Otvaram 23. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, pored poslanika na sjednici su pozvani predsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, predstavnik OHR-a, predstavnik OSCE-a, predstavnik EU, specijalni predstavnik generalnog sekretara Savjeta Evrope i šef Misije u BiH, predstavnik Posmatračke misije u Bosni i Hercegovini, predstavnici ambasada u BiH koji su izrazili interes da prate rad Parlamentarne skupštine, predstavnik UN Misije u BiH, predstavnici nevladinih organizacija, Centar civilnih inicijativa i Centar za promociju civilnog društva, predstavnici Distrikta Brčko izrazili su želju da prisustvuju sjednici što im je omogućeno. I u tom smislu želim da pozdravim predsjednika skupštine Brčko Distrikta gospodina Mirsada Džapu sa delegacijom poslanika i članovima Vlade Distrikta Brčko. Pozdravljam dakle sve poslanike i goste ove sjednice. Prema izvještaju Službe konstatujem da sjednici prisustvuje 33 poslanika što znači da imamo kvorum i možemo donositi punovažne odluke. Odsustvo sa sjednice pravdao je gospodin Vinko Zorić, tako da mogu da vas obavijestim da ostale kolege očekujemo da se pridruže tokom zasjedanja Predstavničkog vijeća. Gospodo poslanici, dobili ste prijedlog dnevnog reda za 23. sjednicu. U odnosu na ovaj koji ste dobili u pozivu za sjednicu, skinuta je 9. tačka dnevnog reda, a to je - Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizacnje sporazuma o istovjetnom tekstu Zakona o vazduhoplovstvu Bosne i Hercegovine. Naime, mi smo imenovali Zajedničku komisiju sa Domom naroda, dakle to jedinstvena komisija Doma naroda i Predstavničkog doma. Oni u međuvremenu se nisu sastali i nemamo danas nikakvog izvještaja i zato vas molim da prihvatite stav Proširenog kolegija da se ova tačka skine sa dnevnog reda. 2 Otvaram raspravu o dnevnom redu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu dame i gospodo i konstatujem dakle da za današnji dnevni red imamo sljedeće tačke. 1. Zapisnik sa 22. sjednice Predstavničkog doma, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljanja Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 4. Zahtjev Savjeta ministra za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH u drugom čitanju, 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Heercegovine – drugo čitanje - predlagač poslanik Seada Palavrić, 7. Prijedlog zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje), 8. Prijedlog zakona o odbrani Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Dakle to je dnevni red. I prelazimo na rad po usvojenom dnevnom redu. Dakle prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. To je Ad. 1. Zapisnik sa 22. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Otvaram raspravu vezano za zapisnik sa 22. sjednice. Ko se javlja za riječ? Gospodin Sead Avdić, izvolite.
Dame i gospodo samo nekoliko intervencija. Jedna intervencija je tamo oko Zakona o indirektnom oporezivanju. Nema me u spisku diskutanata. To nije ni važno. Naime, moj cilje izlaska je zaključak koji smo usvojili na kraju sjednice 22., a to je pod stavom 2. kaže – zaključak na zadnjoj stranici, formira se nova istražna komisija u sastavu tome i tome. Mislim da mi nismo govorili ni o novoj istražnoj komisiji. Govorili smo samo o komisiji koja će imati za cilj sublimiranje zaključaka sa rasprave i predlaganje ovome domu o jednom setu zaključaka sa jednostavno ocjenom, stavovima i zaključcima koji su proizašli iz diskusije o tzv. slučaju "državni udar". 3 Ovo što govorim potvrđuje i tačka 3. Zadatak, kaže Istražne komisije je da na osnovu rasprave povodom izvještaja prethodne istražne komisije i prethodnih zaključaka u roku od 30 dana Predstavničkom domu podnese svoj izvještaj sa prijedlozima zaključaka. Znači nismo govorili o novoj istražnoj komisiji, nego samo o komisiji za zaključke sa rasprave koji su proizašli znači iz rasprave o tzv. slučaju "državni udar". Bilo bi dobro da se ovo korigira. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se usvoji zapisnik ?
Sa sugestijom koju je gospodin Avdić iznjeo. Mogu li ja dobiti riječ?
Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, bosansko-hercegovačka javnost je pratila ono što smo mi radili na prošloj sjednici i mislim da je gospodin Avdić u potpunosti u pravu. I čovjek je vrlo korektno prezentirao ono što se dogodilo prošli put na sjednici. Ja vas molim da stavite na glasanje prijedlog zapisnika sa sugestijom gospodina Avdića. Njegova sugestija je potpuno opravdana i treba korigirati zapisnik onako kako je on ovdje objasnio.
Zahavljujem gospodinu Džaferoviću. Nemam ništa ja protiv za sugestiju kolege Seje Avdića da stavimo na izjašnjavanje. Dakle sve mora biti demokratski. U tom smislu tražim prvo zapisnik, a kolega Sejo Avdić.
Prvo njegova sugestija, pa onda zapisnik.
Ko je zato da se usvoji sugestija kolege Seje Avdića? Zahvaljujem. Ko je protiv? Ko je uzdržan? 4 Molim vas od 36 za je bilo 25, protiv je bilo 5, 1 uzdržan. Idemo na entitetsko. Ko je iz Federacije za? Ko je iz Republike Srpske za? Dame i gospodo, dakle, molim vas završili smo glasanje. Završili smo, idemo. Dakle, usvojena je sugestija gospodina Seada Avdića. Kada završimo glasanje gospodine Belkiću, onda ćemo. Ko je zato da se usvoji zapisnik? Ova sugestija je prihvaćena. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Nema. Zahvaljujem. Usvojili smo jednoglasno zapisnik sa sugestijom. Izvolite gospodine Belkiću.
Ja molim Kolegija u ime Kluba, nemojte nas dovoditi u situaciju kada glasamo o zapisniku da nam uvodite sugestije itd. Kada je riječ o zapisniku, postoji stenogram i to neka službe pripreme, urade, provjere i neka izvjeste Kolegij kako je bilo, odnosno Predstavnički dom kako je bilo. U raspravi o zapisniku sada neke sugestije itd. zaista nije u redu. Radi se o ovom je li tačan zapisnik, ili nije tačan zapisnik. To ja ne mogu po sjećanju više da radim. Treba provjeriti kroz stenogram šta je bilo i kako je završeno. Molim vas nemojte nas dovodi u ovu situaciju.
Zahvaljujem kolegi Belkiću. To bi bilo u redu da je ova priča išla pre rasprave. Ali oni koji glasaju, a ne znaju zašta su glasali, neka to bude njihov problem. Molim vas lijepo, mogli ste reći to pre pa bi bilo tako. Ovdje se može samo demokratski izaći iz svake situacije, ali način na koji se poslije glasanja želi objasniti zašto je neko bio u zamci ili u zabludi po meni nije logičan. Ja sam glasao protiv jer sam mislio da treba upravo na takav način, da službe sravne zapisnik, stenogram i da kažu je li ili nije. Molim lijepo. Ali ako neko ima drugo viđenje, ja mogu izaći samo da ga stavim na glasanje. I zato molim da se drži pažnja. Hvala vam lijepo. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda. To su Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori Odgovore na pitanja dobili su poslanici Zlatko Lagumdžija, Ivo Miro Jović, Seada Palavrić, Nikola Špirić, pitanja postavljena su na 17. sjednici. 5 Tihomir Gligorić, Azra Hadžiahmetović i Mehmed Suljkanović, pitanja sa 18. sjednice. Elmir Hajić i Selim Bešlagić, pitanja postavljena na 20. sjednici. Molim one koji su dobili odgovore da se izjasne da se izjasne jesu li zadovoljni sa odgovorima, koji imaju potrebu da se izjašnjavaju, a i one koji žele postaviti novo pitanje da to u pisanoj formi dostave. Izvolite. Ko se javlja za riječ? Doktor Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, ja sam na navedenoj sjednici postavila pitanje koje se odnosi na status ustanova za tretman, odnosno brigu osoba sa posebnim tretmanom. Radi se o Fojnici, Bakovićima itd. Zbog dugovanja raniji, od ranije dugovanja muriranih u ovim institucijama potraživanja kako unutar Bosne i Hercegovine iz različitih institucija, tako i od susjednih država, pitanje je bilo usmjereno na Vijeće ministara šta može uraditi da riješi, odnosno ublaži probleme sa kojima se ove institucije susreću. Odgovor je od Vijeća ministara u objašnjenju nadležnosti unutar Bosne i Hercegovine za pitanja socijalnih problema, što znači ništa, odnosno jednostvno nisam dobila odgovor na ovako pitanje i ja ću moliti da se ponovo putem službi ponovi pitanje u onoj formi, odnosno u onakvoj formulaciji kako je bilo postavljeno. zahvaljujem.
Zahvaljujem doktor Azri Hadžiahmetović. Za riječ se javio gospodin Ivo Miro Jović.
Zahvaljujem gospodinu predsjedatelju, pozdravljam sviju. Uvažene kolege zastupnici, vjerojatno ste imali ovaj odgovor koji je upućen našem predsjedatelju, a sukladno mom pitanju koje se odnosilo na način dodjele sredstava za obnovu koje je raspisalo federalno ministarstvo. I Vijeće ministara nije našlo za shodno to pitanje proslijediti federalnom ministarstvu. S moje strane je poštivan dignitet razine vlasti, pa sam normalno i smatrao da je logično da iz državnog Parlamente u pitanje postavim Vijeću ministara. A ako treba od nekoga koristiti i crpiti odgovor, smatrao sam da je to jedan red dobar red stvari. Međutim, ja dobijam naputak kako da dođem do svog odgovora. Evo ja se zahvaljujem. Ne vidim, klupe su slobodne, prazne iz Vijeća ministara. Mislio sam reći dajte gospodo ministri napravite odgovor za zastupnika. Time ćete svoj dignitet sačuvati. 6
Zahvaljujem kolegi Ivi Miri Joviću. Ja moram da kažem da je Vijeće ministara, da je predsjedavajući gospodin Terzić molio da nemamo zasjedanje četvrtkom, jer ima zasjedanje Vijeća ministara. Ne želim da ih pravdam, ali mi smo sobzirom na kratkoću vremena vezano za ove sistemske zakone ipak odabrali danas četvrtak za zasjedanje, a vodićemo računa da to ne bude za vrijeme zasjedanja Vijeća ministara kako bi mogli biti prisutni iako ih to ne opravdava da niko baš iz Vijeća ministara ne prati rad Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine. Za riječ se javio gospodin Bešlagić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, poštovani gosti odmah da kažem ja nisam tražio odgovor na pitanje od strane kabineta, nego od strane ministra i mislim da od sada moramo znati kome se obraćamo i ko bi nam trebao dati odgovor. Nisam zadovoljan odgovorom kabineta ministra vanjskih poslova na pitanje njegovog intervjua bečkom listu Diprese. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Bešlagiću. Ko se dalje javlja za riječ? Ljilja Milićević, pa gospodin Gligorić. Ne, ne ovo je još da li su ljudi zadovoljni ili nisu.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolege. Prije dva mjeseca sam ovdje postavila pitanje spoljnog izgleda našeg parlamenta, ovoga platoa na kome uvijek moramo gledati da slučajno ne slomimo nogu i pitala šta se radi, odnosno šta mi lično možemo učiniti, u kojoj fazi je to? Poslije je to ojačano pitanje, ja mislim gospodin Džaferović da je slično pitanje postavio. Međutim, možda će on prije dobiti odgovor. Ja odgovor na svoje pitanje nisam dobila, a sada molim da vidimo šta smo mi planirali za sljedeću godinu i ja pretpostavljam da možemo dobiti dio donacijama na uređenju toga. A da li smo mi spremni izdvojiti dio sredstava da se to koliko, toliko uljudi kada nam dođu ljudi sa strane da se zna da je to Parlament. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Milićević. Za riječ se javio doktor Tihomir Gligorić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, nisam zadovoljan odgovorom na poslaničko pitanje u vezi da odbornik Ratko Dubajić u opštini Bihać nije dobio znači svoju 7 sadisfakciju kao odbornik, gdje godinama ne želi načelnik Adnan Alijagić da mu isplati sredstva koja mu po statutu i u vršenju dužnosti odbornika i u radnim komisijama pripada. Sledeće. Dobio sam znači odgovor koji je potvrda diskriminacije. Dostaviću Ministarstvu za ljudska prava koje je to obradilo i dostaviću nove dokaze u kojima se govori da čovjek nije dobio stan, ima zapisnik od toga da je devastirano, za kuću, presudama morao je da traži na sudu nije riješio i radi se o klasičnoj diskriminaciji. Dostaviću sve. Možete vi se gospodine smijati koliko hoćete iz SDA, ja ću dostaviti sve dokaze koje imam nove i ponovo uputiti Ministarstvu za ljudska prava koja svoj posao nije časno izvršila. U ovoj zemlji se vrši diskriminacija prava i to odbornika i to na lokalnom nivou. I sve je bilo u funkciji da se samovolja načelnika Alijagića iz Bihaća ovdje ogleda kroz Ministarstvo za ljudska prava i dođe do vrha Parlamenta Bosne i Hercegovine. Učiniću sve da novim dokazima, nadajući se da ponovo neće biti opstrukcije, jer će se argumenti suočiti, a ne politički odgovori kao što je to gospodin Alijagić napisao, a prihvatio, nažalost ministar za ljudska prava na nivou Bosne i Hercegovine. Hvala.
Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Ko se dalje javlja za riječ? Molim ko se. Nema više dakle komentara na odgovore na poslanička pitanja. Ko se javlja za nova poslanička pitanja? Gospodin Moranjkić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja neću više ponavljati ono moje nezadovoljstvo, ono stoji kao stalno pitanje i možete ga samo registrovati. Ja ću postaviti danas jedno novo pitanje, a ono se odnosi na sledeće - poljoprivredni proizvođači u Bosni i Hercegovini, a posebno farmeri nalaze se u vrlo teškoj situaciji koji drastično pogoršavaju ugovori o slobodnoj trgovini sa zemljama u okruženju, jer subvencije koje imaju tamnošnji poljoprivredni proizvođači su neouporedive u odnosu na naše, a otvaranjem granica koje počinje za nepun mjesec dana dovest će do totalnog kraha naše poljoprivredne proizvodnje i poljoprivrednih proizvođača. Pitanje ću uputiti Vijeću ministara – Šta po ovom pitanju kani poduzeti naša vlada, ili vlade entiteta? A ja sugerišem da to bude sinhronizovana i zajednička akcija. To je hitno i goruće po meni pitanje ove zemlje i ako se na tom polju planiraju aktivnosti pitam hoće li to biti moratorij na već uspostavljene ugovore o slobodnoj trgovini ili hoće li to biti pravo povećanje subvencija koje će u životu održati poljoprivrednu proizvodnju ove zemlje. 8 Po nekom proračunu ona bi trebala da se kreće oko do 5% budžeta, a danas je simbolična. Poređenja radi reću da ukupne subvencije u poljoprivredi ove zemlje kreću se do 15 miliona KM, a u okruženju recimo u Hrvatskoj te subvencije su preko milijardu KM. Pitam se u takvim odnosima da li ovaj poljoprivredni proizvođač i ova zemlja mogu da se nose kada se konačno otvore za mjesec dana i ove granice? Ovo je alarmantno pitanje za ovu državu. Molim i ujedno zahtjevam da se ovim problemima pozabavi Vlada ove države i tražim tematsku konferenciju o ovom pitanju na kojem bi uzeli učešća svi relevantni faktori ove zemlje. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Za riječ se javio gospodin Ćeman Mirsad. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege vi ćete se sjetiti sigurno da je ovaj predstavnički dom zajedno sa Domom naroda negdje u martu mjesecu ove godine imenovao Zajedničku komisiju koja je bila zadužena da utvrdi postupak, odnosno da provede postupak raspisivanja konkursa i utvrđivanja prijedloga za Upravni odbor Javnog radio televiziijskog servisa BiH. Komisija je koliko sam ja informiran raspisala konkurs. Prijavili su se kandidati koji su smatrali da ispunjavaju uvjete itd. koliko znam bila je otpočela rad, ali niti je u međuvremenu obavijestila ovaj parlament odnosno ovaj dom šta je uradila po tom pitanju, a koliko ja znam postupak je obustavljen. Meni je kao vama sigurno poznato da su toku aktivnosti na donošenju, odnosno pripremi novih zakona koji će uređivati pitanje javnih radio televizijskih sistema u Bosni i Hercegovini. Ali moje pitanje za Komisiju glasi – Da li je ona ustvari prestala sa svojim radom? – Ako jeste zbog čega? – Koji su se kandidati prijavili na za Upravni odbor Javnog radio televizijskog servisa? – I da li, zašto nije, ustvari ako je morala i ako je prestala sa radom obavijestila Parlament o tim razlozima? Mislim da je to bilo neophodno i obavezno uraditi, a ako je Komisija obavijestila Kolegij, onda je to Kolegij trebao učiniti sa ovim predstavničkim domom, odnosno obavijestiti ga o tome. Dakle moje pitanje je upućeno Komisiji da odgovori što je moguće prije u pisanom obliku. Ja ću ovo formulisati takođe u pisanom obliku. Hvala lijepo. 9
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Za riječ se javio gospodin doktor Tihomir Gligorić.
Dame i gospodo - da li je tačno da Savjet ministara Bosne i Hercegovine svojom pojedinačnom odlukom suprotno Zakonu o nabavci roba omogućuje monopolistički položaj firmama u Bosni i Hercegovini kod nabavke kancelarijskog materijala, opreme, softverskih usluga itd.? Zato tražim da se odgovori u pismenoj formi koje su to firme i iz kojih su entiteta i da li je tačno da kroz taj monopolistički položaj, gdje je suprotno zakonu budžetski korisnici su uskraćeni da koriste zakon sami u skladu sa svojim finansijskim sredstvima i odgovornošću na osnovu tendera koji je definisan tim zakonom, sami obezbjeđuju sebi potrebnu opremu, kancelarijski materijal itd. Ukoliko je to tačno, postavljam i pitanje i ovdje u pismenoj formi sadržano da li je na taj način, sozbirom da na jedan monopolistički način će biti 10 miliona maraka u funkciji sa, koliko su moje informacije tačne, samo tri preduzeća u Sarajevu se može omogućiti provizija za finansiranje SDA. Hvala vam.
Zahvaljujem.
Za riječ se javio predsjedavajući Doma gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, ja imam jedno pitanje koje je upućeno Vijeću ministara, Predsjedništvu, OHR-u i Kancelariji Visokog predstavnika. - Zašto se pred očima domaće i međunarodne javnosti u Bosni i Hercegovini dozvalja, dozvoljava proces asimilacije Srba u Mostaru? Dame i gospodo, Kancelarija Visokog predstavnika i predstavnici domaće vlasti formirali su novu Komisiju za izradu Statuta grada Mostara. Pre rata u Mostaru je bilo gotovo 1/3 Hrvata, Bošnjaka i Srba. Danas moram da kažem da u Mostaru u gradskoj upravi od 126 zaposlenih, zaposlena su samo 3 Srbina i ako neko želi da gradi budućnost Mostara, ako želi da u tom Mostaru i dalje žive Srbi, Bošnjaci i Hrvati, onda Srbi moraju biti zastupljeni i u Komisiji za izradu Statuta grada Mostara. Zato pitam – ko se to igra novih podjela, ko to želi da proces asimilacije počinje tamo gdje su narodi u manjini? 10 Danas je to Mostar, sutra će to biti neki drugi veći grad, možda u Republici Srpskoj, u Federaciji nebitno je. Dakle postavljam pitanje – Kako je moguće da u toj komisiji za izradu Statuta nema eksperata iz reda srpskog naroda u Mostaru gdje je se nalazi Šantićev grob, gdje su Žitomislići i manastir Žitomislić koji govore o vjekovnom postojanju Srba u gradu Mostaru? Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Za riječ se javio gospodin Novaković, pa gospodin Jović, pa gospođa Hadžiahemtović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolege, mene je na ovo poslaničko pitanje ponukala pozivnica koju sam našao ispred sebe, pa postavljam pitanje Predsjedništvu, znači članovim Predsjedništva Bosne i Hercegovine. - Ko, kada i na kom nivou je nakon potpisa Dejtonskog sporazuma utvrdio da je 25. novembar Dan državnosti Bosne i Hercegovine? Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Gospodin Ivo Miro Jović. Izvolite.
Dame i gospodo u dosadašnjem radu kada su u pitanju poslanička pitanja, ja sam uglavnom tretirao problematiku negativnih pojavnosti u našoj društvenoj zajednici. Vidio sam da ti odgovori ne zadovoljavaju moje znatiželje, pa sam ja htio i hoću da od danas promjeniti situaciju. Naime, prije mjesec dana ovo moje pitanje tražiće malo dulji odgovor pa budite strpljivi. Jedno mjesec, mjesec i pol dana Šahovski klub iz Kiseljaka osvojio je treće mjesto u Evropi na natjecanju šahista i domaći mediji nije našao za shodno napisati ni jednu rečenicu, ili barem u šporskom bloku dnevnika ili na športskom pregledu objaviti. I mislio sam da je to sasvim slučajno. Ali kada imamo iz naših redova čovjeka koji svojim trudom i marom ode odavde sa sastanaka i radi na pripremanju državne reprezentacije i ode na svjetsko natjecanje i na svjetskom natjecanju u Nici u Francuskoj osvoji treće mjesto, pa to onda mediji ne zabilježi, e onda kažem to nije slučajno. 11 Gospodinu Zoriću, uvaženom zastupniku i mom dragom prijatelju, ja ovdje za ovom govornicom želim čestitati što je svjetlo predstavljao našu domovinu i što je vratio se kući sa medaljom. A pitam one koji bi trebali skrbiti, naime kolega Zorić vidim da ima neinformiranih, meni je to drago da ste neinformirani, to bi trebale novine i televizija raditi, ali eto neka se oni stide, predsjednik je Bočarskog saveza Bosne i Hercegovine, pa dozvolite da kažem da, nije važno koji je to šport, važno je da je bio barjak ove zemlje i da je zastupao interese ove domovine i da je osvojio treće mjesto u Evropi, to sve po sebi govori dovoljno. A oni koji bi trebali skrbiti o takvim rezultatima pitaću ih - da li su i računaju li barem tu reprezentaciju primiti? Ako već nisu se udostojili brzojav poslati, čestitku i hoće li izdvojiti što sredstava, jer reprezentacija je otišla uglavnom o dragoj volji donatora i njihovoj, njihovom uzajamnom, međusobnom ljudskom odnosu, pa su priskrbili nešto novaca da bi uradili ovako jedan vrijedan i koristan posao. Tražim znaći ovaj odgovor od Vijeća ministara - Hoće li primiti ovu reprezentaciju i hoće li je nagraditi? A još jednom uvaženom zastupniku čestitam na dostojnom reprezentiranju Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem kolegi Joviću. Za riječ se javio doktor Živković. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo, čini mi se da sam jedan od poslanika koji nije dobio odgovore na pitanja. Najmanje tri do sada. Pitanja su postavljena, nisu dobijena odgovor. A podsjetiću Službu da pitanje o popisu stanovništva još nisam dobio i upozoravam da ću iduću Skupštinu da stavim tačku dnevnog reda – raspisivanje i popis stanovništva u Bosni i Hercegovini, pa vas stoga molim da mi dostavite što prije taj odgovor na to pitanje. Sdruge strane pitanje na 20. sjednici, vidim da su kolege zastupnici dobili odgovore, nisam dobio na 2 pitanja. Tiče se namjere Bosne i Hercegovine da oformi jedinicu koju će staviti na raspolaganje NATO Savezu u Iraku i drugo pitanje inicijative o raspisivanju 100 stipendija za mlade ljude. No, neću odustati dalje od postavljanja pitanja ovdje. Vjerovatno će doći vrijeme kada će i ova institucija i tačka dnevnog reda poslanička pitanja zauzeti važno mjesto u ovom parlamentu, kao što u svakom parlamentu zauzimaju. 12 Moje pitanje je upućeno ministarstvu, odnosno predsjedniku Vlade, pa neka on raspodjeli kome će - Da li u incidentima koji su se desili na području opštine Maglaj, selo Bočinje u zadnjih 30-ak dana ima elemenata terorističkih aktivnosti?
Zahvaljujem. Za riječ se javila doktor Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, ja imam dva pitanja. Prvo pitanje je sa naznakom "hitno", imala sam namjeru od Vijeća ministara tražiti usmeni odgovor, obzirom na hitnost, međutim, nažalost nema niko iz Vijeća ministara. Naime, Vijeće ministara je na sjednici održanoj 2.10.2003. godine odlukom, dakle podzakonskim aktom izvršilo izmjene Zakona o carinskoj politici objavljenoj u "Službenom listu" broj 31 od 21.10.2003. godine, čime je grubo povrijedilo proceduru izmjene zakona, predviđeno našim zakonodavstvom. Pitanje je – ko će snositi odgovornost za ovo? I šta Vijeće ministara planira učiniti da sanira štete koje su ovom nezakonitom odlukom nastale? Drugo pitanje – Zašto je Vijeće ministara, potpuno izvan problema izazvanog odlukama Vlade Republike Srpske o povećanju cijene rada. Partner MMF je država Bosna i Hercegovina. U pregovorima Vijeće ministara. U koordinaciji aktivnosti sa MMF guverner u MMF, a u trenutnoj situaciji funkciju fuvernera obnaša ministrica finansija trezora. Zašto se Vijeće ministara drži po strani pred potencijalnim problemom obustavljanja ugovorenog stend baj aranžmana čije bi posljedice trpila [[ne razumije se da li riječ trpila ili riječ crpila]] cijela Bosna i Hercegovina? Ovo posebno što je potpisnik aranžmana sa MMF država Bosna i Hercegovina. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegici Hadžiahmetović. Za riječ se javio doktor Kunić Petar.
Uvažene dame i gospodo, iskoristio bih priliku da odgovorim gospodinu Moranjkiću na pitanje koje je postavio u vezi sa poljoprivrednim proizvodima. Zaista, to je goruće pitanje. To su pitanja koja su prava za Bosnu i Hercegovinu, no međutim, mislim da se u Bosni i hercegovini forsira neki drugi aspekt politički, a ne ovakva prava pitanja. U vezi stim ja bih želio reći da je Komisija za spoljnu trgovinu i carine donjela 13 odluku da da inicijativu za organizovanje posebnog okruglog stola na kojem bi se razmotrila ta problematika. Dakle, to je bilo juče na sjednici i mi ćemo tu inicijativu dalje da provodimo. I vjerujem da će do toga doći. Ja sam se javio da postavim sledeće pitanje. Ovo je treći put postavljanja ovog pitanja - Kada će početi realizacija penzija za građane koji su jedan dio staža svog radnog staža ostvarili u bivšim jugoslovenskim republikama, a jedan dio u Bosni i Hercegovini? Dakle, ja postavljam ovo pitanje treći put. U 9. mjesecu trebala bi biti održana sjedica sa Hrvatskom. Ne znam sa ostalim republikama. To je jedno od važnijih pitanja. Bosna i Hercegovina je siromašna zemlja, a gubi sredstva samo na ovakav način. Molim vas, ovdje se radi o milionima što Bosna i Hercegovina gubi zahvaljujući činjenici što nije zaključila konvenciju sa susjednim državama. Molim vas, naši građani odlaze u druge republike, daju punomoć drugima itd. imaju dodatne troškove, umjesto da su ta sredstva na našim bankama, odnosno žiro računima. Kada se bude donosio Poslovnik, ne znam sada ja ne učim napamet Poslovnik, da li stoji u njemu da putem interpelacije se može postaviti pitanje odgovornosti pojedinog ministra. Mislim, ako nema to instalirano u Poslovniku, da to ovaj parlament mora ustanoviti. Dakle, da se putem interpelacije, putem postavljanja pitanja raspravlja o radu pojedinog ministra koji je nadležan za ovakve stvari kao što ja postavljam pitanje treći put. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem doktoru Kuniću. Za riječ se javio doktor Sead Avdić.
