Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao što je jučer najavljeno, sada će nam se povodom obilježavanja Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta obratiti predsjednik HS-a Gordan Jandroković. Izvolite g. predsjedniče.
Poštovane zastupnice i zastupnici. U nedjelju, 27. siječnja obilježava se Međunarodni dan sjećanja na žrtve holokausta. Na taj dan cijeli svijet odaje duboko poštovanje žrtvama nacističkog progona i genocida nad židovskim narodom i pripadnicima manjina, ali i svim žrtvama nacističkih i fašističkih režima tijekom 2. Svj. rata. Tim povodom danas smo na židovskom dijelu groblja Mirogoju ispred skulpture Mojsija položili vijenac uz sudjelovanje predsjednice republike Kolinde Grabar Kitarović, veleposlanika države Izrael, g. Ilana Mora, predsjednika Židovske vjerske zajednice, bet Izrael u Hrvatskoj, gospodina Aleksandra Srećkovića i predsjednika Židovske općine Zagreb, g. Ognjena Krausa. A veleposlanik Mor s nama je i na početku današnje plenarne sjednice stoga ga još jednom pozdravljam. Prije 73 godine, 27. siječnja oslobođen je nacistički koncentracijski logor Auschwitz. To zloglasno mjesto simbolizira danas i sva druga mjesta na kojima je izvršen genocid nad židovskim narodom, ali i sustavno istrebljivanje drugih neželjenih skupina za vrijeme nacističkih i fašističkih režima. Auschwitz simbolizira smrt 6 milijuna nevinih osoba čija je jedina krivnja bila različitost u odnosu na odabrane. Holokaust predstavlja najveću strahotu u povijesti tijekom koje, kako je rekao jedan od preživjelih poznatih književnika Primo Levi, nikada se toliki broj ljudskih žrtava nije ugasio u tako kratkom vremenu i u tako lucidnom spoju tehnologije, fanatizma i okrutnosti. I danas nakon 73 godine još uvijek ne možemo razumjeti zašto je tako nešto bilo moguće. Ili da parafraziram poznatog židovskog filozofa Emila Fachenheim, možemo jedino razumjeti da je holokaust nerazumljiv normalnom ljudskom umu. Sveta židovska knjiga Tora uči svakog pripadnika židovskog naroda da je njegova dužnost sjećati se, ali dužnost cijelog svijeta je također, sjećati se žrtava okrutnosti, nehumanosti, fašističkih koncentracijskih logora i patnje kojima su ljudi bili podvrgnuti. Sjećati se 6 milijuna ljudskih sudbina i njihovih neispričanih priča. Sjećati se svake žrtve poimence. Danas poštujemo uspomenu na sve koji su patili i umrli od ljudi koji su bili zaslijepljeni strahom i mržnjom. Sjećamo se i njihovih obitelji, ali i svih koji su ove užase preživjeli i koji su bili i jesu, zauvijek obilježeni sjećanjem na preživjele dane užasa i srama i koji su se unatoč ogromnoj traumi pokušali hrabro vratiti normalnom životu. To je naš dug prema njima. Osim obaveze sjećanja, tu je i naša obaveza slušanja svjedočenja. Primo Levi, koji je preživio iskustvo Auschwitza i koji se svojom moralnom čvrstinom i intelektualnom snagom posvetio borbi protiv zaborava nacističkog pakla, rekao je: Treba nas slušati jer osim našeg osobnog iskustva, kolektivno smo svjedočili temeljnom neočekivanom događaju. Temeljnom stoga što je bio neočekivan, što ga nitko nije predvidio. To se dogodilo, stoga se može i ponoviti i to je srž onoga što moramo govoriti. Može se ponovno dogoditi i može se dogoditi svugdje. I zato je naša obaveza osim sjećanja i slušanja i djelovanje kako bismo spriječili da se povijest ponovi, a u tom djelovanju, vodilja nam treba biti i djelovanje hrabrih ljudi, koji su u vremenu najcrnjih previranja odbili biti pasivni promatrači. Zovemo ih pravednici među narodima jer su svjesni da riskiraju vlastiti život i život svoje djece, sigurnost i slobodu, nesebično pomagali židovskom narodu i time pokazali da znaju razlikovati dobro od zla. Među njima bilo je i 117 hrvatskih pravednika, za koje se za sada zna. To su bili ljudi različitih vjera, političkih i drugih uvjerenja, ali prije svega, bili su ljudi uspravne svijesti. Oni nam danas mogu biti primjer da svatko od nas može i mora biti pravednik među narodima, a to znači da ne smijemo biti pasivni svjedoci ili sudionici nečega neprihvatljivog. Da ne smijemo biti ravnodušni. Jer kako je rekao nobelovac Elie Wiesel, prava opasnost naziva se ravnodušnost. Suprotnost ljubavi nije mržnja, već ravnodušnost. Suprotnost životu nije smrt, već ravnodušnost prema životu i smrti. Ta ravnodušnost može nas danas dovesti do toga da zaboravimo ono što je bilo jučer. Ili da mislimo da je to bio samo trenutak naše daleke povijesti. I stoga se protiv toga moramo boriti našoj svijesti, znanjem, priznavanjem istine te našom borbom za čovjeka, njegovu slobodu i dostojanstvo. I našim civilizacijskim i humanističkim vrijednostima. A upravo su te humanističke vrijednosti, vrijednost slobode, pravde, tolerancije i poštivanja drugog čovjeka i njegovih prava, temelj identiteta suvremenih demokracija koje nas stalno obvezuju. I kojima se moramo boriti protiv neznanja, mržnje, poricanja istine, nesnošljivosti, rasizma i ksenofobije i govora mržnje. Moramo stalno imati na umu da holokaust nije počeo s pogubljenjima. On se očitovao kroz govore, a zatim se prešao na kršenje temeljnih ljudskih prava, pri čemu se na vrhuncu svog zlog zamaha pretvorio u najokrutniji genocid. I moramo biti svjesni, da od obične predrasude može krenuti ksenofobni niz. I stoga ništa nije beznačajno, banalno ili relativno. Lekcije naučene iz holokausta, posebno su važne za mlade i buduće naraštaje, jer će one sutra biti vođe i kreatori mišljenja. Stoga je od vitalne važnosti što znači holokaust i kako to naučeno iskustvo može pomoći u stvaranju tolerantnijeg, pravednijeg i uključivog društva u budućnosti. Potrebno ih je učiti, da budu protiv mržnje i netolerancije bilo koje vrste te da poštuju drugog čovjeka i njegovu raznolikost. Danas se ne sjećamo samo žrtava holokausta, već i žrtava Vukovara, Škabrnje, Srebrenice i svih drugih mjesta zločina, te šaljemo poruku nade, da smo naučili iz povijesti i da želimo da u našim društvima prevlada trijumf ljudskih vrijednosti nad ljudskom destruktivnošću. Hvala vam.
Zahvaljujem predsjedniku Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici sada vas pozivam da minutom šutnje, zajedno odajemo počast svim žrtvama holokausta, žrtvama koje zauvijek moraju ostati u kolektivnoj svijesti čovječanstva kako se ti zločini, više nikada ne bi ponovili. … [[Minuta šutnje]] Neka im je vječna slava i nemojmo ih nikada zaboraviti. Poštovane zastupnice i zastupnici sada ćemo nastaviti kao što je najavljeno sa dnevnim redom i imamo prvu točku danas: - Konačni prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, drugo čitanje, P.Z. br. 396 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika, koje se odnosi na drugo čitanje zakona, amandmane se mogu podnositi na kraju rasprave sukladno članku 197. poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministar pravosuđa, Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, gospođe i gospodo. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, dakle u drugom smo čitanju i iako po sadržaju, po obimu, zakon nije preveliki, ali za nas je to iznimno važan zakona, jer ovim zakonom mi reguliramo i status vježbenika, reguliramo način njihovog prijema u pravosudna naša tijela, njime reguliramo i naćin polaganja pravosudnog ispita, jer vježbenici su iznimno važni za naš pravosudni sustav. To su sutra naši savjetnici, to su sutra naši suci, to su sutra naši državni odvjetnici i jako nam je važno, da u toj prvoj, ranoj fazi, na određeni način, dobiju ono najbolje obrazovanje što je moguće. Biti vježbenik, to je ja bih rekao u pravnoj struci, na određeni način i privilegija, jer u tih zapravo godinu, dvije dana, koliko oni provode na vježbanošću u pravosudnim tijelima, rekao bi da oni vide zaista gotovo sve, u okviru naših sudova, vide i uspravni postupak, i građanski postupak i na trgovačkim sudovima su dakle, o njima sustav brine kako bi ono znanje koje su dobili na fakultetu dok su studirali, vidjeli zapravo kako se primjenjuje i kako to funkcionira u praksi. Ovaj zakon upravo to regulira, mislim da on počiva upravo na objektivnosti i pravednosti. Ministar imenuje ispitno, povjerenstvo koje brine zapravo i ispituje one koji su najbolji koje se prijave za vježbenike. Ono što je važno kod toga, uzimaju se i u obzir i njihove ocjene koje su dobili na fakultetu, uzimaju se u obzir test kako će ga riješiti i naravno, nakon toga ide zadnja faza, to je onaj strukturirani razgovor gdje se ispituju njihovi motivi, njihove želje i kada se svi ti bodovi zbroje, utvrdi se rang lista i po toj listi