tjelesnog oštećenja ne podliježe postupku ovrhe radi naplate potraživanja. Dakle u zakonu je to riješeno i zavod je uputio Ministarstvu pravosuđa zahtjev za tumačenjem, dakle da li je članak 93. primjenjiv s obzirom da Ovršni zakon vrlo jasno kaže da sve one ovrhe koje su nastupile prije stupanja ovog zakona na snagu da se moraju završiti po prijašnjem zakonu i Ministarstvo pravosuđa je … da je Ovršni zakon iznad ovog zakona i da nažalost ovrhe koje se vrše po prijašnjem zakonu gdje je bilo moguće ustegnuti više od 1/3 da se moraju provesti po tom zakonu. Što se tiče Ministarstva rada i mirovinskog sustava u Zakonu o mirovinskom osiguranju postoji ta mogućnost, ali mislim da je glavno težište zakon o ovrhama gdje bi trebalo pronaći jedan drugi mehanizam. Naravski sa novim zakonom da to više nije moguće, ali za ove umirovljenike koji su to potpisivali to je javnobilježnička isprava, imamo i sudske presude. Zavod mora postupati po važećem zakonu, dakle po zakonu koji je bio prije o ovrhama i ovom sadašnjem zakonu tako da nema prostora u Zakonu o mirovinskom osiguranju da se to vrši na drugi način.
Hvala lijepa. I komentar poštovanog zastupnika Silvana Hrelje. Izvolite.
Ja sam zadovoljan sa pravnim tumačenjem jer to i sam znam, ali ja sam pitao da li je moguće osmisliti jaču zaštitnu ulogu i stvoriti nove zaštitne mehanizme u Ministarstvu, odnosno HZMO-u jer siguran sam da može doći do reprograma dugova, nisu ovdje samo ovrhe. Ovdje je 9000 kredita u obustavi sa više od 1/3 mirovine. Gledajte, imamo jedan problem koji je vrlo realan. Dakle, kad naš umirovljenik nad čijom se mirovinom vrši ovrha traži informaciju tko ga je ovršio služba mu kaže da mu ne može dati informaciju jer su to osobni podaci. Dakle, umirovljenik ni ne zna tko je izvršio ovrhu nad njegovom mirovinom. Dakle, u tom dijelu sam tražio pitanje. Radi komunikacije i sa umirovljeničkim udrugama koje su ovu inicijativu podržale molim vas pisani odgovor. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sljedeće 32. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno gospodinu Željku Jovanoviću. Poštovani gospodine ministre, vašom odlukom od ove školske godine u osnovnim i srednjim školama provodi se zdravstveni odgoj i to kroz četiri modula. Kroz četvrti modul zdravstvenog odgoja tzv. spolne i rodne ravnopravnosti i odgovornog spolnog ponašanja promiču se određeni svjetonazorski, moralni i vrijednosni stavovi i tu je zapravo problem. Problem je u nametanju jednog svjetonazora, jednoumlja, o ukidanju ustavnog prava roditelja na izbor i na pravo da prema svom svjetonazoru odgoje svoje dijete, svoju djecu. Umjesto da podržite pluralno društvo vi namećete jednu ideologiju, a ukidate slobodu roditelja i njihovu mogućnost izbora. Jeste li svjesni da ste time uskratili temeljno ustavno pravo i slobodu roditeljima na odgoj njihove djece? Hvala.
Odgovor na zastupničko pitanje poštovani ministar Željko Jovanović. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Babić, zaista od srca vam hvala što ste mi postavili ovo pitanje. Ja sam jako svjestan svega što sam učinio zajedno sa svojim suradnicima uvođenjem zdravstvenog odgoja, odgoja i obrazovanja za zdravlje u sve osnovne i srednje škole. Uostalom, čuli ste i danas da je danas Svjetski dan borbe protiv dijabetesa, da 316000 ljudi u Hrvatskoj boluje od dijabetesa, a da svega 180000 to zna. Prema tome, edukacija i prevencija, osigurajmo našim mladima budućnost poruka je današnjeg Svjetskog dana protiv dijabetesa, a to je zapravo poruka i zdravstvenog odgoja. Sve što ste rekli nije točno. Dakle, ja sam potpuno svjestan da je zdravstveni odgoj jedan od najboljih poteza koji predstavlja ostvarenje i predizbornog programa pobjedničke koalicije i ostvarenje programa hrvatske Vlade u kojem na strani 24 piše da će se uvesti zdravstveni odgoj koji će u sebi uključivati i elemente spolnog odgoja. Ne morate mi odgovoriti, ali me zanima da li ste pročitali Kurikulum zdravstvenog odgoja? Pročitali ste ga. Gdje tamo piše ovo što ste vi rekli? Nigdje. Dakle, pred cijelom hrvatskom javnošću odgovorno tvrdim da ponašanje pojedinih udruga je zlonamjerno, neodgovorno, da šire neistinu i dezinformacije. Četiri modula zdravstvenog odgoja živjeti zdravo, prevencija nasilničkog ponašanja, prevencija bolesti i ovisnosti i četvrti modul koji nije spolni odgoj, koji nije seksualni odgoj, koji nije uvođenje seksa u škole, koji nije sprječavanje roditelja da i dalje odgajaju djecu u svom svjetonazoru, nego je modul spolna rodna ravnopravnost i spolno odgovorno ponašanje. U Republici Hrvatskoj i dalje imamo vršnjačko nasilje, nasilje u obitelji, nasilje među spolovima, i dalje imamo porast spolno prenosivih bolesti, i dalje imamo neželjene trudnoće koji su onda uzrok velike nesreće u obitelji. Zašto sve to imamo ako je odgoj u obitelji do sada bio dobar. Sve su to dokazi da je Hrvatskoj potreban odgoj i obrazovanje za zdravlje i to upravo na način kako su ga sačinili stručnjaci ne Jovanović, ne ideolozi, nego stručnjaci Agencije za odgoj i obrazovanje. Moduli o kojima vi govorite su moduli koji omogućuju da djeca dobiju informacije, da dobiju uvid u mogućnost drugačijeg razmišljanja, a onda kada dođu kući mogu sjesti sa svojim roditeljima i porazgovarati o tome što su čuli iz modula spolna, rodna ravnopravnost i dalje razmišljati o svjetonazoru kako to kažu njihovi roditelji. Odgoj i obrazovanje za zdravlje, zdravstveni odgoj je donijet po svim zakonskim propisima Republike Hrvatske, obavezan je predmet za svu djecu, njihove roditelje, učitelje, nastavnike, ravnatelje. I svako dijete koje ne bude dolazilo na tu nastavu dobiti će neopravdani sat. Zdravstveni odgoj kako ga mi predlažemo je zapravo odgoj i obrazovanje koji će omogućiti djeci da spoznaju sama sebe, da spoznaju razlike u društvu i da budu bolji, kvalitetniji građani Hrvatske. Ako uzmemo da je cilj modernog društva slobodan čovjek, slobodan je samo onaj čovjek koji je slobodan od straha, a odgoj i obrazovanje za zdravlje sa modulom spolna, rodna ravnopravnost i odgovorno spolno ponašanje je put da u Hrvatskoj imamo slobodne ljude. Jednako tako upozorit ću vas, podsjetit ću vas da u nastavi biologije na drugačiji način se tumači postanak čovjeka, a na vjeronauku istovremeno na drugi način, a nema konfuzije i normalno se nastava odvija. Prema tome, da svjestan sam da sam uvođenjem odgoja i obrazovanja za zdravlje, zdravstvenog odgoja omogućio da Hrvatska za desetak godina bude imala puno zdravije i sretnije generacije nego što su ove danas.
Hvala lijepa. Komentar poštovanog zastupnika Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Nisam ja očekivao drugačiji odgovor od vas jer je to u kontradiktornosti sa svim onim što se zapravo i uvodi modulom, četvrtim modulom ovog zdravstvenog odgoja. No, ne samo u tome nego u našoj državi, a u vašoj Vladi zapravo sve se čini na urušavanju institucija ovoga društva. Jer da je tome tako ne bi predsjednik moje Vlade gospodin Milanović od Rojtersa saznavao danas što se zapravo događa sa njegovim prvim potpredsjednikom Vlade već bi to kroz službe sigurno dobio prije bilo kojeg Rojtersa ili bilo kojeg novinara. Jedina institucija koja nije uništena, jedina institucija koja je još zdrava u hrvatskom društvu to je obitelj, a glede toga vi eklatantno kršite određene zakone, prava i konvencije. Pa ću vas podsjetiti Ustav RH jasno propisuje da roditelji imaju pravo i slobodu da samostalno odlučuju o odgoju svoje djece. Opća deklaracija o pravima čovjeka također kaže da roditelji imaju prvenstveno pravo da biraju vrste obrazovanja. Europska konvencija za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u Protokolu 1. također o tome govori u obavljanju svojih funkcija povezanih sa obrazovanjem i poučavanjem države da će se poštivati pravo roditelja da osiguraju obrazovanje i poučavanje u skladu sa svojim vjerskim, filozofskim i drugim uvjerenjima. Također, Povelja o temeljnim pravima EU. Nije sporno da nam zdravstveni pa i seksualni odgoj treba, govorili ste o tri modela ja ih pozdravljam. Sporan je ovaj četvrti. Sporno je kako to i najbolje, uspješnije učiniti [[Upadica Leko: Hvala lijepa.]] Ispričavam se, još samo za kraj. Ja sam otac 5 djece, 2 kćeri i 3 sina. I ja kao i svi drugi roditelji kada im djeca dođu iz škole pitamo ih što je bilo u školi i što je bilo na nastavi? Ja sigurno ne želim da moja kćer dođe sutra iz škole i kaže: "Tata ja od danas nisam tvoja kćer, ja sam muškarac s vaginom." Hvala.
Hvala i vama. Molim mir, molim mir. Trideset i treće zastupničko pitanje i poštovana zastupnica Martina Banić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja ću svoje pitanje uputiti predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Poštovani predsjedniče Vlade možemo staloženo primijetiti da u Hrvatskoj vlada odljev mozgova, odljev ideja, odljev projekata. Jedini stabilan priljev koji je zasluga ove Vlade jest onaj na Zavodu za zapošljavanje. Tu naša Vlada reagira nepogrešivo jer svojim odlukama dnevno na Burzu tjera tisuću ljudi. Svaka treća osoba na Burzi je mlađa od 34 godine. Mladi su odbijeni od poslodavca uz obrazloženje prekvalificirani ste. U zadnjih godinu dana Hrvatsku je napustilo oko 10 tisuća mladih obrazovanih ljudi. Kako bi ste to spriječili nudite model volontiranja za 1600 kuna koji omalovažava trud, novac i vrijeme uloženo u stjecanje znanja i sposobnosti. Poštovani gospodine premijeru kako mislite pružiti priliku ostanka mladima u RH nakon završenog fakulteta?
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani predsjednik Vlade RH gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovana kolegice svim onim što radimo, o čemu smo danas nekoliko puta govorili bez obzira što se tražilo da ovdje izdeklamiram kao u autoškoli ili na nekakvom tečaju 10 mjera ja sam o njima govorio, a ministar financija dva puta još preciznije. Tko je slušao mogao je čuti. Ali, to su fiskalne mjere i one nisu ono što nas zadovoljava. No, demagogiju na stranu. Dakle, 1600 kuna je po vama kod volontiranja, odnosno kod pripravničkog staža omalovažavanje? Ja to tako ne vidim. Ja sam na sudu kao pravnik radio besplatno. Mnoge liječnike znam koji su tako radili. Ovo je prilika ljudima da nakon što diplomiraju nastave kontakt sa svojom strukom, naprosto da ne zahire kako se kaže da trče, da sudjeluju u toj utakmici i da čekaju naprosto priliku. Svatko od nas čeka priliku. Dakle, ovo nazivati podcjenjivanjem rada ja ne znam jel' vaš prvi posao možda bio u stranačkoj središnjici, moj nije. Do 33 godine, 38 godine. Dakle, moj posao prvi je bio kao volonter, odnosno nakon toga minimalno plaćeni pripravnik na Sudu u Zagrebu. Ništa više od toga. A onda sam zajedno sa dosta ljudi ovdje koji sjede u vašim klupama radio u Ministarstvu vanjskih poslova za 200 i 300 maraka. I to je tako. Dakle, nemojmo stvari nazivati krivim imenom. Vi ste imali politički ekspoze pa sad dopustite i meni malo ekspozea s obzirom da je ovo zadnje pitanje, a svoje minute ću iskoristiti ovdje. Neki očito žele da se govori što manje i da se ljudima ne da prostora da kažu ono što ne žele čuti. Vaš prethodnik govori o tome da sam od službi trebao saznati o presudi prvom potpredsjedniku Vlade. Od službi! Kojih? Obavještajnih službi? O presudi mađarskog suda. Pa jeste vi svjesni što govorite? I drugo, ako nisam saznao, a po vama sam trebao saznati, onda te službe na rade svoj posao. A vi ste ih ostavili. Takli ih nismo, takli! Jel' shvaćate logički niz? Da. Mislite da ste u pravu? Dakle, takli ih nismo međutim srećom nisu te službe tako loše i to nije njihov posao. Njihov posao nije da njuškaju po mađarskim sudovima. Ono što trebam saznati ja ću saznati. Ono što … [[Upadica se ne razumije.]] Smeta vas? Evo još minuta i četrdeset. Jer ovo je smisao rasprave u Parlamentu. Ona može biti i gruba i dovitljiva, ali vas smetaju činjenice ali bogami neće biti tim gore po činjenice. Ja ću one činjenice u koje vjerujem javno iznositi, a vi iznosite svoje. I nećete nam nabijati komplekse i liječiti svoje … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Dakle, samo vi nastavite dobacivati iz prve klupe jer to je jedino što ste očito u stanju. Samo vi uzimajte saborske mirovine i predbacujte mi nekakve Antešiće, samo vi to radite i onda još imajte obraza ovdje nekome držati moralna predavanja. Nemojte to raditi, odnosno dajte me pustite da govorim jer pogledajte ja se blamiram pred hrvatskom javnošću. Zar vam nije u interesu da hrvatska javnost vidi kako nesposobnog i neartikuliranog premijera ima? Pa to je vama u korist. Trebalo bi vam biti u korist da govorim 5 minuta, 10 minuta da me svi prezru i zamrze. A meni dopustite da time sam licitiram i da procijenim koliko je to na moju štetu i na štetu moje Vlade i mojih kolega koji će mi vjerojatno nakon ovoga reći ne valjaš ili mi neće reći ništa, ne znam. Dakle, malo skrušenosti, malo poniznosti i definirajte pojam bahatosti. Ja možda jesam grub, ali vjerujte mi vi me nužno tjerate na takvo ponašanje svojim gardom i svojim insinuacijama i kad god pokušam biti pristojan i s etiketom pogriješim, osjećam se loše a ne želim se osjećati loše kao svaki normalan čovjek.
Hvala lijepa. Odgovor, odnosno komentar poštovana zastupnica Martina Banić.
Hvala lijepa. Gospodine premijeru vi niste naravno odgovorili na moje pitanje kao što niste odgovorili ni na jedno pitanje prije. Postavili ste meni dva pitanja, jedno jesam ja zaposlena po stranačkoj stezi bila? Nisam. Javila sam se kao pripravnica na natječaj u ministarstvo. To je jedna stvar. Drugo što ste pitali da li mi želimo nesposobnog premijera? Naravno da ne želim nesposobnog premijera. Ali ja bih htjela nešto reći vezano uz mlade. S obzirom da ova Vlada jako krasno brine o mladima da se mladi zapošljavaju, a bliže nam se i lokalni izbori. Ja mogu pomoći kolegama iz SDP-a i u njihovo ime započeti predizbornu kampanju s rečenicom izvozimo ideje, a ne pametnu mladost. Jednom vam je ta floskula prošla kao 5.točka fantomskog Plana 21 kada su vam mladi u Hrvatskoj zaista i povjerovali. Međutim da vi pripremate plan 22 za lokalne izbore pa vas lijepo molim da ubacite točku u kojoj ćete objasniti mladima zbog čega oni upisuju fakultete i obrazuju se.
Hvala lijepa. A sada prijava povrede Poslovnika i poštovani zastupnik Ante Babić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 212. Poslovnika Hrvatskog sabora koji kaže da govornik može govoriti samo o tomi o kojoj se rasprava i prema utvrđenom dnevnom redu. Ja razumijem gospodina premijera i njegovu nervozu i ono što je on govorio i meni stavlja u usta. Ja to nisam rekao niti sam ja na one služe na koje sam ja mislio to je Ministarstvo vanjskih poslova. Ja na nikakve druge službe nisam mislio. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Ovdje se ne radi o temi dnevnog reda nego o Aktualnom prijepodnevu u Hrvatskom saboru odgovori i pitanja na aktualne teme. Prema tome ne radi se o povredi Poslovnika i ne mogu ništa drugo reći. Sljedeće 34.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Marijan Škvarić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Postavljam pitanje zamjenici ministra graditeljstva i prostornog uređenja gospođi Ani Mrak Taritaš. Mada Zakon o legalizaciji objekata proveden putem mnogih javnih rasprava, izuzetno kvalitetno i vi osobno ste bili praktično u svakoj županiji, općini, gradu u ovom Saboru također je jako kvalitetno također je raspravom donesen i taj zakon, a sada su dostupni mnogi kalkulatori i drugi alati izračuni naknade. Ali posljednjih se dana opet pojavljuju razna tumačenja oko naknade za legalizaciju. Spominjalo se npr. kako se za kuću uz more potrebno izdvojiti tri ili četiri puta manje novaca nego poljoprivredni objekt u unutrašnjosti. Pa da li je to baš zaista tako? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje zamjenica ministra Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani zastupniče, hvala lijepo na ovom pitanju jer mislim da je ovo mjesto a i vrijeme da malo nešto kažemo i na temu naknada. Dakle, kroz medije se u nekoliko varijanta i u pisane medije i na televiziji pojavio problem naknada. Ono što trebamo reći da to je trebamo uspoređivati istu situaciju. Dakle isti objekt koji se legalizira u građevinskom području i koji se legalizira uz more 7 puta je skuplji uz more nego u građevinskom području. Ako hoćemo ići dalje ako uspoređujemo poljoprivredni objekt iste namjene u građevinskom području i vikendicu uz more tada će vikendica uz more stajati naknada za legalizaciju 21 puta više. Ali ako uspoređujemo poljoprivredni objekt da ne kažem šupu kao što je u jednim medijima bilo rečeno pa je šupom proglašen objekt od 2 tisuće kvadrata visine 10 metara, dakle 2 tisuće kvadrata i 200 puta 10 metara i usporedite vikendicu uz more od 70 kvadrata naravno da tada će ovaj objekt i u tom slučaju nešto manje koštati nego vikendica uz more. Dakle, ako uspoređujemo iste objekte iste namjene unutar građevinskog područja i uz more je 7 puta više. Ako uspoređujemo poljoprivredni objekt u građevinskom području i vikendicu uz more ona je 21 puta veća dakle naknada 21 puta veća. Ono što ste vi rekli da samo napravili jedan zakon za koji smo nastojali da bude operativan, da bude jednostavan, da dokumentacija bude vrlo jednostavna za napraviti u prilog tome govori činjenica da za godinu dana bivšeg zakona je bilo otprilike 15 tisuća zahtjeva, a za 2 mjeseca ovog zakona isto toliko oko 15 tisuća zahtjeva. U prilog tome govori činjenica da moji kolege arhitekti koji rade u privatnim tvrtkama zaista kažu da ovaj čas glavninu njihovog posla čini legalizacija. Ali ono što moramo znati … je sljedeće dakle ono gdje smo mi bili brzi i operativni nije bio zakon bila je uredba ali ostaje problem komunalne naknade. Zakon je omogućio da godinu dana iza legalizacije odnosno po legalizaciji čovjek taj koji legalizira mora platiti komunalnu naknadu. Komunalna naknada je u nadležnosti jedinica lokalnih samouprava, općina i gradova, mi smo u nekoliko navrata i pozvali ne samo ukinu komunalnu naknadu ali da razmisle jednako tako o plaćanja na rate što smo i mi omogućili da se plati u 60 rata odnosno kroz 5 godina. Ono što moramo reći da možemo iskazati jedno zadovoljstvo. Neki od ureda ili gradova koji su se pokazali u statistici dosta loše su temeljem zakona i mogućnost zapošljavanja pripravnika sa 1600 kuna dakle volontera dakle zaposlili ih oni će izdavati ta rješenja koja su relativno jednostavna za izdati a jednako tako su vodili računa i komunalni doprinos isto tako omogućili plaćanje u ratama. Dakle i povrat s terena je sasvim dobar. Samo da zaključim, treba uspoređivati istu kuću, istu namjenu u građevinskom području i onim najosjetljivijim zonama. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo. I komentar poštovanog zastupnika Marijana Škvarić. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. S tim je zbilja otklanjao mnoge sumnje, dileme, nedoumice koje se javljaju a to je itekako potrebno zbog naših građana, što još više krenu sa prijavom za legalizaciju objekata. A također to je bitno za gradove i općine a i Hrvatsku da zaista dobijemo jedan uređeni sustav. Hvala.
Hvala i vama. I 35.zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje je za ministra Linića. Poštovani ministre, podaci o poslovanju s gotovinom pokazuju nisko prikazivanje prihoda što upućuje na evidentnu mogućnost za utaju poreza i snimljenih prihoda naplaćenih gotovinom u nekim djelatnostima vidljivo je da se radi o sivoj zoni ekonomije, a dio poduzetnika kaže da svjesno neplaćanje poreza znači njihovo preživljavanje. Gospodine ministre, je li to prihvatljivo stanje za jedno uređeno gospodarstvo?
Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine zastupniče, Vlada Republike Hrvatske odlučila se za provođenje procesa fiskalizacije. Fiskalizacija je niz mjera s kojima se gotovinski promet pokušava registrirati u poslovnim knjigama svakog poreskog obveznika. Vlada je ocijenila da je to stanje u Hrvatskoj u ovom trenutku nezadovoljavajuće. 15 postotni promet u gotovini evidentno ne ukazuje na stvarno stanje već se on procjenjuje između 25 i 30%. Dohoci pojedinaca koji žive od svoga rada pokazuju da su jednostavno nedovoljni za normalni proces održavanja obitelji. Prema tome, prihodi od 85 do 110 kuna u djelatnosti caffea, barova, trgovina, restorana jednostavno znači da se ne prikazuju u poslovnim knjigama prometi nekretnina. Čak i odvjetnici, a ima ih preko 2700 registriranih, prikazuju godišnji dohodak od 80 000, a njihove imovine su daleko veće nego što prikazuju iskazanim dohocima. U isto vrijeme posljednji nalazi kod odvjetnika pokazuju velika odstupanja u plaćanju poreza i izdana rješenja da se mora platiti porez. Sve je to razlog da ocjenjujemo da imamo evaziju u dijelu poslovanja sa gotovinom kad je u pitanju porezno prikupljanje prihoda. Nije samo problem prihoda u državnu blagajnu, problem je nelojalne konkurencije. Svi ovi koji danas govore da neće moći preživjeti nakon uvođenja fiskalnih blagajna su nelojalna konkurencija svakom onom gospodarstveniku koji plaća porez, koji plaća svoje radnike, koji plaća svoje doprinose, koji poštuje zakonske propise u zaštiti okoliša, u sanitarnim propisima itd. Prema tome, nama je želja i obveza je Vlade da osigura lojalnu utakmicu na hrvatskom tržištu. Prema tome, jedan razlog je primici i povećanje prihoda proračuna, a drugo je lojalna utakmica. Vlada Republike Hrvatske želeći u 2013. godini biti konkurentna prema susjedima u Europi odlučila se nadalje smanjiti stopu PDV-a sa 25 na 10% za djelatnosti pružanja hrane i pića. Prema tome, ogroman dio poduzetnika koji radi u tom području imat će sada daleko konkurentniju moć, znači sa nižim stopama i mogućnost gospodarskog djelovanja bez varanja na porezima. Sve to nas je obvezivalo da pristupimo uvođenju fiskalnih blagajni i ocjenjujemo da ćemo sa fiskalnim blagajnama imati i redovite prihode u proračunu, da ćemo imati stvarno iskazane promete u poslovnim knjigama poreskih obveznika i lojalnu utakmicu ako da nam nitko ne može prigovorit da potičemo i čuvamo one koji su neodgovorni u plaćanju poreza.
Hvala lijepa ministre. I komentar, poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Gospodine ministre, uvjeren sam da Vlada radi pravu stvar inzistirajući na ovome. Zaista je društveno neprihvatljivo kada jedan poduzetnik u jednim dnevnim novinama prije nekoliko dana priznaje da, ja varam vlastitu državu, ne plaćam poreze jer ja ne bi onda bio konkurentan, bio bi ugrožen itd. To je sramota da netko može javno to govoriti u vremenu kada radnici plaćaju uredno sve poreze i za plaću od 3000, 4000 pa i manje kuna. Tko njih pita? Ovi koji ustvari sa ovim prelaskom sa 25% na 10% PDV-a ukoliko rade normalno ne vidim nikakvog razloga da se plaše fiskalnih blagajni i ne vidim razloga da sabotiraju svoju vlastitu državu tamo gdje troškovi njihovi nisu ustvari niti veliki niti ih ugrožavaju. To je sisanje, iskorištavanje, uništavanje države.