Kolegici i kolege poslanici, poštovani gosti, ja bih postavio pitanje Vijeću ministara sa zahtjevom - da Vijeće ministara u najskorije vrijeme da odgovor, zvaničan, oficijelan odgovor na zvaničan, oficijelan zahtjev Vlade Srbije oko koreckcije granične linije, posebno na lokalitetima – hidropotencijala Hidroelektrane Zvornik i Hidroelektrane Bajna Bašta? Stim više što je to pitanje aktuelizirano i zahtjevano od strane predsjednike Srbije, Crne Gore nedavno na sastanku Međudržavnog vijeća između Bosne i Hercegovine i države Srbije i Crne Gore. Uzme li se u obzir da se ovi hidreenergetski potencijali u cjelosti koriste od strane Srbije i Crne Gore, a zajednički su hidro potencijali energetski potencijali, ova država Bosna i Hercegovina gubi velike, veliki broj megavat sati električne energije, da ne govorimo to u ciframa, koliko to iznosi u KM. 14 U tom kontekstu interes je Bosne i Hercegovine da što prije da odgovor i da počne jednostavno otvoren razgovor o ovim otvorenim pitanjima između Bosne i Hercegovine i Srbije i Crne Gore. Hvala lijepo.
Zahvaljujem doktoru Avdiću. Za riječ se javila Ruža Sopta. Izvolite. Zamolio bih kolegu Avdića da u pisanoj formi to pitanje dostavi.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege ja bih postavila jedno pitanje povodom neki dan pročitanog natpisa u novinama. Naime, htjela sam postaviti pitanje - je li moguće, ali postaviću pitanje kako je moguće ne obilježiti ove godine dan pogibljenih policajaca povratnika hrvatske nacionalnosti u Travnik? Mi znamo da su ti policajci ubijeni i da nije to ubojstvo, ni jedno ubojstvo, pored ostalih, mislim devet, ni jedno nije rasvjetljeno. Obzirom da je ubojstvo istih nije rasvjetljeno, a i ne zna se da li će, da li se radi na tome. Očito više nikakvih informacija nemamo o tome, bar ta gesta, držim da bi bila jedno malo ohrabrenje povratnicima koji bi se trebali vratiti na to područje. Ovo pitanje je upućeno ministru unutarnjih poslova Županije Srednjobosanske i tražim pismeni odgovor.
Zahvaljujem kolegici Ruži Sopti. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko? Dame i gospodo zaključujemo drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda. To je Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljanja Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Savjet ministar Predlog zakona dostavio je 7. novembra sa zahtjevom da se razmatra po članu 105. Poslovnika. Vi ste materijal dobili na 22. sjednici 12. novembra. Radi se o Zakonu kojeg je na privremenoj osnovi proglasio Visoki predstavnik, a koji je objavljen u "Službenom glasniku BiH" broj 16/02). 15 Otvaram raspravu o zahtjevu za glasanje o hitnom postupku. Ko se javlja za riječ?
Za riječ se javio predsjedavajući Doma, gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo poslanici, vi znate da kada je bio Zakon o ličnim dokumentima i kada se radilo o ličnim dokumentima da su vođene bučne rasprave u okviru oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i da smo naravno usvojili te zakone. Ja sam naravno dugo u ovom parlamentu i znam šta je sve pratilo raspravu vezano za ove zakone, jednostavno ove izmjene i dopune koje je nametnuo Visoki predstavnik, postoji dakle dio izmjena i dopuna koje su za mene apsolutno prihvatljive, ali izmjena i dopuna u članu 2. koja apsolutno ništa ne znači, nego jednostavno, ona je u domenu psihološkog, a ne racionalnog i ja ne mogu da shvatim, dakle ne mogu da shvatim, bez obzira što je to od strane Visokog predstavnika, volio bih da je čovjek poslanik, pa barem da možemo u poslaničkim klupama polemisati. Na ovakav način, čini mi se ne postoji mogućnost bilo kakve polemike, sem procedura uzmi ili ostavi. Ali ja nisam spreman tu proceduru da prihvatim, pogotovo u članu 2. gdje se kaže – briše se posljednji stav člana 6. koji glasi – naziv entiteta može se unjeti u ličnu kartu na zahtjev lica koje traži izdavanje lične karte. Dakle ako postoji neko, to je dio odredba zakona iako je to pretpostavljam kad bi se napravila analiza nije korišteno, ali ako neko želi takvu izmjenu koja ne smeta u zakonu, da bi jednostavno stvarao neraspoloženje kod ljudi za sprovođenje zakona na terenu, ja sam apsolutno protiv toga. Misim da ova odredba nije smetala nikom, ama baš nikom za primjenu zakona. I moram da kažem da sam protiv procedure člana 105.,ali sam i protiv ovakve izmjene. Nadam se, sasvim mi je svejedno kakav će biti komentar, žalim što Vijeće ministara, dakle žalim što Vijeće ministara ne daje takve komentare, što ne predlaže izmjene za funkcionisanje tog zakona. Ako se ovo pokazuje kao slaba tačka u realizaciji i sprovođenju zakona, ja sam za primjenu. Ali, ubjeđen sam da ona ne predstavlja nikakav problem. Dakle ama baš nikakav problem. I evo iz tih razloga neću podržati ni proceduru člana 105., ali neću ni glasati za ovakvu izmjenu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Za riječ se javio gospodin Kunić, pa Jovanović, pa Novaković, kako sam ja vidio. 16
Uvažena gospodo moram reći da potpuno dijelim stanovište predsjedavajućeg Predstavničkog doma. Ja zaista postavljam ovdje pitanje kome ovo smeta i kako se može okvalifikovati onaj kome ovo smeta? Znam sigurno da se nije koristio, koristila ova odredba u praksi. Faktički nije se koristilo, ali ne znam zašto, zašto da se to briše, zašto da se to briše? Zaista nikada ovo ne bih mogao prihvatiti. Ja ne znam kada će u ovoj skupštini u Parlamentu prevladati svijest da je Bosna i Hercegovina složena država, da je ona Federacija i kada ćemo imati i regislativu, pa i način razmišljanja da je ovo složena državna zajednica i imati model zakona primjeren toj složenoj državnoj zajednici. Danas imamo niz zakona koji nisu primjereni Federaciji, odnosno federalnoj državnoj zajednici. Hvala.
Zahvaljujem doktoru Kuniću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Jovanović, pa Novaković.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, ja imam primjedbu na član 3. Ovdje se pominje Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija. Ja koliko znam takvo ministarstvo više ne postoji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Jovanoviću. Gospodin Novaković. Izvolite.
Poštovane kolege, ja bih samo dopunio nekoliko riječi. Mi koji smo bili u prošlom sazivu u Parlamentu Bosne i Hercegovine dobro znamo koliko smo posla i truda uložili oko usaglašavanja CIPS projekta. Jedna od činjenica, odnosno jedan od stavova koji smo vrlo teško, do koga smo vrlo teško došli je upravo stav iz člana 2. ovog zakona, a to je da se može dakle po želji ili po izjavi onog ko to želi može dakle da navede iz kog je entiteta. I to je usaglašeno. I to je na oba doma u tom tekstu prošlom. Ovo je vjerovatno, ako ne jedini, a onda sigurno rijedak slučaj kada je Visoki predstavnik promjenio ono što je usaglašeno između svih nas u oba doma. Samo po sebi čini ovaj zakon još težim za verifikaciju ovdje na ovom domu. I ozbiljno se postavlja pitanje da li mi zaista možemo ovdje dogovoriti se i ima li smisla uopšte naše dogovaranje ako to neko može mjenjati? To nema veze sad više samo sa ovim članom. Uopšte je to pitanje da li naši dogovori do kojih znamo i sami vrlo teško dolazimo imaju ikakvu težinu ako se mogu tako lako mjenjati. 17 Naravno da će Klub SDS-a biti protiv i ove procedure, jer smo to i do sada bili i kod svih zakona koje su nametnuti od strane Visokog predstavnika, a i protiv zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo idemo na izjašnjavanje. Ko je zato dakle da se prihvati procedura člana 105. vezano za Zahtjev Savjeta ministara vezano za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine? Ko je za? Zahvaljujem. Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Dajte rezultate. Dame i gospodo 37 prisutnih poslanika, za je glasalo 19, protiv 12, uzdržano 6. Idemo na entitetsko izjašnjavanje. Ko je iz Federacije za? Zahvaljujem. Ko je iz Republike Srpske za? Iz Federacije dakle za 16, iz Republike Srpske 2, dakle nema entitetsku većinu. Idemo na usaglašavanje. Dakle nemamo...Idemo na izjašnjavanje o konačnom tekstu. Ko je protiv iz Federacije? Završeno. Gotovo. Ko je protiv iz Federacije protiv? Nema. Ko je iz Republike Srpske protiv? Dakle protiv iz Republike Srpske 12, iz Federacije nije niko. Konstatujem da nismo prihvatili proceduru člana 105. vezano za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, dame i gospodo. To je Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministra za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika I ovaj zakonski prijedlog dobili ste na 22. sjednici 12.novembra. Zahtjev je Savjeta ministara da se usvoji po članu 105. Zakon na privremenoj osnovi je takođe proglasio Visoki predstavnik i objavljen u "Službenom glasniku BiH" broj 16/02. 18 Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Zamjenik ministra.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospo poslanici, uvaženi gosti, ja se izvinjavam, ali ja sam smatrao da ću dobiti riječ i prije na prilikom tačke 3. Znači ja sam želio da pojasnim kako je došlo do ove procedure, odnosno do predloga da ovaj zakon ide po članu 105., a smatram da je sobzirom na to da je Odlukom Visokog predstavnika ovaj zakon stupio na snagu, i zbog samog Parlamenta, dobro je da se on izglasa da bi mogao da bude mjenjan upravo u ovom dijelu u kome poslanici imaju primjedbe. I ja sam smatrao da će nakon glasanja o proceduri biti prilika da se Savjet ministara izjasni za Zakon. Sobzirom da nije, evo ja pretpostavljam da neću moći da izmjenim vašu odluku, odnosno siguran sam da neću moći izmjeniti odluku, ali dozvolite mi da onda u tački 4. dam pojašnjenja koja se na isti način odnose i za ovaj zakon, kao i za prethodni. Znači zakoni su usvojeni i objavljeni u decembru 2001. godine u "Službenom glasniku" 32/01. Zakoni su pretrpili izmjene i Odlukom Visokog predstavnika za Bosnu i Hercegovinu, u julu 2002. godine. I to je razlog zašto se ustvari oni nisu primjenjivali, jer su ove izmjene i dopune bile punovažne. Ovom odlukom utvrđeno je da izmjene i dopune stupaju na snagu na privremenoj osnovi dok Parlament Bosne i Hercegovine isti ne usvoji u istom obliku, bez izmjena i dopuna bez dodatnih uslova. Stoga i ovi problemi sa nazivom. Znači Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, to je upravo onaj oblik kako je to znači bio naziv ministarstva koje je bilo nadležno za ovaj posao prije. Znači Zakon o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka usvojen je u decembru 2001. godine Odlukom o izmjenama i dopunama o mjenjanju od strane Visokog predstavnika i objavljen u "Službenom glasniku" 16/2002. Potrebno je zaista da ove izmjene i dopune prođu proceduru Parlamenta Bosne i Hercegovine po hitnom postupku da bi, kao što sam i rekao u skladu sa regulativom koja vam daje mogućnost da mjenjate ovaj zakon. U ovom slučaju izmjene i dopune odnose se na oblast pohranjivanja podataka gdje se briše opština rođenja, zemlja rođenja, dodaje se tačka – podaci o otiscima prstiju. U članu prenos podataka briše se entitet, kanton, opština i zemlja, a dodaju se tačke koje regulišu ustupanje drugom javnom organu u Bosni i Hercegovini podataka o otiscima prstiju uzetih od pojedinaca. Znači zaista, ja vas još jednom molim da shvatite da je ovo nešto što je doneseno kao odluka koja je stupila na snagu. Stoga mislim da je, evo upravo iz razloga koje ste vi izložili u svojim diskusijama bitno da ga usvojite da bi mogao da dođe, da bi bili u prilici da onda svi zajedno eventualno te nedostatke mjenjamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Tešanoviću, zamjeniku ministra. Ja mislim da je došlo vrijeme, dame i gospodo to je naravno moj lični stav, evo izreću ga odavde, neću se javljati za govornicu da Vijeće ministara sjedne sa Kancelarijom Visokog 19 predstavnika i OHR-om i da se jednom počnu raditi zakoni i izmjene suvisle dogovorno koje smo mi spremni u Parlamentu da prihvatamo. Niste nam nažalost gospodine zamjeniče ništa novo rekli. To valjda poslanici ovdje znaju. No ovdje se postavlja pitanje jesmo li odgovorni ljudi da usvajamo zakon u kojem je došlo, izmjene zakona do promjene naziva ministarstva. Pa neka se i Kancelarija OHR-a i Visoki predstavnik uozbilje pa to isprave pa dostave. Pa barem možemo toliko dostojanstva prema ovom državnom domu imati, a ne ko guske u maglu što vam god dođe proslijediti Parlamentu, čak i da ne pročitate. Ja bih se stidio da sam na mjestu Vijeća ministara. Hvala vam lijepo. Idemo, ko se javlja za riječ? Gospodin Gligorić. Izvolite.
Dame i gospodo, isto kao i na prethodnoj tački, tako i sada vezano za ovu tačku 4, vezano za Zakon o evidenciji i razmjeni podataka, prije svega ja nisam za to i apelujem na poslanike da ne prihvatimo po članu 105., jer argumentaciju koju smo dobili vrijeđa ustvari ovaj parlament, zato bi bilo dobro da Savjet ministara, posebno minitarstvo koje je kao obrađivač dođe konačno u priliku da harmonizuje sve ono što je nužno i potrebno, što treba da radi izvršna vlast da bi se mnogo toga rasčistilo kada dođe u Parlament, a ne da mi u Parlamentu moramo da radimo neke stvari koje oni nisu zavšrili korektno u izvršnoj vlasti. Ovdje govoriti da poslanici treba da znaju da kada OHR, Visoki predstavnik nametne zakon, mi imamo mogućnost da to usvojimo na Parlamentu kako bi imali šansu i mogućnost da izmjenama i dopunama mjenjamo ono što mi želimo. Pa to znaju ovi poslanici i to nije nikakav argument, nego vama izgleda kada dođe neki referent iz OHR-a vi onda to prihvatite i to je hitnost u ovoj zemlji. Zašto bi to bilo hitnost u ovoj zemlji, ako ste toliko mogli dugo čekati, sada ne možete da čekate 7 dana da ide, ili 15 po skraćenom postupku da ide u redovnu proceduru koju podrazumjeva svaki parlament u nomrlanoj zemlji. Ništa nije hitno u ovoj zemlji na način kako se to postavlja. I još nešto da, sozbirom da nažalost nikada nemamo kompletno ovdje Savjet ministara, bilo bi dobro da u budućem radu ministarstvo koje ima svoje zamjenike, koje rješavaju neke stvari koncenzusom, pa potom dižu na nivo Savjeta ministara, pa tamo raspravljaju i tamo rješavaju neke stvari koncenszusom kako je predviđeno Zakonom o Savjetu ministara, a ne jednim pogrešnim radom da dolazi ovdje na Parlament gdje treba da vodimo raspravu zato što je loše pripremljeno u toj izvršnoj vlasti. Zato vas molim da vodimo računa, vi ste kao skupštinska većina birali te poslanike i imate li hrabrosti da kao skupštinska većina zaštitite dignitet Parlamenta, a da svojim liderima koji sjede u izvršnoj vlasti i stariji su od vas, kažete mi nećemo biti mašina i marioneta. Nego gospodo lideri koji ste tamo na ministarskim foteljama radite svoj posao u skladu sa zakonom, a ne improvizacijom kao što je u ovom slučaju. Hvala.
Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Za riječ se javila gospođa Seada Palavrić. 20 Ne, ne, Seada Palavrić, pa gospodin Belkić, pa gospodin Ćeman. Tako je zabilježeno. Ja se izvinjavam moguće, ali možda nisam vidio.
Poštovane kolege i koleginice, ja samo želim ispraviti neke navode koji su po mome mošljenju krivi, a iznjeo ih je gospodin Gligorić. Ono što je rekao zamjenik ministra uopće ne treba da vrijeđa Parlament. Ono su činjnice i ono treba da prihvatimo, treba toga da smo svjesni. Ne moramo mi prihvatiti ove zakone. Oni će važiti na privremenoj osnovi doživotno. Mi se tako ponašamo, pa ćemo imati uvijek tako nametnute zakone. Mislim da ovaj parlament treba da vrijeđa činjenica da mi tek danas treba ovaj zakon da usvajamo, umjesto da smo ga davno usvojili i ukoliko smo željeli nešto u njemu mjenjali. Lideri u izvršnoj vlasti današnji, mislim da su daleko, daleko ozbiljniji i više rade nego lideri kada je jedan od njih bio gospodin Gligorić u izvršnoj vlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. I ja se slažem da se može usvojiti ranije, ali mi možemo usvojiti tek kada dobijemo. Ovdje se postavlja pitanje zašto godinu dana nismo dobili to u proceduru. Dakle, nemojte molim vas prema Parlamentu, jer Parlament nije odgovoran. Gospodine Gligoriću replika jel. Izvolite.
Dame i gospodo, prvo krivi navod. Ja nisam nikakav bio lider, niti sam u Socijalističkoj partiji imao funkciju, kao što nemam ni sada prema Zakonu o sukobu interesa sobzirom da me je Vlada razrješila sa mjesta direktora, a ja nisam znači potpredsjednik Socijalističke partije, prema tome, drugo je to što ja izgledam kao lider. To je dobro. Možda će moje vrijeme doći. I doće generacije i programi, nažalost, ovo je za laku upotrebu. Sledeće. Ja sam govorio o jednoj proceduri kada ste vi kao skupštinska većina tražili proceduru u kojoj treba da se poštuje zakonska procedura. Niste nikada, nego vama je bitno da vam na mobilni zato stalno izlazite, kaže lider iz te stranke i vi tako slušate i to znaju svi građani u Bosni i Hercegovini. I sledeće. Ja nisam rekao u tom smislu uvrede kao uvrede u smislu onom koja ona ima u dnevnoj upotrebi na ulici. Ja sam govorio o dostajanstvu i dignitetu Parlamenta i tako je trebalo shvatiti moju diskusiju. Jer izvršna vlast kako radi nije bogom data i ono što oni rade nije savršeno i mi kao Parlament trebamo uvijek da ih kritikujemo i da budemo jedan korektor kako bi oni bili bolji. Ja kao opozicionar sam radostan što oni loše rade, jer će to prepoznati građani i mi ćemo, nadam se brzo izglasati povjerenje takvoj vlasti. Eto. 21
Zahvaljujem doktoru Gligoriću. Za riječ se javio gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja neću ni o liderima ni Federaciji itd. nego ću podsjetiti i pokušati upozoriti na drugu stranu medalje. Ja se potpuno slažem sa ljudima koji drže do dostojanstva Parlamenta, procedure itd., ali vas ja podsjećam na sljedeće. Mi ovo imamo zbog toga što u ovom parlamentu nije postojala većina i volja da u ovoj državi bude jedna lična karta, da u ovoj državi bude centralna evidencija podataka, da u ovoj državi bude stvar u ovoj oblasti uređena u normalnim evropskim državama. Zbog toga imamo sada ovo. To je suština.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Za riječ se javio gospodin Mirsad Ćeman.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući izašao sam samo da primjetim jednu stvar. Ako Vijeće ministara vrijeđa ovaj parlament time što predlaže kao svoj prijedlog da potvrdi ovaj parlament ono što je Visoki predstavnik proglasio zato što ovaj parlament nije imao snage da dođe do nekih rješenja, onda ste kolega Špiriću i vi nedavno uvrijedili ovaj parlament, jer ste i sami predložili nekoliko zakona koje smo mi prihvatili, ali izgleda problem je u tome što kada vi predlažete neke zakone da ih potvrđujemo onda se ne vrijeđa Parlament, a kada to iz istih razloga uradi Vijeće ministara onda se Parlament vrijeđa. Čudna logika. Htio sam samo da to primjetimo. Hvala lijepo.
Replika. Gospodin Špirić.
Dame i gospodo, uvažene kolege, replika u ovom smislu, razumijemo se ja i gospodin Ćeman vrlo dobro. Nije tačno da Parlament nije imao snage gospodine Ćeman. Ja sam sjedio u tom parlamentu i uložio mnogo živaca i truda da dođemo do ovih zakona, nego što se ovdje pravi dil između izvršne vlasti i OHR-a, pa ono što ne mogu da progutaju, najbolje je da proglasi Visoki predstavnik. Ja sam protiv takvog servisa na takav način. Ja sam zato da se otvori rasprava i da mi mjenjamo ono što je u interesu ove države. Ne može, mislim da je to najveća šteta za državu Bosnu i Hercegovinu i za koji se mnogi deklarativno zalažu. Dakle nije tačno da zakoni usvojeni. Ja sam dao doprinos da se ti zakoni usvoje. Dao bi doprinos i da se usvoje izmjene koje su kočnica da zakon primjenjuje. Ko nas je pitao? Da li je bilo pokušaja da mi raspravljamo pa nismo uspjeli? Dajte molim vas da javnosti bude jasno. Nije bilo takvih pokušaja. Ako nije bilo raspoloženje u okviru Vijeća ministara, pa Visoki predstavnik uradio 22 umjesto njih, onda zašto nam oni to tumače neka nam protumače OHR-a ili Visoki predstavnik. I ne mislim samo na ovaj saziv Vijeća ministara. Naravno. Molim vas lijepo, dakle dajte da jednostavno se razumijemo. Hvala vam lijepo.
Ispričavam se gospodinu Novakoviću. Replika gospodin Džaferović, pa gospodin Novaković.
Poštovane kolege, ja mislim da se potpuno bespotrebno vodi ova rasprava. Gubimo vrijeme mislim, imamo važne projekte danas oko kojih treba da raspravljamo. Ima nas doduše još koji smo malo duže ovdje u Parlamentu, ako su dvije ili tri godine dugo. Ja za sebe mogu kazati da sam također učestvovao u radu Parlamenta kada je donesen ovaj zakon i nisam glasao za njega onako kako je Parlament predložio, jer je napravljen tad u Parlamentu kompromis na štetu standarda Vijeća Evrope i intervencija Visokog predstavnika je zapravo usklađivanje zakona sa standardima Vijeća Evrope. Neka javnost zna da je to, to. Mislim to je stara priča o Zakonu o ličnoj karti. Hajmo dalje, hajmo raditi posao. Glasajte, zakon važi, neka se izjasni kako ko hoće ovdje u Parlamentu. Hajmo raditi ove druge poslove.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Za riječ se javio gospodin Novaković.
Uvažene kolege, ja sam se javio jer zbilja mi nije ništa jasno. Nije mi jasno otkud ovoliko velike riječi ni oko čega. Pa gospodin Gligorić je do sada u ovom sazivu bar 15 puta digao ruku za proceduru po članu 100. na nametnute zakone Visokog predstavnika i ni jednom nije diskutovao. Na mnogo teže članove zakona nego što su ovi. I nije nikada ništa bilo sporno. I sada je odjednom sporno. I to sa ovako krupnim riječima tebalo biv mjenjati Savjet ministara što je predložio zakon o hitnom postupku koji je nametnuo Visoki predstavnik. Ja sam zato da tamo u Savjetu ministara zaista treba štošta mjenjati, ali zato što je nametnuo Visoki predstavnik da budu oni krivi, ja stvarno to ne razumijem. Mislim da nepotrebno gubimo vrijeme na ovome, ako neko želi da se reklamira, ja bih napravio ovdje fond da se to uplati, a da ne bude džabe, jer nigdje nema džabe reklame, pa ne vidim zašto bi odavde bilo Hvala. 23
Ja molim kolege sa više dostojanstva jedni prema drugima da se trude. Dakle svi ovdje imaju šansu da kažu šta misle i ovo je Parlament, nije fond za reklamiranje, ako neko misli da se može i kontra pričom reklamirati neka to slobodno uradi. Je li replika gospodine Gligoriću. Hajte, ali ja vas molim da ne repliciramo mnogo, da ovu tačku završimo ako je moguće.
Dame i gospodo, suština je u tome, gospodin Novaković je izašao za govornicu i rekao da ništa ne razumije. I ja, zašto da komentarišem to. Ali ovdje treba razlikovati. Mi danas pričamo o izmjenama i dopunama zakona i barem toliko mi možemo imati dostojanstva prema parlamentarnoj proceduri da barem izmjene i dopune predlažemo u redovnoj proceduri. Ako su zakoni neko bili koje sam ja podržao po članu 105., a procjenjivao sam po svojoj savjesti, a ne na mobilni kako mi to kaže šef. Ali, kada je u pitanju kao danas, izmjena i dopuna, pa zar izmjene i dopune ne mogu da idu u redovnu proceduru i da to prihvatimo. Evo, to treba pojmovno razlikovati, šta je zakon, a šta su izmjene i dopune zakona.
Zahvaljujem kolegi Gligoriću. Za riječ se javio gospodin Selim Bešlagić. Izvolite. Ja mislim da privodimo raspravu kraju.
Ja ću, neću reći ovako kao gospodin Novaković, ništa ne razumijem, ali mi neke stvari nisu jasne. Prvo ovaj parlament mora donjeti zakone koje je donjeo Visoki predstavnik po članu 105. i tek kada donese taj zakon, onda ulazimo u izmjene i dopune po principu ili 105. ili ja bih rekao u redovnoj proceduri. Ja sada pitam, pošto mi je pomoćnik ministra rekao da i ovaj zakon je donesen na zahtjev Visokog predstavnika, da li je Parlament usvojio taj zakon i možemo li ga mjenjati sada ove izmjene i dopune donositi. To je pitanje trebamo dobiti odgovor. Drugo pitanje koje ovdje niko nije postavio. Šta znače ove dopune zakona osim onoga što ćemo dobiti možda na kvalitetu, kvantetu? Ovdje stoji jedna stvar koju izgleda niko nije pročitao, a ona glasi – za sprovođenje ovih zakona potrebna su određena sredstva koja treba obezbjediti u iznosu od 32.969 hiljada KM i onda kaže kroz obezbjeđenje budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2002. i 2003. godinu. Jesu li to gospodo dodatna sredstva koja se trebaju obezbjediti koncem 2003. godine, ove godine? 24 Prema tome, ako je to već sve urađeno, a ja koliko znam kada sam uzimao ličnu kartu, moram da kažem da su me slikali, da sam napisao i adresu u kojoj stanujem, čini mi se da sam dao i otisak prsta, ne znam bogami, jel više prsta. Ako to je već urađeno, onda ovdje ova sredstva ne trebaju. Dajte nam pojašnjenje o nekim stvarima ako ćemo raspravljati o nekim bitnim elementima, a jedan od bitnih elemenata je ovdje finansiranje, sem onog suštinskog pitanja koje se odnose na ovo. Da li možemo sada mjenjati, odnosno popravljati zakon, usvajati amandmane ako taj zakon ovdje nije usvojen od strane ovog parlamenta?
Usvojili smo ga.
Znači usvojili smo ga. Znači može se mjenjati. Ja sam za redovnu proceduru i odgovor na ovo pitanje 32 miliona.