zapravo, ministar kako mu povjerenstvo predloži, on tada sastavlja tko je gdje primljen. Nakon što se odradi sva moguća praksa dakle, i u građanskom dijelu suda i u kaznenom dijelu suda, i na trgovačkom sudu i u državnom odvjetništvu, kada sve to prođe, tada idu pripreme za polaganje pravosudnog ispita. Pravosudni ispit, evo, gledam neke kolege, koji su također tu priču prošli, je zapravo iznimno težak ispit, jer to je na neki način, polaganje i provjera znanja cjelokupnog onog gradiva koji se stekne na pravnom fakultetu, ali ovaj puta to ima jednu dimenziju, gdje se mora pokazati i kako to funkcionira u praski. Tu se mora pokazati razumijevanje, funkcioniranje tih teorijskih znanja u praski. I stoga iznimno je to teško i cijeli ovaj postupak jeste da bismo dobili kadrove koji će sutra moći nositi one najvažnije funkcije u pravosuđu. Ono što je važno, mi ovim novim zakonom, želimo na određeni način i olakšati situaciju, jer što se tiče pravosudnog ispita, evo, sada važećim zakonom, mi imamo dakle, 5 kolegija koji se polažu usmeni dio, prije toga je potrebna napraviti 3 radnje, dakle, presudu iz građanskog, iz kaznenog i sada iz upravnog prava i nakon što se to prođe, dolazi se, dakle, u dio usmenog odgovaranja u pet kolegija. Do sada, ukoliko je netko od kandidata na jednom dijelu, dakle, u jednom kolegiju nije prošao, morao je cijeli ispit ponovit. Evo, smatramo da to zapravo nije potrebno ukoliko netko ne zadovolji na jednom dijelu, mi mu ostavljamo mogućnost da taj dio ide posebno na popravni, da ne mora pisati, dakle, nove radnje, da ne mora prolaziti sve ono što je prije prošao i mislimo da to, zapravo, dosta olakšava situaciju i malo ipak smanjuje stres koji ljudi imaju kod tog ispita. Također ono što je važno ovdje poprilično dajemo i težište malo više na upravno pravo nego što je to bilo do sada. Upravno pravo je, evo, to je jedno vrlo, vrlo široko područje i sve značajnije u primjeni. Ja bih rekao, zapravo, kad se rodimo, susrećemo se sa upravnim pravom jer nas netko upisuje u maticu rođenih, a i zapravo kad nas više nema, opet nas upisuju u ove druge knjige. Tako da poznavanje upravnog prava iznimno je važno i mi upravo kroz ovaj Zakon i uvođenjem te treće radnje iz upravnog prava, dajemo jednu posebnu i novu dimenziju. Također ono čime želimo olakšat, ali kroz ta olakšanja ne želimo smanjiti značaj i važnost pravosudnog ispita i njegovu složenost nego želimo malo relaksirati tu situaciju kako ljudi ne bi prolazili taj stres, a opet s druge strane bismo zadržali kvalitetu. Imali smo za one sve druge kandidate koji su do sada dolazili i iz odvjetništva i iz bilježništva, onih obaveznih do 150 sati teoretskog obrazovanja u Pravosudnoj akademiji, smatramo da to nije potrebno i ovaj puta, kako bismo ih oslobodili i financijskih i drugih obveza, to mičemo, ali ćemo to ostaviti kao fakultativnu mogućnost koja će se u okviru Pravosudne akademije organizirati. Onaj tko bude htio, tko smatra da mu to pomaže, moći će ići. Ja bih rekao, jedan od velikih iskoraka ovog Zakona je da mi vraćamo onaj institut koji se nekad zvao volontiranje. Dakle, vraćamo institut stručnog osposobljavanja radi polaganja pravosudnog ispita, to nije zasnivanje radnog odnosa, kao što imamo sada vježbenike, nego to je, oni koji žele na neki način volontirat, mi ćemo za njih plaćati mirovinsko i zdravstveno, plaćati ćemo im i putne troškove, a oni će zapravo prolaziti sav ovaj program koji prolaze i vježbenici i time ćemo si zapravo povećati broj ljudi koji će biti na našim sudovima, svi oni imaju mentora i koji, zapravo, će sutra također biti u dobroj prilici, moći će prije polagati pravosudni ispit, kad polože pravosudni ispit, tada su i njihove šanse veće, Naprosto, na tržištu imamo danas veliki broj mladih pravnika koji, zapravo, teško se snalazi, mnoga su radna mjesta su popunjena i na ovaj način mi ćemo osigurati da oni prije dođu do mogućnosti da polažu pravosudni ispit, a nakon toga vjerojatno i do zaposlenja. Tako da, evo, u odnosu na prvo čitanje, ovdje nekakvih značajnih promjena i nema, mi smo uskladili, zapravo, ove primjedbe koje smo od Odbora za zakonodavstvo dobili, tako da smo Zakon nomotehnički uredili. Zahvaljujem se Odboru za zakonodavstvo, predlažem da, evo, nakon ove rasprave u Saboru, ovaj Zakon prihvatimo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Ines Strenja, izvolite.
Zahvaljujem. Hvale je vrijedan je vaš trud i želja da pomognete i omogućite vježbenicima pravne struke ovakav jedan Zakon. Ali istovremeno vaša Vlada nije ništa učinila za katastrofalan potez što liječnicima je ukinut pripravnički staž. Dakle, ukoliko treba pravnicima i te kako treba liječnicima jer to traže i studenti i to traže njihovi mentori liječnici, osim što vaša Vlada se uporno na to oglušuje. U Njemačkoj imate godinu i pol pripravničkog staža, u Austriji imate 3 godine, u Švedskoj imate 18 mjeseci do 24 mjeseca, znači, nije fiksno, a vaša Vlada uporno sada zatvara oči pred tim da struka traži da imaju pripravnički staž, a vi na to se oglušujete. Dakle, tražite, naravno, treba vježbenicima pravne struke, ali liječnici i mladi studenti vape za tim da zadrži se pripravnički staž jer je to [[Upadica: Hvala]] nešto što je okosnica našeg sustava koja će biti za 10 godina.
Odgovor poštovanog ministra Bošnjakovića.
Hvala lijepo na ovom pitanju, ovoj replici. U svakom slučaju, mi ovdje danas govorimo o pripravnicima, vježbenicima u pravosudnom sustavu. Što se tiče zdravstvenog sustava, zdravstvena reforma će biti, ja vjerujem da će se i tu naći najbolja rješenja, kako bi se i mladi liječnici, zapravo, i njihove ambicije zadovoljile, a kako bismo dobili što je moguće bolji i zdravstveni sustav.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ante Bačića:
Hvala potpredsjedniče HS-a. Poštovani ministre, prvo čestitke na samom Konačnom prijedlogu Zakona, mislim da će koristiti itekako velikom broju naših mladih kolega i zahvaljujem vama [[Upadica: Kolega Bulj…]] što ste [[Upadica: Može]] zahvaljujem vama što ste upravo došli izložiti Zakon osobno. Zanima me samo dvije stvari koje su bile između prva dva čitanja, a to je vezano za čl. 35. i ponovni pristup samom ispitu ostao je onih 4 mjeseca da se mora pričekat prilikom izlaska ponovo na ispit, a znamo da je, mislim Udruga odvjetničkih vježbenika, tražila da se to smanji na jedan mjesec, da ne bude tolika razlika i ovo vezano za uračunavanje staža, ako je netko bio u odvjetništvu, poslije je prešao, ne znam, na fakultet ili u državnu službu, više mu se ne uračunava taj odvjetnički staž vezano za izlazak na pravosudni ispit, pa me zanima jel se razmišlja o tome hoće li se poslije to uvesti.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Bošnjakovića.
Hvala lijepo. Ovaj staž će se sada moći obračunati o kojem govorite, a što se tiče ovih 4 mjeseca, naša je procjena da je to jedan objektivan rok u kome, zapravo, se može pripremiti, kvalitetno nastupiti i popraviti i na koncu položiti ispit.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministra. Pitanje vježbeničkih mjesta za diplomirane pravnike u bilo kojem sustavu je regulirano ovom zakonom, ali broj vježbeničkih pozicija je ograničen je ograničen, a broj pravnika je temeljem sustava obrazovanja velik i tako se generira vojska nezadovoljnika, a po retorici Pernar Zekanović oni odlaze van, a njih dvojica ne razumiju genezu problema i genezu odlaska u Irskoj neće biti pravnici, nego će biti konobari ili slično, sve ono što ne žele raditi u Hrvatskoj. Molim vas da li imate informaciju koja je razlika između broja između vježbeničkih mjesta i zainteresiranih diplomiranih pravnika za ta mjesta?
Odgovor poštovanog ministra Bošnjakovića.
U svakom slučaju precizan podatak u ovom trenutku nemam, ali postoji naravno razlika i mi ne možemo na sudovima zbrinuti zapravo sve koji su nezaposleni iz čistog razloga jer mi kada čovjeka primimo u sustav bilo sada kao vježbenika, bilo kao osobu gdje ćemo ju stručno osposobljavat za polaganje pravosudnog ispita mi je zapravo osiguramo edukaciju. Mi imenujemo i mentora koji brine o njoj, on mora proći sve odjele na sudovima i civilni i kazneni i na Trgovački sud ić, i na Upravni sud ić, dakle mora vidjet cijeli sustav kako funkcionira, netko o njemu mora brinuti. Kada bismo mi suce i sve kadrove zapravo stavili u funkciju toga mi zapravo ne bismo imali kadrove za normalno funkcioniranje suda. Svake godine planom propisujemo koliko možemo uzet, a ovdje ćemo imat značajno povećanje jer pored vježbenika imat ćemo i ovu drugu kategoriju.
