Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici otvaram 4. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Zorana Milanovića, potpredsjednicu, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Gospođe i gospodo zastupnici zapisnik 3. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Izvolite gospodin zastupnik Đurović.
Gospodine predsjedniče javljam se u ime kluba zastupnika, ne u vezi primjedbe za zapisnik ako dopuštate.
Možete ponoviti, nisam vas razumio.
Javljam se u ime kluba zastupnika nevezano za primjedbe za zapisnik. Tražimo stanku zbog odluke saborskog predsjedništva glede Bleiburga.
Sada stanku ne možete tražiti jer idemo na utvrđivanje dnevnog reda i ne može se prije utvrđivanja po Poslovniku stanka tražiti [[Upadica: Može.]] Kad budete vi gospodine zastupniče Vinković predsjedavali onda ćete možda vi promijeniti Poslovnik na način da ga ne primjenjujete. Ali dok sam ja predsjednik onda ćemo se držati Poslovnika. Hvala lijepa. Evo utvrđujem, dakle … Izvolite. Jeste našli članak? Dobro. Zahvaljujem što ste ga ubrzo našli. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik 3. sjednice Hrvatskoga sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda, a u konačni dnevnog reda uvrstio sam 8 novih točaka i to: 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja magistru znanosti Siniši Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. 2. Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva. 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju protokola o povlasticama i imunitetima Centra za provedbu Zakona o jugoistočnoj Europi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 64. 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o uspostavi funkcionalnog bloka zračnog prometa središnje Europe s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 67. 5. Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EZ br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa kojim se izmjenjuju, dopunjuju i ukidaju Direktiva 67/548 EZ i Direktiva 199/45 EZ i izmjenjuje i dopunjuje Uredba EZ br. 1907/2006, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 66. 6. Prijedlog zakona o oznakama izvornosti, oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama tradicionalnog ugleda poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 68. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 65. I 8. Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Željku Jovanoviću, ministru znanosti, obrazovanja i športa. Predlagatelj 33 zastupnika članovi Kluba zastupnika HDZ-a. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su zakoni pod točkama dnevnog reda, imate pred sobom pa ih neću čitati, od 3 do 14, te pod točkama 16 i 18. Dakle, još jednom ponavljam, svi koji su zainteresirani za kasnu raspravu, da su za donošenje po hitnom postupku predloženi zakoni pod točkama dnevnog reda od 3 do 14, te pod točkama 16 i 18 [[Upadica Salapić: Gospodine predsjedniče …]] Ne možete, gledajte zašto se javljate? [[Upadica Salapić: Za dnevni red.]] Da, ali ne možete se sad javljati, još nismo došli do dnevnog reda praktički [[Upadica Salapić: Čitate zakone.]] Da, čitam. Da li ih imate pred sobom ovo što sam pročitao, inače ih moram sve čitati pojedinačno što ja mogu samo ćemo [[Upadica Salapić: Nemamo svi.]] Molim? [[Upadica Salapić: Nemamo svi.]] Imate Konačni prijedlog dnevnog reda koji je predložen pred vama [[Upadica Salapić: Pa gospodine predsjedniče nemamo zato sam se javio.]] Nemate ga [[Upadica Salapić: Nemamo.]] To možda vi nemate [[Upadica Salapić: Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče…]] Molim? Onda ću ja to pročitati nemam drugog izbora. Trošit ćemo vrijeme. Mislio sam racionalizirati vrijeme. Ne znam da li, kako to da vi nemate ovdje neki, a svi drugi imaju. Evo vidite vaše kolegice i kolege imaju. A da podijelimo još i vama nekima kojima nedostaje? Nije selektivni pristup. To mora da je neka omaška s vaše strane, možda sa strane službe. Teško je reći. To će trajati nekoliko minuta dok to čitam, pa ću ja čitati. Izvolite.
Predsjedniče tražimo stanku od 10 minuta.
Ne možete sad tražiti stanku.
Pa možemo tražiti.
Pa gledajte ne možete tražiti stanku jer se utvrđuje dnevni red.
Ja vas molim, gospodine predsjedniče
Nemojte me moliti da kršim Poslovnik.
Nemamo točke dnevnog reda. Vi čitate dnevni red mi to ne možemo pratiti. Nemamo točke dnevnog reda. Jel možemo raditi ozbiljno ili ne možemo?
Gledajte znate što ću vam reći, službe tvrde da su podijelile svim zastupnicima na klupe prijedlog dnevnog reda. Ja vas lijepo molim, ako hoćete drugi put ćemo to uz potpis raditi pa ćemo još zakomplicirati proceduru. I to možemo raditi. Ali evo sad ćemo vam podijeliti. Tko nema, molim vas, tko nema evo nek se javi ovdje dobit će prijedlog dnevnog reda. Jel' još netko nema pitam? Hvala. E sad pitam ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Još ću jednom ponoviti, po hitnom postupku se predlažu točke od 3. do 14. u materijalima koje imate pred sobom i točke 16. i 18. Izvolite, gospodin zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Prije svega u ime kluba HDZ-a molim kolege zastupnike da se ne smiju i ne cerekaju na pitanja koja su normalna pitanja u Hrvatskome saboru. Kolege mi smo zastupnici, ovo nije cirkus da se smijete na naša pitanja, nije ništa smiješno. Predsjedniče klub HDZ-a protivi se hitnom postupku donošenja zakona u svim koje ste pročitali jer vas nisam mogao pratiti jer nisam imao materijal. A drugo, molim vas kao predsjednika Hrvatskog sabora da zakoni na ovakav način po hitnoj proceduri ne ulaze u saborski postupak jer nije istina da Zakon o grobljima, Zakon o ugostiteljskoj djelatnosti i ini zakoni koji su došli u Sabor moraju ići po hitnom postupku. I ovo je prvi puta u povijesti Hrvatskoga sabora da Sabor 4 tjedna ne radi ništa, a da dođe 20-ak zakona i svi više-manje u hitnoj proceduri. Ja vas molim kao predsjednika Hrvatskog sabora da utječete na dignitet Sabora, na rad Sabora i da zakoni na ovakav način po hitnoj proceduri ne dolaze u Hrvatski sabor. Hvala lijepo.
Već kad ste osim o hitnosti postupka uzeli si za pravo, ja sam vam dao da govorite neke kvalifikacije koje nisu povezane sa hitnosti postupka, onda ću vam reći, inače to ne volim, 2007. samo zadnji mandat, a neću spominjati onaj prethodni, mjesec i pol dana je bio odmak od rada Sabora nakon konstituirajuće sjednice kao što znate. Počeli smo raditi vrlo brzo odmah nakon konstituirajuće sjednice i onda smo radili do stanke što ste sad i spomenuli. E to je istina i nemojte nas optuživati da ne radimo i da je duga stanka, da Vlada ne radi svoj posao. Jer to jednostavno nije istina. Vi ste dali dakle prijedlog da se svi ovi zakonski prijedlozi koji su predloženi da se po hitnom postupku razmotre da se ne razmotre po hitnom postupku nego da idu u proceduru. To je suština vašeg prijedloga. Hvala vam lijepa. Jel se još netko javlja oko hitnosti postupka? Gospodin zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub HDSSB-a, samo ću se kratko osvrnuti na ova vaša prepucavanja o tempora o mores obzirom da i ova Vlada nastavlja po starom pravilu i pušta u saborsku proceduru niz zakona po hitnom postupku klub HDSSB-a se protivi donošenju triju zakona po hitnom postupku. To je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori. Obzirom da nije provedena cjelokupna javna rasprava i u donošenju i ovog zakona nisu uključeni oni koji se ustvari bave poljoprivrednom proizvodnjom osim nekih da tako kažem simpatičnih udruga i sindikata seljaka od jednog ili dva člana. Isto tako smatramo da bez šire javne rasprave ovaj prijedlog Zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi ne bi trebao ići u hitnu proceduru obzirom da podsjećam da je i u prošlom mandatu da su ova dva zakona donesena po hitnom postupku pa je vidljivo da evo nakon 2,5 godine, nakon uhljebljivanja određenih kadrova u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori koji očigledno ne odgovaraju politički novoj vlasti ili su dali ostavke pod pritiskom se ponovno želi ići u hitni postupak. I sljedeći zakon je prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o grobljima. Obzirom da smatramo da taj zakon treba također proširiti na dva dijela, odnosno ukoliko je namjera predlagača odnosno Vlade RH da legalizira postojeća groblja, izgrađene mrtvačnice koje nemaju građevinsku dozvolu smatramo da se po istom modelu ne mogu graditi nove obzirom da zakon vrvi nizom nelogičnosti kao što je npr. relativna udaljenost od groblja. Također smatramo da treba doraditi ovaj zakon i to se može napraviti kroz dva čitanja. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče obzirom na to da se glasovanjem moramo opredijeliti u vezi hitnosti postupka molim da se pojasni. Obzirom da je kolega Salapić u ime kluba HDZ-a rekao da se protive donošenju svih zakona koji su predloženi u hitnom postupku da li se to odnosi i na zakone 16. i 18. kojima su predlagatelji baš oni iz kluba HDZ-a? Jer ukoliko predlagatelj odustaje od hitnog postupka onda mi o tome uopće ne moramo više glasati i to smo riješili. Dakle, molim da se konstatira da 16. i 18. ne idu hitni postupak zbog toga što je predlagatelj odustao od svoga prijedloga. Hvala lijepo.
Gospodin Salapić makar nije baš uobičajeno, izvolite, jer je otvoreno da budemo precizni.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče hvala vam na vašoj brizi i objašnjenju što sam ja rekao. Ja sam rekao da nisam mogao pratiti predsjednika Sabora kad je čitao prijedlog zakona, sad sam otišao do predsjedavajućeg i rekao sam da se mi ne protivimo hitnosti postupka nekih zakona. hvala predsjedniče što ste mi dali pravo da govorim ponovno. Objasnio sam predsjedniku Sabora zašto nisam mogao reći na što mislim, nismo vidjeli. Klub HDZ-a se ne protivi hitnosti nekih zakona, mi ćemo glasati kad bude glasovanje, ako hoćete mogu vam ponovno pročitati cijeli popis zakona ako vas to zanima sada? Za naš zakon koji smo mi predložili u ime kluba HDZ-a po hitnom postupku Zakon o izmjenama i dopunama o pravima državnih dužnosnika smo za hitni postupak. Za hitni smo postupak svih zakona koji se tiču zakona vezanih za sporazume za EU, a protiv smo Zakona o grobljima, Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti i drugih zakona koje je predsjednik pročitao da vama kao zabrinutom zastupniku to ne moram objašnjavati. Ali vam hvala za brigu. Vi ćete vjerojatno biti za naš zakon za hitni postupak, to smo sigurni. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na koncu vidjet ćemo svi za što ćete glasati. Prelazimo na glasovanje po hitnosti postupka. Molim da se najprije uključimo i da utvrdimo kvorum. 122 je brojka koja mi je pokazana sa galerije. Dakle, ovdje nas ima u dvorani po evidenciji naših ljudi koji zbrajaju ručno, a ovdje piše da je prisutno 113. Vidite kako je sada predsjedavajućem. Sada kada bismo išli provjeravati onda bismo došli do ovog zaključka koji nam je gore dao. Dakle netko opet nije stisnuo. A ja ću uzeti pošto danas glasujemo elektronski, da nas je ovdje prisutno 113. A to sada ne možemo samo tako utvrditi. Dakle prelazimo na glasovanje. 1. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji, P.Z. br. 56.? Molim uključimo se i glasujmo tko je za hitni postupak. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova 115 za, 1 suzdržani, nitko protiv po hitnom postupku je uvršten Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Republike Hrvatske o policijskoj suradnji P.Z. br. 56. Prelazimo na izjašnjavanje o primjeni hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Protokola o povlasticama i imunitetima Centra za provedbu zakona u Jugoistočnoj Europi P.Z. br. 64.? Molim da se uključimo i glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova 116 glasova za, 1 suzdržan, nitko protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Protokola o povlasticama i imunitetima Centra za provedbu zakona u Jugoistočnoj Europi P.Z. br. 64. 3. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o Potvrđivanju sporazuma o uspostavi funkcionalnog bloka zračnog prometa Središnje Europe P.Z. br. 67.? Molim uključimo se i glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 114 glasova za, 1 suzdržan, nitko protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o uspostavi funkcionalnog bloka zračnog prometa Središnje Europe P.Z. br. 67. 4. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori P.Z. br. 57.? Molim da se uključimo i glasujemo. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 33 protiv, suzdržani se inače ne uvažavaju pa ih neću više čitati u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori P.Z. br. 57. 5. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi P.Z. br. 61.? Molim uključimo se i glasujmo. hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 37 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednoj savjetodavnoj službi P.Z. br. 61. 6. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o grobljima P.Z. br. 54.? Molim da se uključimo i glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 34 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o grobljima P.Z. br. 54. 7. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji P.Z. br. 62.? Molim da se uključimo i glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova 86 glasova za, 31 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o prostornom uređenju i gradnji P.Z. br. 62. 8. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti P.Z. br. 65.? Molim da glasujemo također, prije toga se uključimo. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za, 32 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti P.Z. br. 65. 9. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost P.Z. br. 59., pa isto molim da se uključimo i glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 32 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost, P.Z. br. 59. 10, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, P.Z. br. 26 koji je predložio Klub zastupnika HDZ-a? Ovdje bi moglo biti dosta glasova. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, … [[Ne razumije se.]] glasa za, 25 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, P.Z. br. 26 koji je predložio Klub zastupnika HDZ-a. Interesantna situacija, jeste vidjeli. 11, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o radu, P.Z. br. 47 koji je predložio Klub zastupnika HDZ-a. Molim da se uključimo i da glasujemo. … /Buka u dvorani./… Zakon o radu koji ste vi predložili, po hitnom postupku. Tko je za? … /Buka u dvorani./… Molim vas prekinimo glasovanje, vidim da trebam objasnit još jedanput. Ali ja sam to pročitao još jedanput. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o radu, P.Z. br. 47 koji je predložio Klub zastupnika HDZ-a. Šta je sada? Povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, nakon proglašenja rezultata glasanja…
Tko je proglasio rezultat glasanja?
Vi ste proglasili rezultate glasanja.
Nije nikakav rezultat proglašen, ne, ne. Mi smo prekinuli, nije ni označen, ništa jer se nije dobro čulo s moje strane, tako su barem rekli pojedinci, što sam predložio na glasanju. Dakle nema nikakve povrede Poslovnika, niste dobro vidjeli gospodine Lesar ovaj puta.
Radi se o tome da se ne čujete kad govorite…
A čujte ja ne znam šta da radim, da vičem. Pokušat ću bit malo glasniji. Moram si približit očito mikrofon, ali vidite kako to sad izgleda. Ja bih molio službe da ove mikrofone tako urede da se bolje čuje. Dakle, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o radu, P.Z. br. 47 koji je predložio Klub zastupnika HDZ-a. Molim da se uključimo i da glasujemo. Utvrđujem da je većinom glasova, 87 glasova za, 24 protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o radu, P.Z. br. 47 koji je predložio Klub zastupnika HDZ-a. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su i zakoni pod točkama 6., 7. i 13. Konačnog prijedloga dnevnoga reda, ali nose oznaku P.Z.E. pa sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka ne glasujemo. U Konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam i prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Željku Jovanoviću, ministru znanosti, obrazovanja i sporta. O uvrštavanju ove točke u dnevni red sukladno članku 113. Poslovnika ne glasujemo. Pisani prigovor na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnika prigovor na točke 1. i 2. Konačnog prijedloga dnevnog reda koji imate pred sobom, koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za ovu sjednicu? Nema. To su dakle prijedlog za iskazivanje povjerenja magistru znanosti Siniši Hadošu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture i Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavku 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red, ali predlažem ako se slažete da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda koji imate pred sobom. Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade, u skladu s odredbama Poslovnika, članak 180. do 184. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na 1. točku dnevnog reda. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Gospodin zastupnik Dražen Đurović.
Gospodine predsjedniče, … [[Ne razumije se.]] izglasovali, ponovo podsjećam dakle da klub HDSSB-a…
Samo malo, samo malo, jel vi opet, ispričavam se sad ja vama, ali da vas nešto pitam. Predsjedavam ovoj sjednici. Recite da li želite opet govoriti o stanci za klub? Gledajte, po našem Poslovniku članak 223.b piše: Predsjedavajući sjednicom Sabora neće odobriti stanku za sastanak kluba zastupnika ukoliko se zahtjev za stanku podnosi: a) prije utvrđenog dnevnog reda i prijelaza na dnevni red, a mi još nemamo tu situaciju tako da vam ne mogu dati stanku. Ali kada završimo raspravu o aktualnom satu, odnosno kad završi aktualni sat onda ćete to moći tražiti. Hvala lijepa. Samo jedna obavijest. Od današnje sjednice nadalje bit će na displayu rečena imena zastupnika koji su se ne samo prijavili za zastupnička pitanja nego i prijave za raspravu pojedinačnu i u ime klubova. To je novost koja nadam se da će vam dobro doći. Ne znam zašto sada vi gospodine Vinkoviću predlažete da istupite zbog povrede Poslovnika ali izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, članak 223.b: predsjedavajući sjednicom Sabora neće odobrit za stanku za sastanak kluba zastupnika ukoliko se zahtjev za stanku podnosi prije utvrđenog dnevnog reda ili prijelaza na dnevni red. Iz razloga vezanih za rad radnih tijela Sabora i u vezi s istupom ili izjavom zastupnika izvan Sabora. Dakle, naše traženje stanke u ime kluba HDSSB-a ne odnosi se, a smatramo da smo prešli na dnevni red aktualnim satom i sami ste rekli kad završi rasprava na aktualnom satu ne radi se o raspravi nego o pitanjima i odgovorima. Obzirom da pitanje koje je vezano za održavanje komemoracije na Bleiburgu i pokroviteljstva Sabora Republike Hrvatske nad tom manifestacijom traži i raspravu u Saboru, a ne samo odluku predsjedništva Sabora tražim u ime kluba HDSSB-a stanku od 15 minuta.
Ali ja vas opet molim, vi opet volite sebi pravo izvan Poslovnika. Sad ste ponovno pročitali. Molim vas! Ponovno ste pročitali ovo što sam ja pročitao. Ne možete tražiti stanku za klub prije nego rasprava i zastupnička pitanja budu apsolvirana. Jednostavno ne možete. Gledajte ne možete to tražiti po Poslovniku. Hvala vam lijepa gospodine zastupniče.
Ne, ne, tražim obrazloženje Odbora za Poslovnik.
To uvijek možete. Dakle, ja sam vam dao odgovor. Vi ćete tražiti.
Gospodine Kajin samo malo.
Hvala vam. Dobro, to možete tražiti. To vam je jasno. Hvala vam lijepa. O.k. ali pisanim putem.
Molim vas da mi dostavite to mišljenje, da sazovete odbor jer smatram da ova vaša odluka nije po Poslovniku Hrvatskog sabora i da ste trebali odobriti stanku u ime kluba HDSSB-a i otvoriti raspravu.
Ja bih vas samo molio gospodine zastupniče Vinkoviću da to stvarno napravite, da pisani poziv uputite odboru.
Predsjedništvo Sabora ne može donijeti takvu odluku kao što ste donijeli jučer ne konsenzusom nego običnim preglasavanjem.
Molim vas lijepo više o tome ne možemo raspravljati jer niste, ne raspravljate po Poslovniku.
I to je sramotna odluka, potpuno sramotna odluka.
Hvala lijepa. Dakle, završili smo sa aktualnim prijepodnevom. Nastavit ćemo s radom, reći ću vam sada dok pročitam s kojom točkom dnevnog reda, a to je Prijedlog za iskazivanje povjerenja mr.sc. Siniši Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture u 15,15 sati. Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege idemo najprije što se tiče glasovanja na dopune dnevnog reda. Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o zajedničkom provoznom postupku ugovora u obliku razmjene pisama između Europske ekonomske zajednice i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske, Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku ugovora u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku ugovora u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Islanda, Kraljevine Norveške i Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku i odluka zajedničkog odbora broj 3/79. od 23. srpnja 1997. br. 1/2000. od 20. prosinca 2000., br. 1/2001. od 17. lipnja 2001., br. 2/2002. od 27. studenoga 2002., br. 1/2005. od 17. lipnja 2005., br. 2/2005., br. 3/2005. od 17. lipnja 2005., br. 4/2005. od 15. kolovoza 2005., br. 1/2007. od 16. travnja 2007., br. 1/2008. od 16. lipnja 2008. i br. 1/2009. od 31. srpnja 2009. u izmjenama i dopunama Konvencije o zajedničkom provoznom postupku s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 69 2. prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom ugovora u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom i Odlukom zajedničkog odbora br. 1/89. od 3. svibnja 1989., br. 2/95. od 26. listopada 2006. o izmjenama i dopunama Konvencije o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 73. 3. prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 72. 4. prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 74. 5. prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 75. 6. prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 70. 7. prijedlog Zakona o medicinskoj potpomognutoj oplodnji, prvo čitanje, P.Z.E. br. 71. 8. Izvješće o radu pravobraniteljice za osobe s invaliditetom za 2011. godinu – sažetak, Podnositelj pravobraniteljica za osobe s invaliditetom. 9. Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova u 2011. godini – sažetak, Podnositelj pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. 10. Izvješće o radu za 2010. godinu Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga, Podnositelj Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga. 11. Izvješće o radu za 2011. godinu Agencije za zaštitu osobnih podataka, Podnositelj Agencija za zaštitu osobnih podataka. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata primili ste u pretince. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitno postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona? Izvolite gospođa Jadranka Kosor, potpredsjednica Hrvatskog sabora.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Klub zastupnika HDZ-a protivi se hitnoj proceduri za prijedlog zakona pod brojem 6., znači u izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije itd. Predlažemo da zakon ide u redovitoj proceduri kako bismo dakako podrobno mogli i pitati Vladu, ali i razmotriti ovdje u Hrvatskome saboru razloge najavljenom poskupljenju struje o kojem se govori. Ne znamo ni koliko, ali ne znamo ni zašto. Hvala lijepa gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice vi ste govorili u ime kluba HDZ-a, a ja vas informiram da članak 161. Poslovnika Hrvatskog sabora kojeg smo se mi u opoziciji kada smo sudjelovali u radu i donošenju zakona, a tiču se usklađivanja sa pravnom stečevinom EU dakle bili smo uvijek tu da razumijemo hitnost pa ću vam pročitati: "po hitnom postupku donose se zakoni koji se usklađuju s propisom EU ako to zatraži predlagatelj." Hvala lijepa. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Molim da utvrdimo kvorum. Prisustvo u dvorani molim sa galerije. Hvala lijepa. Utvrđujem da nas je prisutnih 107 zastupnika i zastupnica. Ja sada neću čitati cijeli idem redom onaj tekst koji vjerojatno nikom nije bio dopadljiv kada se čitao, imate ga označenog, pročitat ću ga jednom pa ću kazati. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona označen P.Z. br. 69.? Molim da dizanjem ruku. Protiv? Suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 107 glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona označen P.Z. br. 69. Tko je za primjenu hitnog postupka označenog P.Z. br. 73.? Molim da dizanjem ruku. Protiv? Suzdržan? Hvala lijepa. Evo imamo dva nova pristigla zastupnika ili zastupnice. Utvrđujem da je jednoglasno sa 109 glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona označen P.Z. br. 73. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona označenog pod P.Z. br. 72.? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 110 glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten zakon označen pod P.Z. br. 72. Tko ja za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona taj je kratak pa ću pročitati o Potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010.godinu, P.Z. br. 74.? Molim tko je za? Protiv? Sve više i više glasova 107, 109, 110, sada je 111. Dakle utvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakon pod rednim brojem P.Z. br. 74. Peto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade RH i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-BiH u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010.godinu, P.Z. br. 75.? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 111 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj konačni prijedlog zakona označen P.Z. br. 75. O primjeni hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji ne glasujemo sukladno stavku 1. Članka 161. Poslovnika. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Izvolite. Gospodin Dragutin Lesar u ime kluba svog?
Da. Gospodine predsjedniče hvala vam lijepa. Točka 11. predložene dopune dnevnog reda glasi Izvješće o radu za 2010. godinu Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Kako je moguće, na mom papiru je 11? Ne znam. Dobro kod mene je 11. Kako je moguće da u travnju mjesecu 2012. pred Hrvatski sabor dolazi izvješće nekakve državne agencije za 2010. godinu? Ja naprosto ne želim vjerovati da je to bilo u Saboru da vi ne bi bili stavili na dnevni red i prošle sjednice. I molim vas da se vidi ako agencija u zakonu predviđenom roku Saboru nije dostavila izvješća za 2010.da to ne uvrštavamo u dnevni red. To je nedozvoljivo ponašanje. S obzirom da ispred sebe izvješće nemam i ne mogu sada provjeriti kada su ga oni uputili Saboru, ja vas molim da učinite vi to.
Drage volje ću vam gospodine zastupniče Lesar odgovoriti na ovo vaše pitanje. Vaš prijedlog dakle kao što znate mi ovo jedino izvješće koje stavljamo na dnevni red i želimo staviti na dnevni red da se tiče 2010. godine i to je zbog toga što ona nisu raspravljena kada je bilo vrijeme, a to je bilo vjerojatno u drugoj polovici prošle godine. ne bih htio ulaziti u kvalifikacije toga samo kažem kao činjenicu. A drugo, podatke koje treba dobiti ova agencija za rad u 2011.što vi očito želite reći da se bi bilo da se raspravlja će biti gotovo nažalost tek polovicom ove godine i nećemo dobiti taj izvještaj prije to izvješće za 2011. prije. Zato je dobro da mi ipak apsolviramo 2010. godinu. To je odgovor na vaše pitanje zastupničke o tome ćemo se onda izjasniti kada ćemo glasati. Ja sam samo bio dužan to objašnjenje dati. Izvolite gospođo Kosor, potpredsjednice Hrvatskog sabora.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo ja sam htjela u ime svojega kluba pitati upravo ovo isto. Zašto do sada ovo izvješće ako je ono zaista iz 2010.nije bilo uvršteno na dnevni red naših sjednica? Naime ako se radi o zaostacima onda su se svi ti zaostaci trebali na vrijeme uvrstiti u dnevni red. Meni se čini da se radi o nečem drugom. Radi se o tome da mi nećemo imati što raditi jer Vlada kao što znamo nije poslala dovoljan broj akata, dovoljan broj zakona. Vlada radi sporo i neučinkovito i to je razlog da sad stavljamo na dnevni red neke točke koje su očito davno zaboravljene ili su stajale u ladicama. I ja mislim da o tome trebamo otvoriti raspravu također u Hrvatskom saboru jer Vlada, ponavljam, kao što sam učinila puno puta, odgovara Hrvatskome saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I vama ću gospođo potpredsjednice rado odgovoriti na vaše pitanje, rekao bih i prijedlog. Ima negdje oko 30-tak izvještaja… … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, samo vam kažem, vi kažete da nemamo o čemu, ima 30-tak izvještaja za 2010. godinu koje vi niste stavili na dnevni red, sad kad već tako govorimo. Dobro niste vi vodili ali zna se tko je vodio. Rekli smo da se nećemo vraćati u prošlost, barem se ja trudim da se ne vraćamo. To je jedno. Drugo, rad Vlade, a ne bojte se doći će zakonski prijedlozi na vrijeme, imat ćemo itekako puno posla, ne sastoji se samo u predlaganju zakona nego u provođenju zakona. Imamo ih jako puno koje trebamo provoditi, a Vlada prije svega provodi zakona, ali i predlaže nove zakone, naravno sukladno potrebama prakse i života u Hrvatskoj. Tako da je jednostavno ne vidim tu problem, a vidjet ćemo šta će vrijeme donijeti. Mi ćemo glasati dakle o ovom, izjasnit ćemo se. Dakle stavljam na glasovanje da se u dnevni red, jer je tu bilo jedino primjedbi, stavi točka koja glasi Izvješće o radu za 2010. godinu Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga, podnositelj Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Tko je za to da se to uvrsti u dnevni red? Hvala. Protiv? Dakle utvrđujem da je 83 glasova bilo za da se uvrsti u dnevni red, 6 protiv, a to je dakle da se uvrsti izvješće o radu za 2010. godinu Agencije za regulaciju tržišta željezničkih usluga, podnositelj Agencija za regulaciju tržišta željezničkih usluga. Dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Odgađamo raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji dok odbori ne odrade, ne rasprave ovaj zakonski prijedlog.
I na kraju današnjeg glasovanja dužan sam vas izvijestiti kolegice i kolege zastupnici o predloženim zaključcima povodom Godišnjeg izvješća o radu Upravnog vijeća HINA-e od 1. svibnja 2010. do 30. travnja 2011. s nadopunom Izvješća od 1. svibnja 2011. do 31. prosinca 2011. da ćemo glasovati nakon što Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav dostavi mišljenje o predloženom zaključku br. 2. Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. I poštovane zastupnice i zastupnici čestitam vam 1. svibnja Međunarodni praznik rada. Obavještavam vas da sa 4. sjednicom nastavljamo u četvrtak 3. svibnja u 9,30 tako je usuglašeno sa klubovima zastupnika s točkom dnevnog reda prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o učinkovitom korištenju energije u neposrednoj potrošnji, P.Z. br. 70. Hvala vam lijepa. Evo poštovane kolegice i kolege sada idemo na najprije dopunu dnevnog reda koji ću predložiti, a iza toga ćemo ići na glasovanje i napominjem da ćemo i raspravu provesti još o jednom pitanju, ali to kada završimo dopunu dnevnog reda. Na temelju članka 204.stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Kraljevine Španjolske o borbi protiv kriminala i o sigurnosnim pitanjima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 80, 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Kazahstan o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, terorizma i drugih oblika kaznenih djela, s Konačnom prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 79, 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola kojim se mijenja i dopunjuje sigurnosni dodatak Sporazumu između stranaka Sjevernoatlantskog ugovora o suradnji vezano uz atomske podatke, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 86, 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 78, 1. Prijedlog Zakona o poticanju zapošljavanja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 82, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 76, 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o podjeli trgovačkog društva HŽ-Hrvatske željeznice d.o.o., s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 84, 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o tržištu električne energije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.85, 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 81, 10, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenoj statistici, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 83, 11, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, prvo čitanje, P.Z. br. 77, 12, Prijedlog odluke o donošenju Prostornog plana Parka prirode Vransko jezero, 13, Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnoj misiji Ujedinjenih naroda u Sirijskoj Arapskoj Republici, 14, Izvješće o radu Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti za 2011. godinu, 15, Prijedlog zaključka o potpori međunarodnoj inicijativi o ustanovljenju 5. studenoga svjetskim danom romskog jezika, predlagatelj svi klubovi zastupnika odnosno Sabor, 16, Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Programskog vijeća HRT-a, 17. a) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Vijeća za elektroničke medije i b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Vijeća za elektroničke medije. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedloge akata primili ste u pretince. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Izvolite, gospođa potpredsjednica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Klub HDZ-a protivi se svim prijedlozima zakona koje treba donijeti u hitnoj proceduri. Osobito bih istaknula donošenje Zakona o poticanju zapošljavanja koji ide u hitnu proceduru, Zakona o dopuni Zakona o podjeli trgovačkog društva HŽ-Hrvatske željeznice zato što je među ostalim Vlada prekinula socijalni dijalog. Mi smo danas čuli da pet sindikalnih središnjica nije željelo doći na sjednicu Gospodarsko-socijalnog vijeća zbog nekih prethodnih odluka Vlade, kao što su odluke o poskupljenju plina, struje itd. koje su bile donesene bez konzultacija sa socijalnim partnerima, dakle bez odluka Gospodarsko-socijalnog vijeća. I zbog toga se žestoko protivimo da se ovi zakoni donesu u hitnoj proceduri jer se radi naravno o sudbinama među ostalim i ljudi koji su zaposleni u Hrvatskim željeznicama. Ali isto tako primjerice, izvlačim još jedan primjer, da i Zakon o oružju odnosno njegove izmjene idu u hitnu proceduru. Pa dakako da sve ovo ponovo prijedlozi Vlade da se zakoni donose u hitnoj proceduri govore o izvanrednom stanju koje Vlada u Republici Hrvatskoj, a svi znamo da to tako baš nije, doduše da je teško, da se živi teško zbog odluka Vlade, ail svejedno treba dati zastupnicima da rasprave, ali isto tak socijalnim partnerima Vlade Republike Hrvatske da kažu svoje mišljenje o ovim prijedlozima. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Javio se i gospodin zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rade isto tako se protivimo donošenju zakona po hitnom postupku upravo zbog toga što se evo već treći mjesec za redom onemogućuje kvalitetna i dobra rasprava, s tim da iz toga možemo izuzeti zakone P.Z. br. 78 i P.Z. br. 82. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Klub zastupnika HDSSB-a također se protivi nastavku prakse stavljanja zakonskih prijedloga u hitni postupak, pogotovo tamo gdje za to nema nikakvog razloga. Da ne navodim posebno sad svaki od ovih članaka, ali evo čak i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju stavlja se u hitni postupak, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o tržištu električne energije u hitni postupak, a osobito Prijedlog zakona o dopuni Zakona o podjeli trgovačkog društva Hrvatske željeznice. Nema razloga, ne može se dolazit do kvalitetnih rješenja kroz proceduru hitnih postupaka donošenja zakona. To smo se već više puta uvjeravali i u slučaju prošle Vlade. Nastavljati sa jednako lošom praksom čak rekao bih idete i korak dalje.
Hvala lijepa. Ali prije nego dam riječ gospodinu potpredsjedniku Vlade Nevenu Mimici, ja ću pročitati članak 161. stavak 1. Poslovnika Hrvatskoga sabora koji kaže: po hitnom postupku donose se zakoni koji se usklađuju s propisima EU ako to zatraži predlagatelj. Jedan od tih zakona je i zakon koji se tiče izmjena Zakona o oružju. Gospodine potpredsjedniče, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Vlada ostaje pri prijedlogu da se ovih 10 prijedloga zakona za koje je predložila da se obavi hitan postupak u prvom i drugom čitanju da ostaje pri tome da to tako Hrvatski sabor i prihvati. Od 10 zakona 3 zakona su potvrđivanje, odnosno ratifikacija sporazuma koja po svom sadržaju, po prirodi svog sadržaja ide u hitan postupak. Začuđuje nas da netko može biti protiv hitnog postupka u utvrđivanju poticajnih mjera za zapošljavanje u situaciji u kojoj jesmo. Držimo da takav zakon zbilja zaslužuje i potrebno je donijeti ga u hitnom postupku. Ne možemo prihvatiti tvrdnju da je Vlada prekinula socijalni dijalog i rad Gospodarsko-socijalnog vijeća jer taj prekid nije došao od strane Vlade nego od strane sindikata i to ne može biti razlog za protivljenje hitnoj proceduri. Zakon o oružju, Sabor u prošlom sazivu je obavio prvo čitanje ovoga zakona, zbog proceduralnih poslovničkih razloga ne može se nastaviti samo sa drugim čitanjem u novom sazivu, prema tome predložili smo hitan postupak uzimajući u obzir prethodno obavljenu raspravu o ovom zakonu u prošlom sazivu Hrvatskoga sabora. A sve drugo, od ovih 10 kad se zbroji ostaje ovaj zakon koji je za usklađivanje s EU, prema tome tu i po Poslovniku hitan postupak kojeg Vlada zatraži se prihvaća. Prema tome, za svih 10 zakona ostajemo pri hitnom postupku.
Hvala lijepa. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Najprije bih molio da se utvrdi kvorum. Evo u dvorani nas je prisutno 112. Hvala lijepa. Pitam tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Kraljevine Španjolske o borbi protiv kriminala i o sigurnosnim pitanjima, P.Z. br. 80. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 90 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Kraljevine Španjolske u borbi protiv kriminala i o sigurnosnim pitanjima, P.Z. br. 80. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Kazahstan o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine, opojnim drogama i psihotropnim tvarima, terorizma i drugih oblika kaznenih djela, P.Z. br. 79.? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova za u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Kazahstan o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, terorizma i drugih oblika kaznenih djela, P.Z. br. 79. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju protokola kojim se mijenja i dopunjuje sigurnosni dodatak Sporazuma između stranaka Sjevernoatlantskog ugovora o suradnji vezano uz atomske podatke, P.Z. br. 86.? Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku sa 112 glasova za uvršten Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju protokola kojim se mijenja i dopunjuje sigurnosni dodatak Sporazumu između stranaka Sjevernoatlantskog ugovora o suradnji vezano uz atomske podatke, P.Z. br. 86. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju P.Z. br. 78.? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova sa 94 glasa za i 9 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju, P.Z. br. 78. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o poticanju zapošljavanja, P.Z. br. 82.? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 88 glasova za, 3 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o poticanju zapošljavanja, P.Z. br. 82. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, P.Z. br. 76.? Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova u dnevno red po hitnom postupku sa 81 glasom za, 31 protiv uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, P.Z. br. 76. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o podjeli trgovačkog društva HŽ - Hrvatske željeznice d.o.o., P.Z. br. 84.? Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 32 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o podjeli trgovačkog društva HŽ- Hrvatske željeznice d.o.o., P.Z. br. 84. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopunama Zakona o tržištu električne energije, P.Z. br. 85.? Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 32 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o tržištu električne energije, P.Z. br. 85. O primjeni hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju, P.Z.E. br. 81. i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službenoj statistici, P.Z.E. br. 83. ne glasujemo sukladno već pročišćenom članku 161. stavku 1. Poslovnika. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka koje recimo nisu zakoni nego su prijedlozi odluka, ono što sam pročitao? Imate pred sobom. Hvala. Dnevni red je dopunjen. Prije nego završimo imam jedan prijedlog. U srijedu 9. svibnja ove godine u 11,00 sati u Topuskom se održava Svečana akademija povodom 67. obljetnice pobjede nad fašizmom Dana Europe i oslobođenja Domovine Hrvatske i glavnog Grada Zagreba i 68. obljetnica 3. zasjedanja ZAVNOH-a u Topuskom pod pokroviteljstvom Hrvatskoga sabora u organizaciji Saveza antifašističkih boraca i antifašista RH iz Sisačko-moslavačke županije. Vjerujem da ste primili pozivnice, ali s obzirom da je u srijedu i sjednica Hrvatskoga sabora predlažem da na Svečanu akademiju idu predstavnici klubova zastupnika i ja kao predsjednik Hrvatskog sabora, odnosno predstavnik Sabora. Tako da možemo ovdje raditi i donositi odluke, a da na primjeren način obilježimo godišnjicu. Jeste suglasni sa time? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Hvala vam lijepa. Završili smo s radom ovog tjedna, a nastavljamo 9. svibnja u 9,30 sa točkom dnevnog reda prijedlog Zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji. Hvala vam.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Pa kao i toliko puta do sada u vrijeme uvrštavanja točaka, odnosno zakona u dnevni red klub Hrvatske demokratske zajednice se protivi hitnome postupku. Mogu iznijeti samo ponovo iste argumente. Ima se dojam da živimo u izvanrednom stanju. Tražimo ponovo da Vlada skine hitnu proceduru kako bismo na miru mogli raspravljati, ali kako bi i javnost, a pogotovo stručna javnost imala vremena dati svoje mišljenje. Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče.
Ja sad ne znam gospođo potpredsjednice osim izuzetno, a ja ovdje ne vidim. Ovo što sam ja pročitao s time da Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora ide u dva čitanja. Samo malo, molim vas. Sada je govorim. Dva čitanja što nije jako, jako dugo išlo u dva čitanja. Nije uopće išlo, išlo je uvijek jedno čitanje uz sve ove izmjene i dopune od 2000. na ovamo. Možda je tu bila uključena i Vlada iz 2000. do 20003., tj. Sabor od 2000. do 2003. Sad to nisam provjeravao ali je moguće, ali sad ne idemo. Imamo dva zakonska prijedloga koja sam pročitao, a to su ova prva broj P.Z.E. broj 89., 88. koji se tiču usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije. To sam pročitao da ne bi bilo zabune, da ne bih naprosto nikome davao materijal, pa ni vama iz oporbe a to je da se o tim zakonima ne izjašnjavamo jer je tu poslovnička odredba da ide po hitnom postupku. I ja ne vidim zapravo gdje se ovdje, ja zapravo ne vidim ni jedan zakon da ide po hitnom postupku a da nije poslovnički utemeljen na način da ga uopće ovdje nema kao takvog. Tako da mi je žao što ste vi sad intervenirali jer niste imali razloga. Onda recite ako nije točno. Ali dobro, mislim ovo je novi Sabor, novi saziv Sabora pa svi se prilagođavamo. Još jednom pitam ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Gospodin zastupnik Dragutin Lesar, izvolite. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar imate riječ drugi puta.
Hvala kolega Silvano. Gospodine predsjedniče, samo jedno pojašnjenje u vezi točke 4. dopuna dnevnog reda je li se tu dogodila štamparska pogreška ili doista Izvješće o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2005. do 2008. Sad smo svi 2012., a dobivamo izvješće od 2005. do 2008. Nije to možda do 2011., 2012.?