Poslovnička intervencija. Izvolite. Poslovnička intervencija gospodin Džaferović.
Ne može se mjenjati ovaj zakon u Parlamentu sve dotle dok ga Parlament ne usvoji. Mi smo, molim vas lijepo. Mi smo usvojili Zakon o ličnoj karti i Zakon o centralnoj evidenciji. Molim vas samo malo, molim vas lijepo. Kako god je zakon, zakon o nečemu, tako je i zakon o izmjenama i dopunama zakona također zakon o nečemu, tako je zakon o izmjenama i dopunama zakona također zakon. Mi danas raspravljamo o zakonu o izmjenama i dopunama zakona kojeg je nametnuo Visoki predstavnik i sve dok ne usvojimo zakon o izmjenama i dopunama zakona, nemamo pravo da ga kao Parlament mjenjamo i nemojte dovoditi Parlament u zabunu govoreći da smo usvojili, da ste usvojili osnovni zakon. Niste usvojili zakon o izmjenama i dopunama i da sada imate pravo sad mjenjati zakon o izmjenama i dopunama jer ste usvojili temeljni zakon. Nemate pravo dokle god se ne usvoji zakon o izmjenama i dopunama.
Poslovnička intervencija. Predsjedavajući gospodin Špirić. Izvolite.
Molim vas lijepo, niko ne brani. Ko se god javio za riječ dobiće pravo da govori. Ja nemam evidentiranog nikoga da govori. Ne prijavu, ovo je stvar rasprave.
Ja vas molim da se javljate za riječ pošto Poslovnik se poštuje i da se držimo toga. 25
Ovo nije rasprava koja se odvija u okviru Kolegija, nego u okviru Parlamenta. Mi smo osnovni zakon usvojili. Dakle usvojili osnovni zakon o ličnim dokumentima. Postavlja se pitanje, ako to nije funkcionisalo, zašto izmjene nije pokrenulo Vijeće ministara? I mi možemo osnovni zakon da mjenjamo, a nemožemo ovaj o izmjenama i dopunama. To je tačno. Ali osnovni zakon možemo. I to niko ne spori. Dakle, nije tačno da mi ne možemo osnovni zakon mjenjati, jer smo ga mi usvojili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Ko se dalje javlja za riječ?
Gospodin zamjenik ministra gospodin Tešanović traži, pa onda gospođa Seada Palavrić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Zaista ja pokušavam da razumijem sve poslanike ovdje u ovom domu i uvažavam sva vaša mišljenja, ali koliko je radi razjašnjavanja nekih činjenica, ja zaista želim da vam pročitam odluku kojom je Visoki predstavnik proglasio ova dva zakona, odnosno dvije odluke su, ali evo jedna, čitanjem jedne odluke biće jasno šta piše i u drugoj. Znači, odluka kojom se objašnjava Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti, odnosno evo sada raspravljamo o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka kako je daljem u datom tekstu. Zakon koji slijedi stupa na snagu na osnovu člana 7. tog zakona, ali na privremenoj osnovi dok ga Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine ne usvoji u istom obliku bez izmjena i dopuna i postavljanja bilo kakvih uslova. Ovo je objavljeno u "Službenom glasniku Bosne i Hercegovine" i poslanici su zaista imali priliku da o ovome raspravljaju. Ovo je zaista jedna tema koja je puno šira i nisam siguran da je ovaj zakon tačka na kojoj se to treba raspraviti. Ova odluka stupa na snagu odmah i odmah se objavljuje u "Službenom glasniku Bosne i Hercegovine" i službenim glasilima oba entiteta i Brčko Distrikta.
Zahvaljujem zamjeniku ministra gospodinu Tešanoviću. Za riječ se javila, odustala gospođa Palavrić. Jel. Popravili smo se, dakle odustala je gospođa Palavrić, ja se zahvaljujem. Ima li neko još da se javlja za riječ? Nema. Zaključujem raspravu. 26 Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da prihvatimo prijedlog Savjeta ministara da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka po hitnom postupku u skladu sa članom 105.? Ko je za? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? Malo brže ako možete sabirati. Dame i gospodo, dakle 38 je, od prisutnih 38 za je 22, protiv 9, uzdržanih 6. Moramo entitetsko glasanje. Iz Federacije ko je za? Iz Republike Srpske ko je za? Dakle iz Federacije 21 za, 1 iz Republike Srpske. Dakle nemamo entitetsku većinu. Idemo na usaglašavanje. Pošto nema trećeg člana Kolegija, dakle ostaje da usaglasimo da izvjestimo Parlament. Dame i gospodo, završili smo dakle 4. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda. To je Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine S tim što želim da vas informišem da ćemo 5 do 12 napraviti jednu pauzu, pošto Kolegij ima obavezu da primi u posjetu predsjednika Vlade Luksemburga. Imaćemo pauzu dakle od 5 do 12 tamo do 1 sat. Ali predlažem da ovu tačku dnevnog reda završimo. Dame i gospodo, a ne, ne idemo dalje, mislio sam da je pola 12. Okej radimo dakle do 5 do 12. Prijedlog ovog zakona usvojen je u prvom čitanju na 20. sjednici Doma 13. oktobra 2003. godine. Na 21. sjednici Dom je usvojio zaključak kojim se daje rok od 10 dana za podnošenje amandmana. Ustavno-pravna komisija dostavila je novi izvještaj koji je poslanicima podjeljen na 22. sjednici Iz razloga što su poslanici kasno dobili izvještaj na prijedlog predsjedavajućeg Ustavno-pravne komisije dato je poslanicima vrijeme za eventualne amandmane na amandmane Komisije. U međuvremenu dobili smo amandmane koje je podnjeo Šefik Džaferović. Radi se o amandmanima na amandmane Komisije. Dakle kao što ste vidjeli gospodin Džaferović ima 8 amandmana i osporava svih 8 amandmana Ustavno-pravne komisije. Dame i gospodo mi smo svjesni dakle da se radi o jednom, o izmjenama i dopunama gdje je dosta rađeno, gdje je dosta radila i Ustavno-pravna komisija i pokušali smo naravno imati u vidu i one zahtjeve i prijedloge koji su došli iz Stalne izborne komisije Kancelarije OHR-a. I danas je Prošireni kolegij donjeo zaključak dakle da se, da bismo, dakle mi to 27 predlažemo Parlamentu da ne otvaramo danas široke rasprave da se formira jedna komisija recimo od članova Kolegija od Stalne izborne komisije i da predsjednik Ustavno-pravne komisije bude član te komisije, da zajedno dakle pokuša da definiše rješenje koje bi bilo predloženo Parlamentaru na usvajanje, da izbjegnemo recimo jednostavno destrukcije koje su moguće u okviru ovog zakona, pa i različito medijsko tumačenje prijedloga i rada poslanika na ovom zakonu. Ja bih molio dakle da danas ne vodimo široku raspravu nego da ovaj prijedlog Proširenog kolegija prihvatimo. Čini mi se da je to najracionalnije rješenje ako nema naravno drugih prijedloga. Ko se javlja za riječ? Gospodin Ćeman, pa doktor Hasan Muratović.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja u principu nemam ništa protiv i da se ide tim putem, a isto tako i da se Parlament izjašnjava o amandmanima. Ako već bude stav ovoga doma da se formira ta komisija, onda ja bih predložio, mada nemam ništa protiv da ja i u svojstvu člana ovoga doma ili predsjedavajućeg Ustavno-pravne komisije budem član te komisije, ali da bude neko i od članova Parlamenta koji je ulagao amandmane koji su na neki način bitno utjecali na koncept zakona, jer uistinu ja želim ovdje i moram kazati komisija nije tek tako neodgovorno odnosila se prema amandmanima. Bilo je tu od pitanja u rasponu od toga da li rješenja u zakonu koji je važeći kolidiraju ili ne kolidiraju sa ljudskim pravima u određenom segmentu itd. itd. Prema tome bilo bi korektno u krajnjem slučaju dati priliku, ako bude dakle stav ovoga doma formiranje te komisije da i neki od poslanika koji su uložili značajne amandmane participiraju u jednom takvom budućem poslu. Inače što se mene tiče, ja mislim da bismo mi mogli danas raditi i tako što bi smo se izjašnjavali o novim amandmanima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Za riječ se javio doktor Hasan Muratović. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, dozvolite mi prvo da stavim proceduralnu primjedbu. Ovaj zakon je, odnosno prijedlog zakona o izmjenama zakona prošao svu predviđenu parlamentarnu proceduru. Ustavno-pravna komisija je dala svoj izvještaj. Na izjevštaj je iskoristio član Kolegija Doma da da amandmane na amandmane. Dakle postoje svi uvjeti da se ovdje obavi rasprava i glasanje o izvještaju Ustavno- pravne komisije i o amandmanima na amandmane. Dakle ne postoji apsolutno ni jedan razloga da se ova tačka skida sa dnevnog reda, a ako je postojao trebalo je skinuti sa dnevnog 28 reda, a ne stavljati na dnevni red. Dakle Kolegij se trebao složiti da je ne stavlja u dnevni red. To je prvo. Drugo, ja želim ovdje da iskoristim priliku da iznesem svoj stav o jednom potpuno neprimjerenom načinu rada na ovom prijedlogu zakona i na jednom potpuno ne primjerenom komuniciranju Ureda Visokog predstavnika sa ovim parlamentom. Dozvolite mi prvo da kažem nešto o suštini toga zakona. Taj zakon je apsurdan u nekim svojim odredbama, u nekim je glup potpuno, a u nekim odredbama krši elementarna ljudska prava, elementarna ljudska prava. To nije prvi put da nama dolaze ovdje zakoni, ili da se usvajaju ili da dolaze prijedlozi u kojima se krše elementarna ljudska prava. Ja želim da vas podsjetim na Prijedlog zakona o porezima koji ćemo mi poslije razmatrati u kojem je u prijedlogu stajalo i još uvijek stoji da građanin, odnosno državljanin ove zemlje nema pravo biti predsjednik nadzornog odbora te direkcije, ili kako se već zove za indirektno oporezivanje. Pazite, to je neodiskriminacija, neokolonijalna diskriminacija, to je neorasizam. Pazite, to je rasistička odredba da stanovnik, državljanin Bosne i Hercegovine ne može biti predsjednik organa kojeg ustanovljava ovaj parlament. Ja hoću da ukažem na jednu tendenciju. Drugo, vodi se rasprava o zakonu. Jednom listu bliski izvori Visokog predstavnika danas vrše harangu koja je potpuno netačna u jednom listu i straši Parlament pred donošenje odluke. Potpuno netačnim informacijama. Pazite kakav je apsurd u tom zakonu, a kakav je apsurd u tom bliskom izvoru. On kaže da zastupnici hoće da omoguće osnivanje privatnih poduzeća ovim zakonom. A tim zakonom je, da bude apsurd potpuno do kraja dozvoljeno da dužnosnici imaju svoja poduzeća, a jedino im nije dozvoljeno da rade u tim poduzećima. Pazite tog apsurda, molim vas. I sada kada se traži da se taj apsurd ispravi, onda se vrši jedna velika haranga. Ja sam predložio čalnovima Ustavne komisije, odnosno njihovom predsjedniku, poslije pisma Visokom predstavnika, da se odgovori Visokom predstavniku da mi neobično cijenimo njegovo upozorenje, da smo odložili raspravu o zakonu da bismo razmotrili njegove primjedbe i da tražimo da nam dostavi bar jedan zakon zemlje koja je članica EU da bismo mi mogli da usporedimo ono što je predloženo amandmanima i ono što stoji u postojećem zakonu. Ja sam saznao da je izjavljeno nekim ekspertima Visokog predstavnika da smo mi spremni i ja isto mislim da bismo bili spremni da bez riječi usvojimo Zakon o sukobu interesa bilo koje zemlje EU. Ja mislim da je to fer. Fer je takođe da se nama pokaže koja su to iskustva u EU, jer mi kao što znate hoćemo da započnemo pregovore o pridruživanju, a ne da se ovako odgovara na taj zahtjev. Jeste zaista taj zakon rigidan, ali znate to su specifični uvjeti itd. Ja vam kažem da ni u jednoj kolinijalnoj zemlji nije pisalo da njen građanin ne može biti predsjednik ni jednog organa te zemlje. Samo jeste provođena takva politika da on ne može. Ali nije pisalo u zakonu. A traži se da u zakonu ove zemlje to piše. Ja želim ovdje da obavijestim vas drage kolegice i kolege da ako se usvoji ovakav, ovakve formulacije i ako se ovaj zakon ne promjeni do januara da ću zatražiti od komiteta, Pravnog komiteta i Političkog komiteta Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope i Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope da ocijeni ovaj zakon sa aspekta ljudskih prava, a ako 29 ne dobijemo izvinjenje zato što ne može ni jedan građanin biti predsjednik nadzornog odbora poreske uprave i za taj zakon da se ocjeni podobnost ljudi koji takve zakone nama ovdje predlažu. Ja duboko želim ovdje da mi obavljamo svoju dužnost sa najvišim dignitetom, ali također želim da se od nas ne pravi ljude koji mogu biti članovi Parlamenta jedino ako ih niko ni zašta drugo neće. A Zakon o sukobu interesa doslovno to govori. On govori da vi možete biti član Parlamenta samo ako niste sposobni ni zašta drugo to je broj 1. i broj 2. ako su vam uglavnom sterilni u familiji pa nemate nikakvog srodstva. Da vam ilustriram to jednim primjerom. Tamo u jednom članu Zakona stoji ovako – vaša tekta, tetkin sin, tetkinog sina sin i ujakovog ujaka sin itd. ako bi prodavao kruh ili pecivo ovom našem dole restoranu, vi nemožete biti član Parlamenta. Tu postoje ljudi koji imaju, čiji su djedovi imali 10, 11 djece, čiji su očevi imali 7, 8 itd. Vjerujte da taj spisak ne mogu popuniti neki ljudi. To je jedan apsurdni spisak koji nigdje na Svijetu ne postoji. Vi ne možete po kontinentima sabrati te rođake koji se traže da im navodite podatke da nebiste vi sada prekršili Zakon o sukobu interesa zato što imate rođaka u Australiji. Razumijete. Dakle, ja smatram da je vrlo nekoretkno što niko ne zove predlagače da snjima razgovara, nego hoće snjima da razgovara preko štampe, preko bliskih izvora itd. Dakle zašto niko ni jednog predlagača nije pozvao da snjim porazgovara argumentirano i da mu pokaže neki evropski zakon. Ja sam stavio jednu fundamentalnu primjedbu koja se ponavlja, jer se tako i zakon ponavlja. Ja neću da je čitam ovdje, ali pazite, prepisao sam je iz jedne vrlo demokratske zemlje, a našao sam da se stavlja primjedba iz vrlo povjerljivih izvora. Dakle, ja vas molim da ovo ne odlažemo, a možda nećemo izglasati zakon, ali vrijednoje da o tome porazgovaramo i ja vas molim, ja sam od nekoliko dužnosnika čuo doslovno ovu rečenicu. Kad ga ja pitam da li ti tako misliš, on meni kaže ovako. Pa ti znaš da ja tako ne mislim, ali pritisak je tako jak da ja to moram uraditi. Pazite, pritisci, ucjene, pa čak angažiranje obavještajnih službi u kompromotiranju itd. to su potpuno nehumane, nedemokratske, ne primjerene metode. Ja lično sam spreman sa svakim da raspravljam o svakom mom prijedlogu. A ja pitamonog ako neće mene da pozove zašto on nije spreman sa mnom da raspravi. Znate li zašto? Dozvolite mi jednu neskromnost, zato što je inferioran. Kad ja pročitam njegove reference a on moje, ja odlučim da sa njim razgovaram da on odluči da sa mnom ne razgovara. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem dr Muratoviću. Ja mislim da dobar i najveći dio njegovog izlaganja stoji. Ja sam predložio, nažalost i amandmane na Zakon o indirektnom oporezivanju na ovom fonu i nisu prošli čak ni komisiju ovog istog doma, ali vidjet ćemo doći ćemona tu tačku dnevnog reda. Za riječ se javio dr Tihomir Gligorić.
Dame i gospodo, Govorimo o Zakonu o sukobu interesa u institucijama BiH i tačno je to da je kancelarija Visokog predstavnika nametnula taj zakon. Tačno je i to da smo mi to u 30 Prlametnarnoj skupštini prihvatili kao takvo rješenje i ovo što je govorio gospodin Muratović i o kvalifikacijama koje se odnose na taj zakon o glupostima koje tamo stoje i o kršenju ljudskih prava u tom zakonu je, na neki način, upućena kritika i nama samima. To puno govori o odnosu kako mi prisupamo određenim zakonskim rješenjima, kada nam se dozvoli ta mrvica da malo i mi popravimo zakon. Ja se slažem sa Kolegijem, koji je predložio zaključak da iz ove situacije možemo izaći na način kako su predložili, pa i gospodin Ćeman sa svojom dopunom, što smatram umjesnim da bude neko ispred predlagača bitnih amandmana jeste rješenje, upravo da ne bi sada u ovoj fazi prekršili ljudska prava a moguće da nam se to ne dogodi iz primjera o kojima je govorio profesor Muratović je bilo vidljivo i smatram ovo jedno od boljih diskusija u ovom parlamentu. Mogao bih da potpišem sve ono što je rečeno, ali se ne mogu oteti utisku da ne prokomentarišem samo kratko to da nije takvih rješenja nema ni u kolonijalnim zemljama, da smo mi poniženi da bi mogli prihvatiti zakonsko rješenje iz bilo koje zemlje Evropske unije, što je sve tačno. Osjetio sam u toj dobroj diskusiji i potpuno podržavam jedan žal ili za bivšom zemljom, kada su građani bili suvereni i njihovi političari bili pravi političari, kada smo u toj suverenoj zemlji mogli da radimo sami šta hoćemo i postavlja se ključno pitanje gospodo. Stranci nisu došli ovdje sami da nam kroje ovu kuću u skladu sa svojim interesima. Neko je njih ovdje pozvao. Ma nije ni pozvao, nego su zbog gluposti i plemenskih odnosa i nacionalnih stranaka, koje nisu znale kroz dijalog da riješe pitanje u svojoj zemlji, dobili smo praktino jednu vrstu okupacije, protektorata i žalimo za time.
Zahvaljujem. Dame i gospodo, ako mogu samo malo pomoći, zamoliti dr Muratovića da vidimo možemo li prihvatiti ovo o čemu je on govorio. Ja mislim da mi moramo doći do dobrog zakonskog teksta. Nije nama danas cilj da usvojimo nešto što je loše. Stvarno nam je bitno da Parlament odluči i da poslanici mogu raditi. Moj prijedlog je, odnosno naš prijedlog iz Kolegija da tu komisiju čine i ovi predlagači amandmana, koji su uložili truda, da to bude gospodin Muratović da bude gospodin Ćeman kao predsjednik komisije, da bude Kolegij i da bude jedan član iz Izborne komisije, da bude gospodin Petar Kunić i Ivo Miro Jović. To su, uglavnom ljudi koji su podnijeli najviše amandmana i da to bude ta komisija i mislim da bi to moglo biti kompromisno rješenje. Rekao sam ja gospodin dr Hasan Muratović, da bi to moglo biri ovo kompromisno rješenje, upravo da dođemo do teksta zakona za kojeg poslanici misle da je dobar. Je li možemo ovdje napraviti dr Murtoviću. Da stavimo vaš prijedlog da se izjašnjavamo danas o amandmanima i o zakonu. Ja nemam ništa protiv, prvo da stavimo, izjašnjavanje o amandmanima i o zakonu, moram biti iskren. Dakle, stavljam prvi prijedlog Kolegija na raspravu. Stavit ćemo i dr Muratovića na raspravu. Ko je zato da formiramo ovu komisiju, u ovom sastavu? Ko je protiv? Ima li uzdržanih? 31 Ja mislim da je zadatak ove komisije da najdalje za dvadeset dana završi posao i ponudi Parlamentu rješenje. Slažemo li se da bude rok 20 dana? Slažemo. Hvala vam lijepa. Dakle, dame i gospodo, od prisutnih 38, - 34 je za – protiv 2 i suzdržan 1. Konstatujem da je ovaj zaključak Kolegija prihvaćenh. Ima li smisla da idemo na glasanje, gospodine Muratoviću je li insistirate da glasamo o vašem zaključku. Ako insistirate, ja ću staviti, moram da poštujem prijedog, ali mislim da ovo izjašnjavanje pokazuje. Evo ja vas molim da ne insistirate, formirali smo komisiju, shvatam vašu. Ko je za prijedlog dr Muratovića da se izjasnimo, da se danas izjašnjavamo o amandmanima i o Prijedlogu zakona. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zašto bi bilo suprotno?
Ma potpuno suprotno, odlažeš a hoćeš da se izjašnjavaš ..
Molim vas dajte mi rezultate glasanje. Smao malo strpljenja. Od 38 prisutnih za 10 – protiv 13 – suzdržano 6. Konstatujem, nažalost jedan broj poslanika nije glasao pa ovaj prijedlog nije prihvaćen. Dame i gospodo, time smo završili šetu tačku dnevnog reda, pardon 5. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda. Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o džravnoj službi u insitutcijama Bosne i Hercegovine, drugo čitanje – predlagač poslanik Seada Palavrić Prijedlog zakona usvojen je na prošloj sjednici u prvom čitanju. Ustavno-pravna komisija podržala zakon u predloženom tekstu. U plenarnoj fazi nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ Gospođa Seada Palavrić. Izvolite.
Uvažene kolege i koleginice, Kao što vidite prvo čitanje je prošlo i pred Ustavnom komisijom je bio jedan amandman koji nije prihvaćen. Meni je jako drago da on nije obnovljen. Ja se nadam da ćete ovaj zakon podržati. Međutim, prije no pristupimo glasanju ja molim predsjedavajućeg da mi dopusti da u moje ime kao predlagača gospodin Danijel Lindval iznese nekoliko razloga iz 32 kojih sam ja predložila ovaj zakon, koji opravdavaju norme koje sam predložila u ova dva člana. On je prisutan tu.
Pa ja vas molim, pošto ste vi predlagač. Ako je kolega predlagač neka obrazloži. Nemojte molim vas.
Pa čekajte, molim vas. Imam li ja pravo kao predlagač i kao zastupnik koristiti stručnu pomoć institucija? Ombudsaman BiH je institucija, a i molim da mi se dopusti da gospodin Lindval samo iznese nekoliko riječi, koje je iznio na Ustavnoj komisiji. To je moje pravo.
Okej. Shvatili smo. To je vaš zahtjev. Stavit ćemo ga na izjašnjavanje. Nije problem.
Pa o tome treba glasti.
Pa naravno da treba. Parlament je Parlament. Izjasnit ćemo se. Shvatili smo prijedlog. Ko je zato da se na zahtjev Seade Palavrić gospodin Lindvi obrati? Mislim da, maloprije smo pričali o dostojanstvu. Ko je protiv? Ima li uzdržavnih? Dakle, ja žalim, nije prošao prijedlog. Moramo se izjasniti o zakonu. Ima li neko da se javlja za rapsravu? Nema. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti. Ko je za ovaj prijedlog gospođe Palavrić? Za zakon mislim. Ima li uzdržanih? Dame i gospodo, od 35 prisutnih za je bilo 29 – protiv nije bilo – suzdržanih 6. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u drugom čitanju, predlagač poslanik Seada Palavrić. U tom smislu smo pokazali da nije bilo potrebe za neko stručno tumačenje i da, jednostavno to je bio jedini razlog. Prelazimo dame i gospodo na 7. tačku dnevnog reda. 33 Ad.7. Prijedlog zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH u drugom čitanju Na 22. sjednici Prijedlog zakona o sistemu indirektnog oporezivanja usvojen u prvom čitanju. Tada je dom zaključio da se da poslanicima rok od sedam dana za podnošenje amandmana i komisiji sastavi novi izvještaj. Komisija je novi izvještaj podnijela 18. novembra. Kao što ste vidjeli u izvještaju nadležne komisije usvojeno je 15 amandmana. Dobili smo veći broj amandmana poslije izvještaja nadležne komisije, pa ću vas podsjetiti: Momčilo Novaković dva amandmana, na amandmane komisije. Amandmane koje žele ponovo braniti u plenarnoj fazi podnijeli su Nikola Špirić, Momčilo Novaković, Muhamed Moranjkić, Ruža Sopta i Vinko Zorić, Filip Andrić, Munib Jusufović, Zoran Spasojević. E, to su amandmani koje smo dobili. Otvaram raspravu o zakonu o indirektnom oporezivanju u drugom čitanju. Ko se javlja za riječ? Izvolite.
Ja mislim da bi bilo dobro da čujemo stav predlagača o novim amandmanima koji su danas ovdje na raspravi i bilo bi dobro inače, da se predlagač više uključuje kad je riječ o raspravi o ovom zakonu. Zahvaljujem. Za riječ se javio gospodin Džaferović.
Poštovane kolege, dame i gospodo, Ovo je rasprava o zakonu o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH u drugom čitanju. Dakle, rasprava o amandmanima i izjašnjavanje o amandmanima. Zakon sistemu indirektnog oporezivanja u BiH je, dakle, rezultat kompromisa političkih struktura u BiH i amandmani koji se ulažu na izmjenu nekih temeljnih principa zakona su, zapravo amandmani protiv ovog zakona, ja ih tako tumačim. Budući da su, dakle, ponavljam se u BiH nakon mukotrpnih razgovora i dogovora dogovoreni određeni principi i rješenja u zakonu. Naša komisija za finansije i budžet je, dostavila najnoviji izvještaj i u tom izvještaju je, dakle, vidljivo da je Komisija prihvatila 15 amandmana i to je ono što je sastavni dio teksta ovog zakona. Martine, ja vama dok ste za govornicom nisam nikada upadao u riječ, i ja vas molim da se suzdržite. Nisam vama. Predlažem, dame i gospodo poslanici da bi smo ovaj zakon danas imali da svi oni koji su uložili amandmane odustanu od amandmana i da se izjašnjavamo o zakonu. To je jedini pravi put i način da dođemo do teksta zakona. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Javljam se ja za riječ. 34
Gospodin Špirić Nikola.
Dame i gospodo poslanici, ja ne mogu gospodine Belkiću natjerati predlagača ni podnosioca izvještaja da se izjašnjava kad smo izvještaj dobili u pisanoj formi.
Da neke stvari malo pojasni.