Hvala lijepa, otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala, poštovani ministre, poštovani kolegice i kolege, budući da je MOST u proceduru uputio cjelovitu reformu pravosuđa koja nikako da dođe ovdje na raspravu u Hrvatski sabor ja ću napravit jednu usporednu analizu znači ovog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima kojeg je ovdje predstavio ministar, znači i MOST-ovih Prijedloga Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i Prijedloga Zakona o pravosudnom ispitu. Znači, u Prijedlogu Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu u daljnjem tekstu prijedlog zakona, MOST je tu materiju regulirao u dva zakona, Prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i Prijedlog Zakona o pravosudnom ispitu. U prijedlogu zakona plan prijama vježbenika za kalendarsku godinu u članku 4. stavak 2. razrađuje se na kratkoročni, srednjoročni za vrijeme od dvije godine i dugoročni plan za vrijeme od 4 godine. U članku 5. prijedloga zakona vježbenik može biti osoba koja ispunjava slijedeće uvjete: hrvatsko državljanstvo, zdravstvena sposobnost za rad i završen studij prava, dok naš prijedlog definira da za vježbenika može biti primljena osoba koja ima završen studij prava, sveučilišni diplomski odnosno integrirani preddiplomski i diplomski, za strane državljane ili osobe bez državljanstva potrebno je prethodno odobrenje središnjeg tijela državne uprave nadležnog za službeničke odnose, MOST-ov prijedlog za strane državljane traži da aktivno vlada hrvatskim jezikom na razini C2 prema zajedničkom europskom referentnom okviru za jezike. Prema prijedlogu zakona članak 9. vježbenička praksa traje 2 godine, pa je tijekom vježbeničke prakse vježbenik dužan provesti najmanje 4 mjeseca u građanskom prvostupanjskom postupku, 2 mjeseca u kaznenom prvostupanjskom odjelu, po 1 mjesec u drugostupanjskom građanskom i drugostupanjskom kaznenom odjelu, po 1 mjesec u Trgovačkom i Upravnom sudu, te 2 mjeseca u državnom odvjetništvu dok MOST-ov prijedlog zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima u članku 3. određuje da vježbenička praksa traje 30 mjeseci pa je raspored po odjelima drugačiji. U MOST-ovom prijedlogu prije imenovanja članova i zamjenika članova ispitnog povjerenstva ministar pravosuđa zatražit će od predsjednika Vrhovnog suda RH, glavnog državnog odvjetnika, predsjednika Hrvatske odvjetničke komore, predsjednika Hrvatske javnobilježničke komore i čelnika drugih odgovarajućih tijela obrazloženi prijedlog kandidata te uputiti javni poziv na iskazivanje interesa svim zainteresiranim kandidatima koji ispunjavaju uvjete. Predsjednik ispitnog povjerenstva je predsjednik Vrhovnog suda RH, a zamjenik predsjednika je glavni državni odvjetnik RH. Uvjeti za polaganje pravosudnog ispita su različiti, u ovom prijedlogu zakona potrebno je 18 mjeseci vježbeničke prakse u pravosudnim tijelima, osoba za završenim studijem prava koja, koja obavlja pravne poslove u tijelima državne uprave, tijelima jedinica lokalne i područne samouprave i pravnim osobama najmanje 2 godine obavljanja pravnih poslova i stručne prakse na sudu u trajanju od najmanje 12 mjeseci ili nakon najmanje 3 godine obavljanja pravnih poslova i za sve kandidate obavljenog stručnog obrazovanja za polaganje pisanog dijela pravosudnog ispita. MOST-ov prijedlog znači ono što smo mi uputili u proceduru, a što ne dolazi ovdje na raspravu traži više vježbeničke prakse. U MOST-ovom prijedlogu uvjete za polaganje pravosudnog ispita ispunjavanju osobe sa završenim diplomskim odnosno integriranim preddiplomskim i diplomskim sveučilišnim studijem prava i to nakon 2 godine vježbeničke prakse u pravosudnim tijelima sukladno posebnom zakonu, nakon 2 godine vježbeničke prakse u odvjetništvu i javnom bilježništvu, nakon 4 godine obavljanja pravnih poslova u tijelima državne uprave, lokalne i područne samouprave te drugim javnim tijelima i drugim pravnim osobama ili rada u znanstveno nastavnim, nastavnim i suradničkim zvanjima na pravnim predmetima na pravnim fakultetima. Nakon 2 godine obavljanja pravnih poslova u tijelima državne uprave, lokalne i područne samouprave te drugim javnim tijelima i drugim pravnim osobama ili rada u znanstveno-nastavnim, nastavnim i suradničkim zvanjima na pravnim predmetima na pravnim fakultetima u kojem vremenu u sudu tijekom godine dana provele najmanje 720 sati u stručnoj praksi. Dakle u MOST-ovom prijedlogu nakon ispunjenja uvjeta za polaganje pravosudnog ispita vježbenik ostvaruje pravo na korištenje 2 mj. vježbeničke prakse za pripremu pravosudnog ispita, članak 16. U članku 27. ovog predloženog prijedloga zakona, pismeni dio pravosudnog ispita sastoji se od izrade 3 pisane zadaće iz područja građanskog, kaznenog i upravnog prava utemeljenom na konkretnom spisu predmeta. U našem prijedlogu zakona pismeni dio sastoji se od izrade dvije pisane zadaće. MOST-ov prijedlog zakona propisuje da ispitivanje na usmenom djelu ispita u odnosu na svakog kandidata može trajati najdulje 2sata, članak 23. Maksimalan broj bodova na usmenom i pismenom djelu ispita prema nacrtu Vlade je 100 bodova. Kandidat koji je iz pisanog i usmenog djela pravosudnog djela ostvario manje od 56 bodova nije položio ispit. MOST-ov prijedlog po završetku cijelog ispita utvrđuje se konačan rezultat ocjenom položio ili nije položio, i kandidat koji na pisanom i usmenom djelu ispita pokaže osobito znanje, ocijenit će se ocjenom s posebnom pohvalom, članak 25. Prijedlog zakona propisuje da kandidat koji ne položi ispit, može ponovno pristupiti ispitu nakon isteka roka od 4 mj. od dana polaganja i kandidatu koji ponovno pristupa polaganju pravosudnog ispita, priznaju se prethodno ostvareni rezultati na pisanom djelu ispita. U MOST-ovom prijedlogu kandidat koji je položi ispit nakon isteka roka od 6 mj. od dana polaganja ispita može ponovno pristupiti ispitu. Isto tako i našem prijedlogu u slučaju ponavljanja ponovnog pristupa pravosudnom ispitu u cijelosti i pravosudni ispit se može polagati 3 puta nakon čega kandidat trajno gubi pravo na polaganje. Prema prijedlogu zakona koji je ovdje predstavio ministar, vježbenik u pravosudnom tijelu koje je ostvario najmanje 70 bodova, vježbenička praksa produljuje se za 6 mj. od položenog pravosudnog ispita nakon isteka vremena za koje mu je praksa produljenja, raspoređuje se bez provođenja javnog natječaja ili internog oglasa za slobodno mjesto savjetnika u tom pravosudnom tijelu. MOST-ov prijedlog je tu mogućnost predvidio za kandidate s ocjenom položio s posebnom pohvalom, znači ovdje sam kratko napravio usporednu analizu znači ovog prijedloga kojeg je ovdje predstavio ministar i onoga što smo mi uputili i proceduru znači u našoj ovoj cjelovitoj reformi pravosuđa koja evo čeka da dođe na dnevni red. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ante Bačić.
Poštovani potpredsjedniče, hvala. Poštovani ministre sa suradnicom, dame i gospodo, dragi zastupnici. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnim ispitu. Evo nakon duljeg vremena osjetila se potreba da se upravo taj zakon i promijeni, da malo olakšamo sustavu izlaska na pravosudni ispit ali i sustav samoga vježbeništva u Hrvatskoj. Sam ministar nam je u uvodu napomenuo neke stvari koje su se izmijenile između ova prva dva čitanja tako da ću ja komentirati i proći te dijelove. Znamo da Zakon o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnim ispitu donesen je u 2008. g., ovim zakonom normalno uređuju se uvjeti za prijem vježbenika u pravosudna tijela ali ovo što nam je ministar napomenuo, znači i način polaganja, vrednovanja pravosudnog ispita i sve uvjete koji vježbenici u odvjetništvu i javnom bilježništvu li sudstvu moraju. Nakon nešto više od 8 g. primjene ovog zakona, vidjeli smo u praksi određene nedostatke koje se trebali definitivno izmijeniti ali napomene same Udruge odvjetničkih vježbenika ali i ostalih kolega mladih pravnika i zainteresirane strane, što se sve treba izmijeniti i promijeniti, tako da je dobro da je uvršteno u ovaj konačni prijedlog zakona. Šta se tiče vježbeništva u pravosudnim tijelima, potrebno je bilo u ovom konačnom prijedlogu zakona omogućiti samo obavljanje vježbeništva u upravim sudovima što je u onome prijedlogu zakona tj. u zakonu kad je donesen, nije u tom trenutku bilo uspostavljeno i uvođenje obveznog psihološkog testiranja samih kandidata regulirano je upravo ovim konačnim prijedlogom zakona. Ono što je dobro, ono što treba naglasiti je uvođenje samog stručnog osposobljavanja radi stjecanja uvjeta za pristupanje polaganja ovog ispita u trajanju od 18 mj., prije poznato kao i volontiranje za nezaposlene pravnike koji ovom prilikom će moći izaći na pravosudni ispit nakon tog stručnog usavršavanja. Propisivanje istovrsnog obaveznog prethodnog stručnog obrazovanja svih kandidata koji pristupaju polaganju pravosudnog ispita u Pravosudnoj akademiji izuzev vježbenika u pravosudnim tijelima te propisivanja alternativnog uvjeta za pristupanje polaganju ovog ispita za pravnike koji su zaposleni izvan pravosudnih tijela, odvjetništva i javnog bilježništva znači ... [[Govornik se ne razumije.]] najmanje 2 g. rada na pravnim poslovima i ostali uvjeti koji su potrebni. Evo dobro je što je ministar naglasio, nisam vidio između ova dva prva čitanja da će ipak biti mogućnosti da se i prihvati i da se uklopi onaj staž kada je netko bio vježbenik u odvjetništvu, poslije se prebacio na rad u državnoj tj. javnoj službi ili prebacuje se na fakultet, uvrstit će mu se taj staž koji je obavio u vježbeništvu do samog prekida da bi poslije mogao nakon određenog broja mjeseci izaći na sami pravosudni ispit. Što se tiče u ovom konačnom prijedlogu zakona vezano za rad ispitnog povjerenstva i onaj možda najbitniji dio i što je najzanimljivije našim kolegama pravnicima a to je izlazak na sam pravosudni ispit i polaganje istoga, uvedeno je jačanje i zastupljenosti i važnost prava EU. Drago mi je da je to ukomponirano u ovih 5 predmeta, da se nije povećavao opseg samoga pravosudnoga ispita, što bi definitivno u konačnici otežao isti, produžio bi i vremensko trajanje samog ispita, što bi onda produljio i sami stres kandidata i sve što poslije iz toga proizlazi. Moramo naglasit još jedanput da i u samoj javnoj raspravi, a i prije nje u suradnji sa ministarstvom, ministrom, a i službom koja je izrađivala ovaj prijedlog zakona, u svemu tome sudjelovale udruge odvjetničkih vježbenika koje je svoje prijedloge dala ministru pismeno i prije same javne rasprave, ali i u samoj javnoj raspravi. Dosta toga je i provedeno i upisano u sami konačni prijedlog zakona, nešto i nije, ali je tu ministarstvo dalo jasno obrazloženje zašto nije. Ali, mislim da je to definitivno dobra praksa za ubuduće kako bi se trebalo postupati i kako bi trebalo uključiti i ostale zainteresirane strane u