Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Naime, Hrvatski sabor je donio 30. studenog 2012. godine Zakon o sanaciji javnih ustanova koji je stupio na snagu 1. siječnja 2013. godine. Tim zakonom su obuhvaćene svojim značajnim dijelom i ustanove u zdravstvenom sustavu, tako da je sanacija odobrena za 31 zdravstvenu ustanovu od kojih je 29 bolnica i 2 su doma zdravlja. Namjera sanacije je bila da se neprekidno gomilanje gubitaka koje se stvaralo u zdravstvenom sustavu dovedu, da se oni dovedu u red i da se saniraju ti gubici koji su postavili sa ciljem da bi ustanove dalje poslovale pozitivno i omogućila se financijska stabilnost zdravstvenog sustava i na taj način omogućilo pružanje kvalitetne zdravstvene zaštite. Za dugovanja su, odnosno nepodmirene obaveze su uzete one koje su ustanovljene na dan 31. prosinca 2013. godine, a rok završetka postupaka sanacije je bio travanj 2015. godine kad je Vlada trebala donijeti odluku o prestanku sanacije. Međutim, ta odluka nikad nije donešena a Državni ured za reviziju je u svom izvješću o radu od 2015. godine izrazio mišljenje da ciljevi sanacije zdravstva koji se odnose na svođenje rokova i ispunjavanje novčanih obveza u rokove utvrđene zakonom nisu postignuti, iako su za sanaciju zdravstva utrošena značajna sredstva jer su dospjele obaveze sanitarnih zdravstvenih ustanova i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i nadalje značajna. Naime, počevši od 2013. kroz 2014. godinu je iz državnog proračuna uplaćeno 3 i pol milijarde kuna za sanacije zdravstvenih ustanova. Ustanove koje su bile u sanaciji u trenutku, dakle na 31.12.2013. godine su imale nepodmirena dugovanja u odnosu, u iznosu od preko 2 milijarde i 100 milijuna kuna. Učinjena sanacija od 3 i pol milijarde kuna dvije godine iza toga, dakle 31.12.2015. godine stanje tih ustanova je takvo da imaju ponovno nepodmirena dugovanja u iznosu od milijardu, preko milijardu i 830 milijuna kuna s tim da su i dalje zapravo te ustanove nastavile gomilati gubitke. Sve ustanove koje su unatoč tome što je napravljena sanacija u 2013. godini 2014. godine su bolnice zabilježile manjak svog poslovanja od milijardu i pol kuna, a 2014. godine su se ti gubici, odnosno nepodmirene obveze i dalje nastavile gomilati i iznosile su dodatnih nešto više od 300 milijuna kuna. Iz svega navedenog vidljivo je da proces sanacije zdravstvenih ustanova nije u potpunosti postigao zadane ciljeve te je potrebno pristupiti novim mjerama i racionalizacije i reorganizacije sustava i poslovanja kroz provedbu reformskim mjera koje se prvenstveno odnose na realne potrebe za racionalizacijom zdravstvenog sustava počevši od hitne medicine, primarne zdravstvene zaštite, sekundarne zdravstvene zaštite odnosno bolničkog zdravstvenog sustava, palijativne skrbi i patronažne službe. Budući da procesom sanacije nisu postignuti zadani ciljevi te se isti pokazao neuspješnim njegovo daljnje provođenje je neodrživo i neopravdano. Zapravo ovdje se postavlja pitanje da li su postignuti ciljevi sanacije? Naime, po prvi puta otkad je samostalne Hrvatske države se za ove ustanove nisu provodili natječaji nego su na čelna mjesta ovih ustanova ljudi imenovani bez plana i programa rada i bez životopisa osoba koje su imenovane na čelo takvih ustanova. Što je načelo koje zapravo ne možemo dalje podržavati na ovaj način. Dakle, ne ulazeći u pojedinačnu ulogu svakog od ljudi koji se nalaze na čelu ovih ustanova zapravo smo stvorili sustav koji ne omogućava kontrolu, ne omogućava da lokalna samouprava ima uvid nad poslovanjem ustanova koje su u njenom vlasništvu. Naime, Zakonom o sanaciji je bilo predviđeno da bi sve te ustanove kojima je pokrenuta sanacija trebale biti vraćene ustanovama, osnivačima a to su dakle županije 2017. godine. Dakle, zakon sam po sebi staje izvan snage 2017. godine. Postavlja se pitanje u kakvom stanju bi vraćene bile te ustanove osnivačima? Naime, izmjenom ovoga zakona omogućit će se da se