Pa ne možemo natjerati nekog na silu ako to neće da se javi za riječ. Zašto bi nagonili sad nekoga. Ja vas molim, ovo je stvar o kojoj poslanici treba da razgovaraju bez nervoze. Ja sam dobio sve potrebne izvještaje koji mi trebaju da odlučim o ovom zakonu. Ako neko nije dobio. Neka kaže koje izvještaje nije dobio da dobije da napravimo pauzu. Dame i gospodo, ono što želim da kažem vezano za ovaj zakon će biti slično onome kada sam govorio o principima vezanim za zakon. Ja molim kolege da kada poslanici podnose amandmane da ih ne tumače da su protiv zakona. Dakle, za reformu poreskog sistema za reformu, za uvođenje PDV-a, dakle, reforma da, ali što se mene lično tiče loš zakon ne. Da li je neko uložio ne znam koliko truda pa došao, po mojoj ocjeni, lošeg kompromisa, mene to manje interesuje. Oni koji su radili na kompromisu, valjda će danas glasati za zakon. Ja to, apsolutno ne sporim. Ali, nije dobro uzeti pravo ljudima koji žele bolji zakon da ne kažu šta misle da bi trebalo biti bolje. Maloprije smo slušali gospodina dr Muratovića kad kaže kaku to vrstu segregacije predstavlja da državljanin BiH, ne samo BiH, nego država nastalih raspadom bivše Jugoslavije, dakle, od 21 milion stanovnika, da ne govorim sad, evo dobro bi bilo da govorim od 4 miliona stanovnika u BiH ne može predsjednik komisije za indirektno oporezivanje. Nažalost, taj moj amandman nije prošao u komisiji. To je bio ključni pripcip. Ima izmjena. Izmjena je napravljena da može, ali ostaje stranac. Dakle, neko je postigao taj kompromis i zna se, možda i iz kojih razloga. Ovdje se već zna i ko će šta biti u tom svemu, ali ja ne sporim da to treba danas da se izglasa, da oni koji misle da je ovo dobro da glasaju zato, ali isto kao što nije logično da neko smatra ako dajem primjedbe da sam protiv reformi. Dakle, taj princip nije ispravljen, kao ni u članu 35. gdje se kaže da će u roku od pet godina vršišti se godišnji pregled uprave itd. Ja mislim da mi moramo razvijati domaće institucije Ured za reviziju kome će to biti zadatak, kao revizija svih ostalih institucija u BiH. Član 32. ima za namjeru da ulazi u strukturu imovine, da vrši privatizaciju. To nije zadatak ovog zakona. Dakle, radi se o reformi poreskog i carinskog sistema, a ne zakonu kojim se reguliše nivo vlsništva sadašnjih poreskih i carinskih uprava. Dakle, taj princip nije ispoštovan. Zatim princip odgovornosti nije ugrađen za vršenje, dakle, za izvršavanje obaveza u ovom zakonu, pogotovo kada je u pitanju konsenzus. Ako se ne postigne u bitnoj stvari konsenzus u roku od 30 može da stoji u zakonu da će biti pokrenuto pitanje opoziva, 35 pa ćete vidjeti da će na svakoj bitnoj stvari biti konsenzus. Zašto se ovdje po svaku cijenu želi arbitraža? Za svaku odluku na kojoj nema konsenzusa jeste arbitražni postupak. Zašto mi to radimo? Zatim, dakle, ostalo je isto pitanje predsjedavajući odbora na koji način se bira. Ja sam, naravno predložio amandmane. Parlament će se izjasniti o njima. Ne plediram da imate stav o tim amandmanima. Zatim član 21. raspodjela prihoda. Mi ulazimo sad u jendu novu fazu kada nam nije niko izašao sa društvenim računom pa rekao, za sadašnje državne institucije, dakle, sadašnji nivo državnih institucija ili, eventualno,nove, po ovom sistemu oporezivanja imaćemo toliko novca u državnoj kasi. Dakle, imaćemo toliko novca da ne pričamo da li je ostalo milijarda, petsto miliona, dvjesto miliona, da se ne igramo takve igrarije kriminalcima u rukama, nego da znamo koliko ćemo ubrati sredstava i na koji način će vršena biti dalja distribucija prema entitetskim budžetima. Dakle, ovo je, apsolutno promjena principa ustavnog načina finansiranja institucija BiH. To treba javno da se zna. Ja nemam ništa protiv da do toga dođe, ali da mi se kaže kako će to dalje biti. Zna li iko u ovom parlamentu, evo kad ovo usvojimo na koji način, u kojem omjeru će biti finansirane te institucije. Ja ne znam dame i gospodo. Tražim taj odgovor i znate št akažu, ne, ne, ne možete vi to znati. Tek kad uvojimo ovaj zakon, onda ćemo mi vama saopštišti kako će biti. Pa kad usvojite dva loša zakona, onda je logično da usvojite i treći za koji možete imati određeni nivo primjedbi. I, naravno, da dalje ne pričam, bez obzira na moje primjedbe i na principe, ja žalim što nije bilo snage, nije bilo volje, ili su, štokažu pritisci bili toliko snažni da se, jednostavno ne izađe u susret tim amandmanima. Treća stvar, kada su u pitanju ovi regionalni centri. Prvi prijedlog je bio da to bude Banja Luka, Mostar, Brčko i Sarajevo. Došlo je do izmjene pa je sada Tuzla a nije Brčko. Ja sam predložio amandman da bude prvi prijedlog Banja Luka, Brčko, Sarajevo, Mostar i Bijeljina. Imam pravo to da predložim. Zašto bi mi neko rekao da sam protiv države ako to predlažem. Ko je izračunao šta znači ta neracionalnost. Znate, imamo odgovor od predstavnika međunarodne zajednice, kaže to je neracionalno. Okej. Dajte mi, ja hoću da vidim račun koliko će biti para u državnoj kasi, po osnovu ovog zakona i koliko će odvlačiti ti regionalni centri da bih mogao reći, jeste, stvarno ljudi ovo je neracionalno, pa hoće li iko za jedan sistemski zakon u ovoj državi državnim poslanicima ponuditi račun, ili će sve biti gola politika, politička priča i sukob u regijama. Ja vas, dakle, molim to bi bilo sasvim logično da ovaj zakon, pre usvajanja ovog zakona imamo barem jednu studiju od 200 – 300 strana ekonomskih računa i da znamo na šta će izgledati država BiH i na koji način ćemo je finansirati. Je li ovo dobro? Šta je naredni korak? Hoće li moći i entitetski budžeti izdržati sadašnji nivo institucija koje postoje da finansiraju. Govorim i o amandmanima i o principima. Malo ih objašnjavam. Ja znam, stvarno, ne treba se ljutiti niko. Ja stvarno poštujem da volja ovog parlamenta izglasa i spoji u sekundi ovo. Naravno, sve je u amandmanima. Neću ništa govoriti što nije u amandmanima. Dakle, ja mislim da nije napravljen pomak na ovom zakonu. Ja ostajem kod amandmana, ukoliko volja Prlamenta bude da se amandmani prihvate, ja sam voljan da 36 prihvatim zakon, ukoliko ne, ostavljam sebi pravo kao poslanik u državnom parlamentu, da mogu tražiti izmjene zakona, da mijenjamova rješenja. Ako svi danas kažemo da je ovo idealno, čemu onda borba da se promijeni nešto što ne valja. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Beriz Belkić ima riječ.Gospodin Spasojević se javlja.
Ja i ovaj put moram izraziti žaljenje, jednostavno da kažem pasivnimo dnosom predlagača zakona. Dakle, nespremnošću da u startu izađe na neki način, dakle, govorim o Vijeću ministara, govorim o resornom ministarstvu i da da dodatna objašnjenja, dodatne informacije kojie mogu pomoći u razumijevanju i u opredjeljenju poslanika kad je riječ o ovom zakonu. Ja želim reći, mi ćemo podržati zakon, uz izvještaj koji smo dobili od strane Komisije za finansije i budžet, naravno, uz pravo svakog poslanika da ide sa amandmanima i o svakom amandmanu mi ćemo se određivati, ali je vrlo važno reći zbog kratkoće vremena, vjerovatno neki poslanici nisu dobili na vrijeme izvještaj itd. nisu ga pročitali. Značajni napreci na autentični i izvorni tekst zakona koji smo dobili u parlamentarnu proceduru, kroz dva-tri sastanka Komisije za finansije i budžet su napravljeni. Politika, utvrđivanje politike izmještena je iz upravnog odbora prema Vijeću ministara, odnosno resornom ministarstvu. Rokovi, koji su bili potpuno nedefinisani, u smislu, počeće pripreme, radiće na tome, precizirane su. Kad je riječ o učešću stranca, potpuno je stvar okrenuta. Ostavljena je neka mogućnost da može biti stranac, ostavljena mogućnost, a načelno je domaći čovjek. Dakle, niz poboljšanja je, zahvaljujući radu i komsije vašim amandmanom napravljen i ja vas molim da se sada skoncentrišemo na ovo amandmana što je ostalo i da krenemo ka usvajanju zakona, naravno, ako za to dobijemo većinu. Ja sam rekao na početku, mi ćemo konačno rješenje uzovaj izvještaj zakona podržati. Ja samo molim predlagača da nam pojasni, jer ja sam se mnogo zalagoa, odnosno Stranka za BiH se zalagala da se izjednači pozicija domaćih proizvođača i uvoznika određenih proizvoda. Nije mogao amandman dobiti podršku na komisji od strane predlagača, pa se našao i neki kompromis u članu 25. i 27. Meni je rečeno tada od strane eksperata iz Komisije i od predlagača da su to rješenja koja idu u tom pravcu. Ja bih volio da čujemo je li to tako. Hvala lijepa.
Hvala gospodinu Belkiću. Za riječ se javio gospodin Spasojević. Izvolite gospođo Marić, ministrica za finansije i trezor. Ja se izvinjavam gospodinu Spasojeviću.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Evo, ja ću nakon ove prozivke iskoristiti priliku a koju prošli put nisam iskoristila a to je da se vama prva obratim, vezano za puštanje, odnosno u konačnu proceudru ovog zakona. 37 Vi o zakonu sad znate sve. Predlagač je predložio šta je predložio. Predlagač i dalje stoji iza svojih stavova, ali predlagač je predložio i proceduru po kojoj se vi možete izjasniti. Znači, jesmo mogli skraćeni postupak, nekoubrzanje, ali smo ponudili mogućnosti, vi ste to suvojili da se daju ti amandmani. Predlagačje rekao sve šta je imao. Prvi put na komisjii koja je trajala u kontinuitetu 6-7 sati i na drugoj i na drugoj komisiji koja je trajala par stati, znači dosta manje, znači nakon, ipak, detaljnijeg proučavanja zakona od strane zastupnika. Zakon sigurno da treba određena poboljšanjua. Ta se poboljšanja mogu podijelitiu dva,na dva načina. Postoji stvarno ta pravna novotehnička poboljšanja, koja su uvijek potrebna ovakvim zakonima i postoje određene stvari koje se mogu popraviti po nečijem mišljenju a pokvariti po nečijem drugom. Mi smo mislili kao predlagači zakona, kao Vijeće ministara da smo održali konzistentnost u zakonu. Par članaka je bio sporan. Vi ste na to dali milion primjebi, na to imate pravo. Znači, ono o čemu se mi možemo izjašnjavati kao predlagač jeste, da molimo Parlament da priđe glasanju i da stvarno polako i pažljivo shvati i ovaj ostali dio amandmana koji je ostao, da mi konačno taj zakon usvojimo, da ga onda poslije ponovo pregledamo i da krenemo u njegovu realizaciju. Iza ovog zakona odmah se počinju raditi četiri-pet zakona, koji će ovu oblast urediti potpuno. Primjedbe koje idu zatim da je zakon nezajsan, da nema pravac, da se ne zna šta će se raditi, da se ne zna kako će se sredstva dijeliti, stoje u osnovi, ali ovaj zakon ne treba govoriti o tome. Njegov zadatak je sljedeći, da postavi pravac kretanja, vezano za uspostavu novog načina oporezivanja. Znači, u članu 23. on kaže da će se uspostaviti način oporezivanja po sistemu, po sustavu PDV-a potpuno novom jednom sustavu oporezivanja. On zbilja reformski kaže da će prihodi ići na jedan račun, što za ovu zemlju znači nešto stvarno novo, idemo zatim da osnažimo jedinstven ekonomski prostor, uspostavimo ga u potpunosti. Kad će to biti, kako će to biti, zavisi od vas. Znači, kad usvojimo ovaj zakon, moramo što prije, u roku od šest mjeseci usvojiti ostale zakone, koji će kompletirati oblast, a u okviru usvajanja tih zakona, znači, već kad se počne reforma reorganizacija carinske službe, zna će se, stvarno i fizički šta će se dešavati sa imovinom, sa ljudima, tad ćete moći reći ovo ne odgovara, znači, kad napravi se plan da se izjasnite o tome, a pojedinačni drugi zakoni zakoni će govoriti o svim drugim temama. Zakonj o jedinstvenom računu, znači način kako će se uplaćivati na taj račun, govori konkretno o izvorima prihoda i o računu koji drži sredstva i raspodjeli sredstava s tig računa. Tad mćemo morati, kako ćemo raspodjeljivati država, entiteti i da li trebaju kantoni i županije u tom zakonu biti. Ovo je stvarno okvirni zakon. Ne može riješiti milion nekih drugih pitanja, koja, nama ta pitanja stoje dalje da radimo na tome. Dakle, ja bih vas stvarno molila, da shvatite i predlagača, koji želi, zbilja da se ovaj zakon usvoji, koji želi sa vama dobru suradnju. Mi ćemo se drugi potruditi da taj zakon prezentiramo, da sljedeće zakone prezentiramo na bolji način. Ne pričom i uvjeravanjem na ovaj način, napravit ćemo stvarno prezentacije, koje će bas zadovoljiti, u kojim ćete vi moći vidjeti sve detalje. Možda ovaj put i ta prezentacija nije išla na pravi način, ali, evo, za ostale zakone radit ćemo, ipak, malo bolje. Hvala vam. 38
Ja imam samo jedno pitanje. Zahvaljujem ministrici Ljerki što je iznijela svoje viđenje vezano za ovaj zakon. Ja ne sporim, dakle, nije sporno novi način oporezivanja. Dakle, u političkom smislu to niko ne spori, ali član 21. je neustavan član. Dakle, on definiše novi način raspodjele, dakle, nije sporno novi sistem oporezivanja. Nije sporan čak ni jedan račun, evo da idemo do detalja, ali je sporno što će se na osnovu toga, na bazi računa koje ja imam, ako ostane ova raspodjela ovakva, nejednako vraćati u entitetske budžete. Vratit će se po osnovu indirektnog oporezivanja u budžet RS, koja sad ubire 59%, - 20,6%. Stvoren će biti grč u funkcionisanjiu ili entiteta ili države. Zato bi bilo dobro da ovaj set zakona, koji su sistemski i krucijalni za BiH, da imamo gotove da znamo u šta ulazimo. Uzaludno će biti na trećem ili četvrtom zakonu reći ne valja prvi ili drugi, jer će biti odgovor zašto niste intervenisali na prvi i drugi. Dakle, ovdje se ušlo u političku priču. Hoće li to tobože entiteti prenijeti i sva je priča trošena na tome, umjesto da su predsjednici Vlada entiteta i predsjedavajći Savjeta ministara izašli sa ekonomskom računicom, pa da se kaže, u trenutku i kad gubiš dobija država, ali da znamo šta je. Dakle, ovdje je političko nadmudrivanje a ne ekonomska priča. Zašto nije moglo, evo zašto mi neko objašnjava da je bolji jedan račun, a zašto nisu mogla biti dva, a obadva su u interesu države. Zašto nisu? Zašto ne mogu? De mi objasnite? Kako u Kanadi dva računa mogu biti? Kad plati se zna se šta liježe na koji račun. Ovo se ne odnosi, nije ovo stroga entitetska priča da se ne ljutite na to. Molim vas malo strpljenja. Pitam da mi se objasni. Zašto je jedan račun bolji od dva računa u ekonomskom smislu? Nemojte u političkom, u ekonomskom. Ako imate jedan račun, može doći do iste računice na dva, samo ako je sistem raspodjele jasan zašto ne. Dakle, mora neko. Ovdje se neko želi igradi prevara unutar BiH. Valjda je to vrijeme prošlo. Dakle, razgovaramo na bazi argumenata. Evo da su dva računa u Federaciji, ma nije sve jedno bila bi dva. Evo da su dva u Federaciji da dobijem odgovor.Dakle, nek ni jedan nije u RS. Zašto je bolje jedan nego dva u ekonomskom u matematičkom smislu, ako se zna šta ko dobija. Ali, ovdje se, izgleda, ovdje se želi iza nejasne ekonomske računice podvući politička platforma, kako je neko protiv novog načina oporezivanja nije, ali ja jesam za jasnu računicu. Eto u tom smislu. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Gospodin Spasojević, pa Gligorić, pa Lagumdžija.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, Pošto sam ja prošli put kad smo govorilio okvirnim principima diskutovao i imao sam niz primjedbi i podnio sam amandmane na te moje primjedbe koje su mi ličile da su najnormalnije, da ne spominjem sad koje su to bile. Međutim ja, kao što je i gospodin Belkić rekao ja nisam dobio taj izvještaj komisje i ja ne znam trenutno da li je prihvaćen i jedan moj amandman kakav je izgleda prečišćeni tekst i zašto smao se jedan amandman koji sam ja uložio obnavlja a svi ostali ovi se ne objavljaju, vjerovatno nisu prošli, a niko me nije 39 obavijestio o tome. Sad ja tražim da ili Služba kaže zašto me nisu obavijestili da obnovim ove svoje amandmane koje sam postavio prošli put, jer smatram da su imali zbog čega da se postave, govorio je i gospodin Špirić, a i ja ću napomenuti nekoliko njih, posebno što se tiče revizije u kojoj je rečeno da će se svakih pet godina angažovati revizija strana, nema razloga, ja sam postavio da naša revizija, nakon zvršene svake godine vrši reviziju poslovanja ove uprave. Zatim, zašto direktor da nema dva zamjenika. Niko mi to nije mogao objasniti i ako je ovo vrlo važna uprava, a znamo da obično na tim važnijim mjestima idemo principom konstitutivnosti naroda da to budu dva zamjenika iz druga dva naroda. Zatim, što se tiče regionalnog centra, mislim da je narušen neki paritet, koji ovdje neformalno vlada, da dva iz Federacije jedan iz RS regionalna centra ovdje. Kao što vidim tri su iz Federacije trenutno a jedan samo iz RS. Nema razloga, ja sam podnio svoj amandman, što se tiče da taj regionalni centr bude Bijeljina i ne znam da li je, gospodin Špirić nije trenutno tu. Skuština opštine Bijeljina je raspravljala o tome i donijela zaključak da će se obezbijediti svi potrebni uslovi za rad i funkcionisanje ovog regionalnog centra i nema razloga da ovaj amandman moj koji je postavljen sad nemam pravo zato što nisam dobio izvještaj nemam pravo da ga obranim ovdje. Tražim sada odgovornost od nekoga zašto nisam obaviješten o tome. Što se tiče ovog mom posljednjeg amandmana, on je tu, koji ću ja da branim. On glasi da svi formirani regionalni centri budu organizovani u okviru entitetskih granica. To je vrlo bitno i ja ću taj svoj amandman da branim, ali tražim odgovornosti za ove druge amandmane, jer želim i njih da branim ovdje. Posljednji neki kompromis koji bi mi mogli da, ja kao poslanik mogao da glasam ovdje jeste, ako ne može Bijeljina da prođe, onda daj bar da Brčko prođe, kao jedan od regionalnih centara i to je ono što ja mogu prihvatiti. Tražim da mi se objasni znači zašto su moji amandmani koje sam ja uložio nisam obaviješten o tme, nemam prečišćenog teksta, nemam izvještaja komisje i ne znam koji su prihvaćeni. Nezvanično sam saznao da je jedan ovaj osmi amandman prihvaćen, a to je onaj amandman koji vraća ponovno stvar na svoje mjesto. Znači, vraća ono da se nakon stupanja na snagu ovog sporazuma, zaključi sporazum između Fedeacije BiH i RS i time se ne krši Ustav BiH, član 3.5.a. i to smatram da je vrlo pamento. Inače da ovo nije vraćeno ovo bi bilo drastično kršenje Ustava. Tražim na ove neke odgovore da mi se odsgovori.Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Spasojeviću. Riječ ima gospodin Gligorić pa gospodin Lagumdžija.
Dame i gospodo, Čuli smo od ministrice da ovaj okvirni zakon predstavlja jedan pravac, znači u kome trebamo ići oporezivanja. Čuli smo i mnoge diskutante. Taj pravac može biti i pogrešan. Pogrešan može biti iz razloga što principi nisu o kojim smo govorili u prvom čitanju se, u drugom čitanju aposlutno promijenili i ostali su na istim pozicijama, tako da taj model predstavlja problem, ukoliko se ne napravi jedna valjana analiza šta se može dogoditi i da li BiH može da doživi finansijski krah. Iz OHR-a kažu ovo je budućnost. Ovo će biti dobro rješenje. Zatim, i ministarstvo i Savjet ministara, ali to je samo vjerovanje na riječ. Zar se nije 40 moglo hipotetički poigrati za godinu, tri pet i vidjeti kakva bi to izgledala situacija. Čuli smo priču kad je trebalo da se uđe, da Evropska unija uvede euro, pa ste dobili takvu studiju od tačno 350 stranica. A šta smo mi ovjde dobili? Vjerovanje na riječ. Kao da nešto iz OHR-a nije bilo pa je rečeno biće dobro pa se kasnije ispostavilo da je loše, jel to mi moramo slušati isključivo autoritet nečiji? Zato bi dobro bilo da ste radili zajedno i sa Parlamentom, a ne ona praksa OHR, referenti i vi i onda dođete ovdje i kad ulažu ljudi amandmane,pojavljuje se problem kao kog gospodina Džaferovića, koji kaže, ne trebamo mijenjati ništa, jer se ono to koji je u Kolegiju zagovara takvu tezu da u stvari dobijemo od nekud i da to samo prihvatimo. Gospodin Spasjević je u pravu. Ja sam uspio da se snađem u svemu ovome kad su u pitanju amandmani. Ja imam samo jedan njegov amandman, a toje koji glasi da svi formirani regionalni centri budu organizovani u okviru entitetskih granica i ono što je govorio o zamjenicima i imao je još nekih amandmana nema ih. Sad smo se našli u situaciji da, u stvari imamo Prijedlog zakona, imamo jedan izvještaj komisje i sumnju da jedan dio nemamo amandmana, odnosno da gospodin, uzeću primjer gospodina Spasojevića, ne zna šta to nije od amandmana, koje je on uložio na komisji prošlo, kako bi mogao u narednih 48 sati biti aktivan sa svojim amandmanima na Parlamentu i da se o tome izjasnimo, a radi se o bitnim stvarima, jer amandmani su željeli, kao što i jeste normana procedura da mi u stvari poboljšamo tekst zakona, jer nije sveto pismo, kao što nam se hoće reći. Prema tome, onaj problem koji je ostao oko da prvi čovjek mora biti staranac, da ne može biti građanin BiH, da nemamo pametnog čovjeka i poštenog čovjeka koji to može da vodi, kosi se sa onom pozicijom da sutra, da se ne vjeruje nikome u ovoj BiH kad su u pitanju finansije. Zašto se to ne bi uvelo? Ja smatram da imamo i pamentih i poštenih ljudi da to mogu da rade. Nismo riješili pitanje raspodjele, pitanje odgovornosti, zajedničke imovine, nismo napravili ovu kako reče profesor Špirić ekonomsku računicu, a ja govorim analizu ili hipotetičku simulaciju ili bilo kakvu drugu,šta to treba da znači,zbog toga smatram da ovaj rad, koji je prethodio na ovom zakonu, u suštini, mnogo je uloženo posla, ali niste izveli priču do samog kraja i to predstavlja problem. Kad govorimo o centrima, ja, zista ne znam u ovoj BiH, ne razumijem ni OHR, s obzirom da nam oni to sve daju. Kako je moguće da nisu Brčko ugradili kao centar? Brčko Distrikt ima svoju specifičnu težinu u BiH. Prošao je određene arbitraže. Istovremeno svi smo svjedoci da Distrikt Brčko dobro funkcioniše.Ja smatram bolje nego BiH i sad smo sve to zaboravili i vi u toj istražnoj komisji ili u komisijama u kojim stvari radite, pa jazato zbog toga nazivam, dođemo u situaciju da niste dovoljno sagledali, jer je ministrica sama rekla da u ovom smislu, da je citiram, nisu uspjeli da prezentiraju na bolji način, možda sada to nije urađeno na najbolji način i nije, priznali ste sami. To znači da u ovom slučaju kad govorimo o centrima što je vrlo važno, smatram da treba uvažiti amandmani da Brčko treba staviti pod jedan od centara koji će biti u amandmanskoj fazi važno. Ali, u principu, ja govorim o amandmanskoj fazi, ali u principu, s obzirom da nije urađeno kvlaitetno, s obzirom da su to radili lideri i neki ljudi iza sjene i nisu imali sposobnost da urade zakon kako treba, tako da taj model nije dobar, ne nudi dobro rješenje, rješenje koje u stvari, reforma je jedna riječ, a dobr zakon je druga riječ. Nismo dobili odbar 41 zakon. Ovaj zakon može da bude sukob interesa u BiH vrlo brzo će se to ostvariti, ja ne želim da se to bude da se dogodi, želim da gradimo BiH sa dobrim zakonskim rješenjima, sa dobrim modelom i da na taj način dobijemo takvu ugodnu i komotnu BiH i u finansijskom smislu. Ako u finansijskoj to riješite, nemojte vi misliti da se neće iskomplikovati i politička i svaka druga situacija. Zato smatram da nije dobro urađeno i zato zbog ovakvih principa i ovako lošeg modela, zato što nije zaokružen kao sistem, ja ne mogu kao poslanik dati podršku. Hvala.