izradu bilo kojeg drugog sutra prijedloga zakona. Napomenuo bi još dvije stvari, evo imali smo prije par tjedana jednu seriju ispitanika na pravosudnom ispitu, neki su normalno položili, a neki nisu, statistike otprilike i sami znamo, ali znamo i koliko je stresan sam pravosudni ispit, koliko je taj ispit težak, ministar je sam naglasio. Kolege koje su ga polagale znaju koliko traju same pripreme za isti i koliko je to teško u konačnici, tako da su i određene kolege, neke koje su u ovom trenutku i položile, a neke koje nisu. Dali su i nekoliko prijedloga koliko bi možda u budućnosti kada budu određene izmjene i dopune ovoga zakona, tj. trebalo bi se otvoriti rasprava i možda izmijeniti neke stvari ili bar raspraviti bili to bilo dobro, a to je vezano isključivo na usmeni dio samoga pravosudnog ispita. Što se tiče ovoga pismenog dijela pravosudnog ispita, gdje se pišu presude, prije izlaska na usmeni dio, što je i dobro da će to vrijediti u slučaju neprolaska poslije na usmenom dijelu ispita, znači ovaj pismeni dio će se moć u ponavljanom dijelu ponoviti i što će se komisija prihvatiti kandidatima i neprolazak jedne skupine predmeta, što će moći nastaviti izlazak na usmeni ispit, to su definitivno kvalitetne izmjene, koje će polučiti dobre rezultate i smanjiti napor samih kandidata i olakšati pristup izlasku na pravosudni ispit, ali što se tiče samog usmenog dijela, pismeni toliko nije problematičan, pisanje same presude, iako određene kolege su otvorile raspravu i smatrali su da možda i nije potrebno na taj način vršiti pismeni dio ispita pravosudnog, samog pravosudnog ispita jer se svega 5% kolega završi u samom sudstvu, tako da pisanje presuda, malo tko će poslije koristiti u svojoj praksi ako su odvjetnici ili da recimo javni bilježnici ili u bilo kojim drugim tijelima. Tako da je taj pismeni dio, možda bi se mogao transformirati da se ne pišu isključivo same presude nego da se više stavi nekakav naglasak na tumačenje presude ili na same dijelove presude koji bi bili zanimljivi pojedinom dijelu kategorija samih pravnika. Što se tiče usmenog dijela ispita koji se sastoji od 5 kategorija predmeta, bilo je kakvih možda sitnih anomalija, ali više nekakvih prijedloga od strane kolega da se uvede i da se ograniči možda ta subjektivnost samih ispitivača jer se dogodilo u dosta slučajeva da .../nerazumljivo/... ili određenoj skupini predmeta određeni ispitanik ima preko 80% točnih odgovora, a ipak ne prođe tu skupinu predmeta, što je malo nelogično, iako zakon drugačije propisuje, ali tu ta subjektivnost i način ocjenjivanja samih ispitanika se dovodi u pitanje i možda je dan na čisto na raspravu da se možda taj usmeni dio pretvori u budućnosti u jednu vrstu pisanog primjera, pisanog dijela ispita, da se čisto odmakne od te nekakve možda nelogičnosti ili čisto da se izbjegne subjektivnost samih ispitivača, da se naprave određene varijable, algoritmi da se skupe određena količina pitanja koja bi poslije ispitanici izvlačili, jednostavno pisanim dijelom polagali i taj pod navodnike, sutra usmeni dio, što bi normalno, i skratilo trajanje samog pravosudnog ispita, ali mislim da određene zemlje, mislim da je čak i u Americi se na taj način polaže pravosudni ispit, tako da imamo i primjere koliko to može biti kvalitetno ili uspješnije ili manje. Što se tiče, što se tiče ovoga prijedloga, konačnog prijedloga zakona, dvije stvari na koje su se isto referirali kolege, a to je ovih 4 mjeseca, mislim da je čl. 35., a to je ovih 4 mjeseca roka nakon kojega se može pristupiti ponovno polaganju pravosudnog ispita. Tu su i u samoj udruzi napomenuli da bi se taj rok trebao smanjiti na mjesec dana jer je 4 mjesec, određene kolege koje su već bile prije samog izlaska na pravosudni ispit na učenju, nakon svog posla, da ne čekaju toliko da, da ne čekaju punih 4 mj., nego da im se dopusti izlazak već nakon mjesec dana dok je još znanje relativno sviježe, da se malo čisto ponove gradivo i da ne odgađaju taj dodatni stres koji proizvodi izlazak, sam izlazak na pravosudni ispit. Tu u ovom konačnom prijedlogu zakona ostaj 4 mjeseca, ali eto bitno je da otvorimo raspravu i da možda u budućim izmjenama i vidimo hoćemo li i to mijenjati. I evo, bitna napomena vezano i za ove primjedbe za obračunavanje staža, što je ministar potvrdio, da će se ipak obračunati i prihvatiti od kolege koji su bili u vježbeništvu u odvjetnika, poslije se prebacile u određene državne javne službe ili na fakultete. Sve u svemu možemo definitivno priznati da je ovaj konačni prijedlog zakona itekako kvalitetan, da će od 9 mjeseca, mislim da ga već neke kolege, koji se evo, prije dva tjedna, nažalost i pali pravosudni ispit, mislim da će biti ljubomorni, što neće po ovim uvjetima, moći izaći na pravosudni ispit, ali, evo, kolege od 1.9. vjerujem da će im se omogućiti i kvalitetnije i malo olakšanje i malo stresniji izlazak, na ovaj itekako težak ispit, tako da u konačnici Klub HDZ-a prihvatiti će ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala vam lijepo. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Orsat Miljenić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. ministre, kolegice iz ministarstva, sve vas lijepo pozdravljam. Ja ću govoriti zapravo u 2 dijela, jedan se dio tiče samih vježbenika, a drugi pravosudnog ispita. Što se tiče vježbenika, ja ću postaviti prvo pitanje, dal nama vježbenici uopće trebaju, što će nam vježbenici i koliko uopće ima prostora na sudovima i državnim odvjetnicima da se ti ljudi sutra zaposle. Mi smo zemlja koja je u Europi druga po broju sudaca, po glavi stanovnika i to je činjenica koja se ne mijenja i ona će tako trajati još jako dugo, jer suci rade do 70 g. po Ustavu, dakle, po Ustavu rade do 70 g. To se neće mijenjati i prostora za zapošljavanje ne može biti, jedino ako ne želimo postati prva zemlja u Europi po broju sudaca, po broju stanovnika i to je tako. Dakle, ja vam čisto strateški govorim, da li nam trebaju zaposlenici u sudovima koje mi zapravo spremamo za radna mjesta koja vjerojatno neće u doglednom vremenu postojati, jer ih se ne mogu otvoriti, nemaju gdje. Mi moramo smanjivati broj ljudi, ne ga povećavati. Isto u Državnim odvjetništvima. Vi ako pogledate statistiku, ne našu, europsku, tu smo također pri vrhu. Znači mi po broju državnih odvjetnika smo pri vrhu Europe po broju stanovnika. I sada u toj situaciju, mi šaljemo poruku ljudima, dajte odite, zapošljavajte se ko vježbenici, a gdje ćete raditi, pa kažem, zar smo zemlja koja baš mora sve otjerati u državnu upravu, jer to smatram jednom širom državnom upravom i nigdje drugdje. Dakle, to je jedna čisto strateška stvar, o njoj treba razmišljati, ona se, nije se ona pojavila danas, ona postoji već dugo i trajati će i ja kažem ovo kao razmišljanje. Dakle, u ovom dijelu zakona, koji predviđa plaćeno vježbeništvo ja sam apsolutno protiv. Što se tiče ovog dijela koji vraća volontiranje, to apsolutno pozdravljam, jer to je nešto gdje god misli da može investirati svoje vrijedne, da bi se spremio za pravosudni u pravosudnim tijelima, zašto mu ne dati priliku, to je odlična stvari i to je nešto što mi je žao što se nije prije vratilo i to je jako dobra stvar. Evo, ja ću reći po svom primjeru, ja sam odvolontirao svojevremeno prije 25 g. i to je dobra stvar. Dakle, kažem, ali strateški, mi znači kažemo vi ćete biti vježbenici, onda kažemo ako položite 70% pravosudnog, dobiti ćete savjetničko radno mjesto, ok, šaljemo krivu poruku. Ajmo korak natrag, zapošljavajte se gdje možete, idite kroz vježbeništvo, budite na tržištu kada se oslobodi mjesto, svi se mogu za njega natjecati, tko je najbolji će biti primjer i to je poruka koju bi mi morali slati. Imati najbolji kadar s tržišta, a ne kadar koji smo gurali u jedni instituciju i onda on svoje 22, 23 godine do 70 je na istom. To je jednostavno nešto što više nije trend nigdje, to se mijenja. Ni u jedno zanimanje ne može biti tako fiksiran i po meni je to krivo. Kažem to je st var koju imamo, vi to ne mijenjate s ovim zakonom, dakle, ne kritiziramo toliko, ali kažem, kroz strateški dugoročno, o čemu Mi ćemo znači sada plaćati, pogledajte malo, ja sam svojevremenu gledao statistiku uspješnosti. Znači vi imate sudske ili državno odvjetničke vježbenike, oni nemaju ništa bolju prosjek na pravosudnom ispitu od recimo odvjetničkih vježbenika. Odvjetnici rade za plaće koliko rade, koliko stignu uče i to je to. A ovdje imamo ljude koji samo uče. Dakle, mi ih ko država plaćaju samo da studiraju, samo da se spremaju za pravosudni i nemaju tako bolje rezultate. Dakle, ja govorim o nečemu što je dugoročno pitanje, da li nam se kao društvu isplati. Volontiranje da, otvaranje tržišta, znači, kada se otvori mjesto za savjetnika na sudu, nek se javi ko hoće. Tko je najbolji nek se primi, kada se otvori mjesto u perspektivi za suce itd. najbolje je da se primi. Dakle, kažem, mi šaljemo poruku mladim ljudima, idite, idite u vježbeništvo a zatvara vam se prilika, mjesto za suce i državne odvjetnike nema, biti će ih vrlo malo. To će biti na kapaljku i to tako sljedećih jako puno godina. Tako da to je nešto, siguran sam da ćete vi napuniti planove, ali bojim se da i u vašim planovima će biti toliko malo mjesta, da je pitanje uopće … [[Govornik se ne razumije.]] Ja ne vidim gdje će se ti ljudi zapošljavati. Što se tiče pravosudnog, prvo pozdravljam ovo sa parcijalnim prolazom, jer ovo kako je sada, zbilja nema smisla, da vi se zapravo spremate za jednu vrlo kompleksnu materiju, u nečemu ne zadovoljite i onda idete sve iz početka. To je u krajnjoj liniji gubitak vremena, gubitak novaca, ako hoćete, energije, elana, svega. Međutim, mislim da dugoročno, ako hoćemo nešto napraviti sa pravosudnim, a sada ću napraviti jednu crticu, vi i kod primanja vježbenika, opet uvodimo ispit. Dakle, ja ne vidim što bi vježbenici polagali, nakon što su završili pravni fakultet, u čemu će se sastati pisani ispit. Dakle, oni imaju ocijene iz svih predmeta, nisu ništa praktično radili u životu. Dakle, po čemu, što? Po meni, ako već imamo ih, pa nek se prime samo po ocjenama jer kažem, ne znam, što ćete im staviti u ispit da bude drukčije od onog što su polagali na fakultetu. Ništa u životu drugo ljudi nisu radili, dakle, ne možete ih pitati nešto praktično. Ljudi su došli s fakulteta, imaju ocijene, logično bi bilo da se temeljem ocjena zapošljavaju jer kažem, aj baš me zanima što će pisati u tom pismenom ispitu, nema šta bit, dakle, to je po meni suvišno. Ako već idete, primite ih po ocjenama, eventualno nekakav psihološki profil, kao i za svako zapošljavanje, sa vrlo malo bodova, ali nek ljudi znaju, na faksu ako sam dobar, moram kupiti ocijene, prema tom će me netko primit. Čim mi uvodimo praksa, gdje god imamo dodatni ispit, to je nažalost, plodno tlo za promjenu odnosno za i za manipulacije itd., a