Ministarstvo zdravstva zajedno sa ustanovama i zajedno sa njihovim osnivačima posebnim sporazumom obveže na način kako vraćati nova dospjela dugovanja koja su nastala u ovome periodu kad je bilo vrijeme sanacije da se ne bi izazivala daljnja šteta po ustanove i po osnivače ovih ustanova jer je svima jasno da županije nemaju dovoljno sredstava da bi one zapravo vraćale dugove koji su nastali u međuvremenu. Stoga ovim nacrtom prijedloga zakona o dopuni Zakona o sanaciji javnih ustanova će se omogućiti provedba postupka obustave sanacije javnih ustanova i vraćanje osnivačkih prava osnivaču ali bez da vraćamo nova dugovanja osnivačima, a to su zapravo županije odnosno Grad Zagreb ako se radi o Gradu Zagrebu. Evo, ja bih toliko za uvodni dio.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi ministre spomenuli ste među ustanovama i domove zdravlja koji su bili u sanaciji, dva doma zdravlja kazali ste. Ja bih se malo o ovim domovima zdravlja, a prije toga bih kazao da ono što nije dobro naravno da treba mijenjati, a poglavito ako se tiče zdravstva i da treba racionalizirati da zdravstvene usluge budu svima dostupne. Međutim, domovi zdravlja su vlasnici županije. Pola županija ima više domova zdravlja unutar županije, a neke su centralizirane. Pa tako imamo na primjer u Splitsko-dalmatinskoj županiji, najvećoj županiji, samo 1 dom zdravlja i ta decentralizirana sredstva koja idu iz države se selektivno naravno prema domovima zdravlja distribuiraju. Pa tako imamo primjera da su katastrofalne zdravstvene usluge na području Sinja i cetinskog kraja gdje imamo 50 tisuća stanovnika. Da od 2002. godine nemamo uopće znači recimo bilo je brojne specijalizacije nitijedna nije iz toga doma zdravlja, iz ispostave Doma zdravlja Sinj. Recimo za pregled žena na ultrazvuk za rak dojke pa treba jedno godinu i pol, dvije da dođu na red. Redovi su na tisuće žena. Znači, nemamo istu zdravstvenu zaštitu. Zato vas podržavam u reformama, poglavito na ovim rubnim, ruralnim i ostalim krajevima. Zbog čega to govorim? Zbog toga što županije selektivno dijele novac. 2002. godine je gospodin Vlahušić nije svoju Dubrovačku-neretvansku županiju … [[Ne razumije se.]] niti poslije njega Milinović u Lici, a recimo u Splitsko-dalmatinskoj županiji je to napravljeno a baš su ta dva gospodina provodila taj zakon. Pa hoću da bude to transparentnije, dostupnije svim građanima na području RH. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi ministar dr. Dario Nakić, izvolite.
Evo dakle iako se ovdje radi o izmjenama Zakona o sanaciji i nisu svi domovi zdravlja, dakle svega su dva doma zdravlja obuhvaćena sanacijom, to je Dom zdravlja Petrinja i Dom zdravlja Gospić, ali moram zapravo odgovoriti na ovo vaše pitanje i na ovu primjedbu i na problem koji se nalazi kod nas zapravo u područjima koja su slabije razvijena, područja od posebne državne skrbi gdje mi sami znamo koliko je važna zdravstvena zaštita da ljudi ne odlaze iz tih područja. Imamo veliku depopulizaciju s tih područja. U samom prijedlogu ja sam zapravo rekao i najavio da umjesto sadašnjih sanacija jer mi nemamo namjeru dalje provoditi sanacije, imamo namjeru provesti racionalizaciju, imamo namjeru provesti reformu. Jedna od reformi će biti reforma Hitne gdje će se zapravo vidjeti da se timovi 1 koji imaju liječnika će povećati broj prvenstveno u tim područjima koja su od posebne državne skrbi da bi ljudi koji tamo žive doista imali mogućnosti te pravovremene zdravstvene zaštite u tim područjima, dakle povećat ćemo broj timova. A što se tiče specijalizacija za područja evo na svu sreću nama se otvaraju mogućnosti kroz fondove EU i upravo na taj način mi ćemo moći dodatno i stimulirati ljude da se javljaju na specijalizacije u ta područja od posebne državne skrbi da na ili nerazvijena područja ili područja kojima prijeti depopulizacija baš zato zapravo da ostaju ljudi na tim područjima da nekako potaknemo da i tamo se život odvija što je normalnije moguće.