Nije.
Nije?
Ali vjerojatno ima razloga zašto se to podnosi.
Vjerojatno ima, ali ovo je idealna tema za raspravu što je bilo između 2005. i 2008.
Čujte to ćemo vidjeti kad
Ali jel možemo dobiti onda od '95. do 2005.? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, hvala.
Gospodine zastupniče hvala vam lijepa. Utvrđujem dnevni red je dopunjen. Evo primakli smo se završetku rada, ali molim vas prije nego što završimo s radom ovog tjedna jedna obavijest, obavijest mene kao predsjednika Hrvatskog sabora, tiče se našeg rada, tiče se rada radnih tijela odbora. Predsjednik Sabora usklađuje rad radnih tijela. Ja sam uputio pismo 24. prošlog mjeseca svim predsjednicima radnih tijela gdje sam zamolio temeljem Poslovnika da se sjednice radnih tijela sazivaju na način da se održavaju ponedjeljkom i utorkom radi toga da bi se moglo i mogao odvijat zakonodavni proces sada kada smo prestali raditi intenzivno i masovno na usklađivanju zakonskih prijedloga Hrvatske sa pravnom stečevinom EU, da odbori mogu organizirano i sustavno raditi jer je to vrlo bitno da bi nakon pripreme kvalitetne i obavljenog posla na radnim tijelima se mogli lakše raspraviti i donositi zakon na plenarnoj sjednici i biti kvalitetniji ti zakoni. Vidio sam, uočio sam, vidim na tablama kad ovdje ulazim da se toga jedan dio predsjednika odbora drži, drugi ne. Ja bih molio da već od sada nadalje ima, Stručna služba radi evo i sada, svi tajnici odbora su na svojim radnim mjestima, da predsjednici radnih tijela sazivaju odbore za ponedjeljak i utorak jer točke koje smo danas dopunili su razlog da se tako i čini. S radom nastavljamo u srijedu 16. svibnja u 9,30 s raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosnoj zaštiti pomorskih brodova i luka, P.Z. br. 76. Doviđenja, vidimo se. Hvala vam za suradnju ovaj tjedan, vidimo se u srijedu odnosno prije na odborima.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. U ime Kluba zastupnika HDZ-a iznosim prigovor na hitnost postupka vezan za Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Puno puta sam ponavljala u ime kluba zašto se protivimo hitnom postupku, dakle ovo je iznimno važan zakon i predlažem da Vlada povuče hitnost donošenja i da idemo u redovitu proceduru. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Nitko se drugi ne javlja. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Molio bih da najprije utvrdimo kvorum. Hvala lijepa. Utvrđujem da nas u dvorani ima 108 za glasovanje. Prelazimo na izjašnjavanje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti, P.Z. br. 91? Molim dizanjem ruku. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, sa 91 glasom za i 17 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zdravstvenoj zaštiti, P.Z. br. 91. Dalje, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije koji se odnosi na dio višekorisničkog programa za nuklearnu sigurnost i zaštitu od zračenja u okviru instrumenta pretpristupne pomoći za 2011. godinu (decentralizirano upravljanje, P.Z. br. 90. Molim tko je za? Protiv? Utvrđujem da smo ovaj konačni prijedlog da se uvrsti u dnevni red po hitnom postupku donijeli jednoglasno sa 108 glasova. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Nema. Utvrđujem da je dnevni red dopunjen. Kao što je uobičajeno, poštovane kolegice i kolege, prelazimo na završni dio rada tijekom tjedna na način da idemo najprije na dopunu dnevnog reda pa ćemo onda na glasovanje koje neće biti dugo jer ima nekoliko točaka samo. Dakle na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2011. godinu, 2. Prijedlog odluke o Stručnoj službi Hrvatski sabora i 3. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Prijedloge akata primili ste. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red predloženih točaka? Nema. Onda utvrđujem da je dnevni red dopunjen.
Poštovani gospodine predsjedniče, klub HDZ-a protivi se, a razloge smo navodili ranije već za ove hitne procedure, da se zakon po kojem se preuzimaju dionička društva, moram napomenuti da na nekim odborima taj zakon još nismo ni vidjeli niti smo raspravljali, protivimo se da se tako ozbiljna tema uopće predlaže da se donese po hitnom postupku.
Hvala. U ime predlagatelja zakonskog prijedloga gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Mi ne odustajemo od hitnog postupka s obzirom da se radi o važnim gospodarskim razlozima zašto bi taj zakon trebalo donijeti po hitnom postupku. Dapače, trebalo ga je donijeti već i ranije jer se ovdje radi ne o preuzimanju u klasičnom smislu riječi trgovačkih društava nego kada se dolazi u posjed 25%+1 dionicu na druge načine, a to je kada jedinice lokalne samouprave na takav način dolaze zbog nagodbi u takvu poziciju odnosno ubuduće kada će se zbog nagodbi dolaziti u situaciju da će vjerovnici ulaskom u trgovačko društvo prelaziti 25%+1 dionicu.
Hvala. Čuli smo obrazloženje predstavnika predlagatelja, odnosno predstavnice. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Najprije da utvrdimo kvorum. Gospodina Marića molim da nas izvijesti koliko nas je ovdje prisutno zastupnika i zastupnica. 120. Molim da se dizanjem ruku izjasnimo tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o preuzimanju dioničkih društava, P.Z. br. 93. Hvala. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, sa 81 glasom za, 40 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o preuzimanju dioničkih društava, P.Z. br. 93. Ima li tko primjedbe na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Hvala. Utvrđujem dnevni red je dopunjen. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo s radom 4. sjednice Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam premijera gospodina Zorana Milanovića i njegove suradnike. Dozvolite mi da najprije obavimo dopunu dnevnog reda. Dakle, na temelju članka 204. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem sljedeću dopunu sa 7 novih točaka. 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja Mihaelu Zmajloviću za obavljanje dužnosti ministra zaštite okoliša i prirode, 1. Prijedlog Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama, prvo čitanje, P.Z. br. 95, 1. Prijedlog Zakona o kriterijima za sudjelovanje u tripartitnim tijelima i reprezenta aktivnosti za kolektivno pregovaranje, prvo čitanje, P.Z. br. 96, 1. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o upravljanju državnom imovinom, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 97, 1. Godišnje izvješće o radu Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave za 2011. godinu, 1. Izvješće Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2011.godinu, 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Za donošenje po hitnom postupku od ovih 7 točaka predložen je jedan zakon i to Prijedlog zakona o izmjeni zakona o upravljanju državnom imovinom s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 97. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženog zakona? Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Molio bih da utvrdio najprije kvorum, ručno ćemo glasovati. 87. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni zakona o upravljanju državnom imovinom, P.Z. br. 97. neka digne ruku molim? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova sa 81 glasom za i 7 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o upravljanju državnom imovinom. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih šest točaka? Nema. Utvrđujem dnevni red je dopunjen.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pa govorim u ime kluba HDZ-a mi se protivimo hitnom postupku za točke 2., 3.i 4. posebice točke 3. i 4. jer prema jučerašnjoj izjavi ministra pravosuđa on je kazao da ti zakonski prijedlozi nisu usuglašeni da nije došlo mišljenje Europske komisije budući da se radi o zakonima koji su bili dio pregovora koji su i trenutno pod monitoringom, smatramo da ne samo da nije dobro da se donose po hitnom postupku nego smatramo da uopće nisu zreli da se stavljaju na dnevni red Hrvatskog sabora.
Hvala. Želi li predstavnik Vlade tj. predlagatelja uzeti riječ? Izvolite, potpredsjednik Vlade gospodin Neven Mimica.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Vlada ostaje pri prijedlogu da se svi predloženi zakoni koji su predloženi po hitnom postupku da se zadrže u tom statusu da se obavi hitan postupak u odnosu na protivljenje tom hitnom postupku u pogledu ovršnih zakona. Znate svi da je na snazi odgoda početka primjene Zakona o javnim ovršiteljima. Ovim zakonima se i koja bi inače istekla 15. srpnja, ovim zakonom se predlaže produljenje te odgode do 15. listopada, a u međuvremenu će se zavisno od konzultacija sa nadležnim tijelima EU predložiti odgovarajuće rješenje za sustav ovrhe u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Više rasprave nema što se vas tiče i predstavnika Vlade. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Najprije da utvrdimo kvorum. 128, hvala. Idemo redom. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji sporazum o financiranju 2007.-2010.,P.Z. br. 102? Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj konačni prijedlog zakona. Dalje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o pučkom pravobranitelju, P.Z. br. 99? Tko je protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za, 49 protiv, po hitnom postupku uvršten u dnevni red Konačni prijedlog zakona o pučkom pravobranitelju, P.Z. br. 99. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Ovršnog zakona? Protiv? Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 48 protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama Ovršnog zakona, P.Z. br. 101. I četvrto, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima, P.Z. br. 100? Protiv? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 47 protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o javnim ovršiteljima, P.Z. br. 100. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u? nema. Utvrđujem da je dnevni red dopunjen.
Dobro jutro i dobar dan, poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom parlamentu, poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom parlamentu. Zasjeda Hrvatskoga sabor, imate pročišćeni dnevni red i idemo po dnevnom redu. Poštovani zastupnik Lesar. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Prije dva dana 18. lipnja obratio sam se pisanim putem predsjedniku Hrvatskoga sabora protestirajući zbog činjenice da na dnevni red ove sjednice nije uvršten Prijedlog zakona izmjena i dopuna Zakona o HRT-u koji je u proceduru upućen još 10. travnja ove godine, a sjednica ova sjednica započela je 18. travnja. Imamo situaciju da je Vlada svoj prijedlog zakona uputila u proceduru 14. lipnja, da je Sabor njezin prijedlog kao dopunu dnevnog reda uvrstio 15. lipnja, a već 20.lipnja o njemu raspravljamo. S obzirom da se i Vladin prijedlog i naš prijedlog zakona odnose na istu temu, isti zakon, otprilike sličnog sadržaja i jedan i drugi u prvom čitanju smatramo da bi bilo izuzetno dobro da i naš prijedlog zakona bude uvršten u dnevni red danas i odmah i da se obavi objedinjena rasprava o oba prijedloga. S obzirom da člankom 204. stavkom 2. Poslovnika o radu Hrvatskog sabora takva mogućnost postoji, tražim da se naš prijedlog zakona uvrsti u dnevni red ove sjednice.
Poštovani zastupniče Lesar, jeste bili u sabornici kada smo utvrđivali dnevni red ovaj koji danas imamo? Bili ste. Bilo je logično da tada zamolite predsjednika Sabora i Sabor da vašu primjedbu i vaš prijedlog uzme u obzir. Sada imamo utvrđeni dnevni red i molim da raspravljamo po dnevnom redu i odlučujemo po dnevnom redu. To je u skladu sa člankom 204. važećeg Poslovnika Hrvatskog sabora. Hvala vam lijepa. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] dakle, u skladu sa člankom 223.a Poslovnika o radu Hrvatskog sabora tražim 10 minuta stanke kako bi se klub dogovorio o daljnjem nastavku sudjelovanja u raspravi.
Hvala lijepa. Tko još traži? Izvolite.
Klub HDSSB-a traži stanku od 10 minuta.
Hvala lijepa. Također klub HDZ-a. Još netko? Dajem stanku od 10 minuta. Nastavljamo sa radom u 9,45. Hvala lijepa. Završili smo sa stankom i predlažem da čujemo razloge kluba Hrvatskih laburista i poštovanog zastupnika Dragutina Lesara.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Najprije ću odgovorit na pitanje koje mi je postavio potpredsjednik. 18. travnja kada je započela ova sjednica i kada smo utvrđivali dnevni red sjednice nije bio ispunjen ni onaj poluformalni uvjet iz članka 203. Poslovnika, a to je 30 dana da bi zahtijevao uvrštavanje našeg prijedloga zakona u dnevni red. U petak kada je bila vršena dopuna dnevnog reda vladinim prijedlogom istina je, nisam bio upoznat s činjenicom da ni nakon 66 dana ne samo da naš prijedlog nije uvršten u dnevni red nego predsjednik Sabora prijedlog zakona nije uputio ni u proceduru, nije ga dostavio saborskim zastupnicima. Zbog toga sam prije dva dana pisanim putem od predsjednika Sabora tražio upućivanje našeg prijedloga zakona u proceduru. Odgovor nisam dobio nikakav, jedino mjesto reagiranja je kada sjednica Sabora se nastavlja. Što radimo gospodine potpredsjedniče? Imamo produženu sjednicu Sabora od 18. travnja. Vjerojatno ćemo uvesti praksu da u toku jedne kalendarske godine imamo samo dvije sjednice, od 15. siječnja do 15. srpnja i od 15. rujna do 15. prosinca kako bi se izbjegla aktualna prijepodneva, poštedilo članove Vlade i premijera neugodnih pitanja, ali što je još bitnije kako bi se prema odredbama Poslovnika koji očito neće biti promijenjene, našao način, zadržao način opstruiranja oporbenih prijedloga jer prema postojećem Poslovniku, a ova situacija vam je dokaz, oporbeni prijedlozi ne šalju se u proceduru ni nakon dva i više mjeseca od kad su predani, ne uvrštavaju se u dnevni red jer se zloupotrebljava i koristi odredba Poslovnika 30 dana prije sazivanja sjednice. Dakle ako želimo nešto dobiti na dnevni red 15. siječnja moramo prijedlog zakona predložiti, podnijeti u proceduru najkasnije 15. prosinca jer ćemo imati samo dvije sjednice. Pa kada i nešto oporbeno bude uvršteno u dnevni red onda se rasprava ne otvara mjesecima, pa onda Vlada ne daje mišljenje, e onda je to parlamentarnoj većini izgovor da se ne može otvoriti rasprava pa kada Vlada i da mišljenje onda opet rasprava čeka nekoliko mjeseci. Ili se primjenjuje drugi način, o istoj temi, o istom zakonu, Vlada predloži svoj zakon, oporbeni se ne uvrsti u dnevni red, Vladin se usvoji i onda nakon što vladin prijedlog bude u Saboru usvojen onda se stavi na dnevni red oporbeni prijedlog. Od koga ste takvu praksu preuzeli, čiju praksu nastavljate? Nakon osam godina kada je HDZ to isto radio i vi bili nezadovoljni time, u najboljim manirama nastavljate isto ponašanje. U čemu je razlika između bivših i sadašnjih? Prošli put smo u petak čuli da se u nekim imenovanjima, izborima klub SDP-a dogovarao samo sa klubom HDZ-a u ime cijele oporbe oko, bilo je ako se ne varam Antikorupcijsko nacionalno vijeće u pitanju. Pa onda javno recite nećemo dozvoliti oporbu predlaganje zakona jer ćemo sazivat samo dvije sjednice godišnje. Neće biti više nego dva aktualna prijepodneva i zaboravite svaku nadu da oporbeni prijedlog zakona bude uvršten na dnevni red u primjerenom, civilizacijskom, razumnom roku. Triput sam dosad pitao, nitko nikad nije odgovorio zašto nije formirano Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa. Šest mjeseci je prošlo novog saziva Sabora, jedva smo vanjske članove Antikorupcijskog nacionalnog vijeća imenovali, nema sjednica tog vijeća, Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa nema. I na kraju pitam, što je značio poziv premijera na početku, na konstituirajućoj sjednici da poziva oporbu na dogovor, na konsenzus o važnim nacionalnim pitanjima. Da li je HRT položaj, status, stanje, upravljanje od nacionalnog interesa? Da. I što vladajuća većina, bojkotira oporbeni prijedlog o istom zakonu ne samo da se stavi na dnevni red, nit se ne pusti u proceduru kako bi se mogla dva različita koncepta, rješavanje istog problema jer smo problem locirali isto, ponudili dva drugačija rješenja. O tome se ne smije raspravljati jer se koriste poslovničke mogućnosti bojkotiranja takvog pristupa. Toliko o iskrenosti poziva vladajuće koalicije nama u oporbi da su spremni s nama dogovarati najvažnije stvari. Znam, parlamentarna većina može sve. Dokazujete mišiće i nadalje, ali nema nikakve razlike između ovih osam godina parlamentarne prakse i ovih šest mjeseci ako ovako nastavite.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu u ime kluba HDSSB-a i poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici. Nema nikog iz Vlade u ovom trenutku, ali evo imajući u vidu Poslovnik o radu Hrvatskoga sabora podupiremo ovaj prijedlog da se objedini ova javna rasprava o izmjenama Zakona o HRT-u, bez obzira da li je Vlada imala vremena u ovih nekoliko mjeseci, dakle od 10.4. dati svoje mišljenje i na taj način pokazati evo da je stalo vladajućoj većini i do mišljenja opozicijskih stranaka, a imajući u vidu da upravo danas raspravljamo o izmjenama Zakona o HRT-u. Inače, ovaj sadašnji zakon koji se nalazi u saborskoj proceduri, dakle kojeg je Hrvatskom saboru uputila hrvatska Vlada, a i ne čudi jer evo već unazad nekoliko zakona pokazano je da zakoni koje upućuje Hrvatska vlada su napravljeni ad hoc, da ne predstavljaju niti cilj niti strategiju. Međutim, ovaj zakon ima, ove izmjene zakona imaju jasan cilj. Tako da ukoliko usvojimo taj zakon, ukoliko vladajuća većina digne ruku za taj zakon vjerojatno više hrvatski građani neće moći vidjeti nitijednog saborskog zastupnika ovdje u Hrvatskom saboru, saborskog zastupnika koji ima drugačije mišljenje od Hrvatske vlade jer ovim zakonom Hrvatska televizija i Hrvatska radiotelevizija i Hrvatski radio postaju partijska televizija, televizija kukuriku koalicije u ovom trenutku. Nakon izbora televizija postat će vjerojatno televizija onih koji dođu na vlast i ovakve izmjene i ovakvo imenovanje ravnatelja Hrvatske televizije i glavnih urednika koji će se ponovno birati po političkoj podobnosti ne po svojoj stručnosti ovo podsjeća na jedno vrijeme početaka televizije ovdje u Hrvatskoj, početaka medija u Hrvatskoj ali isto tako i u svijetu. To je jedan obrazac kojeg je smislio tamo još negdje '33. jedan ministar propagande, na svu sreću poraženog svjetskog režima nacizma, Goebbels. Dakle, ovo je izuzetno loš zakon, zakon kojeg ne podupire niti Europska komisija
Kolega Vinković
Ja pričam upravo, ja pričam gospodine potpredsjedniče
Ali mogu li vam nešto reći? Samo mi dajte jedan časak.
Ajde zaustavite mi vrijeme.
Što ćete govoriti kad budete raspravljali o zakonu?
Nešto sasvim drugo.
Dobro. Ali sad govorite o zakonu pa molim da govorite po nekom redu.
Ja upravo pokušavam evo s ove govornice u ime kluba HDSSB-a upozoriti da se objedini ova rasprava o dva zakona bez obzira što Vlada nije dala mišljenje, a kad bih se htio našaliti mislim da će nam u budućnosti i središnji Dnevnik izgledati ovako kao što je to bilo prije u onom sistemu. Ovaj put neće biti drug Mika Špiljak nego će biti drug Milanović pa ćemo onda kao u onim humorističnim serijama BBC imati onaj uglazbljeni pljesak. Pa će on prerezati negdje vrpcu, postaviti kamen temeljac, a nitko, niti jedna opozicijska stranka neće imati na toj "katedrali duha", kao što je to Vrdoljak nazvao, neće imati šansu progovoriti jer to očigledno ministru propagande, budućem ravnatelju HRT-a neće biti nimalo drago postaviti niti u središnji Dnevnik niti u jednu emisiju kao što je tip "Otvoreno" itd. Pa će vjerojatno Hloverka Novak-Srzić u emisiju "Otvoreno" pozvati samo članove kukuriku koalicije i onda će oni i u toj emisiji vjerojatno i posvađati jer koliko sam čuo većina stranaka nije za ovakav jedan izuzetno loš zakon. Dakle, ja ću samo reći da evo sloboda partiji i duginim bojama, ali da ovaj zakon, to se posebno odnosi na vas iz SDP-a, ne smijete poduprijeti jer što će se desiti kada dođu idući izbori tada ćete dizati ruku protiv ovakvog zakona kojeg
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme.
Gušenje demokracije i gušenje Hrvatske radiotelevizije.
Hvala lijepa. Sljedeći, a pardon, ispričavam se. Ispravak netočnog navoda poštovanog zastupnika Damira Kajina.
Nazvati ovaj zakon Goebbelsovim je kao reći da je HDSSB jedna rasistička stranka. Niti je zakon goebbelovština niti itko za HDSSB može reći da je to rasistička stranka. Za pojedince je druga stvar, za kolektiv je jednostavno takva jedna dikcija je nedopustiva.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Članak 214., ali ja moram priznati da nisam uopće razumio kolegu Kajina što je on htio reći … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Onda niste razumjeli niti povredu Poslovnika.
Niti je to bio ispravak netočnog navoda niti sam ja spominjao rasizam i rasistički zakon [[Upadica Kajin: Goebelsa, Goebelsa.]] Pa Goebels je bio ministar propagande.
Molim vas, molim vas! Kolege zastupnici, poštovani kolega lijepo vas molim zadržimo saborsku raspravu u okvirima Poslovnika. Nema povrede Poslovnika. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, kolega Vinkoviću dozvolite da Sabor radi u atmosferi tolerancije u skladu sa Poslovnikom. Sami ste rekli da niste razumjeli pa onda ne možete ni znati u čemu se sastoji povreda Poslovnika. Hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas kolega! Molim vas kolege, molim vas, dozvolite da radimo. Sljedeći klub koji želi govoriti vezano za dnevni red je klub HDZ-a i u ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mi u HDZ-u podupiremo ovaj prijedlog naših kolega iz Stranke laburista. Samo ću podsjetiti da ovaj, kao što smo ga već nazvali ad hoc zakon, da se donosi i bez medijske strategije i bez ostalog paketa zakona koji su vezani za medije, Zakona o elektroničkim medijima, Zakona o medijima, Zakona o HINA-i. Što je recimo sa Vjesnikom? Zar to nije trebalo se hitno raspraviti u ovom Saboru kada smo sazivali i upozoravali na propadanje njenog kulturnog brenda? Prisjetimo se donošenja i usuglašavanja sadašnjeg Zakona o HRT-u, procedura je trajala 5 mjeseci jer se željelo donijeti što bolji dokument i željeli smo se svi oko toga složiti. Čemu panika? Zašto se ne može uvrstiti i na ovu sjednicu kad već nemamo ni strategije, ni jasnih pokazatelja ni jasnog cilja kojim se ovim izmjenama zakona hoće ići osim toga da se na HRT-u stvori potpuna politička kontrola vladajuće koalicije? Zašto onda, ako je već tako, ako je već takva intencija vladajuće koalicije da stvori određeno jednoumlje u svim upravljačkim tijelima HRT-a zašto onda nemamo bar mogućnost nekakvog paralelnog prijedloga pa se možda u konkretnoj raspravi u ovom prvom čitanju izrode i nekakvi kvalitetniji prijedlozi? Mislim da to svi trebamo imati na umu, nije ovaj zakon nešto što se donosi za godinu, dvije, tri. Vidite da i komentari Europske komisije su vrlo upozoravajući i da se ovaj zakon treba donositi sa posebno, sa posebnom osjetljivošću. Prisjetite se onog zakona, važećeg zakona koji je u ovom visokom domu donesen jednoglasno, zato što je respektirao stavove svih klubova zastupnika, a ne zato što je imao intenciju stvarajući, stvaranja vladajuće dominacije u svim tijelima Hrvatske radiotelevizije. Hvala.
Hvala i vama. Još jedanput, prijedlog se ne može uvrstiti u dnevni red zbog odredaba važećeg Poslovnika Hrvatskog sabora i to odredbe članka 204. stavka 3., nije u skladu sa Poslovnikom dostavljeno. Drugo, iz Ureda predsjednika republike, predsjednika sabora obavijestili su nas pismo poštovanog zastupnika Lesara nije stiglo u ured. S obzirom da smo, molim, što želite?
Rekli ste da pismo koje sam uputio predsjedniku sabora nije stiglo u Ured predsjednika sabora, jesam dobro razumio?
Jest, i što želite?
Pa je li moguće da od urudžbenog zapisnika do ureda predsjednika dva dana pismo ne dođe, molim vas? Jel to moj propust ili propust službe sabora?
Gospodine zastupniče, dao sam… Ja sam… Dobro.
I drugo niste u pravu da ne postoje poslovnički uvjeti, ne postoji politička volja i hrabrost da uvrstite u dnevni red. Tako to recite, nemojte se izgovarati na Poslovnik. Nemate petlje, petlje nemate da to uvrstite u dnevni red. Priznajte da nemate političku petlju.
Poštovani zastupniče završili smo raspravu. Hvala vam lijepa. Dozvolite da radimo. Hvala vam lijepa. Obavijest sam dao, nastavljamo s radom.
Izvolite gospodine Kajin.
Gospodine potpredsjedniče
Molim vas kolegice i kolege počinjemo s radom.
Gospodine potpredsjedniče, dana 3.05.2012., znači pred više od 45 dana, postavio sam jedno zastupničko pitanje o budućnosti Uljanika. Neću sada taj set pitanja citirati, da li su točne izjave prvog potpredsjednika RH Radimira Čačića koji je asocirao na posebne probleme Uljanika itd. Odgovor nisam dobio. Prošlo je 45 dana. No, sad čitam da Uljanik koji ionako nema Bog zna koliko posla preuzima 3. maj, a Uljanik plovidba se nećka koja je inače suvlasnik Uljanika da uđe dalje u Uljanik. Uljanik je inače pomogao i
Kolega Kajin, oprostite što vas prekidam
Ja bih volio samo znati kada će stići odgovor na to pitanje, a prošlo je gotovo 50 dana, gotovo 2 mjeseca vis-a-vis i istarske, riječke itd., javnosti. Ako projekt uspije koji se navješćuje treba dignuti spomenik ja kažem akterima te privatizacije, a ako ne 3. maj može za sobom povući i Uljanik. Kada će stići odgovor, ništa drugo.
Hvala.
Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem sada dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju protokola između Republike Hrvatske i Češke Republike uz Ugovor između Republike Hrvatske i Češke Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 107. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 106. 3. Prijedlog zakona o dopuni zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, prvo čitanje, P.Z. br. 105. 4. Prijedlog zakona o prestanku važenja zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 104. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 103. I 6. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama općeg poreznog zakona, drugo čitanje, P.Z. br. 77. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Pitam ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona? Ima. Prvo se javio kolega Branko Vukšić.
Gospodine potpredsjedniče, opet se nastavlja loša praksa u Hrvatskom saboru, opet imamo tri zakona koja se donose po hitnom postupku mada za to ne postoje posebni razlozi po Poslovniku Hrvatskoga sabora, pa protestiram u ime kluba Hrvatskih laburista – stranke rada i tražim da se zakon pod točkom brojem dva da ne čitam čitav naslov broj četiri i broj pet uvrste bez hitnog postupka u dnevni red u redovnu proceduru. Hvala.
Hvala lijepa. Za riječ se javio i uvaženi zastupnik Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa i Klub zastupnika HDZ-a primijetili smo da je od 6 zakona ne 3 nego 4 su po hitnoj proceduri s tim da 3 možemo prihvatiti, ali nikako ne možemo prihvatiti da se po hitnoj proceduri usvaja Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama s konačnim prijedlogom zakona. To je točka broj 4. Ja bih podsjetio kolege da je taj zakon prestao važiti odlukom Hrvatskog sabora prije kraja mandata prošle Vlade. Nakon toga ste ga brzopleto išli donositi bez dva čitanja, ponovo po hitnoj proceduri iako ste znali da je on u suprotnosti sa europskim pravilima. Sada nakon samo nekoliko mjeseci ponovo ukidate taj zakon i ponovo po hitnoj proceduri. Da ste ga donosili u dva čitanja vjerojatno danas ne bismo morali ukidati i smatramo da jednostavno se ponašate i ignorantski i nestručno i nedemokratski i zbog toga klub zastupnika HDZ-a ovoga puta neće prihvatiti samo taj četvrti, četvrtu točku po hitnoj proceduri.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na glasovanje o hitnosti. Povreda Poslovnika uvaženi Gordan Jandroković. Izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] članak 214. Kolega Đurović nije govorio o tome o kojoj se ovdje govorilo. Dakle ja nisam govorio o tome kako će se klub HDZ-a odnositi i kako će glasovati po toj temi, već sam govorio o proceduri. Dakle, nemojte unaprijed prejudicirati kakav će biti stav HDZ-a.
Ovako, Poslovnik uopće nije prekršen. Kolega Đurović je govorio o temi, govorio je zašto se protivi hitnosti postupka. Upravo smo ga to i pitali. Ali prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka. Molim da se utvrdi kvorum. U dvorani imamo 115 zastupnika, imamo kvorum, možemo pravovaljano odlučivati. Pa pitam, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenju Zakona o potvrđivanju Protokola između Republike Hrvatske i Češke Republike uz ugovor između Republike Hrvatske i Češke Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 107? Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova Zakon o potvrđivanju Protokola između Republike Hrvatske i Češke Republike uz ugovor između Republike Hrvatske i Češke Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja porezima na dohodak i na imovinu u dnevni red po hitnom postupku uvršten u Konačni prijedlog, P.Z. br. 107. Pitam, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.106? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova sa 108 glasova za i 7 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, P.Z. br.106. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.104? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova sa 80 glasova za i 35 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, P.Z. br.104. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br.103? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 108 glasova za i 7 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove, P.Z. br. 103. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih zakona? Ako nema onda utvrđujem da je dnevni red dopunjen.
Dobro jutro, kolegice i kolege, poštovani zastupnice i zastupnici. Zasjeda Hrvatski sabor, nastavljamo s radom. Vidim jednu ruku prije bilo čega u zraku, da čujemo o čemu se radi. Poštovani zastupnik gospodin Dragutin Lesar.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika Hrvatski laburista Stranke rada tražim 10 minuta stanke kako bi se klub zastupnika konzultirao i mogao odlučiti o nastavku rada i o ovoj sjednici danas, a u vezi postupka prijedloga i procedure oko imenovanja odnosno izbora guvernera Hrvatske narodne banke, a spoznaju o tome dobili smo tek sinoć kasno.
Oprostite poštovani zastupniče s čim je to u vezi sa današnjim dnevnim redom?
Postupkom i procedurom rada Odbora za izbor i imenovanje i procedura koja mora uslijediti u ovom Saboru gospodine potpredsjedniče. A prema članku 223.a imam pravo tražiti stanku bez obzira na točku dnevnog reda.
Dobro. Dat ću vam stanku. Određujem stanku. Ima još netko? Izvolite.
U svezi iste problematike i iste proceduralne pogreške klub HDSSB-a traži također stanku od 10 minuta.
Dobro. Ima li još netko? Nema. Određujem stanku u trajanju od 10 minuta. Vidimo se u 9,43. Hvala lijepo. Nastavljamo sa radom. U ime kluba Hrvatskih laburista poštovani zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Predsjednik Sabora prenio je na vas ovlasti koje pripadaju predsjedniku Sabora i zbog toga sam zatražio pauzu zahtijevajući ili u namjeri da upozorim na činjenicu da radom Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove, a na jednu od značajnih tema koja se na dnevnom redu ovog Sabora mora pojaviti očito do 7. srpnja, a to je imenovanje guvernera Hrvatske narodne banke. Dosadašnja procedura bila je na štetu oporbe, po meni upitna i čudna. Naime, na jučerašnjoj sjednici nakon sjednice formalnog završetka Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove predsjednik odbora najavio je novu sjednicu u utorak na kojoj bi se trebao utvrditi prijedlog kandidata za guvernera HNB-a, uz napomenu da je pet ili šest klubova zastupnika već dostavilo kandidature. Pošto doista klub Hrvatskih laburista-Stranke rada ni na koji način od strane Odbora za izbor i imenovanja nije bio upoznat da je uopće bilo kakva procedura pokrenuta tražili smo, ja osobno od predsjednika odbora na temelju čega neki klubovi daju kandidate, a odbor nije pokrenuo nikakvu proceduru, a napominjem da prema Zakonu o HNB-u Odbor za izbor i imenovanja uz mišljenje Odbora za financije Hrvatskom saboru predlaže imenovanje guvernera. I zanimljivo, nakon moje intervencije dodatnih provjera jučer oko 16 sati u klub zastupnika dolazi dopis odbora koji je antidatiran s danom prije, 27. lipnja u kojem piše bla, bla, bla i da odbor moli klubove da što žurnije, to još nisam čuo, što žurnije dostavi prijedlog kandidata. Koji je to rok, koji je to datum, koje je to vrijeme do kada klubovi zastupnika imaju pravo dostaviti svoje prijedloge. I drugo, imenovanje guvernera HNB-a veoma je značajna stvar. Da li je moguće da ćemo imati proceduru svedenu na dva, tri dana, da vladajući klubovi zastupnika već predlože kandidata bez ikakve formalne procedure, bez razgovora i dogovora što u prijedlogu kandidature treba priložiti, samo ime i prezime na listu papira? I ono još bitnije, da li će Odbor za izbor i imenovanja i Odbor za financije prije utvrđivanja prijedloga recimo imati intervju s kandidatima. Da li će ako to izostane kandidati biti pozvani na plenarnu sjednicu i ta rasprava provesti ovdje. Danas je petak, plan vladajućih je da u utorak utvrde prijedlog i moramo što žurnije dostaviti kandidature i to tek nakon što smo od odbora tražili da se omogući da ravnopravno sudjelujemo u tom postupku. Ja Zakon o HNB-u i Poslovnik Sabora iščitujem tako da nitko nema pravo zloupotrijebiti činjenicu da ima većinu u bilo kojem radnom tijelu pa tako i u Odbor za izbor i imenovanje i da svi zastupnici i svi klubovi moraju biti u jednakom položaju u otvaranju procedure. Bila je dobra praksa da se o tako važnim stvarima dogovara na odboru, između vlasti i oporbe ili međustranačkim dogovorom, međuklupskim dogovorom u Saboru o proceduri, tajmingu, vremenu, načinu i svemu ostalome. Druga mogućnost je da jasno i glasno kažete već je guverner imenovan, provest ćemo pro forme proceduru i izglasati guvernera. Za jednu od te dvije mogućnosti se morate opredijeliti. Ovakav odnos prema oporbi, ovakvo izostavljanje bilo kojeg razgovora pa čak i na radnim tijelima da oporbeni zastupnici imaju informacije, mogu klubovi u tome sudjelovati, mogu biti ravnopravni, više nije prihvatljivo. Jednom je to već bilo napravljeno oko izbora i imenovanja članova Antikorupcijskog nacionalnog vijeća. Tada smo rekli neka to bude posljednji put, nemojte to više raditi. Proteklo je 10-tak dana, ponavlja se ista stvar. Očekivao sam od vlasti koja sebe zove demokratskom drugačiji odnos prema oporbenim zastupnicima i klubovima, ništa niste o tome promijenili i koristite silu većine i to jake većine u parlamentu. Ali nek' vam to bude jasno i glasno rečeno, mi ćemo o svemu odlučivati, ništa vas pitati nećemo i vaši stavovi i mišljenja uopće nisu bitni. Guvernera smo već imenovali, tako to onda javno recite.
Hvala lijepa. I u ime kluba HDSSB-a poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo, gospodine vršitelju dužnosti predsjednika Sabora [[Upadica Leko: Potpredsjedniče dovoljno.]] Potpredsjedniče, da, dobro. Naime, gospodine Lesar nisam hvala Bogu koristio instrument ispravka što mi je bilo preostalo, ali i vi i ja znamo kao i cijela hrvatska javnost, a putem stalnog bombašenja i bacanja medijskih bombi kao Boško Buha i bacaju stalno ovi vladajući, tko će biti budući guverner HNB-a. Prvo smo saznali tako jednim probnim balonom ili bombom kako je smijenjen guverner Rohatinski, dakle telefonskim razgovorom. Nakon toga je već gotovo sljedeći dan imenovan prije otprilike mjesec dana i novi guverner, neću govoriti uopće o imenima niti je to potrebno jer svi znamo, a i javnost zna. Taj jedan vid ja bih rekao bahatosti ili neprosvijećenog apsolutizma, ako bismo malo bolje sagledali kako to izgleda, koji je omalovažio ovim postupkom kojega ste vi prepričali oporbu i oporbene klubove ima dvije vrste, jedan je veliki a drugi je malo manji. Dakle to omalovažavanje, taj neprosvijećeni apsolutizam. Onaj veliki je proistekao upravo iz tih medijskih napisa i riječi koje smo čuli iz svih medija i elektronskih i pisanih tko će biti budući guverner i kako je smijenjen bivši guverner kojemu usput budi rečeno mandat istječe 7. srpnja. A zanimljiv datum, dobro da nije 4. srpnja jel'. Dakle, to je taj tzv. veliki apsolutizam izvršne vlasti. Drugi se krije ovdje među nama u saborskim klupama i u odnosu naših kolega, dakle predsjednika odbora, prema ostalim članovima odbora koji predstavljaju klubove zastupnika u Odboru za izbor, imenovanje i upravne poslove. Dakle, kolege koji su u Odboru za izbor, imenovanje i upravne poslove, a potječu iz oporbe nisu znali da je dakle klub vladajućih, vladajuća šestorka već predložila svog kandidata za guvernera Narodne banke što je jasno vrlo važno mjesto i funkcija u svezi, pogotovo financijske i monetarne politike, fiskalne i monetarne politike jedne države. Jedno da kažem najvažnije mjesto. Četvrti stup gotovo vlasti reklo bi se jel' nakon izvršne, pravosudne, sudske onda je i taj bankarski HNB četvrti stup zapravo vlasti u RH. Eto, dakle jedno omalovažavanje članova odbora koji ne potječu iz vladajućih je na taj način dokazano da predsjednik odbora kaže da je već klub šestorka dostavila dakle klub SDP-a, HNS-a, IDS-a, HSU-a, Klub zastupnika nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDSS-a. Zbog toga smo i tražili ovu stanku. Zaključke o tome neka svatko od nas i poučke izvuče, a evo preostaje nam vikend da i ostali klubovi valjda do utorka 7. srpnja kada istječe mandat bivšem guverneru, a kada bi trebala biti nova sjednica odbora dostave u ovom kratkom, kratkom kaže žurnom vremenu, kako ovdje piše žurnom jel', vrlo žurno valjda će u nedjelju dostavljati prijedloge kandidata. I još k tome, zapravo se ne zna što to treba sadržavati pisani prijedlog, životopis ili što? Ili hoće li biti intervju kandidata pred Odborom za izbor i imenovanje? O toj proceduri zapravo ništa ne piše, o toj proceduri ništa se ne kaže niti se zna na koji način će ti kandidati predstaviti sebe, svoj program i ono što misle raditi kao guverneri neki budući guverner Narodne banke. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa i vama poštovani zastupniče. Radi hrvatske javnosti ali i ostalih poštovanih kolegica i kolega zastupnica i zastupnika u Hrvatskom parlamentu, Hrvatskom saboru želim samo reći Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci je na snazi objavljen i djeluje već dugi niz godina i uvjeravam vas u Hrvatskom saboru i hrvatsku javnost da će postupak izbora guvernera HNB-a viceguvernera i savjeta, dakle sve što je regulirano zakonom, biti u potpunosti poštovan zakon i Poslovnik Hrvatskog sabora. Dakle, ništa se novo neće dodavati niti oduzimati od važećih propisa. A sada na temelju članka … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Imamo li kvorum, idemo provjeriti. Pričekat ćemo malo.
Zahvaljujem se poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa evo ponovo u ime kluba HDZ-a apeliramo na vas da prestane praksa da se velika većina zakona donosi po hitnom postupku, tako i ovoga puta od 15 predloženih zakonskih prijedloga, 9 ih je po hitnom postupku. Smatramo da to nije dobro, da na taj način ne doprinosimo jačanju ovog parlamenta, niti demokratskoj kulturi u Republici Hrvatskoj. Jučer smo imali u Odboru za europske integracije, evo ovdje je i kolega Mondekar, predsjednik Odbora. Imali smo konzultante koji su nam predstavili rad na Zakonu o procjenama učinaka propisa i tumačili su nam kako u zemljama članicama Europske unije teče procedura donošenja zakona, kako se prije nego što zakon uopće uđe u saborsku proceduru on treba pripremiti, kako treba provesti javnu raspravu, kako to obično traje nekoliko mjeseci, a mi nastavljamo i dalje u Hrvatskom saboru po staroj praksi sa donošenjem hitnih zakona. Ja vas molim da situacija nije u zemlji krizna, odnosno postoji gospodarska kriza ali nije alarmantna, nemamo ratno stanje, ne moramo donositi toliko zakona po hitnim procedurama [[Upadica Leko: Možete predložiti protiv kojih?]] Protiv svih 9 predloženih zakona po hitnom postupku.