Hvala lijepa. Sljedeće 36. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Pitanje je za potpredsjednika Vlade i ministra regionalnog razvoja i fondova Europske unije Branka Grčića. Poštovani potpredsjedniče, nedavno je navedeno da je uspješnost povlačenja sredstava za projekte koji se financiraju iz sredstava Europske unije da je to poraslo sa 37 na 60% što implicira i otvaranje dodatnih radnih mjesta na poslovima vezanim uz povlačenje sredstava iz tih fondova. Moje pitanje je kolika je ukupna vrijednost projekata koji se realiziraju i pripremaju i kako iskorištenost sredstava koja su na raspolaganju iz fondova Europske unije očekujete nadalje?
Hvala lijepa. Odgovor na zastupničko pitanje, potpredsjednik Vlade i ministar, poštovani Branko Grčić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, kolegice i kolege. Da, zadnji podaci o ugovorenim sredstvima iz IPA programa u svih 5 komponenti pokazuju da smo trenutno precizno na 58,5% ugovorenih sredstava. S obzirom da smo početkom godine kad je nova Vlada došla u Banske dvore imali zatečenih 37% ugovorenih sredstava, držim zaista da je to ostvaren vrlo značajan napredak, dakle 20-tak i nešto postotnih poena ili negdje oko 60% više sredstava ugovorenih nego što je do tada bilo. U eurima to je negdje od ukupno 670 milijuna eura raspoloživih, sada ugovoreno 390 milijuna eura što je respektabilan iznos. Kad se u kune pretvori onda je to gotovo 3 milijarde kuna vrijednosti projekata. Do sada od tog iznosa je 505 isplaćenih sredstava. Znači, negdje oko 200 milijuna eura je isplaćeno izvoditeljima radova, dobavljačima usluga. Dakle, svim onim gospodarstvenicima koji su na bilo koji način sudjelovali u realizaciji tih projekata. Ovi projekti koji se dalje realiziraju, dakle 200 novih milijuna eura su u tijeku i oni će biti završeni otprilike za dvije godine po pravilu N plus 3 koje trenutno u provedbi značajno. Međutim, ono što je vrlo bitno u ovom trenutku za Hrvatsku to je reći što nas to čeka iduće i idućih godina. Kao što je poznato dogodine imamo prvi put korištenje strukturnih fondova 450 milijuna eura alokacije, a onda svake iduće godine milijardu do milijardu i pol sa jednim rastućim trendom sve do 2020. godine. To je ogroman novac za što treba zaista i ogromna priprema i u ljudstvu kako ste vi rekli, dakle u kadrovima koji će cijeli taj posao odraditi, a i u novcima. Dakle, novcima koji su nam potrebni za dvije temeljne namjene a to je priprema vrlo vrijednih, posebno ovih velikih infrastrukturnih projekata i novci koje treba osigurati za sufinanciranje projekata a to je negdje u rasponu 15 do 25% vrijednosti projekata. Reći ću vam i to s obzirom da ste pitali da u ovom trenutku imamo identificiranih projekata u različitim područjima u vrijednosti od 20 milijardi kuna. Dakle, vrlo različite faze pripremljenosti projekata, a ono što mogu reći u ovom trenutku da je tu riječ o recimo vodo opskrbi u Osijeku, vodo opskrbi u Vukovaru, sustavu odvodnje u Poreču, sustavu odvodnje u Čakovcu, o Bikarcu, drugoj fazi odlagališta u Šibensko-kninskoj županiji, … [[Govornik se ne razumije.]] dakle pripremi jednog velikog regionalnog odlagališta otpada na sjeveru zemlje. Da je riječ o pruzi Dugo Selo – Križevci na 5B koridoru, da je riječ o željezničkoj pruzi lokalnoj Zaprešić – Zabok, da je riječ o biocentru u Zagrebu, na sveučilištu, opremanju laboratorija i Centra izvrsnosti na Sveučilištu u Rijeci, o Varaždinskom tehnološkom barku, o grand shemama za male poduzetnike u industriji i turizmu, o projektima za poticanje zapošljavanja, obrazovanja. Dakle, jedan vrlo široki spektar, ali naglašavam vrlo konkretnih projekata čija vrijednost u ovom trenutku dakle na visokoj razini pripremljenosti iznosi 860 milijuna eura, a od čega je negdje čak 80% bespovratnog financiranja iz EU fondova. Svi ovi projekti bit će ugovoreni krajem trinaeste, jer ranije nije moguće i posebno u četrnaestoj godini tako da ćemo taj inicijalni zamah ja se nadam ostvariti kažem uz više ljudi i više novca za pripremu cijele ove priče. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala i vama potpredsjedniče Vlade. I komentar poštovanog zastupnika.
Zahvaljujem. Moje pitanje je bilo dijelom motivirano i kritikama koje su bile i u javnosti i iz drugih strana, dakle u svezi ulaganja dodatnih sredstava i angažiranja dodatnih stručnih ljudi na tom području. Svakako treba naglasiti da svaka kuna uložena u taj posao daje tri. Takvog posla gotovo da i nema. Hvala.
Radi javnosti, radi zapisnika bio je to komentar poštovanog zastupnika Draženka Pandek. Sljedeće 37. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Željko Mirković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam ministru poljoprivrede Tihomiru Jakovini. Dakle, moje pitanje je vezano za Hrvatske šume, odnosno njihovo restrukturiranje. U svom poslovanju Hrvatske šume su do sada ostvarivale uvijek dobit, a treba naglasiti da nisu na teret državnom proračunu već da one sudjeluju u njegovom punjenju. S druge strane, šumarstvo je oduvijek za Gorski kotar i njegove ljude značilo egzistenciju, kako u prošlosti, tako i danas. Prema mojim saznanjima predstoji restrukturiranje Hrvatskih šuma. Zanima me kako se ono misli provesti, što nam u cjelini donosi nova organizacija u šumarstvu i što se njome misli postići, te kakvu ulogu u svemu tome ima i novi Zakon o šumama? Kako će se cijela ta situacija odraziti na cjelokupno šumarstvo, na šumarstvo pojedinih regija, a tu posebno mislim na Gorski kotar i njegovo osiromašeno stanovništvo. Da li to u konačnici znači smanjivanje broja zaposlenih, te još veći odlazak stanovništva iz ovog ionako napuštenog kraja, te s tim u svezi i u tom kontekstu zanima me i perspektiva uvjetno rečeno … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala i vama zastupniče. Na vaše pitanje odgovor će dati ministar, poštovani Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega zastupniče, Hrvatske šume su trgovačko društvo čiji je osnovni cilj gospodariti šuma u vlasništvu Republike Hrvatske i to na ekološki, socijalni i gospodarski prihvatljiv način. Složit ću se s vama da cijeli niz godina su Hrvatske šume te koje su zapravo imali poslovanje koje je ostvarivalo dobit, a ujedno vodeći računa i o regionalnom razvoju, potpori raznim lokalnim jedinicama lokalne samouprave, zajednicama, događajima, ali i onaj socijalni momenat kroz osiguravanje stanovništvu ogrijeva u nešto jeftinijem vidu. Isto tako, malo kvalitetnijom analizom kad govorimo o dobiti, ta dobit je zapravo simbolična jer govorimo na ukupni promet od preko 2 i pol milijarde kuna. Ona nikada nije bila veća od 1 do 2% Dobrom analizom stanja u Hrvatskim šumama zapravo došli smo do toga da Hrvatske šume su u prethodnom periodu bile prilično loše, neefikasne i netransparentno strukturirane u samom poduzeću, ali takvo je nažalost bilo njihovo poslovanje. Još nepovoljnija su saznanja ako ih usporedimo sa društvima koja su u vlasništvu država da li novih ili starih članica Europe gdje vidimo da ta efikasnost, ustroj i način funkcioniranja državnih poduzeća koje skrbe i gospodare šumama je puno veća i puno efikasnija. Da, ispred Hrvatskih šuma je restrukturiranje, u prilog tome idu zapravo i tri studije o restrukturiranju koje su napravljene unazad 10 godina. Prva je bila austrijska, zatim irska i treću je radio naš Ekonomski fakultet gdje su sve tri potvrdile ovo o čemu sam govorio i rekli nažalost da jedan sustav koji ima oko 9 tisuća ljudi je zapravo prevelik, preglomazan, nedovoljno efikasan i u ustroju nije dobro posložen kao i struktura ali i način poslovanja te firme. Odlučili smo se da ćemo ići u restrukturiranje Hrvatskih šuma, započeli smo ozbiljne razgovore i pregovore i sa sindikatima i cilj nam je od Hrvatskih šuma napraviti, odnosno optimizirati poslovanje unutar Hrvatskih šuma i napraviti jedno efikasno poduzeće. Pri tome u nijednom trenutku ne govorimo da će se osnovne djelatnosti i osnovne funkcije onoga što jesu Hrvatske šume na bilo koji način umanjiti. Kad govorimo o nekvalitetnom i netransparentnom načinu poslovanja samo u centrali Hrvatskih šuma je 2003. godine bilo ispod 50 ljudi zaposlenih, a u prosincu prošle godine kada sam preuzeo ministarstvo 189 ljudi je bilo u direkciji. To je onaj nesrazmjer između proizvodnih i ljudi koji su u proizvodnji, koji su u osnovnoj funkciji poslovanja samih Hrvatskih šuma u odnosu na onaj hladni pogon, odnosno birokraciju koja se iz raznoraznih razloga namnožila. U ovome dijelu što je posebno važno je odnos prema drvoprerađivačima, prema državnom sektoru. Samo ću napomenuti značaj i važnost tog segmenta za gospodarstvo RH. Preko 7, gotovo 8 milijardi kuna ukupnog prometa, 2 milijarde i 800 je od toga izvoz, oko 500 milijuna je izvoz finale, odnosno namještaja proizvoda sa visokim dohotkom. Taj sasvim drukčiji partnerski odnos Hrvatskih šuma i novi projekt, novi model koji smo sve ove mjesece postavili i koji je pred potpisivanjem garantirat će puno kvalitetniji, transparentniji i novi cjenik drvnog asortimana u RH, efikasnu i kvalitetnu, transparentnu rabatnu skalu koja će poticati što veći stupanj finale kod drvoprerađivača i višegodišnje, odnosno 10-godišnje ugovore. Nešto što naši drvoprerađivači nikad nisu imali, uključujući i … [[Govornik se ne razumije.]] koji su čini mi se sad negdje prije udruženi u klastar vrlo jasno iskazali svoje interese, ali i svih onih koji su kvalitetni drvoprerađivači i koji izvoze i tako šire i unapređuju svoje poslovanje. Hrvatske šume će biti bolje, kvalitetnije, transparentnije na dobar način, neće biti poveznica između toga da će dolaziti do nepotrebnih otpuštanja, neplanskih otpuštanja, a još manje do odljeva stanovništva iz ruralnih krajeva.
Hvala ministre. I poštovani zastupnik Željko Mirković komentar.
Hvala lijepa gospodine ministre. Ja sam zadovoljan sa ponuđenim odgovorom, a nadam se da su i moji Gorani, ali i svi oni koji rade ili će raditi u Hrvatskim šumama, a i oni koji žive od prerade drvnih sortimenata također iz tih šuma. Još jedanput hvala lijepa.
Hvala i vama. Zadnje, 38. zastupničko pitanje u ovom prijepodnevu i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo ministar poljoprivrede gospodin Jakovina se zagrijao pa neću ni ja prekidati kontinuitet ja ću mu isto postaviti jedno pitanje. Gospodine ministre poznato je da je u posljednjih 7, 8 godina su ulagani značajni napori u poljoprivredi sa ciljem povećanja i unapređivanja poljoprivredne proizvodnje. Poznati su i operativni programi koji su dali rezultate u svakom sektoru. Ja ću se referirati naravno na stočarstvo jer stočarstvo je bilo i treba ostati perjanica hrvatske poljoprivrede. Ovi napori su dali u stočarstvu dakle značajne rezultate, povećana je proizvodnja mlijeka, izgrađeno je i na neki način obnovljeno značajni broj staja. No međutim, od početka ove godine događa se značajan pad stočarske proizvodnje. Što se dakle može pokazati u nekoliko osnovnih podataka. Preko 30 tisuća krava je završilo na prisilnom klanju. Oko 3 tisuće farmi je zatvoreno. Broj isporučitelja mlijeka dakle isto tako je značajno pao. Ako uspoređujemo ne samo broj isporučitelja mlijeka nego i količina mlijeka po isporučitelju se smanjuje. Pa tako postoje recimo podaci, mogu ih sad navoditi redom da je količina isporučenog mlijeka po proizvođaču u opadanju, tako je u svibnju bila 4 247 kg, u lipnju 3 893 itd., u srpnju i u kolovozu dakle sve dalje sve gore. Slično je i sa proizvodnjom goveđeg mesa. Goveđe meso je isto tako u opadanju na neki način oko 15% u usporedbi sa razdobljem prošle godine. Naravno i svinjogojci su isto u teškoj situaciji, možemo nabrajati isto postotak neki oko 5%. Dakle, sve su to podaci koje govore o jednom vrlo teškom stanju. Pitanje je, gospodine ministre, kako Vlada planira pomoći stočarskom sektoru sa ciljem očuvanja dakle stočarske proizvodnje kako će preokrenuti ovaj negativni trend da bi se očuvale sirovine za prerađivačku industriju i naravno kvalitetna hrana za potrošače? Molim vas lijepo.
Hvala. Odgovor na zastupničko pitanje, poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega zastupniče da stočarstvo, a prije svega mliječno govedarstvo je trenutno vrlo osjetljivo, odnosno izloženo vrlo velikim rizicima i složit ću se s vama da unazad par godina se strašno puno ulagalo kroz kapitalne projekte, kroz operativne programe u stočarstvo. Nažalost, nije napravljeno sve ono što je trebalo tome slijediti, a to je da ljudima koji su uložili strašno velike iznose u podizanju farmi se osigura i poljoprivredno zemljište na kojem će proizvoditi hranu za svoje matično stado. Također ću napomenuti, a to je vama jasno da zapravo i plaćanje onoga dijela koje je država sufinancirala uložila i znatna sredstva kroz te projekte dolaze na naplatu u ovoj godini, 320 milijuna kuna znači tekuće 2012.iduće godine 150 milijuna, 2014. 70 i nešto milijuna sistem vaučer kojim su opterećeni proračuni unaprijed. Ali nećemo o tome. Stoji ovo iako ću vas ispraviti. U prvih 5 mjeseci ove godine su pozitivni trendovi bili odnosno za nekih gotovo 6% je bila veća proizvodnja u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Kada govorite o broju proizvođača 95 proizvođača je bilo 2003.godine koji su isporučivali mlijeko referentni laboratorij u Križevce, ove godine ih je 12 tisuća. Znači trend smanjenja broja proizvođača je kao takav i tu ali je količina proizvedenog mlijeka veća 626 milijuna litara je proizvodnja mlijeka u prošloj godini bila. I ove godine u prvih 5 mjeseci smo imali povećanje. Zbog suše, zbog smanjenja dijela stočnoga fonda, zbog problema, prevelike zaduženosti prije svega kreditne zaduženosti opterećenosti naših proizvođača dolazi do pada i taj pad pokušavamo zaustaviti kroz niz mjera koje smo ponudili. Vrlo kvalitetno smo i odgovorno rekli da oni proizvođači koji imaju kredite po operativnim programima u HBOR-u su im otvorili mogućnost liniju reprograma tih kredita sa počekom od 12 do 24 mjeseca. Također smo u suradnji sa HBOR-om, sa HAMAG Investom i sa poslovnim bankama. Naši proizvođači su jako zadovoljni kod poslovnih banaka u iznalaženju modela da dio nepovoljnih kredita koji imaju za nabavku mehanizacije, grla i ostalo za svoje farme se reprogramiraju putem kreditne linije koju smo osigurali u HBOR-u, govorimo o uvjetima koji su značajno povoljniji po kamati nego kod komercijalnih banaka na rok od 10 godina sa počekom od 2 godine. Također smo u planiranju proračuna za iduću godinu. Unutar mase sredstava koja imamo predviđenih za potpore osigurali za osjetljive sektore, a tu govorimo i o mliječnom govedarstvu i o kravama dojiljama i o tovnom govedarstvu koje ste spomenuli osigurali smo dodatnih preraspodjelom sredstava 167 milijuna za pomoć sektoru stočarstva koji je uistinu je izloženo rizicima. Ono što moramo napraviti moramo zajedno sa strukom, sa znanosti sa svim institucijama podići produktivnost, moramo proizvoditi i imati dovoljne količine zemljišta za proizvodnju stočne hrane. Analizom se i pokazalo da naši mljekari s obzirom na broj grla koji imaju a koji bi trebali zadovoljiti po … grla im nedostaje oko 120 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta. Zato i ide novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu zemljišna reforma koja će omogućiti takvu … [[Govornik se ne razumije zbog brzog govora.]] a to je poljoprivredno zemljište [[Upadica: Hvala.]] Još niz mjera je bilo koji smo prezentirali kao takove i našim proizvođačima na sastancima. Ove godine u 2012.godini iako je trebalo biti isplaćeno tek u 2013.godini naknada iz nacionalne rezerve 50 lipa po litri mlijeka smo 5 rata isplatili znači unaprijed na neki način … [[Govornik se ne razumije zbog brzog govora.]] sa našim proizvođačima. [[Govornik se ne razumije zbog brzog govora.]] se vodilo računa i da se omogući povoljniji uvoz žitarica odnosno stočne hrane za potrebe proizvođača. Znači cijeli jedan niz paleta mjera koje će pomoći hrvatskom stočarstvu, ali prije svega potrebne su strukturne reforme puno više povezanosti sa institucijama i sa znanosti. Hvala.
Hvala i vama. Komentar poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre vi ste rekli da su naši proizvođači zadovoljni. Pa kako su zadovoljni razumio sam u tom dijelu da kako su zadovoljni kada su prosvjedovali, upozoravali mljekari u zimskom vremenu i uporno vas upozoravaju. Ali vaš odgovor je na neki način sukladan vašem djelovanju i nastojanjima u rješavanju ove poljoprivredne problematike tj. nečinjenju. Vi kažete vaša je situacija poljoprivrednici stočara je teška ali mi vam ne možemo pomoći. Vaše staje su prazne one će biti prazne i gledajte što će se sada dogoditi, a prazna staja znate što znači na selu i još kada bude ispražnjena još će dobiti porez na imovinu taj jadni seljak. Pa od čega će platiti on to gospodine ministre? Dakle, naš poljoprivredni proizvođač traži od vas rješenje, on traži konkretan odgovor da kažete da li našu mljekarsku proizvodnju ugrožava uveženo mlijeko u prahu i jesu li naše proizvodnja mljekare jesu li one samo mješaone toga mlijeka, on to traži da mu riješite. Nije poljoprivreda vi to znate dobro gospodine ministre doći sa crnom limuzinom u ljeto potapšati ga i reći e vidiš ti ćeš sada umrijeti dragi moj poljoprivredniče a ja sam taj koji će zakucati posljednji čavao u tvoj lijes. Razumijete, u tome je problem. dakle poljoprivredna proizvodnja je vrlo teška i odgovorna i naši su poljoprivrednici su ponosni i ja vjerujem da oni ne odobravaju ove mjere koje vi … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Sada dvije obavijesti. U skladu sa člankom 89. Poslovnika Hrvatskog sabora vas zastupnike obavještavam da niste dobili odgovore na 19 zastupničkih pitanja pa molim ministre u Vladi RH da u skladu sa Poslovnikom daju odgovore sljedećih 8 dana. Druga obavijest. Predsjednica Odbora za zakonodavstvo poštovana zastupnica Ingrid Antičević Marinović zakazuje sjednicu Odbora za zakonodavstvo odmah kada damo pauzu u dvorani Ivan Mažuranić br. 84. I na kraju, ovime smo iscrpili zastupnička pitanja pa Aktualno prijepodne zaključujem, završeno je.