Hvala. I druga replika je uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre evo vi najbolje znate, ja mislim imate pregled sada bolnica u čitavoj Hrvatskoj a posebno situacija u Zadru. I nemojmo se ovdje zavaravati, čitav smisao izmjena ovog zakona je da se riješite ljudi u sanacijskom vijeću i sanacijskih upravitelja. Istina je i neke bolnice su iskoristile ovu mogućnost novog poslovanja i počele su poslovati dobro. Neke nisu, tih možda treba smijeniti i ljude koji su dobro radili. Evo primjer, Zadarska bolnica je krajem 2013. godine imala dospjeli dug od 140 milijuna kuna. 2014. godine počinje sanacija te Ministarstvo zdravlja je ubrizgalo jednu financijsku injekciju od 120 milijuna kuna iz proračuna te bolnica završava godinu sa dospjelim dugom od 40 milijuna kuna. I to su učinili oni koji su iskoristili dobre mogućnosti kao što je to do sada, vi je dobro poznate, sanacijska upraviteljica u Zadru, gospođa Adrijana Bedalov koja nije pripadnica ni jedna stranke, dolazi čak iz financijskog sektora, po prvi put razumjela se u ove stvari. Dakle iako je bolnica imala povećani opseg poslova smanjila je dugove. I sada se treba riješiti tih ljudi ovakvim prijedlogom zakona. Zašto niste otklonili kukolj od žita? Na kraju krajeva to ste obećavali, pogotovo je MOST, i ja ovdje apeliram na ljude iz MOST-a da ljudi koji su dobro radili svoj posao da ih sačuvate u ovakvoj ili onakvoj kadrovskoj kombinaciji. Jer su takvi ljudi, nema ih puno, potrebni su ne samo bolnicama, potrebni su Hrvatskoj. I dajte nadu ljudima i poruku na takav način.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi ministar, gospodin, dr. Nakić. Izvolite.
Evo ja vjerujem da i uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović će se sasvim sigurno složiti da je puno bolje da provedemo javni natječaj nego da imenujemo ljude direktno. Kada imenujete ljude direktno vi zapravo nemate nikakvu mogućnost žaliti se ni na što pa ljudi na čelu tako važnih ustanova kao što su bolnice mogu biti bilo kakvih zanimanja, pitanje i kvalifikacija ili bilo čega. Dakle mi upravo to ne želimo napraviti. Želimo omogućiti da upravna vijeća raspišu natječaj i da zadrže one ljude, da izaberu one ljude koji će biti najbolji. Da li će netko od postojećih sanacijskih upravitelja i dalje ostati na mjestu ravnatelja bolnice neće o tome odlučivati ministar zdravstva nego će, odnosno ministar zdravlja nego će to predlagati upravno vijeće a ministar zdravlja će imati samo mogućnost da to prihvati, odnosno eventualno da veto na takav izvor. Prema tome, evo ja konkretno da kažem, sve bolničke ustanove, sve su bolničke ustanove u Hrvatskoj unatoč sanaciji dalje nastavile producirati gubitke. I ja još jedanput ponavljam, nisam zato optužio, osim što je samo u jednoj ustanovi koja je krenula prošle godine dakle vraćati dugovanja koja su napravljena 2014. I ta ustanova, to je KBC Rijeka, dakle jedna jedina ustanova koja je bila u sanaciji je smanjila dugovanja od 2014. u 2015. godini. Ne kažem da je krivnja na osobama koje vode te institucije ali mislim da je u skladu sa demokratskom procedurom, sa nekakvim normalnim razvojem da mi nemamo imenovanja nego da provodimo natječaje za tako važne i odgovorne funkcije sa ljudima koji će ponuditi svoj plan i program rada, koji će ponuditi svoj životopis da nam to bude garancija da se te ustanove najbolje vode što je moguće. Hvala.