Hvala lijepa. Uvažavam ovakvo vaše napredovanje u demokratskim procedurama. A sad ćemo glasovati o prijedlogu, pa ćemo ponoviti sve kako je i bilo. Jel' tako? Molim? Molim da se izjasnimo tko je za to da se primijeni hitni postupak kod donošenja Zakona o uspostavi institucionalnog okvira za korištenje strukturnih instrumenata Europske unije u Republici Hrvatskoj, P.Z. br. 119. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten 89 za i 26 protiv. Hvala lijepa. Tko je da se Konačni prijedlog zakona o uspostavi institucionalnog okvira za korištenje strukturnih instrumenata Europske unije u Republici Hrvatskoj, P.Z. br. 119. uvrsti po hitnom postupku? Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za. 120, ispričavam se. Ispričavam se. Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je 88 zastupnika za i 27 protiv utvrđen hitni postupak za ovaj zakon. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni zakona o mjerama naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom, P.Z. br. 109. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 za, 33 protiv po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o mjerama naplate poreznog duga uzrokovanog gospodarskom krizom. Idemo dalje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu, P.Z. br. 112. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za i 37 protiv uvršten u dnevni red po hitnom postupku konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udomiteljstvu. Sljedeći je peti. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za i 35 protiv uvršten u dnevni red po hitnom postupku Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost. I šesto. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o tajnosti podataka. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Rezultat? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za i 35 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tajnosti podataka. Sedam. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosnim provjerama? Molim da se izjasnimo dizanjem ruke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za i 36 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosnim provjerama. O primjeni hitnog postupka kod donošenja Zakona o javno-privatnom partnerstvu i Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača ne glasujemo sukladno stavku 1. članka 161. Poslovnika Hrvatskog sabora. Ima li netko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Ima. Poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, klub Hrvatskih laburista - stranke rada ima primjedbu na neuvrštavanje u dnevni red Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, prijedloga izmjena i dopuna zakona. Klub Hrvatskih laburista - stranke rada je 10. travnja uputio u saborsku proceduru Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u … /Govornik isključen./ … prije gotovo 2,5 mjeseca. U međuvremenu je na dnevni red 4. sjednice Hrvatskoga sabora znači više od dva mjeseca kasnije uvršten Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRTV koji je predložila Vlada RH. Kada je klub Hrvatskih laburista na sjednici 20. lipnja zatražio da se prijedlog Hrvatskih laburista unese u dnevni red sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora te da se objedini rasprava o prijedlogu zakona i Vlada i Hrvatskih laburista Stranke rada odgovorili ste da to trebamo utvrđivanju dnevnoga reda te da saborski zastupnici nisu upoznati s našim prijedlogom zakona. Eto danas utvrđujemo dnevni red za idući tjedan te tražimo da objedinite rasprave i dostavite zastupnicima uvršten Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u Hrvatskih laburista Stranke rada tim više što je riječ o prijedlogu koji je struka ocijenila pozitivnije nego što se ocjenjuje uvršten Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-u koji je predložila Vlada. Uvrštavanjem u dnevni red našega prijedloga bilo bi u … obećanja i predsjednika Vlade RH i predsjednika Sabora da će se ova vlast prema opoziciji odnositi sasvim drukčije od prethodne vlasti. I bila je jedna iznešena primjedba da niste mogli uvrstiti u dnevni red jer naš zahtjev nije došao, putovao je dva dana do ureda predsjednika. Sada vjerujemo da je taj zahtjev stigao. Eto pa tražim da uvrstite u dnevni red uvršten Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HRT-i koji je predložio klub Hrvatskih laburista Stranke rada. Hvala.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Mogu konstatirati da ni sada vaš prijedlog nije usklađen sa člankom 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Točno je i tu nećemo raspravljati više. Dnevni red je ovime dopunjen. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici možemo li nastaviti s radom? Na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, predlažem dopunu dnevnog reda ove sjednice Hrvatskog sabora, sa sljedećim točkama: 1. Konačni prijedlog Zakona o medicinski pomognutoj oplodnji, drugo čitanje, PZE br. 71; 1. Prijedlog Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi, prvo čitanje PZE br. 138; 1. Prijedlog Zakona o koncesijama, prvo čitanje PZE br. 134; 1. Prijedlog ovršnog zakona, prvo čitanje PZ br. 128; 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, prvo čitanje PZ br. 130; 1. Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o javnim ovršiteljima, prvo čitanje PZ br. 129; 1. Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o javnoovršiteljskim pristojbama, prvo čitanje PZ br 131; 1. Konačni prijedlog Zakona o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama, drugo čitanje PZ br. 95; 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 122; 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnim službenicima, s Konačnim prijedlogom zakona o zahtjevu Vlade predlažemo ne uvrstiti u dnevni red, 1. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o plaćama u javnim službama, s konačnim prijedlogom zakona također po prijedlogu Vlade predlažemo da se ne uvrsti u dnevni red, 1. Konačni prijedlog Zakona o kriterijima za sudjelovanje u tripartitnim tijelima i reprezentativnostima za kolektivno pregovaranje, drugo čitanje, PZ br. 96; 1. Prijedlog Zakona o izvršavanju sankcija izrečenih maloljetnicima za kaznena djela i prekršaje, prvo čitanje, PZ br. 136; 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 133, 15. Prijedlog Zakona o sportskoj inspekciji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 132, 16. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, prvo čitanje, PZ br. 126, 17. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 127, 18. Prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt "Financiranje vodno-komunalne infrastrukture", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 124, 19. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o predaji i prihvatu osoba kojih je boravak nezakonit, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 135, 20. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnoj pomoći u slučaju katastrofa i velikih nesreća, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 137, 21. Konačni prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora, Predlagatelj: Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, 22. a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije b) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije, 23. Prijedlog odluke i imenovanju članice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Prijedloge akata primili ste u pretince. Članak 205. Poslovnika Hrvatskog sabora određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na prijedlog hitnog postupka kod donošenja zakona? Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Poštovani gospodine potpredsjedniče u ime kluba HDZ-a mogu iznijeti naše stajalište da se protivimo uvrštavanju u dnevni red ove sjednice, ovih zakona po hitnom postupku. Pozdravljamo Vladinu ideju da ova dva zakona kojima intervenira u plaće državnih službenika i javnih službenika, se ne uvrštavaju u dnevni red. Ali se još uvijek protivimo tome da se u dnevni red uvrste točke pod rednim brojem 9.,14.,15. i 17., to su ovi zakoni koji su ostali u hitnom postupku. I zbog činjenice da je dodatno senzibilizirana javnost iskazala svoje veliko nezadovoljstvo predlaganjem Zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji, predlažemo da odgodite i drugo čitanje tog zakona, bilo bi dobro da se o tom kasnije raspravlja.
Hvala lijepa. Ima li drugih prijedloga? Nema. Hvala lijepa. Možemo utvrditi kvorum. Imamo kvorum. Ukupno je u dvorani zastupnica i zastupnika 129. Idemo utvrditi tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona? To je 9. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, PZ br. 122. Molim da dizanjem ruke se izjasni tko je za hitni postupak? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Nema. Riječ je o utvrđivanju dnevnog reda, hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 84 za, 43 protiv utvrđen hitni postupak za Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, PZ br. 122. Sljedeće, tko je za primjenu hitnog postupka za donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, s PZ br. 133? Molim da dizanjem ruke potvrdimo tko je za hitni postupak? Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 84 za, 43 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu. Sljedeće, tko je za primjenu hitnog postupka za donošenje Zakona o sportskoj inspekciji? Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o sportskoj inspekciji i to 84 za i 43 protiv. Tko je primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, PZE br. 127? Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za hitni postupak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 86 za, 42 protiv uvršten u dnevni red Konačni prijedlog Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Idemo dalje. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt "Financiranje vodno-komunalne infrastrukture", PZ br. 124? Molim da dizanjem ruke potvrdimo tko je za hitni postupak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Nitko. Utvrđujem jednoglasno utvrđen hitni postupak i to 90 glasova za Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe za projekt "Financiranje vodno-komunalne infrastrukture". Osam, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o predaji i prihvatu osoba kojih je boravak nezakonit, PZ br. 135? Molim da dizanjem ruke potvrdimo tko je za hitni postupak? Hvala lijepa. Tko je protiv? Nitko. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o predaji i prihvatu osoba kojih je boravak nezakonit. Devet, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnoj pomoći u slučaju katastrofa i velikih nesreća, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 137? Molim da dizanjem ruke potvrdimo tko je za hitni postupak. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku i to sa 128 glasova za Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vijeća ministara Republike Albanije o uzajamnoj pomoći u slučaju katastrofa i velikih nesreća. I još imamo se obvezu izjasniti po Poslovniku, prijedlog poštovanog zastupnika Mlakara da skinemo sa dnevnog reda čitanje Konačnog prijedloga Zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji. Molim da se izjasnimo tko je da se u dnevni red uvrsti Konačni prijedlog zakona o potpomognutoj oplodnji, drugo čitanje, PZ br. 71, dizanjem ruke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Konstatiram da je sa 84 glasa za i 44 glasa protiv uvršten u dnevni red Konačni prijedlog zakona o medicinski potpomognutoj oplodnji, drugo čitanje, PZ br. 71. Hvala lijepa. Ima li tko primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka? Ako nema prigovora o uvrštenju u dnevni red točaka koje su prigovori podneseni konstatiram da je dnevni red dopunjen. Hvala lijepa. Sada prelazimo na izjašnjavanje o raspravljenim točkama dnevnog reda. Kolega Mlakar, izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine potpredsjedniče u ime kluba HDZ-a tražimo stanku od 20 minuta. Evo upravo smo dobili na klupe materijale koji su uvršteni u dnevni red o kojima nismo imali nikakvih saznanja, s obzirom da nisu iscrpljene ni dosadašnje točke dnevnog reda ja vas molim za stanku od 20 minuta za klub.
Naravno da ćete stanku dobit ali nećete valjda proučavat sad te materijale nego ćete se dogovorit. Određujem stanku od 10 minuta. Hvala lijepo. I za klub Dinko Burić.
Ista je stvar kao i…
Hvala. Određujem stanku od 10 minuta. Počinjemo sa radom u 12,30 sati. Hvala lijepo. Nastavljamo sa radom. Molim poštovanog zastupnika Davorina Mlakara, izvolite. Molim malo pozornosti. U ime kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ako bi kolege dozvolili, dakle jedan od razloga možda i najvažniji što smo zatražili stanku u ime kluba je mogućnost da s ove govornice i vama i hrvatskoj javnosti barem prenesemo svoju zabrinutost zbog činjenice kako se vodi ova sjednica koja neprekidno, odnosno na žalost dužim prekidima traje od 18. travnja pa smo tako svjesni da Sabor redovno zasjeda do 15. srpnja, znači još samo idući tjedan. Do sada je ostalo neraspravljenih 13 točaka dnevnog reda i danas smo u 11 sati, zato sam za ilustraciju donio ovo dobili ove materijale da bismo se o njima očitovali o uvrštavanju u dnevni red i da bismo uz tih 13 neraspravljenih raspravili u 5 dana još 21 točku dnevnog reda. Da stvar bude bolja u te 21 točki dnevnog reda nalazi se Zakon o društveno poticanoj stanogradnji s konačnim prijedlogom zakona, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, Zakon o športu s konačnim prijedlogom zakona, Zakon o sportskoj inspekciji s konačnim prijedlogom zakona, Zakon o državnim službenicima i plaćama u javnim službama ste povukli ali ostaju Zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji, Zakon o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama, zakoni koji se tiču ovršnog postupka javnih ovršitelja. Dakle, set vrlo ozbiljnih zakona koji će imati velike reperkusije i na službe, govorim o javnim ovršiteljima koje su već se osnivale, pa sada ne mogu započeti s radom kao i na čitav niz djelatnosti iz resora Vlade Republike Hrvatske. Mi se divimo intelektualnom kapacitetu naših kolega iz pozicije, mi smo možda malo manje sposobni u 5 dana ove materijale kvalitetno obraditi da bismo onda mogli kvalitetno raspravljati na radnim tijelima, a i na plenarnoj sjednici i da bismo bili sigurni da sve ono što će se donositi su odluke iza kojih stojimo i ispred svojih birača i svojim znanjem jer smo svi donijeli sa sobom i nekakvo profesionalno znanje i iskustvo u ovaj Sabor. Procedura je izmišljena zato da bi pomogla ostvarivanju demokracije u što većem i što značajnijem obimu, a ne da se njenom upotrebom siluje demokracija, da nastojite u pet dana riješiti ono što šest mjeseci Vlada nije bila u stanju ni ponuditi kao rješenja. I umjesto da postupak, proceduru koristimo na dobrobit sviju prvenstveno građana i građanki Republike Hrvatske mi radimo upravo obrnuto. Mi radimo palijativnim intervencijama u zakon, stvaramo dodatnu pravnu nesigurnost, udaljavamo se od načela vladavine prava i dovodimo ljude do zbunjenosti, do nesigurnosti u ovako teškoj situaciji umjesto da pomažemo kvalitetnim zakonima i mjerama koje ćemo svi imat prilike raspraviti i govoriti ako hoćete sa različitih stajališta, sa aspekta bilo pozicije ili opozicije jer svi mi zastupamo određene grupe birača da iznesemo mišljenje o tome što se predlaže pred ovaj Dom. Umjesto toga vi nas tjerate, vi nastojite ovakvim hrpama materijala odraditi posao u pet dana koji je kvalitetno nemoguće odraditi. Dokaz tome je i činjenica, a probali smo vam to istaći u mnogo nastupa i na radnim tijelima i na plenarnoj sjednici da ovakvom olako obećanom brzinom ste napravili već mnogo grešaka do sada. Zadnji vam je najbolji dokaz da je Vlada prvo tražila da uvrstite, a onda se predomislila pa izbacila iz dnevnog reda mjere kojima će smanjiti plaće i državnim službenicima i svim javnim službenicima. Tekst su neki uspjeli vidjeti, mnogi nisu. Ali ovo je sasvim sigurno daleko od rada Sabora za kakav se svi mi zalažemo. Još osim svega i donošenjem Poslovnika koji bi trebao garantirati kvalitetu i vrijednost svih zastupnika u ovom Domu. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Ako mogu, a moram reći da razumijem logiku i potrebu pozicije da istupi za govornicom. Ali radi javnosti. Mi koji sada obnašamo odgovornost vlasti trenirali smo zadnjih 8 godina brzinu donošenja zakona po hitnom postupku i zakonodavni stampedo. I uvjeravam vas i javnost da će tu demokratski standard biti znatno bolji nego što je bio. Nitko nije imun na pogreške i to smo rekli kad smo ovdje pred hrvatskom javnošću i vama svima zastupnicima iznosili svoj program i plan. Ja samo mogu reći da ću u ime vas u Hrvatskom saboru i dalje inzistirati da imamo dva čitanja za materijale gdje je to moguće, a da poštujemo Poslovnik i potrebu i prioritete Vlade kad je to potrebno. To je interes i nas hrvatske javnosti i hrvatske Vlade. Na žalost moramo ići dalje sa izglasavanjem. Razumio sam. Hvala lijepa. Prvo je Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi, ispričavam se. Zaboravio sam reći da je predstavnik kluba HDSSB-a odbio, odnosno odustao da raspravlja o ovoj temi. Hvala lijepa. Prelazimo na glasovanje.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,22 SATI]] Kolegice i kolege nastavljamo s radom. Trebamo početi sa 1. točkom dnevnog reda. Vi ste najavili gospodin zastupnik Đurović je najavio još ranije. Izvolite. I gospodin Hodžić.
Pa evo gospodine predsjedniče, nadam se trećoj sreći kod vas. Dakle, klub HDSSB-a zbog stanja odnosno odluke saborskog predsjedništva o ukidanju pokroviteljstva nad obilježavanjem Bleiburga, komemoracije u Bleiburgu traži stanku u trajanju od 10 minuta.
Uredu. Gospodin Hodžić vi ste se isto javili. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. U ime Kluba nacionalnih manjina tražim stanku od 10 minuta jer smatramo da je danas tijekom Aktualnog sata u pitanju postavljenom premijeru došlo do grubog nasrtaja na neovisnost i međunarodno priznatu BiH tako da vas molim da to prokomentiramo jer to smatramo nedopustivim načinom kako se to danas u jednoj diskusiji i pitanju uvaženog kolege Filipovića dogodilo.
Gospodin Josip Salapić u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče klub HZD-a traži stanku od 10 minuta zbog istih razloga kao i klub HDSSB-a.
Hvala. Gospodin Kajin izvolite.
Pa jednako tako ispred kluba kao i gospodin Đurović ispred kluba IDS-a tražim stanku od 10 minuta ali ne zbog činjenice da je predsjedništvo Sabora donijelo Odluku o ukidanju pokroviteljstva nad Bleiburgom nego zbog toga što osiguravamo i u ovoj godini tih 500 tisuća kuna. Znači molim vas pauzu od tih 10 minuta.
Hvala lijepa. Stanka od 10 minuta za rečene klubove. Hvala. Nastavljamo kolegice i kolege sa radom. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, zastupnice i zastupnici. Unazad mjesec dana iz vedra neba pojavila se inicijativa nekog Daniela Ivina da se ukine pokroviteljstvo Hrvatskog sabora na komemoraciju žrtvama križnog puta koji se već desetljećima održava u Bleiburgu u Austriji sredinom svibnja svake godine, a da se mjesto komemoracije žrtvama križnog puta premjesti na mjesto nekog stratišta u Republici Hrvatskoj ili Sloveniji. Ta inicijativa je naišla na plodno tlo kako kod predsjednika Hrvatske države, premijera, predsjednika Hrvatskog sabora i u vladajućoj koaliciji. Na jučerašnjoj raspravi proširenog Saborskog predsjedništva kojem sam nazočio razotkrivena je, odnosno iskazana jasna namjera vladajućih da se upravo tako učini. Klub zastupnika HDSSB-a smatra da se o toj temi ukidanja, eventualnog ukidanja pokroviteljstva Hrvatskog sabora nad tom komemoracijom treba raspravljat na plenarnoj sjednici. Jedan od najvažnijih argumenata kojim se služe protivnici saborskog pokroviteljstva bleiburške tragedije je da je to mjesto veličanja fašističkih simbola i da Hrvatska država ne treba financirati taj ustašluk. Taj smo argument čuli i na sjednici proširenog Predsjedništva. Bleiburška okupljanja traju već desetljećima jer na križnom putu je više od 600 stratišta, u Austriji, Sloveniji te od Vardara pa do Triglava samo u obrnutoj pravcu, gdje je partizanska vojska nakon završetka Drugog svjetskog rata bez suda i pravde pobila desetke tisuća razoružanih i zarobljenih vojnika, civila, žene, djece, staraca, velikom većinom hrvatske nacionalnosti. Dakle jasno i glasno i naš stav oko Bleiburga, u Bleiburgu se ne odaje počast ustaškoj vojsci, ne odaje se počast fašističkom režimu Ante Pavelića već se odaje počast žrtvama jugokomunističkog poslijeratnog zločina. Upravo ta činjenica muči i boli današnje ostatke tog ju-komunističkog aparata, bivše udbaše koji danas pod krinkom tobožnjeg antifašizma pokušavaju prikriti tragove i svojih zločina i zločina svojih drugova. Za taj zločin genocida, za te masovne likvidacije počinjene poslije Drugog svjetskog rata nije odgovarao nitko. Žrtve nisu nikada ekshumirane, … [[Ne razumije se.]] , identificirane, grobišta nisu dostojno obilježena, a počinitelji zločina nisu nikad privedeni pravdi. Jugoslavenska komunistička vlast i UDBA do '90.-te godine puno su puta i na razne načine desetljećima pokušavali zaustaviti bleiburšku komemoraciju i nikad u tome nisu uspjele. I sada ova lijeva vlast, SDP, stranka sljednica SK-a treba konačno završit s pričom o Bleiburgu, promijeniti i mjesto i vrijeme obilježavanja, zastrti jasnu vizuru tog komunističkog zločina, zamutiti vodu pa da ono što nije uspjelo starim udbašima desetljećima do '90.-te konačno odredi današnja generacija. A sve to uz duhovno vodstvo povjesničara Daniela Ivina koji je u povijesti najpoznatiji po tome što mu se sudi zbog financijskih malverzacija dok je 2001. u Geotehnici bio predsjednik nadzornog odbora. Gospodo iz lijeve koalicije, vi otvarate stare rane hrvatskog naroda, radikalizirane i političke i društvene odnose u hrvatskom društvu. Možda ste dozivali kišicu kako bi prikrili tragove svoje nesposobnosti i problema da rješavate aktualne društvene probleme, ali dozvat ćete tuču koja će uništiti i ono malo ploda koji možda uspijete stvoriti u svom mandatu. Jer činjenica je da se posljednjih 10 godina upravo pod pokroviteljstvom Hrvatskog sabora komemoracija u Bleiburgu okreće prema žrtvama križnog puta, a da su pojave ustaških simbola na razini pojedinačnih ekscesa kojih je iz godine u godinu bilo sve manje. Upravo pokroviteljstvo Hrvatskog sabora nad tom komemoracijom, što je znao i mudri Ivica Račan uvodeći to u praksu, doprinosi smirivanju povijesnih strasti, potiče pomirbu hrvatskog naroda i svodi bleiburšku komemoraciju u uljuđene okvire jedne tužne komemoracije nad nedužnim žrtvama komunističkog bezumlja. Stoga je HDSSB protiv bilo kakve izmjene s dosadašnjeg modela obilježavanja žrtava križnog puta i ukidanja ovog modela kakav je bio do sada. Vi možete ukinuti to pokroviteljstvo sada većinom glasova, ali ljudi će se tamo i dalje okupljati, a ta će se okupljanja dodatno radikalizirati. Podjele zazivate, podjele ćete i dobiti, ako je to cilj odgovornost za svoje postupke i podjele koje ćete njime izazvati snosit ćete sami. Hvala.
Hvala lijepa. Pridružujem se onima koji iz klupa dobacuju makar to nije način, da se ne trebamo prijetit sa nikakvim podjelama ali se može procjenjivati, ali ne i prijetiti. U ime kluba Nacionalnih manjina gospodin zastupnik Nedžad Hodžić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege. Osjetili smo potrebu da moramo reagirati na način na koji je danas u ovom Parlamentu postavljeno pitanje, a naročito obrazloženje. Radi se o pitanju postavljenom premijeru vezano za avionsku liniju Mostar – Zagreb. Uvaženi kolega Filipović koji je postavio to pitanje odmah da kažem da ja tu ideju i želju da ta linija postoji apsolutno podržavam, a vjerujem i sve moje kolege iz kluba nacionalnih manjina jer ta linija Mostar – Zagreb neće samo činiti dobro mostarcima, nego će činiti dobro Tribinjcima, činit će dobro Gačanima, Crnogorcima koji ne žive daleko. Činit će dobro naime svim ljudima koji tamo u toj regiji žive neovisno da li se nalaze u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori ili našoj zemlji Republici Hrvatskoj. Međutim, ono što ste vi danas u okviru svog obrazloženja rekli ja moram izraziti svoje veliko nezadovoljstvo jer smatram da ste na vrlo grub način govorili o suverenoj, neovisnoj i nama prijateljskoj i susjednoj zemlji Bosni i Hercegovini. Bosna i Hercegovina je suverena zemlja danas organizirana po Daytonskom sporazumu ili ustavu. Taj Daytonski ustav je potpisan i u to vrijeme i predsjednika ove zemlje, pokojnog gospodina Tuđmana i on je danas na snazi. Bosna i Hercegovina po tom Ustavu se sastoji od dva entiteta. Sastoji se od jednog distrihta i tamo ne postoje nikakvi, ali nikakvi ni srpski, ni bošnjački, ali ni hrvatski prostori kao što ste vi danas eksplicitno rekli da ne postoje. Dakle, avionska linija koja treba da poveže hrvatske prostore u Bosni i Hercegovini sa maticom zemljom ili sa glavnim gradom Zagrebom. Dakle, to smatramo za grubo narušavanje integriteta i cjelovitosti. Bosna i Hercegovina je danas organizirana tako kako je. Kakva će joj budućnost biti to ćemo vidjeti. Ali mi u ovom Parlamentu moramo taj integritet uvažavati. Ono što možemo reći na nekakvom političkom skupu pa da to možda zazvuči i biračkom tijelu simpatično ne možemo dozvoliti da se o suverenoj zemlji govori u hrvatskom Parlamentu. Dakle, zato molim i vas kolege da i u buduće kad se radi o ovakvim ili sličnim diskusijama da se na to reagira. Posebno je zabolilo obrazloženje da postoji avionska linija Banja Luka – Beograd. Što bi to značilo? Da povezuje neke srpske prostore sa matičnom zemljom. Postoji naravno linija, ali nije za to da povezuje srpske prostore u Bosni i Hercegovini sa matičnom zemljom. Ili što bi to trebalo značiti da predstavlja za vas linija Sarajevo – Istanbul. Za mene kao Bošnjaka to nema nikakve veze ni sa kolegicom Munić koja je rođena u Sarajevu, to nema nikakve veze sa mojom matičnom zemljom. To je naprosto potreba da se takve linije održavaju, a Bosna i Hercegovina je cjelovita zemlja organizirana tako kako je i ja apeliram da svi zajedno u ovom Parlamentu čuvamo integritet ne samo Bosne i Hercegovine nego i svih drugih okolnih zemalja. Naravno to smo i dužni činiti temeljem svog Ustava i zakona. Hvala.
Hvala. Sada su me obavijestili da bi pola svoje diskusije u ime kluba HDZ-a govorio gospodin Ilija Filipović, a pola gospodin Vladimir Šeks. Ako se slažete? Izvolite gospodine zastupniče Filipović. Možete ovdje, dođite ovdje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo dok se malo naviknem na ova pravila ponašanja u ime kluba govoriti mi je prvi puta ovdje i posebno mi je zadovoljstvo, ali mi je tema baš nepoželjna jer je očito ovdje uvaženi zastupnik gospodin Hodžić iz sebi poznatih razloga pobrkao kruške i jabuke i stavio moje dobre nakane povezivanje jedne slobodne zračne luke u Mostaru sa Zagrebom. Jer je to u neposrednoj blizini najvećeg svetišta gdje hodočasti sada prema grubim podacima Franjevačke provincije u proteklih 30 godina preko 20 milijuna hodočasnika. Bogu je plakat, a nama narodu vjerovati ili ne vjerovati da bi vjerojatno 50% tih prihoda takve jedne turističke, vjerske atrakcije koje su uglavnom najjače turističke destinacije hodočašća u cijeloj Europi, pa bi to valjda bilo i s Međugorjem, da nismo mi mogli dakle, da Croatia airlines koja radi, koja je vozila, koja je opet iz meni nepoznatih razloga prestala 2003. Održavati liniju Mostar – Zagreb, Zagreb – Mostar i da bi Mostar koji se probudio rekao to sam i u svom zastupničkom pitanju gospodarski imao čvršće veze dakako gospodine Hodžiću s Maticom hrvatskom mi Hrvati se dičimo što imamo svoju državu, a vi biste se trebali dičiti jer se kao predstavnik nacionalne manjine i vas je takvih 22 spomenuto časno u preambuli Ustava Republike Hrvatske. E vidite, meni je to drago da ste vi i u Saboru i da ste u preambuli Ustava moje države. Ali moram vam reći u odnosu na tu činjenicu koja je prevažna da hrvatski narod u Bosni i Hercegovini pitanja od vitalnog nacionalnog interesa, službenog hrvatskog jezika ili službenog kanala na hrvatskom jeziku nema zahvaljujući upornoj bošnjačkoj politici jer kažu to će uništiti Bosnu i Hercegovinu. Oprostite, to je takva floskula koju ja moram ovdje spomenuti u kontekstu ovog pitanja. I ako mi dopustite gospodine predsjedniče samo još jednu stvar vezano za Daytonski sporazum.
Ali gledajte, ne mogu vam dopustiti jer oduzimate vrijeme svom kolegi, a ja to ne bih htio.
Ništa, hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Hodžić. Izvolite.
Zbilja mislim da nije, ne želim polimizirati, ali puno toga je za ispraviti. Dakle, ja sam ovdje govorio o terminu hrvatskih prostora u Bosni i Hercegovini, a apsolutno sam podržao liniju Mostar – Zagreb ne samo zbog Hrvata koji žive dole nego i svih drugih građana. Dakle, ovo je hrvatski Parlament i ovdje moramo u hrvatskom Parlamentu uvažavati suverenost i način organizacije svih drugih zemalja pa i Bosne i Hercegovine, jer to sam ja jasno i glasno rekao. A vi ste ovdje napravili još jedno dodatno poređenje sa nekakvim drugim linijama koje bi trebala valjda asocirati da tamo su još neki prostori pripadaju nekome drugom. Bosna i Hercegovina pripada Bosancima i Hercegovcima i organizirana je tako kako je organizirana. Što će sve sutra biti to ćemo vidjeti. Molili smo premijera da damo doprinos da bude europska država čim prije, ali mislim da ste te paralele sad koje ste vezali sa bošnjačkom politikom nekih stranaka u Bosni te nemaju veze sa Hrvatskom, te nemaju veze sa Hrvatskim saborom i nemaju veze sa mnom kao zastupnikom nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru. hvala.
Hvala vam lijepa. U ime kluba HDZ-a nastavno al o drugoj temi gospodin potpredsjednik Vladimir Šeks. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ja ću iznijeti stajalište HDZ-a koje je na proširenom predsjedništvu Hrvatskog sabora iznijela predsjednica stranke gospođa Jadranka Kosor u ime HDZ-a, a koje stajalište je na predsjedništvu Hrvatskog sabora i obrazložila u smjeru da HDZ drži da treba Hrvatski sabor i dalje biti pokrovitelj žrtava na Bleiburgu i na križnim putevima. To je stajalište HDZ-a kojeg ja sada i u ime kluba ponavljam, opetujem i naznačujem da je dakle HDZ drži da se zato što je i financirano sa pola milijuna kuna obilježavanje prema dosadašnjoj praksi i da to treba zasada i ostati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I na kraju u ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Prije kad govorimo o tim aerodromskim vezama pa jasno da ove zračne veze treba osiguravati ili omogućavati Zagreb-Pula-Zadar sa Mostarom, nije bitno Sarajevom pa i vis-a-vis Međugorja itd. Kao što se isto tako slažem i sa gospodinom Hodžićem oko BiH. Tamo su previše patili i Bošnjaci i Hrvati pa i Srbi da bi nezaliječene rane bilo tko danas trebao soliti. Ali nisam to tako doživio, pitanje koje je bilo ovdje postavljeno. Znači ne bacati sol na ranu niti u Saboru niti u Mostaru niti u Banja Luci niti u Sarajevu. Ali nisam se javio vis-a-vis toga nego vis-a-vis ovoga Bleiburga. Po mom sudu znači odluka predsjedništva Sabora o pokroviteljstvu nad Bleiburgom je apsolutno logična. Ja se slažem s onima koji su govorili jučer, koji govore danas, koji govore u hrvatskoj javnosti da će to zasigurno osigurati određene prijepore u hrvatskoj javnosti. Ja dugo godina govorim za ovom govornicom, dosta komemoraciji posljednjoj poraženoj vojsci 2. svjetskog rata. Jedino što je po meni bilo problematično jučer na predsjedništvu, znači u toj odluci ogleda se u tome što i ove godine osiguravamo 500 tisuća kuna za skup koji će opet rušiti vjerodostojnost RH. Možda je bolje 500 tisuća kuna dati onoj djeci za kemoterapiju u Rijeci ili Puli ili negdje drugdje, ali pustimo sada to. No bez obzira na sve ja osobno smatram da se kreće, ja se slažem da je taj Bleiburg na neki način postao mit. I ova odluka jučer predsjedništva, danas nas ili ne znam sutra nekoga drugoga taj mit može dodatno i hraniti i poticati, ali je isto tako istina sljedeća koju nitko ne može osporiti da je NDH valjda jedina vojska koja se borila 8 dana po kapitulaciji fašističke Njemačke, da onim zbjegom od 300, 350 tisuća ljudi rukovodili su s jedne strane Pavelić s druge strane Maks Luborić zapovjednik Jasenovca, svih konclogora, i da ta vojska se jednostavno nije željela predati. I tu mislim da se svi slažemo. Točno je isto tako da po 15.05., znači kad je ta vojska položila oružje, znači po povratku tog zbjega preko granica Jugoslavije ili na prostor ex-Jugoslavije dogodile su se masovne egzekucije. I tu se isto vjerojatno možemo složiti. Egzekucija je bilo i nad nedužnim ljudima, ne samo zakletim ustašama. I svaka nedužna žrtva zaslužuje da bude i oplakana i kršćanski pokopana, da bude rehabilitirana. I svatko ima pravo na svoj grob, na svoj pokop kako bi rekli Istrijani na mašu jasno pritom ne mislim da treba misama zadušnicama provocirati kada se daju za Pavelića ili takve neke likove. Oni koji su naložili te likvidacije i oni koji su ih izvršili jasno da su počinili ratni zločin ili zločin protiv čovječnosti, nije bitno, i jasno je da bi ti trebali odgovarati i ti bi trebali snositi i posljedice. S druge strane prošlo je 67 godina od tih smaknuća i nitko, ja bih rekao, nije protiv da se žrtve obilježava, da se krvnike sankcionira. Jasno ne treba pritom voditi procese kao u slučaju starog Boljkovca, podmetati itd. Ali gdje bi te komemoracije trebalo raditi? Po mom sudu tu na prostoru gospodo RH. I daleko prije gospodina Ivina ja sam govorio ne komemorirati pred onim spomenikom gdje stoji između ostalog u čast i slavu slavnoj poraženoj tako nekako hrvatskoj vojsci. Jer niti su bili slavna niti su bili hrvatska vojska. Znači, obilježimo hrvatske žrtve u Hrvatskoj. I konačno mogli smo to činiti i ovih 20 godina i dosada. Ja znam da nema nikoga ovdje u ovoj sabornici da netko mu nije stradao od fašista, a drugi dio obitelji od netko će reći komunista, partizana zapravo, ja kažem uvijek razbojnika. I u obitelji moje žene 4 ubijena, 3 brata i jedna sestra od partizana. Zašto? Zato jer su bili kaže mi biskup Talijani, a djeca su im sva bila u partizanima itd. Znači, da iskazivanju počasti svakom stradalom od Istre do Bleiburga, od Jazovke do Hude jame, ali ne komemorirati gospodo poraženu vojsku. Ja osobno smatram da je ova odluka
Molim vas.
Šta je isteklo?
Da, da.
Vrijeme logična i zato je apsolutno podržavam. Obilježimo te žrtve u Hrvatskoj bilo da je riječ da je netko stradao u fojbi, u nekom rovu, u nekom rudniku kao u onoj Hudoj jami i u nekom konclogoru na nekom stratištu itd., ali nemojmo dopuštati da se odaje počast ili da se komemorira jednu poraženu vojsku.
Hvala lijepa. Prije nego dam ispravak netočnog navoda gospodinu zastupniku Zoranu Vinkoviću samo da kažem da će se sjednica Odbora za turizam zakazana za 16 sati održati odmah nakon glasovanja. Izvolite gospodine zastupniče Vinković.
Teško je ispraviti gospodina Kajina ali pokušat ću. Ovo nije komemoracija poraženoj vojsci u 2. svjetskom ratu nego komemoracija nevinim žrtvama koje su vezane žicom i koje su dobile metak u potiljak. Među njima nisu bili samo vojnici, među njima su bili i djeca i žene i roditelji. Ali ono što vi predlažete zajedno sa predlagačem dakle sa predsjedništvom je da se ponovno formira Križni put kroz Sloveniju i Hrvatsku pa sve do Niša dotle je trajao jer ako bi na takav način obilježavali i izvršili ovu komemoraciju tada bi ponovno Hrvati išli u Križni put. Ono što mi tražimo je da tu odluku ne donese Predsjedništvo Sabora nego da se održi rasprava ovdje u Saboru, bez podjele hrvatskih građana i hrvatskog naroda.
Molim vas, vi sada ne ispravljate navod nego govorite o stvarima o kojima je govorio vaš predstavnik kluba. A to je već rekao.
Dobro. Završit ću [[Upadica: Hvala vam.]] Dakle, jedan od tih koji je bio vezan žicom gospodine Kajin nije bio ustaša koji je pao.
Isteklo je vrijeme za koje imate pravo govoriti.
U Jasenovcu bio je moj djed. Ustaša je bio i dobio je metak u potiljak. Ja ne znam gdje mu je grob i tko ga je ubio i gdje ga je ubio i ne znam gdje mu je tijelo i kako ću mu odati počast. A Bleiburg je simbol tog stradanja jer tu su Britanci izručili i poraženu vojsku i nedužan narod.
Hvala vam lijepa. Zaključno mogu reći sljedeće da je po članku 36. Poslovnika Hrvatskog sabora za koji ja nisam glasovao ali ga primjenjujem i moram ga prije svega primjenjivati predviđeno da Predsjedništvo Sabora prihvaća pokroviteljstva u ime Sabora. Zaključci sa jučerašnje sjednice Predsjedništva su i objavljeni, proslijeđeni i u javnost. Jučer su u novinama koji su ovdje bili. Što se tiče ove odredbe Poslovnika dok je tu trebamo je se držati, a inače smatram da bi bilo dobro da se o takvim stvarima dakle o obilježavanjima tako značajnih događaja iz povijesti, obljetnica odlučuje u Hrvatskom saboru. Ali upravo imamo na dnevnom redu izmjene i dopune Poslovnika i to je prilika da i to pitanje razmotrimo. Gospodine Vinković što ćete sada ispravljati? Izvolite. Ne možete mene ispraviti, pardon, kaže mi dobro tajnica. Mene ne možete ispraviti. Vidite tako je isto Poslovnika. Možete druge kolege, mene ne možete ispravljati.
Po kojem Poslovniku?
Po Poslovniku koji imate pred sobom kao ja. Hvala vam lijepa. … [[Govornici govore u isti glas ne razumije se.]] Rekao sam vam po Poslovniku ne možete. Izučite ga. Hvala vam lijepo. Prvi za postavljanje prvog zastupničkog pitanja ima riječ Jovo Vuković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Ja bih u ime kluba SDSS-a postavio jedno zastupničko pitanje gospodinu ministru Ranku Ostojiću, unutarnjih poslova a radi se o učestalim nasiljima nad učenicima srpske nacionalnosti. Ja ću vam unazad par mjeseci elaborirati par primjera koji su do nas došli i želimo vidjeti kako to riješiti. Dan nakon rukometne utakmice Hrvatske i Srbije, krajem januara, učenici srednje škole u Gračacu su bili šikanirani od svojih kolega, prozivani nacionalnoj osnovi. Kako znamo ovaj postupak nije izazvao nikakve sankcije. Zatim bilo je više incidenata nasilja nad učenicima srpske pravoslavne gimnazije … [[Govornik se ne razumije.]] Katarina Branković u Zagrebu prošli petak na Veliki petak za pravoslavne vjernike, prozivani su i vrijeđani na nacionalnoj osnovi i gađani jajima. Jučer ponovo su vrijeđani na nacionalnoj osnovi, a jedan učenik je fizički napadnut i završio na hitnoj. Srećom bez težih ozljeda. Iako je policija kojoj su svi ovi slučajevi prijavljeni obećala pratnju govori se o gimnaziji u Zagrebu na putu toga trenutno nema. Iako su rađeni uviđaji nema još kazni počiniteljima i nemamo nekakvih naznaka kada će se sa tom praksom prestati. Pa vas gospodine ministre molim da mi odgovorite kako to mislite zaustaviti, kada i šta mislite poduzeti i koje su to mjere koje će dovesti do kraja psihičkog i fizičkog nasilja nad djecom jer ti problemi ne trebaju nikome. Slažete se sigurno. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Ministar Ranko Ostojić, ministar unutarnjih poslova. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, štovani gospodine zastupniče. Upravo vaše rečenice koje govore o tome da je policija radila uviđaje i da traži počinitelje govori o tome da bez obzira na to što smo dobili zapravo iznenadno pitanje te radnje se odvijaju i u ovom trenutku. Mogu vam reći da događaji koji su se dogodili u ožujku i u travnju vezano konkretno za srpsku pravoslavnu gimnaziju su ozbiljan rad Druge policijske postaje u Zagrebu, obavljeni razgovori i sa ravnateljom. Jednako tako i u ovom trenutku vam mogu garantirati da hrvatska policija poduzima radnje na pronalasku počinitelja i ovog zadnjeg slučaja koji se dogodio jučer u 7 sati i 40 minuta, konkretno u autobusu kod maloljetnog G.V. Što se tiče ostalih incidenata moram reći da posebnu pažnju tome posvećujemo jer dugi niz godina zahvaljujući upravo naporima vjerojatno svih, pa i policije nije bilo incidenata ni prekršajnih ni kaznenih djela iz domene zločina iz mržnje prema maloljetnicima srpske nacionalnosti. Ono što želim posebno naglasiti događaji koji su takvi vršnjačko nasilje su posebna pažnja policije i dvadesetog ovog mjeseca je dogovoreni sastanak ravnatelja škole, konkretno da ne govorim sve detalje koje poduzima policija u ovom trenutku. Ja vjerujem da ćemo zajedničkim naporom napraviti sve što je moguće da se spriječe takve situacije. Nemojte, budite sigurni da je bez obzira na vaše pitanje i prema poduzetim radnjama koje smo napravili ranije upravo to fokus i prioritet i važnost za hrvatsku policiju.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Vuković.