Kolegice i kolege, nastavit ćemo s radom. Raspravit ćemo 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2011. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 189; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Nema potrebe. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ni za tim nema potrebe. Otvaram raspravu. Imamo samo prijavljenog jednog govornika. To je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Pretpristupni program IPA druga generacija pretpristupnih programa pomoći koji su odobreni u Republici Hrvatskoj i koji zamjenjuju programe CARDS, PHARE, ISPA, SAPARD i nastavljaju financiranje projekta u područjima koja su obuhvaćali ti programi ali istovremeno otvara i nova područja i to u upravljanju ljudskim potencijalima, regionalna konkurentnost s ciljem bolje pripreme za korištenje fondova Europske unije. Dozvolu za upravljanje IPA sredstvima Hrvatske su institucije dobile krajem 2008. godine za prve četiri komponente, a krajem 2009. godine za petu komponentu. Ovaj sporazum koji je predmet ratifikacije odnosi se na IPA komponentu 2 prekogranična suradnja. Komponenta prekogranična suradnja ima važnu ulogu u regionalnom razvoju Hrvatske s ciljem poticanja stvaranja prekograničnih mreža i partnerstva te razvoj zajedničkog prekograničnog djelovanja radi revitalizacije gospodarstva, zaštite prirode i okoliša te jačanja socijalne kohezije. Dodatni je cilj programa izgradnja kapaciteta jedinica lokalne i područne samouprave za upravljanje EU programima, ti priprema za upravljanje budućim programima prekogranične suradnje. Ukupan iznos sredstava koji je odobren Republici Hrvatskoj, a namijenjen projektima prekogranične suradnje u razdoblju 2007.-2011. godina iznosi 73 milijuna eura. Korisnici IPA komponente 2 su jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, javne ustanove, … fondovi, institucije koje osniva država i jedinica lokalne i područne samouprave u području istraživanja i razvoja, odgoja i obrazovanja, zdravstvene skrbi, zaštite prirode, kulturne baštine, turizma, privatni instituti koje osnivaju trgovačka društva radi zadovoljenja potreba od općeg interesa ako rade na neprofitnoj osnovi, nevladine organizacije, gospodarske komore, poljoprivredni, obrtnički i industrijski klasteri itd. U okviru IPA komponente 2 Republika Hrvatska sudjeluje u prekograničnim programima državama članicama Europske unije. Program jadranska prekogranična suradnja, IPA prekogranični program Mađarska-Hrvatska i IPA prekogranični program Slovenija-Hrvatska, prekograničnim programima s državama nečlanicama Europske unije IPA prekogranični program Hrvatska-Srbija, IPA prekogranični program Hrvatska-BiH te IPA prekogranični program Hrvatska-Crna Gora, kao i transnacionalnim programima za JI Europu i Mediteran. Sporazum koji se ratificira odnosi se na prekogranični program sa zemljama nečlanicama, dakle sa BiH. Prekogranični program sa BiH ima tri prioriteta, prvo stvaranje zajedničkog gospodarskog prostora, zajednički razvoj turističke ponude i poticanja poduzetništva i poboljšana kvaliteta života i društvena povezanost, zaštita prirode i okoliša te poboljšanje dostupnosti usluga Unije u pograničnom području kao što su socijalna kohezija lokalnih zajednica te poboljšanje prekograničnih odnosa i kao treći prioritet tehnička pomoć. Godišnja EU alokacija za ovaj program iznosi 1 milijun eura i bit će podijeljena prema gornjim prioritetima, znači da prva dva dobiju po 450 000 eura, a treći prioritet će dobiti 100 000 eura. Ovo nisu posebice visoki iznosi, ali naravno radi se o pretpristupnom programu čija važnost se očituje najviše u tome da se steknu znanja i iskustva, da se vježba ustvari i priprema za vrijeme koje dolazi kada će iznosi biti puno izdašniji i puno veći za postizanje drugih ciljeva poput razvoja zapošljavanja itd. Ono što je također važno kod pretpristupnih programa jest što oni, odnosno njihova iskorištenost je pokazatelj spremnosti zemlje za članstvo, pokazuju koliko je zemlja odnosno njene institucije koliko su osposobljene, istrenirane da tako kažem za prihvat i iskorištenje puno značajnijih iznosa. Možemo reći da je u dosadašnjem razdoblju, evo ja mogu i kao član bivše Vlade reći da je ta iskorištenost bila na zaista visokim razinama, neki kažu da smo imali i najbolju iskorištenost od svih zemalja kandidata, ovo posebice u situaciji u kojoj se nalazila niti jedna zemlja prije nas, a to je da smo paralelno provodili i pripremali CARDS, PHARE i IPA program naravno po različitim pravilima i različitim procedurama. Osnovane su bile i uspostavljene posebne institucije ZDURH, … po ministarstvima, uspostavljene procedure, izrađeni kapaciteti, stečena su znanja, akreditirana su provedbena tijela i dočekali smo kraj pregovora spremni. Da tome nije bilo tako ne bi niti pregovori bili privedeni kraju, odnosno ne bi bili završeni, a niti bi iskorištenost ovih sredstava bila velika. Ja ću samo neke pokazatelje dati oko ovih iskorištenih sredstava. Recimo program CARDS 2003 iskorišten i ugovoren, dakle postotak ugovorenosti je 97,68% bio, CARDS 2004 94,61%, PHARE 2005 86,97%, PHARE 2006 84,79%, kao i projekti kao što su bili obnova željezničke pruge Vinkovci-Tovarnik, program za vode i otpadne vode Karlovac, regionalni centar za gospodarenje otpadom Bikarac u Šibensko-Kninskoj županiji, priprema liste projekata u sektoru zaštite okoliša, priprema liste projekta u sektoru prometa i tehnička pomoć središnjoj jedinici za financiranje, ugovaranje i nacionalnom ISPA koordinatoru. Posebno ću istaći projekt ovaj koji sam rekao prije, a to je obnova pruge Vinkovci-Tovarnik koji je završen i koji se nalazio u resoru koji sam i ja vodio, da i to kažem, i koji je bio najveći, a to je najvažnije da je to bio najveći do sada provedeni EU projekt u Hrvatskoj. Što se tiče IPA programa on je ugovoren 2007. 92,22%, 2008. 94,67%, 2009. 25,1% i 2010. 9,62%. Zadnje vrijeme smo svjedoci, to ću isto kazati u ovoj raspravi, da i znamo čuti kako se naglo povećao sada postotak ugovaranja IPA sredstava, mislim to treba pohvalit jasno ali treba kazati da rezultat iskorištavanja tih sredstava ne može doći preko noći i ne može se napravit u mjesec ili dva. Iza toga mora stojati sigurno jedan dugi rad, jedan sistematski rad i jedne vrlo zahtjevne i dugotrajne i složene procedure da bi se ti programi mogli i realizirati. Sva ugovaranja do kojih je sada tijekom 2012. došlo, treba i to kazati da su oni rezultat rada, sustavnog rada u 2010. i 2011. godini, dakle rezultat je to dugotrajnih priprema kompleksne dokumentacije, osobito kad su u pitanju projekti u željeznicama i procedura provođenja javne nabave koje su započele još u 2011. godini i završene tijekom 2012. godine. Tako je npr. rok za ugovaranje programa IPA 2008 bio 5.6.2012.i ugovoreno je 94,67% ukupno dodijeljenih sredstava, a priprema kompletne dokumentacije za ugovaranje projekata i svi postupci bili su odrađeni tijekom 2011. godine. Bit će zanimljivo vidjeti koji će biti postotak ugovorenih programa IPA 2010. čiji je rok ugovaranja 7.4.2013. godine jer to će biti jedan mjerljiv rezultat rada sadašnje Vlade. Ja se nadam da će postotak biti visok kao i za našeg mandata. Ako se to dogodi tada će ova Vlada imati razlog i argumente reći da su u ovom dijelu iskorištenost ovih sredstava uspješni. Nadalje, operativnim programom promet u kojem se 50% ukupno dodijeljenih sredstava odnosi na 2 infrastrukturna projekta na dan 31. prosinca 2011. godine ugovoreno je bilo 15,86%. Dodijeljenih sredstava istovremeno je do tada bila završena pripremna dokumentacija, sve kontrole od strane Europske komisije i započeti su bili postupci javne nabave za ugovaranje projekata od kojih kada se jedan ugovori postotak se odmah povećava za 25 i više posto. Projekt željezničke pruge Okučani – Novska vrijednost 25,7 milijuna eura ugovoren je 11.5.2012. s tim da je ocjenjivanje ponude započelo 3.11.2011. godine. Ugovor je trebao biti potpisan do ožujka a ne tek u svibnju kao što se dogodilo. I tim se svakako malo sve skupa to usporilo. Potpisivanje ovog ugovora i ugovora koji je išao paralelno o nadzoru radova u vrijednosti od 1,6 milijuna eura koji je potpisan 15.5.2012. godine ugovorenost radova u ovom programu se povećala odmah sa 15,86% na 40,33%. Zahvaljujući ugovaranju ovog projekta ukupna iskorištenost IPA-e popela se na 39,4% na 49,6%. U 2011. godini pokrenuto je i ugovaranje 3 projekta pripreme tehničke dokumentacije za infrastrukturne projekte u željeznicama i dinamika njihovog ugovaranja prilično je usporena u odnosu na ono što je bio cilj u 2012. godini. U operativnom programu okoliš postotak ugovorenih sredstava je sa 54,42% povećan samo na 55,88% a u 8 mjeseci rada jer se trebalo ponuditi, pripremiti dodatne projekte u vodama i u okolišu što do sada nije učinjeno. U ovom programu je ostvarena ušteda kroz postupke javne nabave tijekom 2011. godine. Od čitave jednogodišnje alokacije, dakle 16,48 milijuna eura i do kraja ove godine će se vidjeti uspješnost ove Vlade kroz to je li uspjela odraditi dodatne projekte … [[Govornik se ne razumije.]] na kraju 2012. godine zbog uštede za koju se dovoljno rano znalo. Na samom kraju 2011. kao ušteda je nastala i nije bilo vremena za provedbu dodatnih projekata, te je ovakva ušteda dovela do smanjenja dodijeljenih sredstava u 2011. godini za 5,2 milijuna eura. Nadamo se da će, da se zbog istog sredstva neće umanjiti na kraju 2012. godine jer Vlada ima čitavu godinu za nešto poduzeti odnosno za odraditi dodatne projekte. Svatko tko se bavio fondovima zna da ugovaranje ne pada s neba, jer sam prije rekao ne može se to napraviti u mjesec dana. Projekte treba pripremiti. I zato prije bilo kakve samohvale doista predlažemo da ova Vlada uloži trud, da napravi sve ono što treba napraviti i dočeka svoje prve rezultate koji će se vidjeti 2013. i 2014. godine i koje ćemo mi, a ja se nadam da će ih biti, jer bi bilo loše kad ih ne bi bilo. Ako ih bude mi ćemo u svakom slučaju kao konstruktivna i aktivna oporba to sa zadovoljstvom pratiti i priznati. I na kraju jasno da klub Hrvatske demokratske zajednice podržava ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranične suradnje programa IPA, za 2011. godinu. Hvala gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem ja i vama. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na glasovanje na raspravljenim točkama dnevnog reda. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska - Bosna i Hercegovina u okviru komponentne prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 189. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem jednoglasno sa 126 glasova donesen je Zakon o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska - Bosna i Hercegovina u okviru komponentne prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na drugu točku dnevnoga reda. 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska–Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2011. godinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 188. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Nema potrebe. Želi li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, kad je riječ o ovakvim prijedlozima zakona, budući isti osiguravaju pravu osnovu za bespovratno korištenje sredstava za projekte financirane iz IPA programa nije ključno pitanje hoće li Sabor poduprijeti ovakav program ili ne, nego kako ga što bolje definirati, odnosno kako ga što brže donijeti. Što se tiče prve stavke definitivno da tu mora doći do izražaja vještina pregovaranja i formuliranja od strane nadležnih institucija, naravno posebice mislimo na Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova. A za ovaj drugi dio to smo pokazali danas kad smo izglasali dnevni red, dakle svi smo za to da ovaj zakon ide u hitnu proceduru i da ga što prije donesemo. Inače onemogućavanje ili bilo kakvo usporavanje jednostavno bi onemogućilo provedbu izabranih projekata. Dakle, poziv koji je objavljen već prije nešto više od godinu dana. Ali u tom kontekstu htio bih spomenuti da je Europska komisija ovaj Sporazum potpisala u travnju mjesecu da bi tek 5 mjeseci nakon toga, dakle u rujnu ove godine to bilo potpisano i od strane Vlade Republike Hrvatske. U tekstu je navedeno da u ovakvoj fazi međunarodnih ugovora ne mogu se unositi izmjene i dopune, dakle da je bitna hitnost itd. pa u kontekstu toga apeliram na Vladu da i ona osigura na neki način što veću brzinu potpisivanja kako bi i ovaj Dom kad dođu ovakvi prijedlozi zakona mogao dati i neke svoje sugestije i prijedloge koji bi se mogli razmotriti, a ne da dođemo pred gotovu stvar. Odmah na prvi pogled jasno je da je riječ o specifičnom obliku zakonskog akta. Naime, ovdje u ovom prijedlogu zakona koji sadržava Sporazum o financiranju prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranične suradnje za 2011. godinu to je integrativni dio i imamo tri dodatka. Dakle, imamo Program prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija za 2010. i 2011., okvirni Sporazum između komisije i Vlade RH iz 27. kolovoza 2007. i dodatan uvjet. Sam po sebi ovaj sadržaj je vrlo zahtjevan. Dakle, imamo u jednoj formi 4 akta i onaj tko nema iskustva i tko nije se susreo sa upravljanjem dakle, odnosno sa radom sa europskim fondovima vrlo teško mu je snalaziti se u svemu tome pa mislim ako ništa drugo da bi makar tekst zakona, odnosno prijedloga zakona se mogao ažurirati. Recimo mi danas u 2012. govorimo o zakonu koji je relevantan za lokaciju financijskih sredstava dakle za 2011., a govorimo o planovima za 2010. Primjerice, stranica 20. na njoj stoji da će poziv biti objavljen 2010. Na stranici 24. prijenos ovlasti komisije na Agenciju za regionalni razvoj očekuje se 2010. godine itd., itd. Dakle, riječ je o aktivnostima koje su već debelo trebale biti završene, a mi u ovom tekstu čitamo o njima kao o nečemu što se tek treba dogoditi. Takvih primjera ima još pa bi bilo dobro da se tekst aktualizira u primjerenoj formi. Uočljiva je relativna skromnost sredstava koja se dodjeljuje za projekte financirane iz ovog programa. Ona je u usporedbi dakle sa interesom na terenu i spremnošću prijavitelja dakle minorna. Prema nekakvim spoznajama u prekograničnoj suradnji općenito uspije se financirati nešto manje, ispod 15% predloženih projekata, a kvalitetnih ima puno više. Dakle, bilo bi dobro da se najviše institucije posvete na neki način lobiranju, dakle omogućavanju nešto više sredstava za prekograničnu suradnju za hrvatsku stranu. Budući da je Hrvatska pokazala da ima dobra iskustva, dakle vrlo pozitivna u prekograničnim programima. To je vidljivo iz visoke stope ugovaranja i vrlo velikog interesa na terenu. Ovdje u ovom slučaju govori se o financijskoj pomoći u besplatnim sredstvima 800 tisuća eura za RH, odnosno milijun eura za Republiku Srbiju. Nije mi jasno zbog čega je došlo do neravnoteže u dodijeljenim sredstvima. Radi se o prekograničnom području, dakle o vrlo, vrlo osjetljivom području i ako je već došlo do neke razlike a ja mislim da je uputno bilo da ta sredstva budu jednaka nije mi jasno zašto to nije bilo u korist Hrvatske? Jer Hrvatska je ipak kandidat koji je na ulasku u EU dok je Srbija još uvijek daleko od toga. Dakle, ponovno molim institucije da se na neki način pokušaju pobrinuti, poskrbiti za to da ta sredstva budu jednaka, ali ne na način naravno da se Srbiji smanji nego da se RH ta sredstva povećaju. Ovaj program je važan posebice za Slavoniju i Baranju budući da su prihvatljiva područja iz kojih se mogu financirati projekti, dakle Osječko-baranjska, Vukovarsko-srijemska te Požeško-slavonska i Brodsko-posavska dakle kao tzv. prinuđena područja i ovaj program dakle kao dio zakona ponudi dobru analizu programskog područja. Ukratko da parafraziram zaključak, dakle to područje je bogato prirodnim kulturnim resursima, oni pružaju dobre prilike za promicanje imidža područja kao vrlo vrijednog turističkog središta. No znatni dijelovi programskog područja ekonomsko su siromašni prema nacionalnim standardima, a regionalno gospodarstvo vrlo je ovisno o poljoprivredi, o industriji i preradi sirovina, proizvodnji strojeva. Dakle, o svemu onome što nije konkurentno, odnosno što je u procesu restrukturiranja. Sami projekti se kreću negdje između, u financijskom smislu, između 50 i 300 tisuća eura i jasno je da se jednim takvim projektom ne može riješiti niti popraviti slika, odnosno riješiti problem tog kraja. Ali svaki projekt financiran znači jako puno onome kome je odobren. I možda bi se trebalo, kad gledamo da pojedinačni projekti ne mogu riješiti jednostavno ne mogu potaknuti ono što je bit, dakle što je prioritet ovog programa, dakle gospodarski razvoj zaštite okoliša, možda bi te programe trebali gledati u jednoj drugoj dimenziji. Dakle, možda bi ih trebalo gledati kumulativno. Napraviti jednu zajedničku analizu što oni svi pojedinačno donose, odnosno kakve su promjene koje oni u jednoj zajedničkoj slici donose području Slavonije i Baranje. Poznato je da je Hrvatska dakle korisnica instrumenata pretpristupne pomoći programa IPA za koji je već uspostavljen adekvatan institucionalni okvir za mandata prethodne Vlade. I jasno je da je pretpristupna politika postala jedna od važnijih politika u EU, no čini se kako načela pretpristupne politike posebice njezine komponente koja se odnosi na prekograničnu suradnju i promatranje država kandidatkinja kroz neku prizmu ne znam regionalnih i europskih cjelina može biti i frustrirajuće što se nažalost pokazuje i u ovom prijedlogu zakona gdje imamo termin Zapadni Balkan pisan velikim početnim slovom Z. Kao da se radi o nekakvoj organiziranoj cjelini spojenih država. Nama je jasno da mi od susjednih država ne možemo i ne trebamo bježati, ali s druge strane mora nam biti jasno da trebamo brinuti o svojim interesima. Dakle, mi možemo susjednim državama ponuditi iskustvo, ali to moramo iskoristiti na način da osnažimo svoj politički utjecaj u regiji. Mi im možemo ponuditi brend, dakle naše ljude koji imaju puno iskustva u provođenju i realizaciji projekata za adekvatnu naknadu koja će donijeti korist Hrvatskoj, ljudima, naravno i susjedima i u tom smislu mislim da bi središnja razina pored financijske pomoći koja je prijeko potrebna trebalo ponuditi konkretne vrste pomoći savjetima, načinima dakle svemu onom konkretnom što će dovesti do što bolje i brže realizacije projekata svima pod jednakim uvjetima tako da to bude onako što je bit kohezijske politike, dakle ravnomjerno u smislu u razvojnom smislu. Prekogranična suradnja predstavlja ustvari pripremu za tzv. teritorijalnu politiku i strukturnim fondovima dakle koja je integralno šire kohezijske politike dakle pristupanja fondovima, dakle socijalnom fondu, Fondu regionalnog razvoja i kohezijskom. I vrlo je važno znači koliko će ta politika i teritorijalna suradnja biti relevantna za jedince regionalne i lokalne samouprave u onom trenutku kada postanemo članica EU. Čini se da će najveći dio proračunskih sredstava središnje regionalne, lokalne razine koji je namijenjen investiranju razvojne projekte morati biti utrošen kao iznos sa sufinanciranje projekata izvorno financiranih upravo iz strukturnih fondova. Što ih toga proizilazi? Pa jednostavno to da više uopće neće biti politike regionalnog razvoja, odvojene od strukturnih fondova dakle odvojene od EU drugim riječima na taj način gubimo jednu vrstu neovisnosti. I mislim da je upravo zbog toga ono što sam na početku rekao vrlo bitno da ovakve prijedloge zakona ovakve akte dobijemo što prije da ih predstavničko tijelo može razmotriti, raspraviti kako bi javnost bila upoznate svima i kako bi našli što bolji put njihovoj realizaciji. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i EU komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2011.godinu, s Konačnim prijedlogom zakona, o čemu je ili o kome je govorio gospodin Milas malo prije i za klub HDSSB-a jasno da je prihvatljivo ali uz određene primjedbe koje ćemo izreći. Naime, točno je to da kao što je postojao i jedan sporazum u svezi izgradnje kulturnih dobara, vjerskih objekta koje smo lani čini mi se negdje u ljeto također podržali, iznos novčanih sredstava za ove programe za Republiku Srbiju bio znatno veći nego za RH. I sada ovdje imamo startnu razliku rekao bih koja iznosi za RH iznos je 800 tisuća eura, za Republiku Srbiju milijun eura. NUC 3 regije ili reklo bi se županije koje su obuhvaćene kao programsko područje prekogranične suradnje u svezi IPA projekata su Osječko-baranjska županija, Vukovarsko-srijemska županija, a pridružena je Brodsko-posavska i Požeško-slavonska županija. Dok sa vojvođanske rekao bih strane su sjeverno-bačka, zapadno-bačka i južno-bačko područje ali i srijemski a ovdje imamo potiče se i da šabačko područje uđe u ovaj pridruženi dio. No nije sada ni bitno koja se područja obuhvaćena mogućnošću prekogranične suradnje. Ono što se da zapaziti da je to i kao u prijedlogu zakona u svezi IPA projekata programa sa BiH postoji i mogućnost projekata za zaštitu okoliša. Na stranici 56 piše dakle ekološko zagađenje određenih važnih lokacija (velika naselja i industrijski centri). Upravo smo danas bili predložili jednu stanku nakon koje bi se raspravljalo upravo o zagađenju zraka u Slavonskom Brodu i šire upravo u ovom području o kojemu sam sada govorio i na području ovih županija o kojima sam govorio. Kada se uspoređuju područja s jedne i druge strane da kažem Dunava onda se vidi da je na krajnjem istoku Vukovarsko-srijemska županija koja odskače po stopi nezaposlenosti u odnosu na prosjek RH barem tako piše da je 18% zavisi kada je pisan materijal, a Vukovarsko-srijemska županija sa blizu 28% stopom nezaposlenosti, odmah do Vukovarsko-srijemske županije je i Brodsko-posavska ali i Požeško-slavonska. Dakle zaista su to županije koje su uključene i koje bi trebale biti uključene u ove projekte i programe koje su zaista na repu ili na dnu ljestvice hrvatskih županija po svim gospodarskim pokazateljima. Također bi trebalo znati i ne znam da li inzistirati sada ili kada već nije riješeno ovih 20 godina, a možda i ostaviti kada RH uđe u EU 1.7. upravo na ovom području rekao bih spor između RH i Srbije. Gospodine državni tajniče, vi svi ostali znate da mi nemamo nadzor hrvatskih vlasti nad šarengradskom vladom, da nemamo nadzor nad tzv. kendžijom, to su područja Bačke katastarski i gruntovno upisana na ime građana Republike Hrvatske i radi se o velikim površinama, zemljišnim površinama tako da ovako rekao bih ovi projekti i programi koji će preskočiti te probleme je pitanje kada će iskrsnuti. To jesu tzv. bilateralni problemi između Srbije i Hrvatske, ali mi nije jasno da se za ovih 20 godina to i nije riješilo, bez obzira na postojanje savske, dunavske komisije ili ne znam ni ja kako već, kako se sve ne zovu, problem se ne pomiče s mrtve točke. Ovdje se i pod stavkom demografija pa nacionalne manjine također spominje veliko demografsko osiromašenje obje da kažem regije svih županija i područja s obje strane Dunava, ali se spominju mogući projekti po pitanju nacionalnih manjina. U Republici Hrvatskoj po najvišim svjetskim standardima riješen je problem nacionalnih manjina, uz određene ekscese tu i tamo, ali ne kao generalna pojava, dok u Republici Srbiji još uvijek dijele Hrvate, Šokce, Bunjevce i ostalo. Provedena su istraživanja o tom pitanju, na žalost službena politika Republike Srbije po tom pitanju, dakle da kažem djelidbe, razdiobe hrvatskog nacionalnog bića ostaje i dalje pri svom. Dakle to je neriješeno. E sada postoje tu i da kažem projekti i u tom smislu, pa se baš pitam kako će i kamo će vući ti projekti na tom području. O autocesti o desetom paneuropskom koridoru željeznici znamo to također dobro da je bivša država SFRJ, dakle izgradila dvotračni ili dvokolosječnu prugu do Novske od Beograda, jasno sa zacrtanim granicama … [[Govornik se ne razumije.]] ,a od Novske do Dugog Sela samo jedan kolosijek. Evo ovih dana govorimo o sanaciji pruge i poboljšanju pa ćemo čak 160 na sat moći voziti pa nekih valjda 10-ak, 15 od Novske do, Okučani-Novska jel, a nakon toga opet se vratiti na 45, 50 kilometara. Točno da je obnovljena pruga Tovarnik-Vinkovci također sredstvima, dakle i također na ovom 10. koridoru, ali dok ne bude dvotračna, ili dvokolosiječna pruga Tovarnik-Zagreb nema da kažem kralježnice toga 10. paneuropskog željezničkog koridora. Ne samo dakle, dakle od Dugog Sela trenutno kako sad, do Novske, a od Novske do Tovarnika postoje dva kolosijeka. O tome se ne razmišlja. Kaže ima drugi kolosijek preko Jasenovca, Sunje i Siska. Pa odite pa vidite kako izgleda taj kolosijek preko Jasenovca, Sunje i Siska. Uglavnom, s obzirom da treba surađivati sa susjedima i Francuska i Njemačka su ratovale pa surađuju, i da su sredstva evo takva kakva jesu, jednima milijun, jednima 800 tisuća eura, i da se može sad s obzirom na nivo dakle županija, županije sa ovim prekodunavskim općinama ili neću reći regijama, ne znam kako se točno zovu ili s rezovima nemam pojma, dakle da se surađuje da bi se opet nekakve ne veze, nego napravili projekti koji su značajni za koliko toliko za obje države, odnosno pokrajinu Vojvodinu i županije na istoku Hrvatske, odnosno Slavonije, Srijema i Baranje, pa zbog toga ni klub HDSSB-a neće biti protiv usvajanja ovoga zakonskog prijedloga. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska - Srbija u okviru komponentne prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 188. Rasprava o prijedlogu zaključka je završena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova … [[Upadica se ne razumije.]] A jednoglasno? Utvrđujem da je jednoglasno sa 124 glasa donesen Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska - Srbija u okviru komponentne prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na 3. točku dnevnoga reda. To je – 3. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 190 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, i Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Nema potrebe. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče ministra. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatske i Crne Gore u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu svakako da će i klub Hrvatske demokratske zajednice podržati. Naime, cilj IPA prekograničnog programa Hrvatska i Crna Gora jest poboljšati kvalitetu življenja u prekograničnom području između Republike Hrvatske i Republike Crne Gore. Program je izrađen zajedničkim naporima obiju država sudionica po principu partnerstva, te i od strane Komisije europskih zajednica u … [[Govornik se ne razumije.]] 2007. godine. i sam program podržava drugu komponentu IPA-e na način da se za svaku godinu od 2007. pa do, evo do 2012. godine iz sredstava IPA dodjeljuje ukupno 900000 eura od čega je 400000 eura namijenjeno za programe i projekte u Republici Hrvatskoj, a 500000 eura za programe u Republici Crnoj Gori. Jasno da pored sredstava koje se osiguravaju u IPA programu dio sredstava trebaju osigurati korisnici programa u programskom području. Ovim programom prekogranično područje između Hrvatske i Crne gore prepoznato je kao regija za visoko kvalitetan život kao jedno od najuspješnijih europskih turističkih odredišta zbog njegovih jedinstvenih i očuvanih prirodnih bogatstava, kulturno-povijesne baštine i visoke kakvoće usluga. Riječ je naime o Dubrovačko-neretvanskoj županiji koja sa Crnom Gorom graniči na kopnu i na moru, te s druge strane s obalnim općinama u Crnoj Gori kao što su Herceg Novi, Kotor, Tivat, Budva, Bar i Ulcinj, te općina Cetinje kao općini koja se ne nalazi na obali osim Dubrovačko-neretvanske županije u Republici Hrvatskoj kao pridruženo pogranično, tj. susjedno područje uključena je i Splitsko-dalmatinska županija, te još tri općine u Crnoj Gori. Ovo je svjetsko poznato turističko odredište. Naime, na tom prostoru nalaze se dva grada pod zaštitom UNESCO-a a to je Dubrovnik i Kotor, te tri nacionalna parka. Dakle, u Hrvatskoj Nacionalni park Mljet, a u Crnoj Gori Skadarsko jezero i Lovčen. Područje ima ujedno i prirodan potencijal za poljoprivredni razvoj, posebno razvoj organske poljoprivrede za bavljenje marikulturom i proizvodnjom visoko kvalitetne hrane. Za daljnji razvoj ovog područja, a za što i sam program predviđa potrebno je unaprijediti suradnju između lokalnih i regionalnih dionika u pograničnom području, pojačati prekogranični dijalog, uspostaviti institucionalne odnose između lokalnih uprava, te lokalna i regionalna tijela osposobiti za provedbu i upravljanje prekograničnim projektima. Temeljni izazovi u ovom području kao što je i u drugim malo prije spomenutim programima jest osigurati da gospodarski razvoj bude u ravnoteži između zaštite okoliša i održivog korištenja prirodnih resursa. Također jedan od ciljeva je stvoriti prepoznatljive turističke proizvode na osnovi prirodnih i kulturnih dobara programskog područja i ponovno uspostaviti socijalne veze na prekograničnom području. Nadalje, ovom provedbom projekata koji podržava ovaj program nastoji se povećati i unaprijediti suradnja između institucija, građana i civilnih organizacija u područjima kao što su turizam, obrazovanje, kultura i slično. Svi spomenuti ciljevi provode se kroz dva prioriteta u sklopu kojih su predviđene i provedbene mjere. Prvi prioritet jest stvaranje povoljnih okolišnih i socioekonomskih uvjeta u programskom području kroz unapređenje suradnje u zajedničkim odabranim sektorima i dobrosusjedskim odnosima u prihvatljivim područjima. I drugi prioritet jest tehnička pomoć kroz uspostavu i djelovanje zajedničkog tehničkog tajništva programa. Međutim, kada govorimo o slabostima ovog područja potrebno je istaknuti one slabosti koje zaista onemogućavaju kvalitetan razvoj ovog područja prije svega loša cestovna infrastruktura i izolacija otoka na ovom područja. I s druge strane nedostatak odgovarajuće obrade otpadnih voda i kanalizacije, nedostatak odlagališta krutog otpada i postupka recikliranja, probleme sa vodoopskrbom i obradom otpadnih voda naročito tijekom ljetne sezone, nedostatak zajedničkih programa i postupaka zaštite od opasnih roba u provozu kroz regiju. Ako smo svjesni ovih slabosti koje je potrebno istaknuti na ovom prostoru onda svakako da treba pozvati Vladu Republike Hrvatske da čim prije nastavi sa aktivnostima oko izgradnje Županijskog centra za gospodarenje otpadom na prostoru … [[Govornik se ne razumije.]] razdolja koje je već osam mjeseci Vlada je obustavila, a nužan je preduvjet ne samo za razvoj ovog prostora već je i izgradnja Županijskog centra za gospodarenje otpadom jedan od kriterija i obveza koje smo preuzeli u poglavlju 27. – Okoliš gdje je potrebno na prostoru i Republike Hrvatske i Republike Crne Gore zatvoriti sve ilegalne i divlje deponije, pa i one legalne deponije na kojima se odlaže otpad i uspostaviti gospodarenje otpadom kroz Županijski centar za gospodarenje otpadom u Republici Hrvatskoj u Dubrovačko-neretvanskoj županiji to je bio projekt … [[Govornik se ne razumije.]] razdolja i očekujemo da Vlada na tom tragu i nastavi sa svim onim aktivnostima koje su nužne za provedbu i ovog programa. Inače, sredstva koja ćemo moći u ovom programu koristiti neće biti dovoljno jaka. Posebni izazovi za ovo područje su povećani ekološki rizici zbog novih cestovnih i morskih koridora, utjecaj zagađenja iz Sredozemnog mora i svakako daljnja salinizacija rijeka koja ugrožava njihovu bio održivost. U tom kontekstu svakako je potrebno pozvati Vladu da u pregovore oko realizacije projekta gornjih horizonata ako Vlada doista s njima namjerava ići dalje, jest da uključe i predstavnike Dubrovačko-neretvanske županije jer smo svjesni situacije da će upravo realizacija gornjih horizonata omogućiti salinizaciju rijeke Neretve u njenom donjem tijeku pa je potrebno zbog bilo kakvog nastavka realizacije tog projekta izraditi kvalitetnu studiju koja treba jasno dati odgovor da li će realizacija gornjih horizonata doista utjecati na daljnju salinizaciju Neretve u njenom donjem tijeku. Kao jednu od nositelja mogućnosti za razvoj ovog područja program prepoznaje izgradnju, dovršetak izgradnje koridora 5C, dakle od Budimpešte do Ploča i razvoj jadransko-jonskog koridora koji bi trebao omogućiti kao temeljnu komunikaciju između jugoistočne i srednje Europe i koja bi spojila jugozapad i jugoistok Europe. Na tom tragu i jest pripremljena i u Sabor upućena Rezolucija o načelima prometnog povezivanja Dubrovačko-neretvanske županije u funkciji uspostave ustavno-pravne jednakosti svih građana RH. Naime, navedenom rezolucijom iskazujemo potrebu za nastavkom projekta povezivanja krajnjeg juga Hrvatske s matičnom zemljom tj. s žurnim dovršetkom izgradnje mosta kopno-Pelješac. Naravno opseg ovog programa ograničen je dostupnošću financijskih sredstava i neka od pitanja koja su njime označena kao bitna za razvoj pograničnog područja ne mogu se riješiti kroz mjere i prioritete koji se financiraju ovim programom, ali dio tih projekata svakako se može financirati i dijelom kroz ovaj program. Možemo reći da se kroz mjere i prioritete ovog programa može uvelike ostvariti cilj da lokalni i regionalni dionici budu što je više moguće spremni za upravljanje budućim programima prekogranične suradnje pod ciljem teritorijalne suradnje strukturnih fondova. I na kraju htio bih istaknuti nekoliko uspješnih projekata koji su provedeni u ovom ili koji se provode u ovom programu, a koji su kandidirani na prostoru Dubrovačko-neretvanske županije. Prvi projekt jest projekt tradicionalno maslinarstvo kao dio prekogranične suradnje čiji su nositelji bili Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo uz partnere Zajednicu maslinara Dubrovačko-neretvanske županije i Regionalne razvojne agencije DUNEA u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Drugi projekt jest zajednička promocija i povećanje razine sigurnosti u nautičkom turizmu u Dubrovačko-neretvanskoj županiji na crnogorskoj obali čiji nositelj izrade samog programa bio je Hrvatski hidrografski institut uz partnera Sveučilište u Dubrovniku. Treći projekt koji je realiziran na Lastovu jest projekt Priroda za budućnost čiji su nositelji bili Regionalna razvojna agencija DUNEA uz partnera Javnu ustanovu za upravljanje zaštićenim prirodnim parkom Lastovo. Četvrti projekt je bio poslovna suradnja i usavršavanje vještina u službi razvoja avanturističkog turizma nositelj Hrvatska gorska služba spašavanja uz partnera Udrugu za prirodu, okoliš i održivi razvoj SUNCE. Peti važan projekt bio je projekt Dubrovnik i Kotor gradovi i knjige, nositelj je bila Gradska knjižnica Dubrovnik. Ukupno su ovi projekti do maksimalne vrijednosti od 400 tisuća eura koji se kako kažem realiziraju izuzev projekta za gradove i knjige čija je ukupna vrijednost oko 150 tisuća eura. U prvoj polovici ove godine zatvoren je drugi poziv za dodjelu besplatnih sredstava za ovaj program i trenutno očekujemo evaluaciju desetak novih projekata na području Dubrovačko-neretvanske županije. Stoga će klub HDZ-a prepoznajući važnost ovog programa za Dubrovačko-neretvansku županiju, a dijelom i povezano Splitsko-dalmatinsku županiju podržati donošenje ovog zakona kojim se potvrđuje Sporazum o financiranju Programa prekogranične suradnje Hrvatske i Crne Gore za 2011. godinu.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici, državni, pardon zamjeniče ministra i klub HDSSB-a će podržati prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu. Radi se do 400 tisuća eura, dakle limitirano s tom brojkom, radi se o projektima i programima koji se bave potrebom ponovnog kaže uspostavljanja i jačanja prekograničnih veza s ciljem promicanja dobrosusjedskih odnosa i održivog gospodarskog i društvenog razvoja pograničnih područja. Ovim zakonskim prijedlogom su također definirana programska područja sa hrvatske strane opet NUTS 3 regija, odnosno županija je Dubrovačko-neretvanska, a susjedno područje je i Splitsko-dalmatinska županija. S crnogorske strane su u pitanju općine i to da kažem morske ili priobalne općine Herceg Novi, Kotor, Tivat, Budva, Bar, Ulcinj a evo i Cetinje koje je malo reklo bi se u zaleđu ovih crnogorskih priobalnih općina. Susjedna područja ili pridružena područja su još uz njih s crnogorske strane Nikšić, Podgorica i Danilov grad. Dobro je kolega Bačić govorio o tome da je ovo područje, govorim o Dubrovačko-neretvanskoj županiji zaista stoljećima prometno izolirano i znamo i kako, znamo i zašto pa je iz toga proizlazilo onda i političko da kažem svojatanje ili cijepanje hrvatskog državnog teritorija što je onda rezultiralo i agresijom na Dubrovačko primorje i grad Dubrovnik 1991., 1992. godine što svi dobro znamo. Ali eto, rat je iza nas već eto dobrih 17 godina, i s obzirom da u onom crnogorskom dijelu priobalnom ima relativno veliki broj pripadnika hrvatske nacionalne manjine u Crnoj Gori dobro je da se ta suradnja ponovno i ti odnosi nekada vrlo dobri između Konavala kao najjužnijeg dijela pa onda ovih priobalnih općina u Crnoj Gori ponovno uspostave. Pa makar i ovako kako se i predlaže u ovom zakonu. Ne makar, nego što je dobro da postoji određeni novčani iznos koji se mogu pomoći ti, ta prekogranična suradnja. Osim koridora 5C koji izbija u Pločama, a počinje u Kijevu u Ukrajini pa preko Budimpešte, Osijeka i Sredanaca prelazi u Bosnu i Hercegovinu do prema Metkoviću i Pločama, jadransko-jonska inicijativa je također nešto što je rekao bih pomalo, ne inicijativa nego i cesta koja je pomalo zapostavljena, poglavito od ove Vlade, a bila je ucrtana i bila je inicijativa da se povežu također zemlje koje ili jesu članice NATO pakta, ili su kandidati za ulazak u NATO pakt. Hrvatska je to već postigla, Grčka je također članica NATO pakta, Albanija je blizu ili već je, tako da ova cesta sa Pelješkim mostom koja bi jednom zauvijek spojila hrvatski teritorij je vrlo bitna i o tome svaka Vlada Republike Hrvatske, pa i ova kukuriku treba misliti i treba znati da je tome tako. Nadajmo se da će ono što je obećano od naše ministrice koja je bila u Bruxellesu, ministrica vanjskih poslova i europskih poslova, i da je rečeno da će Europa u strukturnim odnosno fondovima sudjelovati i pripomoći dakle u izgradnji ovoga mosta kopno Pelješac, i da će se to i ostvariti. Hoće li, neće li, vidjet ćemo, pokazat će vrlo skoro i da kažem bliska budućnost. O gospodarstvu i o projektima koji se dakle naslanjaju jedni na druge jasno da je zemljopisni položaj i gospodarstvo jednog i drugog kraja vrlo bliski i mogu surađivati. Međutim mene više brine nešto drugo što sam govorio i kada sam govorio o prekograničnoj suradnji i projektima sa Srbijom, odnosno Vojvodinom, a to je da još uvijek nije do kraja riješeno pitanje, ono je, jasno da ne bi netko me krivo shvatio sasvim sigurno i pouzdano hrvatski državni teritorij, dakle poluotok Prevlaka … [[Govornik se ne razumije.]] , ali postoje određeni sporazumi koji se mogu da ne kažem aktivirati poput onih sporazuma o velikim i malim škojima i da imamo problem i zategnute odnose sa Crnom Gorom. Dakle ulazimo ponovo u Europsku uniju a da nismo riješili određene granične sporove sa državama s kojima graničimo, a trebat ćemo 2017. godine uspostaviti Šengensku granicu pa se čovjek pita a gdje će to biti Šengenska granica, kada znamo za detalje toga sporazuma koji je potpisan i koji govori o rtu Oštra i poluotoku Prevlaka. Pa onda također ako bude problem sa razgraničenjem na moru kao što je to sa Slovenijom, mi ćemo izgubiti relativno puno svog državnog teritorija. Ali to nije tema ove današnje rasprave pa ne bih dalje ulazio u to, međutim treba imati uvijek na umu. Klub HDSSB-a će podržati ovaj zakonski prijedlog.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Želi li predstavnik predlagatelja završno? Ne. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska – Crna Gora u okviru komponentne prekogranična suradnja Programa IPA za 2011. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 190. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 122 glasa donesen Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA za 2011. godinu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je – 4. Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o policiji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 187 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, a izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj dodatno obrazložiti prijedlog? Želi. Ministar unutarnjih poslova gospodin Ranko Ostojić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, štovane saborske zastupnice i zastupnici. Ovim prijedlogom zakona predlaže se izmjena članka 128. Zakona o policiji, na način da se riječi koji stupaju na snagu 1. siječnja 2013. godine zamjenjuju riječima koje stupaju na snagu 1. siječnja 2015. godine. Predloženom izmjenom odgađa se stupanje na snagu odredbe članka 21. stavak 1., 2., 3. Zakona o policiji kojima je propisano pravo na neto iznos otpremnine policijskom službeniku kojem prestaje služba radi stjecanja prava na invalidsku mirovinu zbog ozljede na radu, profesionalne bolesti policijskom službeniku koji sukladno posebnom propisu prestaje državna služba radi stjecanja prava na starosnu mirovinu, te policijskom službeniku koji sukladno posebnom propisu prestaje državna služba radi stjecanja prava na prijevremenu starosnu mirovinu. Izmjene navedene odredbe članka 128. Zakona o policiji predlaže se radi racionalizacije troškova i potrebnih financijskih ušteda. Naime provedbom odredbe članka 128. važećeg Zakona o policiji i ovih odredbi članka 21. navedenog zakona stupili bi na snagu 1. siječnja 2013. godine na način da nastaje potreba za isplatom znatnih financijskih sredstava, za isplatu otpremnina u 2013. godini. Nadalje dosadašnjim načinom izračuna otpremnine prema članku 51. kolektivnog ugovora za državne službenike i namještenike djelatniku koji odlazi u mirovinu isplaćivala bi se otpremnina u iznosu 3 proračunske osnovice, s pripadajućim doprinosima i davanjima, što po jednom djelatniku iznosi prosječno 14 i po tisuća kuna. Ako promatramo procijenjeni broj djelatnika predviđenih za odlazak u mirovinu što je prirodni odljev u Ministarstvu unutarnjih poslova, cirka 500 djelatnika bruto iznos za njihove otpremnine iznosio bi 7 milijuna 250 tisuća kuna. Primjenom odredbe članka 21. važećeg zakona kojim je propisana isplata 10 prosječnih neto plaća po zaposlenom u Republici Hrvatskoj za razdoblje siječanj-kolovoz, to je 5 tisuća 408 kuna, s pripadajućim doprinosima i davanjima prosječna isplata po djelatniku iznosila bi 127 tisuća kuna. Dakle za 500 djelatnika bilo bi potrebno osigurati iznos od 63 milijuna 530 tisuća kuna što je 8 puta više u odnosu na sadašnji način obračuna. Također propisan je način utvrđivanja iznosa otpremnine mogao bi potaknuti znatan broj djelatnika MUP-a na odlazak u mirovinu što bi izazvalo još veće financijske obaveze koje MUP u ovom trenutku nema osigurana financijska sredstva. Još bih napomenuo da i kod donošenja zakona nije se stavila odredba da se to odmah napravi u proračunu i u projekcijama proračuna koje su rađene naravno ta sredstva nisu bila previđena u niti jednom trenutku tako da je ostavljena obaveza da 1.1.2013.godine ozbiljni iznosi za otpremnine ja moram reći 7,5 tisuća policijskih službenika u RH ili trećina sastava bi imala prava odnosno ispunila uvjete po raznoj osnovi od ove tri koje sam nabrojio da može ići u mirovinu. Evo toliko za uvod. Hvala.
Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi na redu je klub Hrvatskih laburista i u ime kluba kolega Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. U skladu je sa zakonom i u skladu sa hrvatskom praksom donijeti zakon koji nas neće obvezivati ali će obvezivati nekog drugog, tako je donesen ovaj zakon, to je ono prvo što na početku hoću reći. Znači zakon je donesen 2011.godine da bi se primijenio 2013.pa ako netko dođe drugi možda se opeče na tom zakonu, a još je lakše i onda donijeti promjenu i reći nećemo sada primjenjivati odredbe iz toga zakona. Primjenjivat ćemo ih kada? Za dvije godine će možda će biti bolje. I prvo je neozbiljno i ovo drugo je neozbiljno. Iako je samo prije nekoliko sati dok još nije pukla vijest o presudi gospodinu Radimiru Čačiću predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanovića vehementno branio po meni i kada se poveže sa ovim zakonom neobranjivo kupovinu 64 nova vozila za potrebe MUP-a. Sve što se događa u hrvatskome društvu a posebice u policiji govori da se ipak tu radi o dvostrukim kriterijima. Neki dan je gospodin Milanović braneći kupnju vozila rekao sljedeće "Automobili su potrebni, troše se i uzimaju se novi. To su troškovi poslovanja kao struja, kao ugljen i ne znam što". Danas na raspravi predsjednik Vlade je rekao sljedeće što ja nisam razumio pa sam pitao neke kolege iz HDSSB-a i oni mi isto nisu znali odgovoriti, a to je rekao je gospodin premijer da servis jednog automobila košta 180 tisuća kuna čini mi se, 150 pardon, 150. Da, iznad 100 tisuća kuna. Ja ne znam da li mijenjaju motor i haubu, onda je to novi auto? Ne znam što košta toliko ili to može samo značiti da imaju preskupe automobile? Mi smo siromašna zemlja i ne možemo imati automobile onakve kakve imaju u Njemačkoj u Švicarskoj mislim da su tamo možda i skromniji u Švedskoj ili u Kataru. Možda ti su automobili namijenjeni štićenim osobama odnosno za pratnju štićenih osobama. Možda previše u Hrvatskoj imamo štićenih osoba. Koliko ja vidim jedna od najštićenijih osoba koja bi trebala biti najštićenija osoba ona hoda pješke po gradu i nitko je ne štiti, a to je gospodin šef DORH-a. gospodin Bajić mirno šteta i kaže da se nikoga ne boji jer su svi vani oni koji bi trebali biti unutra pa se nikoga ne boji. Može li si Hrvatska priuštiti toliko skupe automobile čiji servis košta toliko kao automobil srednje klase? Jel to moguće? To je bahatost. Nisu riječi bahatost, postupak je bahat. Kada je premijer rekao da nabava automobila spada u troškove poslovanja poput struje, plina, ugljena ne znam što, ja bih nastavio poput uniformi policajaca, poput njihovih opasača, poput cipela, poput žaruljica na farovima. Nisam imao mogućnost postaviti pitanje ministru zdravlja Ostojiću koje je u suštini slično kao i pitanje njegovom prezimenjaku. Kako to da imamo novac za skupe automobile, a nemamo za najosnovnije potrebe? Policijske patrole nemaju novca da zamjene žaruljice na farovima službenih automobila pa daje svatko po nekoliko kuna da se kupi ali time se vjerojatno niti ministar niti itko drugi ovdje tko je u Saboru podnosi izvještaj ne bahati. Kao što se ni ministar zdravlja ne bavi kateterima koje primjerice trebaju 22-šnjem mladiću iz Slavonskog Broda čini mi se iz Siska, jer je ostao uslijed operacije leđne moždine bez normalne funkcije mokrenja. Jeste li neki dan možda bacili oko na policajce koji su prosvjedovali? Ako jeste onda ste mogli opaziti izlizane cipele, da kolegice ajoj se to govori da ali nećete reći na automobile koji vam je branio predsjednik Vlade, to vam nije ajoj, predsjednik Vlade treba automobil čiji servis košta 150 tisuća kuna. Jeste vidjeli opasače na što sliče? Odore na nogavicama su bile isfucane kao da su iz vremena Autro-Ugarske. I na čemu štedi Vlada, štedi na radnicima. Tko će plaćati porez na nekretnine o kojemu članovi Vlade svakoga dana pričaju drukčije priče. To se moderno zove puštanje probnih balona, a puštaju se probni baloni onda kada nemaš stav, kada nemaš rješenje pa testiraš kako će na to lutanje, na to vlastito lutanje reagirati narod. I policajci su naravno radnici o kojima se vodi naopaka briga. Njih 500-tinjak svakoga dana iz Zagreba putuje na posao kažu sindikalisti iz policije u gradove izvan Zagreba, a 500-tinjak policajaca ili više ili nešto manje putuje iz Varaždina, Karlovca ili nekih drugih gradova u Zagreb. Zašto? imamo li to višak novca? Zašto nema nekog preustroja unutar policije? Sindikati kažu da se baca novac na razne druge nepotrebne troškove, ali im se uskraćuje nešto što im je zakonom dosad bilo propisano. Istina, zakon je trebao stupiti na snagu pa ćemo sada pomaknuti taj rok za dvije godine. Ministar financija kaže da nemamo višak novca. Sasvim sigurno da u ovom trenutku ove cifre koje je iznosio ministar policije gospodin Ostojić je teško isplatiti, međutim bio bi daleko uvjerljivi da je donio neku računicu, da je napravio sve moguće uštede i da se ne bahatimo na raznim područjima drugim u državi. Recimo, razlika je drastična između onoga što su dosad kao otpremnine po raznim osnovama dobivali policajci i onoga što bi trebali dobivati od 1.1.2013., odnosno sasvim je sigurno da će to većina kao što to uvijek i napravi kad nešto odluči, Sabor je samo glasačka mašina, odglasati kao što bi to trebali dobiti 2015. godine. Nema za otpremnine ali ima recimo za svakojaki luksuz po raznim direkcijama agencijama i državnim poduzećima u kojima se stranački podobni … kupuju skupocjene automobile jer si to nikada ne bi za svoj novac mogli priuštiti. Ali ako je novac narodni, ako je novac poreznih obveznika navali na privilegije. Gospođa koja je zasjela u fotelju direktorice Plitvičkih jezera naručila je terenac vrijedan 600, 700 000 kuna, kud ćeš većeg veselja vozit se u takvom terencu. Svakoga dana slušamo da su radnici višak, kaže se u policiji ih ima 2000-2500 viška ali nisu višak neznalice, nisu višak svi oni stranački podobni ljudi koji svaka vlast kad dođe, kad se dogodi promjena u Parlamentu postavi na funkcije odgovorne bez obzira znaju li oni raditi taj posao ili ne znaju. Ova izmjena zakona je još jedna priča o tome kako se vlast odnosi prema radnicima, a ponavljam policijski službenici jesu radnici. Isto vrijeme kad se govori o tome, o uštedama govori se, ponovit ću po sto puta, da se ne može niti jedan namet dati bankama, krupnome kapitalu. Sve se svaljuje na leđa radnika i normalno da se onda nije teško zapitati tko je ovdje lud. Hvala vam lijepo.
Hvala. Na redu je klub SDP-a i kolega Franko Vidović. Izvolite kolega Vidović.