kažem, ovdje ne vidim što je bio sadržaj, ali dobro, ako mislite da ima nešto, vidjet ćemo, ali kažem, ne znam. Sad dolazim na pravosudne. I kolega me, mi je dijelom uzeo, tu se slažem s vama. Puno verbalnije zemlje od nas, kažem, verbalnije u sudskim postupcima, kao što su npr., evo, kolega je spomenuo Ameriku. Imaju isključivo pisani pravosudni ispit, isključivo pisani i to znate kako? ABC, znate tko to ispravlja? Kompjutor. Nikakva Komisija i nikakvo subjektivno ja tebe volim, tebe ne volim, ti ćeš dobiti više, ti manje. I gdje god, vi pogledajte, gdje god je društvo malo naprednije je otišlo malo dalje, ono uvodi automatizirane ispite. Ako mogu Amerikanci koji su, kažem, puno verbalniji, oni puno manje podnesaka imaju nego mi u svojim nastupima pred sudom, te atralniji su itd. i nemaju potrebu ispitivati usmeno, nego imaju automatizirano to, to polažete i dobijete doma kuvertu jest prošli ili ne, polažete pod šifrom, pitanja se vuku, dakle, kompjutor ih vuče, svi polažu istovremeno, vi ste ih, to se može na računalu riješit pod šifrom, računalo ih ispravi i dobijete doma kako ste prošli. I nemamo ovaj element koji se prečesto pojavljuje, ja ovog poznam, ja ovog ne poznam, ovog znam, ovog ne znam ili, ja ne kažem da je on stvaran, ali se stvara dojam. Svaki kandidat koji dobro ne prođe njemu je netko kriv za ovo, njemu je netko za ono. Ono što bi bio moj prijedlog kao prijelazno rješenje, da se stavi sustav pisanog ispita, mi smo napravili bili predradnje za to, zato jesmo uveli bili da se piše na kompjutoru, znači, slijedeći korak je bilo nekako zamišljeno. Znači, Komisija sastavi, nije bitno, 10 000 pitanja, kad kandidati dođu na ispit, imaju računala, računalo im povuče za taj dan pitanja, oni ih riješe, prema tome su oni prošli ili pali. Ako su pali, ne mogu ići na usmeni, ako su prošli, onda idu na Komisiju koja im, zapravo, daje ocjenu. Ali, vi ste na taj način eliminirali svakoga tko ne zaslužuje ići dalje i vi ste napravili jedan veliki korak ka objektivizaciji ispita i nitko vam ne može reći da je prošao netko tko nije znao, tko je ovo, tko je ono. Dakle, pogledajte malo, gdje god su uspješnija društva, i u pravosudnim, ali i na fakultetima i svugdje, to se tako radi. Dakle, date jedan objektivni prolaz DA, NE, nakon toga Komisija može složit, jer vama trebaju bodovi za zaposlenje dalje itd. I to je nešto što bi pokazalo jednu transparentnost i upravo kod vas u resoru, pa bi rekli, evo, mi u pravosuđu smo to prvi napravili, idemo prema objektivizaciji. Ja znam da bi vam ovo zamjerila jako Komisija, kao što su zamjerali i meni kad sam razgovarao s njima o tome. Zato što, naravno, gubi se dio posla. Ali je to nešto što bi poslalo poruku ljudima, ako si dobar, proći ćeš, ako nisi, nećeš, a o tome ne odlučuje čovjek koji te voli, ne voli, pozna, ne pozna, nego odlučuje se objektivno i svima isto. Dakle, to bi bio jedan dobar iskorak, ako ne može on sada biti, treba vidjeti koje su tehničke mogućnosti, ja mislim da postoje, ali to je nešto gdje biste vi poslali snažnu poruku, to je i transparentno, to je borba protiv bilo kakve korupcije, nepotizma, bilo čega i fer je i šaljete poruku modernizacije pravosuđa. Evo, to bi bila moja sugestija u najboljoj namjeri. Naravno, sve ovo što ste ovdje napravili u okviru postojećeg je dobro i to podržavam, ali ono što sam rekao, dal nam trebaju vježbenici, vrlo dvojim, plaćeni vježbenici, jer kažem, plaćamo ljude, ne vidim zašto, bolje to upotrijebiti na ovo što nam je sada, plaće sudaca ili tako nešto, da idu gore, pa da onda ljude motivirate da su unutra, to je prvo. Volontiranje da, a što se tiče pravosudnih ispita, objektivizacija gdje god je ona moguća, napraviti. I molim još jednom, naravno, razmislite, ako već primate vježbenike, dal vam treba taj pisani ispit, što će vam to? Samo ćete sebe opteretiti i Ministarstvo s nečim što možete temeljem ocjena riješiti, kakav si bio na faksu, primit ćemo te ili nećemo, a ovako će vam opet biti, ovog jesi, ovog nisi itd. Evo, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo u ime predlagatelja govoriti poštovani ministar Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Gospođe i gospodo, zahvaljujem se kao prvo svima na raspravi, bilo je troje ljudi koji su raspravljali, ali smo napravili zanimljivu raspravu. Evo, ako mogu nekoliko rečenica reć, MOST je ovdje iznio, zapravo, određene značajke i određene karakteristike njihovog prijedloga koji tek treba doć na dnevni red. Ja bih rekao da tu ima nekakvih možda manjih razlika između ovoga koji je ovdje na stolu i ovoga koji je njihov. Temeljna je možda da oni predviđaju trajanje vježbeničkog staža 30 mjeseci, a mi 24, što mislim da nije potrebno produživat. Naprosto, nakon 24 mjeseca ide novi krug, novi ljudi, tako da na neki način imamo bolje popunjene kapacitete i što bi se reklo brže se to okreće. Po prijedlogu MOST-a ne bi bilo ocjena nego bi bilo samo položio ili nije položio sa pohvalom ili bez pohvale. Mislimo da je objektivnije imati bodove i da se one mogu bolje iskazati kvalitetu kako je to posloženo. Također cijeli niz tehničkih odredaba je u ovom zakonu od MOST-a koje ćemo mi izregulirati potrebnim pravilnicima tako da mislim da nema potrebe zakon opterećivati sa tim. I ono što je važno razlika mi, mi imamo ovu kategoriju o kojoj je bilo riječi volontera. Evo ja mislim da je to jedan veliki iskorak i da tu zapravo tim mnogim mladim ljudima koji su završili fakultet i zapravo ne znaju što će sa sobom, mi im pružamo mogućnost da prođu jednu još edukaciju i obuku da što prije izađu na pravosudni ispit a onda nakon toga na tržištu su im veće šanse. Kolega Miljenić je imao vrlo zanimljivo izlaganje koje je ovako koncipirao dosta strateški, zapravo da li nam uopće taj institut treba ili ne, da li uopće ako ga imamo ići na jednu potpunu modernizaciju i automatizaciju toga. Ja vam u ovom trenutku ne mogu reći zapravo šta će se vezano za ova tehnološka zapravo unapređenja, ovih tehnoloških mogućnosti šta će se dogoditi za 10, 20 godina, pogotovo u segmentu razvoja umjetne inteligencije. Možda ćemo imati u nekim dijelovima umjesto sudaca možda ćemo imati kompjutore koji će zapravo neke standardne sporove rješavati. To je zapravo neizvjesno kako će u budućnosti ostati. Ovo je jedan naš institut vježbeništva koji traje dugi, dugi niz godina. I u ovom trenutku mi smo se strateški odlučili da ga ostavimo, da ga malo moderniziramo i s te strane mislimo da on u trenutku u kojem i jesmo da on odgovara našim potrebama. I primarna nam je modernizacija zapravo ovog temeljnog dijela pravosuđa. Ja se jako borim zapravo da mi zaživimo i počnemo u pravosuđu živjeti spis bez papira. To znači da mi uvedemo elektroničku komunikaciju između odvjetnika, sudova, bilježnika, vještaka. To će dovesti sasvim sigurno do brzine postupka a mi još nismo to dosegnuli. Mi smo u prošloj godini napravili uvjete da Trgovački sudovi mogu tako funkcionirati. I ove godine ćemo to proširiti i na sve ostale druge sudove. Ali to svoju pravu, punu funkcionalnost će dobiti, ja očekujem tek u nekom sljedećem razdoblju a onda će to dobiti brzinu. Vi ste ovdje opravdano rekli da smo mi i to je matematički točno i provjerljivo zemlja sa najviše sudaca i to je točno, međutim imamo i puno predmeta koji i dalje dolaze na sudove, istina, svake godine taj broj pada, ali istina je pada i broj sudaca. U zadnjih 2 do 3 godine mi sa 1800 sudaca smo negdje na 1700. Dakle i to polako pada, ne popunjava se i tu na neki način zauzimamo. I postavili ste pitanje zapravo koji je nama uopće interes imati vježbenika. Interes je, mi u vježbeništvu kao što vidite iz tih kriterija puštamo ono što je najbolje. Dakle 50% se temelji kod ulaska, 50% se temelji na ocjeni koju ste vi zaslužili na fakultetu, sljedeći 40% na ovom pisanom dijelu gdje mi ipak želimo provjeriti na neki način drugačije, dimenzioniranja pitanja nego što su bila na fakultetu i 10% o ukupnoj ocjeni ovisi o onom razgovoru vezano za motive i vezano za ciljeve. I mi kroz taj institut u vježbeništvu puštamo zaista ono što je najbolje. Nisu nama primarni u budućnosti samo suci, mi trebamo imati snažne zapravo savjetnike gdje bih ja vrlo rado isto povećavao plaće jer kao što znate zapravo i u vešem mandatu smo dizali ja mislim onaj cenzus gdje oni mogu obavljati procesne radnje u postupcima i oni su se pokazali jako korisni. I s te strane ja vidim pravosuđe u budućnosti da svaki sudac ima jedan mali tim savjetnika oko sebe, samo treba jasno dosegnuti i ekonomsku snagu da mi možemo do toga doći. Tako da nije to samo da iz redova vježbenika ćemo mi regrutirati suce nego i ove druge kategorije. Interes nam je kao društvo zapravo da stvaramo ovakve dobre pravnike koji će sve vidjeti pa ma gdje oni radili, ma gdje oni radili. Gdje god da jesu, gdje god da dobro rade sprječavaju sporove. Ako su dobri pravnici u bankama, ako su dobri pravnici bilo gdje oni će zapravo raditi dobar posao i mi ćemo imati uređen sustav, imati ćemo manje sporova. Tako da, ovo je trenutak po meni kada savjetnike zaista još uvijek moramo graditi i kada moramo zapravo jačati tu savjetničku bazu. Plaće su nažalost takve kakve jesu, općenito u pravosuđu nisu plaćene na nekakvoj zavidnoj razini. Mi smo uputili Zakon o izmjenama i dopunama plaća u pravosuđu i time želimo zapravo poslati poruku da želimo što je moguće kvalitetnije pravosuđe i da zapravo ipak te plaće budu u nekakvom razmjeru barem i sa odgovornošću i sa stručnošću posla. Tako da vidjeti ćemo što će donijeti budućnost. Međutim u okvirima gdje smo sada mislim da ovaj zakon donosi pozitivne promjene i kod načina polaganja, relaksirali smo ga na neki način a opet smo ostavili zapravo nekakvu dimenziju jer taj pravosudni ispit je kod nas zaista u našoj struci iznimno važan i on je temelj zapravo za sve drugo što bi čovjek dalje mogao raditi. Pravosudni ispit jest, izaziva svugdje respekt kada čovjek kaže da je položio, da ima položen pravosudni ispit, to je zaista jedna dodatna kvaliteta s time da ne kažem i oni ljudi koji nemaju položen pravosudni a rade u nekakvim institucijama gdje nema potrebe za pravosudnim ispitom i oni naravno da imaju itekako velike odgovornosti i rade složene poslove. Ovo, možemo raspravljati o tome kako strukturirati taj ispit, da li uopće treba više biti usmenog dijela, da li to popunjavati testovima i svim takvim nekakvim mogućnostima. Ja isto, ja sam evo pristalica da ipak taj verbalni dio bude jer ovaj u pravosuđu i te kako komuniciramo i sudac zapravo, sutra kad netko postane sudac on mora rukovodit raspravom, mora upravljat procesom i zapravo to su važne stvari ovaj koje, koje ovaj treba po meni ostavit. Tako da evo zahvaljujem još jednom svima koji su raspravljali ovaj iako nije bio veliki broj, ali je bilo zanimljivo, predlažem evo da prihvatimo ovaj zakon.