Odgovorom sam zadovoljan samo vas molim ukoliko je to moguće da preventivno djelujete da se to više ne dogodi ako je moguće. Hvala lijepo.
Idući na redu za postavljanje usmenog zastupničkog pitanja je gospodin zastupnik Darko Milinović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Prošlo je više od 100 dana ove Vlade. Vidjeli ste, ja mislim da je to i nekakav demokratski standard u tih 100 dana nisam uputio ni preko novina ni preko medija bilo kojih bilo kakvu kritiku na zdravstveni sustav. Dokument koji govori, možda će biti neugodno pitanje, obmanuli su nas, zdravstvo duguje više od 7 milijardi kuna. Znate da smo krenuli u reformu zdravstvenog sustava kada je dospjeli dug bio nešto više od 5 milijardi kuna. Znate isto tako da sam rekao na kraju našeg mandata da je dospjeli dug negdje oko 2 milijarde kuna. E sad, u mene stoji dokument koje je doneslo Upravno vijeće koje ste, novo Upravno vijeće koje na vaš prijedlog je imenovala Vlada Republike Hrvatske. Ukupno dospjele obveze bolnica, domova zdravlja i poliklinika je milijardu i 700 milijuna 137 tisuća 945 lipa. Dospjele obveze HZZO-a su 327 milijuna 133 tisuće 509 lipa. Dakle, vrlo jasno neka hrvatska javnost zna da su dospjele obveze zdravstvenog sustava upravo onolike kao što smo mi govorili kada smo bili u primopredaji vlasti, a to je 2 milijarde 78 milijuna 271 tisuću 454 lipe. Ako bi se preklopile međusobne obveze taj dug je i ispod 2 milijarde, milijardu i 905 milijuna 433 tisuće i 825 lipa. Rekli ste da ćete vratiti staru ulogu Doma zdravlja i vratiti koncesionare u domove zdravlja. Rekli ste da ćete prepoloviti liste čekanja, sad govorite da ćete ih dovesti na medicinske opravdane prihvatljive. Liste čekanja su produžene za 10 do 20%, dugovi u zdravstvu u ova tri mjeseca su povećani za 780 milijuna kuna. Rekao sam kod donošenja proračuna ukoliko zadržite isti proračun bit će teško zadržati isti nivo zdravstvene usluge. Moje je pitanje, da nam se više ne dešava kolaps, a vidljivi kolaps zdravstvenog sustava je i vidljiv u Rijeci, ne zbog ravnatelja i vodstva nego zbog sredstava kojima su dobili ili koji su smanjeni. A moje je pitanje recite mi tri ključne mjere kojima možete ili želite spriječiti vidljivi kolaps zdravstvenog sustava u RH i zašto ste obmanuli hrvatsku javnost da je dospjeli dug, a vaše upravno vijeće je reklo da je on upravo onoliki kao što sam ja rekao, a zašto ste obmanuli hrvatsku javnost da je to 7 milijardi kuna i je li to način da prikrijete svoje nesnalaženje?
Hvala lijepa. Ministre prije nego odgovorite, makar ja nisam siguran da je vama postavljeno pitanje jer to nisam čuo. Drugo, molim vas budite, prošlo vam je minutu i 15 sekundi kako ste prekrdašili vrijeme pa vas molim sve druge da vodite o tome računa jer vam to piše, sad točno vidite kad ste pri kraju sa svojom diskusijom u ovom slučaju pitanjem. Dakle, vi postavljate pitanje pretpostavljam ministru Ostojiću? Gospodine zastupniče, niste to rekli. Da li postavljate pitanje ministru Ostojiću? … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da. Čekajte, jedno je pretpostaviti, a drugo je … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, hvala. Ministar Ostojić Rajko, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora, gospodine zastupniče. Činjenice nedvojbeno govore da se posljednje 4 godine nije dobro radilo. Ne samo činjenice gospodine zastupniče nego i Ustavni sud koji je recentno donio odluku da ste nezakonito spajali bolnice. Vraćate se u prošlost, to nije dobro. Da sam zločest sad bih vam odgovorio sljedeće, a nisam zločest, ali ja bih vam odgovorio o dugu, da sam zločest, pa ću citirati veledrogerije. Veledrogerije kažu, gospodine zastupniče, da hrvatske bolnice tisuću dana ne plaćaju lijekove, sanitetske materijale. 100 dana i 1000 dana. Dakle, citiram veledrogerije, ne citiram Plan 21 i ne citiram koaliciju. Da sam zločest rekao bih vam, gospodine zastupniče, da je Klinika za tumore 14 mjeseci bila zatvorena. Da sam zločest rekao bih vam da smo je otvorili u mjesec dana i zahvaljujući tome snizili liste čekanja. Da sam zločest, a nisam, rekao bih vam gospodine zastupniče da sam dočekao nabavu muzejskih aparata 4-rednih i 12-rednih, ali danas su 64-redni i 128-slojni. Da sam zločest, gospodine zastupniče, citirao bih kolege dva reda iza vas koji kažu u autoriziranom intervjuu da je bio loš socijalni i zdravstveni program ili vašeg pretendenta za predsjednika vaše stranke koji kaže loše se radilo, loše se radilo. Ali nisam zločest. Dakle, neće biti privatnog monopola gospodine zastupniče, PET CT u 4. mjesecu će biti instaliran na KBC Rebru … [[Upadica se ne razumije.]] Odgovorit ću. KBC Rebro neće bit više privatnog monopola odlijevanja javnih sredstava u privatne džepove. Nabavili smo … [[Govornik se ne razumije.]] , vratit ćemo hrvatsku medicinu, a to je naš Plan 21, tamo gdje pripada – u vrh europske i svjetske medicine, javnog zdravstva. Nabavili smo i počinjemo nabavku recentne opreme, zahvaljujem se gospodinu zastupniku Marasoviću što nas je pohvalio da ćemo pomoći i KBC-u Split. Prema tome, gospodine zastupniče, proučite Plan 21, proučite sve mjere koje smo doveli u ovih 100 dana. Dakle, rješavamo Ustavni sud, danas Klaićeva bolnica izlazi iz KBC Sestre milosrdnice, započinjemo program izdvajanja, napokon imamo Nacionalnu državnu bolnicu za dječje bolesti. Pitali ste me o Rijeci, to nisam očekivao od vas. Dječja hematoonkologija je bolna točka. Dječja hematoonkologija je nešto što ste obećali kolegi Marasoviću da ćete napraviti dnevnu bolnicu u Splitu. Napravit ćemo je ove godine u kompletu. Nećemo organizirati humanitarne koncerte i zaklade, dakle već smo počeli puštati novac iz državnog proračuna KBC Split. KBC Rijeka je zahvaljujući humanitarnim koncertima i zakladama poboljšala kvalitetu. KBC Osijek nema dječjeg hematoonkologa. Jučer u 14 sati je prvi put u Ministarstvu zdravlja osnovan prvi put u 20 godina osnovano Povjerenstvo za dječju hematoonkologiju. Ima ih samo 14 stručnjaka. Oni čak nemaju ni svoje društvu, oni čak nisu ni u Hrvatskom liječničkom zboru. Dobili su jasan naputak što moraju napraviti, predsjednik povjerenstva svakih mjesec dana mora obići svaki odjel i meni poslati izvješće kako su napravili da hrvatska djeca koja nažalost godišnje njih ima 150 sa novootkrivenom malignom bolesti, da se liječe sukladno europskim smjernicama. I to naravno mora placetirati HZZO. Prema tome i zaključno činjenice nedvojbeno govore da se nije dobro radilo u vašem mandatu. Ustavni sud nedvojbeno govori da se nije zakonito radilo, a ono što vam ja mogu obećati i hrvatskoj javnosti da će se dobro raditi i zakonito raditi i to je naš plan. Hvala vam lijepo gospodine zastupniče.
Hvala i vama ministre što ste bili, što niste produžili vrijeme za odgovor, ali reakcija na vaš odgovor je od strane zastupnika Milinovića. Izvolite.
Ja sam tražio da mi kažete tri osnovna, ključna elementa s kojim ćete spriječiti vidljivi kolaps zdravstvenog sustava. Priznati vlastito nesnalaženje je vrhunac moralne i etičke smionosti, rekao je to Krleža. Mogli ste priznati svoje vlastito nesnalaženje u proteklih 100 dana i to je ljudski. Ali nisam siguran da Hrvatski zdravstveni sustav može vaše nesnalaženje trpjeti idućih 100 dana.
Hvala. Gospodin zastupnik, pardon prije nego idemo na iduće zastupničko pitanje samo da, vrlo je važno, obavijestim zastupnike članove Mandatnog-imunitetnog povjerenstva da je sazvana sjednica danas u 13,30 u dvorani Ivana Kukuljevića. Molim vas da se odazovete na tu sjednicu jer je pretpostavka za naš daljnji rad. Hvala lijepa. Za zastupničko pitanje se također prijavio i treći po redu gospodin zastupnik Željko Šemper. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru zdravlja Rajku Ostojiću. Poznato je normalno da su umirovljenici obzirom na godine života redoviti i najveći potrošači lijekova. Glavni rashodi umirovljeničkog budžeta su režije i neophodni lijekovi, na hranu troše ono što preostane. Statistika nam pokazuje da su kardiovaskularne bolesti jedan od najčešćih uzroka smrti. Lijekovi za cirkulaciju vratne kralježnice i glave su neophodni, dosta skupi i nisu besplatni a bez njih se ne može. Gospodine ministre, zbog toga vam se obraćam pitanje a možda više molbom, može li se koji od tih lijekova staviti na besplatnu listu i barem na taj način olakšati život umirovljenika koji koriste te lijekove? Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ministar Mirando Mrsić je dobio pitanje. Ja sam čuo. Ne. Onda sam krivo čuo. Bilo mi je i nelogično. Rajko Ostojić izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Hvala vam lijepo gospodine zastupniče Šemper na vašem pitanju. Dakle, kao što i sami znate umirovljenje ne znači mirovanje, dapače, znači jednu normalnu fiziološku etapu koji svi oni koji idu u mirovinu moraju biti kreativni, moraju biti zdravi, moraju ispuniti sve ono što nisu tijekom svog životnog lijeka. U medicini lijekove ocjenjujemo sa tri aspekta. Znanstvenog i stručnog i iskustvenog. Lijekovi za cirkulaciju su iskustveno i po mom iskustvu vrlo, vrlo dobri. Oni su "stari" već nekih 40-ak, 50 godina i ja sam ih u svojoj kliničkoj praksi puno puta davao dakle indicirao i dobio povratnu informaciju da pomaže našim građankama i građanima. Međutim, sa znanstvenog i stručnog aspekta a to znači klinička istraživanja, meta analize, skupljanje svih podataka diljem svijeta na jednom mjestu, to se inače zove Kohren analiza je dokazano i sada ću vam citirati "da nema dovoljno dokaza da ti lijekovi imaju svoj klinički učinak". Slično je napravila i Agencija za lijekove FDA Amerike. Naime, lijekovi za cirkulaciju jedan od njih je uveden 50-ih godina prošlog stoljeća pa je povučen, pa je vraćen sudskom presudom i odredbom 1968.godine. obzirom na tu diskrepancu iskustva i znanosti sada se upravo radi nova znanstvena analiza i mogu vam reći sljedeće gospodine zastupniče Šemper da su rezultati vrlo ohrabrujući i da je ipak nađen učinak tih lijekova na cirkulaciju i visoko vjerojatno čim EMEA Europska agencija za lijekove i stavi na listu lijekova učinit će to naravno i HZZO. Hvala vam lijepa na vašem pitanju.
Hvala lijepa. Zastupnik Željko Šemper.
Gospodine ministre, zadovoljan sam odgovorom. I da ne bi bilo ovakvih zahtjeva na ovom dijelu, bilo bi dobro da jedan od stručnih umirovljenika bude i član Upravnog vijeća Hrvatskog zavoda za zdravstvo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zlatko Tušak je sljedeći da postavljanje … zastupničkog pitanja. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava Mirandu Mrsiću. Poštovani ministre, svjedoci smo otpuštanja radnika te gašenja nekoliko stotina radnih mjesta svakog dana. Prosječna plaća za studeni 2011.godine iznosila je 5 729 kn, za prosinac 5 493 kn, za siječanj ove godine 5 463 kune. U ta tri mjeseca prosječna plaća je manja za 266 kuna. Broj umirovljenika u siječnju ove godine iznosio je milijun 213 tisuća 121, a u ožujku ove godine milijun 215 tisuća 539 što je za 2 418 umirovljenika više u mirovinskom sustavu. Zaposlenih je u prosincu prošle godine bilo milijun 381 tisuća 847, a u ožujku ove godine milijun 363 tisuće 155 što je pad zaposlenih za 18 262. Nezaposlenih je u prosincu prošle godine bilo 315 tisuće 438, a u ožujku ove godine 339 tisuća 882 što je više nezaposlenih za 24 tisuće 444. Najavljeni novi stečajevi, otpuštanja radnika povećati će broj nezaposlenih, a stalni rast cijena u ovoj državi stvara sve veću sirotinju. Slušamo, čujemo, čitamo da pripremate mjere za besplatne mlade radnike kako bi pomogli našim kapitalistima da smanje trošak radne snage. Zato vas molim ministre odgovorite, zato bi molio odgovor kada mislite nešto učiniti da osigurate barem 5 tisuća novih radnih mjesta, a ne mislim na ona besplatni rad, već plaćena za obavljeni posao? Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin ministar Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče. Vaše je pitanje više usmjereno prema Ministarstvu gospodarstva i malog poduzetništva, kao što znadete ministarstva intenzivno rade na otvaranju novih radnih mjesta i otvaranju novih radnih mjesta je jedina mjera koja može smanjiti nezaposlenost. Činjenica da Hrvatska nije napravila promjene koje je trebala napraviti od 2005.do 2008. I zato imamo to što imamo u ovom trenutku da hrvatskog gospodarstvo praktički ne funkcionira. Možda da vam pojasnim da Ministarstvo rada i mirovinskog sustava i Zavod za zapošljavanje ne otvara nova radna mjesta. To ministarstvo i Zavod za zapošljavanje je mjesto gdje mlade ljude i sve one koji su nezaposleni omogućavaju im da steknu nova radna iskustva da steknu nova zanimanja i da podignu zapošljivost radne snage u onom trenutku kada se pokrene hrvatsko gospodarstvo i kada se počnu otvarati nova radna mjesta. Očekujemo da će to biti krajem ove godine ali morate znati da i kada se pokrene gospodarstvo da će nam trebati barem još 6 mjeseci da vidimo to da vidimo na tome da će nam padati broj nezaposlenih, a rasti broj zaposlenih. Vaše pitanje o besplatnoj radnoj snazi je promašilo potpuno cilj jer govori se o nikakvoj besplatnoj radnoj snazi, govori se o mladim ljudima koji nemaju radnog iskustva, jer kako nemaju radnog iskustva tada ne mogu kandidirati za radno mjesto. To su nam kazivali i poslodavci i mladi ljudi jer je to bila glavna prepreka da dobiju željeno radno mjesto. Od 130 tisuća mladih ljudi preko 60 tisuća nema niti dana radnoga iskustva. Druga poražavajuća činjenica je da mladi ljudi od 35 godina pa na niže preko 10 tisuća njih niti dana radnog iskustva. Završili su fakultet prije 10 godina, a ne mogu doći do tog toliko željenog radnog iskustva. Ova mjera nije nova, ona se provodi i u Europi. Praktički prije dva dana je Europa krenula istim putem, izašla je Direktiva o otvaranju novih radnih mjesta za mlade ljude. Dakle naša mjera je usmjerena prema visoko obrazovanim mladim ljudima, usmjerena je prema obrtništvu, usmjerena je prema ljudima koji trebaju dvije godine naukovanja da polože majstoricu. S druge strane, ovu mjeru će moći koristiti samo poslodavci koji ne otpuštaju radnike, znači koji ne daju poslovno uvjetovane otkaze, koji isplaćuju plaće i koji isplaćuju doprinose. S druge strane, Zavod za zapošljavanje će biti mjesto koje će voditi brigu o tim mladim ljudima i zapošljavati ih u tvrtkama, dakle ono će kontrolirati i poslodavce koji zapošljavaju. Potpuno odbacujem priče da će to sniziti cijenu rada, da ćemo omogućiti velikim trgovačkim lancima da zapošljavaju ljude. Kao što kažem i naglašavam, to je okrenuto prema mladim ljudima sa fakultetom. Nije mjera koja je nova, proširujemo tako da možemo obuhvatiti što veći broj mladih ljudi i ako pitate mlade ljude sa burze. Ako pitate osobu koja je na Zavodu za zapošljavanje godinama što bi trebala napraviti većina od njih će vam reći ja sam spreman raditi i besplatno samo da dobijem tu godinu dana radnog iskustva. Mi smo rekli ne, nećete radit besplatno, dobivat ćete naknadu od 1600 kuna, dobivat ćete mirovinsko, upisat će vam to u radnu knjižicu i omogućit ćemo vam da steknete tu godinu dana radnog iskustva sa nadom da ćete se i uspjeti zaposliti kod tog poslodavca kad se otvore radna mjesta. Dakle usmjereno je i ciljano, zajedno sa svim drugim aktivnim mjerama politike zapošljavanje, kao što znate jedna od stavki koja je u ovom proračunu podignuta su aktivne mjere zapošljavanja, sve sa ciljem da ljudi koji su u ovom trenutku na burzi to vrijeme iskoriste za stjecanje novih znanja za podizanje vlastite zapošljivosti, da u onom trenutku kada se otvore radna mjesta da možemo ih zaposliti. I broj nezaposlenih je broj koji vidi se na web stranici Zavoda za zapošljavanje, rekli smo nećemo od toga praviti komplikacije, od toga praviti veliku famu i dramu. Ovo je slika onoga što Hrvatska je, slika onoga što se nije radilo do sada i jednostavno mora se pokrenuti gospodarstvo i postoje samo tri riječi koje to mogu omogućiti, a to je proizvodnja, proizvodnja i proizvodnja.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zlatko Tušak, izvolite.
Ministre nisam zadovoljan sa odgovorom jer kada sam postavio pitanje onda sam rekao da su besplatni za kapitaliste, za poslodavce. Na to pitanje nisam dobio odgovor. Drugo, nisam tražio da vi i vaše ministarstvo zapošljavate nego sam pitao kada ćete donesti mjere za zapošljavanje. Naši građani su u bezizlaznoj situaciji, nemaju što za jesti, doslovno gladuju. U kampanji ste obećavali dug život, ali po vašim odgovorima vidim izgleda da smo dobili život na dug. Hvala i molim pisani odgovor.
Dobit ćete i pisani odgovor kao što su svi zastupnici dosad dobili sve pisane odgovore u ovom mandatu. Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Nedžad Hodžić je idući za postavljanje usmenog zastupničkog pitanja. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Moje pitanje je za predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodine Zorana Milanovića. No prije nego što vam postavim pitanje, gospodine predsjedniče Vlade, želim izraziti svoje zadovoljstvo ali i zadovoljstvo velikog broja građana sa kojima sam u kontaktu što ste za vaš prvi posjet izvan granica naše zemlje odabrali i posjetili Bosnu i Hercegovinu. Obzirom da je hrvatski narod jedan od tri konstitutivna naroda u BiH mislim da ne treba posebno obrazlagati da ste tom posjetom povukli odgovoran državnički potez, ali vjerujem da ništa manje niste zainteresirani za sudbinu i budućnost i ostalih građana Republike BiH. Moje pitanje glasi: kako nakon posjeta BiH vidite dinamiku približavanja Europskoj uniji BiH, ali i ostalih zemalja iz regije.
Hvala lijepa. Riječ ima premijer, gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani kolega, hvala vam na vašem naklonom uvodu. Moj pogled na perspektivu BiH i Srbije i Crne Gore kada je u pitanju Europska unija je možda relevantan za ovaj Sabor. Nadam se da će uskoro naš stav biti relevantan i za Europu u kojoj ubuduće nećemo samo provoditi stvari nego ćemo i formulirati svoje interese. Hrvatski interes je da BiH i Srbija i Crna Gora u najkraćem razumnom roku, uz poštivanje kriterija postanu članice Europske unije i mislim da ovdje nema potrebe o tome dodatno govoriti jer sve je jasno, dakle to je zona stabilnosti, mira, to je zona predvidivosti u ponašanju, a predvidivost je majka uspjeha u poslu. S BiH imamo neka otvorena pitanja koja moramo riješiti u ovom mandatu. Iz hrvatske perspektive to je prije svega kada govorimo o ovim graničnim pitanjima povezivanje Dubrovnika sa sjeverom Dubrovačko-neretvanske županije. To je granica koju s BiH još nismo definirali, ugovor je potpisan davno i to stoji. To i status luke Ploče koja je hrvatska luka, ostat će hrvatska luka i njome će upravljati Hrvatska država kao vlasnik odnosno drugi vlasnici koji su unutra, ali ta luka bez BiH nekog velikog smisla nema pa ćemo i o tome razgovarati. To su sve teme na stolu. Međutim, kao i za Srbiju i za BiH vrijedi dakle da nam je u interesu da što prije postanu članica EU, da se država stabilizira, da postane upravljiva sa čvrstim institucijama i da, dok je BiH uređena na ovakav ustavnopravni način Daytonskim ustavom ona je država triju, prije svega triju konstitutivnih naroda: Hrvata, ajde na prvom mjestu kao naših sunarodnjaka ili većina nas, Bošnjaka i Srba. I status Hrvata u BiH za nas nije sporedno pitanje i trudit ćemo se i raditi na tome da taj status bude ravnopravan status. Moja koalicija, naša koalicija, moja stranka kada o tome govori nema političke izborne interese jer kao što je poznato u tim izborima mi ne sudjelujemo i nemamo kandidate. Zanima nas samo pravedno rješenje, fer rješenje, to je to. Nadam se da vas moj odgovor zadovoljava. Hvala.
Gospodin zastupnik Hodžić, izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. Odgovorom sam zadovoljan. Od vas se i očekuje da učinite dakle u mandatu kojim predsjedavate, vi i vaša Vlada da učinite ono što je u našoj, odnosno vašoj ali i našoj moći kao države da te zemlje iz regije čim prije se približe EU. To nije samo interes tih zemalja slažem se u potpunosti, to je i interes Hrvatske države. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Marin Jurjević će postaviti zastupničko pitanje. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, ministrice i ministri, kolegice i kolege, pitanje je za kolegu Arsena Bauka ministra uprave. Ono je vrlo jednostavno. Poštovani gospodine ministre hoće li se mijenjati Zakon o lokalnoj samoupravi. Naime, hoće li se tražiti nova rješenja oko mogućnosti smjene općinskih načelnika, gradonačelnika i župana s obzirom da ih je po sada važećem zakonu gotovo nemoguće smijeniti pa makar dolazilo i do teških sukoba između predstavničkih tijela i načelnika, gradonačelnika ili župana. Ukoliko se kani mijenjati ovaj zakon, ja vas molim da odgovorite jer je hrvatska javnost za to veoma zainteresirana. Kakve se promjene predviđaju i kada će do njih doći.
Hvala lijepa. Odgovor će dati ministar Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine zastupniče, tražit će se nove mogućnosti izbora da ne govorimo o smjenama, dakle da budemo pozitivno usmjereni. Naime, neposredan izbor gradonačelnika ipak je u odnosu na stanje koje je bilo prije korak naprijed i mi taj korak nećemo vraćati nazad. Dakle, neposredan izbor će svakako i dalje ostati. Također, zakonski predviđeno sredstvo za opoziv, referendum u zadnje tri godine još se ni jedan nije proveo da je uspio, a bio je jedan neuspjeli pokušaj. Prema tome, taj institut očito nije pogođen kada je propisan na ovakav način na kakav je propisan. Također, tamo gdje načelnik ima čvrstu većinu u vijeću nekih problema takve vrste, mislim na blokadu sustava nema. Ostaje nam dakle riješiti problem tamo gdje postoji u navodne znakove kohabitacija. Za to doista tražimo nove mehanizme i u tom smislu će biti izmjena ne samo Zakona o lokalnoj samoupravi nego treba promijeniti čini mi se još četiri zakona u kojima se te stvari reguliraju. Ono što je sigurno uvest ćemo institut da istovremenih izbora u slučaju nedonošenja proračuna. Dakle, proračun će, donošenje ili nedonošenje proračuna svakako će biti ta kritična točka jednom godišnje gdje će se testirati ima li ili nema načelnik podršku u vijeću. I u tom slučaju bi izbor bio ne kao sada da ide na izbore samo vijeće, nego da ide na izbore i načelnik. Da li će se uvesti još neki mehanizmi kontrole i mogućnosti istovremenog izbora vijeća i načelnika to će pokazati i javna rasprava koju ćemo provesti jer mislimo da su te stvari, dakle temelji političkog sustava i da je o njemu najbolje postići konsenzus da ne bude ovako kratkog vijeka kao što je ovo rješenje koje se pokazalo ipak, dakle nepraktično. Naravno ta rješenja bi zaživila od sljedećih lokalnih izbora, obzirom da i postoji ovo ograničenje da se u zadnjoj godini ne može provesti referendum. I naravno razmišljamo i o još nekim izmjenama ovoga odnosa. Ali pustimo dakle da izađe i prijedlog da se o njemu javno raspravi u najširem, dakle u najširem mogućem svjetlu i sa zainteresiranom javnošću i sa akademskom zajednicom i sa svim onim koji treba to raspraviti, sa ustavno-pravnim stručnjacima, ali i sa političkom opozicijom da bi dobili dobro i održivo rješenje za duži rok. Zahvaljujem.
Hvala. Idući za zastupničko pitanje prijavio se i dobio je pravo gospodin zastupnik Boris Kovačić. Izvolite zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. I dozvolite mi da postavim pitanje ministrici zaštite okoliša doktorici Mireli Holy. Poštovana gospođo ministrice, poznato nam je da je u javnoj raspravi novi Zakon o otpadu koji u stvari unosi brojne novine. No, s obzirom na to da će se po tom prijedlogu zakona zbrinjavanje otpada obavljati po količini, a ne na primjer kvadraturi stana kao do sada. Možete li nam konkretno reći hoće li taj novi model za pojedince, odnosno naše sugrađane biti skuplji ili će računi ipak biti manji nego do sada.
Hvala lijepa. Ministrica prirode i zaštite okoliša, gospođa Mirela Holy. Izvolite.
Poštovani zastupniče, točno je da je novi Nacrt prijedloga zakona o otpadu u proceduri, odnosno u javnoj raspravi tako da se tijekom ovog mjeseca jer je javna rasprava počela 2.4. pa trajat će do 2.5. građanke i građani Republike Hrvatske, jedinice lokalne samouprave i komunalna poduzeća mogu izjasniti o prijedlogu ovog zakona, pa tako i o određenim elementima ovog zakona. Međutim, treba naglasiti da je odredba koja se tiče količine, odnosno volumena uvedena zbog toga što jedinice lokalne samouprave sada dobivaju obavezu primarne selekcije i na taj način mi planiramo provesti to da motiviramo građane i građanke Republike Hrvatske da revno selektiraju otpad u svojim kućanstvima. Jer će upravo ovom revnom selekcijom otpada direktno utjecati na to da se njihovi računi odvoza otpada smanje. Vjerujemo da će oni građani i građanke koji će pristupiti tome na revan način direktno utjecati na to da se njihovi računi za odvoz otpada smanje. Ukoliko neće biti tako revni onda će možda imati povećanje otpada, ali mi tu želimo naglasiti da je gospodarenje sa otpadom izuzetno vrijedna gospodarska aktivnost i da osim, znači benefita za okoliš koji ćemo dobiti kroz ovaj Zakon planiramo i pokrenuti određene gospodarske prakse i na taj način i otvaranje novih radnih mjesta jer je u svom razvijenom svijetu otpad vrlo korisna sirovina a ne smeće kao što je sad trenutno u Hrvatskoj slučaj.
Hvala. O.k. možemo ići dalje. Gospođa zastupnica Lidija Bagarić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani premijeru sa ministrima, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pitanje bih uputila ministru zdravlja gospodinu Rajku Ostojiću. Poštovani ministre, liste čekanja ogroman su problem u hrvatskom zdravstvu koji jako opterećuje i frustrira mogu reći hrvatske građane kojima je potrebna medicinska pomoć, pregled ili pretraga. Obećali ste da će se liste čekanja smanjiti u medicinski prihvatljive okvire. Međutim, u posljednje vrijeme čitamo i slušamo kako su se liste čekanja u pojedinim bolnicama čak povećale. Pa možete li nam reći što se po tom pitanju može učiniti i što vi u ministarstvu konkretno poduzimate da bi se lista čekanja smanjila? Hvala.
Hvala lijepa. Ministar Rajko Ostojić, izvolite.
Dakle hvala vam na tom pitanju koje se tiče svih naših građanki i građana. Nažalost program koji sam naslijedio i koji vodi liste čekanja ne pruža adekvatne podatke. Podaci dakle nisu jasni i nedvosmisleni. Svi oni koji čekaju na bilo koji pregled, bilo redoviti ili kontrolni ili pak žurni se vode na istom mjestu. Pokušat ću biti slikovit. Jutros u 7,30 sam pregledao svog starog pacijenta koji ima benigni tumor jetre koji nažalost taj tumor ima i maligni potencijal, ali je on kod 99,5% slučajeva benigan. I on meni dolazi na kontrolu slijedom kako ga ja naručujem. I naravno danas sam ga pogledao, dobio je datum čini mi se 5. travnja 2013. godine u 8 sati obzirom da je gospodin profesor u gimnaziji, predaje i radi. Dakle on je otišao predavati, on je zdrav, doći će mi na kontrolu, točno zna da mi dolazi 5. travnja, čeka ga mjesto, bit ću ja tamo ako budem živ i zdrav, čeka ga aparat i znate kako ga lista čekanja vodi, moja? Vodi ga da on u biti čeka svoj pregled, a čovjek radi, predaje, zarađuje za život. Nije na teret bolovanja, nije na teret HZZO-a, čovjek privređuje. Drugim riječima u toj listi čekanja ima nažalost svega i svačega. Postoje liste čekanja uređene u državama koje se organiziraju i predstavit ćemo vam to u svibnju. Tri liste čekanja – brza, kontrolna i redovita. Brza, i to su medicinski prihvatljive garancije, nitko ne smije za pojedinu dijagnozu čekati ni minutu ni tjedan više od medicinske prihvatljive granice. I to ćemo dovesti u red. Ali odvojit ćemo sve ove kontrolne, redovite preglede da ne zagušuju sve one naše potrebite građane koji zbog žurne situacije trebaju žurnu intervenciju. Drugim riječima kao što znate više se neće desiti kao što se desilo prošle godine da su pozvali gospodina na operaciju srca u našu veliku kliničku bolnicu koji je čekao 7 godina, a nažalost preminuo prije 3 godine. To se više neće desiti. Hvala vam lijepa gospođo zastupnice na vrlo dobrom pitanju. Izgledalo mi je kao oporbeno pitanje u trenutku dok ste pričali.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Đurđica Plančić je iduća zastupnica koja će postaviti zastupničko pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri, kolege i kolegice. Moje pitanje postavit ću gospodinu Miljeniću ministru pravosuđa. Poštovani gospodine ministre Zakon o javnim ovršiteljima izazvao je u javnosti burne, negativne posljedice još od prošle godine, odnosno za vrijeme prošle Vlade. Ova Vlada odgodila je početak njegove primjene, a kako vidimo i odlučila da ta služba nije potrebna zbog čega vas u posljednje vrijeme javni ovršitelji oštro prozivaju. U javnosti su ostale određene nejasnoće oko načina provođenja ovrha pa vas molim da nam razjasnite u kojem smjeru idu rješenja koja će predložiti novi Ovršni zakon. Hvala vam.
Hvala lijepa na pitanju poštovana zastupnice. Dakle, ovo što se tiče osobnih prozivanja itd. u to neću ulaziti jer jednostavno to je ispod nekakve razine komunikacije. Ono o čemu se radi da smo, ovrha je jedan složen, bitan element, njom se zapravo omogućava poštivanje pravnog poretka. Ona je težak instrument i za vjerovnike i za dužnika i potrebno je posebno oprezno postupati u tom segmentu. Nakon odluke o odgodi primjene novog Ovršnog zakona i Zakona o javnim ovršiteljima koji je trebao znači uvesti tu novu službu i novi institut pristupili smo analizi da vidimo kako ćemo i što ćemo dalje. Ono što smo uočili je da bi zapravo da su predviđeni instituti i služba javnih ovršitelja stupila na snagu došlo bi do potpunog poremećaja u postupanju, došlo bi do povećanog opterećenja sudova, došlo bi do određenih slučajeva gdje se ovrhe ne bi mogle provoditi recimo kod ovršenika koji nemaju prebivalište na teritoriju RH itd. Međutim, to zapravo nije bitno, to su tehničke stvari koje se mogu dotjerati ili ne. Ono što je važno, važno je da smatramo da ovrha u ovom trenutku se ne može privatizirati. Postupanje ovrhe ostat će znači u sudskoj nadležnosti, međutim ono što je vrlo važno ona će se usmjeriti prvenstveno putem financijske agencije. Postoji zakon, dakle kad govorimo o izmjenama zakona mijenjaju se dva zakona. Jedan je Ovršni zakon, drugi je Zakon o naplati novčanih tražbina zato što naplata putem financijske agencije djeluje jako dobro. Potrebno je napraviti određene stvari radi zaštite prava i dostojanstva dužnika, to ćemo promijeniti. Ali ono što ćemo unijeti kao jednu od najvažnijih promjena je da će se i sudske presude, dakle kad postanu ovršne, one će se također naplaćivati putem FINA-e. Danas je neprihvatljiva situacija gdje vi lakše naplaćujete jedan račun izdan od nekog trgovačkog društva ili bilo koga nego sudsku presudu u kojoj se vodio postupak možda 5 godina ili koliko gdje su odlučivali sudovi. Tu da bi naplatili ponovno, ako nema dobrovoljne naplate, ponovno morate ići u postupak. E to je ono što ćemo izbjeći. Ono što ćemo također uvesti, što možda neće biti popularno ali je bitno, novčane kazne, prekršajne kazne također će se naplaćivati putem FINA-e. Imamo jako loš postotak naplata, jednostavno ono što je odlučeno mora se platiti, obveze se moraju izvršiti. I to je ona poruka koju, to nam je osnovno načelo koje primjenjujemo. Istovremeno zaštitit ćemo dužnike. Ono što ćemo također napraviti je uvest ćemo Registar zadužnica. Mi sada vidimo vrlo često u praksi događaju se krivotvorenja. Znači dužnici plaćaju nešto što nisu dužni, dolazi do dvostrukih naplata itd. Postojat će Registar zadužnica, čim se ona ovjeri u javnobilježničkom uredu ona ide u registar, FINA ne može postupiti ako ona nije u tom registru. Vjerovnici oni će prilikom podnošenja zahtjeva za naplatu svoje tražbine koji je zapravo automatiziran i koji je nepristran, tu nema izbora ovo hoću, ovo neću, to se provodi isti dan. Oni će morati podnijeti određeni obrazac koji će ponovno dužnika na neki način štititi jer će njime vjerovnik jamčiti da nije naplatio. To nam je bitno, razmišljamo također da li da u Kaznenom zakonu uvedemo i posebnu zaštitu ovog postupka, znači da spriječimo dodatno zlouporabe koje se događaju. Bitna promjena će se odnositi na pokretnine također. U praksi one nemaju posebnu ekonomsku vrijednost, one su psihološke, one dozivaju do uznemiravanja, ulazi se u stan itd. To ćemo maksimalno reducirati. I ono što je važno vjerovnik mora postati odgovoran za postupanje, on mora biti aktivan. Vjerovnik ne može podnijeti zahtjev i sada čekati da mu netko drugi riješi. On mora mijenjati sredstva, ako nije aktivan ovrha će se obustaviti. Dakle, postoji čitav niz drugih izmjena koje sada ne mogu obrazlagati ali je ovo načelno ono s čim idemo. Hvala.
Hvala ministre, zadovoljna sam vašim odgovorom.
Kako smo se uhodali da više ne morate dobivati riječ. Uredu je. Gospodin zastupnik Zoran Vasić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Ja ću svoje pitanje uputiti ministru poljoprivrede gospodinu Tihomiru Jakovini. Poštovani gospodine ministre, Zakonom o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju i pravilnikom o izravnim plaćanjima u poljoprivredi, propisano je da se isplata poticaja za 2011.dakle prošlu godinu obavi do kraja lipnja odnosno do 30.lipnja 2012.godine. S obzirom na neke prigovore koji su bili upućeni Ministarstvu poljoprivrede, a i vama osobno molim va da nas izvijestite o dinamici isplate poticaja te o sredstvima koja su korisnicima dakle našim poljoprivrednicima isplaćena do sada? Hvala.