Zahvaljujem potpredsjednice Sabora. Poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se nalazi Prijedlog izmjena zakona o policiji, odnosno izmjene odredbe članka 128. Zakona o policiji kojima se predlaže radi racionalizacije troškova i potrebnih financijskih ušteda, a u svezi jasno sa primjenom članka 21. Zakona o policiji. Već po preuzimanju odgovornosti za upravljanje državom bilo je jasno da će jedna od točki prijepora biti odredbe zakona o policiji koji je donesen u ožujku 2011. godine, uz rekao bih more prigovora. Sama procedura donošenja tako važnog zakona po hitnom postupku, obrazlaganje na javnoj sceni da se radi o zakonu koji traži EU u sklopu poglavlja 23., a sam prijedlog zakona nije nosio oznaku PZE i hitnost postupka nije obrazložena razlogom usklađivanja s Europskom unijom u skladu sa člankom 160. Poslovnika Hrvatskog sabora već je obrazložena drugim osobito važnim razlozima sukladno članku 159. Poslovnika bilo ishitreno, pomalo i neodgovorno. Napomene tadašnje oporbe da u zakonu nema bitnih novina koje bi dovele do profesionalizacije i depolitizacije policije jer je isto bilo riješeno i dosadašnjim Zakonom o policiji i drugim propisima, da ne stoji da je Zakon o policiji jedno od mjerila za zatvaranje poglavlja 23-Pravosuđe i temeljna prava ostale su bez ikakva odjeka kod tadašnje vlasti. Niz zamjerki koje su tad iznesene na prijedlog zakona i sad nam se na uvažavanje tih primjedbi vraća kao bumerang. Novoj Vladi ostavljamo uredne financije, nema straha od kostura iz ormara jer su ormari čisti i prozračni, rečenica je koju su kao mantu ponavljali članovi bivše Vlade na primopredaju odgovornosti za upravljanje državom. Iz tih čistih i prozračenih ormara svako tolko ispadne kukavičje jaje namijenjeno novoj vlasti i zametnuto u praskozorje izbora. Kad je u pitanju zakon o policiji uz sve druge zamjerke koje stoje, pa gledam vas gospodine Šuker, ja vas gledam, kukavičje jaje je sporna odredba koju danas želimo promijeniti, a želimo je promijeniti jer u proračunu Ministarstva unutrašnjih poslova u sadašnjoj situaciji nema novca i to je jedini razlog. Nije u redu da država preuzme obvezu kroz zakon za koju niti u jednom momentu nije imala pokriće. Za takvo ponašanje države i Vlade se ne zalažemo. Nije u redu ni da se prelaze granice realnog i mogućeg, da se djelatnicima daju prava koja im se ovog momenta ne mogu realizirati i da sad kroz prolongiranje odredbi tražimo svi zajedno predah. Nije u redu da se cijeli zakon primjenjuje od dana donošenja osim dijela članka 21. Zakona čiji je rok za primjenu 1. siječnja 2013. godine a baš taj dio govori o povećanim financijskim obvezama nove Vlade. Možda vam je tu odgovor zašto vas gledam. Do sad se djelatniku MUP-a koji odlazi u mirovinu isplaćivala otpremnina u iznosu 3 proračunske osnovice s pripadajućim doprinosima i davanjima što po jednom djelatniku iznosi prosječno bruto oko 14 i pol tisuća kuna. I to su prava i otpremnine za što je i osiguran novac u proračun i za koji Vlada Republike Hrvatske garantira poštivanje. Granica koja se neće pomicati, sigurno. Sporni stavci članka 21. za čiju primjenu se izmjenom članka 128. traži prolongiranje ta prava povećavaju do neslućenih granica. Umjesto prosječnih bruto 14 i pol tisuća kuna otpremnine po djelatniku koji odlazi u mirovinu novonastalo financijsko opterećenje proračuna iznosi prosječno 127000 kuna otpremnine za jednog djelatnika. Ako znamo da je procijenjeni broj djelatnika u 2013. koji stječu uvjete za mirovinu oko 5 stotina nije teško izračunati ukupno financijsko opterećenje koje nastaje isplatom otpremnina. O izračunu otpremnina koji je na snazi ukupna masa namijenjena za otpremnine iznosi 7 milijuna i 250000 kuna. Primjenom članka 21. Zakona o policiji od 1. siječnja 2013. ta bi se masa popela na iznos od 63 milijuna i 500000 kuna. To je osam puta više u odnosu na sadašnji način izračuna i sve to još možda i ne bi bio problem. Pravi problem nastaje kad se rasprsne kukavičje jaje koje je bivši ministar Karamarko ostavio novoj Vladi, a koje ležeći u čistom i prozračnom ormaru u međuvremenu postalo mućak. Čak 7 i pol tisuća djelatnika policije po raznim osnovama ima uvjete za odlazak u mirovinu 1. siječanj 2013. godine. I to doista mijenja cijelu sliku. Izmnožimo to sa otpremninom po djelatniku koja nastaje primjenom članka 21. Zakona i dobit ćemo iznos od vrtoglavih 952 milijuna i 500000 kuna. E taj iznos već predstavlja problem. I tu se postavlja pitanje političke odgovornosti bivšeg ministra i njegovog tima, jer kako doživjeti navedene činjenice. Kao nismo znali? Vjerujem da ste znali za sve što sam ovdje naveo, trebali ste znati. Dobronamjerno tumačenje bi bilo da ste kupovali biračko tijelo, ali i to je politički neodgovorno. Niz drugih razloga koji mi padaju na um, ali niti jedan mi baš ne drži vodu, osim da je to namjerno ostavljeno kao vruće pitanje koje nova Vlada treba riješiti i jasno pritom i Vlada i ministar zabilježiti negativne poene. Jer vi ste bili svjesni da novca nema kad ste ovakav zakon predlagali. Zato je i došlo do prolongiranja. A podsjetit ću vas to je bilo u ožujku 2011. godine. Hrvatska je zajedno sa cijelim okružjem već dobrano bila u krizi i recesiji i taj vaš potez mogu tumačiti zaista jedino kao politički neodgovornu avanturu i pokušaj spašavanja broda koji je već dobrano bio nagnut. Ali ono što smeta je da se niste obračunavali na taj način sa nama, vašim političkim oponentima i suparnicima već ste se poigrali sa cijelim korpusom djelatnika policije. Ne tvrdim da djelatnici policije nisu zaslužili otpremnine, ne tvrdim da djelatnici policije nisu u stalnoj opasnosti, ne tvrdim da ne trpe sunce, kišu, snijeg, toplinu i hladnoću štiteći sve građane Hrvatske, njihovu imovinu i goste svih nas. Ne tvrdim da oni i njihove obitelji ne zaslužuju bolji odnos cijele zajednice, bolje plaće, veće otpremnine ali tvrdim i žao mi je što to moram izreći tog novca Hrvatska nema. Do sad ga nikad nije imala i mislim da moramo biti realni i reći obzirom na situaciju pitanje hoćemo li ga imati barem u skoro vrijeme. U vrijeme kad ljudi koji rade u privatnom sektoru ostaju bez posla, kad kriza razara tkivo poduzetništva koje je krhko samo po sebi, kad Vlada radi napore na svim poljima želeći popraviti, poboljšati sliku hrvatskog gospodarstva kako podizati prava svih nas koji ipak ovisimo o proračunu. Ne želim koristiti fraze, ne želim pozivati na stezanje remena, ali pozivam na razum svih nas koji živimo od proračuna, posebno nas koji smo u prilici da odlučujemo i o sebi i o drugima. Želim pozvat na solidarnost i zajedništvo i moram reći da sam usprkos svemu zadovoljan i sretan što moja supruga koja radi u prosvjeti dobiva uredno plaću koliko god mi bilo teško zbog restrikcija za kojima smo morali posegnuti, koliko god se ona i njene kolegice i kolege protivile tome vjerujem, a jučer sam prilikom pripremanja ove teme razgovarao i sa nekim poznanicima koji rade u policiji. Njihov stav se ne razlikuje od stava moje supruge i svedeno na jednostavni narodni jezik glasi: Bez obzira na sve plaća nikad nije kasnila, nije baš super, nije sjajno, ali ipak guramo. A u ovoj situaciji redovna plaća daje također veliku sigurnost i mislim da smo toga mi ovdje svi svjesni. Zbog sveg navedenog pozivam i kolege sa desne strane da podrže predložene izmjene Zakona o policiji, odnosno prolongiranje primjene članka jer to bi doista bio znak zrelosti svih nas. SDP će zasigurno stati uz ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine ministre. Pa naočigled jedna tehnička promjena zakona, međutim jedna tehnička promjena zakona koja iz izlaganja predstavnika kluba SDP-a seže ipak daleko, daleko dublje i otvara neke druge priče. A što se tiče mućaka i kostura iz ormara mislim da ako itko u ovoj državi može napisati ormare onda bi ja to mogao napisati što sam našao 2004. Međutim, kad se govori o mućcima i kosturima onda bi ih trebalo konačno pobrojati i reći plaćeno je to i to jer gledajte nelogično je da smanjite rashodovnu stranu proračuna za ne znam 3, 4 milijarde, s tim se hvalite i onda kažete da ste još platili puno kostura. Tu su naprosto i onom čovjeku koji je završio dva razreda ekonomske škole zna da je to naprosto nemoguće. Jer ako ste planirali sredstva za redovne rashode, zateklo vas je puno kostura onda ti rashodi moraju rasti. No, ne bih se s tim bavio. Ja bih radije prešao na nešto drugo i što je nešto oko čega se, morat ćemo se kad-tad složiti politički, a to je da određene službe u ovoj državi se definitivno moraju depolitizirati i profesionalizirati. Tu je prije svega Policija, Porezna uprava, Carina, raznorazni inspektorati jer naprosto Hrvatska nema niti dovoljno kvalitetnih niti obrazovanih ljudi da prilikom promjene bilo kakve političke nomenklature da se stalno ti ljudi mijenjaju. I ono što je ključno pitanje i što se postiglo s ovim Zakonom o Policiji bez obzira da li se slagali neki ili ne slagali s tim, međutim vi ste pokušali taj zakon promijeniti i niste ga uspjeli promijeniti jer ste dobili packe i upaljeno crveno svjetlo iz Bruxellesa. Vi da ste mogli promijeniti taj zakon vi bi ga promijenili, ali niste uspjeli jer vam je rečeno stanite malo pa ne možete baš po partijskom krugu slagati zakone itd., ako ste se složili s nečim onda to nešto ide. Što se tiče otpremnina, gledajte ako smatrate da s obzirom na tešku gospodarsku situaciju na nemogućnost isplate pa zašto ih ukidate, smanjite ih. Mogli ste ih smanjiti. Možda to ne treba biti 100 i toliko tisuća kuna, može biti 50 pa kad budu bolja ekonomska vremena one će se povećati. Međutim, ne zakon se prolongira vrlo interesantno na 1.01.2015. Kad malo zbrojite godine onda ćete vidjeti da je ta 2015. isto tako vrlo interesantna godina, a mene to podsjeća na nekakav Zakon o plaćama u prosvjeti i još nekim drugima koji je stupio na snagu 1.01.2004., a izbori su bili u 12. mjesecu 2003. godine. Mislim ja sam malo dugo u ovoj sabornici što kao ministar, što kao zastupnik, a hvala Bogu još me pamćenje dobro služi pa se uvijek sjetim ovako bisera kad mi netko nabaci nekakvu lopticu i jasno i kažem. No, ovaj zakon je u principu rezultat onoga svega o čemu smo mi danas dopodne raspravljali. I rezultat rasprave prilikom donošenja proračuna. Dakle, prilikom donošenja proračuna je naprosto bilo rečeno da je ovaj proračun ovakav kao ovakav neodrživ i da se iz njega neće moći ispoštivati sva prava koja su dana po ovim ili po onim zakonima. I da naprosto ako hoćemo zapravo ako vladajuća nomenklatura hoće zadržati proračun u ovim granicama onda će morati početi se igrati s nekakvim pravima. I to se sad događa. Međutim, vi ste za ta prava znali i u trenutku kad ste preuzeli vlast i vi ste navodno sve živo imali na dlanu, na nekakvom velikom ekranu. Znali ste što treba napraviti. Između ostaloga ste vjerojatno, pa imate vi ljude u MUP-u, pa nisu baš svi ljudi posmicani u MUP-u, sve su HDZ-ovci. Dakle, i oni su vam mogli izračunati koliko te otpremnine koštaju i prilikom izrade proračuna trebali ste reći mi ćemo morati promijeniti Zakon o Policiji jer mi naprosto nemamo 63 milijuna kuna da isplatimo otpremnine tim policajcima. Onda bi to bilo na tragu jedne ozbiljne brige itd. Međutim, sve zbog lažne konsolidacije proračuna. A to ćete vidjeti 31.12. da ovaj proračun ne pije vodu iz milijun razloga, da su zaustavljene sve investicije u školstvu, zdravstvu itd. i da se jedino tu ušparalo i da ćete opet probiti i deficit i rashodovnu stranu proračuna se donosi ovaj zakon. Jer gledajte, ako je toliki problem 63 milijuna kuna na 116, ili 117 milijardi kolika je rashodovna strana proračuna onda teško nama. Međutim, zašto se isto tako u Policiji nije razmišljalo o nekakvom zakonu novom o plaćama policijskih službenika gdje bi se oni koji rade na terenu i u teškim uvjetima rada, koji rade vrlo složene poslove i u gospodarskom kriminalu i imaju određene koeficijente s kojima se to nagrađuju, a oni koji su obični činovnici neka imaju plaću kao i svi činovnici u ovoj državi bez dodataka. Pa na takav način su se mogla osigurati sredstva za isplatu ovih otpremnina. Međutim, ono s čim se mi u klubu HDZ-a ne možemo nikako složiti je da ljudi koji će otići u mirovinu temeljem smanjene sposobnosti, invaliditeta ili nečeg sličnoga neće dobiti otpremninu u 2013. i 2014. godini. Oni je neće dobiti. I zar vi stvarno mislite da uz ovakva gospodarska kretanja gdje sad već svi ekonomski analitičari i kod nas i u Europi i svijetu kažu da Hrvatskoj sljedeće godine slijedi stagnacija ćete vi biti u stanju 1.01.2015. osigurati ne više 63 milijuna nego daleko više novaca? Nećete. I to je osnovna zabluda ove Vlade kad se govori o nekakvoj fiskalnoj politici što misli da će u datom momentu moći nekakve stvari napraviti. Nažalost, ekonomska kriza nas je sa prihodovnom stranom vratila vrlo nisko i mi se moramo vratiti na rashodovnu stranu proračuna sukladno tome. Ovo je ništa drugo nego mazanje očiju. Bilo bi poštenije reći gospodo odite pa ćete imati otpremninu 10, 15 ili 20 tisuća kuna, a u nekakvim budućim vremenima oni koji će ići tada u mirovinu će imati veće otpremnine. A ne mi ovaj zakon prolongiramo do 1.01.2015. godine. Ja vam odmah kažem kao čovjek ajde koji nešto zna o financijama da vi, ne vi, nego vi tada nećete biti na vlasti, nego onaj tko bude na vlasti neće moći to isplatiti, jer neće imati novaca u proračunu. I da li je neodgovorna politika, vi ste tu napali predsjednika naše stranke kao bivšeg ministra da je on neodgovorno nešto donio. Pa imate fiskalne procjene, imate proračun, on je vjerojatno vidio na nekim stavkama mogućnost da se ušpara, da se smanje rashodi i da se iz tih sredstava isplati otpremnina. Da li je baš potrebno kupovati sve nove automobile ili u ovim trenucima napraviti ono što radi hrpa gospodarstvenika sa leasing kućama jer danas je predsjednik Vlade na žalost na jedan vrlo smiješan način pokušao objasniti što je to kupovina automobila, to je operativni trošak, i sad bih ga ja volio pitati što to znači u javnim financijama operativni trošak. Nema operativnog troška, to je trošak poslovanja. Znači ako može netko u tvrtki, ima leasing na 4 ili 5 godina i vidi da mu loše stoji, ne treba mu novi auto, razgovarati sa leasing društvom da se taj leasing produži još na godinu, dvije, pa zašto se to ne bi napravilo i u ministarstvima, agencijama i slično. Pa na takav način možda ušparati novce. Nego stvar je u tome da je proračun toliko našparat da on ne može više podnesti jednu lipu troškova, kamoli nešto drugo i mora se kresati. I meni je drago da će u zapisniku o izmjeni Zakona o policiji stajati ovako jedan lijepi politički pamflet kluba SDP-a, međutim iza svega se krije jedna sasvim druga priča, a to je gospodo da ste grdo zakardašili u trenutku kad ste donosili proračun, da ste imali krive procjene, i da vama u ovom trenutku više nije problem 2012. godina, kolegice i kolege vama je problem 2013. godina, jer radi se o pravima koja vi ne možete samo tako dekretom preko noći presjeći, vi se morate s onima kojima ta prava pripadaju, morate se dogovoriti, morate to napraviti. Ponavljam 2012. godina je iza vas, vaš stvarni problem je 2013. godina, ali ponavljam kolega Vidović ako već govorite o nekakvim trulim, ovakvim, onakvim jajima, o kosturima ja bih mogao napisati romane, na kraju krajeva i Bruxelles i Washington i MMF i Svjetska banka su priznali izmijenjeni deficit onoga što sam ja naslijedio 2004. Hvala lijepo. Klub HDZ-a ni u ludilu neće podržati ovakav prijedlog zakona.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo repliku kolege Franka Vidovića.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa kolega Šuker, prvo radnici će koji idu u mirovinu dobiti otpremninu, i nije poanta da neće dobiti otpremnine, otpremnine će dobiti, pitanje je samo izračuna. Raspravljamo o izračunu mirovina, to je prva stvar. Drugo. Vi kažete da ste vi našli 2004. godine ste vi našli nešto. Ovo je 2012. Na pragu smo 2013. Zašto nas vraćate opet u prošlost? Sadašnja situacija u cijeloj državi nije generirala ova Vlada, nisu ju generirali ljudi koju ovog momenta vode Hrvatsku, koji su preuzeli odgovornost za Hrvatsku, generirala ju je vaša stranka, vi ste bili vlast. Nisu vam išle, priznat ću, međunarodne okolnosti na ruku što se tiče krize i svega ostalog, ali vi ste ti koji ste generirali ovu situaciju. Ne znam odakle vam pravo da držite vi nama packe, a posebice vi koji kažete da ste ovdje u ovoj sabornici već dugo, dugo, dugo. Pa ja sam ovdje prvi put. I ne vidim u čemu je problem. Što bih ja trebao šutjeti ako sam prvi put tu. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku, kolega Ivan Šuker.
Pa gledajte kolega Vidović, pravo da govorim u sabornici su mi dali birači, ne vi jer po vama vjerojatno nitko sa ove desne strane i ovi otraga nikada ne bi govorili u ovome Parlamentu. Međutim ja se uopće nisam pozivao na 2004., nego sam vam samo rekao u kontekstu onog što ste vi govorili, međutim da je istina ovo što vi pričate vi bi ostavili otpremnine na nekoj razini, i pokušali naći sredstva da ih isplatite, ali to niste napravili. Međutim stalno zaboravljate da ste sa smijehom trčali potpisati vaš predsjednik i kompletno rukovodstvo SDP-a zahtjev za referendum, i taj potpis zahtjev za referendum danas vam se razbija o glavu, jer tada ste mislili da ćete pobrati političke poene, a danas zbog toga što nije usvojena ona dva članka u Zakonu o radu imate problema u proračunu, danas pitanje da li će ministar Ostojić imati dovoljno novaca u 12. mjesecu za plaće, ministar Jovanović, ministar drugi Ostojić, ministar Kotromanović, i to je jasno rečeno kad je donošen proračun, a to je samo zbog toga što ste išli skupljati jeftine političke poene i trčali potpisivati referendum, jer da su se tada izmijenila ona dva članka kojim je rečeno da u novonastaloj situaciji se može razgovarati o kolektivnim ugovorima, danas bi ova Vlada bila u dalekoj boljoj političkoj situaciji. Od toga ne možete pobjeći. Jedna totalno kriva politička procjena. Ali isto tako ovo što predlažete ovdje, kad ste predložili pa neka ostane otpremnina 10 tisuća kuna, 15 tisuća kuna, pa neka ljudi dobiju nešto, pa danas, sutra kad se poveća ovaj iznos prema tome ali reći da se 100 tisuća kuna ne može isplatiti, a može se kupiti 60 ili toliko automobila je naprosto smiješno. Ali kažem argument i brojka su najjače oružje, nikakvi politički pamfleti niti trčanje za potpisivanje referenduma to nisu.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja ministar Ranko Ostojić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, štovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Prije svega moram reći gospodine Šuker naravno da ostaju otpremnine, to sam i pročitao na početku, ostaju iste onakve kakve niste vi ni u dva mandata promijenili. Prema tome otpremnine policijskim službenicima koji odlaze u mirovinu su definirane kolektivnim ugovorom, rekao sam vam koliko iznose i to pripada policijskim službenicima koji idu u mirovinu, a sada dolazimo do onoga najvažnijega. Naravno da vjerojatno da ste i vi na mom mjestu bi bili jako sretni da policijski službenici u MUP-a mogu dobiti otpremnine ne samo 10 nego 20 ili koliko god hoćete. Ali se radi u ovom trenutku moramo govoriti o projekcijama. I netočan je podatak da je bilo tko tad kada je donesen zakon napisao … potpisao to u projekcijama proračuna rekao da bit će osigurana sredstva. To nije istina. I to je ono šta oni koji se sjećaju donošenja toga zakona upravo je važno reći nije bilo previđeno i ostavljeno je kao jedna lijepa stvar da se realizira. Ponavljam kao ministar bio bi vrlo sretan da mogu biti u situaciji da policijski službenici dobiju daleko više nego što je to 10 prosječnih plaća. Oko lošeg planiranja i oko ušteda moram se osvrnuti na nekoliko rečenica koja su bile prije svega ovdje se ne radi o stečenom pravu, radi se o nečem šta je bilo napisano šta bi želio da bude stavljeno u zakon i šta bi želio da bude dodijeljeno policijskim službenicima. Upravo sada dolazimo do odredbe koja je trebala biti mijenjana Zakonom o policiji. Spomenuli ste da EU protivila i točno je da je njihova preporuka bila da se ne mijenja Zakon o policiji i onda nam se dogodilo da je ovo još jedno od novih stvari koje se zapravo vide šta se sve nije promijenilo. Pa između ostaloga i članak zakona koji nigdje drugdje ne postoji nego samo u Zakonu o policiji, a to je da policijsku plaću čine i beneficirani radni staž i dodatak na plaću i osnovna plaća. To jedino Zakon o policiji definira kao i ova odredba koja se na drugim mjestima nalazi u uredbama kao što je u MORH-u konkretno pa oni imaju pet plaća ovo je definirano u Zakonu u policiji, to je razlog zašto se traži odgoda. Šta se tiče pregovora i razgovora koji su bili upravo u vrijeme kada smo razgovarali o izmjeni Zakona o policiji, tada smo predlagali i pregovarali i imali javnu raspravu oko toga da ovaj članak ne može opstati jer nisu osigurana sredstva, niti su bila, niti su ikada bila predviđena, niti je ikad itko imao ideju i ne radi se o malim iznosima, radi se o velikim novcima. Dok god u MUP-u imamo odnos da 80% ide na plaće, a 20% na sve ostale troškove, složio bih se sa kolegom Vukšićem mi imamo problem. I to je ono što mi želimo promijeniti da policajci imaju bolju opremu, da se više ulaže u razvoj i da dođemo do situacije da možemo upravo taj dio sredstava trošiti na kvalitetne stvari. Sada dolazimo spomenut ću možda nije tema ali spomenut ću i kupovinu automobila. Naravno da nema kupovine automobila upravo iz ovih razloga o kojima govorim, a to je i za to nema novaca. Zato se ide na lizing. Ali meni je drago da tek danas progovaramo o nečemu što se dogodilo prije 5 godina u daleko većim količinama. Ista stvar. Znači danas iste automobili iste klase daleko većim količinama su nabavljeni. I naravno da ću se ja i dalje truditi i boriti da policijski službenici imaju kvalitetnu opremu pa između ostalog i automobile i da obavljaju svoj posao u najkvalitetnijim autima a operativni lizing branim vrlo jednostavno, a to je manji su troškovi nego popravci automobila koji vam ostaju. Taj dio oko 64 vozila radi se o dvogodišnjoj kombinaciji s obzirom da smo na kraju ove godine i što postoji ta demagoška odredba o tome da se ne kupuju automobili. Ovdje se ne radi o kupovini automobila, radi se o operativnom lizingu u kojemu na više godina smanjujete trošak jer nama ničega drugoga osim plaćanja lizinga. Na isti način za razliku od prošle godine kada je bilo u planu dvostruko više automobila, nabavit ćemo 700 automobila za policijske službenike, ponavljam dvostruko manje, a za godinu iza toga naš plan je 100 automobila za razliku od 1400 koliko smo ih imali prije tri godine. i vjerujemo da ćemo na taj način uspjeti postići smanjenje broja, a da ne smanjimo efikasnost samog rada policije. Ono što želim naglasiti, a to je meni je drago da se danas pokazuje savjest i želja da se ljudima dodijeli 10 plaća itd. Moje pitanje zašto to do sada nitko nikada nije napravio? Ni vi u osam godina mandata, nikom nije smetalo da se donese odluka, uredba ili bilo šta pa da sve one koji su sve ove godine otišli, a otprilike ih je odlazilo po 500 svake godine, zašto njima nije dodijeljeno 10 plaća? I to su sigurno bili ljudi dragovoljci i branitelji sa početka rata. Što se tiče novaca, moram reći da MUP ima situaciju u kojoj naravno da se u ovim situacijama, mjerama i svim ostalom okrenulo štednji i između ostalog pokušavam reći koliko god to čudno zvuči da i smanjenje broja automobila i za štićene osobe između ostalog, da ne govorim o korištenju, da ne govorim o svim drugim uštedama koje se rade pa i o uštedama između ostaloga i u nepotrebnom školovanju ljudi koje ne možete zaposliti, u situacijama koje su nam se događale da je ministarstvo upravo ostajalo bez tih novaca. Vjerujte da kao ministar unutarnjih poslova prije svega moram brinuti za onu osnovnu stvar, a to je da policajci zaista dobiju svoju plaću. Ono što je dobro da u Saboru čujete, razlika između mjesečne plaće, prosječne mjesečne plaće u MUP-u konkretno u dva sam mjeseca 6. i 7. razlika je 47 milijuna kuna samo zato što je u 6.mjesecu 297 milijuna kuna u 7.mjesecu 250. Zašto, zato što se poštuje temeljni kolektivni ugovor, zato što imamo tri blagdana. Toliko o tome. Svaki policajac košta 186 000 kuna godišnje. I nije istina da imamo višak policajaca, spominjana je brojka od 2500. Mi smo i ove godine primili 183 policijska službenika iz 7. naraštaja koji su bili preostali, dvije godine čekali, nisu bili zaposleni. Do kraja ove godine ćemo primit još 400 policajaca u Graničnu policiju jer moramo ispunit uvjete za Schengen i u svim tim uvjetima naravno da treba gledat, istina je i svaku kunu i ono što moramo napravit. Nije to samo pitanje ovoga, a drago mi je gospodine Šuker i nadam se da će to biti stav vašeg kluba, izuzetno mi je drago što ste podržali što ja odavno govorim, a to je da upravo policajci koji jesu na ulici, oni kojima zaista je ugrožen život da oni imaju beneficirani radni staž. To mi je jako drago što sam čuo od vas i nadam se da ćete to ponovit u trenucima kad budemo došli do realizacije istoga i da neće bit spora oko toga da je to evo vidim imamo konsenzus, a to je da za razliku od onog zakona koji to propisuje u ovom trenutku da ćemo upravo se usuglasit da to treba promijenit. To znači da prema postojećem zakonu rekao sam vam kako je definirana plaća jedino za policiju i jedini zakon koji to regulira je Zakon o policiji. Još samo nekoliko rečenica oko proračuna. Da još ponovim ovo oko otpremnine, ona je važeća tri otpremnine kako sam i naglasio 14 500 kuna, to su novci koji su definirani, znači u ovom trenutku ih dobiva svaki policijski službenik pa između ostalog i onih 86 koji je ove godine zatražilo odlazak. Oko svih ostalih pravila koji su ovdje spomenuti, rečeni ja moram samo još jedan detalj reći, a to je da pitanje minusa i svega ostaloga bilo je spomenuto. Mi smo startali sa 343 milijuna kuna minusa u ovoj godini, 150 milijuna kuna dugova za plative tiskanice i ostalo, to je znači 500 milijuna kuna manje istina je da smo kratki za 250 milijuna kuna za plaću, ali iz razloga što se nisu mijenjali uvjeti temeljnog kolektivnog ugovora. Rekao sam vam kako to izgleda, samo tri blagdana u 6. mjesecu koliko koštaju. I na ovo Ministarstvo moram reći da sve uštede koje su se radile, radile su se upravo na način da pokušamo ne ugrozit efikasnost, a vjerujem da kad budemo podnosili izvješće o obavljanju policijskih poslova da ćemo se moći složiti da i u tom rezultatu nije bilo promjena.