Zahvaljujem dr Gligoriću. Za riječ se javio dr Lagumdžija Zlatko.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege zastupnici, gosti, mislim da je, prije svega želim da izrazim svoje zadovoljstvo što smo prošli put na sjednici Parlamenta sami sebi dali mogućnost da u još jednoj interaciji kroz rad komisije i kroz uređivanje amandmana danas pred sobom imamo jedan, slobodno mogu reći, ako ovo što izvještaj komisije prihvatimo kao sastavni dio zakona, ako tako stvari posmatramo onda taj jedan paket baznih prijedloga zakona sa 15 amandmana komisije sigurno predstavlja jedan bitan pomak u odnosu na ono što smo imali pred sobom prije nekoliko dana. Vama je poznato da smo mi na komisiji, a i na plenarnoj radu na prošlom zasjedanju bili protiv principa ovog zakona zato što smo smatrali da postoji nekoliko stvari koje su u ovom zakonu takve da nas vode korak nazad. Zahvaljujući ipak vremenu koje smo imali, pred nama se nalazi jedan tekst sa 15 amandmana koji čini bitan pomak u odnosu na ono što smo imali prije toga. I mislim da je to dobro. Ja sve one koji smatraju da biti protiv ovog zakona je biti protiv reformi, to je stav koji sasvim prirodno svako od nas ima pravo da iskaže za ovom govornicom, ali savršeno mi je jasno da svoj reformski atest niko od nas ne može dobiti na bilo kojem zakonu, a kamo li proglašavajući bilo koji zakon u svojoj formi, bilo kojoj kao jedino što je ispravno i jedino garantuje atest reformskog. Ja želim da podcrtam još jednom da smo mi kao Klub poslanika SDP-a zadovoljni djelimično sa ovih 15 amandmana, jer su 4 amandmana koja smo dali prihvaćena. Mi smo uporedo nastupili, želim da se to zna, na tragu traženja jednog boljeg rješenja uvažavajući činjenicu da ne bi trebalo da izlazimo sa amandmanima za koje znamo da postoji potpuno sigurna izvjesnost da neće doći. Naime, mi smo predložili u ovom zakonu, u svojim amandmanima, prije svega suštinska stvar zbog koje smo bili protiv principa je što je Upravni odbor na način kako je postavljen bio kreiran kao jedan centar moći koji bi bio jači od obje vlade entitetske i od Vijeća ministara i koji praktično ne bi odgovarao nikom uključujući i ovaj parlament. Zato je naš amandman, odnosno tri amandmana koja su to povezivala koja upravni odbor čini odgovornim Vijeću ministara i Parlamentu na odgovarajući način i koji politiku iz ove oblasti situiraju u Parlament i u Vijeće ministara, bio od ključne važnosti i zato izražavam zadovoljstvo što je to prihvaćeno. Takođe, kada je u pitanju uloga stranca, mi smo pokušali sa amandmanom i mislimo da idemo da budem vrlo jasan šta smo ovdje predložili. Jedno rejšenje koje se zagovaralo je 42 da to bude stranac koji će biti 5 godina ovdje, pa čak i ako on u tih 5 godina odluči da ode da na njegovo mjesto dolazi ponovo stranac. Takav je prijedlog bio. Drugi prijedlog smo išli ka tome da to sigurno ne bude stranac, da odmah kažemo mora biti naš čovjek. Amandman koji je prihvatila komisija, koji ja misim da se može prihvatiti da kao neka vrsta kompromisa u takva dva slučaja je da se Vijeću ministara ostavlja mogućnost da izabere stranca kao prvog predsjedavajućeg, ako to želi. Ako smatra Vijeće ministara da je dobro da bude stranac iz razloga u koje ja sada ne bi želio ovdje da ulazim i da ih politiziram. Ja želim ovdje u Parlamentu da kažem, pošto na komisiji na kojoj smo bili, ja sam iznjeo svoj lični stav i stav SDP-a na toj sjednici komisije su bili čelnici međunarodne zajednice koji vode ovu oblast i EU. Ja sam tada iznjeo stav koji hoću da se ovdje zna, a to je i rekao sam tim ljudima kada bih ja sjedio u Vijeću ministara nikada ne bih izabrao stranca, pa tako nikoga ni od vas. Iako se možda neko od tih prisutnih začešljao da to bude. Dakle nikada vas ne bih izabrao. Izabrao bih našeg čovjeka, ali ukoliko je kompromis to da ovo sadašnje Vijeće ministara hoće da izabare stranca, mi ne želimo da im stojimo na putu. I zato ovaj prijedlog ovdje amandman ide ka tome da i ovo vijeće ministara i svako drugo, ukoliko ocjeni da ima stranca sada, može u neka doba reći hvala ne treba nam više. Dakle stranac ovdje nije 5 godina to sigurno, nego onoliko koliko onaj ko predstavlja izvršnu vlast u ovoj zemlji smatra da mu stranac treba. Vijeće ministara može za 6 mjeseci ili sa 16 mjeseci u ovom ili nekom drugom sazivu se zahvaliti strancu i reći mi smo dovoljno stali na noge i ne treba nam više. I ne mora ga uopšte uzeti. Tako da mislim da smo tim amandmanima došli do jednog rješenja koje spašava obraz ovog parlamenta i od upravnog odbora te uprave ne pravi jednu monstrum organizaciju koja je odgovorna sama sebi i još kada na njenom čelu sjedi stranac, onda taj stranac može biti moćniji i od sadašnjeg Visokog predstavnika a kamo li od bilo koje institucije ovdje. Tako da mislimo da su ovi 7 dana koliko smo sebi dali vremena, od čega smo mi odustali. Mi smo odustali od toga o čemu smo prošli put govorili da se ugradi mehanizam razrješavanja blokade u nadi da će se taj mehanizam ugraditi u narednom periodu. Odustali smo takođe od davanja amandmana na lokaciju uprave iz jednog jednostavnog razloga što smatramo da bi ova veličina koja je odlučila da bude to ovako trebala da snosi odgovornost za to jer nemamo potrebe da sada na bilo koji način politiziramo tako. Ali još jednom podvlačim da mi očekujemo, ja bih zamolio da se Parlament takođe zaključi kao radni zaključak, kolega Špiriću da prihvatajući ovakav centar ovu centar za upravu, da obavežemo Vijeće ministara da konačno napravi jedan prijedlog ili raspodjelu buduće distribucije pojedinih državnih institucija, uprava, organa i slično u pojedinim dijelovima BiH, a ne da svaki put vodimo raspravu o tome da li sada treba biti u Mostaru ili u Banja Luci ili u Brčkom ili u Tuzli i slično. Da mi kao zaključak utvrdimo da se to u nekom razumnom vremenu napravi jedan prijedlog distribucije. Mi smo takođe podržali da Brčko bude sjedište peto, ne četvrto, nego peto, nažalost to nije dobilo podršku. Amandman koji nam nije usvojen je da imovina poreske uprave takođe bude se tretira kao imovina carine. On nije usvojen. Međutim, želim ovdje reći da mi smatramo to bitnim amandmanom, ali ne bih htjeli zbog toga da dovodimo u pitanje čitav projekat. Kolega Belkiću, ja želim samo da ovdje nam ministrica odgovori. Ja ponavljam pitanje koje ste vi 43 rekli, jer amandmani na član 25. i 27. koji idu ka izjednačavanju i u prelaznom periodu domaćih proizvođača visoko tarifnih roba sa stranim proizvođačima, odnosno uvoznicima tih roba, mi smo shvatili da amandmani na član 25. i 27. razrješavaju taj problem. Ako dobijemo vaše takvo je smjesta je nama dovoljno da ovdje se postoji sa parlamentarne govornice da je i, dakle da amandmanima koji su ovdje dati na 25. i 27. se to izjednačava. Sasvim prirodno za mene kao poslanika riječ ministra je sasvim dovoljna kao u svakoj zemlji i ja se zahvaljujem na pojašnjenju što je time ta, ovom formulacijom što nam je rečeno da je to riješeno. Da završim. Mi smo nezadovoljni brzinom kojom se ovdje ide i mi smo upravo iz tih razloga odustali od pravljenja amandmana da se definiše rok 1.1.2005., mada kada bi korektni bili odluka Visokog predstavnika o formiranju te komisije već je definisala 1.1.2005. kao rok za PDV. Primjenu PDV-a od 1.1.2005. Dakle odlukom Visokog predstavnika je to urađeno. Nažalost od Visokog predstavnika smo za ovom govornicom dobili izjavu suprotnu njegovoj vlastitoj odluci, jer govori o tome da će biti od 2006. Ja ne želim da se polemišem, naročito ne bih želio da pravim polemiku između Visokog predstavnika i samog sa sobom. Ali, prihvatamo i da uvjeravanja Vijeća ministara da će se ubrzati na ovome izrada da ne moramo smatrati razlog da budemo protiv. Dakle nezadovoljni smo brzinom, nezadovoljni smo dubinom ovih reformi, ali želim ovdje reći da ukoliko se izvještaj komisije sa amandmanima koji su dati ovdje, ako je zakon da tako kažem bude pred nama u konačnoj formi sa amandmanima koji su ovdje dati i koji su prihvaćeni da je to nešto što je bolje od postojećeg stanja. Ukoliko ovi amandmani koji su ovdje pred nama, a prihvaćeni od komisije, oni su sastavni dio zakona Berize, ali ako je to sastavni dio zakona to je nešto što nam prvo zakonski otvara mogućnost da državu izvorno finansiramo i da ne brinemo više od finansiranju duga prema vani i otvara mogućnost da pravilnom primjenom ovog zakona se uđe u efikasniji obračun sa švercom i evazijom fiskalnom svake moguće vrste. Zato prihvatajući ovakve amandmane, ukoliko ne dođe do nekih drugih narušavanja ovoga, ovo je nešto što bi za nas moglo biti prihvatljivo, ali ponavljam još jednom ne prihvatanje ovih amandmana, naročito ovih o kojima sam govorio za nas je ovo korak nazad i mi u tome ne želimo da učestvujemo.
Dame i gospodo zahvaljujem doktoru Lagumdžiji. Pošto smo mi rekli 5 do 12, malo samo evo radili 3 sata i da se odmorimo malo, pošto mi imamo prijem predsjednika Vlade Luksemburga, dakle da damo pauzu do 1 sat. Ima 10 minuta, ali prekinemo, da ne prekinemo nekog u diskusiji. Znate. Ima još 1,2,3,4, 6 diskutanata. Dakle nemojte pošto su po redu, dakle da ne dajemo. Ne znam koliko će ko diskutovati, ali da ne presjecamo diskutanta. Ako svi budu diskutovali dugo. Dakle predlažem pauzu do 1 sat. Hvala lijepo. U 1 da smo svi. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Za riječ se. Pa šta ja mogu, valjda moramo svi imati isto vrijeme. Ako ja mogu doći, mogu svi doći na vrijeme. Svaki put nekog čekamo. 44 Dakle za riječ se javio gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, ja spadam u one poslanike koji su obnovili amandmane za sjednicu Parlamenta i to ukupno 8 amandmana. Ovim amandmanima sam smatrao da ustvari i imao cilj poboljšanje zakona i zato nisam obnovio amandman koji je dirao u neke osnovne principe, a koji je na komisiji jednom bio usvojen, pa poslije toga u ponovnoj raspravi odbijen. Ono što mi stvarno nije jasno da u nekim amandmanima koji ne diraju u suštinu zakona neki amandmani koji ne diraju u suštinu zakona mogu da smetaju. Već spominjani amandman da direktor ima zamjenika direktora mi je zaista nejasno u čemu bi bio problem kada bi bilo tako. Ovdje se postavljaju praktična pitanja šta ako se nešto desi direktoru? Ko će to da obavlja posao ionakve nadležnosti koje on ima. Da ne govorimo jel to nešto direktor treba da prikrije, sakrije itd. pa mu ne trebaju zamjenici. Dakle vrlo indikativno je zbog čega jedna ovakva, jedan ovakav amandman, odnosno jedan ovakav stav nije naišao na podršku, ne samo u komisiji, nego moram reći i onih koji su pratili rad komisije. Takođe sam djelovao amandmanski na pitanje imovine i načina na koji je određena postupanje sa sadašnjom imovinom koju koriste, namjerno kažem koriste jer ima različitih priča od toga da jeste ili da nije vlasništvo sadašnjih carinskih ispostava i smatrao sam da to nije ključno, dakle da vlasništvo nad imovinom nije ključno za funkcionisanje zakona. A i da naravno jeste ključno korištenje imovine. Ono što je problem u ovom zakonu, čini mi se za većinu nas poslanika iz Republike Srpske, jedan od značajnijih problema dakle jeste nepoštivanje ili ukidanje entitetskih granica. Takođe sam ubjeđen da je to rješavano više imajući u vidu neke političke i neke druge aspekte, a ne one stvarno praktične aspekte, jer se ne može sigurno braniti da u praksi nije moglo biti i drugačije kao što se ne može braniti da u praksi nisu mogla postojati i dva računa i da naravno ovaj sistem sasvim sigurno i kvalitetno funkcioniše. Ja sam dao i tri amandmana na usvojene amandmane od kojih jedan samtram značajnim, pa ću ga pročitati. Naime, dio amandmana VIII koji je usvojen, dakle govorim o izvještaju od 5.11. a odnosi se na član 27. stav 3. kojim se briše ovaj stav pročitaću ga – jedinstveni račun neće postati operativan do stupanja na snagu Zakona kojim se regulišu metode uplaćivanja na jedinstveni račun u skladu sa članom 24. stav 1. tačka 3. ovog zakona. Brisanjem ovog člana se postavlja tehničko sada pitanje može li to jedinstveni račun proraditi pre nego što se utvrdi kako će na njega pare lijegati. Jasno da ne može. Prema tome, prije svega je neophodan zakon kojim će se definisati metode uplaćivanja, a onda nakon toga tek on može da postane operativan, odnosno može da funkcioniše. Ja mislim da onaj ko je ovo predložio nije dobio nikakav ustvari efekat sa ovim. Jedino što je ovo na ovaj način ovdje u zakonu bilo pojačano znači da se tačno zna kada on može postati operativan. Jer on drugačije ni ne može postati operativan bez para naravno potpuno smo svjesni da taj račun ne funkcioniše. 45 Zato smatram da bi bilo dobro da i apelujem na kolege poslanike da ovaj znači amandman III usvoje i da to vratimo na početni tekst. Čime će se rukovoditi Klub SDS-a prilikom glasanja o ovom zakonu? Rukovodićemo se stavovima Narodne skupštine, odnosno zaključcima Narodne skupštine koji su nam prenjeli u nadležnost dio koji se odnosi na ovaj dio, odnosno poreske politike i načina regulisanja. Rukovodićemo se i time kako će se ovaj dom izjasniti o amandmanu koji je u proceduri, a kojim je predviđeno da Brčko bude jedan od područnih centara. Za nas je to izuzetno značajno pitanje i mi bismo najrađe da vratimo na izvorni tekst kada je umjesto Tuzle bilo Brčko. Ali smo potpuno svjesni da je to sada vrlo teško i da to ne bismo uspjeli kao što je za nas prihvatljivije umjesto Brčkog da bude Bijeljina. Ali smo isto tako svjesni da bi to bilo vrlo teško i zbog toga ćemo podržati one koji predlažu da jedan od ovih, odnosno peti, praktično peti centar, područni centar bude Brčko Distrikt. Mi ćemo takođe tražiti od Savjeta ministara, ali ćemo isto tako i mi pratiti dalju realizaciju ovog zakona. I sve ono što može biti problem, a našto su danas jedan broj kolega ukazao će sigurno biti predmet djelovanja na izmjenama i dopunama ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Za riječ se javila doktor Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, ja ću možda svoju diskusiju danas neuobičajeno koncipirati. Prvo u jednom podsjećanju na ranije diskusije koje smo imali povodom u raspravi o ovom zakonu. Jednom prilikom sam kao ekonomista pozvala na korištenje ekonomske logike i ekonomske argumentacije kada pričamo o jednom o ovako jednom tipičnom ekonomskom zakonu, ključnom, reformskom dakle ekonosmki reformskom zakonu. Međutim, čini mi se da je prevagnula ipak politička terminologija, politička logika i način ponašanja u ovom parlamentu.Iako se ponekada koristi i ona stručna argumentacija da bi se prikrili politički motivi i pozadina u svemu ovome. Ja vas želim podsjetiti da smo već do sada imali tri prilike
Ja vas molim da saslušamo kolegicu dok govori.
da smo već do sada imali tri prilike da raspravljamo o ovom zakonu. Prva rasprava bila je kada smo se izjašnjavali o dnevnom redu kada je ovaj zakon bio prvi put pred svima na u ovoj sali, zatim kada smo izjašnjavali o proceduri usvajanja ovog zakona i kada smo imali prvo čitanje, nakon kog smo, podsjećam zaključili da dodatno u određenom roku oko 46 kog smo se saglasili svi oni koji imaju amandmane imaju priliku da ih upute komisiji koja je zasjedala i koja nam je dostavila izvještaj ovdje. Na ovo vas podsjećam iz prostog razloga što želim u ime Kluba Stranke za BiH da kažem da upravo zbog ovog načina rasprave u više prilika, zbog neuobičajene pažnje koju smo svi posvetili o ovome, pa možda i pažnju koju je Kolegij dajući dodatni termin posvetio ovom zakon, odnosno mogućnosti da se kroz amandmane korigira, Stranka za BiH će danas se uzdržati od izjašnjenja o bilo kojim amandmanima koji su dostavljeni nakon zasjedanja Komisije za finansije i budžet. Dakle svi amandmani koji su u proceduri parlamentarnoj dostavljeni nakon zasjedanja Komisije za finansije i budžet neće biti predmetom glasanja poslanika stranke za BiH, bez obzira da li su oni odbijeni na komisiji ili se radi o novim amandmanima. Razlog ovome leži u činjenici da već u više prilika koje smo imali u raspravi o ovom zakonu, ovaj parlament i sve predstavnici, odnosno članovi ovog parlamenta su imali prilike da i kroz amandmansku proceduru i sve ostalo što je uobičajeno predviđeno Poslovnikom o radu ovog parlamenta reaguju na način na koji je uobičajeno predviđenom procedurom. Ovaj način, odnosno stav poslanika Stranke za BiH će biti principijelno za sve amandmane, bez obzira što neki od njih možda su zasluživali pažnju da budu predmetom možda i jedne detaljne elaboracije i usvajanja sa jakom argumentacijom u prethodnoj proceduri. Ali želim vas podsjetiti da je argumentacija za ovaj princip dosta jaka na strani poslanika Stranke za BiH. Ono što želim, našto želim posebno danas skrenuti pažnju da smo i nakon već tri rasprave o ovom zakonu, kada smo znali često za ovom govornicom čuti optužbe na račun predstavnika međunarodne zajednice, koji su nam kreirali neka rješenja, ili učestvovali, ili dominantno učestvovali u kreiranju nekih rješenja, danas za ovom govornicom prvi put čuli predstavnika Vijeća ministara koji je izjavio da je Vijeće ministara predlagač ovog dokumenta. I u tom smislu dozvolite kolegice i kolege poslanici da vas podsjetim slijedom te logike na neke činjenice koje će vjerovatno olakšati svima nama i način glasanja i pokazati vjerovatno i prilikom glasanja kakvi su naši stavovi, odnosno koje su i političke pozadine kada su u pitanja ključne ekonomske reforme. Prvo, ako je, kao što kaže resorni ministar Vijeće ministara predlagač, onda slijedom te logike ja ću zadržati pažnju na nekoliko spornih momenata u ovom zakonu koji su bili predmetom diskusije. Odluka da stranac bude na čelu upravnog odbora je odluka VIjeća ministara. Nadalje, politika, odnosno principi politike koja se odnosi na činjenicu da se sistem indirektnog oporezivanja locira, odnosno politika vezana za sistem indirektnog oporezivanja locira izvan Vijeća ministara je takođe odluka Vijeća ministara. Nadalje zašto nema Brčko Distrikta među regionalnim centrima da elaboriram detalje, ja ću vas podsjetiti na arbitražnu odluku za Brčko koja precizira direktnu vezu Distrikta Brčko i Vijeća ministara. Dakle zašto nema Brčkog među regionalnim centrima, to je odluka Vijeća ministra, jer je Vijeće ministara predlagač ovog zakona podsredstvom kog tog je taj zakon došao pred sviju nas. 47 Nadalje, zašto je i u jednoj formulaciji u ovom zakonu, prijedlogu primjena državnog zakona uslovljena odlukom entitetskih vlasti čime je država Bosna i Hercegovina i dalje taoc, odnosno dozirana od entitetskih odluka, odluka nižih organa vlasti, to je odluka VIjeća ministara. Prema tome ako je bilo ko od nas kao članica pojedinih stranaka, stranačkih grupacija, predstavnici, evo kako čujemo čak i entiteta, odnosno većinski predstavnici nekog entiteta, ako smo imali neke primjedbe, onda bi bilo dobro da smo to u komunikaciji sa Vijećem ministara u prethodnoj proceduri uradili. Nadalje, ja vas želim podsjetiti, a što smatram posebno važnim da u istom Vijeću ministara od 5 stranaka koje čine izvršnu vlast, sjede tri predsjednika i 1 podpredsjednik stranaka. Dakle, da je na čelu čak i Odbora za ekonomsku politiku predsjednik jedne stranke koja danas ovdje i podsredstvom i parlamentarne procedure pokušava da mnoštvom amandmana iskomplikuje proceduru usvajanja ovog zakona. Meni je, ja cijenim većinu amandmana i sadržinu, ja sada govorim kao ekonomista koji su podnešeni, ali je činjenica da kolega Novaković, evo sada slučajno sam zato što je bio neposredno prije, ali nije jedini podnese 8 amandmana, me navodi na pitanje na koji način recimo bilo koja od ovih stranaka koje imaju svoje predstavnike u ovom parlamentu komunicira sa svojim da kažemo predstavnicima u Vijeću minitara. Pa upitajmo se, vjerovatno je to jedno od pitanja koje će nam pomoći da objasnimo i procedure zašto se mi ponašamo na način, na jedan način kada su nam predsjednici stranaka u pitanju koji sjede u Vijeću ministara i koji lagano puste odgovarajuće zakonske projekte, a isti predstavnici, predstavnici iste stranke zaustavljaju, ili koče, ili usporavaju, ili posredstvom amandmana pokušavaju promjeniti neka rješenja koja je predložilo Vijeće ministara. Možda je nauobičajen način, ali želim podsjetiti sviju vas da onako kako ćemo danas glasati za ovaj zakon i sve nesporazume i posljedice koje će proizaći iz toga iz odluke koju donese ovaj parlament treba da snose predstavnici stranaka koji sjede u ovom parlamentu, a posebno za odgovarajuća rješenja implementaciju ovog zakona, ukoliko, a nadam se da će biti usvojen treba da snosi predlagač, a to je Vijeće ministara.I ja vas molim da u budućim, kada god imamamo raspravu, kada god imamo obavijest da je Vijeće ministara predlagač ne pominjemo predstavnike međunarodne zajednice kao da su nam oni krivi za odgovarajuća rješenja. U tom smislu ja vas želim podsjetiti da će Stranka za BiH podržati rješenje, jer smo i kroz radna tijela ovog parlamenta bili dosta aktivni i da od teksta koji je došao posredstvom Vijeća ministara poboljšamo odgovarajuća rješenja da ćemo dakle podržati ovaj zakon i da ćemo se uzdržati od izjašnjavanja o bilo kom amandmanu, bez obzira da li se radi o dobrim ili lošim rješenjima koji su pristigli u parlamentarnu proceduru nakon sjednice resornog tijela, odnosno Komisije za finansije i budžet. Hvala.
Dame i gospodo zahvaljujem doktor Azri Hadžiahmetović. Ja bih molio ________(?) [[nije izašao za govornicu]] 48
Šta te briga, pa ja sam poslanik. Šta te briga. Imam pravo da govorim. __________(?) [[nije izašao za govornicu]] Šta je tebe briga skim ja pričam. Odbi tamo više.
Ja vas molim da korespondiramo kako dolikuje poslanicima. Zahvaljujem doktor Azri Hadžiahmetović. Ja bih molio, predmet pažnje će biti svi amandmani koji su poslovnički na poslovnički način podnešeni. Žalim ako neke stranke misle da će se suzdržavajući od tog izjašnjavanja napraviti dobar zakon, ali sve što je poslovnički moramo ispoštovati. Za riječ se javio Munib Jusufović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja stvarno sam imao namjeru da otprilike nešto ponovim u odnosu na prošli put i bez nekakvih posebnih, tako da kažem i emocija i dodatnih argumentacija, ali ipak da upozorim na nešto što bi moglo imati jake implikacije u smislu implementacije ovoga rješenja o kojem danas govorimo u zakonu. Međutim, način na koji se to radi od nekih poslanika na jedan siledžijski način kao mora se nešto usvojiti, moram reći da me iritira debelo i ne postoji ni jedna institucija i zvala se ona OHR-a ili Ministarsko vijeće i da naredi nešto da usvojimo. Ne, naprotiv javlja se u meni sasvim nešto drugačiji, odbojni stav prema takvim nastupima. Međutim, vratiću se u okviru racije. Nadovezaću se na ono što je kolegica Azra Hadžiahmetović rekla. O toga ću i početi u suštini. Da li je Ministarsko vijeće u ovakvom sastavu, još jednom da upitam svjesno prijedloga koje je donio. A ja ću biti konkretniji još. Da li je iko iz Ministarskog vijeća, ja bih volio da čujem, pročitao arbitražnu odluku iz ovog saziva? Ja tvrdim da nije. Tvrdim da nije, jer ne bi smjeli predložiti ovakvo rješenje koje apsolutno ruši arbitražnu odluku. Ja nisam htio ovo govoriti zato što nisam htio poslanike, ovo će izazvati, garantujem vam teške i neželjene posljedice u smislu entitetskog posle uključivanje u ovaj problem. Ovo postaje politički problem. Da li je Ministarsko vijeće imalo imalo nadležnost da sruši arbitražnu odluku? Pa 5 godina je ona donošena od '95. kraja do 2000. je proglašena u martu, da bi jednim potezom Ministarsko vijeće sada je ukinulo. Bar radi tog momenta ako ni radi čega drugoga da ne bi izazivalo zašto je do takvog rješenja, zato što se nije mogla dogovoriti ni Republika Srpska ni Federacija kome će pripasti. Radi toga je rečeno ne pripada nikome, a pripada svakome. 49 Uveli su jednu posebnu kategoriju i kažu – ovaj komad zemlje je pod direktnim suverenitetom Bosne i Hercegovine i to istog tog organa koji je zove Ministarsko vijeće i taj isti organ, da bude još smješnije, čudnije, kaže – od danas mi ne priznajemo takvu arbitražnu odluku. Izvolite Brčko nije u tom više sistemu. Iz tih razloga ja vas upozoravam, ja sam bio 5 godina u tom timu oko Brčkog. Teške su to utakmice bile. Nastaće problemi oko tog rješenja. Još jednom vas upozoravam.