Hvala lijepa. Ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Štovani kolega zastupniče. Sukladno Zakonu o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnog razvoja koja ste spomenuli i pravilnika mogu reći da je ova Vlada prilikom izrade i donošenja Državnog proračuna za 2012.godinu pokazala ozbiljnost, pokazala stav, pokazala odgovornost i rekla da će sva prava na potpore poljoprivrednika nastao u 2011.godini biti isplaćena tijekom 2012.godine. Kao što ste sami rekli zakonski rok za isplatu potpora je krajem lipnja, ali s obzirom da naši poljoprivrednici tijekom prošle 2011.godine su zadnju isplatu potpora dobili u proljeće 2011.godini i od tada nisu dobivali potpore za poljoprivredu sa kolegama iz Ministarstva financija i Državne riznice smo našli mogućnost u osiguranim sredstvima u proračunu da krenemo prije roka sa isplatom samih poticaja odnosno potpora. Zato iz dva razloga zbog velikih obaveza naših poljoprivrednih proizvođača i zbog što bolje pripreme proljetne sjetve. Kada govorimo o brojkama rekli smo da ćemo s tim krenuti koncem prvoga kvartala i u periodu od 20 i sukladno podnešenim zahtjevima i jedinstvenim zahtjevima za potpore i u periodu od 27.ožujka do 6.travnja isplaćeno je po dvije osnove preko 800 milijuna kuna, govorim o potpori dohotku gdje smo rekli da raspolažemo sa gotovo 85 milijuna kuna. I tu smo u 100%-tnom iznosu isplatili 82,5 milijuna odnosno od 12 tisuća 631 podnositelj gotovo 12,200 je isplaćeno. Ovih 3 milijuna koje nije isplaćeno to su bili nekonzistentni odnosno neispravni računi. Trenutno agencija vrši provjeru grešaka na samim računima i ovih dana će biti u 100%-tnom iznosu isplaćeni poticaji za dohodovnu potporu. Što se tiče jedinstvenih zahtjeva za potporu tu smo rekli da ćemo krajem prvoga kvartala ili u prvom dijelu 4.mjeseca isplatiti 50% iznosa potpora, a preostali dio potpora isplatiti krajem 6.mjeseca. tu govorimo od gotovo 90 tisuća zahtjeva u ukupnom iznosu 985 milijuna kuna, od toga po odbitku modulacije, modulacija zakonska obaveza govorimo o iznosu oko 900 milijuna kuna od čega je 737 milijuna kuna isplaćeno za gotovo 78 tisuća korisnika. Preostali dio korisnika kojima nisu sjela sredstava, govorim oko 11 200 korisnika dio ih opet nije imao ispravno riješene račune i to negdje oko 36 milijuna kuna. Agencija radi provjeru i uplatu po ispravci ovih dana, a jedan dio korisnika govorim o iznosu od oko 120 milijuna su korisnici čije su obaveze prema državi Hrvatskoj, porezni dug prema državi Hrvatskoj puno veći od onoga dijela koji trebaju dobiti kroz poticaje i oni su u dogovoru sa Poreznom upravom odnosno sa Ministarstvom financija stavljeni na neki način na stand ap, stand by … mogućnost da naprave reprogram svojih obaveza kroz program koji je ministarstvo financija ponudilo i onda će im biti isplaćena sredstva poticaja. Nažalost, zbog probijanja stalnog probijanja rokova za podnošenje zahtjeva u tijeku prošle godine Agencija za plaćanje poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju nije na vrijeme mogla obraditi sve zahtjeva. Tako npr. plaćanje za mlijeko za prosinac 2012.godine zbog pomicanja roka podnošenja zahtjeva u vremenskom periodu 21.11., 21.12.2011.godine ili za tov junadi do konca veljače 2012.godine obrada tih zahtjeva je bila u tijeku još kroz mjesec ožujak i početak travnja. Slogovi su pripremljeni i u petak ide isplata gotovo 120 milijuna kuna za tovljače junadi odnosno 25 milijuna za mlijeko za prosinac. Ako te cifre zbrojimo znači u tijeku od 27.ožujka do petka biti će isplaćeno gotovo milijardu kuna našim poljoprivrednicima. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Domagoj Hajduković ima pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade, ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Moje pitanje je upućeno ministru znanosti, obrazovanja i sporta gospodinu Jovanoviću. Naime, jednom broju znanstvenih novaka uskoro ističu ugovori o radu a sveučilišta i instituti na kojima su do sada radili nemaju radna mjesta koja bi im mogli ponuditi odnosno nemaju radna mjesta na kojima bi ovi ljudi mogli raditi. Vjerujem gospodine ministre da ćete se složiti sa mnom kako je nedopustivo da najobrazovaniji mladi ljudi u Hrvatskoj, doktori znanosti ostanu bez posla nakon što su jako puno vremena i truda uložili u stjecanje svojeg doktorata odnosno svoje školovanje. A moram podsjetiti i na to da je RH financirala njihovo školovanje. Što ćete poduzeti kako se ovi najobrazovaniji mladi na kojima počiva budućnosti znanstvenog, tehnološkog, inovacijskog pa onda i općeg razvoja RH ne bi završili na cesti? Hoće li se i kako kroz novi ciklus znanstvenih projekata omogućiti i zapošljavanje novih doktoranata i postdoktoranata? Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin ministar Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče Hajduković, ministarstvo je zaista svjesno problema koji nastupa kada znanstveni novaci nakon svog završenog ugovora nemaju mogućnost zapošljavanja na sveučilištima i institutima zbog nedostatka znanstvenih i znanstveno radnih mjesta. I upravo iz toga razloga vodimo intenzivan dijalog i sa udrugama mladih znanstvenika i sa nezavisnim Sindikatom znanosti visokog obrazovanja sa sveučilištima kako bi pronašli najkvalitetnije rješenje. Trenutačno je u sustavu znanstvenih novaka oko 2 600 mladih znanstvenika i njihove plaće nisu upitne i oni će svoj posao odraditi do kraja ugovora. Ono što svakako treba naglasiti kada govorimo o znanstvenim novacima, da Hrvatska sa samo 18% visoko obrazovanih u radno aktivnom stanovništvu je daleko od onog što želi EU sa 30%, da se svega 2,3% ljudi koji su uključeni u cjeloživotno učenje smo daleko od 11%, postotka koji traži EU. Imamo samo 0,67% doktora znanosti u radno aktivnom stanovništvu, imamo samo 2350 istraživača na milijun stanovnika pa to samo pokazuje u kojoj mjeri je bitno rješavanje problema o kojem vi govorite. Najakutnije će biti otprilike 500 novaka koji uskoro završavaju svoj ugovor i za koje je potrebno osigurati kvalitetno radno mjesto. Mi radimo u smjeru 7 inicijativa. Prva inicijativa je već 15. veljače upućena svim sveučilištima gdje smo od njih zatražili da izvijeste ministarstvo o potrebi razvoja kadrova u sastavnicama sveučilišta u narednih pet godina kako bi na temelju tih zahtjeva od Ministarstva financija mogli tražiti dodatne prihode u proračunu u tih pet godina i na taj način zaposliti sve te novake koji su potrebni. Drugo što smo odlučili učiniti je da smo krenuli u izmjene Zakona o visokom obrazovanju i znanosti, Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost kroz koji želimo osigurati novi ciklus otvaranja novih znanstvenih projekata kako bi na taj način otvorili nova radna mjesta za znanstvene novake. Jedna od ideja koja će izazvati dosta polemika, ali javna rasprava traje, mi smatramo da svi profesori koji su napunili 65 godina ukoliko nisu osigurali financiranje iz projekata odnosno iz vlastitih prihoda fakulteta trebaju svoje mjesto prepustiti mladim znanstvenicima koji su stekli uvjete za docenta. To ne znači da se 500 profesora kojih sada u Hrvatskoj ima tjera u mirovinu, oni mogu ostati raditi i poslije 70. godine ukoliko su na temelju svog rada ostvarili projekte iz kojih se mogu dodatno financirati. Sljedeća vrlo bitna aktivnost tiče se Poslovno inovacijske agencije Hrvatske gdje smo došli do potpuno drugačijeg pristupa u otvaranju novih projekata i financiranja mladih znanstvenika. Mi smatramo da svi doktori znanosti koji su završili status znanstvenog novaka ne trebaju ostati samo na sveučilištu. Dakle cilj je da doktori znanosti koji su stekli takvo vrhunsko obrazovanje dođu u javni sektor i u gospodarstvo i upravo kroz fond Jedinstvom do znanja želimo omogućiti kroz financiranje projekata u gospodarstvu da ti mladi znanstvenici nađu posao u gospodarstvu i tako omoguće brži rast bruto domaćeg proizvoda, otvaranje novih radnih mjesta, a to će onda značiti i više novaca za znanost i za sveučilište. I posljednja sedma u nizu inicijativa koju imamo je da se svim mladim znanstvenicima želi osigurati da mogu dvije godine otići u inozemstvo na teret ministarstva ili čak četiri godine bez prekidanja ugovora kako bi usvajanjem znanja iz najmodernijih svjetskih instituta i tehnologija stekli dodatno znanje i onda se vratili u Hrvatsku i to primijenili. Prema tome, bez ikakve dileme ulaganje u znanost i obrazovanje je vrhunski prioritet ove Vlade i uvjeren sam da će ova Vlada znati stati na kraj svim negativnostima koje su bile vezane uz zanemarivanje znanosti, obrazovanja i sveučilišta.
Hvala vam lijepa. Gospođa Tatjana Šimac-Bonačić je iduća zastupnica za postavljanje usmenog zastupničkog pitanja. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Postavljam pitanje ministru rada i mirovinskog sustava gospodinu Mirandu Mrsiću. Gospodine ministre, u ožujku ove godine u tvornici lijekova Pliva došlo je zapravo do teškog ozljeđivanja radnika sa isto tako letalnim ishodom jednog radnika uslijed eksplozije odnosno požara i stroja odnosno smjese za lijekove. Tri dana nakon toga isto tako smo svjedoci bili teškog stradavanja sa smrtnim ishodom dva radnika u krugu tvornice Zvijezda prilikom čišćenja septičke jame. Isto tako nedavno, možda prije 10, 15 dana stradao je radnik Hrvatske elektroprivrede radeći na dalekovodu. U siječnju mjesecu ove godine smrtno su stradala dva radnika, jedan u Novskoj prilikom iskopa, kopanja kanala, a drugi na građevini u Zagrebu. Ovakvi podaci sigurno da zbunjuju, ovakvi podaci sigurno da su zabrinjavajući, a isto tako statistika govori da otprilike 30 ljudi godišnje strada, a dnevno se ozlijedi oko 150 ljudi. Zbog čega, koji su čimbenici toga? Mogu biti svakojaki, mogu biti od toga da se ne poštivaju zaštite na radu, od toga da dolazi do nezakonitog zapošljavanja, od toga da se neadekvatno odnosno nekvalitetno održavaju strojevi na kojima se radi. Pitam vas gospodine ministre da li Vlada odnosno vi da li možete promjenom zakonske regulative dovesti do povećanja sigurnosti radnika na radu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ministar rada i mirovinskog sustava Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospođo zastupnice. Potpuno se slažemo s vama da zaštita na radu u Hrvatskoj je nešto što nismo proteklih 8 godina tretirali na zadovoljavajući način i dolaskom u ministarstvo i formiranjem ovog ministarstva koje je kao što znate bilo dio Ministarstva gospodarstva, rada i mirovinskog sustava smo našli sustav u katastrofalnom stanju. Između ostalog nam je i Europska komisija u mjerilima rekla da zaštitu na radu i Odjel zaštite na radu u ministarstvu treba podići na puno veću razinu nego što je do sada. Slovom i brojkom u ministarstvu u ovom trenutku na tom području radi 6 ljudi što je previše malo za ono što ovo područje zaslužuje. S druge strane, u poglavlju 19. koje regulira ovo područje postigli smo dogovor da se izmjeni Zakon o zaštiti na radu i taj zakon je krenuo u proceduru i uskladili smo taj zakon negdje sa 22 direktive EU. Međutim, kad pogledate taj prijedlog zakona onda vidite da taj zakon je rađen na način da ide prema tome da radimo raznorazne procjene o tome koje su ugroze na radnom mjestu, o tome da jedna firma primjerice koja ima 10 zaposlenih uredsko poslovanje, koja nema nekih velikih jasno ugroza za rad, mora donijeti negdje otprilike oko 15 do 20 dokumenata i vidi vraga, većina tih dokumenata se može autsorsat, to znači da možete iznajmiti tvrtku koja će to napraviti za vas. Rekli samo da to tako neće biti jer želimo da ta sredstva koja bi se uložila u procjene koje mahom može i sam poslodavac napraviti se moraju usmjeriti u prevenciju i usmjeriti na zaštitu radnika na njegovom radnom mjestu. Da samo oslikam kakvo je stanje na tom području. Zakon koji smo donijeli je dobar zakon ali neprovediv. Imamo otprilike oko četrdesetak podzakonskih akata, imamo 50 važećih pravilnika od kojih neki su stariji i od mene. Neki su donijeti 950 i neke godine. Možete zamisliti kako je bilo 950 raditi, a kako je danas. Prema tome, na tom području nas čeka veliki posao i zajedno sa Državnim inspektoratom podižemo razinu zaštite na radu na način da će inspektori rada i inspektori zaštite na radu raditi iste poslove. To znači kada ide inspekcija rada ona će raditi inspekciju zaštite na radu. Kad ide inspekcija zaštite na radu ona će raditi i inspekciju rada. Želja nam je da ne bude samo kažnjavanja, nego da inspekcija rada i zaštite na radu primarno prevenira da upozori poslodavca da preveniramo neželjene događaje. S druge strane u ministarstvu je u tijeku izrada registra ozljeda na radu iz razloga što znamo da većina ozljeda na radu nije prijavljena i da mi imamo puno više još ozljeda na radu nego što se prijavljuju. Prijavljuju se one teške povrede, prijavljuju se smrtni slučajevi, ali ovaj dio je jedan dio koji se ne vidi. I za kraj želimo pozvati sve one koji imaju što reći o ovom području, da zajedno sa nama 28. travnja obilježe dan zaštite na radu i da okrenemo jednu novu stranicu u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar će postaviti iduće zastupničko pitanje. Izvolite.
Pitanje je predsjedniku Vlade, gospodinu Milanoviću. Kupovna moć građana Hrvatske je u padu. Prema GFK-u 5011 eura godišnje, u kunama 3127 mjesečno. Pali sa 27 na 31 mjesto. Prema podacima Međunarodne organizacije rada po paritetu kupovne moći prosječna plaća u Hrvatskoj vrijedi tek 1756 dolara. Prosječna plaća 3 mjeseca uzastopno pada. Zadnji pad je za 30 kuna, a u cijeloj prošloj godini ona je pala za 0,8%. 22% zaposlenih prima plaću do 3100 kuna, a čak 55% do 5000 kuna u neto iznosu. Zaduženost građana raste. Samo u prošloj godini, odnosno za godinu dana dug građana povećan je za 2 i pol milijarde i sada je negdje oko 128,8 milijardi. Rastu i cijene na malo. Siječanj 1,2, veljača 1,3, ožujak 1,5 posto. Benzin po redoslijedu plin, voda, struja, vrtići, odvoz smeća, komunalni troškovi, javni prijevoz. I dobro, ovrhe nisu u cijenama ali i one rastu i po broju i po obimu. Prema makroekonomskoj projekciji koju ste predstavili Saboru za 2012. vaša je Vlada predvidjela pad osobne potrošnje za 0,3% u tih 2012. To ste obećanje ispunili već u prva tri mjeseca ove godine. I sada pitam do koje nove granice ćete nastaviti smanjivati cijenu rada i prosječne plaće, kupovnu moć i standard građana u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Odgovor će dati premijer Milanović. Izvolite.
Uvaženi kolega Lesar, vaš posao naravno nije da širite neutemeljeni optimizam u društvu. To nije posao niti vlade. Posao Vlade je da ljudima govori istinu. Dakle, ne da ih tjera da se smješkaju i da misle da im je sjajno, a u biti im nije dobro. I nije dobro. I ne tražim od vas, u stvari nemam od vas pravo tražiti ništa, i ne tražim da širite optimizam. … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] ovo je bilo upaljeno. Dakle, nakon ovakvih stvari, nakon što čujem ovakve stvari zaista ispada da nikakvog izlaza nemamo. Ja nisam maneken niti trgovac lažnim optimizmom. Pokušavam u stvari promijeniti iz zatečenog stanja kojim se ne pravdamo, koje nije dobro, ne upiremo prstom u krivce, ne tražimo ih oko sebe. Radimo svoj posao. Jedna poslovica, stara poslovica koja je prenesena i u hrvatski, primorci je dobro znaju, kaže "kad nema vjetra veslaj". E mi pokušavamo veslati. Na vjetru i na plimi su svi rasli zadnjih godina, svima je bilo dobro do 2009. godine. Svi su imali rast potrošnje, svi su išli u velike deficite manje ili veće. Naprosto svijet je živio u jednoj nerealnoj slici. Realnost je tu, dakle nema ni jednog rješenja za ove probleme koje ste naveli koji su realni bez gospodarskog rasta. Preduvjet za to je stabilizacija javnih financija, stabilan kreditni rejting Hrvatske koliko god to katkad antipatično zvučalo jer ispada da radimo za druge i treće, a ne za sebe i to je stvar povjerenja. Povjerenja koje ćemo ostaviti prema međunarodnim partnerima, prema međunarodnim financijerima koji su nam partneri. Jer sve države osim Norveške i Švicarske imaju proračunske deficite čak i Njemačka. Dakle, u tom svijetu mi živimo. Borit ćemo se da zaštitimo najslabije. To je taj hrvatski bazični socijalni model koji ne damo, ali izlaza za Hrvatsku nema bez gospodarskog rasta, bez specijalizacije. Jer male države kao što je Hrvatska, jasno je to odavno, a nakon prvih kontakata u Europi u novom statusu posebno jasno bez specijalizacije i fokusa na ono bitno nemamo. I to je odgovor na vaše pitanje, ali to u stvari nije pravi odgovor. Odgovora na pitanje koje ste postavili nema.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Lesar. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Vlade na obrazloženju što je to neoliberalizam. Kada gledam poteze Vlade u zadnjih ta tri mjeseca vjerujte da me podsjećate na onaj film "Štefica Cvek u raljama života" jer ste doista ušli u ralje stranih banaka, rejting agencija, Međunarodnog monetarnog fonda i krupnog kapitala. Ali moje je pitanje glasilo koja je vaša nova projekcija za 2012. o padu osobne potrošnje. Očekujem pisani odgovor, a predsjedniče Sabora Šprem, prema članku 182. stavku 1. Poslovnika Hrvatskog sabora član Vlade ima 2 minute da odgovori na pitanje. Svakom ministru automatski uključuje se vrijeme od 4 minute. Ne vjerujem da su do sva pitanja do sad bila toliko citiram "složena" da im treba 4 minute za odgovor. Jedini koji je kraće odgovarao je bio premijer. Jer ispada kada bi nekoga iznenada upitao koji je danas dan da bi protumačili da je to toliko složeno pitanje da mu treba 4 minute za odgovor.
Da, sad sam vam dužan dati objašnjenje kad ste to sad već iskoristili. Imat ćemo izmjenu Poslovnika. Imate, znam da nemamo, vidite kako se sad držite Poslovnika. Neki bi se htjeli promijeniti a još je tu. Dakle, piše u Poslovniku da zastupnik može postaviti pitanje u roku od 2 minute, pa zamislite da sad date odgovor dvije minute. Ali piše da može trajati dvije plus dvije ovisno o složenosti pitanja. Mi smo mislili da je bolje da idemo na 4 minute da se da jedan konzistentan odgovor, ali da se to ne krši. Hvala vam lijepa. Za zastupničko pitanje se prijavio i ima 14 po redu pravo da ga postavi gospodin zastupnik Igor Češek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predstavnici Vlade ministrice i ministri, štovani kolege i kolegice zastupnici. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade RH gospodinu Zoranu Milanoviću. Kakav je stav Vlade RH u pogledu povrata nacionalizirane, odnosno otete imovine koju je komunistička vlast otela nakon 2. svjetskog rata i koja je oteta Židovima u vrijeme 2. svjetskog rata?
Hvala. Izvolite gospodine premijeru.
Uvaženi kolega moj stav načelno prema otetoj imovini je da ono što je oteto treba vratiti. Međutim oteto, konfiscirano i nacionalizirano nije jedno te isto. To su različiti procesi i različiti postupci. Tu ste spomenuli i židovsku imovinu. Dakle, židovska imovina je jedna stvar, ključni problem je što je većini Židova u Hrvatskoj za vrijeme 2. svjetskog rata otet život. I za to je odgovoran jedan … [[Govornik se ne razumije.]] koji je u tome bio i napredniji od svojih mentora. Nakon rata se ta imovina nikome nije mogla vratiti tako da je onaj mali broj ljudi koji se vratio živ u gradove Hrvatske, govorim o Židovima, i koji su u pravilu bili u Narodnoj oslobodilačkoj vojsci svoju imovinu dobio natrag. Međutim, '48. godine do '51. godine sva ta imovina je svima, neovisno o njihovoj nacionalnosti i vjeri, bila nacionalizirana. Ja moram priznati, ja sam dakle spreman o tome govoriti, nisam shvatio bit pitanja. Dakle, oteto je oteto. Nacionalizirano je nacionalizirano. Konfiscirano je konfiscirano. Konfiscirano je obično vezano uz nekakvu presudu za neprijateljsko djelovanje. Dakle to je nekoliko aspekata, tu je Hrvatska država pokušavala uvesti reda u zadnjih 20 godina ne s previše uspjeha. Tako da evo tu smo nakon 20 godina gdje jesmo, ponovno se vraćamo na iste teme.
Hvala lijepa. Zastupnik gospodin Igor Češek. Izvolite.
Nisam, apsolutno da nisam zadovoljan s odgovorom jer ipak se radi ovdje o čistoj demagogiji. Ja vas pozivam pošto se u zadnjih 20 godina govori o povratu imovine i svi se zalažu za to i čak i članovi vaše kukuriku koalicije, odnosno članovi stranaka kukuriku koalicije su zdušno zagovarali povrat imovine i zemljišnim zajednicama i sve ostalo međutim pozivam vas da ta vladajuća većina pokažete bar simbolično da želite riješiti te probleme. Najbolji primjer bi bio da predsjednik RH Ivo Josipović vrati oteti stan u kojem živi i dan danas, a u koji je uletio 1945. godine njegov otac dok je oslobađao Grad Zagreb. A poznato je da taj stan pripada, odnosno pripadao je jednoj zagrebačkoj židovskoj obitelji. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Branko Bačić postavlja zastupničko pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje postavljam predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče za par dana prolazi i 4. mjesec otkada ste preuzeli odgovornost za vođenje države i držim da se i sa mnom slažete da je to dovoljno vrijeme da se Vlada ako je spremno preuzela odgovornost za državu izjasni i o bitnim strateškim projektima, bar kad je u pitanju infrastruktura i važni prometni pravci. Prilikom primopredaje dužnosti ostavljeni su vašoj Vladi brojni projekti koji … [[Govornik se ne razumije.]] poput zračne luke, poput projekta Brijuni, a ja bih spomenuo i 3 projekta koja su važna za život Dubrovačko-neretvanske županije to su dovršetak autoceste do Ploča, to je izgradnja Pelješkog mosta ili kako ga ja nazivam Hrvatskog mosta i to je izgradnja punog profila autoceste od Doli do Osojnika, odnosno do Dubrovnika. Prema mojim informacijama koje mislim da su prilično točne usporena je gradnja autoceste do Ploča pa umjesto do kraja ove godine bojim se da će biti dovršena i do kraja iduće godine, zaustavljena je da ne kažem da ste odustali od gradnje Pelješkog mosta, a svakako da ste u ovom trenutku odustali od gradnje punog profila autoceste do Dubrovnika. Ne mislim da je dobro da u ovom trenutku kada građevinski sektor i brodograđevinski sektor u Hrvatskoj u vrlo teškoj situaciji da se odustaje od onih projekata za koje je proveden i natječaj, za koje je moguće angažirati taj isti sektor, a da se u isto vrijeme obećava o nekim drugim projektima koji zasada nisu u bliskoj fazi realizacije. Pa se bojim da će i obećanje vašeg prvog potpredsjednika gospodina Čačića da ukoliko do kraja rujna ne pokrene se investicijski ciklus u Hrvatskoj da će zbog toga onda se osjećati odgovornim i podnijeti ostavku.
Molim vas.
Moje se pitanje svodi na to s obzirom da je zbog zaustavljanja ta tri važna projekta za Dubrovačko-neretvansku županiju, za grad Dubrovnik koji bi rješenje izvuklo Dubrovnik i Dubrovačko-neretvansku županiju iz prometne izolacije do kada ćemo mi građani Dubrovačko-neretvanske županije zbog nerješavanja tih projekata biti u vlastitoj državi građani drugog reda? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor će dati gospodin predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Uvaženi kolega postavili ste pitanje koje pretpostavlja nešto što u biti nije baš istina. Dakle, autocesta do Ploča ide, ide dinamikom najbržom kojom može ići i kod toga stojimo. Pelješki most smo onako kako ste ga vi koncipirali mi kritizirali i opredijelili smo se za alternativan po nama pametniji i jeftiniji pravac, a to je povezivanje cestovnim pravcem kroz Neumsko zaleđe prema Dubrovniku. Dakle kao strateški cilj spone, kopče između sjevera i juga županije, odnosno Hrvatske. To je odgovor na vaše pitanje. Dakle, mislim da to korektno radimo, mislim da ne zapostavljamo nijedan dio Hrvatske. mislim da nastojimo biti korektni i pravedni, dakle i regionalno. Mislim da i Slavoniji dugujemo isto tako nekakve projekte. Dakle, u cijeloj Hrvatskoj. Ne može biti sve u jednom dijelu Hrvatske. Vi ste svjesni nekih mojih izjava u zadnjih mjesec dana kada su u pitanju neki projekti. Postoje važne stvari i u ovom trenutku malo manje važne stvari. Trenutno je možda jedno od najvažnijih stvari upravo ta kopča, ta spona iznad Neuma o čemu moramo pregovarati s BiH. Naravno i Pelješki most u nekoj idealnoj situaciji je opcija. U ovom trenutku stanje nije idealno pa onda pokušavamo rješavati naše stvarne probleme na racionalan i prihvatljiv način. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Branko Bačić reakcija na odgovor. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, nisam postavio kapriciozno pitanje i nisam zadovoljan vašim odgovorom. Nitko ne bi bio sretniji od mene da ta tri projekta ova Vlada nastavi i tu bi prvi podržao. Međutim, i vi ste sami svjesni da povezivanje krajnjeg juga Hrvatske, tom kopčom kako ste je nazvali kroz prostor BiH je za nas na jugu Hrvatske na dugom, dugom štapu. Ne znamo tu trasu i ne znamo tko bi ju financirao i ona nije po nama u HDZ-u u ovom trenutku u interesu susjedne države. Vi ste u svom odgovoru gospodinu Lesaru rekli kako "Ako vjetar ne puše ona veslaj". Ja ću vam odgovoriti jednom sličnom poslovicom koja govori da "Brod ne plovi kako vjetar puše, nego kako jedra okrenete". Čini mi se da ste u ovom trenutku kada je u pitanju Dubrovačko-neretvanska županija doista okrenuli jedra u krivom smjeru.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Mateljan. Zastupničko pitanje izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno gospodinu potpredsjedniku Vlade RH i ministru regionalnog razvoja i europskih fondova gospodinu Branku Grčiću. Naime, danas su velika očekivanja u RH od korištenja sredstava EU fondova, međutim jednako smo tako svjedoci da iskorištenost tih fondova tih sredstava vrlo, vrlo skromna. Stoga je moje pitanje gospodine potpredsjedniče što Vlada odnosno vaše ministarstvo može učiniti kako bi ta iskoristivost bila što veća jer naime danas kada nedostaje novaca na svim razinama za mnoge općine i gradove u RH ta su sredstva jedina šansa za ulaganje u razvoj za ulaganje u investicije? Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ministar Branko Grčić. Izvolite.
Uvaženi gospodine zastupniče hvala na pitanju. Dakle u pravu ste kada kažete da je trenutna situacija takva da se sredstva ne povlače onom dinamikom i intenzitetom kojim bi mi htjeli. Dakle ovi podaci koje smo mi zatekli krajem 2011.godine govorili su o tome da je ugovoreni dio IPA sredstava na koje smo imali pravo iznosio negdje 37% u tom trenutku, a da je istovremeno isplaćeni dio novca iznosio negdje pola od toga. Znači cca 19% ukupne alokacije koje smo u tom trenutku mogli raspolagati. To je ozbiljno upozorenje, to je crvena lampica koja se pali mogao bih reći još uvijek na vrijeme ali kada vam kažem da je opoziv sredstava za alokacije 2008.gdje je isteklo vrijeme za korištenje tih sredstava iznosilo čak 55% alokacije, e onda to već govori da zaista se crvena lampica pali i da treba ozbiljno krenuti u proces restrukturiranja cijelog sustava za povlačenje EU fondova. Ono što je ova Vlada i ministarstvo napravilo za sada jeste jedan akcijski plan praktički koji se bazira na 4 ključne točke. Uvijek je to pitanje institucija i organizacije institucija, to je pitanje kadrova i to je pitanje osiguranja financijskih sredstava. Kada govorimo o institucijama mi smo problematiku EU fondova digli na najvišu moguću razinu u ovoj Vladi. To znači da smo utemeljili i posebno ministarstvo ili ako hoćete Ministarstvo uprave u Ministarstvu regionalnog razvoja i EU fondova koji će se baviti ovom problematikom svakodnevno, da smo uspostavili koordinaciju Vlade koja svakog tjedna raspravlja o toj temi, dakle to je kontinuirani uvijek isti dnevni red, a to je stanje korištenja EU fondova u svim institucijama koje u tome sudjeluju. Druga velika stvar je kadrovsko pitanje. Mi u ovom trenutku imamo negdje oko 350 ljudi u javnom sektoru koji su u kor biznisu, dakle najneposrednije vezani za poslove vezane za apsorpciju EU fondova. Čak prema mjerilima koje smo preuzeli u pregovorima sa EU ta brojka bi trebala u ovom trenutku iznositi oko 500. Dakle, u ovom trenutku fali nam negdje oko 200 ljudi u svim institucijama kada znamo da je taj broj institucija više od 10. 15 onda to i nije veliki broj po jednoj instituciji i to je nešto što kroz restrukturiranje tih institucija moramo osigurati da zaposlimo mlade, obrazovane ljude koji su spremni učiti koji su spremni raditi i više od 8 sati jer je to takav posao. I ja se nadam da ćemo evo i uz ove programe koje nam Ministarstvo rada nudi uspjeti doći do tih mladih ljudi u vrlo skorom vremenu. I naravno treće ne manje važno pitanje je financije. Mi smo evo po prvi puta u ministarstvu oblikovali program nekih 30 milijuna kuna ove godine i to će idući tjedan ja se nadam ići u javni poziv, isključivo za pripremu projekata za financiranje iz EU fondova, po prvi put. Ali smo isto tako pozvali sva ministarstva da u idućoj godini u proračunu planiraju značajna sredstva za financiranje pripreme projekata. Znači naš ključni problem je projektni …plan dakle jedna mreža projekata koja bi bila na raspolaganju u svakom trenutku finalno pripremljena za povlačenje tih sredstava. I u tom smislu kažem evo i naše ministarstvo i ova koordinacija da kažem puhat će za vratom svim onim koji su na čelu institucija koje pripremaju projekte za EU fondove. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nadica Jelaš je gospođa zastupnica koja ima pravo postaviti pitanje sada. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje upućujem gospodinu Gordanu Marasu, ministru poduzetništva i obrta. Podsjetit ću uvodno da je u proteklom vremenu u Hrvatskoj gospodarski rast bio temeljen na potrošnji koja se poticala bolje reći pumpala s jedne strane prodajom tržišno dominantnih tvrtki, telekomunikacija, banaka, farmaceutskih tvrtki, a s druge strane se pumpala isto tako bjesomučnim zaduživanjem. Aktualna Vlada, dakle ova vlada ima jedan potpuno drugačiji koncept gospodarskog rasta, koncept koji je zasnovan na proizvodnji, na poduzetništvu, na investicijama i u tom smislu u ovoj zaista teškoj gospodarskoj situaciji Vlada ima doista jedan istinski težak posao, a to je pokretanje gospodarstva u pozitivnom smjeru. Poznato je da je hrvatsko gospodarstvo po svojoj strukturi mikro gospodarstvo obzirom na činjenicu da preko 80% ukupnog broja gospodarskih subjekata upravo čine male tvrtke, a da Vlada zna kolika je važnost upravo tog segmenta hrvatskog gospodarstva i koliko računa upravo s njegovim potencijalom potvrđuje činjenica da smo osnovali i posebno ministarstvo za taj segment dakle Ministarstvo obrta i poduzetništva. Molim vas gospodine ministre da kažete kojim to poticajnim mjerama i projektima mislite pomoći upravo tim malim i srednjim poduzećima, dakle tim malim poduzetnicima i obrtnicima odnosno što taj segment hrvatskog gospodarstva može očekivati od vašeg ministarstva.
Hvala lijepa. Ministar poduzetništva i obrta gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovana zastupnice Jelaš. Hvala vam na pitanju. Poštovani predsjedniče Sabora. Dobro ste nažalost primijetili, zadnjih godina, zadnjih 10-tak godina, možda i više, hrvatsko gospodarstvo se razvijalo na jednom pogrešnom konceptu potrošačkom, velikog deficita između uvoza i izvoza, na zaduživanjima tako da moramo neke stvari mijenjati. Nažalost, zadnje tri godine pad gospodarstva je preko 8%, izgubljeno je u obrtu, malom i srednjem poduzetništvu preko 100 tisuća radnih mjesta, ali zato ova Vlada u samo prvih 100 dana mijenja sliku poduzetništva i obrta na nekoliko načina. Napravili smo porezno rasterećenje poduzetnicima na godišnjoj razini preko 3 milijarde kuna, plan investicija koje smo predstavili ove godine vrijedan 2 milijarde i 400 milijuna eura duplo je veći nego što je bio protekle godine i to će raditi upravo naši poduzetnici i obrtnici. Promijenjena je također politika i u plaćanjima. Vlada je protekli tjedan donijela odluku gdje će se poduzetnicima i obrtnicima za dobivene poslove u okviru javne nabave plaćati i 10% avansa, umjesto kao što je nažalost do sada bio dosta često slučaj da nikad novac od države ne vide kada za nju rade. I također napravili smo i najpovoljnije kredite za male i srednje poduzetnike sa kamatnom stopom između 1 i 3% preko HBOR-a sa počecima 4-5 godina, odnosno u turizmu otplatom čak i 17 godina. Sve to u samo ovih 100 dana. Ali idemo i korak dalje, predstavili smo plan poticanja malog gospodarstva, poduzetnički impuls sa 24 programa. Javni pozivi su već objavljeni protekli petak u medijima, program vrijedan 376 milijuna kuna sa kojim vjerujemo da ćemo pomoći preko tisuću poduzetnika i obrtnika u Hrvatskoj na način da vrlo jasno ulažemo taj novac i očekujemo da se on u tri godine vrati na ovaj ili na onaj način u proračun kroz povećano zapošljavanje, kroz investicije i otvaranje novih radnih mjesta. Također, sljedeći tjedan ćemo predstaviti novi jamstveni program za male i srednje poduzetnike koji će raditi Hrvatska agencija za malo gospodarstvo jer možete imati najpovoljnije kredite, ali ako nemate dobar i jasan program dosta često naši poduzetnici ne mogu dobiti kredit. Također sutra upravo potpisujemo, prisustvujem potpisivanju sporazuma između jedne hrvatske banke i Europskog investicijskog fonda gdje u programu mikro kreditiranja, znači kreditima do 25 tisuća eura pomažemo … [[Ne razumije se.]] ili brzorastuće tvrtke u Hrvatskoj, inovativne tvrtke sa kvalitetnim programima. 30 milijuna eura će biti na dispoziciji i što je vrlo bitno jamstveni fond, Europski investicijski fond garantira za otplatu i biti će opet vrlo jednostavno doći do tih kredita. Također, mnoge stvari koje smo pokrenuli ovih mjeseci uvjereni smo da će dati rezultate u narednim godinama i da neće ovaj trend negativan što sam rekao proteklih tri godine pada gospodarstva od 8%, izgubljenih 15000 obrta, izgubljenih preko 100 tisuća radnih mjesta se neće nastaviti nego će biti upravo suprotno. Uvjeren sam da ćemo u tome uspjeti. Hvala vam lijepo na pitanju.
Hvala lijepa. Pitanje ima gospodin zastupnik Ivan Šantek, izvolite.
Zahvaljujem. Postavljam pitanje predsjedniku hrvatske Vlade, gospodinu Milanoviću. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, ja u ruci držim dokumente koje ću vam uručiti nakon što završi aktualni sat na izlazu i ne želim raditi predstavu ovdje u Saboru pred kamerama s obzirom da se radi o jednoj vrlo ozbiljnoj situaciji. Naime, ovdje su dokumenti koji pokazuju da su Ceste Sisak koje su bile u većinskom vlasništvu Sisačko-moslavačke županije prodane firmi bez boniteta koja je osnovana samo radi te prodaje, dakle 57% tih udjela je županijska skupština nezakonito prodala firmi bez boniteta, a nakon toga je ta firma bez boniteta nekretnine u vrijednosti 150 milijuna u vlasništvu Cesta Sisak upisala pod hipoteku kao jamstvo vraćanja toga kredite. Dakle, mi kao vijećnici u županijskoj skupštini sazvali smo posebnu sjednicu županijske skupštine i tražili da se ta nezakonita odluka poništi. Međutim znate da tamo sjedi od 14 savjetnika 10 savjetnika županice Lovrić koji primaju naknadu od 5000 kuna mjesečno da bi donosili ovakve odluke i ta naša inicijativa je odbijena. Dakle, odluku županijske skupštine na izričiti zahtjev županice Lovrić suprotno zakonu firma je kupila 57% udjela, a nakon toga nekretnine Cesta Sisak stavila pod hipoteku da bi mogla vraćati svoj kredit kojim je kupila te udjele. Stoga bih ja još želio napomenuti da je još ostalo 10-tak % udjela koji su u vlasništvu opće države. Stoga bih vam ja želio postaviti pitanje, prije svega kako ćete pomoći Cestama Sisak da ne ostanu bez svojih nekretnina jer očita je namjera kupca da se domogne vrijednih nekretnina. S druge strane, s obzirom da je Skupština Sisačko-moslavačke županije donijela nezakonite odluke Vlada ima pravo raspustiti skupštinu ukoliko učestalo krši zakon. I treća stvar vas pitam kao predsjednika SDP-a, da li ćete tražiti političku odgovornost županice Lovrić za ovu … [[Ne razumije se.]] , nezakonitu i štetnu odluku koju je donijela Sisačko-moslavačka županija. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor će dati gospodin premijer Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani kolega, ja ne mogu komentirati ovo što ste rekli jer to ne znam. Vi naravno imate pravo govornicu županijske skupštine zamijeniti za ovu govornicu kao saborski zastupnik i poentirati politički na nečemu što tumačite na svoj način. Ja ne mogu ulaziti u meritum stvari o kojoj ste govorili. Postoji zakon, postoje tijela koja su nadležna za provođenje zakona, za kontrolu zakonitosti i ja tu moram stati. Dakle, vi ovaj Sabor koristite kao političku govornicu što on i jest, to je vaše pravo, a govorite li istinu to će procedura pokazati. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite, gospodin zastupnik Ivan Šantek.
Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, mislim da je 186 radnika Cesta Sisak, od vas sam očekivao drugačiji odgovor. Očekivao sam barem da ćete reći ispitat ćemo, istražit ćemo i obavijestit ćemo vas i hrvatsku javnost. Nažalost vi ste meni odgovorili ovdje da sam ja zamijenio govornicu Skupštine Sisačko-moslavačke županije sabornicom što nije točno. Ja sam namjerno, koncipirajući ovo svoje pitanje, želio vas ne povrijediti i da ovo ne shvatite kao političke obračune između HDZ-a i SDP-a nego kao interes za jednu firmu koja će se naći u problemima a Sisak je bremenit problema. Evo jučer smo na Dnevniku imali priliku vidjeti s čim se suočavaju 27 firma na području Željezare. Mi imamo slučaj HEPOSA, mi imamo slučaj odlaska CMC-a iz Siska i vi meni ovako odgovorite. Ovo je stvarno iznenađujuće. Ja moram reći da sam duboko povrijeđen kao građanin Sisačko-moslavačke županije što ste mi ovako odgovorili. Molim pisani odgovor.
Hvala lijepa. Ja mislim da ste dobili jasan odgovor u ovom momentu kakav je mogao biti. Gospodin zastupnik Franko Vidović, zastupničko pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora hvala, poštovani premijeru, ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem gospodinu Nevenu Mimici potpredsjedniku hrvatske Vlade za unutarnju i vanjsku politiku i europske poslove. Poštovani, Republika Hrvatska je vlasnik velikog broja tzv. neperspektivnih pojava. Manji dio tih pojavnih je prepuštanje jedinicama lokalne samouprave i to najčešće za ostvarivanje nekakvih projekata društvenog sadržaja. Audio agencija je, jasno uz blagoslov Vlade na kraju, prepuštala te objekte jedinicama lokalne samouprave na njihov zahtjev, ali uz prethodno izrađene odgovarajuće projekte, te uz dokaz o osiguravanju financijskih sredstava za realizaciju tih projekata i to na točno određen vremenski rok. Barem je tako bilo u slučaju grada Šibenika, odnosno u slučaju realizacije Pomorskog inovacijskog centra INAVIS u Šibeniku koji je projekt hrvatsko-norveški. Sa druge strane mislim da smo svi ovdje svjesni koliki je ogromni potencijal kriju te vojarne, posebice one koje se nalaze na obali Jadrana i isto tako, mislim da smo također svjesni da je krajnje vrijeme da taj potencijal i pokrenemo. Zbog toga vam upućujem pitanje da li je ova Vlada i pod kojim uvjetima spremna prepustiti jedinicama lokalne samouprave neperspektivne vojarne koje se nalaze na njihovom području. Hvala.
Hvala lijepa. Potpredsjednik Vlade gospodin neven Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Takozvana neperspektivna vojna imovina i po broju nekretnina i po površinama koje zauzima predstavlja zbilja značajan potencijal i za gospodarski razvoj, a i svaki drugi društveni razvoj jedinica lokalne samouprave. Međutim, taj potencijal do sada slažem se nije dovoljno korišten, nije korišten u mjeri koji bi potaknuo upravo ove razvojne procese. Kažem, takozvana neperspektivna vojna imovina jer u osnovi se radi o imovini Republike Hrvatske koja je dana na korištenje i upravljanje Ministarstvu obrane Republike Hrvatske. Proces korištenja te imovine počeo je još '92. Kada je Republika Hrvatska preuzela preko 600 takvih objekata, vojnih objekata od bivše JNA, kada je nakon toga MORH-u od njih oko 470 objekata, nekretnina dano na upravljanje i korištenje, da bi se onda kroz procese upravljanja državnom imovinom oko 280 takvih objekata našlo u hajde danas u okviru Agencije za upravljanje državnom imovinom. Samo 93 takva objekta, neperspektivna vojna objekta su do sada do ovog trenutka od početka znači u ovih 20 godina 93 su takva objekta dana na korištenje lokalnoj samoupravo. Ova Vlada definitivno stoji na stanovištu i ima politiku i jasan program da takvu imovinu puno više nego do sada uključi i u gospodarski razvoj samih jedinica lokalne samouprave. Želimo da to bude dio procesa decentralizacije koji je jedan od osnovnih i prioritetnih politika ove Vlade, ali želimo da ta imovina se stavi i u funkciju onog rasta investicija, gospodarskog rasta u cjelini tako da ćemo, tako da pozivam i jedinice lokalne samouprave da promišljanje korištenja ovih objekata sagledavaju i izvan onoga što je danas određeno samo recimo za društvene djelatnosti ili za, na korištenje nekretnina u javnoj namjeni. Dogovorit ćemo načine na koje ćemo i izmjenama zakonskih propisa omogućiti stavljanje ovih nekretnina praktički u gospodarski razvoj, u investicijski razvoj bilo na razini lokalne samouprave, bilo na ukupnim investicijskim projektima. Prema tome, pokrenuli ste pitanje koje nadilazi sam broj, ovaj nedovoljni broj objekata predanih na korištenje lokalnoj samoupravi. Krenut ćemo u pravcu povećanja i praktički svih ovih gotovo 200 objekata koji su još uvijek unutar audia. Praktički je to sve skupa potencijal za kažem jačanje decentralizacije i jačanje investicija. Također možemo razgovarati i razgovarat će se i o tome da se unutar Ministarstva obrane kroz dugoročni program razvoja Oružanih snaga i dodatni objekti razmotre mogu li se proglasiti ili utvrditi da su neperspektivni ili nepotrebni za djelovanje Oružanih snaga, pa onda i oni bi mogli povećati ovaj broj od oko 200 objekata koji danas imaju potencijal, a Vlada ih definitivno želi uključiti u ove procese jačanja gospodarskog potencijala, razvojnog potencijala lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lijepa.