Molim vas privedite kraju.
Mislim da bi bilo dosta sa moje strane što se tiče obrazloženja. Ja sam rekao najveći dio oko ovoga. Ponavljam, vrlo bih rado želio a 2015. godine 1.1. imamo sredstva svi zajedno, to nisu moji novci to su zajednički novac, proračuna i svega ostaloga, jako bih volio da policajci mogu dobit 10 otpremnina, kao što bih volio da tako isto zakonsko rješenje imaju svi oni koji odlaze u mirovinu.
Hvala lijepa ministre. Repliku ima kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Meni je drago da je ministar ponovio ono što je rekao jutros na aktualnom prijepodnevu, da razlog izmjene ovog zakona je nedostatak sredstava u proračunu, sredstva koja ne možete osigurat. Druga stvar, gospodine ministre ja kad sam govorio o nabavki automobila ja uopće nisam uzeo to kao nešto loše i nešto što ne treba nego sam samo rekao ako je takav problem onda se može razgovarati sa leasing kućom da se taj leasing produži za godinu dana. Druga stvar, leasing ovakav ili onakav je nešto ništa drugo nego, to financijaši vole reći tzv. vremensko razgraničenje troškova. Dakle trošak automobila kad ga kupite vam je trošak u jednoj godini, kada ga kupite na leasing onda koliko vam je leasing razvučete ga na 4 ili 5 godina i na takav način vam je manja rashodovna strana proračuna. Dakle ono što je ključno, a to je da bez strukturnih promjena u MUP-u, a ja nisam govorio o beneficiranom radnom stažu nego sam govorio o plaći i rekao sam da nije logično da u MUP-u neki administrativci imaju dodatak na plaću isti kao što ga imaju i oni ljudi koji rade na terenu, koji rade vrlo odgovorne i složene poslove. Dakle o tome se radi, o ničem drugom. Rashodovna strana proračuna nijednog proračunskog korisnika se ne može promijenit, ne može se smanjiti bez strukturnih reformi, a ova Vlada nije napravila nijednu strukturnu reformu i zato sad imate problem fiskalne politike.
Hvala lijepa. Želite li odgovoriti? Odgovor na repliku, ministar Ostojić.
Gospodine zastupniče, naravno da ste u pravu da bi bilo vrlo jednostavno zapravo kupit automobile u jednoj godini na trošak u jednoj godini, ali ste zaboravili drugi detalj, a to je da… … [[Upadica se ne razumije.]] Ok, onda se ispričavam, možda sam ja krivo protumačio. Samo ću reći jednu stvar, mi smo se za ovo opredijelili na isti način kao što ste prije pet godina isto tako vi radili. Radi toga što je procjena ispravna, a to je da operativni leasing umjesto da bude u jednoj godini radi se na pet godina, trošak jeste u jednoj godini možda bolji ali je varijante sljedeća, a to je da nemamo troškove popravljanja tih istih automobila. Evo o tome se radi, znači ništa nismo promijenili osim šta smo značajno smanjili količinu automobila iste klase u odnosu na neka prethodna razdoblja i time ostvarili značajne uštede. A šta se tiče dodataka na plaću beneficiranog radnog staža ponovit ću vam, upravo Zakon o policiji to ograničava, morat će se ozbiljne stvari promijenit u tome dijelu da bi se sad ću reći popravila situacija, a to je da beneficirani radni staž i dodatke, ispravne dodatke na težinu obavljanja posla imaju policajci upravo zahvaljujući prema poslu koji rade. Hvala.
Hvala. Na redu je klub HDSSB-a i kolega Dražen Đurović. Izvolite kolega.
Gospođo dopredsjednice Sabora, gospodine ministre. Ovdje se radi, dakle o tim izmjenama Zakona o policiji. Vidimo da je prethodna HDZ-ova Vlada nešto obećala, prolongirala to obećanje. Sad kad to dolazi na red, sada vi zapravo isto prolongirate ponovo to isto obećanje. Prolongirate ga što je točno prethodnik zamijetio, prolongirate ga u predizbornu godinu, odnosno u izbornu godinu 2015. A to obećanje se otprilike svodi na to da će policijski službenici kad odlaze u mirovinu imati veće otpremnine nego što imaju danas u nekom udjelu. E sad da se samo ukratko vratim na sam taj tekst. Znači, on se otprilike znači da će za 12 puta biti uvećan, 12 puta kod stjecanja prava na invalidsku mirovinu, 10 puta kod stjecanja prava na starosnu i 6 puta kod stjecanja prava na prijevremenu starosnu mirovinu. Ovaj odnos, odnos iznosa ili omjera visina otpremnina je vrlo sličan u većini sustava koji se primjenjuje u Republici Hrvatskoj. Mi kao jedno socijalno društvo najviše ili favoriziramo ili se solidariziramo sa tima koji ostvaruju pravo na tzv. invalidsku mirovinu. Oni ostvaruju pravo na manji iznos, oni koji odlaze u mirovinu starosnu. Ja mislim da je ovo i ovako kako je bilo u prethodnom zakonu, a vi to sada nastavljate zapravo jedna tipična devijacija našeg sustava koji ne poštuje i ne priznaje rad kao kategoriju. Dakle, mislim da nema razloga, zar nije najvrednije i zar nije za ovo društvo najveća stečevina onoga koji je odradio cijeli radni vijek. Da li ga je odradio kao željezničar ili ga je odradio kao policajac ili kao vojnik ili kao bilo što drugo. U čemu je veća stečevina za hrvatsko društvo i policajca koji je otišao u invalidsku mirovinu od policajca koji je odradio puni radni vijek i otišao u starosnu mirovinu. To je jedna tipična devijacija ovog društva koja se vuče još iz vremena komunizma i s kojom se mi kao društvo nikako ne možemo raščistiti. U svim segmentima, pa i ovdje je prisutna u ovom ovdje prijedlogu zakona. Ne možemo prihvatiti činjenicu da onaj tko je najviše dao za društvo i tko je najduže radio u zajednici neovisno o tome koji posao radio da njega ipak treba favorizirati. A sada što se tiče tog iznosa otpremnina koliki će biti, dakle vi procjenjujete u ovom trenutku država nema sredstava da isplaćuje taj iznos predviđen novim zakonom. Ali ono što i dalje ostaje nejasno zašto prolongirate to? Zašto niste predvidjeli neke omjere koje država može isplatiti u sljedećoj godini, odnosno to će biti ovi omjeri koji sada vrijede. I na čemu se temelji vaša procjena rasta možda BDP-a kroz sljedeće dvije godine da će BDP toliko porasti pa će biti moguće isplaćivati i višestruko više iznose otpremnina policijskim službenicima za dvije godine nego što je to moguće od 1.1.2013. Svi pokazatelji govore o padu BDP-a ili o njegovoj stagnaciji. Prema tome, ni gospodarska moć države neće rasti kroz sljedeće dvije godine, a ako bude rasla po najoptimističnijim predviđanjima rast će praktički za mrvice. S druge pak strane čuli smo onu gotovo neizdrživu demagogiju o redovnoj plaći. Ta demagogija neovisno o kojem se zakonu i o kojem se dijelu javnog sektora govorilo stalno dolazi u zadnjih mjeseci iz redova vladajućih, a to je kako je to ipak kako god bilo dobro je dok se prima plaća. Kao da je plaća socijalna pomoć, da je to socijalna kategorija. Pa za plaću se radi! Pa nije to poniženje ako čovjek prima plaću. Nitko ne treba se nekome zahvaljivati zato što prima plaću. Pa ne treba ni zato pognut glavu zato što radi za državnu plaću. I kome on treba biti zahvalan? I stalno se to ponavlja. Kad je riječ o željezničarima neka su male plaće, ali hvala Bogu da se radi, samo da rade. Za policajce, za vojnike, za javnu službu, za učitelje, za prosvjetne djelatnike. Male su plaće, ali ipak rade. Pa mislim, kakve su to teze. Na kojim osnovama počivaju takve teze i što nam one govore. Da trebamo biti zahvalni zbog toga što imamo, možemo raditi ili što radimo, što postoji radno mjesto. Mislim da prevladavajuće je mišljenje i mi u klubu HDSSB-a to također smatramo da je hrvatska policija vrijedna, kvalitetna i vrlo, vrlo solidna poglavito kad se govori o temeljnoj i prometnoj policiji i da ti ljudi rade vrijedno svoj posao, da ga rade dobro i da većina služi na ponos i hrvatskih građana i Hrvatske države. Dakle, poglavito temeljna, prometna i specijalna policija. Naravno, kad je riječ o nekim službama, primjerice o KRIM policiji ili o onim službama koje se bave gospodarskim kriminalitetom unutar policije, da nitko od nas ne može imati nekakvog osobitog razloga za zadovoljstvo jer tu nismo zamijetili, jer te su se službe manje-više uklopile u one rezultate koje je čitav represivni aparat pokazao i pravosuđe na kraju u rješavanju problematike gospodarskog kriminala ili političkog gospodarskog kriminala ako hoćete i tako. Obišao sam niz policijskih postaja i policijskih uprava u RH, činjenica je da ti ljudi većinom rade vrijedno, trude se, rade u smjenama a da su uvjeti za rad prostori, uređenje, interijer, sredstva za rad u vrlo, vrlo skromnom stanju u većini policijskih uprava i policijskih postaja. To su stari rasklimani stolci, neke raspadajuće klupe, neobojani zidovi, stare kazete, auti u poluraspadnutom stanju i zaista uvjeti rada Hrvatske policije nisu baš na nekoj zavidnoj razini, i sredstva za rad. Mi ćemo podržati svaku onu mjeru i ono što će ići za poboljšanje uvjeta rada i sredstava koje Hrvatska policija ima na raspolaganju. U ovom slučaju ovog kukavičjeg jaja kojeg ste dobili i kukavičjeg jaja koje predajete dalje Klub zastupnika HDSSB-a bit će suzdržan. Hvala.
Hvala lijepa. Tri replike na vaše izlaganje. Prvi je Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Kolega Đuroviću da osnovni problem i jest u tome što se kukavičje jaje koje je dobiveno prosljeđuje nekom drugom ili sebi, ono što ste primijetili, da to je u izbornoj godini. Prenesena su neka prava za izbornu godinu. Da li je to slučajno ili nije? Međutim, ovih dana je premijer Milanović rekao replicirao je na projekcije svjetske krize koja će trajati 5 godina i rekao je da je on to prije čak svih ostalih ovdje u Saboru i u svojim istupima prognozirao da će kriza, odnosno recesija trajati duže. Ako će duže recesija trajati onda nije trebalo tu 2015. godinu prebaciti nego jednostavno je trebalo reći mi tu ukidamo jer nećemo, ne želimo zavaravati nikoga. Ni sebe, a ni druge. Ne želimo biti politikanti. Policija radi u lošim uvjetima i ti loši uvjeti nisu u ovih 9, 10 ili 11 mjeseci ti loši uvjeti su naslijeđeni. Oni se nasljeđuju iz godine u godinu. I ako Policija ima, ako radi po lošim uvjetima i ima male plaće sasvim sigurno da nitko ne može biti sretan, da građani ne mogu biti zadovoljni zbog toga i da prije svega treba napraviti pomoći da Policija, temeljni policajci imaju uvjete kakve zaslužuju. Ali to se sasvim sigurno neće dobiti na način da ih se zavarava ovim prolongiranjem na 2015. godinu, prava koja vjerojatno ako vjerujemo gospodinu Milanoviću ajde mi ćemo sad bar za trenutak povjerovati neće biti bolje.
Hvala lijepa. Druga replika kolega Franko Vidović.
Zahvaljujem potpredsjednice. Kolega Đurović obzirom da se već u dva, tri navrata vidim pojavljuje jedno te isto, a to je da ova vlast nije spremna osigurati otpremnine samo da vam pročitam što sam izjavio: "Dosad se djelatniku MUP-a koji odlazi u mirovinu isplaćivala otpremnina u iznosu tri proračunske osnovice s pripadajućim doprinosima i davanjima što po jednom djelatniku iznosi prosječno bruto oko 14,5 tisuća kuna." I to su prava i otpremnine za što je osiguran novac u proračunu i za koje Vlada RH garantira poštivanje. Granica koja se neće pomicati. Drugo, što se tiče demagogije oko dobivanja plaća ja vjerujem da i vi i ja živimo u istoj državi, da živimo okruženi istim svijetom da vidimo što se oko nas događa. Španjolska, Portugal, Grčka, Italija možete nastaviti niz. Dobivanje sigurne plaće za razliku od ljudi koji rade u privatnom sektoru u javnom sektoru nas radi oko 250 tisuća na ovaj ili na onaj način. Kažem i za nas, da i mi radimo. Dobivanje sigurne plaće vjerujte znači neizmjerno puno ljudima koji doista žive od te plaće. I to nije nikakva demagogija, to je jednostavno realnost, činjenično stanje. Hvala.
Kolega Dražen Đurović odgovorit će na repliku.
E hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Dakle, da to jest demagogija zato što ljudi rade i primaju plaću. Dakle, njima se ne dodjeljuje plaća, ljudi rade pošteno svoje radno vrijeme i primaju plaću. U okruženju RH ne nalaze se samo Grčka, Španjolska i Italija nalaze se i zemlje Beneluksa, nalaze se i Švedska i Francuska i Norveška, nalazi se Savezna Republika Njemačka nam je i bliža nego Španjolska pa i u njoj radi više Hrvata nego što odlazi na ljetovanje primjerice u Španjolsku. Republika Hrvatska ima navodno 280 milijunaša, RH ima prekrasno more, ima prekrasne planine, RH ima svoje gospodarske industrijske potencijale i u RH ne može biti privilegija ili počast ili ne znam kakva zasluga to što čovjek radi i zato prima plaću. Jer naravno da učitelji moraju raditi. Jer ti su učitelji jednako potrebni svima nama kao što je i njima potrebna ta plaća. Prema tome, ne može se stalno licitirati činjenicom što prosvjedni djelatnici rade da je to neka osobita privilegija, činjenica što rade. Pa da rade i ne mogu ne raditi. Plaća im se može smanjiti ukoliko postoji potreba za smanjenjem, može se uvesti ova ili ona vrsta harača ali ne može se nečiji rad bio on u javnom ili privatnom sektoru pretvarati u nekakav oblik socijalne pomoći ili ga na taj način u javnom govoru tretirati kao što se sve češće tretira kada o radu javnog sektora bez obzira kojeg njegovog dijela govore pripadnici iz redova vladajuće koalicije. Hvala.
Još jedna replika, poštovani kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Đurović, dobro ste vi to primijetili te demagoške floskule. Naime čuo sam od nekih privatnika kada kaže pa moram ja dati mjesečno 200 plaća ljudima. Slično se sad počela ponašati država, ona daje, a ti ljudi zapravo po tome ne zarađuju. Pa ti su ljudi zaradili to, nitko njima ne daje to, o tome se radi. Dati i zaraditi. Tako je to gospodine, ne znam kako se zove. Ali, gospodine Đurović vi ste govorili i o opremi, odjeći, obući, stanju automobila policije, ne mislim ovih automobila za čuvane, pardon štićene osobe, štićenike, kako se zovu ne znam, nego govorim o policiji pograničnoj, temeljnoj i svi ostali. Evo i odluka Vlade postoji od 25. rujna 2005. godine, to … [[Govornik se ne razumije.]] što je bila sjednica Vlade u Slavonskom Brodu da se izgradi policijska uprava Slavonski Brod, a to nije bilo dogovor Vlade, nego to je odluka Vlade. Ja znam da to nije ispoštovano od bivše HDZ-ove vlasti, sad da li odluka važi i dalje i za ovu Vladu ja ne znam, jer u nas kako god koja vlada dođe donosi svoje i mijenja odluke one bivše vlade. E sad da vidite kako i u kojim uvjetima djeluje policijska uprava slavonski Brod u iznajmljenim prostorijama jel, privatno, privatne osobe, e onda biste vidjeli kako to izgleda, upravo ovo što ste vi govorili. No da se ponovo vratim na ove plaće date ili zarađene jel. Naime vidio sam osobno svojim očima i nisam mogao vjerovati rješenja upravna određenih ministarstava u kojim piše da ljudi imaju, dakle rješenje da imaju pravo na to i to, neću govoriti sad koja prava, i da se temeljem toga ostvaruje novčana naknada i nastavak koja će biti isplaćena kada država bude imala novaca. Jeste vi vidjeli takva rješenja?
Odgovor na repliku Dražen Đurović.
Gospodine Grubišiću, ajde otvorimo onda ovako recimo ono što zaista mislimo. Dakle ja ću reći ono što ja mislim. Da Hrvatskoj je neophodna proizvodnja, Hrvatskoj su neophodna zaista proizvođačka radna mjesta, ali ajde budimo iskreni u tvrtkama do 200 zaposlenika koliko ih je u pravilu zaposleno na minimalac. Ima li takvih raščlambi. Ima ih, u pravilu su svi zaposleni na minimalac svoje kvalifikacije i u pravilu ti ljudi primaju dodatno plaću na ruke, ne u jednoj, ne u 10, ne u 100, nego u desecima tisuća hrvatskih tvrtki. I ajde budimo pošteni pa recimo da prikaz plaće u realnom sektoru azpravo nije realan prikaz plaće koji se zaista isplaćuju u realnom sektoru, jer se milijarde kuna još danas u ovom trenutku u realnom sektoru isplaćuju fiktivno i na ruke, i taj novac prolazi na crno i plaće u realnom sektoru su veće nego što ih mi knjigovodstveno i kao država prikazujemo. I to u tvrtkama ne od jedan, dva, pet, deset, nego od 50, 100, 300 ili 500 zaposlenika. Pogledajte građevinski sektor, i tome tako. Hvala.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre. Hrvatska demokratska zajednica i klub u čije ime je govorio gospodin Šuker jasno je rekla da će biti protiv ovog zakona, i ja se tome pridružujem i bit ću protiv ovog zakona. Nemam nikakve veze s policijom, nisam policajac i drago mi je da nemam nikakve veze s policijom, ali mislim da sam dužan kao zastupnik ipak nešto reći o ovom prijedlogu zakona. Ministre prije 6 mjeseci ste dali jednu izjavu koju ću citirati u cijelosti: "Birajući između interesa Hrvatske kojoj je prioritet ulazak u Europsku uniju, i eventualnog pokazivanja garda i inzistiranja na promjeni Zakona o policiji, poslušat ćemo preporuku Europske Komisije i provesti postojeći zakon." Rekli i porekli nakon 6 mjeseci, danas svjedočimo izmjenama Zakona o policiji. A onda smo punih 5 mjeseci slušali znam da ćemo sad imati repliku i odgovore da se to ticalo kadrova, kadrovske politike, itd., ali zakon je zakon i za mene je svaki članak u zakonu jednako vrijedan. To je Zakon o policiji. A onda smo kažem 5 mjeseci slušali priču mi smo demokrati i danas premijer govorili mi smo proveli javne natječaje kako treba, stavili smo ljude iz sustava, nismo htjeli politizirati, nismo htjeli ljude bliske politici SDP-a itd. Pa naravno kad je iz te Europske Komisije bilo jasno poručeno dobronamjernim savjetima ne dirajte u taj zakon. To ne žele reći. Da ste htjeli to napraviti, ali da niste smjeli. I što imamo nakon toga. Danas se zaista u stvarnosti i provodi taj Zakon o policiji, onako kako piše, i sve je bilo dobro do prije jedno 2 mjeseca kada ministar financija počinje upozoravati svoje kolege ministre u Ministarstvu unutarnjih poslova prekoračili ste, probili ste proračun, vi u Ministarstvu obrazovanja probili ste proračun, vi u Ministarstvu zdravstva probili ste proračun, izvolite gospodo kresati prava radnika jer se najveći dio tih stavki ili najveća sredstva troše na njihova materijalna prava i na plaće. I naravno nakon takvog upozorenja stiže i ovakav oblik zakona, pa se onda objašnjava da je trošak u jednoj godini za 500 djelatnika 7 milijuna kuna po ovom zakonu, koji bi trebao početi vrijediti u 2013. godini, e kad takav počne vrijediti onda je to 60 milijuna itd., i problematizira se pitanje 60 milijuna kuna. Međutim nije tu problem. Problem je u onom drugom dijelu o kojem ste pričali ministre, o 7 i pol tisuća ljudi koji mogu otići po svojim pravima u mirovinu. Tu nastaje problem za cijelu državu. I naravno da bi Vlada bila konzistentna, da bi nastavila svoju politiku koju ja nazivam politikom uskakanja u novčanike hrvatskih građana i to radi punih 9 mjeseci 10, 11 koliko je prošlo od samog konstituiranja nove Vlade i to ste usavršili do savršenstva. Postoje dva načina kako možete uskočiti građanima u novčanik. Prvi je način da mu uzmete ono što već ima plaću, nekakva druga primanja na način da mu povisite cijenu prehrambenih artikala kroz veći PDV-e da mu povisite cijene energenata električne energije, grijanja, goriva da mu podignete poreze i uzeli ste mu ono što ima. A drugi način je da mu ne date ono što mu slijedi po zakonu. Vi ste na ovaj način pojedinim policajcima koji su stekli uvjete izbili iz ruke 100 tisuća kuna. To nije mala svota i naravno da će biti nezadovoljni. Kakva je poruka koju im šaljete? Vi koji ste uredno obavili svoj policijski posao i stekli svoje uvjete da možete otići u mirovinu, vi koji ste dužni čuvati građane RH, Vladu, ministre neke, vi koji ste prvi stali na branik ove domovine, vi koji ste dužni biti na raspolaganju 24 sata dnevno, vi koji morate biti pravedni na licu mjesta, vi koji morate obavljati službu diljem cijele RH ne samo tamo gdje živite, nego ste dužni otići tamo gdje vas pošalju, vi ste gospodo postali dio kontroliranog deficita i neuspješne gospodarske i porezne politike ove Vlade. Vi ste to postali. I možete se vi i buniti i možete doći na Markov trg, možete sami sebe čuvati ali taj vaš vapaj pada u zaborav. Jer to što želite temeljem prijedloga ovog zakona možete dobiti u 2015.godini u predizbornoj godini kada će vlast biti milosrdnija a država i stanje u ovoj državi će biti blagostanje. E sada ja postavljam pitanje sam sebi, a možda i svima vama pa tko hoće neka odgovori, da shvatite prozirnost vašeg objašnjenja zašto nema 60 milijuna kuna. Postavljam pitanje a kako to ima 60 ili 80 milijuna kuna za savjetnike u autocestama tj. za monetizaciju Hrvatskih autocesta? Kako je moguće da unutar iste Vlade imamo za 5, 6 ljudi koji će savjetovati Vladu kako prodati Hrvatske autoceste? Za njih bez problema izdvojimo 60 milijuna, ali za vas gospodo policajci za vas tih novaca nema. E sada ja postavljam pitanje da li je to zbog ministra koji se ne može izboriti kod ministra financija za svoje radnike, za svoje policajce ili je to zaista politika koja na različite načine gleda na različite ili na iste ljude? Evo vam primjer Hrvatskih željeznica. Cijenim i hrvatske željezničare i ti ljude rade odgovoran posao ali oni mogu dobiti otpremninu 200 tisuća kuna da napuste sustav. Ispravite me ako lažem. 200 tisuća za njih ima i tada to nije problem ove države, za to se uzima i kredit ako se ne varam. Znači na jednoj strani imamo one koji ne smiju dobiti 100 tisuća jer im to slijedi po zakonu i to je onda problem. velik je deficit nemamo mogućnosti a na drugoj strani imamo 200 tisuća za željezničare samo neka odu iz sustava. Na taj način vi objašnjavate sve te vaše politike po svim resorima. Gospodo niste vjerodostojni. I naravno zašto onda jedan ministar pomorstva može osigurati taj novac, a ministar unutarnjih poslova ne može? Evo proračun je za ovu godinu 4 milijarde 146 milijuna kuna. Samo za plaće gotovo i materijalna davanja tri milijarde. Pa možemo li naći tih 50 milijuna unutar tih stavki? Možemo. To upće nije problem ali ne želimo. I zato se policajci bune jer tih 7,5 tisuća je nezadovoljno. Mi jesmo dobili nove čelnike na natječajima ali na nižim razinama isto slijedi preslagivanje. Imamo u sustavu ljude koji imaju visoko obrazovanje za koje je jednostavno nemoguće naći čak i mjesto pravo mjesto za njegovu spremu u nekoj lokalnoj postaji. Šta njima sugeriraju? Neka putuju u županijsko središte gdje mu mogu naći unutar službi takvo mjesto. On će samo na putnim troškovima svakodnevno uzeti gotovo još jednu plaću. Nadam se da nećete to raditi ministre ali to je dio sustava. I onda dolazimo na priču o kukavičjim jajima. A što u 2015.godini, što ako 7,5 tisuća ljudi ostane do 2015 čekajući svojih 100 tisuća kuna? Kome onda oni idu? Nekoj novoj vlasti. hoćemo mi tada bez problema isplatiti milijardu kuna u godinu dana? Hoćemo li se i dalje nadati? Gospodo ovaj se sustav mora rješavati na način na oni koji vode sustav moraj proniknuti. Tu nije problem zakon to je problem drugih politika. A najveći problem je ono što sam rekao što su ovi policajci nažalost protumačeni kao dio kontroliranog deficita i neuspješne gospodarske i porezne politike ove Vlade. I nema tu kukavičjih jaja nego samo malo dobre volje, sposobnosti ministra da pronađe najbolji način da se bori za svoje ljude, da se bori za njih. A ne da ih ostavi tamo administraciji i kaže pa da ovo je 15 tisuća kuna, bolje dati 15 jer nema 120 tisuća jer nema se, a u drugom ministarstvu se ima 200. E to je problem. Hvala lijepo.