Hvala lijepo, imamo dvije replike prva je poštovanog zastupnika Orsata Miljenića.
Hvala lijepa, pa dakle što se tiče tehnološki naravno ne znamo gdje ćemo biti, ali onda je dobro pogledati one koji su ispred nas, a koje ove stvari već imaju. Dakle, ako razvijenije zemlje od nas imaju isključivo pisano testiranje i ono se pokazuje uspješnim i tamo je teže položiti pravosudni nego kod nas onda ne vidim zašto bi mi inzistirali i dalje na verbalnom i ostajali zapravo začahureni. Kroz ovo biste poslali poruku cijelom pravosuđu, da se modernizirate, da idete korak dalje. Da, hoćeš radit imat ćeš pisani ispit, prošo si, nisi prošo. Nema čovjek, gdje god maknete čovjeka maknete mogućnost ovakvog ili onakvog utjecaja svojom voljom, bez svoje volje itd. Što se tiče plaće i plaćenih vježbenika, pa da upotrijebite to dignite plaće savjetnicima i onda ste zapravo nešto napravili. Ovako ćete plaćat vježbenike da biste zapravo [[Upadica: Hvala.]] imali i dalje imali slabo plaćene savjetnike [[Upadica: Hvala.]] To nije dobro, evo.
Odgovor poštovanog ministra Bošnjakovića.
Što se tiče objektivnosti i teze da bi to sa kompjuterima, računalima bilo objektivnije i takav način to je, to vjerojatno stoji, međutim to bi išlo u ovoj koncepciji za koju se vi zalažete, u ovoj koncepciji verbalnog dijela ispita apsolutno ovo mora ostat na ovaj način kako je to postavljeno. Ja mislim da ovdje nije upitna objektivnost više na tom ispitu, tim prije što pisane radnje se pišu pod zaporkom, dakle nitko ne zna da ste vi pisali, pa vas ocjenjuju, kada odgovarate na usmenom dijelu svih 5 ispitivača vas prate, ja slušam dakle ko je pitan civil, ja slušam i kazneno i sve to, tako da teško da se može dogodit ono što je netko reko vi znate 80% a dobijete negativnu ocjenu iz tog dijela. Tako da mislim da i tu objektivnost dignuta na ovaj razine, ja mislim da nema tih primjera gdje neko može reć ja sam baš dobro znao pa su me srušili, toga, toga naprosto nema.
Evo slijedeće replike, poštovanog zastupnika Josipa Križanića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče ja sam zapravo htio polemizirati sa gospodinom Miljenićem ali ne mogu, pa ću vama reći gospodine ministre, s obzirom na popunjenost sudova mene zanima i potreba zapošljavanja sudskih pripravnika je sve manja, odnosno …/nerazumljivo/… to je bilo i malo prije. Mene zanima što država misli poduzeti po pitanju zapošljavanja ovih pripravnika odvjetničkih vježbenika koje nažalost znamo da se u Zagrebu, primjerice u Zagrebu nudi im plaća 2, 3.000 kuna i to bez prijave. To je problem, dakle upravo zbog toga je dobro što imamo ovakve vježbenike koji onda ako ne mogu, ako ne mogu dobiti adekvatnu plaću, ali mogu bar dobiti nekakvu plaću pa se pripremaju za taj, za taj pravosudni ispit, pa nakon pravosudnog ispita su ipak na tržištu drugačije tretirani nego pripravnici koji nisu, koji nisu položili pripravnički ispit, a odvjetnički vježbenici su za bez prijave. To je problem veliki.
Odgovor poštovanog ministra Bošnjakovića.
Hvala lijepo poštovani zastupniče, mi ovim zakonom upravo povećamo broj onih koji će moći doći na sudove i koji će se moći pripremat za pravosudni ispit. Ja sam već na početku reko, bit biti vježbenik na sudu je jedna privilegija, to je jedna privilegija da dođete i da vam se objašnjava, da imate svog mentora, da prolazite sve, sve ono što jedan sud radi, od civilnog, kaznenog odjela, zemljišno-knjižnog, dakle sve upoznajete kako funkcionira u praksi. Mi na ovaj način pored ovih plaćenih kojih nisu nekakve naročite naknade uvodimo i ovaj institut znači osoba koje se stručno osposobljavaju na našim sudovima bez naknade ali im plaćamo mirovinsko, zdravstveno, plaćamo im dale i putne troškove i oni dolaze u priliku na ovaj način što prije izać na pravosudni ispit. Jer kad neko ima položen pravosudni ispit on tada ima veće mogućnosti na tržištu. Dakle, da ovaj zakon mi širimo bazu ljudi koji se spremaju sutra za rad.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu, drugo čitanje, br. 396, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena, dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 107 za, 11 suzdržanih i 5 protiv donesen Zakon o vježbenicima u pravosudnim tijelima i pravosudnom ispitu.
Slijedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o sudjelovanju civilnih stručnjaka u međunarodnim misijama i operacijama, drugo čitanje, P.Z. broj 389 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za vanjsku politiku. Želi li predsjednik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovana državna tajnica u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, Andreja Metelko Zgombić, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici, dopustite mi da vam predstavim Konačni prijedlog Zakona o sudjelovanju civilnih stručnjaka u međunarodnim misijama i operacijama. Svojim aktivnim sudjelovanjem u međunarodnim misijama i operacijama kako UN-a, EU, NATO-a, OESS-a potvrđujemo svoju vjerodostojnost i ugled, jačamo naša strateška partnerstva sa našim saveznicima, unapređujemo našu vidljivost, svenacionalni kredibilitet i time jačamo naš međunarodno pravni položaj i ovaj prijedlog, konačni prijedlog zakona koji je pred vama stvara jedan odličan, kvalitetan pravni okvir za takvo djelovanje. Već smo tijekom prvog čitanja podsjetili da smo mi već '90.-tih sudjelovali u OESS, ali prvo jače formalno prisustvo RH u misiji bilježimo 2005. godine, kada smo imali prvo vojnu, a onda i civilnu prisutnost u Afganistanu. Posljednjih godina Međunarodna zajednica daje još veći, značajniju važnost daje civilnoj dimenziji sudjelovanja u Međunarodnim misijama i operacijama i sve je vidljivija tendencija da Civilna misija ne dolazi nakon vojnih operacija odnosno Vojnih misija, nego se prihvaća jedan sveobuhvatan pristup gdje Vojna i Civilna misija djeluje usporedo, međusobno se nadopunjuju i time postižu određenu sinergiju, a upravo iz tog razloga mandati Međunarodnih misija i operacija sve su složeniji i kompleksniji i zahtijevaju vrlo kvalitetno osoblje koje se upućuje u te misije. Upravo takav višedimenzionalni pristup zahtijeva osoblje koje je stručno iz područja izgradnje mira, razoružanja, demobilizacije, reintegracije naoružanih snaga, reforme, sigurnosnog sektora, izbornog zakonodavstva, dakle, provođenja izbora. Dakle, zahtijeva velik broj stručnjaka iz civilnog područja koji mogu doprinijeti ostvarenju ciljeva tih misija i upravo stoga, ovim Zakonom se stvara jedan okvir u kojem bi svi hrvatski državljani, kako iz javne i državne uprave, pravosuđa, tako i iz privatnog sektora, Akademske zajednice, civilnog društva, mogli se prijaviti i sudjelovati u takvim misijama. HS je kroz strategiju Nacionalne sigurnosti RH koja je usvojena 2017.-te također već potvrdio i prihvatio takav jedan pristup smatrajući da veliki spektar hrvatskog društva treba naći načina i mogućnosti sudjelovanja i u takvim misijama. To je jedan dobar način da možemo prezentirati i upotrijebiti naše znanje i iskustvo koje smo stekli do sada. Ovaj Zakon posebno potvrđuje i važnost sudjelovanja žena i prepoznaje važnost žena u cjelokupnom, svim naporima i nastojanjima osiguranja sigurnosti i stabilnosti društva. Imamo poseban članak koji se na to referira. Zakon će ujedno unaprijediti i međuresornu suradnju u ovom području, utvrđuje način prepoznavanja strateških ciljeva RH, prioriteta i interesa RH kad će se uključiti u određenu civilnu misiju, odluku donosi Vlada RH na prijedlog odgovarajućeg Resora, a uz prethodnu suglasnost Ministarstva vanjskih poslova. Kad je riječ o izvješćivanju o ovakvim aktivnostima, tijekom rasprave na prvom čitanju, dobili smo prijedlog da bi bilo dobro, budući da Ministarstvo vanjskih poslova jedanput godišnje na temelju ovoga Zakona će izvješćivati Vladu, da bi bilo dobro pronaći mehanizam kojim bi onda i Vlada odnosno Ministarstvo o tim aktivnostima izvješćivalo i HS, ali bez nekih dodatnih posebnih administrativnih napora. I stoga Ministarstvo vanjskih poslova će u okviru svojih redovitih aktivnosti pred Odborom za vanjske poslove, poštujući djelokrug toga Odbora, uvrstiti izvješćivanje i o segmentu sudjelovanja civilnih stručnjaka u Međunarodnim misijama i operacijama. Gospodine predsjedniče HS-a dopustite mi samo kratko da se još osvrnem na naše sudjelovanje u Afganistanu. O tome je bilo riječ i tijekom našeg prvog čitanja ovog Zakona, tamo je RH imala civilni angažman koji je u velikoj mjeri nadopunio našu vojnu prisutnost i policijsku tamo, pri čemu je to bio temelj za razvijanje i naše razvojne politike i razvojne suradnje koju smo upućivali Afganistanu. Vidimo, dakle, da možemo postići veliku sinergiju i vjerujemo da će upravo ovaj Zakon nama to omogućiti i ubuduće. Rješenja koja smo stavili u ovaj Zakon, rezultat su i iskustava koje je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, pa i cijela Vlada ima u dosadašnjem radu na civilnim misijama, a ovim Zakonom ćemo na jedan sustavan, transparentan način, na jednoobrazan način omogućiti svim dijelovima hrvatskog društva sudjelovanje u tim civilnim misijama. Slijedom navedenoga predlažemo da ovaj Visoki Dom prihvati ovaj Konačni prijedlog Zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, poštovana državna tajnice, evo Vlada nam upućuje sada Konačni prijedlog Zakona o sudjelovanju civilnih stručnjaka u Međunarodnim misijama i operacijama i meni je drago da se u ovom Konačnom prijedlogu, da su se našli i one napomene i one sugestije, oni prijedlozi koji su saborski zastupnici, pa i klub zastupnika HDZ-a koji smo uputili prilikom prvog čitanja. Isto tako, manje-više promjene u ovom Konačnom prijedlogu se odnosi na prijedloge Odbora za zakonodavstva i oni su u većoj ili gotovo potpunoj mjeri uvršteni. Za naše građane možda je važno još jednom istaknuti kako, osim, naravno, naših vojnih i policajaca, imamo i civilne stručnjake u raznim Međunarodnim misijama i operacijama pod okriljem ili UN-a ili OESS-a ili EU ili NATO saveza. Dakle, to su uglavnom civilni stručnjaci koji se bave sa temama humanitarne pomoći ili razvojne suradnje ili isto složenih nekih diplomatskih zadaća nakon sukoba, kao što je održavanje mira ili projekti stabilizacije određenoga područja. Ti civilni stručnjaci, kao što je državna tajnica rekla maloprije, su sudjelovali u raznim operacijama još od 90.-tih godina, kasnije se to intenziviralo, bilo je to i zakonski uređeno. Međutim, došlo je i do određenih promjena, pogotovo sa novim Zakonom o obrani i novim Zakonom o sustavu civilne zaštite i zato je trebalo sada urediti i položaj civilnih stručnjaka u operacijama. To se čini ovim Zakonom i mislim da je izuzetno dobro da se tu središnju ulogu daje i Ministarstvu vanjskih i europskih poslova u smislu koordinacije i naravno, izvješćivanja. Utoliko mi je isto tako drago što se uvažio taj prijedlog da, osim što će Ministarstvo vanjskih i europskih poslova izvijestiti jedanput godišnje Vladu RH, da podnese i izvješće saborskom Odboru za vanjsku politiku, utoliko će i klub HDZ-a podržati ovaj Konačni prijedlog Zakona. Hvala vam.