Zahvaljujem kolegi Jusufoviću. Za riječ se javio doktor Petar Kunić. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani poslanici, ja sam na utvrđivanju principa uglavnom iznjeo svoja stanovišta po pitanju ovog zakona. I bilo bi dobro danas da kada razgovaramo o ovom pitanju da ne djelimo političke konotacije jedni drugima za i protiv ekonomskih reformi. Ako sam protiv ovakvog zakona, nisam protiv ekonomskih reformi. I nemojmo to identifikovati, nije dobro. Ja jesam za ekonomske reforme, ali koje su kompatibilne sa evropskim sistemom prilagođene našim prilikama, našim uslovima, našem političkom sistemu. Nažalost ovaj zakon ne prati taj trag. Nije jasna pozicija sukonstituenata Bosne i Hercegovine. Član 21. je pravi miskum kompozitum koji je trebalo daleko definisati. Gledajući sa tog aspekta nisam u stanju da prihvatim ovakav zakon ukoliko ne dođe do promjena tokom glasanja o amandmanima. Jest, na komisiji su izvršene neke promjene koje su više tehničke prirode. Nisu učinjeni značajniji pomaci. Ovo je duboko interesno pitanje, možda najjače interesno pitanje od konstituisanja Bosne i Hercegovine u novim uslovima. Možda najvažniji zakon do sada. I zato ga zaista treba razmotriti sa svih aspekata, jer će ga pratiti mnoge, mnoge konkonsekvence koje mogu biti poželjne, ali koje mogu biti i nepoželjne za nekoga. Zato, molim vas nemojte prihvaćati sintagmu onaj koji misli, onaj je problem. Ako hoćemo razvijati demokratske odnose unutar ovog parlamenta. Ne samo da nisu jasno precizirane pozicije entiteta, evo vidite i Distrikta. Gospodin Munib je lijepo istakao pitanje Distrikta. Politički je to prihvatljivo, dakle reforma, poreska, carinska. Znamo sve što se zbiva na terenu i zaista bi bio onaj lud koji ne bi prihvatio reforme, ali reforme koje će zadovoljiti interese svih na ovim prostorima. Tu moramo biti veoma tolerantni i uvažavati interese jedni drugih. Da li je, ja bih upitao ovo, osim Muniba, da li je Ministarski savjet uopšte pročitao Ustav Bosne i Hercegovine čineći ovakav zakon? Jer je on protivan Ustavu u mnogim dimenzijama. Nije prihvaćen princip čistih računa. I to može biti veoma problematično u daljnjoj perspektivi. Ne znam, zaista nije mi jasno, ja vrlo rijetko razgovaram sa pozicija Srbi, Hrvati, Bošnjaci itd. nisam to, ali nije mi jasno koga smeta, koga smeta da postoji jedan upravljački sistem, a čim postoji jedan upravljački sistem, prednost je na njegovoj strani da postoje dva računa, entitetska računa. Mi imamo sistem čistih računa. Postoji jedna carinska uprava, ali postoje dva računa da u svakom momentu znamo koliko ko raspolaže sa kojim sredstvima. Ne vidim zašto, nije mi jasno zašto biti protiv te činjenice, jer svi smo zato. To je 50 jedna od temeljnih dimenzija, treba biti jedna od temeljnih dimenzija ovog zakona, a ne izjave nekih, neke gospode. Osnovni cilj je to, a iza toga znači kriju se drugi ciljevi. Pa nismo ni mi počeli baviti se politikom juče. Pa i mi valjda pretpostavljamo neke odnose. I znamo da rezonujemo ovakve stvari. Prema tome, da završim, ukoliko ne dođe do prihvatanja nekih ključnijih amandmana, ja sam ih predložio, nisam spreman da glasam za ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem doktoru Petru Kuniću. Za riječ se javio gospodin Moranjkić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege zastupnici, poslanici, gospodo iz Vijeća ministara, dragi gosti i ostali, ja sam jedan od onih koji je uložio u prvom dijelu sedam amandmana na ovaj zakon s ciljem da pokušam da pratim dva principa koji prate svaki zakon, između ostalog u ovom konkretnom slučaju to je princip ekonomičnosti i princip poboljšanja teksta da bi zakon dobili što jasniji sa formulacijama da ne bude nesuglasica, sutra lutanja itd. kod određenih objašnjenja ili pojašnjenja. Komisija od toga je prihvatila nešto, nešto nije. Ja sam poslije toga ponovo pregledao to i došao do zaključka da bi ipak trebao da se javim amandmanima novim, odnosno amandmanima na amandman i da pokušam to da pojasnim gdje su to moja stajališta. Ja ovdje nisam ulazio u jedan vrlo važan princip koji vidim čitavu diskusiju danas prožima, a to je politički princip pristupa ovom zakonu koji daje konotacije ovake i onake, a u suštini kada se prevodi daje određena gledišta da zakon bi morao da pretrpi mnogo toga u izmjeni i u konceptu što bi vodilo nečemu drugom, novom sjedanju itd. A smatram da je ovaj zakon kao reformski zakon sa prethodno putno truda i rada uloženog u njega i da su se postigli određeni kompromisi, pomirili se određeni i principi, koliko je to vjerovatno u tom momentu sa tim gledištima i tom strukturom ljudi koji su radili na prijedlogu toga zakona. Da ne dužim, ja bih išao direktno da budem što praktičniji. Ja sam ostao kod principa ekonomičnosti na svom amandmanu I, na član 5. Prijedloga zakona gdje sam rekao da sjedište treba da bude, uprave treba da bude u Sarajevo. Obrazložio sam ga sljedećim. Nema političke dakle pozadine za mene, možda će je neko izvlačiti, ali tvrdim da onda ne pogađa stvarno moj cilj i moje nastojanje. Po meni uprava u startu treba da zapošljava 230 do 250 stručnjaka iz ove oblasti, odnosno iz oblasti poreske politike, oblasti carinske politike i fiskalne. Pitam se da li u tom mjestu u sadašnjem stanju demografskom imaju ti stručnjaci kada su u pitanju posebno ljudi iz bošnjačkog i hrvatskog naroda. U tom kontekstu mi se učinilo da, ako se prati struktura nekakve dogovorene omjera zapošljavanja to bi trebalo da bude oko 110 Bošnjaka, oko 80 Srba i negdje 40-50 Hrvata. Postavilo bi se pitanje sada gdje nabaviti, oni se mogu nabaviti u granicama ove zemlje, imamo mi stručnjaka, ali da li će to koštati, to je ta ekonomičnost da te ljude sada, stanove, tamo mi im uzmemo, da im plačamo putovanja itd., zbog toga što baš mora da bude tamo. To je jednostavno recimo moje vođenje bilo da predložim da to bude. 51 Sada ponavljam da ne stojim apriori, da ne stojim apriore prijedlog i pokušaj jednog razmišljanja da iznesem ovom parlamentu u cilju prolaska ovog zakona, koje ja smatram izuzetno važnim. Smatram ga čak najvažnijim koji je do sada ugledao klupe ovog parlamenta da ne budem ukopan u rov i da stojim iza njega. Neka se Parlament o njemu izjasni, ako čak treba ja sam u stanju i da ga povučem. Drugi principi koji će pratiti druga tri moja amandmana su isključivo bazirani na poboljšanju teksta i ja i dalje tvrdim, a slobodno onaj ko to u to sumnja može da pogleda i da vidi da je to stvarno poboljšanje teksta, pa kaže tako da odbor je nadležan pod a) pa ima pod i) formulacija i u prvom dijelu zakona, a i u komisiji koji po mene nije dobar. Tvrdim da nije dobar. I zato sam predložio da on glasi da je odbor nadležan za utvrđivanje i sprovođenje politike o indirektnom oporezivanju u Bosni i Hercegovini. Vrlo jednostavno, vrlo prosto i vrlo jasno. A pogledajte i u jednom i u drugom slučaju da je to zavijeno malo tamo, malo ovamo i da ne daje pravu stvar. Dalje stoji u stavu 2. tačke 5. 2i) da je odbor nadležan za donošenje propisa potrebnih za provođenje aktivnosti navedenih u ovom članu. Ja znam da u svim zakonima stoji da se ne luta, sutra neko ne počinje, ima neka analogija, nema analogije, a ništa ne mjenja u suštini zakon da stoji – kao i tumačenje po tim propisima. Odbor nadležan za to. I ne vidim zašto nije recimo ubačena ta rečenica koja je stvarno poboljšanje teksta, a ništa nije ...Kod tog istog amandmana u članu u stavu c) mom tog amandmana treba dodati novi stav, po meni, to je u članu 14. na kraju – da je odbor dužan da osigura materijalne i tehničke pretpostavke za rad uprave. Shvatite da je to sad je ogroman aparat, vrlo važan aparat za ovu državu itd. koji od prostora, kancelarijskog namještaja, kompjutera i niza tehničke pretpostavke da bi ona mogla da radi, da vodi državu mora neko da se kaže ko je taj ko će te preduslove za njen rad obezbjediti i ne vidim zašto to nije ovdje stajalo i da je to odmah zadaća toga odbora. Kod amandmana III, ja sam takođe pokušao, a zaboravio sam ispred da kažem, kod poboljšanja teksta, ja sam se vodio i principom da ovo što brže saživimo. Ja sam u svojoj glavi, bez obzira, ja se nisam složio sa komisijom koja me je ubjeđivala da to treba biti minimalno 6 mjeseci, ja smatram da to može prije i ono 6 ja sam jednostavno kada je u pitanju vremenska terminologija u dva mjesta rekao da je to u roku, umjesto 6 u roku od 3 mjeseca da se odradi taj posao, jer tvrdim da se taj posao može, ako ima volje odraditi. Ako nema volje ni za 6 godina nećemo ga odraditi. I dalje sam u tom amandmanu III rekao da je neophodno ovo što piše u zakonu to su nejasni stavljene su jaja, kruške i jabuke i isti koš. Kaže zakoni i propisi, pa je gorobatno, ili rogobatno stavljeno kakvi bi to mogli biti nekakvi propisi, a ovdje moraju biti decidno rečeni – koji će zakoni pratiti ovo. Pa sam rekao da je to Zakon o upravi za indirektno oporezivanje. Tačno, jasno da se ne podvode podzakonski akti, jer kada kaže propisi, ja smatram, a tu imaju jači pravni stručnjaci da su to onda podzakonski akti, a onda ćemo doći u pitanje da li ćemo podzakonski aktima nešto rješavati umjesto zakonom i obrnuto. Pa sam rekao da je to zakon o raspodjeli, načinu i metodama doznačavanja prihoda po osnovu indirektnog oporezivanja, to je ono oko čega se lomimo, da je to Zakon o platnom prometu u Bosni i Hercegovini i da je to Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj politici. 52 Ovdje kaže da se donosi Zakon o carinskoj politici. Što nama treba da donosimo zakon koji imamo, nego da izvršimo, ako treba i ako smo uočili da izvršimo izmjene u tom zakonu, a ne da se bakčemo sa kompletnim novim zakonom. Zato sam precizirao i normalno dao mjesta da su to i drugi potrebni propisi koji će regulisati određenu oblasti u ovom segmentu. I kod člana 4. na član 27. stav 2. ja sam predložio da u roku opet od 3 mjeseca, sve se ovo odradi ... i da bi jedinstven račun, kao uslov, jer je to već neko od kolega govorio, da bi bilo naopako da račun počne da radi, a da nisu neke stvari prethodno odrađene, pa sam rekao da bi jedinstveni račun postao operativan u navedenom roku, neophodno je da u istom vremenu moraju biti doneseni zakoni kao prethodnica i propisi iz člana 24. a to su ovi zakoni o kojima sam ja govorio. Oni moraju biti prava popdloga primjeni ovog zakona i zato ne vidim zašto je komisija ovako jasne namjere, koje nisu mijenjale koncept zakona nisu prihvatile. Zbog tog sam ostao na stanovištu da se pojavim na Parlamentu i da branim ove svoje amandmane i mislim da su ... Ali, još jednom napominjem. U cilju prolaska zakona, u cilju da ovaj parlament ne bude sada kočnica prolasku tako važnom reformskom zakonu, ja stojim na stanovištu da ako treba ću odustati i od svih ovih amandmana i ako smatram da stvarno stoje na mjestu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Moranjkiću. Nama bi pomogli oni koji žele odustati od amandmana, pošto će biti faza o izjašnjavanja o amandmanima i, ukoliko, stvarno, iskrena spremnost, ja se zahvaljujem. Za riječ se javio Filip Andrić.
Gospodo predsjedavajući, poštovani kolege zastupnici, cijenjeni gosti, odnosno članovi Vijeća ministara, Ja sam govorio iza ove govornice i zadnji put kad je bilo riječ o ovom zakonu. Govorio sdam i na komisiji i predlagao sam dosta amandmana tamo. Nažalost, uglavnom većina njih je odbijena. Ja sam prema ovom domu uputio u obliku dva amandmana, ona pitanja, koja u istinu smatram da bi se pod svaku cijenu trebala naći u ovom zakonu. Smatram da bi ovaj zakon trebao biti na tragu politike čistih računa, kako neko spomenu iza ove govornice, neko od mojih kolega, a isto tako da bi trebao poštivati i uvažavati i Ustav. Člankom 21. ovog zakona, gdje se govori o raspodjeli sredstava prema korisnicima, odnosno vraćanja sredstava s jedinstvenog računa nema nigdje, pa čak ni u cijelom zakonu niti jednom riječi spomenute županije niti jedne i ako po Ustavu Federacije županija ima svoje izvorne prihode, Federacija ima svoje. Člankom 21. ovog zakona je predviđeno da prihodi županija, izravni prihodi županija idu na jedinstveni račun. Nemam protiv tog ništa, naprotiv, pozdravljam to rješenje, ali u povratku sredstava sa jedinstvenog računa prema proračunima županija, ne treba stajati nikakav prosrednik pa ni Vlada Federacije, čak i da je uvjerljivija u 53 svoj rad i objektivnost nego što je to pokazala do sada, opet ne bi trebalo. Mislim da nema nikakvog razloga. Iz proračuna županija se finansira poplicija, pravosuđe, kompletno školstvo, socijala, to su oni gorući problemi u narodu koji se finansiraju. Sad treba mojim novcem, odnosno novcem županija neko drugi raspolagati. Ja sam apsolutno protiv toga. Naprotiv, za politiku čistih računa. Ja nadam se da ćete pdržati ovaj moj amandman, jer on u istinu neće naštetiti niti ovom zakonu, niti funkconalnosti službe ako umjesto na tri predviđena računa bude vraćalo na deset računa nalozima novac. Po zakonima i kriterijima koji su sad na snazi, ili kakvi budu doneseni, po zakonu o raspodjeli prihoda, koj će biti donesen, kako on to precizira, znači ovim amandmanom želim samo izbaciti posrednika između županije i jedinstvenog računa. Ne treba posrednik nikome. Najbolje politiku čistih računa i onda će biti ljubav duga i ja se nadam da ćemo biti zadovoljniji puno. Drugo pitanje, koje u istinu smatram jako bitnim, to je u obliku amandmana drugog, jest kad su u pitanju područja operacija. Područja operacija, kako je nazvano u ovom zakonu, po meni logičniji je naziv područni ured ili što se može poistovijetiti, na neki način dijelom sa sadašnjim carinarnicama, jeste na južnom dijelu države u Mostaru. Za one koji ne znaju od Mostara pa do Drvara je 300 kilometara. Onaj građanin, onaj porezni obveznik, koji trebadne bilo koju uslugu tog područnog ureda, što bude u nadležnosti tog područnog ureda, on će morati otići, prevaliti 600 kilometara da bi riješio, možda najbanalnije pitanje. Mnogi će kazati kompujuterizacija, informatika, ovo ono, riješiće taj problem. Hoće u mnogome pomoći, ali neće riješiti problem. Jer, ako će informatika riješiti taj problem onda nam ne treba niti jedan područni ured. Treba nam središnji ured i granični prijelaz i ispostave. S toga smatram da na tom prostoru jedan područni ured na području Tomislvgrada, koj bi pokrio područja sadašnjih carinarnica Tomislavgrad i Grude i nekih 250 kolometara granične crte glavni koridor iz Luke Split preko Kamenskog prema Središnjoj Bosni, koji sad po podacima Carinske uprave Federacije ostvaruje oko 40% prihoda fedealnog proračuna i oko 50% predmeta u carinskom postupku obrađenih. Ide znači preko tih područja. Ja mislim da ne smijemo zanemariti i ne smijemo pretvoriti državu u poziciju da ona bude, da bude ona narod radi države, a ne država radi naroda. S toga smatram da bi trebali podržati i ovaj amandman i slobodan sam reći odavde da moj odnos prema ukupnom zakonu je pozitivan, ali zbog ova dva amandmana, ja ću se u istinu dobro razmisliti i odlučiti da li ću dignuti ruku za zakon. Ako i podržite, onda u to nema sumnje. Zahvaljujem.
Za riječ se javila gospođa Fatima Leho. Izvolite.
Predsjedavajući, poslanici, zastupnici, gosti, Kad razgovaramo danas o ovom zakonu o sistemu indirektnog oporezivanja, potrebno je da se malo vratimo da vidimo šta smo mi to u finansijskim tokovima u BiH završili. Centralna banka je odgovorila svom zadatku u ovih proteklih šest godina koliko radimo, imamo stabilnu valutu i dovoljno deviznih rezervi da to ne dolazi u pitanje. Platni promet smo sa zavoda, ili institucija koje su se drugačije zvale prenijeli na poslovno bankarstvo i 54 stvorili uslove za jedinstveni ekonomski prostor. Na nivou države uvedeno je trezorsko poslovanje i države i entiteta i kantona u Federaciji i to je ono što je dobro što smo do sada uradili. Međutim, mi u ovom sastavu koji sjedimo u Predstavničkom domu, bar u ovoj godini, nismo još donijeli ni jedan zakon, koji se naslanja na ovo što je ranije urađeno. Ovo je prvi zakon, koji se odnosi na fiskalnu politiku, odnosno na prostor koji još nije riješen onako kako je potrebno riješiti da bi stvarno ušli u proces ekonomskih reformi u BiH. Svi ovdje koji sjedimo smo ispred svojih stranaka na ovim stranačkim predizbornim skupovima obećavali ljudima da ćemo učiniti sve da u zemlji prođu ekonomske reforme da se smanji nezaposlenost, da se povećaju penzije i zbog toga ja nisam da se projekat, kojeg je ponudilo Vijeće ministra, za koje je postiglo određeni politički konsenzus, proslijedi nama i da se ovolikom šumom amandmana djeluje na taj projekat, jer u stvari kad se izanaliziraju amandmani koji su ovdje, ne može se a da se ne primijetiti da ih je 90% bilo da se razvali projekat, da 10% se može podvesti pod poboljšanje teksta i zato ja ću iskoristiti priliku, pošto sam se javila da se zahvalim ministrici Marić, na svemu onome što je uspjela uraditi sa svojim kolegama u Ministarstvu trezora i sa predstavnicima Evropske komisije, koji su im dali svesrdnu pomoć u kreiranju ovog početnog dokumenta. Ovo je naš prvi zakon iz ove oblasti. Ne mžemo pretendovati sada da ga napravimo tako da bude divan da ga ne moramo mijenjati za 5-10 godna. dajte da danas uradimo ovaj prvi korak, a vrijeme je pred nama, ukoliko nas ne promijene, da stvari poboljšavamo, jer to smo obećali. Što se tiče Kluba SDA, mi ćemo glasti za ovaj ponuđeni tekst sa 15 amandmana koji su usvojeni na prošloj sjednici.
Zahvaljujem se gospođi Leho. Za riječ se javio gospodin Sead Avdić.
Kolegice i kolege, poštovani gosti, Nakon ovih nekoliko sati rasprave oko ovog zakona o indirektnom oporezivanju, sistemskog, okvirnog zakona, reformskog zakona, mislim krajnje je vrijeme da se mi vratimo na predmet rasprave drugog čitanja, a predmet rasprave drugog čitanja je, jednostavno izjašnajvanje o amandmanima. A, mi smo veći dio vremena potrošili na temeljne postulate ovog zakona i vraćamos e na početak. U tom kontekstu totalno ignorišemo ono što je Vijeće ministara uradimo, tamo smo imali mogućnosti da interveniramo, jednostvno ako smo vladajuće političke stranke, parlamentarne stranke, da možemo intervenirati preko naših ministara i jednostavno oni koji obnašaju dužnostiu ime tih političih stranaka, normalno u ime Parlamenta BiH, ali članovi su tih vladajućih političkih stranaka, što znači da je neuputno i pozivam sve one koji su diskutirali o prvom čitanju, o suštinskim, temeljnim pitanjima o ovom zakonu da odustanu od svojih diskusija. Mislim da to nije korektno. Da nije dobro da jednostavno ponovo postavljamo pitanje opstojnosti uopće ovog zakona i temeljnih postulata na kojima se ovaj zakon postavlja. Znači, ako je BiH jedinstven ekonomski prostor, a rekli smo prošli puta, ako ovaj zakon ima ustavno-pravni osnov, kako onda možemo tražiti zaokruživanje, jednostvno uprava za indirektno oporezivanje po entitetima, zaoruživanje u okviru entiteta itd. a kažemo da je ovo sistemski, reformski zakon na nivou BiH. Znači, ja vas molim da respektiramo. BiH je jedinstven ekonomski prostor i ovaj zakon ima ustavno-pravni osnov i nemojmo protiv toga, jednostvno vraćati ponovo 55 točak natrag. Što znači, diskusije ukazuju da se mi ne možemo složiti oko ovog zakona, da su toliko amandmani suprostavili jedni drugima, da apsolutno nema parlamentrne većine da dobijemo, je li tako, ovaj zakon danas na ovom zasjedanju. Znači, bilo bi dobro ako imamo snage da se koncentriramo na izvorni tekst zakona i ono što je komisija uradima i da, jednostanvo, pokušamo se na tome okupiti i da jednostavno stvorimo parlamentrnu većinu i mislim da bi to bilo u krajnjem slučaju dobro. Sve drugo je jedna zastrašujuća logika bosanskohercegovačke politike koja se ne može prihvatiti. Ja vas molim još jedanputa. Vijeće ministara je izraz volje parlamentrne većine. Vijeće ministara je predložilo ovaj zakon i nemojte rušiti, grubo rušiti ovaj zakon koji je došao od Vijeća ministara, od istih onih ministara koji su članovi vladajućih političkih stranaka. Znači, krajnje ne primjereno. Inače, moraćemo, opozicija će morati totalno ući u genezu šta se to dešava u Parlamentu BiH. Kako se usvajaju zakoni u Vijeću ministara, a kako, jednostvno padaju na Parlamentu BiH. Ja vas molim. Okej. Bilo bi dobro, takošer pod 3. Da li nam gospođa ministar može kazati da li ovaj zakon može funkcionirati u BiH? Kako će funkcionirati? Da li nam može simulirati to ovo što se zove ovaj zakon, jednostvno skinuti neke dileme i odagnati neke primjedbe sa ovog zakona itd. Ja sam mislio prije ove pauze, jedan sat da pozovem Prošireni kolegij, kao institut koji se slabo koristi u ovakvim situacijama, da pokupa se dogovoriti i postići konsenzus oko ovog zakona i da predloži jedinstven zaključak, sve drugo je politizacija, jednostavno odugovlačenje, usvajanje ovog zakona, koji će trajati satima o izjašnjavanju o amandmanima i na koncu imamo krajnje neizvjestan ishod. Hvala vam.
Zahvaljujem dr. Avdiću. Ja mislim da ne trebamo mi jedni drugima držati lekciju, kao što treba pričati o amandmanima. Dobro bi bilo da je gospodin Avdić pričao o svojim amandmanima koje ima i, čini mi se da pričakao pozicionar a kaže moramo vjerovti Vijeću ministara, ali ništa ne sporim ni jedno ni drugo. Treba vjerovati Vijeću ministara kad su jasne odluke. Molim vas lijepo, ko se dalje javlja za riječ. Privodimo kraju raspravu. Gosodin Andrić, ako je replika i zaključujemo rapsravu. Brz ćemo preći na izjašnjavanje. Mislim da ćemo ovo privesti kraju uspješno.
Radi se o netočnom navodu. Gospodin Avdić je rekao da predlaganje novih područnih ureda rušimo jedinstven ekonomski prostor u BiH, što, aposlutno ne stoji. Druga stvar, neko je čak ranije spomenuo i princip etničke crte, entitetske crte. Ja u istinu ne znam da je neko stavio u zadaću da se ne smije nigdje entitetska crta vidjeti. Ako se to ne smije, onda je jednostavnije izbrišeš ustav jednog entiteta i nema ih, a s druge strane kad su u pitanju područni uredi, dalje, šta sve pokriva područni ured definira direktor, upravni odbor i Vijeće ministara. Prema tome, može se šetati deset puta preko međuentitetske crte kako god želi. Prema tome, i taj princip ne toji. Nije točan. 56
Zahvaljujem dospodine Andriću. Za riječ se javio gospodin Džaferović.Nema više dame i gospodo prijavljenih diskutanata. Molim vas da privodimo kraju u raspravi da se izjašnjavamo o amandmanima.
Poštovane kolege, dame i gospodo, Evo cijeli tok rasprave ja sam kako je rasprava više odmicala, sve se više uvjeravao u ispravnost onog svog poziva kojeg sam vam uputio na početku rapsrave na ovu temu, na temu zakona o indirektnom oporezivanju. Ovo je toliko važan zakon za sve nas u BiH i BiH, da ne bi smjeli sebi dozvoliti nikakav rizik kad je u pitanju ova materija. U Komisiji za indirektno oporezivanje, koju je formirao OHR, radili su predstavnici svih naroda i ljudi iz svih krajeva u BiH, pa su oni postigli dogovor. Pa je onda Vijeće ministara razmatralo zakon, pa je Vijeće ministara postiglo dogovor, koje je također, struktuirano po svim elementima, po kojima mi u BiH gledamo strukturu i, na kraju, je zakon došao u Parlament i u Komisiji za finansije i budžet je usvojeno konsenzusom 15-tak amandmana. Ja još jedanputa, budući da se sada nalazimo, zaista u jednom vrlo važnom trenutku, imajući u vidu sve ovo, koristim priliku da pozovem kolege, koji su uložili amandmane da odustanu od amandmana, da se izjasnimo o tekstu zakona, kakog imamo, dakle, od Vijeća ministara popravljen amandmanima Komisije za finansije i budžet ovgo parlamenta. Bojim se da ne uđemo u neke rizične situacije. Inače, ukoliko dođemo u situaciju da se izjašnjavamo, ja ću iz principijelnih razloga, bez obzira što smatram da ima nekih amandmana od nekih poslanika, koji bi se možda i mogli prihvatiti, kao npr. neki amandmani gospodina Moranjkića, ja ću glasati protiv i tih amandmana, samo zbog ovog principa da se očuva temeljni tekst zakona oko kojeg je postignut politički konsenzus u BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Džaferoviću. Dame i gospodo, niko se više ne javlja. Zaključujem rapsravu. Krivi navod, hajte samo da privedemo ovo molim vas.
Dame i gospodo, Kriv navod se ogleda u sledećem. Gospodin Džaferović na početku svoje diskusije i na kraju završio je, gospodin Džaferovićna početku i na kraju svoje diskusije, koju završava, a na početku počeo sa političkim konsenzusom, unutar komisije koje su radile, predstavnika svih naroda itd. Kriv navod je u tome da ovo jeste zakon reformski, ali su radile isključivo nacionalne stranke SDS, SDA, HDZ, PDP i Stranka za BiH, a to nije politički konsenzus BiH i nisu oni sva pamet BiH. Prema tome, kada je rekao u BiH, želio je da prikaže svi u BiH i opozicija i pozicija. Hoću samo da razjasnim. Da skupštinska većina, na svim nivoima u BiH, ponudila je jedno loše zakonsko rješenje i da se to zna pred očima građana kad se sutra iskomlikuje, jer kad ste 57 pričali, pitali gospođu ministricu, može li ona garantovati ona je ostala da ćuti ni ona sama ne može izaći da kaže garantujem da će ovo biti dobar zakon.
Zahvaljujem. Dajte molim vas, gospodin Džaferović, takošer kriv navod.
Molim vas, samo kratko Gospodine Gligoriću, niste vi kriv navod ispravili, nego ste pravi navod iskrivili. Toliko.
Hvala lijepo. Evo gospodin Gligorić. Privodimo kraju. Malo još strpljenja.
Suština jeste u ovome što je gospodin Džaferović govorio, a to je da se on plaši pred građanima BiH da kaže šta je uradila Stranka demokratske akcije. Kažite to gospodine Džaferoviću, a nemojte se kriti iza političkog konsenzusa institucija BiH, kažite jasno. To je suština i vi sada ništa nise odgovorili osim da ste samo rekli želim da se sakrijem iza nečeg što će biti vrlo problematično u BiH. Uvijek kažite otvoreno i jasno. Stranka demokratske akcije, to morate biti jasni pred građanima.
Zahvaljujem gospodine Gligoriću. Dame i gospodo, molim sad malo pažnje. Ja vas molim, raspravljali smo 2-3 sata, čini mi se veoma dobro. Ukoliko ova rasprava nekom pomogla da razjasni svoje stavove, bilo bi dobro koji žele da povuku amandmane. Pitam one, koji su u skladu sa Poslovnikom podnijeli amandmane, želi li neko da povuče svoje amandmane da bismo kratili proceduru izjašnjavanja. Gospodin Novaković. Je li. Okej.
Pošto ja imam dva lista jedan amandmani, znači, ponovljeni amandmani a jedan je amandmani na usvojene amandmane, onda prvo o ovim amandmanima koje sam ponovio, povlačim amandman 2., 3., 4., 5. i 6.
Hvala lijepa. Evo, kad budemo se izjašnjavali pa ćete mi reći ostajete pri većini amandmana. Pitaću kad budemo se izjašnjavali.
I amandmani na amandmane, znači ostajem kod amandmana III. 58
Zahvaljujem. Gospodine Moranjkiću, vi ste bili najavili, ostajete li pri amandmanima. Idemo po redu amandmane kako su složeni, nemojte molim vas. Ja pitam podnosioce amandmana kao što smo jasno diskutovali da jasno kažu, ako povlače amandmane zahvaljujem, skratit ćemo proceduru, ako ne izjasnit ćemo se. Gospodin Novaković je jasno rekao koje amandmane povlači. Ima li još neko da povlači? Nema. Zahvaljujem. Idemo se izjašnjavati o amandmanima. Dame i gospodo, Dobili ste izvještaj komisije. Naravno, ti amandmani koje je Komisja usvojila postaju sastavni dio teksta zakona o njima se ne izjašnjavamo. Idemo, dakle, po redoslijedu. Imamo amandmane gospodina Nikole Špirića, to je 10 amandmana, molim da nađete te amandmane. Prvi amandman, dakle, amandman broj 1. Piše tamo, predlažem da član 11. glasi: «Direktor i njegov zamjenik se imenuju na period od pet godina. Dakle, ima li potrebe da čitam amandmane? Nema. Je li ima potrebe da čitam? Znači, nema potrebe da čitam amandmane. Ko je zato da se prihvati amandman I gospodina Nikole Špirća? Ko je za? Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? Nemojte suflirati. Neće proći. Znam ja da neće. Znam ja iz više razloga. Nemojte se bojati da dobar amandman prođe.