hvala i vama. Sada imamo čitav niz replika na ovo izlaganje. Prvi se javio poštovani kolega Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega lijepo ste analizirali na koji način se sve može izvlačiti iz džepa građana, radnika itd., vidjeli smo to u praksi i to sjajno funkcionira naravno jer država ide silom pa onda može izvlačit što god hoće, uvijek stoji pendrek u pozadini, a sad izvlači se i onima koji nose taj pendrek, koji ga drže. Umjesto da ovdje raspravljamo o načinima na kojima će Ministarstvo unutrašnjih poslova racionalizirat svoje poslovanje mi opet raspravljamo po logici radnik je trošak, ovo jesu radnici u Ministarstvu unutrašnjih poslova, radnik je trošak i taj trošak trebamo smanjiti tako da na njega, na mjesto troška damo što je moguće manje novaca. A ima recimo situacija koje ministar savršeno dobro zna kao stručnjak iz sistema gdje postoje mogućnosti velikih ušteda. Stotine policajaca koji stanuju u Zagrebu putuju u Karlovac, Jastrebarsko, Dugo Selo, Varaždin, Sisak i tome slično. Desetine policajaca iz Karlovca putuju u Zagreb svakodnevno, plaćaju se putni troškovi. Kad bi samo netko stavio te dvije baze podataka na hrpu gdje tko radi i gdje tko stanuje možda bi našao rješenje za uštedu veću od ove koja će se ovdje ostvariti. Osim toga, nemojmo govorit o uštedi. Govorimo o oduzimanjima. Tko to vrag štedi kad se nema, šta se to štedi, štedi se kad se ima, sad se reže i u Europi to ne zovu saving policy, zovu osterity policy, zovu politikom rezanja, politikom bijede, politikom sirotinje. E pa nazovimo je tako.
Hvala lijepa. Druga replika, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić dobro ste rekli da u nekim javnim poduzećima koja loše stoje su isplaćene otpremnine u velikim iznosima, međutim meni je stalno pred očima ona slika na Jelačić placu, tamo stoje sindikalci, a gospodin Milanović i SDP-ovci trče za njim tko će prije potpisati zahtjev da se ne promijeni jedan ili dva članka Zakona o radu s kojim se nisu ukidala nikakva nikome prava nego naprosto se davala mogućnost poslodavcu. To je država i u jednom i u drugom obliku, da u novonastaloj ekonomskoj situaciji pokuša sa sindikatima ispregovarat nešto što se u tom trenutku može isplatiti. I tada kad smo rekli da je 80% proračuna nešto što je zadano sa određenim pravima, s ove strane Sabora je to izazivalo smijeh, podsmijeh itd., a danas svi problemi Republike Hrvatske jer vidite da svi pričaju o nekakvim novim porezima od kojih se trese cijela država i onda danas netko kaže mi ćemo otvoriti javnu raspravu. O tom porezu nisam počeo pričat ni ja niti nitko u ovoj sabornici nego je to rekao ministar pa onda poslije toga predsjednik Vlade i logična stvar da ljudi kojima je sve otišlo gore, koji ne znaju kako će platit struju, kako će platit grijanje nekakva dodatna priča oko poreza na nešto što su stjecali cijeli život je zagorčila sad život, a policajcima koji su bili mnogi u Domovinskom ratu oni su jednostavno računali da će otići 2013. u mirovinu, da će dobit nešto. Pa i njima je poskupila struja, njima je otišla cijena benzina, njima je otišla cijena hrane i sve skupa. I kako se mi danas ovdje ponašamo, mi ovdje danas sa političkim pamfletima hoćemo uvjeriti jedne druge u nešto. Da smo prije četiri godine svi jednako razmišljali možda bi danas svi bili u boljoj situaciji. Ali gledajte, ne može se reći da se nešto nije govorilo ili napravilo, postoje dokumenti, postoje prijedlozi, samo nažalost nekada politikantstvo je ispred razuma, to je ono što nije dobro.
Na repliku odgovara poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Upravo to, mišljenja sam bio da već kad smo im već uskočili u novčanik na jedan način pa im uzeli ono što imaju pa barem im vratimo to kao jedna poštena pravedna politika na drugi način. Ne, nego uzmemo im tamo na prvi način, a onda na … još uzmemo i 100 000 kuna koje je uredno čovjek zaradio i kažemo nema se. Pa onda nema za ništa, možemo mi u jednom trenutku reći da nema više za ništa. Nema za učitelje, nema za profesore, nema za zdravstvene djelatnike, nema za ništa jer je to postao najveći trošak. Kao i objašnjenje poduzetnici oslobodili smo vam 2,5 milijarde kuna na zdravstvenom doprinosu, a od tih poduzetnika samoj državi 500, 600 milijuna, to je ta priča. Svima smo ali smo najviše sebi, tako i sada, i sad smo opet sami sebi. Naravno, ako se tek u 11. mjesecu i li u 10. vidjelo da je politika neuspješna, da nema rasta od 0,8% nego pad od 2%, da to stvara određene dubioze u proračunu, da se počinje vikati na sve one jer ovo priča nije iz 2. i 3. mjeseca, da smo to tada imali tada bi znali da je to nekakav plan, pa i 21, nema veze, bio bi plan. Vi ste to saznali u 10., 11. mjesecu i zato imamo sad izmjenu i dopunu zakona. Svi ste očekivali nekakav rast koji se nije dogodio i zato opet ponavljam da su ovi policajci nažalost žrtva kontroliranog deficita i loše gospodarske i porezne politike ove Vlade. Hvala.
Iduća replika, poštovani kolega Branko Vukšić.
Novca zapravo ima i vi ste govorili, samo je pogrešno raspoređen taj novac. Za jedne ima novca za otpremnine, za druge nema novca za otpremnine. Recimo za savjetnike ima novca, za radnike nema novca. Nisu SDP-ovci pogriješili kad su trčali potpisivati kako vi to zovete na Trg bana Jelačića prijedlog o referendumu, sindikalni zahtjev kojem smo hvala Bogu mi Laburisti 80000 potpisa sami skupili. To je neoliberalna retorika koju vi možete prodavati kome god hoćete. To je jedino što su dobro napravili tada, ali sad su na žalost preokrenuli ploču pa su dali vama ruku i rekli ste vi ste bili u pravu. Tu ste vi, da. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Ne repliciram vama, samo vas gledam. I vi mene gledate isto tako. Preraspodjela je zapravo ključna riječ kako za neoliberalni kapitalizam, ali i preraspodjela je ključna riječ i za temu o kojoj večeras govorimo i o tome zakonu. Upravo su kolege i kolega Vuljanić je malo prije govorio o tome da ja sam u svom uvodnom izlaganju govorio ima novca i u policiji samo dajte malo reorganizirajte se.
Slijedi replika kolege Mladena Novaka.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa čisto, kolega Boris spomenuli ste otpremnine na Hrvatskim željeznicama, pa normalno ne mogu odolit a da ne reagiram na to. Bitna je razlika s obzirom da se ovdje radi o otpremninama koje se odnose na ljude koji ostvaruju uvjete za mirovinu po ovoj ili onoj osnovi. Na željeznici to nije tako. Ali spomenuli ste cifru od 20000 kuna i to je točno. Znate koliko realno može dobiti radnik na Hrvatskim željeznicama? Ne pričam samo o onome fizičkom radniku manevristi, ne pričam ni o prometniku, ne pričam ni o strojovođi. Recimo jedan referent, pola toga. A ona druga polovica, odnosno onaj gornji dio je rezerviran za one kadrove koji su politički zbrinuti jer oni su svi bili na koeficijentima, jer do tog iznosa se može doći samo množenjem godina provedenih tamo sa plaćom koju je taj radnik ostvario. Tako da je i to opet hajmo reći posebna grupa ljudi koja je već do sada bila dobro debelo nagrađena. Htio sam i drugi dio replike, međutim oduzeo mi ga je kolega Vuljanić. Rekli ste ministru nećete valjda doći na tu ideju da ljudi putu tamo vamo da bi temeljem putnih troškova ostvarili dodatak na plaću. Pa to se radi. To se radi, ali doduše protiv njihove volje. Ljudi bi rađe bili negdje doma bliže nego gubili još pola radnog vremena na putovanje. Hvala.
Na ovu repliku odgovara poštovani kolega Josip Borić.
Pa mogu se složiti u ovom dijelu sa vama. Ja sam tu otpremninu i visinu njezinu naveo zato jer je za mene otpremnina iz državnog proračuna, otpremnina iz državnog proračuna i ona nema drugačije ime nego otpremnina. E sad, da li je netko otišao to ćemo vidjeti u tim željeznicama, jer tek se traže dobrovoljci. Jer nije lako otići iz sustava bez obzira na 200000 kuna. Pitanje je što će ostati u sustavu? Hoće li nam iz sustava otići pedeset godišnjaci, šezdeset godišnjaci ili će nam otići trideset i četrdeset godišnjaci. Kakva nam ostaje radna snaga u onom dijelu koji ostaje? I nije lako naći danas u restrukturiranju dobrovoljce za odlazak, jer ljudi su svjesni da ta plaća koja je ipak plaća i dolazi je puno vrednija od jednokratne otpremnine koja ode u godinu, dvije dana i treba naći novi posao. Međutim, ovdje je riječ o nečem drugom. Ovdje su stečena prava, zakon je trebao stupiti na snagu. On se odgađa. Priča se da je to kukavičje jaje. Opet istoj toj Vladi rečeno valjda, nadam se svima bi bilo dobro da opstane do 2015. Ali kako je krenulo bojim se da neće. To je predizborna godina. Tada ćemo vam dati 100000, ali onda je to jedno drugo vrijeme. Ako bude, možda izbori. Zašto nije odgođeno do 2014.? Zašto nismo odgodili do 2020.? I to je pitanje. Zašto baš 2015.? I to se nameće kao evo odgovor na repliku. Mogli smo i do 2020. i svi smo mirni, barem dvije Vlade za redom po tom pitanju. Ali nije to to. kažem, do ministra je da sjedne s ministrom financija i izbori se za svoje ljude. Jer to svi rade ministri. Znamo mi kako se stvara proračun. Treba se izboriti za novce, za onih 100 milijardi koji prođu godišnje kroz proračun. Njima je svejedno kako će se potrošiti, kroz tri ministarstva, 20, 25, kroz 18. Samo je bitno naći najbolji način da se objasni zašto je to potrebno. Ovo je najlakši način. Ukinemo, maknemo i svi smo riješili problem.
I posljednja replika poštovani kolega Franko Vidović.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Nisam se mislio doista javljat više, ali jednostavno ste me ponukali. Dakle, kažete policajci su žrtva. Koga? Čija žrtva? Dakle, ono što mi pokušavamo napraviti, opet ću vam ponoviti, jeste ono što je realno, što je moguće. Ne obećavamo nikome Potemkinova sela, ne obećavamo kule u oblacima kao što su to radili neki prije nas. Zato danas raspravljamo o ovome. To je činjenica. Ono što pokušava napraviti, pa ako hoćete i ministar financija kog spominjete jeste racionalizacija troškova, jeste racionalizacija svega što se može racionalizirati jer jednostavno to je neophodno ovog momenta. 8 godina ste imali vlast. Posljedica te vaše vlasti su čitamo ih svaki dan u medijima i kad govorite u uskakanju u novčanik hrvatskih građana vjerujte nije ništa gore od crnih fondova za uskakat u novčanik hrvatskih građana. A s time SDP hvala Bogu nikad nije imao veze.
Na repliku odgovara poštovani zastupnik Josip Borić.
Gledajte, kažem možemo mi ovo ispričati na puno raznih načina. Mogao bih vam sad na ovo zadnje odgovoriti na način da ste vi dogradonačelnik jednog grada u kojem se skupila nedavno jedna skupina građana i pokopala taj grad kao rezultat uspješne politike. Što imamo od toga? Ništa. Znači, pokopali su ga. Jednostavno neuspješan grad. Ali ja govorim o biti problema. Jer mi smo ovo sveli na 60 milijuna kuna u proračunu od 100 milijardi. A onda sam to usporedio sa drugim ministarstvima gdje se vidi da se može isplatiti otpremnina od 200 tisuća kuna u istoj toj Vladi, u istoj ovoj državi. Pa nije ovo proračun ne znam Republike Slovenije, Austrije, ovo je hrvatski proračun za svih jednak. I onda vi nama objašnjavate da je ovo jedini način, da je to racionalizacija. A ja navodim ove savjetnike kojima dajete, njih će biti 5, 6, 10 nevažno dat ćete im 50 ili 60, vidim po natječaju možda i više milijuna kuna za savjetovanje. Pa jel' se slažemo da je to racionalizacija troškova? Hoćemo se složiti oko toga? I sad se ja pitam da li će vaša supruga glasat za vas na sljedećim izborima? Ta koja je prosvjetni radnik. Neće. Uzeli ste im 2 plaće u 12 mjeseci. Eto, hvala.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovani kolega Miroslav Tuđman. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodine ministre. Ja bih prvo rekao jednu načelnu primjedbu koja se odnosi zapravo na sve zakone o kojima raspravljamo i u čemu se zapravo očituje manjkavost, a pogotovo i na ovome primjeru. Mi u pravilu imamo zakone gdje na prijedloge izmjena ili dopuna ili novih zakona gdje nema analize postojećeg stanja, gdje nema informacija o provedenoj raspravi, gdje nema procjene očekivanih rezultata, gdje nema očitovanja o stavovima onih koji su zainteresirani i koji su sudjelovali u toj raspravi. Zašto to govorim? Zato što onda cijela rasprava je fiktivna, odnosno ide sa parcijalnim interesima ili spoznajama ili podacima nas koji raspravljamo. Ovdje u ovoj stvari dobio sam ja, a vjerojatno i drugi, stav sindikata Ministarstva unutarnjih poslova. I oni naprosto kažu da su netočni podaci koje ministarstvo iznosi. Tvrdi se naime sljedeće: da je iznos od 127 tisuća kuna koji bi trebao prosječno biti isplaćen netočan jer da bi neto plaća od 5400 itd. da ne čitam brojke iznosila 54 tisuće i nešto kuna. Znači, ovaj iznos je uvećan za preko 37 tisuća kuna. Drugim riječima ne bi trebalo 63 milijuna nego 18, odnosno 19 milijuna kuna da se isplati ovo što se traži. Da li su te brojke točne ili ne, to je trebalo biti u ovome materijalu, trebalo je biti očitovanje Ministarstva, a s druge strane ja ih uzimam kao relevantni podatak upravo zbog toga što znači da oni koji se bune ili na koje se odnose bi bili zadovoljni sa tim iznosom. S druge pak strane tvrdi se, a ministarstvo nije dalo analizu da je provelo racionalizaciju ili gdje se može uštedjeti, a sindikat ovdje predlaže nekoliko mjera po kojima bi se moglo uštedjeti i doći do tih sredstava a da se ne opterećuje budžet. Ovdje je već rečeno, a to se navodi i ovdje, da postoji veliki broj policijskih službenika koji putuju na posao 50, 100 ili više km svakodnevno, a postoji mogućnost njihovog premještanja bliže mjestu stanovanja što su oni već mnogi i zatražili, ali im nije udovoljeno. Neki od njih za putne troškove dobivaju preko 6 tisuća kuna mjesečno pa prema tome kad bi se to smanjilo već na pola to bi se uštedjelo tih 18 milijuna kuna koje je potrebno. Ili pak s druge strane navodi se primjer da jedan dio manji dio policijskih uprava radi u smjenama 12-24, odnosno 12-58 sati gdje bi se kad bi se i drugi dio ili jedan dio policijskih uprava tako organizirao onda bi se mjesečno uštedjelo sa ovim dvosmjenskim radom mjesečno bi se uštedjelo na troškovima 7 dana, drugim riječima 30% troškova za prijevoz bili bi manji. Ili isto tako se iznosi da sad ne čitam dalje detalje vezano za opremu, za kupovanje opreme gdje je obvezno u bonovima dati ići u Varteks pa to preuzeti gdje tvrdi se da im ona oprema nije adekvatna ili za većinu nije adekvatna, a da bi ljudi pristali i na manje iznose kad bi dobili to novčano, znači za 30% manji iznos. Prema tome, ovdje je druga verzija ove priče na koju mi nemamo stav i odgovor ministarstva. Prema tome, to je jedna stvar. Drugo, ovdje se govori puno o kukavičjim jajima, ali ja nešto ovdje ne razumijem ako je to bilo kukavičje jaje prošle godine zašto onda tu odredbu ne ukinete potpuno pa kažete to nije u redu i gotova stvar. Ne, to se ostavlja, prolongira se za pro futuro, ali se i dalje priča o kukavičjem jaju. Te dvije stvari naprosto ne idu skupa. Prema tome mora se tu vrlo precizno odrediti na drugi način, odnosno očigledno jeste i mislim da se tu ne radi o privilegijama, da se radi o pravima da ti policajci imaju pravo na tu otpremninu i da ima u postojećima na temelju ovih primjera, nemam razloga ne vjerovati tome, dovoljno prostora da se steknu uštede da se to može isplatiti. Sad dolazimo, po mom mišljenju, na ključni problem gdje je najveća pogreška što se tiče naše budućnosti. Ja neću govoriti u kategorijama rada nego ću govoriti u kategorijama ljudskih potencijala jer u informacijsko doba, a vjerujem da smo barem čuli i da živimo u nekakvom informacijskom dobu, je znanje, kvaliteta, iskustvo, profesionalnost ono što se plaća i ono što vrijedi. Mi sustavno naprosto režemo naše šanse za budućnost. Ovdje na ovaj način ne nagrađujemo, a samim time i odbijamo buduće zainteresirane da se, da počnu raditi u ovom sustavu. Prije tjedan, dva smo imali priliku čuti najavu konstataciju da se na FER-u samo otpušta ako se ne varam 60 doktora elektrotehnike, jer za njih nema više mjesta, iz osobnog iskustva znam da na Filozofskom fakultetu nema šanse da će se nekome znanstvenom novaku produžiti, dati radno mjesto, da će se moći zaposliti, svjedoci smo da u osnovnom i srednjem školstvu se režu plaće nastavnicima, prema tome upravo one profesije koje nam školuju ljude sa znanjem ili one profesije gdje trebamo imati ljude od znanja mi to naprosto sustavno uništavamo. Nema šanse da sa, da onda možemo napredovati i bilo koji program razvoja Hrvatske ostvariti, i to je ona tragedija u kojoj je prilog i ovakvo rješenje ovoga zakona.
I posljednja pojedinačna rasprava, poštovani kolega Mladen Novak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Veći dio moje rasprave ustvari je moj prethodnik izgovorio iz ovog pisma sindikata i na žalost tu smo ostali u jednom neznanju, jer ustvari sad na kraju nismo ni sami sigurni koji je od ovih podataka točan, da li onaj koji smo ga dobili službeno ili ovaj što iznose sindikati, a čisto sumnjam da bi baš onako olako baratali sa neistinama ili poluistinama. Kolega Vukšić je otprilike izneso sve stavove kluba Hrvatskih laburista, pa tu ne bih nešto pretjerano dodavao, a plus toga zadnji sam govornik pa da i malo i skratim. Ono što me isprovociralo najviše na ovu raspravu upravo su ove priče oko kukavičjih jaja, podmetanja, nepodmetanja, definitivno ne bih se složio da kukavičje jaje jer na način, to je nešto što se znalo, vaši zastupnici su bili tu kad se donosio takav zakon, prema tome zakon je i javan, nije tajan, znači svi su znali za njega, ali se ja sebi postavljam pitanje da li ste znali da to nećete moći isplatiti. A ako ste znali zašto to niste rekli u predizbornoj kampanji pa da ljudi budu svjesni živjet će teško, uzet ćemo im ono što im pripada. Normalno to nitko ne može očekivati u predizbornoj kampanji da netko najavljuje ljudi mi ćemo vam uzeti. Ali nije ni korektno isto tako prebacivati e to je sad kukavičje jaje njihovo, a istovremeno napravite kukavičje jaje drugo pa servirate ne u predizbornu nego u izbornu godinu. Isto tako mogu se i s vama složiti da 2011. isto izborna godina, ista priča. Prema tome ostaje ono što smo mi rekli davno prije svi ste vi isti. Sad ne mogu odoliti isto tako kolega Borić je spomenuo u par navrata željeznice, pa da mu ne spomenem i te željeznice. Nije stvar u tome, kolega rekli ste da je privilegija danas državna služba, odnosno rad u javnom poduzeću. Prije 5, 6 dana sam dobio dopis koji su dobili svi radnici HŽ karga da do konca godine 880 ljudi ide van iz karga, a u tom istom dopisu piše iduće godine se ide u stečaj sa istovremenim otkazivanjem svih ugovora o radu. Nisam baš siguran da su to privilegije za te ljude koji tamo rade, još plus toga uvjeti u kojima rade to je katastrofa. Kad smo već kod uvjeta, apeliram na ministarstvo, na vas ministre, stvarno ljudi koji su bili u ovim prosvjedima, ne znam da li ste ih i pogledali, ali to stvarno to su uniforme, to su odore koje su stvarno iskreno rečeno jadne, ali to je isto slika i prilika kad dolaze turisti ovdje, pa i oni ih vide, pa i iz tog razloga bi trebalo nešto poduzeti. Ne znam koliko su točne, da li je to više u šali rečeno, da li je istinito, ali čuo sam izjave tih policajaca da ponekad nemaju goriva u vozilu da bi izašli na intervenciju. A ako je to i šala, loša šala, ali ako je istina onda stvarno stanje kaotično. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike na ovo izlaganje. Najprije poštovani kolega Josip Borić.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Novak nisam govorio o privilegijama kad sam govorio o željeznicama, znači nisam govorio o privilegijama, nego sam usporedio dva ministra. Ministar pomorstva može naći novac za otpremnine, ne treba mijenjati, ministar unutarnjih poslova ne može naći novac, moramo mijenjati zakon. O tome se radi. A sve ovo ostalo kažem po meni tih 60 milijuna nije problem, problem je u onome što je mi i ministar sam rekao u 7 i pol tisuća ljudi koji mogu napustiti sustav. Ali to se neće riješiti ni ovim zakonom nego će doći do novih nepravda gdje će ljudi za ista radna vremena ili za isti staž imati nešto manje mirovine, od onih koji su možda otišli prije 5 godina u mirovinu što nije ništa novo u ovoj našoj državi, znači da ljudi koji odrade 40 godina radnog staža imaju manju mirovinu od onih koji su radili 20 godina, itd., itd. Ovo je samo pokušaj da se nešto sanira jer u državi improvizacije kojoj svjedočimo svakodnevno znači da nešto uvijek nešto gasimo, da nema jasnog cilja, jasnog plana, dešava nam se da u 10. mjesecu saznajemo da nemamo novaca, a onda se reagira zakonima i taj novac se nalazi, na način da ga nema, nego ga evo ostavljamo nekome u nasljeđe. Hvala.