Hvala vam lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu za koju se javio poštovani zastupnik Miro Kovač, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedatelju. Evo, čuli smo već od državne tajnice sve o ovome prijedlogu Zakona koji je kao takav pozitivan, govorio je i kolega Stier u ime kluba HDZ-a. Ja ću dati samo nekoliko ideja kako još unaprijediti rad u ovom segmentu. Morat ćemo isto tako napraviti jednu informaciju hrvatske Vlade o tome koliko imamo aktivnih svojih civilnih stručnjaka u Međunarodnim mirovnim misijama NATO, OESS, EU i UN, naravno, i pored toga, smatram da bismo trebali razmišljati o tome, da upotrijebim jednu riječ koja nije atraktivna, ali se koristila do sad, neku vrstu outsorsinga, napravimo jednu ustanovu koja bi bila financirana i iz državnog proračuna, koja bi bila zadužena upravo za ovaj dio, znači, za prisutnost hrvatskih civilnih stručnjaka u Međunarodnim mirovnim misijama, neka vrsta centra za Međunarodne misije, jedan centar koji bi primao podršku financijsku iz hrvatskog državnog proračuna, o tome treba razmisliti. Pored toga, je vrlo važno da napravimo, isto tako, jednu informaciju za Hrvatski sabor od hrvatske vlade, o tome, koliko su hrvatski civilni stručnjaci prisutni u međunarodnim organizacijama, koliko imamo svojih ljudi u tijelima EU, u NATO-u, u OSS-u i drugdje. Znači koliko su naši civilni stručnjaci, prisutni u međunarodnim organizacijama, to je važno za našu vidljivosti, to je važno za tzv. soft power RH. Znači koristimo i prisutnost svojih ljudi u međunarodnim organizacijama, kako bismo, ne samo dali doprinos funkcioniranje tog sustava i međunarodnog mira, nego kako bismo i mi na taj način, širili i svoj hrvatski pogled u tim vrlo važnim sferama. Znači, ideja da se razmisli o jednom centru čiji bi možda osnivač bio, pored Ministarstva vanjskih poslova i neka druga ustanova u RH, koja bi bila financiranja iz i iz hrvatskog državnog proračuna, mogla je puno bolje djelovati i uz to jedna informacija o tome, koliko imamo svoji stručnjaka, svojih civilnih stručnjaka u međunarodnim organizacijama i onda voditi sustavnu politiku po prisutnosti Hrvatske u međunarodnim organizacijama EU, NATO, OSS itd. UN ali ovo je prvi korak u pravom smjeru, zahvaljujem i pozdravljam još jedan put ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, imamo 2 replika, prva je poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Kovač, slažem se s vama u ovom drugom dijelu, posebno jer i to mene zanima, a to je koliko je hrvatskih stručnjaka prisutno u ovom međunarodnim institucijama. Dakle, odvojena od EU, i svih drugih Vijeća Europe, dakle, svih drugih institucija, odnosno, da mi kao odbor prvo za vanjske poslove, onda možda i … [[Govornik se ne razumije.]] Sabora, vidimo koliko to Hrvatska konzumira svojih prava, jer članstvom u EU, članstvom u Vijeću Europe i drugim institucija, imamo pravo, naši stručnjaci se imaju pravo natjecati za ta mjesta, a isto tako onda, kako to koristimo kao država. Dakle, ne govorim o ničim nedozvoljenim, naravno, nego čisto, da li konzumiramo sva prava koja imamo. Osim toga, bilo bi zanimljivo vidjeti, koliko hrvatskih državljana ima položen epso, da može konkurirati na nekim pozicija. Dakle, to je svakako jedan od mjerila, kojim bi se trebale voditi, te da vidimo koliko smo uspješni zapravo, ako govorimo o EPSU o konzumiranju naših prava kao članica EU.
Hvala. Poštovani zastupnik Kovač.
Slažem se.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Kovač, mi smo '90. kao država bili primateljica međunarodne pomoći, podsjetiti ću vas, samo ona … [[Govornik se ne razumije.]] oni su ostali najbolje u sjećanju u pamćenje svih nas. Međutim, od tada do danas to se dosta promijenilo i RH, danas je zaista s obzirom koliko smo mali, jedna od država koja poprilično pridonosi miru u svijetu, pa između ostalog naši vojnici danas, sudjeluju u 10-tak mirovnih misija, pod okriljem Ujedinjenih Naroda EU, NATO-a, a od '90. znači kada su prvi naši vojnici kretali u te međunarodne mirovne misije, prošlo je oko 8055 naših vojnika, dočasnika, časnika, kroz mirovine misije. Naravno da to … [[Govornik se ne razumije.]] same države.
Hvala. Odgovor poštovani zastupnik Miro Kovač.
Hvala lijepo, uvaženi kolega Stričak, naglasili ste s pravom, da smo bili primatelji sigurnosti, danas smo davatelji sigurnosti i naravno da je naš interes da doprinosimo miru u svijetu, ali isto tako, kada govorimo o pružanju sigurnosti u svijetu i slanju svojih stručnjake u međunarodne mirovne misije, u međunarodne organizacije, treba voditi računa i o svojim specifičnim nacionalnim interesima i … [[Govornik se ne razumije.]] tamo slati ljude ili ih animirati da budu prisutni, gdje Hrvatska, … [[Govornik se ne razumije.]] zaista pomoći i od čega Hrvatska ima naravno koristi, tu još ima dosta prostora za poboljšanje. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja nešto reći poštovana državna tajnica, Andrea Metelko Zgombić.
Zahvaljujem na ovim komentarima. Svakako Ministarstvo vanjskih će kroz redovito izvješćivanje Odbora za vanjsku politiku, predstaviti širi prikaz aktivnosti hrvatskih civilnih stručnjaka u misijama, možda samo kao informaciju u ovom trenutku, u 2018. g. 32 civilna stručnjaka sudjelovalo je u raznim misijama, od toga 3 policijskih službenika, 12 promatrača u okviru posebne promatračke misije u Ukrajini i imali smo 17 promatrača u okviru, promatrača izbora EU, i OSS-a. Izbore smo promatrali u 9 zemalja, El Salvador, Sijera Leone, Paragvaj, Tunis, Libanon i imali smo 2 promatrača na izborima u BIH. Ove godine dakle, u 2019. g. trenutno imamo 15 civilnih stručnjaka u inozemstvu, od toga 3 policajca i 12 promatrača u okviru misije OSS-a u Ukrajini. Uz to imamo još 3 hrvatska promatrača koji promatraju izbore u El Salvadoru i u Nigeriji. Dakle, aktivnosti su šarolike, bogate, pokrivaju cijeli svijet i naše izvješćivanje u okviru odbora, biti će prigoda da redovito izvješćujemo ovaj Visoki dom o provedbi ovog zakona i našim aktivnostima na tom području. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti odnosno nešto kasnije danas.
Konačni prijedlog Zakona o sudjelovanju civilnih stručnjaka u međunarodnim misijama i operacijama, drugo čitanje, P.Z. br. 389, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena a ja dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 115 za i 1 suzdržan i 3 glasa protiv donesen Zakon o sudjelovanju civilnih stručnjaka u međunarodnim misijama i operacijama. Godišnje izvješće o poslovanju Financijske agencije za 2017. g., podnositeljica je Financijska agencija. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno članku 44. stavku 4. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se godišnje izvješće o poslovanju FINA-e za 2017. godinu. Molim glasovanje. Utvrđujem da je većinom glasova, 104 za, 2 suzdržana i 15 protiv, donijet zaključak kako ga je predložila matično saborsko radno tijelo.
Hvala predsjedniče. Na temelju čl. 105. st. 1. i čl. 273. Poslovnika HS-a Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove HS-a predlaže Odluku o razrješenju člana Odbora za turizam HS-a g. Ivana Arambašića. Predlaže se u Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku HS-a za člana Krešimira Luetića. I treće za člana Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe suzbijanja korupcije, predlaže se Dario Omljenović.