Proće neki.
Vidjećemo hajde. Boji se Seada da Beriz ne pogriješi, ali neće on je vješt. Zahvaljujem. Dame i gospodo od 38 koji su glasali 11 za, 14 protiv, 9 suzdržanih. Konstatujem da amandman I nije usvojen. Idemo na amandman II. Ko je zato da se prihvati amandman II gospodina Špirića? Svi ste vi obavješteni. Valjda ste sravnili ove amandmane sa tekstom ili vam je OHR rekao da ne trebate čitati. 59 Ko je zato da se prihvati amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dame i gospodo od 38 prisutnih za je bilo 7, protiv 14, suzdržano 11. Konstatujem da amandman II nije prihvaćen. Ko je zato da se prihvati amandman III gospodina Špirića? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Od 39 poslanika koji su prisutni za je glasalo 10, 14 protiv, 12 suzdržanih. Konstatujem da je amandman III nije prihvaćen. Prelazimo na amandman IV. Ko je zato da se prihvati amandman IV? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dame i gospodo od 39 poslanika, za 11, protiv 12, 12 suzdržanih. Dakle nije prošao ni amandman IV. Idemo na amandman V. Ko je zato da se prihvati amandman V predlagača Nikole Špirića? Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle, od 39 koji su prisutni 9 za – protiv 14 – suzdržano 11 nije prihvaćen amandman V. Amandman VI Ko je zato da se prihvti amandman VI? Piše sve. Ja sam to rekao na početku gospodine Lagumdžija. Imate samo na jednom papiru. Nemate potrebe skakati. Dvije minute ćemo sačekati da nađete te amandmane. Ko je za amandman VI? Ko je protiv amandmana VI? Ko je uzdržan? Molim vas lijepo, 39 prisutnih 10 za – protiv 18 – suzdržano 8. Nije prihvaćen amandman VI. Amandman VII Ko je zato da se prihvati amandman broj VII? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Od 39 prisutnih za 11 – protiv 13 – suzdržano 13. Dakle, konstatujem da amandman VII nije prihvaćen. 60 Amandman VIII Ko je zato da se prihvati amandman VIII? Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? Dakle, od 39 prisutnih – 13 je bilo za – protiv 13 – suzdržanih 8. Konstatujem da ni ovaj amandman nije prihvaćen. Ko je zato da se prihvati amandman IX predlagača Nikole Špirića? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle, od 39 – 14 je bilo za – protiv 17 – 8 uzdržano. Dakle, konstatujem da amandman IX nije prihvaćen. Amandman broj X Ko je zato da se prihvti amandman X predlagača Nikole Špirića? Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? Ja vas molim i ako je prošao amandman da ponovimo glasanje. Ja nisam prebrojao. Ko je zato da ponovimo glasanje? Ko je za amandman? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dajte mi sad rezultate. Dakle, od 39 pristunih – za 21 – protiv 11 – suzdržano 7. Konstatujem da je amandman, mora entitetsko. Ko je iz Federacije za? Ko je iz RS za? Iz Federacije 9 za, molim vas da ponovimo Federaciju. Ja vas molim. Ko je iz Federacije za? Iz Federacije 10 – RS 11. Konstatujem da je amandman X prihvaćen. Zahvaljujem. Završili smo sa amandmanima predlagača Nikole Špirića. Prelazimo na amandmane gospodina Momčila Novakovića. Evo da se snađete da nađete amandmane gospodina Novakovića. Molim valo strpljenja. Dakle, gospodin Novaković, kako sam ga shvatio kada je predložio tri amandmana odustao je od amandmana broj I i II a ostaje pri trećem amandmanu. Je li tako? Ima on dvije grupe amandmana? Na jednoj su osam, a na ovoj drugoj su tri. Je li odustajete od amandmana I i II, koliko sam shvatio ostajete pri amandmanu III? Okej. Hvala lijepo. Dakle, zahvaljujem zato što je Momčilo Novaković povukao amandman broj I i broj II. Ko je zato da se prihvati amandman III gospodina Novakovića? Odustaje od amandmana I i II. Ko je za? Pa dajte molim vas, pa čitajte, ja ne mogu da shvatim, ja mogu da pročitam sve vaše amandmane, a vama trebam čitati. Izvolite. Pa što ste fulili? Nema veze. Molim vas lijepo, ako ste našli amandmane, a sravnili, valjda je red da svaki amandman koji dobijemo sravnimo sa zakonom, budemo za ili protiv, to ne sporim. Dakle, ja znam svačiji amandman sravnio sam s tekstom i znam šta ću podržati. Ko je zato da se prihvati amandman III gospodina Novakovića? Ko je protiv amandmana? Ko je uzdržan? Dakle, od 39 prisutnih za je 11 – protiv 13 – suzdržano 14. Nije prihvaćen amandman broj III gospodina Novakovića. Dame i gospodo, prelazimo sad na ovih osam amandmana gospodina Novakovića. Možemo li samo čuti od kojih amandmana po broju ste odustali? Ostali su I – VII i VIII. O njima se izjašnjavamo, a od ostalih je gospodin Novaković odustao. Ko je zato da se prihvati amandman broj I gospodina Novakovića da direktor ima zamjenike? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dame i gospodo od 39 prisutnih 15 za – 17 protiv – 6 uzdržanih. Konstatujem da amandman broj I nije prihvaćen. Amandman broj VII Ko je zato da se prihvti amandman broj VII? Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? Dame i gospodo, 39 prisutnih za 12 – protiv 13 – suzdržano 14. Konstatujem da amandman broj VII nije prihvaćen. Amandman broj VIII Ko je zato da se prihvati amandman VIII gospodina Novakovića? Ko je protiv ovog amandmana? Ko je suzdržan? Dame i gospodo od 39 prisutnih za 11 – protiv 15 suzdržano 11 čime konstatujem da su amandmani koopertivnog uvaženog kolege Novakovića odbijeni, kao i moji. Prelazimo na amandmane gospodina Muhameda Moranjkića. Ko je zato da se prihvati amandman broj I gospodina Moranjkića? Ko je za? Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? 62 Zahvaljujem. Od 39 prisutnih za 4 – protiv 20 – suzdržano 12. Konstatujem da amandman broj I nije prihvaćen. Prelazimo na amandman II. Ko je zato da se prihvati amandman II gospodina Moranjkića? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Dakle, od 39 prisutnih 3 za – protiv 20 – suzdržano 14. Konstatujem da amandman II nije prihvaćen. Amandman III gospodina Moranjkića. Ko je zato da se prihvati amandman III? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle, od 40 prisutnih 4 za – protiv 20 – suzdržanih 10. Konstatujem da amandman broj III gospodina Moranjkića nije prihvaćen. Amandman IV Ko je za amandman IV gospodina Moranjkića? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dame i gospodo, od 40 prisutnih za je glasalo 10 – protiv 21 –suzdržano 8. Konstatujem da ni amandmani gospodina Moranjkića nisu prihvaćeni. Prelazimo na amandmane gospođe Ruže Sopte i Vinka Zorića. Molim da se snađete i pronađete amandmane. Ko je zato da se prihvati amandman I gospode Ruđe Sopte i Vinka Zorića? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle, od 40 prisutnih za 10 – protiv 17 – suzdržano 13. Konstatujem da amandman broj I Ruže Sopte i Vinka Zorića nisu usvojeni. Ko je zato da prihvatimo amandman broj II pomenute gospode, koji je sličan amandmanu I? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle, konstatujem da od 40 prisutnih za je glasalo 9 protiv 16 – suzdržano 12. Konstatujem da amandman II nije prošao. Amandman III Ko je zato da se prihvati amandman III pomenutih poslanika Sopte i Zorić? Ko je protiv? Uzdržan? Dame i gospodo, od 40 prisutnih 10 za – protiv 15 –suzdržano 13. Konstatujem da ni amandman broj III nije prihvaćen i time smo, dakle, završili izjašnjavanje po amandmanima poslanika Ruže Sopte i Vinka Zorića. 63 Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima poslanika Filipa Andrića. Dajem minut da se snađete da dođete amandmana. Imaju dva amandmana. Ko je zato da se prihvati amandman broj I gospodina Filipa Andrića? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem od 40 prisutnih, za 9, protiv 14, uzdržano 16. Konstatujem da amandman broj I gospodina Filipa Andrića nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje amandmana broj II. Ko je za to, da se prihvati amandman broj II gospodina Zorića Filipa Andrića izvinjavam se? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Samo malo da zadržimo pažnju na glasanju. Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Dakle, od prisutnih 40, za je bilo 14, protiv 17, uzdržano 9. Konstatujem da je amandman broj II gospodina Filipa Andrića nije prihvaćen. S time smo završili izjašnjavanje o amandmanima od gospodina Filipa Andrića. Sledeći je Munib Jusufović. On ima, evo samo potražite, on ima samo jedan amandman sa jednim opširnim i dobrim obrazloženjem. Znaju o ćemu se radi. Ko je za to, da se prihvati amandman gospodina Jusufovića? Zahvaljujem. Ko je protiv? Ko je uzdržan? Ovo je samo opomena ovima što kažu da Bjeljina ne može biti. Ko je uzdržan? Sad ćete doći do principa kojih ste se držali u startu. Kako može pući princip, vidite. Pa može da. Samo ne može, ne nemojte se sekirati, pa ja predsjedavam. Dakle, od 40 prisutnih, za 22, protiv 14, suzdržano 4. Ko je iz Federacije za? Iemo na entitetsko glasanje. Zahvaljujem. Ko je iz Republike Srpske za? Dajte mi izvještaj. Vidite koliko je Republika Srpska brine o Brčkom. Dakle, iz Federacije 9 za, iz Republike Srpske 13. Žalim nije dobilo podršku iz Federacije. Idemo na salašavanje. 64 Znači, nemamo nismo se saglasilil, idemo definitivno. Ko je protiv iz Federacije? Ko je iz Republike Srpske protiv? Dajte izvještaj. Konstatujem da je iz Federacije protiv bilo 13, iz Republike Srpske protiv 1 i konstatujem da je ovaj amandman prihvaćen.
Predsjedavajućimolim vas hoćete li voditi.
Izvolite, recite šta je problem?
Ja vas molim da vodite sjednicu Parlamenta i molim goste da se ovdje ponašaju u skladu sa redom koji važi kad se dođe u goste. Ovo je Parlament. U BiH ima još regija i molim vas lijepo nemojte nas ometati dok radimo. A vas molim da vodite sjednicu.
Ja vas molim, ja ne znam šta je ovdje bilo svi su se izjasnili. Ljudi su koji su došli dozvoljeno da prisustvuju sjednici obradovani stavom državnog Parlamenta. Znaju oni i mi da, molim vas Seada Palavrić se javlja. Molim šta je problem. Molim vas samo lagano.
Izražavam sumnju u rezultate glasanja po ovom amandmanu i molim pojedinačno izjašnjavanje.
Prihvata li Parlament ovakav, poslovnički može da predsjednik kluba, moramo ići na pojedinačno izjašnjavanje. Molim Branku da, dakle moramo poslovnički, žao mi je. Da sumnja u rezultate i traži pojedinačno izjašnjavanje. To moramo poslovnički ispoštovati.
. Mirsad Ćeman, protiv 2. Šefik Džaferović, protiv 3. Hazim Felić, protiv 4. Izet Hadžić, protiv 5. Fatima Leho, protiv 6. Nadžida Mlaćo, protiv 7. Muratović Hasan, protiv 65 8. Abdulah Nakaš, protiv 9. Seada Palavrić, protiv 10. Beriz Belkić, uzdržan 11. Nijaz Duraković nije tu 12. Azra Hadžiahmetović, uzdržana 13. Adem Huskić, uzdržan 14. Mehmed Suljkanović, za 15. Filip Andrić, za 16. Ivo Miro Jović, protiv 17. Martin Raguž, protiv 18. Ruža Sopta, protiv 19. Vinko Zorić, nije tu 20. Selim Bešlagić, za 21. Zlatko Lagundžija, za 22. Jozo Križanović, za 23. Sead Avdić, suzdržan 24. Muhamed Altić, za 25. Ibrahim Džedović, za 26. Ivo Lozančić, za 27. Muhamed Moranjkić, za 28. Mladen Potočnik, za 29. Miloš Jovanović, za 30. Ljiljana Miličević, za 31. Nenad Mišić, za 32. Momčilo Novaković, za 33. Zoran Spasojević, za 34. Nikola Kragulj, za 35. Nikola Špirić, za 36. Milorad Živković, za 37. Jelina Đurković, za 38. Petar Kunić, za 39. Mirko Blagojević, za 40. Tihomir Gligorić, za 41. Elmir Jahić, protiv 42. Munib Jusufović, za
Molim vas samo malo da vodimo sjednicu. Evo samo da dobijemo rezultate. Da može, nije nikakav problem sve će biti ispoštovano šta klubovi treže. Sve je dio demokratske atmosfere. Koji je rezultat Branka? Dakle, iz Federacije, drugi krug iz Federacije 10 za, protiv je 12, 4 uzdržana, jest dakle. Iz Republike Srpske 13 za, 1 protiv. Dakle, prihvaćen je ovaj amandman prošao je i ponovno ponovljenom glasanju. 66 Jest bio identičan, jest za i protiv kad se sabere, jer je bio zbir, jest bio identičan. Hvala vam lijepo. Dame i gospodo ovaj amandman je prihvaćen gospodina Jusufovića. Idemo na izjašnjavanje o amandmanu gospodina Zorana Spasojevića. To je amandman broj I da se mora da ovaj amandman stavlja ovaj što je usvojen prije ovoga stavlja ovaj ad akta, a nije Spasojević vodio računa o tome. Dakle, ko je za to, da se prihvati amandman gospodina Spasojevića? Ko je protiv ovog amandmana? Ko je uzdržan? Dakle, od 40 prisutnih, za glasalo 8, protiv 20, suzdržano 8. Konstatujem da amandman nije prihvaćen. Time smo završili izjašnjavanje o amandmanima. Dakle prihvaćen je, prihvaćena su samo dva amandmana gospodina Muniba Jusufovića i amandman moj broj X-ti amandman. Dakle, dame i gospodo, prelazimo na izjašnjavanje, gospođa Palavrić trraži riječ, izvolite.
Ja tražim pauzu od 15 minuta i sjednicu proširenog Kolegija prije izjašnjavanja o zakonu.
Sjednica proširenog Kolegija prije izjašnjavanja o zakonu. Pauza 15 minuta na zahtjev Kluba SDA. Poštujem, imamo 15 minuta pauzu, prošireni Kolegij u susjednu salu. /PAUZA 15 MINUTA/ Nastavljamo sa radom. Dakle, riječ je tražila, pauzu je tražio klub poslanika SDA. Imali smo zajednički Kolegij. Moj prijedlog je dakle da pristupimo konačnom izjašnjavanju vezano za ovaj zakon. Poslije toga ćemo preći na raspravu o Zakonu o odbrani. Biće pauza sat vremena, za potrebe poslanika. Ja molim dakle da nastavimo, da večeras radimo Zakon o odbrani barem do 7 sati, da ga usvojimo u prvom čitanju, pa ako ostane drugo čitanje da možemo na narednoj sjednici, imamo sjednicu koja bi se definitivno izjašnjavali. Ja molim dakle, sve one razumijem potrebe, ali da večeras pokušamo maksimalno ozbiljno i što je moguće duže raditi a da ne povrijedimo pravo bilo koga od nas. Dakle, nastavljamo sa radom i došli smo u situaciju da se konačno izjasnimo o zakonu. Završili smo izjašnjavanje o amandmanima. Klub SDA tražio pauzu ako šeli da obrazloži ja molim. Iza toga ima gospodin Blagojević sa, moram reći da smo zaključili 67 raspravu, idemo na izjašnjavanje. Ako je vraćanje na nešto i povodom nećeg po ćemu smo završili
Samo da objasnimo zašto smo tražili pauzu, ništa više.
Žao mi je, izvolite
Mislim da ste svi svjesni da je amandman po kome je jedan od centara operacija je Brčko, poremetio cijeli koncept zakona. I to je bio razlog što sam tražila pauzu i što smo razgovarali. Vidjeli ste također da SDA nije amandmanski djelovala upravo ne želeći ugroziti zakon o kome je postignut koncenzus u samoj Komisiji i u Vijeću ministara. Sada ćemo se izjasniti o zakonu u cjelini, ali amandman o Brčkom neće proći u Domu naroda i ja uopće ne prijetim, pa valjda znam kad imam pet zastupnika, četri zastupnika iz reda Bošnjaka da, pa dopustite da govorim molim vas.
Ja vas molim da saslušamo jedni druge.
Dakle, pod tim uvjetom, mi glasamo za zakone, ne želeći ponovo da ugrozimo ovako važan projekat, a neka svako živi sa svojom savješću šta je uradio danas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Palavrić. Gospodin Blagojević, vi ste htjeli ali molim vas samo ako je vezano za pauzu. Nemojte da ponovo otvaramo raspravu, rasprava je zaključena.
Gospodo, predsjedavajući, kolege poslanici, ja sam u ime moje stranke blagovremeno podnio amandman na ovaj zakon u kome se predviđa da i Bjeljina bude jedan od centara. Međutim, ja stvrno nemam nikakvo objašnjenje niti znam sudbinu toga amandmana. Isto tako objasnio sam lijepo i iz kojeg razloga Bjeljina treba da bude jedan od ovih centara i ako imaju neki principi kojima se rukovodila ova komisija Savjeta ministara i ovih vladajućih pratija, na osnovu kojega su predviđeni ovi centri, ja mislim da Bjeljina ispunjava sve ove uvjete i sasvim je sigurno da Bjeljina sa svojom veličinom od 150 hiljada i više od 150 hiljada stanovnika i sa 4 granična prelaza koja se naslanjaju na Bjeljinu, sasvim sigurno ispunjava uslove da bude jedan od graničnih od ovih centara za indirektno oporezivanje i carinu. Tako sad bih želio da znam sudbinu, ali sasvim sam siguran da 68
Dobićete objašnjenje, molim vas
Su slične amandmane podnijele kolege iz mislim SDS gospodin Novaković ali on je povukao, i znam da je gospodin Zoran Spasojević isti ovakav amandman podnio.
Dobićete objašnjenje, gospodin Blagojević je podnio amandman, on je bio predmet rasprave na Komisiji. A zadatak je svakog poslanika da prati sudbinu svog amandmana i da bi smo danas o njemu odlučivali morao ga je ponoviti ovome Domu. Dakle, nije dovoljno samo pričati o amandmanu, da se on mora zanoviti da bismo se izjasnili, ali imali ste amandman o Bjeljini. Ja sam ga podnio i nije prošao. Ja vas molim da ne otvaramo raspravu. Raspravu smo završili. Idemo na definitivno izjašnjavanje. Molim vas zaključena je rasprava. Zaključena rasprava, molim vas. Izvolite ako mislite da je otvorena izvolite gospodine Spasojević, pa doktor Lagumdžija. Ako mislite da je otvorena, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, mislim da je nekorektno, ja sam na početku sjednice izašao i tražio da se zna šta je sa mojih amandmana koje sam podnio. Evo završava se ova tačka, nema znači niko nije dao objašnjenje. Jedino neformalno objašnjenje koje sam dobio od stručne službe, da su oni meni navodno poslali to jučer u pola dva, kad sam ja već bio na putu, ili kad sam već bio u Sarajevu po nekom drugom poslu. Ja mislim da sam na vrijeme trebao dobiti izvještaj Komisije. Ona je imala svoju sjednicu. Trebala mi je na vrijeme to biti poslato, da budem obavješten da su moji amandmani odbijeni, da mogu ja znam dovoljno Poslovnik šta je moj zadatak, i nemojte tako se ponašati. Mi to znamo, ja bar znam šta je, da trebam svoje amandmane zanoviti na ovom domu, ali nisam dobio znači da li su prošli ili nisu. Znači nisam izvješten o tome, i sad tražim da se ovo razriješi. Ili da se moji amandmani stave na glasanje, ili da se neko kazni iz ove službe.
Zahvaljujem, mislim da niko se ne može kažnjavati, da je služba odredila svoj dio posla. O jednom smo se amandmanu izjasnili. Ovaj je imao takvu sudbinu na Komisiji. Meni je žao stvarno. Izvolite doktore Lagumdžija.
Šta je sad.
Pa traže ljudi riječ, kažu otvorena rasprava, šta mogu ja. 69
Kolega Špiriću, rasprava je završena. To je tačno, ali ispred Kluba SDA smo obavješteni zašto je tražena pauza i koji su njihovi zapisi, ja želim ne da otvaram raspravu ponovo, nego samo da dam reliku na ono što je odrećeno. Ovdje nam je rečeno prvo, netačno je da uvođenje i Brčkog koji će pokrivati regiju koja gravitira distriktu Brčko od Posavine do Bjeljine i ne znam ni ja dokle do juga, ne ruši koncept postojećeg Zakona o indirektnom oporezivanju. Dakle, priča o tome da uvođenje samo Brčko ruši koncept zakona je priča za malu djecu. Ja se ne bih javio radi toga. Ali ovdje je iznesena jedna tvrdnja koja je potpuno neprimjerena ovom Domu. Nama je ovdje rećeno, mi ćemo biti za ovdje zato što ćemo ovo srušiti u Domu naroda. Ja smatram to neprimjerenim ovom Domu i dužan sam to da kažem. I bilo ko sutra kad bi rekao da ovaj Dom će podržati nešto da da će on učiniti sve da se to sruši u Domu naroda, a da će ovde u ovom Domu biti dio većine, a da će u drugom domu provocirati da to se obori, to je nekorektno prema ovom domu. I druga stvar, odnosno treća izvinjavam se, ukoliko smatrate da u Domu naroda ste protiv ovoga, onda je licemjerno ovdje biti za. I najobićnije je to politikanstvo. I nemojte se igrati sa dignitetom ovoga doma, tako što ćemo prijetiti svojim poslanicima iz drugog Doma. Nekorektno.
Zahvaljujem doktore Lagumdžija.Zaključujem raspravu, prelazimo na izjašnjavanje. Ko je za to, da se prihvati dakle, Prijedlog zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH u drugom čitanju, uz usvojene amandmane. Ko je za? Zahvaljujem. Ko je protiv? Koje uzdržan? Dakle, od 40 prisutnih, za su bila 32, protiv 7, uzdržanih 1. Imamo većinu. Idemo na entitetsko izjašnjenje. Ko je iz Federacije za? Ko je iz Republike Srpske za? Dakle, 25 iz Federacije za, 7 iz Republike Srpske za. Konstatujem da je zakon dobio entitetsku većinu je li tako, i konstatujem da smo usvojili ovaj zakon uz prihvaćene amandmane u drugom čitanju. Dame i gospodo, završili smo jedan bitan i dobar posao. Ova mala nervoza, ne bi trebalo da kvari utisak o dobro obavljenom poslu ovom Predstavničkom domu, u to sam ubijeđen. 70 Prelazimo na Ad.8. Prijedlog zakona o odbrani BiH, u prvom čitanju Savjet ministara dostavio je Prijedlog zakona o odbrani sa zahtjevom da se razmatra po članu 104. Poslovnika Doma. Poslanicima je upućen 14.oktobra 2003.godine. Na 21.sjednici 23.oktobra, Dom nije usvojio zahtjev Savjeta ministara za hitni postupak po članu 1o4. Ustavno-pravna komisija dostavila je mišljenje 07.novembra 2003.godine. Izvještaj nadležne Komisije dobili smo u pisanom obliku. Predlog zakona o odbrani razmatrala je i Komisija za jednakost spolova, sa stanovišta jednakopravnosti i sprečavanju diskriminacije spolova. Zaključak te Komisije ste također dobili. Dame i gospodo, dakle otvaram raspravu o Zakonu o odbrani u prvom čitanju. Ko se javlja za riječ? Izvolite, gospodin Đedović izvolite, pa doktor Azra Hadžiahmetović.
Gospodo, predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo, dok se emocije oko ovoga prethodnog zakona stišavaju, ja želim samo upozoriti na nekoliko stvari vezano za principe iz Zakona o odbrani. Prvo, pozdravljam napore na izradi i donošenju ovog zakona, i smatram to prvim, bitnim ali ne i dovoljnim korakom ka izgradnji savremenih, modernih kompaktibilnih oružanih snaga u BiH. Ne razumijem i ne podržavam sporost u rješavanju ovako bitnog pitanja za BiH. Kad ovo kažem, mislim na slijedeće. Mi ovdje imamo konsenzus da želimo u evro atlanske integracije. Bar verbalni znači, želimo uređeno društvo, sa jasnim pravilima igre. Nema valjda niko iluzija da će se pravila igre mijenjati zbog nas. I msilim da trošimo bezpotrebnu energiju, vrijeme, živce, ljude, generacije nadmudrujući se kad su stvari potpuno jasne. Samo pitanje hoćemo li to nešto napraviti danas, za godinu, dvije ili pet, ali svaka godina izgubljena je jedna generacija. I mislim da je na nama da ćinimo brže korake i da preuzimamo rizike i odgovornost na tom putu. Govorim bar smo verbalno svi za to. Bar smo verbalno svi za to. Što se tiče konkretno ovih principa, ja imam jednu sugestiju vezano za član 5. i član 18. Tamo su kontradiktorni kad se govori o politici. U članu 5. kaže se da se ne može koristiti oružane snage, da se ne mogu koristiti u političke svrhe, a onda imamo član 18. gdje kažemo da imamo zamjenika ministra odbrane za politiku i planiranje. U savremenim oružanim snagama postoje zamjenici ministri odbrane za razvoj i planiranje ili za planiranje i razvoj. Znači, nešto što riječ politika isključuje iz tog zakona. Druga stvar, koja je veoma bitna, radi se o stvaranju. Ja razumijem trenutak u kome je to rađeno, ali vezano za ove uvodne napomene, smatram da se moralo dušnije iskoračiti za stvaranje jedne efikasnije organizacije. Mislim da je stalni Vojni komitet ovdje postao višak. Odnosno on se u jednom trenutku postavlja u funkciju Savjeta, to možete vidjeti iz člana 31. kao Savjetnik Predsjedništvo BiH. Sve i jedan član Predsjedništva BiH ja mislim da ima savjetnike za vojna pitanja. Ko ga sluša. Ali član c) odnosno stav c tačka C u tom istom članu 71 kaže, kad se ne slaže Savjet za vojna pitanja sa prijedlogom o imenovanju Predsjedništva, ima pravo da koriguje odluku. Ko je vrhovni komadant. Mislim da je u pitanju jedna složena procedura koja će izazvati strašne probleme u praktičnom funkcioniranju, i da tu proceduru treba prevazići. I, još jedo, ja neću vaše strpljenje dalje trošiti, vezano za član 68. također, on sam u sebi je kontradiktoran. Kaže, ponovo vežem se za politiku. Pripadnici oružanih snaga mogu biti kandidati političkih stranaka na izborima. Po meni to je apsolutno neprihvatljivo. To je apsolutno neprihvatljivo, zamislite tri generala iz tri različite političke opcije koji govore u jednoj političkoj debati, ili na političkim skupovima. Mislim da bi ko želi se baviti politikom prije toga treba podnijeti ostavku na funkciju u orižanim snagama, neka izvoli, neka se bavi politikom ili obrnuto nije bitno. Ali mislim da ćemo dolaziti do vrlo neprijatnih situacija, jer oni trebaju raditi na planiranju, razvoju i obuci oružanih snaga, a ne političkom nadmetanju. Znači, ovo su stvari koje sam samo želio da napomenem da o tome se povede računa i da probamo kroz fazu da prevaziđemo taj naćin, jer u praksi vjerujem da ćemo imati puno manje problema u funkcionisanju ovoga zakona. Inaće ponovo naglašavam podržavam zakon, i apsolutno ću podržati principe koje sada, o ćemu ćemo glasati. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Đedoviću, doktor Azra Hadžiahmetović se javila za riječ.
Uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici, mi smo sad u poziciji da pričamo o jednom također možda najznačajnijem reformskom zakonu koji je pred nama, koji nam je došao od ovlaštenog predlagača tj. Vijeća ministara. Ja želim samo da konstatujem i u tom smislu da predložim. Ovo je rasprava Zakona o odbrani BiH oko kog je bilo mnoštvo rasprava do sada. Imali smo jako puno prijedloga, izjašnjenja o tom pitanju. Ovdje nemamo ni jednog ministra ni zamjenika iz Vijeća ministara. Ja predlažem predsjedavajući da se ili pozove neko iz Vijeća ministara dakle, od ovlaštenih predlagača, ili da ovu raspravu okončamo, odnosno prekinemo do eventualno dolaska nekoga iz Vijeća ministara, kako bismo mogli kompetentno raspravljati o Zakonu o odbrani. Mislim da je svaka druga rasprava suvišna.
Zahvaljujem.
Za riječ se javio gospodin predsjedavajući Doma, gospodin Špirić. 72
Dame i gospodo, kada je u pitanju dakle, moj lični stav i o ovom zakonu, dakle moj lični stav je partnerstvo za mir da, NATO da, ali sam protiv loših zakona. Reči ću koja su moja lična zapažanja kad je ovaj zakon u pitanju. Iako cijenim da je uloženo dosta truda, pa naravno i pokušaja da se dođe do kompromisnog rješenja i ne sporim da će naravno, parlamentarna većina usvojiti ovaj zakon, što je također dobro kao što je dobro da i oni koji misle da imaju bolja rešenja zadrže ih u potrebi da ovaj zakon mogu mijenjati u interesu ove države i njenih građana. Čini mi se da, ja ću reći svoju primjedbu na član 2. u ovom zakonu. Dakle, na princip u kojem se kaže ovako da oružane snage BiH podrazumjevaju sve vojne snage u BiH, bilo da su organizovane od strane državnih ili entitetskih institucija. Oružane snage BiH uključuju vojsku Republike Srpske i vojsku Federacije BiH. Vojska Federacije BiH zakonski uspostavljena 96. godine od jedinica armije Republike BiH i Hrvatskog Vijeća odbrane. Ako se kaže da je ova vojska zakonski uspostavljena, onda je logično da se kaže kojim zakonom i kada je uspostavljena vojska Republike Srpske ili ne treba da stoji pozivanje na zakon i kada je ova vojna komponenta u pitanju. Ono što također mislim da nije dobro, u ovom zakonu jeste da su ministru odbrane dakle, ministru odbrane data ne viđena ovlaštenja, čak veća ovlaštenja nego predsjedavajućem Savjeta ministara, iako ja ne sporim da je to bitna funkcija i bitno ministarstvo u kojem se kaže recimo u članu 13. pod d) ovlaštenja ministra odbrane, da naredi upotrebu ili razmještaj oružanih snaga BiH za podršku bilo kojoj vojnoj ili humanitarnoj operaciji. Sasvim bi logično bilo da ovdje stoji, da su ovlaštenja ministra odbrane da naredi upotrebu ili razmještaj oružanih snaga BiH za podršku operacija u humanitarne svrhe, jer kad se jednom upotrebi vojska u ovoj nesretnoj zemlji, onda dosta toga ide na žalost protiv običnih ljudi i građana. Dakle, dobro bi bilo da se ova ovlaštenja svedu u razumnu mjeru. Također, čini mi se da su ovlaštenja Predsjedništva u odnosu na vojsku prevelika, gdje se kaže da Predsjedništvo ukoliko Parlament ne zasjeda u roku od 48 sati, također može rasporediti i upotrebiti vojnu jedinicu. Parlament je apsolutno zaobiđen. Jedan u Predsjedništvu može da se razboli, ima pravo na različite vrste bolesti i kada se donese odluka ili da se izvrši pritisak, lakše je izvršiti pritisak na Predsjedništvo i na ministra odbrane, nego što je na državni Parlament. Zato mislim da je ovim ključnim državnim zakonima ključnu ulogu, nezaobilaznu ulogu mora da ima Parlament BiH, Njegova uloga nije samo da donosi zakone nego da definiše vlastitu ulogu u okviru tih zakona. U članu 11. kaše se da planiranje i nadzor nad svim obavještajnim poslovima obavljanje svih strateški i operativnih obavještajnih poslova spada u nadležnost države. Sad je već svima u BiH jasno da kada je gospodin Čavić raspustio Vojno obavještajni centar u Republici Srpskoj, da je tada radio za ovaj zakon i da je ono sve što je pričamo o tom vojnom obavještajnom centru, su bile neistine i da je taj vojno obavještajni centar radio u skladu sa zakonom. Na žalost mnogi ljudi su imali posljedice, zato što su radili u skladu sa zakonom i što je rukovodstvo iza leđa naroda htjelo da uradi posao na ovakav način. 73 Ja nemam ništa protiv toga da se to radi na ovakav način, ali to mora biti posve transparentno i da ne trpe posljedice ljudi koji su u skaldu sa zakonom radili svoj dio posla. I ono naravno na šta imam primjedbu jeste član 47. gdje kaže oružane snage BiH sastoje se od profesionalnog vojnog osoblja, regruta na služenju vojnog roka i pripadnika rezervnog sastava koji su mobilisani u vojnu službu. Ja se naravno zalažem za ukidanje regrutacije u BiH. Dakle, na cijelom području BiH. Valjda je došlo vrijeme nakon ovog krvoprolića u BiH da omladinu vratimo državi, da zavole državu, da ne šaljemo bez potrebno u vojsku. Da vojska bude profesionalna, na istim dakle principima kako je predviđeno u ovom zakonu 8 plus 4 hiljade. Da onaj ko želi da bude profesionalni vojnik, da mu se to omogući i da ima zadatke u skladu sa zakonom. Čini mi se da način da se da je to, da je regrutacija preskupa za siromašnu državu BiH, da to što se ulaže u troškove regrutacije može biti uloženo u stvaranje novih radnih mijesta, za školovanje omladine, kako bi je dobili da radi unutar države i da radi za državu BiH. Ja znam da su različite političke rasprave vođene vezano za ovu temu, ali čini mi se da ovo rešenje nije dobro. Ja ovo rešenje ne mogu da podržim. Ne mogu da podržim jer mi niko ne može objasniti zašto ukidanje regrutacije nije u skladu sa vojnim standardima, sa standardima partnerstva za mir i standardima NATO-a. Dakle, jeste u skladu sa standardima i ovo je politički dogovor, dakle parlamentarne većine pa i kad donesu ovaj zakon mora da ga poštujem, ali želim da iskažem svoju rezervu i dok djelujem u ovom parlamentu, ja ću se zalagati dakle za ukidanje regrutacije, jer mislim da je to preskupo, mislim da to ne doprinosti bilo ćemu kada je omladina u pitanju i da bi se morala ljubav prema toj djeci kreirati na drugi način, a ne da joj uzimamo po 4 mjeseca da čisteći oružje i podsjećamo na nešto na žalost što je bilo u skoroj prošlosti, a što je izazvalo naravno tragične i psihološke posljedice i po starije i po mlađe u BiH. Čini mi se da je ovo međurješenje i da nije napravljen dovoljan iskorak. Treća stvar, to je ili ne znam peta stvar, zakon 74. ovo čitam samo javnosti radi da se zna, da ne bi dakle da ne bismo ponovo dolazili u situaciju da građanima objašnjavamo šta ovaj zakon znači. Ovo jeste bitan i ključni zakon, jer u strategini odnosno bezbjedonosnoj politici koje je Predsjedništvo usvojilo kaže tamo, da je prvi korak dakle ka partnerstvu za mir usvajanje ovog zakona, ali da je definitivni korak ulaska u NATO jedna vojska. Jedna vojska, to mora biti jasno svima onima koji žele narod i građane da obmanjuju, da ovaj zakon nije 90% onoga što će biti za 3 godine. Zato sam protiv toga da pred narodne izbore ponovo otvorimo priću je li jedna vojska ili nije jedna vojska. A u članu 74. decidno stoji, oružane snage BiH imaće svoju zastavu, himnu i obilježje. Zastava i himna biće zastava i državna himna BiH a obilježje će biti grb BiH. Obilježje će nositi svi pripadnici oružanih snaga BiH. Upotreba zastave i državne himne biće obavezna za oružane snage BiH. Ja naravno nemam ništa protiv da Parlament usvoji ovakav tekst zakona, ali onda moramo biti jasni da se ne mogu davati druge informacije na terenu. Sve ono što bude posebno obilježje, mora biti poseban zakona. Entitetski zakon i vjerujte da će se sasvim drugačije kada se ovaj zakon usvoji o ovome razgovarati u entitetskim parlamentima. 74 Moram da kažem da imam primjedbu na izvještaj Komisije. Čini mi se da Komisija želi da ugrađuje, i ono što je poseban problem kad su sistemski zakoni ovdje, dame i gospodo, to je i kod indirektnog oporezivanja i kod ovoga zakona jeste što postoji mogućnost preglasavanja. Ja ne sporim da je to i demokratsko rešenje, ali u ovakvom uređenju BiH nije najbolje rešenje. Dakle, nije najbolje rešenje i u izvještaju ove komisije amandman VI glasi, koji je prihvaćen dakle, postao sastavni dio teksta zakona to je dakle, amandman VI.Tekst člana 49. Prijedloga zakona se mijenja i glasi: entiteti će provoditi jedinstvenu politiku služenja vojnog roka koje donosi ministar odbrane BiH na osnovu zakona koji donosi Parlamentarna skupština BiH. Ovo govorim samo radi jasnoće ovog amandmana koji je ušao u tekst, da se ponovo ne bi podgrijavale strasti na terenu pogotovo entitetima, da se ponovo jalovo neispraznjuje duša tih mladih ljudi koji će služiti vojsku BiH.
Treba ići na teren
Molim vas ovo je naravno gospodine Belkić dajte što ste, ja vas stvarno poštujem kad izađete da govorite. Ja ću svaku vašu saslušati. Da moj teren nećete vi obilaziti, obilaziću ja. Ali ovo mjesto gdje ja kao poslanik imam pravo da kažem šta mislim o zakonu. Amandman IX dame i gospodo je apsolutno višak u ovom zakonu. On može biti zaključak Parlamenta, ali on kaže ovako iza člana 78. Prijedloga zakona koji dolazi novi čaln čiji tekst glasi: Parlamentarna skupština BiH, Vijeće ministara, Predsjedništvo BiH, entitetski parlamenti, vlade, te svi subjekti odbrane na nivou entiteta i države, će u okviru vlastite Ustavne i zakonodavne nadležnosti provesti potrebne aktivnosti kako bi od početka primjene ovog zakon do kraja tranzicijskog razdoblja bili ispunjeni uslovi za prijem BiH u članstvo NATO Saveza. Oprostite ovo mi nije primjereno da bude član zakona, ovo može biti zaključak Parlamenta. Ali ako ovaj tekst uđe u zakon nađite mi igdje u bilo kojem zakonu Evrope ili svijeta gdje tretira ovu problematiku da ovakav ili sličan član postoji, evo ja ću da jednostavno da korigujem svoj stav. Dakle, ovo može biti zaključak Parlamenta ali je nesuvislo da bude član zakona. Dakle, ukoliko se i naravno sve ovo i može biti diskutabilno i da čovjek koriguje i da ne insistira na tome, ali ono na ćemu instistiram kao poslanik, na ćemu će insistirati kod konačnog izjašnjavanja, jeste princip ukidanja regrutacije, uvođenja profesionalne vojske. Hvala vam lijapa.
Gospodin Ćeman Mirsad se javio za riječ, pa vi Martine niste bili tu kad sam ja ovaj.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja nemam namjeru mnogo govoriti o ovom zakonu. Izašao sam da kažem tek toliko da sam mišljenja da imajući u vidu sadašnje stanje u ovoj oblasti zakon i ovakav kakav jeste, jeste značajan iskorak u jednom pravcu u kome BiH treba da teži neovisno da li je to ili ne uvjet za partnerstvo za mir i 75 neovisno od toga da li bi nešto slično, a u svakom slučaju više od ovoga što je ovdje ponuđeno trebalo biti opredjeljenje odnosno usvjet za ulazak u NATO Savez. I ja bih imao razloga biti nezadovoljan ovim zakonom i mogao sam naravno praviti i danas eleborirati ovdje mnogo primjedbi, pogotovo zbog onoga što bi i po mome mišljenju danas se moglo ugraditi u ovaj zakon i da već imamo sutra ispunjene uvjete i za uključivanje u NATO Savez, ali dozvoljavam da je ovo danas ono što je možda realno moguće i zbog toga tek da kažem podržavam Prijedlog zakona ne u svemu zadovoljan, ovim što ovaj prijedlog zakona nudi uključiv i amandmane koje Ustavno-pravna komisija usvojila. Ali u svakom slućaju obzirom da je to korak naprijed, ohrabrujuće je i treba nastaviti u tom pravcu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ćemanu, za riječ se javio Nikola Kragulj.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege, vrlo ću biti kratak. Mislim da svak normalno ima svoje viđenje o ovom zakonu i sigurno svako vidi na svoj način reformu. Mi smo, reformu vojske i oružanih snaga. Mi smo svi svjesni da u ovo treba ići. Mi smo svi svjesni da je to uslov za ono što mi zovemo i partnerstvo za mir i ulazak u NATO i sutra u Evropsku uniju itd. međutim ono što je ovdje već potencirano i što ja potenciram također ispred Kluba nezavisnih socijal demokrata, je pitanje koje je regulisano članovima 39., 47., 48., 49. i 50. to je pitanje regrutacije i služenja vojnog roka. To je pitanje koje ja ne vjerujem da to, da je služenje normalno vojnog roka naše omladine uslov i ne provođenje profesionalizacije ovaj, da je to prepreka za ulazak u partnerstvo za mir. Ja mislim da ćemo mi ipak morati oko toga odnosno, da možemo oko toga razmišljati i mislim da nije uopšte prepreka ukidanje regrutacije i služenje vojnog roka za ulazak u partnerstvo, odnosno da nije prepreka profesionalizacija u određenom periodu, normalno što bi trebalo bi predložiti neko prelazno rešenje normalno za taj period itd., što je sasvim normalno. Drugo, što se može zamjeriti u ovom zakonu, mislim ima određenih nepreciznosti, ali ovo u članu isto 2. potencizam mislim, ovdje se za jednu vojsku koja ulazi u oružane snage BiH za jednu ispostavlja se da ima zakonski osnov, za drugu da nema. Mislim, molim pa možda ja i ne razumije, ali ovaj u svakom slućaju trebalo bi imati isti aršin kad se piše. Ja ću možda i razumjeti, ali da li će razumjeti svako, to je drugo pitanje odnosno, da li će razumjeti oni za koje se donosi zakon. A valjda se donosi zakon za sve građane BiH. Dalje, mislim da su ministru u članu 69. ne ministru nego određenim vojnim licima, data velika ovlaštenja kad je u pitanju tumačenje odnosno provođenje opšteg okvirnog Sporazuma i aktivnosti koje su usmjerene protiv toga. Mislim, da je ovo više ovdje naglašeno politički nego što ima pravnu težinu, i da ovdje praktično postoje prevelika ovlaštenja ovih lica i da bi to trebalo u svakom slučaju precizirati, da sama tumačenja primjene Dejtonskog sporazuma budu maksimalno dosljedna. 76 Isto tako kad je u pitanju zakletva u članu 73. mislim da je ovaj, stavljena. Mislim da bi ona trebala odražavati Ustavno rešenje BiH da ga dovoljno ne odražava i u tom smislu mi ćemo, mi smo podnijeli amandmane. Ono što također ovaj, želim iznjeti, a to je mi smo ne znam da li smo mi uopšte u mogućnosti, ja sam podnio jutros amandmane. Da li je to u skladu sa Poslovnikom, pošto je nisam dobio obavjest, nego tek jutros ovaj, odnosno izvještaj Ustavno-pravne komisije. Čim sam vidio da amandmani koje je podnio klub poslanika SNSD-a nisu prihvaćeni, prema tome ne znam da li smo u proceduri ili nismo u proceduri po Poslovniku, pa bih u tom smislu molio odgovor. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Kragulj. Za riječ se javio doktor Petar Kunić. Doktor Petar Kunić nema ga. Gospodin Momčilo Novaković.
Uvažene kolege, ja ću vrlo kratko govoriti. Čini mi se ako nema mnogo govornika da bi smo možda mogli ovaj, glasati možda čak i prije ovoga ako naravno nema mnogo govornika, pa ću biti vrlo kratak. Pravo je svakoga naravno poslanika ovdje da bude zadovoljan ili ne sa zakonskim odredbama koje se nalaze u ovome i to nije sporno. Ono što po meni jeste sporno, jeste da mi danas raspravljamo o zakonu u prvom čitanju i zasita nema razloga da se ovdje iznose amandmani i da se uzima vrijeme pričajući o amandmanima, što možemo u drugoj. Od svega ovoga što je iznešeno ovdje je eventualno moglo se uzeti kao princip uz puno uvažavanje dakle, kao princip ovo da li ima ili nema regrutacije, sve ostalo su čisti amandmani koji će biti na redu u amandmanskoj fazi o kojima ćemo se izjašnjavati o amandmanskoj fazi. Ne mislim da je potrebno ovdje samo govoriti zbog javnosti sa ovog mjesta. Nego treba govoriti sa ovog mjesta ono, što može doprinjeti ili ne doprinjeti da se ovaj zakon usvoji, odnosno ne usvoji. Pogotovo nije korektno čitati one članove koje nekom odgovaraju, a ne čitati one druge koje ne odgovaraju, pa bih sad ja trebao pročitati član 75. pa reći entitetske vojske ...jedinice mogu također da imaju svoje zastave, himnu itd. pa da kažem evo i to piše. Ali ćemu bi nas vodila takva rasprava ovdje sa ovog mjesta. Klub SDS će podržati principe, prije svega zato što je za to dobio potpunost dakle, dobio odobrenje od Narodne skupštine u raspravi, dakle na Narodnoj skupštini. S druge strane, Komisija u kojoj su aktivno učestvovali i Ministar odbrane Republike Srpske a i još neki, je teškom mukom došla do koncenzusa koji mi ovdje cijenimo i uvažavamo. Iz tih razloga mi ćemo dakle glasati za ovaj princip. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Novakoviću. Za riječ se javio gospodin, hoćemo li pauzu sada? Molim vas ima još četri, hajte da završimo. Gospodin Križanović. Molim vas izvolite. 77
Dame i gospodo, ja obećavam da ću vrlo kratko. Prije svega, želim izraziti zadovoljstvo što danas raspravljamo o jednom vrlo važnom reformskom zakonu, zakonu o obrani. Također želim izraziti i svaku pohvalu Komisiji za reformu obrane koja je učinila značajan napor i došla do ovog rijedloga zakona. Ali dozvolite da izrazim također jedno zaista i ne znam po koji put nezadovoljstvo, ne prisustvom ni Vijeća ministara, ni članova Predsjedništva. Pogotovo kad se radi o jednim sistemskim zakonima kao što je danas bio na dnevnom redu Zakon o sistemu indirektnog oporezivanja i Zakona o obrani BiH. Zakon o obrani BiH, dakle ovim zakonom ulazimo u duboke promjene u oblasti obrane u BiH, u definiranju oružanih snaga BiH, njene organizacije, strukture, nadzora nad oružanim snagama itd. Mislim da u suštini možemo reći da će ovim zakonom i njegovom posebno primjenom BiH i njeni građani sigurno biti sigurniji nego do sada. Oružane snage jeftinije, bolje obućene. Imaćemo nadzor nad oružanim snagama i sve skupa će nas učiniti mnogo bližim budućem dijelu velike porodice NATO-a. Želim naglasiti da Prijedlog zakona je u potpunosti kompatibilan sa promjenama koje mi radimo i nastojimo izvršiti u cilju približavanja Evropskoj uniji. Međutim, mora se reći i drugo, da Prijedlog zakona nema onu potrebnu dubinu tih promjena, i ne postoji ta nužna da kažem naša iskrena opredjeljenost da radimo brže i suštinskije promjene koje će nas približavati EU i NATO Savezu. Mislim da još ima jako puno kalkuliranja u smislu koliko se nešto mora prenijeti ovlasti na državnu razinu i koliko je to bolno odricanje vlasti entiteta. Posebno mislim da moramo konstatirati da ovo ide dosta sporo i stalno smo pod presijom nekakvih rokova za koje objektivno ovaj parlament niti je utvrđivao te rokove, niti je ugrožavao i dovodio u pitanje njihovo izvršavanje. Dakle, uvažavajući sve ove okolnosti, mi smo uložili određen dio amandmana u cilju poboljšanja ovog teksta, ali nam se posebno značajnim čini jedan amandman koji opredjeljuje BiH da je njen strateški cilj članstvo u EU i NATO Savezu. Zbog toga smo vrlo zainteresirani za razliku od kolege Špirića da se u zakonu nađe zakonska obaveza svih organa BiH i entiteta, koji imaju određene nadležnosti iz područja obrane, da će učiniti napore kako bi smo u ovom tranzicijskom periodu, do slijedećih 4 godine izvršili daljnje nužne promjene u sistemu naše obrane, kako bi smo ispunili uvjete da pristupimo i NATO Savezu. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Križanoviću. Imamo još 3 iskutanta. Ako postoji mogućnost da budu kratki, pa da završimo, ako ne onda bi smo napravili pauzu sat vremena. Čekaj, možemo li, molim vas za riječ se javio gospodin Gligorić, Moranjkić i gospodin Raguž, to je kraj prijavljenim. Možemo li dakle, ali da obaveza bude. Nema gospodina Gligorića, dakle gospodin Moranjkić ali nema više molim vas.
Molim vas 45 minuta pauzu dajte, do 17:00 sati, pauzu molim vas. 78
Dajte ovo završimo molim vas. Ja bih molio nema više prijavljenih, pa molim dakle da se suzdrže pošto će biti drugo čitanje.
Gospodine predsjedavajući, pošto vidim da je pred kraj pa ubrzanje, ja ću skratiti ovo što sam mislio da danas govorim. Gospodo iz Vijeća ministara koga nema koliko vidim, gospodo iz Komisije koja je radila ovdje i vidim te ljude hvala im u moje ime, vizavi toga što sam učestvovao u seminaru u Tesliću i vidio koji je to mukotrpni rudarski posao koji su oni obavili dok su došli do ovog koncepta koji je sada prezentiran ovdje, na čelu normalno sa gospodinom Nokerom, i na čelu sa ministrima entitetskih odbrana i bezbeli ostalim članovima komisija, savjetnicima itd. Ja im se u ime svoje i u ime svoga kluba zahvaljujem, jer zakon koji nam je punuđen je zakon teških kompromisa. To su bile rovovske borbe dok se nije došlo do ovoga, a ja sam pitao tada na seminaru odakle ste gospodo pošli. Kaže pošli smo sa nekoliko aspekata, a jedan koji je u prvi mah bio rukovodeći jeste šta su to minimuni. Izvinite molim vas Džaferoviću valjda samo mene ovaj, u zadnje vrijeme ili vi stićete pravo na to ili pa eto šta ja znam.
Ne, ne rekli ste da ćete kratko govoriti, pa sam ja mislio da je to to, to sam mislio ništa.
A to, izvinjavam se. Dakle, ovo je minimum, biće kratko. Ovo je minimum koji nama obećava ulazak u partnerstvo za mir. Kratko. Ispod ovog minimuma dakle, odgovarajući faktori koji su radili na tome su rekli da ne mogu dalje. Istina nas slijedi sledeći korak, to je ulazak u NATO, taj ulazak će tražiti slijedeći dio reforme ovih zakona. O njima ne bih govorio, a jedan je od tih jedinstvena vojska. Ja sam tada razgovarao sa Komisijom i rekao da ima li mjesta da se postave amandmani na to. Rečeno je da, oni prihvataju amandmane koji poboljšavaju tekst, koji ne mijenjaju koncept zakona i ja ću u tom kontekstu se i ponašati. Ja sam već uložio četri amandmana, na član 14., 19.,42.,48.
Amandmani će u drugoj fazi biti.
Jeste i oni, njih neću obrazlagati. Pozivam kolege poslanike u ovom domu da prihvate zakon u prvom čitanju, a da amandmanski odradimo to što stoji pred nama. Eto jesam li kratak. 79
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću, posljednji se javio za riječ gospodin Martin Raguž, i zaključujemo raspravu jer nema prijavljenih.
Izvinjavam se gospodine predsjedavajući, prvi put se javljam danas. Respektiram zahtjeve za stankom. Biću kratak. Rekao bih slijedeće. U ime koalicije HDZ demokršćani, podržaćemo načela ovog zakona zato što ispunjava one temeljne zahtjeve za reformu oružanih snaga BiH i stvaranje pretpostavki da BiH ostaje punopravni član prvo partnerstva za mir a dalje i drugih sigurnosnih integracija. Ono što je ovdje važno napomenuti jeste da jednu od tih temeljnih načela je bila uspostava državnog nadzora, znači uloga Predsjedništva, novo Ministarstvo obrane i vertikala operativno i administrativnog zapovjedanja i ta načela se u ovom trenutku mogu podržati. U ime koalicije također, mogu reći da se moglo možda otići korak dalje i da ćemo to morati učiniti ćim prije to bolje i da smo mi spremni na takvu vrstu razgovora, ali cijenimo da u ovom trenutku je ovo jedan realan i mogući kompromis koji treba podržati. Međutim, javio sam se zato što se i u raspravi na Komisiji za ustavna pitanja a i evo danas vidim ponovno javljaju amandmani koji iako nije danas amandmanska faza, diraju temeljna načela. Zato mislim da mogu kratko ovaj to prokomentirati. Svi zahtjevi za promjenu članka 2. po meni diraju temeljnu strukturu i temeljna načela koja su dogovorena oko ovog zakona i u Komisiji za reforme i na Ustavno-pravnoj komisiji prvo Domu naroda i ovdje. I mislim da bi oni koji su predlagali da se samo zahvaća jedan dio tog članka, a ne zahvaća kompletan članak u cjelini, trebali biti principjelni, pa odustati od zahvata na taj članak. Evo, to je moja sugestija i mislim da bi to bilo krajnje korektno. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Ragužu. Zaključujem raspravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je za to, da prihvatimo Zakon o odbrani BiH u prvom čitanju? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dame i gospodo dakle, od 34 prisutna, za je glasalo 28, protiv su bila 3, suzdržana 3. Konstatujem da smo Zakon o odbrani BiH prihvatili u prvom čitanju. Dame i gospodo radi vaše informacije,
Imaš li entitetsku većinu? 80
Ima entitetsku većinu, evo radi vaše informacije planiramo da zasjedanje Parlamenta zakažemo u četvrtak u 9:00 sati, da bi smo se izjasnili o ovom zakonu u drugom čitanju i dva druga zakonaska projekta koja čine paket projekata reforme odbrane. Dakle, u četvrtak u 9:00 sati dobićete pozive, ali da znate da planirate. U četvrtak 27. u 9:00 sati biće zasjedanje Parlamenta. Sjednica je završila sa radom u 16,30 sati.