Na repliku odgovara kolega Mladen Novak.
Kolega Borić nisam ni ja mislio da mislite da je privilegija raditi na Hrvatskim željeznicama, nego općenito sigurno radno mjesto u državnim firmama. Međutim ono što želim ukazati nemamo u državnim firmama više sigurnih radnih mjesta jer to što se odnosi na HŽ odnosi se i na HEP i na Hrvatske šume i na Hrvatske vode sve to ide u svojevrsno restrukturiranje. Restrukturiranje po hrvatskom modelu uvijek znači otpuštanje radnika i to obično u nekim malo većim ciframa. Ono što je i s ovim drugim dijelom koji ste spomenuli koji ste rekli apsolutno se slažem ali ono što se meni ne sviđa općenito o stanju u Hrvatskoj je ministre vi ste rekli malo prije da nema govora o otpuštanju u MUP-u, međutim ja se sjećam vašeg govora odnosno mediji su ga prenesli iz rujna da ima ako se ne varam 2 ili 2,5 tisuće ljudi viška u MUP-u. Na Hrvatskim željeznicama je spominjano 5 tisuća ljudi u HEP-u ne znam 800 sada govorim na pamet ali stvara se psihoza, ništa nije sigurno, svi ste ljudi ugroženi, budite sretni ako imate radno mjesto a plaću ne morate ni očekivati. To je ono što ne valja. Ne može biti netko zahvalan zato što je dobio plaćen svoj rad, pa to je nenormalno. I stu se apsolutno slažem sa kolegom Đurovićem. Očekuje se zahvalnost tih ljudi koji se dobro debelo narade na svom poslu, zahvalnost ako uopće i dobiju plaću. Pa to je nešto što se podrazumijeva, moraš biti plaćen za ono što radiš. Hvala.
Sada ćemo čuti još završnu riječ ministra Ranka Ostojića.
Gospodine potpredsjedniče, štovane.
Ja se ispričavam, oprostite kolega Branko Vukšić.
Ništa već je kasno, buran dan je bio. No ja ću vrlo kratko. Rekli ste da nije dobro kako izgledaju uniforme odore hrvatskih policajca zbog turista. Možda je to dobro, turisti misle možda da su to naše povijesne uniforme.
Pozivam sada ministra unutarnjih poslova Ranka Ostojića za završnu riječ.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Štovane kolegice i kolege zastupnici i zastupnice. Prvo ću počet od kraja, a to je ovo ismijavanje uniforme, nadam se da nije dobro, ne, ne to sam htio reći. Bilo bi dobro da se malo klonimo tih riječi o poluraspadnutim autima i o svim ostalim stvarima jer meni recimo ne pada na pamet da tu kritiku uputim onima koji su te uniforme kupili, kada su ih kupili i pod uvjetima i zašto tako izgledaju. Zato što zaista kao ministar unutarnjih poslova ponovit ću malo prije ono što sam vam rekao a to je zainteresiran sam da se u državnom proračunu ne troši samo 20% za razvoj hrvatske policije, radimo maksimalne napore da bi dobili što bolje uvjete i da ti ljudi upravo uštede koje jesu napravljene na luksuzima i raznim varijantama budu upravo za njih. Ali mislim da je po meni puno bolje govoriti o tome kao maloprije ona kritika oko policije Krim policije, ja moram u njihovo ime ustati i reći, a to je da svi dijelovi policije djeluju sukladno zakonu. Ne bi ih razdvajao da temeljna valja, da granična valja da Krim policija ne radi. Uostalom mislim da nikome drugome i građanima ove zemlje ne treba ništa drugo nego … na akcije koje rade. Što se tiče kukavičjeg jajeta, ja taj izraz nisam koristio. Ponovit ću još jedanput bitnu stvar a to je da bih volio biti ministar koji može odnosno ne da ja isplatim nego u državnom proračunu budu osigurana sredstva da policajci dobiju ne 10 nego 20 ili nemam pojma koliko novaca. E kada to možemo napraviti i zašto su na neki način rokovi napravljeni i stavljeni? Onda kada budemo u prilici da možemo napraviti reformu, onda kada budemo mogli napraviti reformu, onda kada budemo mogli napraviti drugačiju organizaciju unutar policije, onda kada ćete se vi složiti sa mnom se neće događati da kolektivni ugovori zapravo budu stimulacija zato da se na jednom mjestu živi, a na drugome radi, da se događa varijanta da čovjek dobije posao u Zagrebu onda brže bolje mijenja mjesto prebivališta da bi osvojio određene putne troškove i uostalom možda radi jedne druge stvari, a to je valjda ćemo naplatiti sve ono što je policija odradila. Meni je žao što nema zastupnika Šukera pa bi on možda mogao odgovoriti da zanemarimo sve one priče o štednjama koje smo imali, a to je zašto nije naplaćeno 696 milijuna kuna prometnih prekršaja koje je policija odradila u zadnje tri godine. govorim samo o onome što nije ušlo u zastaru, a prije toga milijardu koja nije naplaćena. To je nešto što je podatak sigurno točan, a naplaćeno je u zadnje tri godine od ovih 696 milijuna kuna u Poreznoj upravi 19. Tako da znamo koji su to odnosi pa onda i znamo gdje bi mogli vrlo jednostavno pronaći uštede i varijante. Oko brojki, kada vas informiram onda vas molim da do kraja vam kažu, a to je ta priča o neoporezivom dijelu. To znači ono što MUP kako su točno ovdje navedene brojke, a onda dolazimo do neoporezivog dijela pa se u sindikatu smatra da je to ionako državno pa onda nema potrebe da MUP na taj način to gleda ili takvu brojku iznosi. Ono šta nije nadmetanje u matematici, istina je sljedeća govorimo o idućoj godini o 2013.godini o projekcijama proračuna i o nečemu što se ne može napraviti, da li je netko znao ili nije znao. Malo prije ste spominjali Zakon o policiji koji je bio u siječnju i veljači upravo tema razgovora i kao takav poslan upravo EU komisiji na mišljenje. E to je ono što je važno. E baš tada smo predlagali upravo skidanje ovih odredbi drugačijeg reguliranja pitanja otpremnine, a to je da ministar unutarnjih poslova uredbom sukladno financijskom stanju u proračunu donosi odluku o visini otpremnina, a najmanje da to bude onako kako je u kolektivnom ugovoru. Prema tome, nije istina da se nije govorilo. Jer kada netko kaže da je neko nekome izbio 100 tisuća kuna pa nećete valjda reći da niste porazgovarali sa vašim ministrom financija da ste dogovorili 2003., 2004., pete, šeste, sedme, osme, devete, desete ili jedanaeste da ne izbijete 100 tisuća kuna ljudima. Zašto ih onda niste ukalkulirali i platili ljudima koji su tada odlazili u mirovinu. Prema tome, nije bilo zakona, to znači da nije bilo tog zakona ne mislite da bi se moglo osigurat sredstva kako je kolega Borić zapravo sugerirao, a to je kod vašeg sistema sjedne s ministrom i dogovori. Prema tome za mene proračun donos Hrvatski sabor, a ne dogovor ministra financija i nekog drugog ministra koji onda dogovaraju te stvari. Mi imamo još puno stvari koje moramo uštedit, riješit, napravit, upravo s onim ciljevima za koje sam iz današnje rasprave vidio, a to je da se svi zalažemo da policajci imaju što kvalitetnije uvjete rada, da imaju ne samo svoju plaću već i kvalitetnu opremu. Pa u tom smislu morate shvatit da onda kad birajući između interesa i nekih prava koja zapravo nisu stečena i onoga što je neophodno za odvijanje jer proračun koji ste vi spomenuli od 4 milijarde i 130 tisuća kuna, zaboravili ste da je spušten za 340 milijuna kuna, a da je u projekciji proračuna da bi trebao ići još dole. Da li imamo manji broj ljudi, ne. 183 ove godine, do kraja godine još 460. Dalje što se tiče svih ušteda, ja bih samo spomenuo da smo imali upravo ono što smo mi sad promijenili. Sjetite se da je načelnik Car bio iz Zagreba, radio je u Zadru, da je načelnik Prša bio u Osijeku, sad je u Zagrebu, da je gospodin Tulušić bio načelnik u Splitu, sad je u Zagrebu, da dvije najviše pozicionirane osobe u rangu državnog tajnika koji trebaju pokrivat Vukovar i Zadar su živjeli u Zagrebu, e pa toga više nema, upravo na to posebno pazimo. I kod ove situacije oko Granične policije i svega ostaloga, a to je da se ne događa da to bude trošak koji ima ovo ministarstvo upravo radi lošeg rasporeda i tako će biti kod rasporeda graničnih policajaca koji krajem ove godine ulaze u policiju. Ono što bih ja još spomenuo i mislim da je važno da objasnim prije svega, a to je rasprava koja je onda vođena o Zakonu o policiji, raspravljala između ostaloga i o ovoj točki. I da ne bih ja ispao ministar koji zaboravlja svoje riječi točno ja sam rekao da stavljajući nacionalni interes stavljam ga ispred garda prema Europskoj uniji, apsolutno ste tu točno citirali ali isto tako morate znat da o ovome dijelu Europska unija nije ništa rekla, a vidite i sada da ništa ne govori. Ali je istina da smo radi toga šta nije promijenjen zakon ostali bez dodatnog građanskog nadzora nad policijom, bez kontrole izlista, bez svih onih mjera koje su bile predložene upravo u tom zakonu i vjerujem da ćemo sutra se onda složit da ipak neke stvari je tu trebalo promijeniti. Što se tiče krajnjih mojih rečenica koje mislim da bi trebale ići u podršku svemu ovome, još ću jedanput ponovit, kao ministar bilo bi mi jako drago da sam u prilici da ovo možemo riješit. Mi moramo štedit novce, tražimo varijantu kako doći do toga da zatvorimo i prema proračunu za iduću godinu s jedne strane interes Republike Hrvatske, a to je da se smanji deficit između ostalog i u našem resoru. I za kraj mislim da je dosta važno da vam kažem, 4,5 milijuna stanovnika u zemlji u kojoj sam ja živio, a to je Norveška ima 8500 policajaca. Hrvatska ih u ovom trenutku ima 21000, uskoro će imat 21500. Evo samo toliko što se tiče brojki i nečega o čemu moramo mislit. Hvala.
Hvala i vama ministre. Sad na ovu završnu riječ imamo prijavljene četiri replike. Poštovani zastupnik Dražen Đurović je prvi koji se javio.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa očito od kraja kad u Hrvatskoj bude živjelo 4,5 milijuna Norvežana vjerojatno će i u Hrvatskoj biti 8500 policajaca. To je što se tiče kraja. Što se tiče početka, ne bi bio branitelj gospodina Šukera, ali ako ima nešto što je u radu policije nepravedno i što je mogla riješit, što Francuzi riješe općom amnestijom koju predsjednik poduzme kad bude izabran, to su sitni prometni prekršaji. Nijedan hrvatski predsjednik, nijedna hrvatska vlast nije za time posegnula, ne znam da li ima ustavne ovlasti. Ministre, ljudi će robovat u zatvorima ako treba i mjesec dana za 300 kuna besmislenog prometnog prekršaja kojim su kažnjeni. Kriterij označavanja cesta u Hrvatskoj po županijama su posve neujednačeni. Vi se vozite puno po Hrvatskoj i ja se vozim i mnogi se vozimo i vi vrlo dobro znate da su županijske policijske uprave različito razvrstavale ograničenja brzine, a da se policijske sačekuše prometne policije nalaze uvijek na mjestima gdje zatim nema potrebe. Naravno nalazi se zato što ljudi tamo brže voze. I da u Brodsko-posavskoj županiji, Vukovarsko-srijemskoj, Virovitičko-podravskoj, Požeško-slavonskoj su na sasvim različit način iste vrste cesta stavljeni znakovi ograničenja. Ili je svaka imala svog županijskog načelnika policijske uprave i svaki je imao svoje kriterije koliko se brzo u nekoj županiji treba voziti, a nitko u Republici Hrvatskoj nije od … ograničenja, a policajac stane tamo gdje nema razlog da se vozi. I imamo zaista desetke tisuća bespotrebnih kazni i jednostavno to treba riješit nekom amnestijom da ti jadni ljudi bespotrebno se ne vuku kao utuženici za sitne prometne prekršaje. Hvala.
Na repliku odgovara ministar Ranko Ostojić.
Gospodine zastupniče, prije svega mi je krivo ako ste pokušali označit Hrvate ili građane Republike Hrvatske u jednom negativnom smislu uspoređujući ih s Norvežanima, mislim da to nije primjereno, a vidim da niste nikad ni bili u Norveškoj pa nemate pojma kako to tamo izgleda, a možda bi vam pomogla statistika broja kaznenih djela koja se tamo događa ali dobro. To je jedan dio priče, a to je da ne govorim loše o … [[Govornik se ne razumije.]] i svemu ostalome. Drugo što se tiče sačekuša ja bih vas ipak molio da ukoliko nešto što se protivi pravilima uvijek prijavite. Nemojte načelno i generalno govoriti, jer vjerujem da policija radi svoj posao upravo na način da pokušava smanjiti broj prometnih prekršitelja i smrtno stradalih. Reći ću vam samo jedan podatak da u ovom trenutku je 8% manje poginulih u prometu nego što ih je bilo prošle godine. To je nešto što su napori. A treće, protivim se apsolutno vašim riječima o tome da bi trebalo neku amnestiju napraviti, jer bi onda prije toga trebalo objasniti zašto su diskriminirani oni kojima je naplaćena kazna, tih 19 milijuna kuna, a tko je odlučio da se oslobodi 696 milijuna kuna neke druge … [[Govornik se ne razumije.]] I nemojte tražiti od nas, od policije, vi saborski zastupnici koji donosite zakone da mi ne provodimo zakone. Oprostite!
Druga replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa imam osjećaj da me ministar krivo shvatio kad sam ja govorio u svom izlaganju o stavkama proračuna i uspoređivao to sa nekim drugim stavkama proračuna. Ministre, ne možete pričati o racionalizaciji svi ministri redom dok za savjetnike u monetizaciji Autocesta izdvajate od 60 do 80 milijuna kuna. To se zove nevjerodostojnost. I to je činjenica da državni proračun ima. I onda sam to shvatio kao sposobnost tog ministra da to pitanje riješi kroz državni proračun na način kako on smatra da je to pravedno. Mi smo svjedoci da postoje ministarstva koja su se izborila i za određene centre za energiju, za određene agencije itd. I to doživljavam kao sposobnost ministra. I zato sam rekao i nepojmljivo mi je da ste mi vi sada odgovorili u dijelu slaganja proračuna da šta ja očekujem da ćete vi sa ministrom financija dogovoriti stavke proračuna za ovu godinu. Pa ja ne znam kako se to onda radi. Pa ne valjda da ministar Linić vama složi svima sve i jednu stavku svog proračuna, svakom ministru pojedinačno. Pa naravno da svaki ministar podnosi određene zahtjeve, pa se onda to na neki način valjda u razgovorima i usklađuje. Ali ja mišljenja sam da se vi niste možda dovoljno zauzeli za svoje radnike i da je ovo možda najelegantniji način kako je najbolje ne riješiti taj problem. A onda kažem, ja sam rekao da je 100 milijardi svejedno na koji način se potrošit. Ali oni koji znaju očito to umiju bolje nego ovi koji su na kraju ostali bez svojih zakonom stečenih prava koji su bez istih ostali danas kroz izmjene i dopune ovog Zakona o policiji. Hvala.
I na ovu repliku odgovara ministar Ranko Ostojić.
Mislim da se nismo onda zaista dobro razumjeli, a to je ja ću ponoviti a to je Sabor je taj koji donosi proračun. Naravno da razgovara sa ministrom financija ali ne na način na kako ste vi sugerirali, a to je da se netko za nešto izbori. Varijanta je sljedeća. Imate plan, imate smjernice i imate u tome proračunu situaciju u kojoj ćete upravo iznimno Zakonu o policiji uspjeti napraviti one zahvate koji su potrebni, ali ne posezati za tim kako u drugom resoru. Naravno da nije došlo do izmjene Zakona o policiji, naravno da nije došlo do reforme u kojoj smo mogli smanjiti broj rukovoditelja, naravno da nije došlo do reforme u kojoj je skinuto desetke tisuće zvanja koja su se dogodila zahvaljujući tome nepravednome donošenju uredbi iz tog zakona. A onda naravno da smo u situaciji da nam fali za plaću. A možda bi bilo dobro da s obzirom da je gospodin Šuker tu blizu vas i često citira da bi napisao romane o onome što je doživio 2003., možda da odgovori o ovoj razlici u kamatama koliko ona iznosi, pa bi onda se lako dogovorili oko tog, da to vidimo koliki je to iznos, a ja se s vama ne mogu nikako složiti o tome da na 100 milijardi 500 milijuna kuna nije važno. Je važno je, svakih milijun kuna je važan ako se događa u situaciji u kojemu i ovo treba osigurati, smanjiti deficit i napokon doći do situacije da počnemo vraćati dugove.
Treća replika poštovani kolega Miroslav Tuđman.
Gospodine potpredsjedniče, nekoliko stvari ovdje što je ministar rekao po mom mišljenju opet se radi o parcijalnim izjavama i parcijalnim podacima. Ministar je rekao da osobe koje su prije bile stanovale u jednom gradu, radile u drugom i da je to riješeno. Nabrojao je par primjera. Ovdje iz ovoga stava sindikata govori se o tome da postoje zahtjevi, veliki broj zahtjeva kojima nije udovoljeno. Ja ne sporim i vjerujem da je točno ono što ste rekli, ali ovom Saboru je trebalo predočiti koliko još takvih pozicija ima i da li se na njima može uštediti. I to bi bio pošteni odgovor. S druge strane, ako kažete da zakoni obvezuju onda je ovaj zakon sadašnji vrijedio i kada ste radili budžet i prema odredbama tog zakona trebalo je predvidjeti sve ovo što se govori, a ne imati na umu je mi ćemo to promijeniti. To naprosto nije poštivanje zakona i zakonskih odredbi. Ili ste trebali reći na početku promijenit ćemo taj zakon pa ćemo zato će ta stavka biti takva i takva. Prema tome, to je ono što je ključ. Druga stvar, imali ste ovdje koliko tisuću i pol ili 2 tisuće policajaca u štrajku. Zašto nema razgovora sa njima i zašto nema obrazloženja stavova koji jesu ili koji nisu tih ljudi prihvaćeni. A radi se o ljudima, a ne o nečem drugom. Prema tome, mislim da je to način kako se naprosto ne postupa. S druge strane, ovo je naprosto sa Norveškom i brojem policajaca jedan parcijalni podatak koji ne znači ništa. Koliko Hrvatska ima granica? Koliko morate policajaca imati angažirano na granici, a koliko Norveška ima svojih geografskih, zbog geografskog i drugog područja [[Upadica Stazić: Vrijeme gospodine Tuđman.]]
Odgovor na repliku poštovani ministar Ranko Ostojić.
Evo gospodine zastupniče prije svega razgovarano je naravno sa sindikatom, ali ovdje nije tema o uštedama i iz tog razloga nemate objašnjenje ušteda jer danas nije predložen niti zakon niti zaključak o uštedama niti tražimo novac za to naći. Jer mi ćemo imati razloga itekako da razgovaramo u drugome dijelu kada bude došlo do proračuna. Da onda vidimo sve to skupa što bi dali policajcima, što smo spremni napraviti. Drugo, trebalo je zaista vi ste potpuno u pravu predvidjeti ali to nije napravljeno kad je donošen Zakon o Policiji. Tada nigdje nije napisano da će to državni proračun koštati toliko i toliko. Tada u toj raspravi nije kazano da će državni proračun imati toliko i toliko milijuna kuna. Toga nije bilo. Ja govorim o donošenju Zakona 2011. godine. Kod prijedloga izmjena Zakona o Policiji upravo je rečeno zašto i obrazloženo zašto to ne može proći. Nikakvim projekcijama ni sada ni prije nikad nisu predviđeni bili ovakvi novci za isplatu ovih otpremnina i ono što je važno, ja ću vas moliti gospodine potpredsjedniče mogu li ja govoriti ili?
Samo izvolite, samo vi govorite.
Što se tiče brojki i Norveške apsolutno nikakve parcijalne brojke. Ja se nadam da ipak znate o kolikoj se zemlji radi, o veličini itd. Kod nas ima 6 tisuća graničnih policajaca, ali da se ne bi uspoređivali sa Norveškom onda evo prof. Tuđman samo ću vam reći u Austriji 596 policajaca, 316 u Njemačkoj, a kod nas 226. Vidite zanimljive razlike, dvostruko više. Prema tome, morali bi razmisliti o tome da je najbolji način podizanja kvalitete odnosno plaća policijskih službenika bi bio i u njihovoj efikasnosti. U smislu da ih je manje, a da su bolje plaćeni. U boljoj organizaciji da rade, da imaju kvalitetnije uvjete to bi nam puno više pomoglo jer onda bi mogli razgovarati ne o otpremninama nego i njihovim plaćama koje bi bile daleko bolje i veće.
Hvala lijepa. I posljednja replika poštovani kolega Branko Vukšić.
Ne znam netko prije mene reče, jedan od kolega, ministar me krivo shvatio. Mene je krivo shvatio ministar. Sarkazam ili duhovitost ili bilo što hoćete nekad je veća kritika od neke smrtne ozbiljnosti, a ovo što sam ja rekao je bilo duhovito i ne daj Bože da sam ismijavao policajce ili njihove uniforme što ni kolege nisu tako shvatile. Ja sam ismijavao, ako baš hoćete, loše politike. A loše politike su do takvih uniformi dolazile. Tako da ne bi bilo inputiranja da se ovdje Policija ismijava. I jednu najveću zabludu koju ministar čitavo vrijeme ponavlja, a to je da Sabor donosi proračun. Sabor diže ruke za proračun, zna se gdje se proračun donosi. Ajde mi recite kad je Sabor preokrenuo proračun u bilo kojem smjeru? Ma mislim to je ono sad je to vi nas ismijavate. Sad vi nas ismijavate da Sabor donosi proračun. Pa to se samo dižu, pozicija diže ruke a opozicija spušta ruke. I to je to. Mi smo ko prometnici, evo kad već željeznicu spominjemo.
Na repliku odgovara ministar Ranko Ostojić.
Evo gospodine Vukšić štovani kolega zastupniče sami kažete … krivo smo se možda razumjeli, ali htio sam reći da bi možda bilo dobro pitati zašto policajci uopće prosvjeduju u odori? Mislim da je to pravo pitanje pa bi onda mogli malo i o tome razgovarati. Ali, to je jedna od stvari koja je isto tako po meni loša. Jer Zakon o javnom okupljanju govori o tome da se na tome mora tako i tako postupati pa kad ne razlikujete policajca od ostalih, ali to bi bilo drugo pitanje. Ono što je po meni puno možda važnije ovaj zadnji dio vaših kako se kaže konkretizacija ja zaista vas moram pitati zašto vi onda primate plaću? Mislim kako možete govoriti da proračun donosite dižući gore-dolje ruku a da pritom sami sebe a kažete meni da vas ja ismijavam. Oprostite gospodine Vukšić ja kao saborski zastupnik sjedeći ovdje itekako sam se borio puno puta za neke stvari bez obzira na to tko mi što servira.
Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti. Obavijest, sutra počinjemo u 9,30 minuta i raspravit ćemo dvije točke prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi i druga točka prijedlog Zakona o lokalnim izborima. Imamo puno prijavljenih, trajat će vjerojatno cijeli dan. Odmorite se.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o policiji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 187. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 85 za, 32 protiv i 5 suzdržanih donesen zakon o izmjeni Zakona o policiji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, predlažem da idemo raditi po utvrđenom dnevnom redu sjednice Hrvatskog sabora. Sada je na dnevnom redu 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, prvo čitanje, PZ br. 184 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog zakona primili ste poštom. kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora koje se odnose na prvo čitanje zakona. To su članci 144.do 150. Poslovnika. Raspravu o prijedlogu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbora za lokalnu i područnu (regionalna) samoupravu. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno predložiti prijedlog? Predstavnik Vlade ministar poštovani Arsen Bauk. Izvolite.