Dobro, hvala vam. Otvaram raspravu o navedenim prijedlozima. Zatvaram raspravu, ako ste suglasni možemo glasovat objedinjeno o sve tri točke. Ako nema primjedbi, dajem onda na glasovanje, sve tri odluke. Utvrđujem da je većinom glasova, 115 za i 15 glasova, i pardon 5 glasova suzdržanih da su donijete odluke kako ih je predložio odbor. Hvala vam lijepa. Najavljujem da nakon što ćemo još saslušati klubove u slobodnom govoru završavamo današnji tjedan. Nastavljamo u srijedu, 30. siječnja u 9,30 Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, prvo čitanje. Molio bih sada sve koji više ne žele sudjelovati da napuste sabornicu, a nakon toga slobodni govor. Prelazimo sada na točku izbor, imenovanje i razrješenja, molim predsjednika Odbora za izbor imenovanja i upravne poslove, Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Evo poštovane kolegice i kolege, na temelju članka 105.-og st. 1. podst. 1. i 3. čl. 161. st. 1. Poslovnika HS, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove HS podnosi prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS Davora Miličevića, a za člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS predlaže se dr. Tomislav Sokol. Ovo sve, jel? [[Upadica predsjednik: Da, da, sve, izvolite]] Predlaže se i razrješenje člana Odbora za pravosuđe HS Davora Miličevića, a za člana Odbora za pravosuđe HS predlaže se Ante Bačić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za rad i mirovinski sustav i socijalno partnerstvo HS dr. Tomislava Sokola, a za člana Odbora za rad i mirovinski sustav i socijalno partnerstvo HS predlaže se Vlatko Kopić. Predlaže se Odbor za turizam HS za člana g. Dragana Magaša.
Otvaram raspravu o svim prijedlozima. Ako nema zainteresiranih, zatvaram raspravu i dajem na glasovanje prijedlog odluka koje je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove predložio HS, molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 77 glasova ZA da su donijete odluke kako ih je predložio Odbor. Ovim smo došli do kraja glasovanja, iduće glasovanje bit će 1. ožujka, u petak, kada je i zadnji dan ovog dijela sjednice. Sada, sada ćemo onda napraviti stanku do 1 sat, onda će biti izjašnjavanje po klubovima, slobodni govor i nakon toga će se nastaviti sa dnevnim redom kako je planirano za današnji dan. Hvala lijepa. PREKID SJEDNICE U 12,46 SATI I evo došli smo do zadnjega, a to je izbor i imenovanja i razriješena, molim predsjednika Odbora za izbor imenovanje i upravne poslove, Antu Sanadera, da obrazloži prijedlog odluka.
Hvala. Na temelju čl. 105. stavka 1 i [[Upadica Predsjednik: Da, da, predlažem da objedinjeno sve predložite, pa ćemo onda, ako ima primjedbi, glasovati odbijeno, ako ne, onda ćemo sve zajedno, izvolite.]] Poslovnika Hrvatskog sabora, Odbor za izbor i imenovanje, predlaže odluku o razriješenu i izboru člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora, predlaže se razrješenje člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora Domagoja Mikulića, a za člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora predlaže se Dražen Milinković. Predlaže se razriješene člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora Giovannia Spozne, a za člana Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora predlaže se Emil Daus. Predlaže se razriješene člana Nadzornog odbora Hrvatske banske za obnovu i razvitak Borisa Lalovca, a za člana Nadzornog odbora Hrvatske banske za obnovu i razvitak iz reda zastupnika predlaže se Saša Đujić. Za članove Sveučilišnog savjeta Sveučilišta u Zagrebu predlaže se akademik Željko Reiner i Joško Klisović. … [[Govornik se ne razumije.]] veljače prestao je mandat članovima Sveučilišnog savjeta, Sveučilišta u Zagrebu … [[Govornik se ne razumije.]] odluka o imenovanju Sveučilišnog savjeta.
Zahvaljujem otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja, zatvaram raspravu i predlažem da glasujemo o svim odlukama zajedno, pa dajem na glasovanje odluku, odnosno, prijedlog odluku Odbor za izbor i imenovanje i upravne poslove, molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 80 glasova za, dakle, jednoglasno, donijeta odluka kako ih je predložio, donijeta odluka kako ih je predložio odbor. Sada poslije glasovanja imamo slobodni govor, međutim, nemamo nazočne gospodu iz SDP-a, Grbina i Jovanovića, niti iz Mosta gospodina Grmoju, tako da smo došli do kraja sa radom za današnji dan, vidimo se u srijedu, idući tjedan i želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA 23.03.2019. U 00,37 SATI. I idemo na zadnju točku izbor, imenovanja i razrješenja, molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluka. Izvolite.
Hvala, na temelju Članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3., Članka 161. stavka 1. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora podnosi prijedlog Odluke o razrješenju članice i izboru članova i prestanku mandata članova Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje članice Odbora za turizam Hrvatskog sabora Dragice Vranješ, a za članove Odbora za turizam Hrvatskog sabora predlažu se Ante Bačić i Branka Juričev-Martinčev. Dana 5. travnja 2019. dužnost člana Odbora za turizam Hrvatskog sabora prestao je obnašati Marijan Kustić zbog prestanka zastupničkog mandata. Predlaže se razrješenje člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Vlatka Kopića, a za člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora predlaže se Mato Čičak. Predlaže se za člana Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora Davor Ivo Stier. Dana 1. travnja 2019. dužnost člana Odbora za Hrvate izvan Hrvatske prestao je obnašati dr. Andrija Mikulić zbog mirovanja zastupničkog mandata. Predlaže se za članicu Odbora za regionalni razvoj i fondova EU Hrvatskog sabora Dragica Vranješ, jer je dana 5. travnja 2019. dužnost člana Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora prestao obnašati Marijan Kustić. Predlaže se razrješenje potpredsjednice Odbora za međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora Sunčane Glavak, a za potpredsjednika Odbora a međuparlamentarnu suradnju Hrvatskog sabora predlaže se Ante Bačić. Predlaže se za predsjednicu, da se razriješi, pardon, za predsjednicu Odbora za informiranje i informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se Sunčana Glavak, jer je dana 1. travnja 2019. dužnost predsjednika Odbora za informiranje i informatizaciju i medije Hrvatskog sabora prestao obnašati Andrija Mikulić. Predlaže se za zamjenika člana izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a Domagoj Mikulić jer je 5. travnja 2019. dužnost zamjenika članstva izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini SEECP-a prestao obnašati Marijan Kustić.
Zahvaljujem kolegi Sanaderu. Otvaram raspravu. Kolega Bauk se javio u ime kluba. Dakle, nema prijavljenih za raspravu, tako da ju zaključujem, pa ćemo onda glasovati objedinjeno o svim prijedlozima odnosno odlukama Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Dakle, dajem na glasovanje Prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 94 glasa za, da su donijete odluke kako ih je predložio odbor. Sada ćemo samo kratko, dakle nastavit ćemo sa raspravama slobodni govor po klubovima i onda ćemo završiti raspravu točke prijedlog izmjena i dopuna statusa Hrvatske energetske regulatorne agencije, a nastavljamo s radom u utorak, 9. travnja, konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima. Hvala vam, molim sada ko neće ostati, da napusti sabornicu.
Posljednja točka dnevnog reda danas je: - Izbor, imenovanje i razrješenja; prijedlog odluke Odbora za izbor imenovanja i upravne poslove o izboru članice Državnog izbornog povjerenstva RH. Molim predsjednika Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove, g. Ante Sanadera da obrazloži prijedloge i odluke.
Hvala predsjedniče. Na temelju čl. 105. st. 1. podst. 1. i 3., čl. 161. st. 1. i čl. 273. Poslovnika HS-a, Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove podnosi HS-u prijedlog za Odluku izbora članice Državnog izbornog povjerenstva RH. Za članicu DIP-a RH predlaže se Ivana Belec. Mandat članice povjerenstva počinje danom stupanja na dužnost, a dužnost, a dužnost stupa danom polaganja prisege pred predsjednikom HS-a.
Hvala lijepa. Zahvaljujem predsjedniku Odbora i otvaram raspravu. Prva je na redu g. Anka Mrak-Taritaš ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a. Nema je, gubi pravo. Drugi. Da, dobro, treći je g. Ante Sanader ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala. Evo, temeljem Odluke Odbora za izbor i imenovanje, Klub HDZ-a predložio je gđu. Ivanu Belec, dipl. pravnicu koja ispunjava uvjete za ovo mjesto u DIP-u. Kako je poznato, predlažu se dva člana, za članove dva prijedloga iz oporbe i dva iz većine. S obzirom da je HDZ-a i većina ostali bez jednog člana, onda je predloženo, evo, kako je ovdje i navedeno prethodno. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kada se steknu uvjeti i sutra u 9,30, 10. travnja 2019. godine počnemo sa Konačnim prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj službi i onda, Konačni prijedlog Zakona o turističkim zajednicama, zapravo 3, jedan, dva, tri, prijedloga zakona, 3 konačna prijedloga zakona koji se tiču turizma. Hvala lijepa i ugodna večer svima. SJEDNICA PREKINUTA U 17,35 SATI.
I sada prije prelaska na zadnju točku glasovanja, želim vas izvijestiti, da vezano za odluku o izboru članice DIP-a s obzirom da je započela izborna kampanja i s obzirom da ne želim da se baci sjena na rad DIP-a stoga ćemo odluku o izboru članice DIP-a donijeti nakon izbora za Europski parlament. … [[Pljesak.]] Sada bi molio predsjednika Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove Antu Sanadera, da obrazloži prijedlog ostalih odluka, izvolite.
Hvala predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. članka 165. i članka 273. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za izbor i imenovanje predlaže odluku o razrješenju i izbora članova Odbora za zakonodavstvo. Predlaže se razriješene člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora Ante Bačića, a za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora predlaže se Ante Plazonić.
Sve molim vas, pa ćemo onda raspravu objedinjenu i glasovanje.
Predlaže se razriješene članice Odbora za turizam Hrvatskog sabora Sabine Glasovac. Predlaže se za člana Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora Martin Baričević jer je dana 1. travnja 2019. dužnost člana Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora prestao obnašati doktor Andrija Mikulić.
Otvaram rasprava. Zatvaram raspravu budući da se nitko ne javlja pa predlažem da objedinjeno glasujemo o Odlukama kako su predložene. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 108 ZA i 1 SUZDRŽAN-i, donijeli Odluke kako ih je predložio Odbor. Ovim smo došli do kraja rasprave i glasovanja, nastavljamo sutra u 09,30 sati, Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku, prvo čitanje, P.Z. broj 620. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 19,18 SATI. Sada je na redu iznošenje stajališta nezavisnog zastupnika poštovanog Marina Škibole, izvolite.