Želio bih zahvaliti gospodinu potpredsjedniku Vlade, vrlo sam zadovoljan odgovorom. Naime, upravo moj grad, grad iz kojeg ja dolazim, Šibenik je okružen sa desecima, sa nekih desetak vojarni i one su do sada predstavljale imovinu koja je neprekidno samo propadala. Hvala vam.
Hvala lijepa. Prije nego nastavimo s radom samo da vam kažem da je sjednica Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj dana u pola dva u dvorani Eugena Kvaternika 233. Isto tako vas obavještavam da smo došli do pola. Po svemu sudeći možemo završiti 15 do 2, ako budemo išli kao što smo do sada išli najkasnije do 2. Tada ćemo imati stanku za ručak i onda ćemo nastaviti sa radom koji danas mislim da neće dugo trajati negdje do pola 5, 5 tako da mogu još neki odbori zasjedati tako da sutra možemo nastaviti u pola 10. Zastupnik Damir Rimac. Izvolite gospodine zastupniče vaše zastupničko pitanje.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora upućujem pitanje ministru branitelja Predragu Matiću. Obzirom da dolazim iz Vukovarsko-srijemske županije gdje je rat bio najžešći poznata je činjenica da brojni hrvatski branitelji unatoč nastojanjima države da se riješi njihov stambeni problem još uvijek nemaju riješeno to stambeno pitanje. Također poznata je i činjenica da velik broj njih živi u bespravno izgrađenim stambenim objektima tj. u objektima bez valjane građevinske dozvole. Naime, kroz legalizaciju bespravno izgrađenih objekata riješio bi se jedan dio tih problema no postoji problem naknada koji hrvatski branitelji velika većina njih zaista ne mogu platiti. Pitanje koje vam upućujem je može li država u rješavanju tih i takvih problema pomoći hrvatskim braniteljima na neki određeni i specifičan način? Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ministar branitelja, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Hvala vam na pitanju. Naime, poznato vam je da Hrvatska vlada i Ministarstvo branitelja aktivno skrbi o problemima i potrebama hrvatskih branitelja. Jedan od većih problema s kojima se susrećemo je stambeno zbrinjavanje hrvatskih branitelja poglavito onih koji nisu obuhvaćeni Zakonom o pravima hrvatskih branitelja, dakle nestradalnici i invalidi Domovinskog rata. S obzirom na predstojeći Zakon o legaliziranju bespravno sagrađenih objekata poslali smo prijedlog Ministarstvu graditeljstva da se hrvatski branitelji pod uvjetom da im je to jedini objekat i prvi objekat koji koriste za stanovanje da budu oslobođeni 50% od iznosa plaćanja za legalizaciju tih objekata. I evo sa zadovoljstvom vam kažem da je Ministarstvo graditeljstva i ministar Vrdoljak dali su nam punu potporu i iskazali puno razumijevanje za ovaj naš prijedlog i držim da će tako biti i prihvaćen. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zastupničko pitanje, gospodin zastupnik Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem predsjedniku Vlade RH gospodinu Milanoviću. Poštovani gospodine predsjedniče prošlo je 4 mjeseca od vašeg imenovanja cca nije bitno sad dan više-manje, od prve sjednice je prošlo 3 mjeseca ili 100 dana, moje pitanje je za vas bilo na prvoj sjednici da li želite pomoći Požeško-slavonskoj županiji obzirom da se nalazi u izuzetno teškoj situaciji. A rekli ste mi da, no istovremeno sam tražio od vas kako usmeno, a tako i moj župan u Požeško-slavonskoj županiji pismenim putem da nam odgovorite da li nas želite primiti da vam objasnimo situaciju u kojoj se nalazimo. Znam da ste zauzeti, ali je prošlo 100 dana. Do dana danas nismo dobili nikakav niti pismeni, a niti usmeni dogovor. Podsjećam vas da je protekla Vlada gospođe Jadranke Kosor što sam vam također rekao pomogla Požeško-slavonsku županiju sa 19 milijuna kuna. Zato mislimo da vaš odgovor je bitan, pozitivan ili negativan. Pitam to zato što 80 tisuća ljudi u Požeško-slavonskoj županiji zna za ovaj problem i bez potpore Vlade RH ne može županija funkcionirati i ako ne bude bilo pomoći u vrlo kratkom vremenskom periodu kraj Požeško-slavonske županije se nazire, a ne znam da li nam onda trebaju problemi, prosvjedi, dokazivanja preko televizije. Zato vas molim još jednom pokušajte naći vremena, organizirati sastanak i primite ljude i ovu županiju koja je u izuzetnoj teškoj situaciji. Ne tražim da riješite u potpunosti, riješite djelomično pa ćemo sljedeće godine i ne znam idućih godina rješavati problematiku. U ovom trenutku je potrebna mala pomoć da bi nastavila funkcionirati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Premijer Milanović, izvolite.
Kolega ako je ovo što govorite točno ja vam se ispričavam ako vam nitko nije odgovorio. Dakle, sjest ćemo i razgovarat ćemo. Kao što se i vašem kolegi Šanteku ispričavam ako je moj odgovor doživio hladno ili ignorantski, ali uvjeravam vas da nije, da nije takav odgovor bio. I moram se obraniti od takvih stvari i neću dopustiti da me se uvlači u ovu vrstu polemike. Naprosto ne mogu se drukčije ponašati i molim vas, to je moj apel vama prije nego što vama još odgovorim, da kao u proteklih 4 godine ili 5 godina sa ove strane sabornice ne dolaze optužbe i insinuacije. Toga je bilo previše. I kaznenih stvari i drugih stvari. Nemojmo to raditi. Ali to je moj apel. Što se tiče Požeško-slavonske županije vi ste vidjeli da mi od prvog dana kada je u pitanju raspolaganje proračunskom pričuvom imamo jedan malo drukčiji pristup. Proračunsku pričuvu po vrlo strogim kriterijima raspoređujemo na otvorenom dijelu sjednice Vlade ne na zatvorenom dijelu sjednice Vlade. Kod raspolaganja proračunskom pričuvom uvijek diskriminirate i arbitrirate. Nekom date, a nekom ne date. Naravno da postoje molbe i pritisci, opravdani i manje opravdani i od naših partnera stranačkih. Uvjeravam vas da sam prema tome vrlo analitičan i hladan kao i moji suradnici. Dakle, dogovor za sastanak stoji, ali to ne znači da će ova Vlada bilo koga favorizirati politički zato što pripada ovom taboru ili bilo koga politički penalizirati zato što je iz HDZ-a ili neke druge stranke. Neće i to ne radimo. Dakle naglašavam transparentnost u raspolaganju proračunskom pričuvom. Ona se ne raspoređuje na zatvorenim sjednicama Vlade. Tamo gdje se raspoređuje iznimno o tome govorimo javno pa nek ljudi procjene jesmo li ispravni ili smo neispravni. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Lucić, izvolite.
Gospodine predsjedniče niti pomoć prethodne Vlade nije bila na zatvorenoj sjednici. Dakle ne govorim o otvorenim i zatvorenim sjednicama. Ja vas samo još jednom molim da doista ova Vlada pokaže zanimanje da pomogne Požeško-slavonskoj županiji i da ne riješi u cijelosti njen problem jer je on nemoguće ga riješiti u cijelosti. Želim od vas samo čuti pomoć da ti ljudi zaslužuju toliko da im se pomogne, ne da riješite situaciju u Požeško-slavonskoj županiji jer je nemoguće je riješiti. I pitanje koliko će još Vlada trebati da riješi taj problem, ali tražim od vas minimum te pomoći da može funkcionirati znate? O tome se radi. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zastupničko pitanje, gospodin zastupnik Dinko Bošnjak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje je ministru gospodarstva i prvom potpredsjedniku Vlade gospodinu Radomiru Čačiću. Što ministar gospodarstva i prvi potpredsjednik Vlade namjerava poduzeti u svezi … [[Govornik se ne razumije.]] cijena električne energije i naknade za korištenje prostora elektrana koji su prihod jedinica lokalne uprave? Napominjemo da se cijene energije javne rasvjete samo u razdoblju od
Ispričavam se. Gospodine zastupniče, ispričavam se, evo nismo uspjeli čuti što ste, ako možete ponoviti evo idemo ispočetka.
Može. Evo pitanje gospodinu Radomiru Čačiću. Što ministar gospodarstva prvi potpredsjednik Vlade namjerava poduzeti u svezi usklađenja cijena električne energije i naknade za korištenje prostora elektrana koje su prihod jedinica lokalne uprave? Napominjemo da su cijene energije javne rasvjete samo u razdoblju od 2006.do 2009. godine povećale se za 28%, a sa novim povećanjem koje se planira iznosit će gotovo 50% dok je cijena naknade za prostor elektrana fiksna već 20 godina i njena realna vrijednost u odnosu na cijenu električne energije prepolovljena. A s obzirom na nepovoljne … prilike prihodi su još više smanjeni. Pojedine općine i gradovi koji dobivaju naknadu za prostor elektrana ovim obračunom naknade nisu u stanju podmirivati ni troškove za javnu rasvjetu. Ovo stanje je neodrživo za lokalne jedinice na čijem se području nalaze elektrane. Zato očekujem od potpredsjednika Vlade da poduzme neke korake. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prvi potpredsjednik Vlade gospodin Radimir Čačić.
Hvala lijepo. Govorio sam o tome nekoliko puta. Kratko u Europi osim Hrvatske i Slovenije na jedan drugi način ne postoji nijedna vlada koja uopće pomišlja da bi se trebale staviti u ulogu da definira cijene energije jer je to pitanje tržišta kada govorim o plinu i nafti, a posredno onda elektroenergije u segmentu koliko to ovisi o ovim cijenama o kojima sam govorio. Nažalost hrvatska Vlada je 2009. za vrijeme vlade gospođe Kosor donijela takvu odluku koja je potpuno neprimjerena i nema nikakvu stvarnu relaciju sa tržišnim odnosom. Pretpostavljam i očekujem da ćemo to promijeniti jer jednostavno stavljamo se u poziciju u kojoj nemamo šta tražiti da se nas proziva za cijene na koje ni na kakav način ne možemo utjecati. Ali ovo što ste vi pitali dakle ovaj prvi dio pitanja šta su rasle cijene, rasle su cijene jel hrvatska vlada ne treba utjecati bitno nijedna, ni ovoga Zakona , ni buduća , ni prošla nije mogla niti će moći. Ali ovo drugo pitanje je potpuno pogođeno. Osobno sam pokrenuo to pitanje davnih godina, pred desetak godina, bila 8, bio sam odbijen sa istim ovim zahtjevom. Imate pravo, to treba razmotriti i te standarde naknada treba korigirati u smjeru u kojem tražite. To ćemo razmotriti i to ćemo učiniti. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine zastupniče Bošnjak.
Zahvaljujem potpredsjedniče i očekivam da će se poduzeti mjere … Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh ima pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Postavljam pitanje gospodinu Ivanu Vrdoljaku ministru graditeljstva i prostornog uređenja, prije svega kao zastupnik 6.izborne jedinice i Turopolja u kojemu je nekoliko tisuća građana iznimno zainteresirano za temu legalizacije objekata. Podsjetit ću da je Zakon o postupanju s nezakonito izgrađenim građevinama donesen i da je na snazi 8 mjeseci. Veliki broj građana osobito onih koji su gradili iz nevolje i gradili su za svoje osobne i egzistencijalne potrebe itekako je zainteresiran za provedbu ovoga zakona i s druge strane vi kao ministar najavljujete nakon 8 mjeseci što je na snazi izmjene i dopune toga zakona. Moje pitanje glasi, treba li ići u izmjene i dopune toga zakona odnosno kakvi su efekti dosadašnjih ovoga zakona? I koliko je prema zakonu koji je donesen u srpnju 2011.godine do sada zaprimljeno zahtjeva za legalizaciju, a koliko ih je po postojećem zakonu riješeno? Hvala.
Hvala lijepa. Ministar Vrdoljak izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani zastupnici, poštovani zastupnice i zastupnici. Dakle, 8 mjeseci Zakona o postupanju sa ilegalno izgrađenim zgradama točni su podaci su od prije 15 dana 7 039 podnesena zahtjeva. Procjena je sada nova da imamo 300 tisuća objekata koji su ilegalno izgrađeni u ovoj zemlji i onda je nužnost da smo i hitno išli u izmjene postojećeg zakona. Dobro je da je zakon uopće došao. Dobro je da je ispipano uopće tržište i interes građana da znamo u kojoj mjeri i kojim smjerom možemo mijenjati zakon. Zakon je već sada u javnoj raspravi. Ali dobro je upoznati i vas, a i hrvatske građane sa ovog mjesta da imamo primjere gdje se pokaže interesi po ovom zakonu koji je sada na snazi i recimo i najgori primjer je Zadarska županija 1 369 zahtjeva za legalizaciju i u 8 mjeseci Upravni odjel za provođenje dokumenata prostornog uređenja i gradnje u Zadarskoj županiji odbije 6, ne riješi nijedan, što znači da ćemo vrlo brzo tijekom i prihvaćanja ovoga zakona, a onda i tijekom realizacije morati urediti upravne odijele u gradovima i županijama koji se bave dokumentima prostornog uređenja i gradnje koji izdaju dozvole i koji čak kada i zahtjevi dođu ništa ne rade. I na tragu toga je danas inspekciji nadzor u Zadarskoj županiji i sačekat ćemo nekoliko dana nalaz tog inspekcijskog nadzora. I vjerujte mi da mnogi župani i gradonačelnici koji ne budu ustrojili svoje odjele da mogu pratiti realizaciju toga zakona i potrebe građana Hrvatske će doći pod mjeru inspekcijskog nadzora i svih onih mjera koje slijede nakon toga. Tako da je dobro danas reći da gledamo drugi korak. Izmjene zakona idu. Nećemo imati 7 tisuća zahtjeva u 8 mjeseci nego vjerojatno 100 tisuća. Ali ako su neke županije i župani organizirali posao na način da se u 1 369 zahtjeva odbije 6, neriješen nijedan, to u ovoj državi više neće biti dopušteno i to je ono što želim u odgovoru na ovo pitanje skrenuti pažnju, a usklađujemo struku, razgovaramo sa svim komorama, svim udrugama, otvorili smo javnu raspravu. Danas je okrugli stol u Varaždinskoj županiji, idemo po svim županijama. Materijal koji je na Internet stranici koji je u javnoj raspravi je otvoren za sve vaše prijedloge i sugestije i budite slobodni se obratiti da napravimo zakon što je moguće jasnije, što je moguće jednostavnije i što je moguće pravednije. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine zastupniče.
Zadovoljan sam gospodine ministre. I koristim ovu priliku ujedno i apelirati. Ovaj zakon kako je bio predložen prošle godine i u pravcu kako ga sada vi želite korigirati ima plemenite namjere, ali nemojte dozvoliti da to ostane u raljama birokracije nego da se zapravo njegovom provedbom omogući ne samo legalizacija u smislu uvođenja reda u dokumentaciju nego legalizacija u smislu uvođenja reda u prostoru, a to onda znači i jačanje tržišta nekretnina, a i mogućnost gospodarskog razvoja jer jedan veliki dio objekata o kojima se ovdje radi objekti su gospodarske namjene. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Josip Salapić, zastupničko pitanje.
Hvala lijepo, predsjedniče Sabora. Ja bih pitanje postavio predsjedniku hrvatske Vlade, a prije pitanja predsjedniče moram reagirati kao zastupnik ispred … [[Govornik se ne razumije zbog kvara na mikrofonu.]] početka prisutan na našoj … [[Govornik se ne razumije zbog kvara na mikrofonu.]] S obzirom da radimo akrobacije na Poslovnik predlažem, … [[Govornik se ne razumije zbog kvara na mikrofonu.]]
Već sam zaključio, promijenit ćemo sve mikrofone do iduće sjednice, ovo više ne možemo trpit.
Jednostavno ne radi tehnika danas.
Izvolite.
Od početka pratio sam reakcije Vlade i članova Vlade. S obzirom da predlažemo akrobacije u Poslovnik pa možda ubuduće da članovi Vlade kojima se ne postavlja pitanje ne moraju biti na aktualnom satu jer prije svega razgovarate, smijete se, ćakulate, pišete poruke i ne slušate pitanja zastupnika.
Molim vas postavite pitanje.
Moje pitanje premijeru se odnosi na, kako objašnjavate… … /Buka u dvorani./… Evo vidite predsjedniče.
Molim vas postavite pitanje. A i vi ste rekli svoje pa sad ste čuli. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas postavite pitanje.
Dakle predsjedniče Vlade, kako objašnjavate veliki udar na džepove građana učestalim poskupljenjima električne energije, goriva, hrane, a sama je činjenica da je isto poskupjelo uvođenjem PDV-a na 25% i što građani Hrvatske mogu očekivati od poteza vaše Vlade osim straha.
Hvala lijepa. Premijer Milanović, izvolite.
Očito … [[Ne razumije se zbog glasne najave.]] ako vam kažem da sam ovako pitanje već pokušao odgovorit ali na to nema odgovora. To je pitanje kojim sugerirate raspad, strah, nered. Ja vam to ne mogu ni zamjerit niti vas radi toga prekoriti niti imam tu mogućnost niti sam toliko pretenciozan kao što smatram da vi pretenciozno upozoravate ljude na njihova ponašanja ali to je vaše pravo. Dakle mi veslamo, vjetra nema, plime nema, okolnosti su se već promijenile, borimo se da očuvamo hrvatski socijalni model jedne skupe i neefikasne države koju ćemo učiniti skupom jer moderna država je skupa, ali efikasna, učinkovita, kvalitetna, u kojoj će ljudi dobit kvalitetnu uslugu, u kojoj će biti posla, u kojoj će mladi imati nižu stopu nezaposlenosti nego u nekim državama EU, danas je ona stravična. I zato pozdravljam ove mjere koje nisu hrvatska izmišljotina, da mladi ljudi, naročito visoko školovani dobiju priliku barem godinu dana stjecat nekakvo iskustvo. Sve je to već viđeno, razumijete, i nitko od nas ovdje nije ništa veličanstveno novo izumio. Primjenjujemo već viđene stvari i naravno u svemu tome morate imati i malo sreće. Svijet je u krizi ali to nama neće biti izgovor, dakle u toj krizi mi tražimo svoje mjesto i borit ćemo se da se Hrvatska pomakne, da krene rast, da se krene u neke malo veće investicije. Ono što je započela bivša Vlada, a mi možemo preuzeti, toga je doduše malo, to ćemo preuzeti, nećemo upirati prstom u vas. Kao što vidite ne prozivamo vas za ništa. Za nas u tom smislu ne postojite. Kao ljudi i kolege u Saboru postojite, razgovarat ćemo. Ali molim vas, mogu samo apelirati dajte pokretnija pitanja, pokretnija politička pitanja.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Josip Salapić, izvolite.
Predsjedniče Vlade, pitanje je bilo potpuno jasno, kako objašnjavate poskupljenja. Vi ste prije 5 mjeseci u ovoj sabornici potpuno drugačije govorili kao danas i moram kao zastupnik, to je moje pravo, priznati da ste u zadnjih 100 dana malo govorili, malo komentirali i da ste se ponašali kao tajnik prvog potpredsjednika Vlade.
Molim vas, imate pravo na svoje mišljenje ali mislim da ne trebate pretjerivat. Gospodin zastupnik Tomislav Ivić zastupničko pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru hrvatskih branitelja gospodinu Matiću. Još u listopadu prošle godine raspisan je natječaj za dodjelu stipendija iz Fonda hrvatskih branitelja djeci hrvatskih branitelja, hrvatskim braniteljima, djeci poginulih hrvatskih branitelja. Vlada Republike Hrvatske je u studenom prošle godine donijela odluku odnosno dala suglasnost na prijedlog odluke upravnog odbora fonda o raspodjeli 1/3 dobiti za 2011. godinu upravo da bi se mogao realizirati predmetni natječaj. Upravni odbor fonda je donio odluku da se izvor stipendija za školsku godinu 2011./2012. zbog smanjene dobiti ostvarene u 2011. u odnosu na 2010. godinu smanji sa 1000 kuna za studente na 700, a za srednjoškolce sa 400 na 300. Dakle stvorene su sve potrebne odluke i preduvjeti da bi se natječaj mogao realizirati, odnosno da bi 15-tak tisuća onih koji su se prijavili na natječaj saznali tko će ostvariti stipendiju i tko će dobiti stipendiju. Sada je već 18. travnja, dakle već praktički smo na koncu mjeseca. Prošlo je punih 6 mjeseci, a još nijedno dijete hrvatskog branitelja nije dobilo stipendiju. Koji je razlog?
Hvala lijepa. Izvolite gospodine ministre.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, hvala vam lijepa na ovom pitanju. Naime, sve ste točno konstatirali i jedini razlog zašto to do sada nije bilo realizirano je izvješće upravitelja fondom, to je Erste Invest koji nam je prošli tjedan rekao da je dividenda tolika kolika je i na stipendije, školarine hrvatskih branitelja, djece hrvatskih branitelja otpada 44 milijuna kuna, odnosno to je cijela trećina koja bi trebala ići i za stipendiranje i za zakladu. Međutim, kako su potrebe prema ovim podacima koje ste vi iznijeli 75 milijuna kuna, a sveukupno imamo 44 odlučili smo se da sva 44 milijuna damo za stipendiranje djece i evo kako sam rekao prošli tjedan smo dobili podatke, dokumentacija je pripremljena i do konca mjeseca počet će isplata. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Izvolite zastupniče Ivić.
Hvala. Nisam zadovoljan gospodine ministre s vašim odgovorom jer ovo što vi iznosite jednostavno nije točno. Nije potrebno nikakvo izvješće društva za upravljanje imovinom fonda da bi stipendije išle. Rekao sam da je već ranije Vlada Republike Hrvatske donijela odluku odnosno dala suglasnost da se izvrši preraspodjela procijenjene dobiti za 2011. godinu i na osnovu toga se moglo već odavno početi sa isplatom stipendija. Žalosno je da djeca hrvatskih branitelja moraju čekati konac, praktički četvrtog mjeseca ili početak 5 mjeseca za da bi za školsku godinu ostvarili sredstva, a školska godina je na kraju. Riječ je očigledno o tome da u ministarstvu nije odrađen posao onako kako je trebao biti odrađen, a vjerojatno je razlog tome što je Upravni odbor Fonda formiran tek u trećem mjesecu. Dakle, puna tri mjeseca nakon preuzimanja odgovornosti za vođenje ministarstva. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zastupničko pitanje gospodin zastupnik Boris Blažeković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem ministrici kulture gospođi Andrei Zlatar Violić, a tiče se konzervatorskih odjela u Hrvatskoj. Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja u svijetu s tako velikom količinom povijesnih, kulturnih spomenika. Brojni su hrvatski spomenici uvršteni u svjetsku ili europsku kulturnu baštinu. Hrvatske građanke i građani s pravom su ponosni na svoje kulturološko i spomeničko naslijeđe i s pravom očekuju i adekvatnu zaštitu tih neprocjenjivih kulturnih dobara. Brojna je, po cijeloj Hrvatskoj raspoređena konzervatorska služba Ministarstva kulture, no čuju se i brojne primjedbe na prepreke koje naši konzervatori postavljaju čini se često puta i bez pravih stručnih podloga brojnim potencijalnim investitorima već prisutnim gospodarstvenicima, kulturnim djelatnostima i djelatnicima. Gospođo ministrice, koliko uvjetno rečeno normalno poslovanje raznih subjekata i razne investicije utječu načela, često puta prestroga i stanje u konzervatorskim odjelima u Hrvatskoj.
Izvolite gospođo ministrice.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Htjela bih na početku reći da je konzervatorska služba u Hrvatskoj doista organizirana po lokalnom principu. Dakle, ima 19 zasebnih zavoda po regionalnoj razini i zasebnih zavoda u gradu Zagrebu koji nije pod nadzorom Ministarstva kulture i ima svoju vlastitu samostalnost. Mi smo godinama doista svjedoci da se sa jedne strane pojavljuju napetosti između konzervatora lokalne vlasti i potencijalnih investitora, a vrlo često i unutar struke između konzervatora i arhitekata. Kao prvi korak da bi se stvar učinila transparentnom Ministarstvo kulture je prije nekih mjesec dana na web stranicama objavilo registar svih kulturnih dobara u Hrvatskoj pokretnih i nepokretnih. To je oko 94% onoga što se smije objaviti obzirom da privatne zbirke i podvodna arheološka nalazišta naravno nismo objavljivali budući da to naprosto nije zakonom dozvoljeno. U slučaju koji je sada nastao svaki investitor samo klikom na kompjuter, dakle na program može vidjeti u kojem je stanju onaj prostor za koji je zainteresiran. Dakle, da li je preventivna zaštita, da li je objekt zaštićen pojedinačno ili je zaštićen kao cjelina. Sljedeći naš korak je da u samom početku investitor u dogovoru sa ako se dakle upušta u gradnju prostora ili nekog objekta u kome se nalazi spomenička baština da od početka sa konzervatorskim odjelima dobije točne i precizne tehničke uvjete koji su potrebni za tu investiciju. Po našoj procjeni je, ako je riječ naročito o turističkim investicijama koje su na obali najveće i najčešće zapravo zadiru u spomeničku baštinu mi smatramo da je spomenička baština u turističkom kompleksu samo dobitak za taj turistički kompleks, jer je naravno spomenička baština jedna turistička destinacija. U cjelini se konzervatorske službe moraju podići kvalitetom. Postoje cijele na žalost regije, najčešće središnje Hrvatske i da tako kažem Ličko-senjske recimo županije koje su podkapacitirane. Dakle, mi smo svjesni da trebamo uložiti još i dosta educiranja u pojedine službe i da je naročito važna suradnja sa Ministarstvom graditeljstva i s Ministarstvom okoliša da bi te mjere koje za sada djeluju ograničavajuće bile poticajne i da bi zapravo sve buduće velike investicije vodile računa kako o zaštiti okoliša tako o zaštiti spomenika kulture, a da nikako ne bi narušavale investicijske cikluse.
Hvala lijepa. Možemo dalje. Gospođa zastupnica Gordana Sobol, zastupničko pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja ću svoje pitanje uputiti potpredsjednici Vlade, ministrici Milanki Opačić. Poštovana gospođo ministrice iz vašeg ministarstva stižu nam najave izmjena između ostalog i Zakona o udomiteljstvu. Ono što me interesira da nam pojasnite možda nešto malo više u kom smjeru će te izmjene ići naročito ako imamo u vidu s jedne strane veliki nesrazmjer u broju mogućih udomitelja kada su u pitanju različiti krajevi Hrvatske. S druge strane, ono što se pokazuje godinama mi se čini kronični nedostatak i neadekvatna stručna pomoć osobama koje se bave i žele biti udomitelji, a naravno svima nam je vjerojatno najvjerojatnije u interesu da sve te promjene na neki način u konačnici idu ka boljem, kvalitetnijem položaju odnosno skrbi i zaštiti djece koja su u tim udomiteljskim obiteljima, pa bih molila evo dodatna pojašnjenja.
Hvala lijepa. Izvolite gospođo potpredsjednice Opačić.
Poštovana zastupnice, radna skupina, dakle koja je prvenstveno bila sastavljena od predstavnika udruga udomitelja završila je sa izmjenom Zakona o udomiteljstvu. Te izmjene će ići u pravcu zaštite onoga što zovemo tradicionalno udomiteljstvo. Naime, prethodne izmjene zakona su da tako kažem oduzele mogućnost oko 50% udomitelja da radi svoj posao jer su stavile vrlo visoku granicu, a to je da moraju imati srednju školu. Na žalost u ovom trenutku mnogi prebacuju tu djelatnost na svoju djecu koja imaju viša obrazovanja ili na supruga, međutim i dalje se oni bave udomiteljstvom. Prema tome, mi nismo sadržajno ništa napravili osim što smo negdje zadovoljili formu. Nama nije u interesu dakle udovoljavati formu. Dakle, mi ćemo zaštiti tradicionalno udomiteljstvo. S druge strane mi ćemo tim ljudima doista osigurati jednu drugačiju vrstu pomoći i edukacije zbog toga što oni do sada su imali edukaciju koja je bila nametnuta iz nekih drugih, dakle dijelova prvenstveno iz ministarstva. Međutim, nikad se njih nije pitalo što su njihove potrebe. Treba reći da je riječ o djeci koja se smještaju u udomiteljske obitelji koja su visoko traumatizirana. Dakle, nije riječ o djeci koja dolaze iz idealnih obitelji koje su stabilne. Zato se i na žalost ide na oduzimanje iz temeljne dakle njihove matične obitelji. Dakle, djeca koja su vrlo visoko traumatizirana i teško je očekivati od udomitelja, pa čak i da su visoko obrazovani da znaju u svakoj situaciji se ponašati i adekvatno reagirati na takvu djecu. Prema tome, mi ćemo organizirati za njih jednu stručnu potporu određene edukacije koje će oni sami na neki način i kreirati i reći što im treba. I s druge strane nastojat ćemo napraviti jednu dakle ajmo reći kontinuiranu potporu gdje će se uvijek moći obratiti kad budu imali problema sa dakle djecom i sa njihovim dosta visokim traumama. I s druge strane moram reći da je činjenica da mi u 4 dalmatinske županije i u Ličko-senjskoj županiji nemamo gotovo udomitelje imamo samo nešto srodnjačkih udomiteljstava, činjenica je da tamo sve kampanje i sve akcije dosada nisu urodile plodom da se pojačani broj ljudi bavi udomiteljstvom što znači ukoliko pratimo jedan trend deinstitucionalizacije da moramo tamo pronaći neke druge načine kako ćemo djecu pomalo micati iz institucija i osigurati im adekvatnu skrb koja dakle neće biti institucionalna. Ali evo s obzirom da nemamo udomitelje i ne možemo očekivati neko povećanje morat ćemo tražiti neka druga rješenja. Dakle ovaj zakon o udomiteljstvu će relativno brzo doći ovdje pred vas na saborske klupe. Mi ćemo otvoriti vrlo brzo i javnu raspravu preko web stranica tako da evo očekujem da ćemo vrlo brzo ovdje moći raspravljati u prvom čitanju o tom zakonu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Zoran Vinković, izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje upućujem predsjedniku Vlade i nadam se da mi neće odgovoriti ponovno pričom o veslanju u dvojcu na pariće, četvercu, osmercu s kormilarom, bez kormilara. U nešto više od 100 dana vašeg mandata pokazano je i dokazano da hrvatsko gospodarstvo tone u novu i veću ekonomsku recesiju, industrijska proizvodnja u siječnju pala je za 4,9% u odnosu na prošlu godinu, a u veljači za 5,2. I očito je da padamo u ponor bez mogućnosti izlaska. Podignut je PDV od 25% i on postaje kočnica za razvoj gospodarstva. Ako se tome doda i stalni rast cijena goriva, najavljeno poskupljenje struje normalno s time i plina, stalni rast nezaposlenosti koji u ovom trenutku iznosi gotovo 350 tisuća nezaposlenih, a čak i sama proizvodnja električne energije je zabilježila godišnji pad od 15% jasno je da ni vi kao premijer, a ni ova Vlada nije predvidjela takav razvoj događaja niti ova Vlada ima adekvatne odgovore za ovakvo stanje. U međuvremenu niz odluka Vlade doprinijelo je i sniženju potpore građana ovoj Vladi. Uvedena je umjesto decentralizacije ponovna centralizacija Hrvatske, zaustavljena je izgradnja potpunog Koridora VC kroz Slavoniju i Baranju. Tu je svakako i niz drugih pitanja na koje ova Vlada nije dala odgovor, od ukidanja Arheološkog muzeja u Osijeku, nerješavanja rodilišta u Đakovu, državne ergele u Đakovu, šutnje hrvatske administracije i nadležnih službi koje su vezane za silovane žene u Vukovaru, a konačno i skraćenica SDP-a postala je kroz zakon o uhljebljivanju u razna ministarstva svojima dajemo posao. Pa vas ja pitam obzirom da ste i predsjednik socijaldemokratske stranke, odnosno partije, a izjavili ste da ste liberal kada mislite napustiti ove neoliberalne političke ideje i vratiti praktično povjerenje građana da ova Vlada može izvesti Hrvatsku iz krize, smanjiti broj nezaposlenih, povećati gospodarstvo? Isto tako smatram da zaslužujem odgovor obzirom da je evo kratko vrijeme da mogu sve postaviti, a na što još ova Vlada nije dala odgovor.
Hvala lijepa. Premijer Milanović, izvolite.
Hvala uvaženi kolega Vinković. Neću vam odgovoriti poslovicom reći ću vam ono što sam već rekao – fiskalna stabilizacija, manji deficiti to su odluke koje nije lako donijeti jer proračun je velik i očekivanja ljudi su ogromna. Ova Vlada je to napravila prva ikada, nažalost sa dvije godine zakašnjenja u jednom ciklusu, i ne smatramo da smo zbog toga zaslužili Nobelovu nagradu iz ekonomije. To je naprosto stvar odluke. Stvari koje radimo s brodogradilištima koja još nisu, to još nije gotovo, je stvar odluke. Zar ne mislite da svatko od nas bi volio da mu ljudi plješću i da ljudima na neki način malo i podilazimo, ali to vrijeme je prošlo. To vrijeme smo gledali, to vrijeme ste i vi gledali, kritizirali ste ga glasno, katkad grubo, vehementno. Kritizirat ćete i nas, ja sam s tim spreman živjeti. U međuvremenu moramo se boriti za povjerenje na međunarodnom tržištu i moramo osigurati uvjete za rast u Hrvatskoj. Dakle postoje pozitivni primjeri malih država koje su se iz krize izvukle i mi nismo nikakva neoliberalna Vlada, mi smo Vlada zdravog razuma, Vlada građanskih prava, Vlada socijalnog modela, Vlada dijaloga, Vlada jedne nove europske prakse u Hrvatskoj, Vlada koja neće samo govoriti to su nam rekli i to moramo napraviti nego Vlada koja će ići u Bruxelles i u druge gradove i reći to je hrvatski interes kada su u pitanju strateške kompanije, kada je u pitanju sve ono što mi vidimo kao hrvatski interes. E sad, to su prije mene govorili neki, to govori i ja. Građani će ocijeniti tko govori istinu i tko ima dobre namjere. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Vinković, izvolite.
Normalno da ja nisam zadovoljan odgovorom. Neću tražiti pisani odgovor jer građani Hrvatske traže konkretne mjere i bolji standard. Ne za godinu, ne za dvije, ne za tri nego već sutradan. Ali ću vam ja ovako citirati, odnosno parafrazirati filozofa, jednog velikog filozofa Schopenhauera koji je ovako rekao da je svako novo jutro novo rađanje, svaki dan novi život, a svako večer ili noć novo umiranje. Pa ako je ovih 100 dana Hrvatske vlade jedno jutro, a po njima nas očigledno očekuje jako tmuran dan sa obilnim padalinama, a noć će očigledno biti duga mračna noć. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zastupničko pitanje gospođa zastupnica Vesna Fabijančić-Križanić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru uprave gospodinu Arsenu Bauku. Radi se o popisu birača. Naime, već godinama smo svjedoci nesređenog popisa birača, brojnih prigovora što nikako da se popis birača sredi. Koliko je nesređen svi znamo, evo ja ću reći samo jedan kratak primjer s područja grada Velike Gorice. Imamo naselje Gornja Lomnica, imamo ulicu Petra Preradovića koja završava sa brojem 30, a na popisu birača imamo na broju 46 koji uopće ne postoji prijavljeno čak 9 birača. Vjerujem da Velika Gorica nije usamljen primjer i da takvih primjera ima još mnogo. S obzirom da nas za godinu dana čekaju lokalni izbori naravno da je u interesu svih nas da ne postoji nikakva sumnja vezana za manipulaciju izbora, da se taj popis birača i sredi. Stoga je moje pitanje ministru, da li ćemo uskoro uvesti u red popis birača i što ministarstvo na to pitanju radi? Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ministar Bauk izvolite.
Nadam se da će se gospodin Lesar složiti da je ovo odgovor za barem 4 minute. Dakle, postoji ustavna odredba da svi hrvatski državljani imaju pravo glasa. Hrvatskih državljana ima čak i više nego što ima ljudi u popisu birača jer neki naši sunarodnjaci imaju izvađene domovnice ali nisu dalje regulirali svoje statuse sa osobnom iskaznicom, putovnicom itd. tako da oni formalno jesu državljani ali nisu u popisu birača. Svi oni koji naravno imaju dokumente koji su izvadili gdje imaju evidentirano prebivalište nalaze se u popisu birača. Također svi oni koji dođu na glasovanje i nalaze se na popisu birača ostvarili su svoje zakonsko pravo da glasaju, a oni koji su na popisu birača a ne dođu na izbore ne utječu na rezultat izbora. To su prve 4 rečenice koje treba reći. Stoga moramo jasno definirati problem. nije problem što se netko nalazi na popisu birača jer je državljanin i na to ima pravo, nego je problem mjesto na kojem se nalazi na popisu birača i gdje ostvaruje svoje biračko pravo. Na izborima koji se organiziraju na nacionalnoj razini to nema veliki utjecaj na rezultat izbora i na regularnost izbora, jer bi svi oni ionako imali pravo glasovati negdje. Ali na lokalnim izborima u pojedinim jedinicama lokalne samouprave ta činjenica ima odlučujuću važnost na regularnost izbora i kada gledamo sa tog aspekta onda su izbori u nekim jedinicama lokalne samouprave definitivno nelegitimni i neregularni sa tog aspekta. Problem je dakle u zakonskom rješenju Zakona o prebivalištu i boravištu građana i zajedno s kolegama iz MUP-a u čijoj je to nadležnosti pripremamo novi Zakon o boravištu u kojem će se olakšati mehanizmi nadležnim državnim tijelima da provjere istinitost podataka koje su građani podnijeli prilikom prijavljivanja prebivališta da nakon što se utvrdi istinitost tih podataka se provede mjere brisanja iz evidencije onih koji stvarno ne žive na tom mjestu i da se na taj način broj birača u RH svede u nekakve logične okvire i usporedbe s brojem stanovnika a posljedica će biti da ćemo određeni broj birača u inozemstvu da će doći do povećanja ukoliko ti ljudi prijave svoje redovno logično prebivalište tamo gdje stvarno žive, a to je najčešće u inozemstvu jer inače ne bi dolazilo do te razlike između broja birača i broja stanovnika. Što se tiče ovoga konkretnog primjera koje ste naveli, ukoliko se radi samo o pogreški da se radi o krivoj adresi ali da su ti ljudi stvarno dakle fizički prisutni na području grada Velike Gorice, samo im je krivi broj naveden, to je jedno, ukoliko se radi o lažnom prijavljivanju na lažnu adresu to je dakle već i po sadašnjem zakonu se može reagirati i vjerujem da će policija to onda ispitati i da će djelovati sukladno zakonu i tu nepravilnost ukloniti. Nešto što smo postavili za cilj je da sljedeći lokalni izbori budu puno ragularniji nego prošli u određenim jedinicama lokalne samouprave dakle da broj birača u pravilu odgovara broju punoljetnih stanovnika sa nekim manjim oscilacijama ali ne takvim da imamo više birača nego punoljetnih stanovnika. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zastupnica Branka Juričev-Martinčev zastupničko pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem prvom potpredsjedniku Vlade gospodinu Radimiru Čačiću. Na 11. sjednici vlade 23.veljače prezentirali ste novi investicijski ciklus. Najavili ste tako da ćete kroz travanj i svibanj raspisati na stotine javnih natječaja za nove projekte i investicije i time najavili i dali nadu na tisuće nezaposlenih koji bi tu mogli naći svoje radno mjesto, a kao što ste rekli stotine hrvatskih tvrtki omogućiti poslove u narednom periodu. Donoseći državni proračun vidjeli smo da niste predvidjeli 50% više za investicije kao što ste najavili već na određenim stavkama kao što je npr. razvoj infrastrukturnih objekata u priobalju čak 70% manje time dolazi u pitanje i realizacija ovih započetih. Svo financiranje planirate na temelju privatnog kapitala i to po sistemu javnog privatnog partnerstva, a znamo da te pripreme traju i do 2 godine. čuli smo isto tako da kažete kako je jako malo projekata spremno da nisu ishodovane potrebne dozvole. Moje pitanje vama da li ćete ispuniti obećanje i do 1.lipnja raspisati na stotine natječaja kako biste omogućili svim ovim navedenim i hrvatskim tvrtkama i nezaposlenima omogućili rad? Da li ćete do 1.lipnja ugovoriti financiranje kako bi pripremili za izvođenje radova na brojnim investicijama koje imaju sve potrebne dozvole, znači građevne dozvole, potvrde glavnog projekta, izvedbene projekte i sl. jer brojni su takvi projekti s područja naše Šibensko-kninske županije, mogu reći da samo grad Vodice ima 9 takvih dozvola za 8 različitih projekata od izgradnje kanalizacijskog sustava, športske dvorane, sanacije odlagališta, dovršenja knjižnice koje su u ovom trenutku vrijedne 200 milijuna kuna? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor će dati gospodin prvi potpredsjednik Vlade Radimir Čačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo. Dakle, zaista smo na sjednici Vlade iznijeli projekt jačanje investicionog ciklusa. Činjenica je da smo nakon što smo napravili dubinski uvid u sve programe i sve projekte svih tvrtki u Hrvatskoj koje su na budžetu ili izvanbudžetski vezane na Vladu dobili jasnu sliku o tome da se predviđa dodatni pad od 2%, dakle u njihovim svim projektima je bio dodatni pad od 2%, a o nikakvom rastu nije bilo ni govora, dali smo jasan nalog svim tvrtkama da za 50% pojačaju obim svojih investicija i to je ono što ste vidjeli u tom programu. Ono što nam je temelj za financiranje je među ostalim preko milijardu eura neiskorištenih kreditnih linija koje su ili već odobrene ili budžetirane za Hrvatsku, a ništa na tome nije napravljeno. Primjer o kojem govorite je evo recimo baš jako dobar, 75 milijuna eura na Hrvatskim vodama stoji jer nitko nije uopće ni ponudio projekte. Dakle to je ono što ovdje mijenjamo. Još jedanput, jedan ovako eklatantan primjer je EBRD. EBRD ima budžet za Hrvatsku 400 milijuna eura, 2010. je iskorišteno 380 milijuna eura, a 2011. je iskorišteno 160 milijuna eura … [[Ne razumije se.]] , dakle ne trebam objašnjavat. Mi imamo jedan strahovit pad investicija jer Vlada jednostavno nije pokazala nikakvu sposobnost da uopće ponudi projekte. Dakle to mijenjamo iz temelja. I zaista, sve te velike projekte, sve projekte koji su spremni puštamo ovog trenutka u ugovaranje. Ono što me pitate su stotine malih projekata, to je ono što sam rekao da će biti do lipnja. To upravo sad kreće, financijski model je zatvoren, EIB nam je odobrio za to sredstva, 50% generalno, a 75% na energetskim projektima i upravo u okviru sljedećih 10 dana kreće prvih 50-tak projekata u energetskoj učinkovitosti i kreću desetine projekata u obrazovanju i ne samo obrazovanju, dakle izgradnja novih škola u javno-privatnom partnerstvu, u bolnicama, u pravosuđu i sve ostalo. To sve ulazi u natječaj do ljeta kao što ste rekli. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Mislim da ćemo svi biti zadovoljni …/Govornica isključena./…
Hvala lijepa. Zastupnica gospođa Natalija Martinčević, zastupničko pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem najljepše. Poštovani predsjedniče Sabora. Svoje pitanje postavila bih prvom potpredsjedniku Vlade i ministru gospodarstva gospodinu Čačiću. Dakle da li će izmjene tarifnog sustava koje je najavilo Ministarstvo gospodarstva uistinu ugroziti investicije u obnovljivim izvorima energije kao što to tvrde posljednjih dana neki od medija i što se zapravo navedenim izmjenama želi postići. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine prvi potpredsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepo. Zaista maloprije sam već rekao, Vlada Hrvatske i nijedna Vlada u suštini u Europi i u svijetu ne može bitno utjecati na cijene energije bazične, ali može apsolutno utjecati na poticaje u energiji. Na osnovne cijene energije Hrvatska je ugovorila ulaskom u EU obvezu da će 20% energije do 2020. dobivati iz obnovljivih izvora. Obnovljivi izvori se plaćaju 1, 2, 3, 5, 6 puta više nego ove standardne cijene energije za koje nas često prozivaju da zašto ih ne zaustavimo. Standardne cijene ne možemo zaustaviti ali možemo definirati koliko ćemo plaćati dodatno više obnovljive izvore. To se plaćalo do jučer i do 9 puta više od bazične cijene. Cijena bazične energije je 44 lipe, a mi smo recimo na nekim obnovljivim izvorima plaćali 3,89 kuna, dakle 9 puta više i to su sve građani Hrvatske plaćali. Tko je dobivao te super profitabilne ugovore, gotovo nitko. Tko je dobio i zašto je dobio, to nije moj posao, vjerojatno će se netko drugi baviti s tim. Ali kad govorimo o onom što je objavljeno u novinama kao veliki naslov zaustavite ćete potpuno, Vlada, Čačić, zaustavit će potpuno investicije u solaru. Kod solara vam je jako zanimljivo, u 7 godina koliko projekt postoji za poticanje obnovljivih izvora znate koliko je ukupno realizirano, 500 kilovata, 1 milijun eura. A piše u naslovu u Večernjem listu zaustavit će se projekt od 500 milijuna eura. Pa sad ako su za 7 godina u ovoj zemlji realizirali milijun eura mi ćemo zaustaviti tih milijun eura. Hoću reći da tu vrstu medijskih bedastoća zaista trebamo izbjegavati. Ono što ćemo sad učiniti, dat ćemo tarife koje su primjerene europskim tarifama, dat ćemo tarife od kojih će naša najniža biti jednaka austrijskog najvišoj tako da nitko ne može reći da nismo konkurentni, ali će svi koji se jave dobiti i dozvole, svi će dobiti priključak mrežu, svi će dobiti i subvencije za obnovljive izvore. Dakle da, dići ćemo to ulaganje sa ovih milijun koliko je u zadnjih 7 godina napravljeno u ono što zaista trebamo, a trebamo 1250 megavata, a ne 500 kilovata, a 1250 megavata vam je … [[Ne razumije se.]] milijardu i 700 milijuna eura. Toliko mi moramo do 2020. investirati i to ćemo učiniti sa ovim novim tarifama. Dakle da, otvorit ćemo prostor za investiranje snažno i svi će transparentno i ubrzanim postupcima jer skraćujemo postupke bitno, neke smo već dozvole izbjegli prethodne i naknadne, dakle otprilike za trećinu skraćujemo vrijeme izdavanja dozvola, potpuno smo otvoreni, novi model ide u okviru, sad je na javnoj raspravi, novi model ide u okviru 7 dana na Vladu i svi su dobrodošli sa svojim … [[Ne razumije se.]] Posebno će biti stimulirani uz ove stimulacije za obnovljive izvore koji će sezati i sada do otprilike pet puta više od standardne cijene … [[Ne razumije se.]] , posebno će biti stimulirani domaći, ali ne domaći u smislu domaći hrvatski nego u smislu regije proizvođači, a to su onda najčešće hrvatski jednostavno zato jer oni imaju i neke štete od takvih što u vizuri, što u zvuku, što u nekim drugim, kasnije u sanaciji jer morate nakon 20, 30 godina i sanirati to ako imate solar, ako imate vjetroelektrane koje će se amortizirat, treba ih maknut. Dakle, te potencijalne štete od obnovljivih izvora će biti dodatno poticane kroz domaće proizvođače. Evo to je model.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ilija Filipović, zastupničko pitanje. Izvolite.
Hvala za riječ, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Ja svoje pitanje upravljam prema gospodinu Zoranu Milanoviću, predsjedniku Vlade Republike Hrvatske jer ovaj odgovor koji će dati premijer očekuju svi Hrvati Mostara, Hrvati Hercegovine podvlačim, vidjet ćete zašto, i svih gravitirajućih područja, posebice poduzetnici mali, veliki i srednji i mnoštvo drugih poslovnih ljudi jer nemamo drugog načina odraditi ovo prevažno pitanje, prevažno i za Republiku Hrvatsku i za Hrvate koji žive u Bosni i Hercegovini. Pitam što se poduzima i dokle se došlo u pripremama na ponovnoj uspostavi redovite zračne linije Zagreb – Mostar što je bitan preduvjet uspješnosti i učinkovitosti poslovne i svake druge suradnje Republike Hrvatske sa susjednom Bosnom i Hercegovinom. Ako je nekim slučajem nešto poduzeto, a nama nije poznato iako je ovo pitanje na nekakvom čekanju vas molim gospodine premijeru potaknite resorno ministarstvo. Dakle, javna poduzeća koja su u većinskom hrvatskom vlasništvu i zračna luka i prijevoznik i druga mjerodavna državna tijela za što skoriju uspostavu redovite zračne linije Zagreb – Mostar ili Mostar – Zagreb sa spavanjem u Mostaru. Spremni smo participirati u tim troškovima da posada rano ujutro kreće u Zagreb i da se odradi, dakle posao poslovni koji treba poslovnom čovjeku u jednom danu bez spavanja u Zagrebu da se vraća u Mostar. Dijaspora je to riješila na adekvatan način, dakle što izravnim linijama Zagreba s prostorima u europi i izvan Europe preko oceanskim letovima i povezala se sa maticom državom, povezala se sa Zagrebom. Ali Hrvati Bosne i Hercegovine koji su na samo sat leta od Zagreba, evo ostali su 2003. godine bez izravne linije sa Zagrebom. To je jedna velika šteta pogotovo u podizanju, dakle i gospodarstva koje je u ekspanziji i u Bosni i Hercegovini i poglavito na hrvatskim prostorima. I ta linija bi za nas jako puno značila pogotovo jer je Zračna luka u vlasništvu grada. I zbog toga upirem ovo pitanje prema vama da probudite dakle sve one koji mogu nešto učiniti da se u tom pravcu nešto i učini. Dakle, žitelji Mostara, dvije zapadno-hercegovačka i hercegovačko-neretvanske županije, dakle iz svih gravitirajućih područja očekuju od vas da ćemo pokrenuti ovu stvar s mrtve točke [[Upadica predsjednik: Molim vas tri minute postavljate pitanje. Nemojte se ljutiti, ali ne može više.]] Vrlo kratko [[Upadica predsjednik: Tri minute postavljate pitanje. Izvolite završite.]] Završio sam. Mislim da sam dovoljno rekao. Pitanje je potpuno jasno. Izvolite.
Hvala vam gospodine zastupniče Filipović. Premijer gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani kolega Filipoviću, ja ću se raspitati i dobit ćete pisani odgovor. Doduše, moram vam reći da tijekom mog boravka u Mostaru to baš i nije bila tema. Aerodrom je jednom ovako usput spomenut bio više uz prigovor da ga se zaobilazi u slijetanju i u korištenju, a za to su razlog neke procedure kontrole leta koje nisu usklađene sa Eurocontrolom. Ali sama tema uspostave izravne zrakoplovne linije između Zagreba i Mostara nije otvorena. Međutim, kao što rekoh, raspitat ću se i vidjet ćemo zašto je to ukinuto 2003. godine i zašto nije ponovno uspostavljeno. Naime, mi imamo kao relativno mala zemlja imamo problema sa vezana i kad je Zagreb u pitanju. Recimo veze za Bruxelles koji naravno nije hrvatski glavni grad, ali je važan grad kada je u pitanju nacionalna zrakoplovna kompanija najblaže rečeno neadekvatno. Dakle, destimulativni su za posao. Prema tome, vi znate da bi se letjelo troškovi su veliki i mora postojati nekakva ekonomska računica, mada ako provodimo politiku pomoći i potpore onda neke stvari koštaju malo više ali imaju svoj smisao. Ja to vidim prije svega u investicijama u školstvo, visoko školstvo, u pamet, znanje, u zdravstvo, medicinu. Dakle, u one krupne projekte koje bosansko-hercegovačke, pa i mostarske i hercegovačke Hrvate drže na okupu i čine od njih jednu kompaktnu i kompetitivnu zajednicu. Pitanje zrakoplovne linije, dakle nije nešto o čemu se prioritetno razgovaralo, ali s obzirom da ste postavili to pitanje dobit ćete pisani odgovor. Hvala.
Hvala lijepo. Izvolite zastupniče Filipović.
Ako mi dopustite samo, dakle ovo pitanje ima, prihvaćam imate dobru nakanu i razumijem zbog čega niste u kratkom posjetu i Sarajevu i Mostaru i Širokom dakle razgovarali o tim stvarima. Ja sam dobio potpunu ovlast i gradonačelnika i premijera Županije hercegovačko-neretvanske i zapadno-hercegovačke i ovo sam pitanje postavio. I ako mi dopustite samo još jednu rečenicu. Nisam slučajno to postavio. Neka to bude i dio odgovora kolegi koji vam je postavio zašto ste posjetili samo hrvatske prostore. Nije nepoznato da su prometno i gospodarski Sarajevo, dakle povezani i sa Ankarom i sa Istambulom. Nije nepoznato da je Banja Luka povezana sa Beogradom, preko Beograda sa Moskvom i cijelom Ruskom Federacijom. Dakle, Hrvati kao konstitutivni i tvorbeni narod nemaju vezu sa svijetom. Moraju sjest u auto da dođu do Zagreba. Imamo zračnu luku u Mostaru. Evo to je moja molba i molim vas poduzmite da se to nešto pokrene s mrtve točke. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik i potpredsjednik Hrvatskog sabora Vladimir Šeks, zastupničko pitanje.
Hvala lijepa. Pitanje želim uputiti predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Poštovani gospodine predsjedniče u susjednoj državi na djelu je jedna rehabilitacija četničkog pokreta i četničke ideologije, na djelu je i sudska rehabilitacija ratnoga zločinca Draže Mihajlovića i mislim da ta vrlo opasna gibanja i kretanja u susjednoj Srbiji nisu samo unutrašnja stvar Republike Srbije. Jer u Drugom svjetskom ratu ta zločinačka ideologija je i na području Republike Hrvatske prouzročila masakre, klanja u Dalmaciji, u Lici, ne samo nad Hrvatima nego i nad Srbima. To je bila jedna zločinačka ideologija na doktrini velike Srbije, na temelju genocidnog čišćenja, etničkoga čišćenja od strane i Srba i antifašista, Hrvata i antifašista Srba na liniji Karlovac – Karlobag – Virovitica u Domovinskom ratu. Pod tom četničkom kokardom su počinjena ogromna zvjerstva posebice simbolična u Vukovaru kada su pod tom kokardom oni četnici pod onom pjesmom "Slobodane šalji salate, bit će mesa klat ćemo Hrvate". Dakle, mislim da to pitanje nije samo unutrašnje pitanje Republike Srbije nego da utječe i na odnose Hrvatske i Srbije, da utječe i na stabilnost. Reperkusija ima i na Hrvatsku i uopće na cijeli ovaj prostor jugoistoka Europe. Ja vas pitam koje je vaše stajalište i mišljenje, jer nisam do sada još vidio da, nisam primijetio, možda mi je promaklo koje je vaše stajalište prema tom pokušaju povijesnih, revizionističkih pretenzija kroz ideologiju i kroz doktrinu i … četništva. Koje je vaše gledište Hrvatske vlade i vaše osobno gledište na te vrlo zabrinjavajuće i opasne pojave? Hvala.
Hvala lijepa. Premijer Zoran Milanović, izvolite.
Hvala uvaženi kolega gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Moje mišljenje o tome je izuzetno negativno. Ja ga prenosim u svojim razgovorima sa kolegama u Srbiji s kojima sam znanac već dugi niz godina, a koji su na vlasti. Oni kažu da je to stvar suda, da i oni o tome imaju negativno mišljenje i da se radi o sudskom postupku na koji realno ni u Hrvatskoj ne bih imao niti mogu imati utjecaja ni ja pa vjerujem niti vi jer na sudove i suca nemamo utjecaja. I to je sve što mogu reći o tome. Dakle, to ne odobravam i to smatram lošim, to smatram jednim eskapističkim, kukavičkim pristupom. A kada je četnička ideologija u pitanju nema tu neke ideologije to je samo jedna zla praksa. Kada je u pitanju četnički … karakter i to je tanko jer nisu im čak ni Nijemci vjerovali jer su ih na bitki na Sutjesci gdje su se partizani borili protiv okupatora četnici su razoružani. A razoružani su zato jer ni Nijemci nisu vjerovali jer su se plašili britanskog i američkog iskrcavanja, a četnici očito nisu bili ni njima pouzdani saveznici. Sve u svemu bez obzira na to što svakome tko je bio žrtva, naročito u 2. svjetskom ratu, to znači više od svijeta i jasno je tako radi se možda pomalo i o malo precijenjenoj ideologiji koje nema jer to je prekompleksno bilo za njih i jednoj lošoj praksi. Eto, nadam se da nisam rekao ništa pogrešno o tome. Nažalost o svim tim temama možda malo i previše razmišljamo i govorimo pa i Bleiburgu, pa i o žrtvama križnog puta. Kad kažem previše, opet da me se ne shvati pogrešno, dakle svakome tko je ostao bez nekoga to je teška tema, ali to nas vuče dolje kao uteg cijelo vrijeme. Dakle na događaje u Srbiji ja na ovaj način kao ni vi utjecaja nemam. Mogu izraziti svoju rezervu, skepsu, nezadovoljstvo prema tome. To je sudski postupak u Srbiji i dakle jednako kao što očekujemo da se prema nama odnose kada su u pitanju sudski postupci tako ja moram i prema drugima, ali uvijek ću u razgovoru reći da to ne odobravam. Dakle to je jedna zla praksa bila, to je jedan neuspješan pokret koji je imao, naglasit ću još jednom da ga ne precijenimo, nikakvu ideologiju i samo jednu vrlo, vrlo zlu praksu kojima na kraju nitko nije ni vjerovao čak ni saveznike prave nisu imali.
Hvala lijepa. Gospodin potpredsjednik Vladimir Šeks.
Djelomično sam zadovoljan vašim odgovorom. Nije samo pitanje sudske rehabilitacije ratnog zločinca Draže Mihajlovića nego u Srbiji je zakonima su četnici izjednačeni sa antifašistima. Oni su dobili ista prava kao što su dobili i borci partizanskoga pokreta. A ovo što ste rekli što je bilo na Sutjesci i Neretvi, nisu Nijemci razoružali četnike nego su ih partizani su potukli četnike na Sutjesci su ih potukli do nogu. Dakle, nisu ih Nijemci razoružali četnike nego ih je netko drugi potukao. Drugo, vidite kada kažete da teško se može utjecati slažem se ja sa time, ali vidite kako se kada srbijanski predsjednik Tadić traži da mi ne obilježavamo dan pobjede, dan Oluje, tu se trebate isto oglasiti, morate reagirati na to. Jer to je isto u jednoj korelaciji. I aktualni vrh srbijanske politike isto tacite u biti podržava i pristaje na takve rehabilitacije i nije to samo praksa nego je to i zločinačka ideologija.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Bernardić ima zastupničko pitanje. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora svoje pitanje postavljam ministru zdravlja gospodinu Rajku Ostojiću. U ljeto 2010. godine tadašnji ministar Milinović, ministar koji je bio vaš prethodnik, proveo je postupak spajanja zagrebačkih bolnica ne konzultiravši pritom Zagreb. Pripojio je kao jedan primjer i jednu dječju bolnicu Klaićevu Vinogradskoj bolnici i Zagreb je tada bio zabrinut jer je s obzirom na sve dugove u zdravstvu, a koji su kasnije i potvrđeni, pitalo i moglo biti onemogućeno normalno obavljanje te djelatnosti. To se kasnije rješavalo ugovorom o tehničkoj suradnji između Vinogradske i dječje bolnice Klaićeve. Kad su djeca u pitanju, kad je u pitanju dječja bolnica Zagreb je sa pravom bio zabrinut. Odlukom Ustavnog suda postupak spajanja bolnica bez konzultiranja Grada Zagreba je proglašen neustavnim postupkom. Najavili ste novu mrežu bolnica i najavili ste spajanje dijela zagrebačkih dječjih gradskih bolnica dječjoj bolnici Klaićeva. Mene zanima hoće li taj postupak spajanja biti rađen u suglasnosti sa Gradom Zagrebom, dakle kako to nalaže i Europska povelja o lokalnoj samoupravi, ali i hrvatski Ustav, dakle hoće li taj postupak spajanja bolnica biti rađen u skladu sa Ustavom ove zemlje? Hvala.
Izvolite gospodine ministre Ostojić.
hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Hvala vam gospodine zastupniče Bernardić. Dakle istina je, to je nedvojbeni i zoran dokaz da se posljednjih nekoliko godina čak i u Vladi, čak i u ministarstvu radilo nezakonito. Znate ako vam Ustavni sud donese takvu odluku znači to je nedvojbeni dokaz da se radilo nezakonito. Da, u pravu ste. Klaićeva je jučer odlukom Upravnog vijeća KBC Sestara milosrdnica započet je postupak izdvajanja Klaićeve iz KBC-a. U krajnjem slučaju u politici morate biti vjerodostojni i to piše u našem Planu 21. Piše da moramo imati Nacionalnu kliniku za dječje bolesti. U krajnjem slučaju ove godine koncem svibnja se slavi 60 godina Klinike za dječje bolesti. Samo prethodne dvije godine nismo imali Kliniku za dječje bolesti. Poznavajući vaš rad kao zastupnika Gradske skupštine i poznavajući vaš senzibilitet, u krajnjem slučaju i sada obzirom da ste prvi čovjek Gradske skupštine, ne dvojim da ćete u pregovorima sa osnivačem i vlasnikom Klinike za dječje bolesti a to je Vlada Republike Hrvatske i ostale 3 dječje bolnice koje pokriva Grad Zagreb, a to su Srebrnjak, Goljak i Puljevića naći zajednički jezik. Dakle, kao što sam odgovorio i na prethodno pitanje ono što mogu jamčiti, mogu jamčiti da se u Ministarstvu zdravlja više nikad neće ništa raditi nezakonito niti protuustavno. Očekujem da zajedno oba osnivača i Vlada, a naravno i Grad Zagreb nađu zajednički jezik, a za dobrobit naše djece i da na jednom mjestu pružimo svu paletu zdravstvenih usluga, a to je prevencija i javne zdravstvene akcije, dijagnostika i terapija i treće ne manje važno njega i rehabilitacija djece. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Josip Đakić ima zastupničko pitanje. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje upućujem ministru financija, a s obzirom da ga nema onda njegovom zamjeniku gospodinu Lalovcu, a odnosi se na 20.sjednicu Vlade RH na kojoj je skinuta točka dnevnog reda, a bila je prijedlog za isplatu poticaja za jednogodišnje zakupe predloženo od ministra Jakovine i Ministarstva poljoprivrede kao resornog ministra za 90 tisuća poljoprivrednika koji neće sada moći ostvariti poticaje. A i sadašnji isplaćeni poticaji koje ste selektivno isplaćivali vašom odlukom u Ministarstvu financija govore o tome da nema kriterija ili nema novaca. Ja bih vas pitao gospodine zamjeniče da mi odgovorite na pitanje zašto ste skinuli tu točku dnevnog reda, inzistirali da se ona ne bude na ovoj sjednici Vlade s obzirom da su optimalni rokovi sjetve i poticaja koji bi trebali biti upotrjebljeni za dobrobit naših seljaka? Da li ovakvim načinom ste svjesni da neisplata poticaja donijeti nove poteškoće našim poljoprivrednicima, smanjenje proizvodnje, nepravovremenu sjetvu da će cijeloj Hrvatskoj nanijeti štetu kao i našim seljacima? Da li možda time pogodujete uvoznom lobiju kako bi što više poljoprivrednih proizvoda se uvezlo u RH? To je pitanje na koje bih želio čuti odgovor s obzirom da 90 tisuća seljaka još nije riješeno samo zbog toga što je ta točka dnevnog reda skinuta sa 20. sjednice Vlade.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine zamjeniče ministra Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče. Ne znam da li imate prave informacije ali danas je upravo gospodin Tihomir Jakovina govorio o isplati poticaja poljoprivrednicima. Stav Ministarstva financija je bio da oni koji su zapravo dužni državi da zapravo idemo u prijeboj odnosno kompenzaciju. Za vašu informaciju znači preko 800 milijuna kuna u zadnjih mjesec dana je isplaćeno poljoprivrednicima. Zato bih molio da zapravo govorite o konkretnim podacima. Znači mi ćemo ako vam treba i pismeno dostaviti kome je to zapravo išlo. A stav Ministarstva financija je bio jasan da nećemo plaćati onima koji su dužni državi. Vi morate znati da se dugovi državi moraju plaćati, da su dugovi znači kada smo mi usporedili baze podataka naših poljoprivrednika da su dugovi državi bili preko milijardu kuna. Ja vas sada pitam da li je odgovorna ona država koja će isplaćivati a neće poduzeti namjeru da zaštiti sebe da zaštiti i državni proračun? Znači vaše pitanje zapravo ne stoji jer preko 80, 90% poljoprivrednika je isplaćeno u zadnjih mjesec dana, isplaćeno je u onom iznosu koji je rekao ministar poljoprivrede Jakovina. A stav Ministarstva financija je da se uvede red na tržište znači ne samo prema poljoprivrednicima nego i prema drugim subjektima koji su dužni državi zapravo morat će saldirati taj dug. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa ne mogu biti zadovoljan vašim odgovorom s obzirom da sam striktno rekao da se radi o 90 tisuća poljoprivrednika koji su jednogodišnjim ugovorom ili sporazumom sa jedinicama lokalne samouprave trebali biti riješeni sa poticajnim mjerama. To je onaj problem koji želim da mi u pismenom odgovoru odgovorite. Ako nema dovoljno novaca u državnoj blagajni onda smatram da ne možete ni davati novce privatnim bankama koje sanirate kao što ste to učinili za Centar banku sanirali sa državnim novcima preko HBOR-a. Zato smatramo da je nužno poljoprivrednicima ostvariti poticaj i nije točno da možete stopirati isplatu poticaja s obzirom da su oni zakonski striktno namijenjeni za bolji poljoprivredni veće kvalitete i veće količine poljoprivrednih proizvoda. A Ovršnim zakonom i ovrhovoditeljima koje ste zaustavili u svojim funkcijama ste mogli utjerati porezni dug.
Hvala lijepa. Zastupničko pitanje ima gospodin zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Imam pitanje i molim odgovor ministra poljoprivrede, a tiče se obustave svih započetih i provedenih postupaka dodjele poljoprivrednog zemljišta u vlasništvu RH na području Istarske županije gdje je Ministarstvo poljoprivrede, a prije donošenja kako prvog tako i drugog naputka Ministarstva poljoprivrede već dalo svoju suglasnost jedinicama lokalne samouprave na koje se čeka nekoliko mjeseci od nadležne institucije pozitivno mišljenje na nacrte ugovora koje se na temelju naputaka traži usklađenje kultura prema stvarnoj kulturi na terenu. Ova tema je doista važna i značajna zato što pitanje ne dodjele zemljišta predstavlja temeljno ograničenje za sve one koji se i ozbiljno i profesionalno žele poljoprivredom baviti. Pitanje ne dodjele zemljišta ne dopušta im kandidiranje prema sredstvima EU fondova što znači i gubitak sredstava. Hrvatska ima potencijala i bogatstvo u poljoprivrednom zemljištu jer hrvatsko poljoprivredno zemljište od ostalih europskih zemalja ima nezatrovano poljoprivredno zemljište. Hrvatska danas je a sutra treba postati još atraktivnija turistička destinacija, a proizvodnja hrane i njezin plasman kroz turizam može biti samo naša velika komparativna prednost. Pitanje hrane, pitanje njezine proizvodnje postaje sve značajniji, a bojim se da će postati i sve izraženiji problem na globalnoj razini. Uvjerenja jesam da omogućavanje započetih i provedenih postupaka dodjele zemljišta predstavlja iz prethodno navedenih razloga ne samo važno ekonomsko već i socijalno pitanje. S obzirom da znam da ste utrošili doista mnogo energije da u komunikaciji sa svi relevantnim subjektima razriješite ovaj problem, ja vas ovom prigodom molim za vaš stav i imam pitanje. Kada jedinica lokalne samouprave mogu očekivati da će se dobiti pozitivno mišljenje od nadležne institucije na ugovore jer je to važno ne samo za njih jer jesu provele postupak i proceduru, već za sve one građane koji čekaju da im se dodijeli poljoprivredno zemljište u vlasništvu RH. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite gospodine ministre Jakovina.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Štovani kolega Sponza, što reći. Problematika raspolaganjem poljoprivrednim zemljištem je nešto već drugi niz godina opterećuje Ministarstvo poljoprivrede ali i sve poljoprivredne proizvođače u RH. Kada govorimo o predmetnom zakonu, Zakonu o poljoprivrednom zemljištu koji je unazad 10-tak godina doživio brojne izmjene i dopune osnovni i krucijalni problem sa modelom raspolaganja poljoprivrednim zemljištem je što je tim zakonom raspolaganje zemljištem dano jedinicama lokalne samouprave. S obzirom na svu ovu silnu centralizaciju u svim drugim oblicima države koja je sve ove godine obilježavala način rada i vođenja ove države tako i jedan važan … [[Ne razumije se.]] kao što je poljoprivredno zemljište, usudio bih se reći uz vodu i šume. Nacionalno bogatstvo ove države nije trebalo na takav način dati na tako odgovornu stvar vođenje jedinicama lokalne samouprave zato što većina i općina i gradova nisu imale ni tehničke ni materijalno-financijske ni kadrovske mogućnosti za odraditi taj posao na kvalitetan način. Većina kolega i najveći broj kolega gradonačelnika i načelnika općina i njihova gradska općinska vijeća su taj posao dobro napravili i ne želim nijednog trenutka reći da su oni ti koji su zakočili raspolaganje poljoprivrednim zemljištem. Iako je bilo problema prilikom donošenja programa raspolaganja veliku odgovornost vidim u ministarstvu, vidim u Upravi za poljoprivredno zemljište koja je bila nadležna za te poslove, ali i u Agenciji za poljoprivredno zemljište. 2009. godine osnovana je Agencija za poljoprivredno zemljište, imenovan je ravnatelj, imenovano je upravno vijeće. Imali smo čak jedan dosta zgodan i onako vjerojatno za anale primjer da smo imali ravnatelja Uprave za poljoprivredno zemljište u ministarstvu, člana upravnog vijeća i ravnatelja agencije imenovanog u istoj osobi. Nažalost ta agencija tri i pol godine nije ništa radila i sukladno ovome i vašem pitanju i zakonu koji sam citirao, ako pogledamo članak 59. koji kaže da su jedinice lokalne samouprave bile dužne donijeti programe raspolaganja, a jedinice lokalne samouprave koje su donijele program raspolaganja, a nisu počele raspolagati s poljoprivrednim zemljištem od 31.12.2011. godine to više ni ne mogu nego ti poslovi prelaze na Agenciju za poljoprivredno zemljište. Kada govorimo taj datum i zbog toga smo uputili iz ministarstva naputak, htjeli smo samo na neki način pomoći našim općinama i gradovima u tumačenju tog članka zakona da ne rade nove troškove, nove natječaje jer svaki natječaj koji bi bio objavljen poslije toga roka bi bio kao takav i ništavan. Za sve one natječaje koji su objavljeni, govorimo znači terminologiju i objašnjenje pojma raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, sve one općine i gradovi koji su objavili natječaj i poduzeli sve one radnje koje nakon objave natječaja od izbora, slanja ministarstvu na suglasnost ili slično su poduzele, one će bit riješene po važećem zakonu. Ove koje nisu prelaze u ingerenciju Agencije za plaćanje Agencije za poljoprivredno zemljište. Agencija za poljoprivredno zemljište je ustrojena i ima ravnatelja, ima djelatnike koji su prebačeni iz Uprave za poljoprivredno zemljište i ona je vrlo aktivno počela radit svoj posao što je trebala raditi i unazad 3,5 godine. Kada govorimo o predmetima i raspolaganju poljoprivrednim zemljištem ne možemo biti zadovoljni u nijednom smislu. Ako govorimo o županiji iz koje vi dolazite, državno zemljište je negdje u površini 24 tisuće hektara, od toga je samo ovih 10 godina sa 5000 hektara se raspolaže, odnosno 18900 i nešto hektara još uvijek je predmet raspolaganja. Od toga je nešto već u ovoj proceduri što ste rekli, znači jedinice lokalne samouprave su poduzele, raspisale natječaj, odradile cijeli natječajni postupak, poslali odluke na suglasnost ministarstvu i tu imamo 8 takvih predmeta na razmatranje i odlučivanje samom ministarstvu. To sad radi Agencija za poljoprivredno zemljište zajedno sa djelatnicima uprave i tu će da li pozitivno ili negativno biti riješeno u najskorijem roku. Imamo i četiri predmeta koja se nalaze na županijskom državnom odvjetništvu u Puli, koje je nažalost odbilo izdati suglasnost na zakup i prodaju putem natječaja, mislim da je grad Umag, Buje i Općina Grižnjan. Mi smo sukladno dodatnom pojašnjenju, ali i dodatnoj kontroli, jer radimo sve odluke koje su bile vezane za program raspolaganja odnosno za natječaj koji smo dobili na suglasnost napravili smo dvostruku kontrolu, pogledali i ova četiri natječaja, ne vidimo razlog za odbijanje odnosno nedavanje suglasnosti za raspolaganje. Uputili smo jedan dopis zamolbu Županijskom odvjetništvu u Puli da još jednom razmotre te predmetne natječaje i ukoliko nema zapreka da se izda pozitivno mišljenje da kao takvo … [[Ne razumije se.]] Ovih 8 predmeta koji se tu rješavaju bit će riješeni u skorom roku, a ovih skoro 19000 hektara koji su predmet raspolaganja Agencija za poljoprivredno zemljište će imati jako puno posla sukladno zakonu, onome što trebaju raditi. Cilj nam je svo poljoprivredno zemljište što prije staviti u funkciju proizvodnje…
Hvala ministre.
I na tome će moje ministarstvo i ja osobno, ali i agencija i sve službe stručne raditi.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Giovanni Sponza, izvolite.
Zahvaljujem se ministru na odgovoru, zadovoljan jesam odgovorom i želim samo napomenuti u najboljoj vjeri i namjeri gospodinu ministru jer znamo da je Zakon o legalizaciji bespravno sagrađenih objekata u proceduri i vjerujem da sve ono što je započeto i sve što je dobilo, znači svi raspisani natječaji sa strane vašeg resornog ministarstva da bi bilo dobro da se ljudi uvedu u posjed, a ne da se prije svega legaliziraju objekti, bespravno sagrađeni objekti na poljoprivrednom zemljištu, a da oni koji doista imaju žuljevite ruke ne dođu u posjed poljoprivrednog zemljišta. Hvala vam lijepo.
Hvala. Još tri zastupnika imaju pitanja. Prvi je gospodin zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Moje pitanje upućeno je prvom potpredsjedniku Vlade gospodinu Radimiru Čačiću, a tiče se jednog strašnog propusta koji nam se događa već godinama zapravo u povijesti moderne Hrvatske države. Radi se o nautičkom turizmu i o nedostacima koje imamo u tom segmentu turističkog gospodarstva. Naime, svjedočimo posljednjih godina kontinuiranom porastu broja plovila u teritorijalnim vodama Republike Hrvatske tijekom turističke sezone, kao i činjenici da to ne prati odgovarajući porast broja vezova u marinama, odnosno zadnjih godina svjedočimo gotovo apstinenciji u tom dijelu investicija. Iznimka jedna od svijetlih je sad u gradu Šibeniku, dovršava se marina za mega jahte turskih investitora. O čemu se radi, radi se o jednom zaboravljenom projektu kojeg je gotovo pokrila prašina, a imao je naziv argonaut. Vi ste svojedobno kao tadašnji ministar ozbiljno radili na toj ideji. Do njene realizacije nažalost nikad nije došlo, a činjenica je da evo ove godine imamo i jasne najave i pokazatelje da bi moglo doći do još intenzivnijeg porasta prisustva stranih nautičara zbog smanjenja sigurnosti u sjevernoafričkim zemljama na Mediteranu zbog krize u Grčkoj. Zbog promjena u poreznom sustavu Republike Italije naše marine imaju svakodnevne upite oko eventualnog dobivanja priveznog mjesta. Sve su studije pokazale da imamo tisuće vezova nedostatka i da zapravo imamo potpuno jasnu potrebnu da dignemo broj mjesta i pokrenemo investicije u tom dijelu. Isto tako činjenica je da imamo velike gubitka zbog toga što veliki broj plovila tijekom sezone nema priliku stupiti u kontakt sa kopnom i konzumirati usluge turističke djelatnosti, trgovine i sve ostale koje su im na dispoziciji. Moje je pitanje da li Vlada planira sustavniji pristup gradnji priveznih kapaciteta, luka nautičkog turizma, odnosno da li kani pojednostavniti proceduru jer se pokazalo da sadašnja procedura je prekomplicirana i da zbog toga trpimo velike financijske gubitke, odnosno propuštamo ostvariti i investicije i zaradu iz tog sektora turizma. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Izvolite prvi potpredsjedniče Vlade Čačić.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Istina da je to vjerojatno jedan od najpotentnijih prostora investicionih, gospodarskih i sigurno ključna poluga za kvalitetu, kvalitetan razvoj hrvatskog turizma. Činjenica je da smo mi potpuno zanemarili od vremena Ante Markovića i Veljka Barbierija opće koncept razvoja. Lutalo se, sporadično se rješavalo stvari. Ali jedno rješenje, jedan potez, jedan zahvat kakav je bio ACI koji apsolutno u mediteranskim razmjerima a i šire primjer kako se može pretendirati zemlja, kako se može kvaliteta zemlje sa 1000 otoka valorizirati. Mi nakon toga nismo učinili ništa, pa čak ni u ACI-u koji je državni i koji je najvredniji hrvatski prostor, upravlja s najvrednijim prostorom. I premijer je već o tome govorio. Vlada je na poziciji da tako i treba biti i da to treba iskoristiti. U kampanji smo govorili o nužnom pomaku prema mega jahtama jednostavno zato jer nakon tih 30, 40 godina današnja nautika se više ne svodi na 6, 7, 8, 10, 12 metara. Danas standard je na 20-tak metara. Nakon ovog što se desilo u Italiji, a znamo kakve to reflekse ima na pritisak u stvari na vezove u Hrvatskoj, nakon situacije sa zemljama … [[Govornik se ne razumije.]] sve te naše šanse su još bitno povećane. Mi tu moramo i hoćemo nešto učiniti. Na Saboru je ovih dana, danas, sutra je Agencija za konkurentnost investicije. U zajedničkom nastupu sa Ministarstvom turizma u definiranju strategije šta tu hoćemo i sutra naravno uključujući svagdje i gdje treba ACI a gdje to nije ACI onda lokalnu i regionalnu samoupravu idemo proaktivno, idemo u osmišljavanje projekata potpuno definiranje prostorno i financijski i onda ponudu projekata na tržištu. Dakle, ne čekati da se projekti rode, nego projekte pripremiti i nuditi posebno u nautici. Ne samo u nautici, to vrijedi i za golf i za neke druge stvari. Ali nautika je sasvim sigurno jedna takav prostor. Mi smo govorili o desetak marina koje ćemo sa mega jahtama koje ćemo pokrenuti u Splitu sjećam se da smo o tome govorili posebno na skupu koalicije. Istina bez neke naše velike zasluge, neke su se i pokrenule. Evo sad su Šibenik, Dubrovnik, Tehno men to namjerava. Dakle, nismo baš, ne možemo reći da smo mi jako zaslužni. A i Katarina monumenti se na kraju ipak uz sve ove opstrukcije koje su gotovo nevjerojatne, pa čak i kad država sama sebi podmeće nogu vidi slučajeve konzervatorski naknadna pamet koja se dešava. Sve mi činimo da investiciju spriječimo, ali na kraju mislim da će se ipak probiti ta strategija Vlade da su investicije nužne, da je gospodarski rast pretpostavka i da ovo naše veslanje ima potpuno jasan smjer. Bez gospodarskog rasta nema ni socijalne politike, ni socijalne države, a okvir za to mora stvoriti Vlada. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Petar Baranović. Izvolite.
Zahvaljujem prvom potpredsjedniku na odgovoru uz jedan komentar i napomenu da je najveća zapreka osim prostornih planova, najveća generalna zapreka ne samo u ovom dijelu pomorskog gospodarstva nego generalno pomorskom gospodarstvu postojeći Zakon o pomorskom dobru kojega ukoliko se hitno ne izmijeni mislim da nećemo puno odmaknuti u ubrzanju procedure ishodovanja svih potrebnih papira. Jer on je i do sad bio prema svim iskustvima najveća zapreka, a osobno me veseli da je Vlada zainteresirana za ovaj problem. Jer upravo moj šibenski kraj ima jednu od ponajboljih perspektiva u tom dijelu i ima zainteresiranih kapital za investicije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ante Babić, zastupničko pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem poštovanom predsjedniku hrvatske Vlade gospodinu Milanoviću. Naime, u zadnje vrijeme poznato je vama i cijeloj javnosti putem javnog priopćavanja blokada općine Podgora, a istu sudbinu se očekuje i kod općina Brela, Stari grad na Hvaru, Supetar na Braču, Živogošće zbog isplate naknada šteta vlasnicima zemlje oduzete za vrijeme komunističke vladavine, znači bivšoj državi, a za izgradnju turističkih kapaciteta na područjima tih općina. Naravno privatizacijom tih turističkih tvrtki prihod je zapravo dobio Fond za privatizaciju, odnosno Vlada Republike Hrvatske. Logično bi bilo normalno, a i moralno da zapravo tu naknadu šteta isplati Vlada Republike Hrvatske što za nju i nije neki veliki problem gledajući na ove općine sa iznimno malim proračunom. Pa pitanje upućeno vama, a i cijenjenim ministrima u hrvatskoj Vladi je kako ćete i na koji način pomoći navedenim općinama ali isto tako što ćete učiniti da se nešto slično u budućnosti ne bi dogodilo. Hvala.
Hvala. Odgovorit će vam premijer Milanović. Svi ministri neće moći.
Što se tiče drugog dijela vašeg pitanja onemogućit ćemo to tako da više ne bude otimačine i konfiskacije, tako ćemo to omogućiti. Jer ovo sve što se dogodilo je posljedica konfiskacije, odnosno razno raznog oduzimanja vlasništva. Pitali ste me što ćemo učiniti što ćemo učiniti da se to u buduće ne događa. Dakle, govorio sam ovdje o pravnom neredu koji je u Hrvatskoj prisutan zadnjih 20 godina. I mi sami često svojim zakonima skačemo sebi u usta, negiramo neke odredbe Ustava. Govorio je kolega Šeks o primjerima iz Srbije. Nismo se ni mi tu proslavili kad su neke odluke zakonodavca u Hrvatskoj u pitanju koja direktno idu protiv hrvatskog Ustava. Već 20 godina nas … [[Govornik se ne razumije.]] neka statusna pitanja. Ovo što ste rekli vi očito o tome znate više nego ja. Vidim da vas problem zanima. Tu ste naveli općine koje su različitih političkih boja. Dakle, očito imate zanimanje za fenomen. Ja mogu samo reći da ću to uzeti ozbiljno, da ću se konzultirati sa suradnicima i da ćete dobiti pisani odgovor. Jer o toj temi ne mogu polemizirati s vama. Vi znate više o tome od mene. A ja mogu samo reći, dakle da ono što je oduzeto na nezakonit način treba biti vraćeno uz jedan naglasak ovdje, dakle čisto načelne prirode, ono što je "uzimano" pod navodnim znacima nakon 2. svjetskog rata bilo nacionalizacijom bilo konfiskacijom koji je grublji oblik i koji ima druge pravne posljedice i dan danas na stanare koji su ušli u taj prostor. Činjenica je da nakon rata koliko god nepravde bilo učinjeno bivšim vlasnicima da ta imovina nije opljačkana nego je ili stavljena u nekakvu društvenu funkciju manje ili više efikasnu ili je podijeljena službenicima, radnicima, tzv. našoj sirotinji. Međutim nepravda je učinjena i nerada je bilo. Mi se već 20 godina borimo da uvedemo nekakav red i mi se zalažemo koliko god to vama čudno možda bilo da se ljevica zalaže za red i rad da mi se zalažemo za to i to ćemo probati provesti. Da ne dužim, shvatio sam vaše pitanje. Vidjet ćemo u čemu je problem, vidjet ćemo kakvo je zakonito i pravedno rješenje i u skladu s tim vam odgovoriti, odnosno postupiti. Hvala.
Hvala lijepa.
Pa evo ja sam djelomično zadovoljan sa vašim odgovorom. Kažem djelomično iz nekoliko razloga. Naime, po Zakonu o financiranju jedinica lokalnih samouprava teško da one mogu ići u stečaj. Znači potrebna su ta sredstva za nužno funkcioniranje, nije to samo za javnu rasvjetu, za komunalno opremanje, a već evo i za dobrovoljna vatrogasna društva i za pripremu u turističkoj sezoni koja kreće za mjesec dana, a oni to trebaju napraviti. S druge strane građani tih općina, ali i turisti kao i RH trpe izravnu štetu jer se radi o turističkoj destinaciji kao što je RH i na kraju mislim da je jako ružno gledati i čitati u novinama i na portalima da vam turisti u takvim turističkim središtima sa onim lampadinama, džepnim lampama idu po rivi što svakako nije dobro. Pa zato ja vas molim jer to nije neki veliki problem, a time bismo pomogli tim općinama je da ne jučer, ne danas, već evo nakon ove plenarne sjednice sa članovima vaše Vlade učinite maksimum da se pomogne tim općinama jer turistička sezona je već počela. Hvala.
Hvala lijepa. I došli smo do samog kraja čim završimo sa zadnjim zastupničkim pitanjem, a to je pitanje gospodina zastupnika Željka Mirkovića. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Moje pitanje je bilo namijenjeno gospodinu Branku Grčiću, vidim da ga nema ovdje pretpostavljam da je zamjenik ovdje i da će moći dati adekvatan odgovor. Naime, zanima me da li je točna informacija da će od ljeta doći do ukidanja Zakona o posebnoj državnoj skrbi i Zakona o brdsko-planinskim područjima koja su bila u posebnom režimu olakšica za građane i gospodarstvo. Ta su sredstva zahvaljujući tim zakonima pojedinim jedinicama lokalne samouprave znatno doprinosila održivosti i razvoju te bi ukidanjem istih došla u pitanje njihova opstojnost. Izravno i posredno ta pomoć stajala je državu oko 1,4 milijardi kuna. Ako je točna prethodna konstatacija zanimaju me kriteriji po kojima će se potpomagati i dalje nerazvijena područja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Izvolite gospodin Ćurlin.
Gospodine zastupniče do ukidanja zakona koji ste naveli Zakon o brdsko-planinskom području i Zakona o područjima posebne državne skrbi neće doći do ukidanja nego do supstitucije sa novim zakonom. To je Zakon o potpomognutim područjima koji se donose temeljem Zakona o regionalnom razvoju usvojenom od strane Hrvatskog sabora još prije negdje 10-ak godina. Tada je donesena obaveza da se napravi jedinstveni Zakon o potpomognutim područjima kao zamjena za ova dva zakona jer su osnovni kriteriji stupanj razvijenosti jedinica lokalne samouprave, regionalne i osnovne i da se taj zakon primjenjuje na način da supstituira ova dva postojeća. Kriterij razvijenosti je utvrđen, a izvršila je stupnjevanje općina i županija na način da su općine podijeljene, odnosno utvrđene u koju grupu pripadaju. One koje su ispod 50% razvijenosti hrvatskog prosjeka, one koje su između 50 i 75% razvijenosti i one koje su preko toga. Općine su podijeljene u tri grupe. Dvije prve grupe su predviđene da budu obuhvaćene ovim Zakonom o potpomognutim područjima, a od strane županija samo prva skupina koja su najmanje razvijena. Dakle, postoje stručni kriteriji. Zakon je u pripremi, u izradi. Doći će nakon rasprave u Hrvatski sabor. Mogu samo reći da će on biti napravljen na način da se ne zakinu područja koja smo dosada od strane države pomagali, međutim činjenica je da dio kad se uspostave kriteriji razvijenosti da postoje općine izvan tog područja koje spadaju pod kako se kaže naziv već nerazvijenih i u ovim područjima postoje općine koje su izvan tog stupnja razvijenosti. Tu može doći do razlika. Ali zato će to biti na raspravi u Saboru nakon stručne rasprave i tek njegovim donošenjem stavljaju se van zakona ova dva zakona o potpomognutim područjima i brdsko-planinskom području. Hvala.
Hvala lijepa. Dakle, završili smo sa aktualnim prijepodnevom. Nastavit ćemo s radom, reći ću vam sada dok pročitam s kojom točkom dnevnog reda, a to je Prijedlog za iskazivanje povjerenja mr.sc. Siniši Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture u 15,15 sati. Hvala lijepa. Prelazimo na 1.točku dnevnog reda, a to je 1. Prijedlog za iskazivanje povjerenja mr.sc. Siniši Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. Predsjednik Vlade RH dostavio je prijedlog za iskazivanje povjerenja mr.sc. Sinišu Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. Molim predsjednika Vlade RH gospodina Zorana Milanovića da uzme riječ.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani kolege. Kolega Siniša Hajdaš Dončić ima tu posebnu poziciju da za razliku od ostalih ministara u Vladi kolega u Vladi koji je potvrđen ovdje u Saboru kod izglasavanja povjerenja Vladi kolektivno da o njemu razgovaramo individualno. To nije bio slučaj prije tri mjeseca. I tako svi ubuduće bude li takvih slučajeva. Nadam se što manje. Kada kažem nadam se što manje onda mislim i na ono što se dogodilo sa kolegom Zlatkom Komadinom. Nažalost Zlatko je dao ostavku iz zdravstvenih razloga i ti razlozi su za mene bili dovoljni i ja sam i kao njegov kolega i stranački kolega bio svjestan i na kraju je čovjek dao ostavku. Tek smo počeli. Prošlo je 100 dana i program ove Vlade je poznat i njegova realizacija je pod budnim okom javnosti političke opozicije, svih zainteresiranih u društvu. Prema tome na kolegi Siniši Hajdašu je da to nastavi odnosno da oštro krene, dakle da zavesla i to jako. Siniša Hajdaš Dončić je političar i to pravi političar koji je povjerenje izborio na direktnim izborima u Zagoru u Zagorsko-krapinskoj županiji gdje je izabran za župana 2009. To iskustvo koje nemaju ustvari mnogi među nama. Za to je potreban određen splet okolnosti i naravno određeno znanje i talent, pa na kraju i sreća. Siniša Hajdaš ima 38 godina, dakle mlad je, ima respektabilno političko iskustvo za hrvatske uvjete do ovog trenutka. Ima vatreno krštenje u politici, ekonomist je, pred doktoratom ali ozbiljno bez zezanja, pred pravim doktoratom, predaje na nekim visokim školama i učilištima i ima veliko iskustvo u radu Razvojne agencije dakle dobar je poznavatelj EU fondova, jako dobar. To su sve uz njegove političke kvalifikacije koje su u političkoj vladi važne. Ovo su njegove stručne kvalifikacije koje bi nam trebale reći i sugerirati da je ovaj čovjek dobar za ovaj posao. Kakav će biti? Kakvi ćemo svi mi biti? E to je već druga kemija. Kada su pitali jednog bivšeg predsjednika kakav će predsjednik biti tada kandidat, a onda budući predsjednik, a on nije htio biti direktan, onda je rekao, čujte za to nitko nikada nije bio spreman. Dok nije probao i dok nije izabran nije znao kakav će biti predsjednik. I ako je bio potpredsjednik 8 godina opet ne zna kakav će biti predsjednik. I tako to je pred nama, to je nepoznato. Dakle, pozivam vas da date podršku članu Vlade, ministru pomorstva, prometa i infrastrukture Siniši Hajdašu Dončiću. Pred njim je težak posao, ozbiljan resor, jedan specifičan resor, dakle to nije klasična državna uprava. To je ono niz integriranih sustava, to treba znati voditi. Taj sustav je bio rovit problemima. Bilo je tu i korupcije po javnim poduzećima, barem tako brojne optužnice sugeriraju. Sve to skupa pred njega stavlja jedan ozbiljan zadatak i izazov. Dakle od njega se očekuje puno više od onoga što smo vidjeli u zadnje 4 godine. naravno očekuju se i rezultati. Ja neću reći da u proteklih 8 godina nije bilo nikakvih rezultata, ali pitanje je cijene i efikasnosti. Sada smo u teškom vremenu, naši prioriteti su strateški, gradit ćemo ono za što uspijemo naći financijere i što nam je važno. Ono što nam je manje važno, naglašavam manje važno, ne potpuno nevažno to nećemo graditi jer kao razumni ljudi i gospodari znamo što su prioriteti. To je moja poruka svima da budemo na visini zadatka, da branimo i prepoznamo hrvatske interese, a da lokal patrioti budemo prema potrebi. Nije ni to loša emocija, ali ne može bit dominantna. Hvala i molim vas da podržite Sinišu Hajdaša.
Hvala lijepa gospodinu predsjedniku Vlade Milanoviću. Otvaram raspravu. U ime kluba IDS-a najprije se javio gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Gospodin Siniša Hajdaš Dončić predložen je i biti će izabran za novog ministra i red je da istoga potvrdimo. Jasno je da može netko razgovarati o bivšem ministru, meni je krivo da on nije i dalje ministar, iz moje izborne jedinice dolazi, bio je prvi na listi i to izuzetno poštujem. Znači gospodin Siniša Hajdaš Dončić, mi Istrijani bi to tako izgovorili Dončić. Ako je gospodin Siniša uzeo ženino prezime, a Istrijani to izgovaraju Dončić onda se to tako izgovara i ja to apsolutno, 100% podržavam i poštujem. Ja to ne bih, ali dobro, ja to poštujem. Ali dobro, nije to sada bitno. Međutim, ja se javljam upravo radi onog lokalpatriotizma o kojem je premijer govorio. Ono što mene zanima kad govorimo o ovom ministarstvu, kad govorimo o cestama, nije to jedino, ali ono što me najviše zanima to je prije svega gradnja Istarskog ipsilona ili nastavak gradnje. To je najveća investicija i u ovom trenutku u iznosu od 250 do 300 milijuna eura. Nema većeg neću reći prioriteta nego nema veće spremne investicije u Republici Hrvatskoj odnosno Istri. Zašto, zato jer su tu sredstva osigurana. Riječ je o tome da do 2015. možemo u cijelosti angažirati znači prije svega istarsku operativu kao i do sada, netko će i to nazvati lokalpatriotizmom ili nekako drugačije ali ok, radit će tamo 1000 ljudi, to nije za podcijeniti. Ako to napravimo riješili smo pitanje egzistencije te operative kroz tri godine. Imamo Bujik, imamo koncesionara koji je uredno do sada podmirivao sve obveze. Riječ je rekoh o 300 milijuna eura, to je cca 2,5 milijarde kuna. 50% od tog novca uvijek ide prema državi, znači i država ovdje ostvaruje itekakav prihod. I ono što je najbitnije, pokrenut će se uz građenje te dionice i neki popratni sadržaj. Trebam biti pošten i isto tako kazati da je 2011., znači prije dolaska ove koalicije na vlast, znači u samo jednoj godini u Istri otvoreno 110 km brzih cesta, znači Ipsilon-Kampanar-Pazin, Ipsilon-Kampanar-Umag, Stancija-Peliceti-dole do Pomera, onda Barban-most Raša, onda je to bio Nova Vas ako se ne varam Ponta Porton, zaobilaznica oko Petrovije i prilaz Vranje gore prema Učki. I samo jednu stvar želim, da po isteku ove četiri godine Istra također se oprosti sa 110 km novih cesta. Ono što ja očekujem znači uz taj Istarski ipsilon, a što je conditio sine quanon, što je pitanje opstojnosti istarske operative ili građevine to je da se, a tamo je sve već riješeno i imovinsko-pravni poslovi ili pitanja, ja mislim da ćemo uskoro ishoditi građevinske dozvole, riješene su financije, znači da se uz rotor u Puli napravi 1,5 km, 2 km zaobilaznice oko Barbana kako bi se druga izvozna sredina u Istri, a to je Labinština, mogla povezati s ipsilonom i da se konačno asfaltira ona sramota od ceste ili od graničnog prijelaza Požane kraj Buzeta, do Buzeta, odnosno gore do Roča ili do Lupoglava, a preko koje u Istri ulazi negdje oko 30% stranih gostiju. Ako preko te ceste ulazi u Istru 30% ili tog graničnog prijelaza to je znači negdje oko 10% hrvatskih gostiju, a sve zajedno to su minorne investicije. Sve u svemu, jasno je da poštujem ono što je do sada radio gospodin Dončić. S druge strane čovjek si postavlja i pitanje zašto je toliko stvari u tom ministarstvu se nagomilalo, zašto je toliko stvari naprosto stopirano, pa zašto se možda i gradilo zadnjih dvije ili tri godine manje od onoga što se moglo inače graditi. Pa između ostalog što je i državno odvjetništvo permanentno bilo prisutno u tom ministarstvu. Mislim na ono razdoblje nakon 1.7.2009. i u tim okolnostima više nitko ništa nije želio poduzimati. Ja bih rekao da smo zbog nečinjenja izgubili nekih tri godine. Jasno je da svaki potez treba biti podvrgnut nadzoru, bilo DORH-a, bilo Državne revizije, bilo inspekcija, bilo parlamentarne opozicije, ali ta vrst političkog izraza ili sudskog ili pravosudnog ne smije zaustaviti bilo koje projekte bilo kad je riječ o cestogradnji, željeznici, obnovi zračnih luka ili aerodroma, pomorskih luka ili razvoju tvrtki koje su podređene tom ministarstvu. Sve u svemu, pozdravljamo budućeg ministra i želim mu i osobno i u ime kluba IDS-a puno uspjeha u radu. Hvala.
Hvala lijepa. Repliku ne možete dići gospođo, žao mi je. Ali ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa kolega Kajin je rekao da govor o cestama i rasprava o cestama podrazumijeva gradnju istarskog ipsilona. Netočno kolega Kajin, podrazumijeva i gradnju podravskog ipsilona koji mi već itekako dugo čekamo, samo mi u Podravini imamo strah i bojimo se da nam se i ovaj ministar ne razboli baš kad nam je krenula sad ta gradnja. Pa vam želimo dobro zdravlje gospodine ministre i da završite taj naš podravski ipsilon. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici, gospodine predsjedniče Vlade. Pred nama je prijedlog za iskazivanje povjerenja magistru Siniši Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. Ne sumnjajući u izbor premijera i hrvatske Vlade dakle ingerenciju da premijer predlaže novoga ministra klub HDZ-a još jednom ističe ono što smo govorili kada ste imenovali gospodina Komadinu u hrvatsku Vladu. Morali smo promijeniti zakon da bi gospodin Komadina kao župan mogao postati ministar. Sadašnjim prijedlogom danas ponovo to činimo. Dakle, ne mijenjamo zakon, nego ponovno imenujemo jednoga vršitelja dužnosti izvršne vlasti, župana u hrvatsku Vladu. To je vaše pravo, no klub HDZ-a smatra da bi ministri u hrvatskoj Vladi mogli dolaziti i s nekih drugih dužnosti, a ne sa dužnosti koje su kao župani dobro ili manje dobro obavljali u svojim jedinicama lokalne uprave ili samouprave. Klub HDZ-a kao najveća oporbena stranka ovdje u Hrvatskome saboru ne prihvaća prijedlog hrvatske Vlade oko imenovanja gospodina Dončića za ministra jer ni SDP kao oporbena stranka u Saboru nikad nije podržavala ni prijedloge HDZ-a. Ovo je znači politički principijelan stav da ne podržava imenovanje ministra i pozivamo, dakle ministra da prije svega svojim radom u hrvatskoj Vladi pokaže da je sposoban biti ministrom, a nadamo se da neće biti problema kao što je bilo sa gospodinom Komadinom. I ovdje još jednom danas da ne ispada da tri puta ponavljam jedno te isto. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, po Poslovniku sabora vas molim da u sabornici kada zastupnik govori, a danas govorim ovdje u ime kluba HDZ-a kao potpredsjednik kluba i obraćam se vama gospodine Dragovan, dakle kada govori zastupnik nemojte se ismijavati i ometati govor zastupnika za sabornicom. I smatram da bi predsjedniče Hrvatskog sabora trebao uvesti red u sabornici kada govorimo ispred kluba. Ako je netko glasan i ometa rad zastupnika i da zastupnik gubi koncentraciju kada govori onda imamo problem u sabornici. Ja vas molim ispred kluba HDZ-a da u sabornici kao predsjednik Hrvatskoga sabora održavate red. Hvala vam lijepo.
Sad ću vam ja odgovoriti gospodine Salapiću između ostalog i ovo. Često dolazite ovdje kod mene i svašta tražite od mene, pa vam ja i dajem ono što vam baš i ne pripada. I neću vam više davati baš zbog ovog što ste sada rekli. Ako se netko kolegi okrene, možda se i nasmije, vi telefonirate, drugi čitaju novine, četvrti malo gledaju laptop, jel' tako. Nemojte molim vas i vi sa svojim zahtjevom pretjerivati. Ja mislim da nije nikakvih ovdje bilo scena, da ne kažem ispada koje su vas ometale u vašem govoru pogotovo ne sada, pa vas molim. Malo tolerancije imajte i vi. Sjednica Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo zakazana za 16,30 održat će se nakon glasanja. Samo ne bih htio da, jer imamo samo još jednu točku iza ove, a to je Izvještaj i glasanje po izvještaju Mandatno-imunitetnog povjerenstva da nemamo dovoljno glasova. Pa bih ja predložio da sve te odbore koje sam već spomenuo i ovaj da bude nakon te točke, a ta će trajati nekih pet minuta nakon glasanja o povjerenju ministru. I gospodine vi ste zadnji što se tiče kluba zastupnika, u ime kluba HDSSB-a. A vama samo da odgovorim prije nego počnete da u članku 209. Piše: "Zastupnik ne može odgovoriti na izlaganje predsjedatelja." Izvolite gospodine Vinkoviću.
Očigledno treba mijenjati Poslovnik uvaženi gospodine predsjedniče, jer ne želeći vas uvrijediti vi možete štošta reći kao predsjedatelji. Naravno da to pomalo mogu nas krivo razumjeti i sami građani Hrvatske. Moje mišljenje razlikuje se od uvaženog gospodina premijera gospodina Milanovića obzirom da u ovih 100 dana Vlada doista nije se pomaknula sa mjesta. Naprotiv svi ovi pokazatelji stanja u Hrvatskoj su daleko gori8 nego što je to bilo prije tri mjeseca. Ja shvaćam razloge toga. Jedan od razloga je svakako i bivša Vlada i ono što je radila punih osam godina. Ali u svakom slučaju se ne treba čitavo vrijeme vraćati u prošlost. I ono što ova Vlada definitivno mora što prije riješiti je povećanje industrijske proizvodnje jer ona iz mjeseca u mjesec pada, pada isto tako broj zaposlenih osoba, a raste broj nezaposlenih. I vrlo brzo dolazimo do onog rekorda od desetak godina. Isto tako, ova Vlada mora shvatiti da povećanje PDV-a ne može pokrenuti proizvodnju, ne može pokrenuti Hrvatsku, isto tako niti centralizacija koju je ova hrvatska Vlada napravila poreznim, mini poreznom reformom i na taj način praktično povećala i centralizirala cjelokupne prihode i onemogućila i jedinice lokalne i regionalne samouprave da odrade svoj dio posla koji je zakonima zagarantiran. Ja sam se također nasmijao saborskom zastupniku koji je govorio u ime kluba HDZ-a kada je rekao da je HDZ najveća oporbena stranka. Samo mi nemojte za to dati opomenu. HDZ je možda nekad bio velika stranka, ali u svakom slučaju danas više nije najveća oporbena stranka. Možda ima određen broj zastupnika, a o tome da su najveća oporbena stranka u svakom slučaju mogli bi otvoriti jednu malo širu raspravu. Vezano za imenovanje novog ministra. Ne želim da budući ministar, jer shvaćam da će većina u Saboru, potvrditi i izbori i prijedlog predsjednika Vlade. Dakle, ne želim da ovo shvati osobno. Ja mu doista od srca želim uspjeh u radu. Međutim, klub HDSSB-a ne može poduprijeti njegovo imenovanje obzirom da to nije napravio ni prilikom imenovanja i gospodina Jakovine za ministra poljoprivrede koji je bio načelnik općine Bukovlje, koji je na taj način prevario svoje birače u općini, zbog toga što je donesen takav zakon koji je protuustavan. Bilo je tu i niz drugih primjera. Uostalom ja sam prvi i nazvao jedan takav zakon Komadininim zakonom i ovakve hvalospjeve o budućem ministru smo slušali isto tako i o gospodinu Komadini. Ne ulazim u to da je bolest ta koja je spriječila gospodina Komadinu u obnašanju svoje dužnosti. Ali u svakom slučaju možda mu je jedan od većih grijehova bila i gradnja ceste Žuta lokva-Rijeka jer se nije usuglasio sa predsjednikom Vlade. Ono što želim poručiti novom ministru, ali isto tako i nama svim saborskim zastupnicima da smo donijeli proračun, da smo donijeli i plan Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta pa evo ja apeliram i prije ovog samog glasanja, ali isto tako i na samu Vladu RH, a i novog ministra da dobro prouči te planove, da dobro proračun obzirom da u tom proračunu je niz nelogičnosti i niz nečega što nije napisano u onom programu Hrvatske vlade koji se nekad nazivao Plan 21, a sad se naziva 25. Ne znam da li i predsjednik Vlade, ali isto tako i novi ministar znaju da su potpuno obustavljeni radovi na nastavku izgradnje Koridora VC koji treba povezati Mađarsku, Hrvatsku, BiH ponovno sa Hrvatskom, da postoji niz državnih cesta koje izgledaju kao da su iz onog vremena kada su neki drugi radili ceste u Njemačkoj prije dolaska nacizma i za vrijeme nacizma. Govorim o cesti D46 koja spaja Đakovo i Vinkovce, Preradovićeva ulica žila kucavica grada koja je državna cesta. Govorim o nadvožnjacima u Osijeku koji također su planirani, neki su bili stavljeni u proračunima za 2008., 2009. i 2010. godinu, isto tako i 2011. i bili u planu Hrvatskih cesta a nikad nisu započeti radovi niti je izrađena projektna dokumentacija. Tu je i cesta koja spaja Našice-Đakovo, a podsjećam da tom cestom građani koji budu morali ići na Općinski sud obzirom da je on izmješten iz Đakova u daleko manje mjesto Našice radi se o kaznenim postupcima da tom cestom ne mogu doći do Našica. Ako gledate obavijesti iz HAK-a vidjet ćete da cesta Đakovo-Požega da je zatvorena već gotovo godinu i pol dana kod Ruševa radi klizišta. Ako netko želi slučajno otići do Državnog odvjetništva u Đakovu to više ne može napraviti iako je Đakovo drugi grad u Osječko-baranjskoj županiji nego mora jednom autobusnom linijom tom cestom koja se više ne može zvati ni makadam, a zove se državna cesta ne može stići u Našice da bi eventualno odradio određeni posao itd., itd. Dakle ja vas evo pozivam iako iz ovih razloga, a prije svega Komadininog zakona, protuustavnih zakona kojima je prije svega SDP pokazao da nema dovoljno kvalitetnih ljudi, da nema dovoljno stručnjaka ali i čitava koalicija obzirom da su morali posegnuti i za gradonačelnike i za župane i na taj način prevariti prije svega svoje birače HDSSB neće dići ruku za, ali kažem želim vam puno uspjeha u radu i da prije svega ispravite ove nepravde koje su ovim proračunom napravljene čitavoj Slavoniji i Baranji. Jer Slavonija i Baranja ponovno i ovim ne samo čitavim proračunom, ne samo ukidanjem gotovo milijardu i pol kuna poticaja u poljoprivredi nego cjelokupnim ovim proračunom iako je predsjednik Vlade ovdje javno obećao u svom prvom govoru predstavljajući se kao predsjednik Vlade da Slavonija neće biti zaboravljena. Slavonija je i u ovom proračunu slično kao dugi niz godina zaboravljena u proračunu, zaboravljena iako puni državni proračun i zbog toga evo tražim od vas, ali isto tako od predsjednika Vlade da što prije stavi u proceduru rebalans proračuna kako bi se ispravila ta velika nepravda. Kažem, nemojte zaboraviti sve ove nadvožnjake i u Osijeku iznad i preko željezničkih pruga jer stradavaju svakodnevno ljudi. Nemojte zaboraviti ni đakovačku obilaznicu koja i dan danas je državna cesta, nema niti svjetlosnu, nije osvijetljena, a nema niti svjetlosnu signalizaciju kamoli semafore ili kružne tokove gdje je to negdje rađeno gdje se sijeku dvije nerazvrstane ceste, ali i gdje su određeni podobni kadrovi bili na vlasti. Nemojte zaboraviti niti ove državne ceste koje sam vam nabrojao jer zadnji put su asfaltirane kada je bio najavljen dolazak maršala Tita u Đakovu iako on u Đakovo nije nikad došao, to je tamo negdje '71. Došla je kraljica Elizabeta, posjetila državnu ergelu koju je HDZ uništio pravnu osobnost pa eto premijeru imate i tu mogućnost vrlo brzo vratiti državnu ergelu kao i državno odvjetništvo, općinski sud, a isto tako riješiti i pitanje državnog vlasništva mimoze bivše upravne zgrade PIK-a, centra mladih iz kojih vam sada audio nakon što je grad renovirao zgradu, nakon što je gotovo 25 godina su useljena udruge od posebnog interesa za grad, a sada ih tjera van, od doma hrvatske vojske itd., itd. Ovo sve govorim zbog toga što već 3 mjeseca nisam dobio pisani odgovor, a uputio sam vam sve ove zahtjeve kao gradonačelnik i kao saborski zastupnik. A evo ja vas molim da se pokrenete da ne bude ono pravilo koje je dosad važilo, a protiv kojeg se HDZ tako zdušno borio kada je uvodio hitrokraciju a uveo praktično sporokraciju. Evo, hvala lijepo i želim vam puno uspjeha u radu novi ministre. I ne zaboravite ovo što sam govorio.
Imamo dva ispravka netočnog navoda. Najprije se javila gospođa zastupnica Đurđica Sumrak pa iza nje gospodin potpredsjednik Vladimir Šeks. Izvolite gospođo Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo moram naprosto ispraviti netočan navod, odnosno netočnu tvrdnju koju je kolega onako lakonski ovdje rekao, a to da HDZ nije najveća oporbena stranka. Kolega Vinković pod vodstvom dr. Franje Tuđmana HDZ je bio jedina i prava i do danas jedina državotvorna stranka. Danas istina, HDZ je najveća oporbena stranka u Hrvatskoj. Mi se s tim znamo nositi i vjerujte vrlo brzo će doći promjena.
Hvala lijepa. Gospodin potpredsjednik Vladimir Šeks. Izvolite.
Da, netočna je tvrdnja poštovanog zastupnika Vinkovića da HDZ nije najveća oporbena stranka jer ima 45 zastupnika, već je točna tvrdnja da je HDSSB najveća oporbena stranka koja ima 6 zastupnika.
Hvala. I na kraju nadam se na samom kraju još uvijek vrijeme za prijavljivanje klubova postoji. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar u ime kluba Hrvatskih laburista. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Pa dobro je da konačno utvrdimo i koja je najveća oporbena stranka taman da to trajalo još 2, 3 dana. Dakle, poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vlade, gospodine Siniša Hajdaš Dončić klub Hrvatskih laburista Stranke rada glasat će suzdržano i to iz razloga što ne sporimo pravo Kukuriku koaliciji da formira Vladu, mijenja ili zamjenjuje pojedine članove Vlade zavisno od okolnosti. Taj legitimitet i pravo i stečen je brojem mandata u Hrvatskom saboru, ali nećemo glasati za jer nismo i ne dajemo bjanko praznu punomoć nikome unaprijed. Drugo, iz ovog predstavljanja i pisanog i usmenog znamo što je kandidat za ministra radio. Ne znamo kako je to radio. To sam spomenuo i u kontekstu Poslovnika u radu ovog Sabora koji ne predviđa i ne dozvoljava da prilikom rasprave o povjerenju Vlade u cjelini ili pojedinom članu Vlade, kandidati za članove Vlade odgovaraju na pitanje klubova zastupnika. A s obzirom da je predsjednik Sabora danas barem tri puta spomenuo najavu promjene Poslovnika, bilo bi možda korisno da razmislimo naročito o ovakvim pozicijama da li kandidat ili kandidatkinja za člana Vlade mora biti u takvoj ponižavajućoj poziciji da ne može niti odgovarati niti izreći, jednostavno odsjediti kao mumija i čekati rezultat glasanja. Možda bi bilo dobro da uvedemo mogućnost ali samo od strane klubova, propitivanje kandidata za članova Vlade jer o gospodinu Dončiću imao sam prilike do sada javno pročitati samo jednu javnu izjavu u kojoj je on rekao da nije torta i da se ne boji da će ga kolega Linić i Čačić pojesti. To je sve što o njemu znam. Hvala.
Niste puno toga čitali. Jer ja jesam. Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo dizanjem ruku. Tako smo prije radili kada se radi o ovakvim stvarima. Dajem na glasovanje Prijedlog o za iskazivanje povjerenja mr.sc. Siniši Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. Za iskazivanje povjerenja potrebna je većina glasova svih zastupnika nas 76. Tko je za to da se izglasa povjerenja magistru Sinišu Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture neka digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 11 protiv, 10 suzdržanih iskazano povjerenje magistru znanosti Siniši Hajdašu Dončiću za obavljanje dužnosti ministra pomorstva, prometa i infrastrukture. … [[Pljesak.]] Prelazimo na davanje prisege. Prisega se daje na način da predsjednik izgovara tekst prisege, a gospodin Hajdaš Dončić ustaje i odgovara riječ prisežem. Tekst prisege glasi: "Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak, te se zalagati za svekoliki napredak RH".
Prisežem.
Hvala lijepa. Čestitam gospodinu ministru. I još malo. To je druga točka, pa ćemo onda završiti s radom. Onda vi možete ići na odbore koje smo već prije spomenuli. Hvala premijeru, hvala novoizabranom i priseženom ministru. I još malo. To je druga točka, pa ćemo onda završiti s radom. Onda vi možete ići na odbore koje smo već prije spomenuli. Hvala premijeru, hvala novoizabranom i priseženom ministru. A to je: 2. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Zlatka Komadine i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Ade Damjanac. Molim predsjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo razmotrilo je na svojoj 7. sjednici održanoj 18. travnja 2012. pisani zahtjev zastupnika Zlatka Komadine o obnašanju zastupničke dužnosti od 5. travnja 2012. godine kojim je izvijestio da ga je Vlada RH razriješila dužnosti ministra čime mu je prestala dužnost koja se smatra nespojivom s obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata gospodinu Zlatku Komadini započelo 22.prosicna 2011.zbog nespojivosti dužnosti te da je istog dana njegova zamjenica Ada Damjanac započela s obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru. Kako je gospodin Zlatko Komadina sukladno članku 13. Zakona o izborima zastupnika podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa je mirovanje zastupničkog mandata Zlatka Komadine prestalo osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, a istim danom prestalo je obnašanje zastupničke dužnosti njegove zamjenice Ade Damjanac. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dakle, dana 13. travnja 2012. prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Zlatka Komadine. Zamjenica zastupnika Ada Damjanac dana 13. travnja 2012. prestaje obnašati zastupničku dužnost. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasanje dizanjem ruku, tko je za ovaj prijedlog odluke? Protiv? Suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da je ova odluka donesena jednoglasno sa 97 glasova. Prisegu će zastupnik Komadina položiti kad bude nazočan, a zahvaljujem se na obavljenoj dužnosti zastupnici Adi Damjanac, vrlo savjesnom i odgovornom obavljanju dužnosti. Obavještavam vas da su sada sjednice odbora koje su prije zakazane, a sutra nastavljamo u 9,30 sa točkom koja glasi Prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o povlasticama i imunitetima Centra za provedbu Zakona o jugoistočnoj Europi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. A onda ćemo drugu točku koja se zove Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji, s konačnim prijedlogom zakona i onda ćemo dalje ići redom. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici dozvolite mi prije nego što dam riječ predsjednici Odbora za ravnopravnost spolova da zastanemo sa raspravom kako bi naš kolega zastupnik Zlatko Komadina mogao dati svečanu prisegu i priključiti se nama u ostvarivanju zastupničke dužnosti. Prisega kolega Komadina se daje na način da predsjednik ili predsjedavajući pročita tekst prisege. Nakon toga zastupnik kada je prozvan ustaje i izgovara riječ prisežem. Tekst prisege glasi: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava, zakona i poštovati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupnik Zlatko Komadina.
Prisežem.
Čestitam. [[Pljesak.]] Dobro došli! Drago mi je da ste se priključili nama još jedanput,
I prelazimo na koncu na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Branke Juričev-Martinčev zastupnice u Hrvatskom saboru. Molim predsjednicu povjerenstva, gospođu Gordanu Sobol, da podnese izvješće.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Povjerenstvo razmotrilo je na 9. sjednici održanoj 25. svibnja ove godine zahtjev oštećenika kao supsidijarnog tužitelja EKO TERRA d.o.o. iz Dubrovnika upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za vođenje kaznenog postupka protiv Branke Juričev-Martinčev zastupnice u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinila kaznena djela iz više članaka Kaznenog zakona. Branka Juričev-Martinčev zastupnica je 7. saziva Hrvatskog sabora te je na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv zastupnice ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže Hrvatskom saboru da donese sljedeću odluku: - Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje i vođenje kaznenog postupka protiv zastupnice Branke Juričev-Martinčev po zahtjevu oštećenika kao supsidijarnog tužitelja EKO TERRA d.o.o. iz Dubrovnika. Naime, povjerenstvo je zauzelo načelan stav da po zahtjevu Državnog odvjetništva kao samostalnog i neovisnog pravosudnog tijela koje je dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela treba davati odobrenje za pokretanje i vođenje kaznenog postupka. Međutim, u slučajevima kada oštećenik kao supsidijarni tužitelj stupa na mjesto državnog odvjetnika jer je državni odvjetnik ustanovio da nema osnova za progon povjerenstvo će Hrvatskom saboru predložiti uskraćivanje odobrenja. Kazneni postupak naime može se pokrenuti i voditi i nakon isteka mandata s obzirom da zastara ne teče dok postoje opravdani razlozi zbog kojih se postupak ne može provesti. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. I dajem na glasovanje Prijedlog odluke. Tko je za prijedlog odluke? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je odluka donesena jednoglasno sa 125 glasova. Došli smo do samog kraja. Danas završavamo s radom, sa sjednicom nastavljamo u srijedu 13. lipnja ove godine u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda koja nam i predstoji. Dakle, nastavljamo s radom ove sjednice u srijedu 13. lipnja ove godine sa točkom dnevnog red. Da još jednom ponovim? Inače predsjednik Sabora saziva sjednice, imate neki komentar? Sa točkom dnevnog reda Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u oružanim snagama Republike Hrvatske za 2011. godinu. Srdačno vas pozdravljam, dakle vidimo se u srijedu 13. lipnja, a kolege, molim vas, a kolege i kolegice koji će imati odbore vjerujem da ću susretati ovdje u Saboru i ponedjeljak 11. lipnja i utorak 12. lipnja. Hvala lijepa Prelazimo sada na - Izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednicu toga povjerenstva gospođu Gordanu Sobol da podnese izvješće.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na svojoj 10. sjednici pisani zahtjev zastupnika Mihaela Zmajlovića od 13.lipnja ove godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje zbog početka obnašanja dužnosti ministra u Vladi Republike Hrvatske, a koja je nespojiva s obnašanjem zastupničke dužnosti. Kako je gospodin Mihael Zmajlović izabran za zastupnika kao kandidat na listi SDP-a, HNS-a, LS-a, IDS-a i HSU-a u VII. izbornoj jedinici sukladno članku 11. i stavku 1. Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor stranke su odredile gospođu Ljiljanu Cvjetović kao zamjenicu zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Mihaela Zmajlovića, kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice Ljiljane Cvjetović te Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 13. lipnja 2012. započelo je mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Mihaela Zmajlovića. Zastupničku dužnost. Sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatski sabora dana 15. lipnja 2012. godine započet će obnašati zamjenica zastupnika Ljiljana Cvjetović.
Hvala. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je ovaj prijedlog prihvaćen sa 128 glasova, dakle jednoglasno. Sad prelazimo na davanje prisege. Prisega se daje na način da predsjednik Sabora pročita tekst prisege, a nakon toga zastupnik odnosno zastupnica u ovom slučaju kada je prozvana ustaje i izgovara "prisežem". Tekst prisege glasi: Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnice u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske.
Prisežem.
Hvala lijepa. Ja vam čestitam i želim vam puno uspjeha u radu. [[Pljesak.]] Izvolite predsjednice povjerenstva.
Zahvaljujem. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora je na svojoj 10. sjednici razmotrilo pisani zahtjev zastupnice Mirele Holy o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti od 11. lipnja kojim je izvijestila predsjednika Hrvatskog sabora da ju je dana 7. lipnja Vlada Republike Hrvatske razriješila dužnosti ministrice zaštite okoliša i prirode čime je prestala dužnost koja se smatra nespojivom s obnašanjem zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata Mireli Holy izabranoj sa liste SDP-a, HNS-a, LS-a, IDS-a i HSU-a u 6. izbornoj jedinici započelo 23. prosinca 2011. zbog nespojivosti dužnosti te da je istog dana njezin zamjenik Dan Špicer započeo s obnašanjem zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice. Kako je gospođa Mirela Holy podnijela pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskog sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti te mirovanje zastupničkog mandata Mirele Holy prestaje osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, a istim danom prestaje obnašanje zastupničke dužnosti njezinom zamjeniku Danu Špiceru. Slijedom iznijetog Mandatno-imunitetno povjerenstvo jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnice i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnice. Dana 19. lipnja 2012. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnice Mirele Holy, a zamjenik zastupnice Dan Špicer dana 19. lipnja 2012. prestaje obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnice.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. I stavljam na glasovanje ovaj prijedlog. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Dakle ovaj prijedlog odluke usvojili smo sa 129 glasova jednoglasno. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom na ovoj 4. sjednici sa kao što sam jučer najavio točkom dnevnog reda pod nazivom 4. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Protokola o povlasticama i imunitetima Centra za provedbu zakona u Jugoistočnoj Europi, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 64 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, tako propisuje članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Tu je gospodin magistar Boris Lalovac zamjenik ministra financija. Izvolite.