Hvala. Sada prelazimo na rasprave po Odborima. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Izvolite, uvažena Ines Strenja-Linić, predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu poliitku. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani zastupnici. Evo u ime Odbora isto jedno očitovanje malo da se to ipak jasno kaže. Odbor je imao svoju sjednicu na kojoj je raspravljao ovaj Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sanaciji javnih ustanova sa Konačnim prijedlogom zakona. I Odbor je raspravljao kao matično radno tijelo sukladno članku 85. Poslovnika Hrvatskoga sabora. U uvodnom izlaganju nam je predstavnik predlagatelja objasnio da je temelj za donošenje ovog Zakona po hitnom postupku koji proizlazi iz potrebe da se u uvjetima gospodarske i financijske krize i njezina utjecaja na fiskalnu održivost proračuna kao i smanjenja prekomjernog proračunskog manjka osigura što brža financijska stabilizacija zdravstvenog sustava. Kako je iskazano Državni ured za reviziju u svom izvješću o radu za 2015. izrazio je mišljenje da ciljevi i sanacije zdravstva koji se odnose na svođenje rokova ispunjavanja novčanih obaveza u rokove utvrđene zakonom te reorganizaciju i racionalizaciju poslovanja kako bi se osigurala stabilnost poslovanja nisu postignuti iako su za sanaciju zdravstva utrošena znatna sredstva jer su dospjele obveze saniranih zdravstvenih ustanova i HZZO-a i nadalje velike. Postupci sanacije nakon stupanja na snagu Zakona o sanaciji javnih ustanova 1. siječnja 2013. pokrenuti su u 31 zdravstvenoj ustanovi. Dakle 9 kliničkih bolnica čiji je osnivač RH, te 22 zdravstvene ustanove čiji su osnivači jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave što znači 18 općih bolnica, dvije specijalne i 2 doma zdravlja. Ukupni iznos sredstava namijenjenih sanaciji zdravstvenih ustanova iznosio je 3,5 milijarde kuna. A stanje sada ukupno dospjelih obveza za bolničke ustanove u sanaciji na dan 31.12.2015. kako je zaključila državna revizija je milijardu 828.612,047 kuna. Dakle ovim zakonom dopunjuju se odredbe važećeg Zakona o sanaciji javnih ustanova tako da se uvodi mogućnost obustave postupka sanacije za javne ustanove u zdravstvu kada postupak sanacije nije postigao očekivane rezultate odnosno kada daljnje provođenje postupka sanacije nije više svrhovito. Odluku o obustavi postupka sanacije za javne ustanove u zdravstvu s kojom se osnivačka prava vraćaju osnivaču donosi Vlada RH na prijedlog ministarstva. U našoj raspravi na Odboru jedna članica Odbora skrenula je pozornost na sredstva koja su planirana u proračunu županije za zdravstvene ustanove čiji su osnivači jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave a odnose se na nepodmirene obveze. Problem se vidi u nedostatnim sredstvima jer ih županije nisu predvidjele za ovu godinu. Ministar se u odgovoru složio sa iznesenim istaknuvši da će se problem riješiti posebnim sporazumom između ministarstva i svake ustanove i sporazum između Ministarstva zdravlja, osnivača javne ustanove u zdravstvu i javne ustanove utvrditi će se na način podmirivanja nastalih i nepodmirenih obaveza u razdoblju od 31. prosinca 2013. do 31. prosinca 2015. I zaključno, znači na odboru smo većinom glasova zaključili da predlažemo da ovaj Dom usvoji izmjene zakona o dopuni Zakona o sanaciji javnih ustanova. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Sada bih otvorio raspravu i najprije će po običaju biti klubovi. Prva će u ime kluba HNS-a riječ uzeti uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege, poštovani gospodine ministre. Ovaj zakon, prijedlog zakona naime izmjene zakona kojeg je predložila Vlada je po našem mišljenju u stvari jedna mjera ad hoc koja u suštini neće promijenit ništa, a jedino šta će dat mogućnost sadašnjem ministru i sadašnjoj Vladi da otpusti prema svojem nahođenju naravno otpusti sanacijske upravitelje zdravstvenih ustanova sve pod krinkom toga da će nakon toga bit provedeni javni natječaji, da će biti izabrani najbolji i najstručniji ljudi zaboravljajući činjenicu naravno da su i kod imenovanja sanacijskih upravitelja oni koji su birani imali obavezu podnijeti program sanacije tih ustanova na čije čelo su se kandidirali. Potom je ministar ih imenovao kao sanacijske upravitelje. Ma ja bih htjela podsjetiti zašto je uopće taj zakon svojevremeno izmijenjen. Znači loše stanje i loše financijsko stanje u zdravstvenim ustanovama prije svega u županijskim bolnicama jer su one pod ingerencijom županija, a županije naravno financijski vrlo siromašne u većem dijelu. I onaj drugi dio koji se odnosi na naravno kliničke bolničke centre čiji je osnivač država. Situacija je bila takva da se moralo pristupiti sanaciji i da je trebalo iz državnog proračuna osigurati sredstva da te ustanove funkcioniraju. Naravno kad takav jedan ogroman iznos novaca, a radilo se tada o tri i pol milijarde kuna dajete ustanovama onda su evo iz ovih opozicijskih tu krugova bili povici sanirate, ostaju stari ravnatelji. Koja je garancija da će uspjeti sanacija? Moramo nešto učiniti da na ta mjesta, odnosno sa tim novim novcima, odnosno sa tom sanacijom krene jedna nova, jedan novi ciklus koji će osigurati da se ne stvaraju gubici kao u prethodnom periodu. I tad je donesen taj zakon upravo sa tom namjerom. I mislim da je to bio jedan dobar alat. I dan danas je to jedan dobar alat. Vi ste mogli ocijeniti nakon ovih dvije i pol godine mogli ste ocijeniti rad tih sanacijskih upravitelja i naravno one koji nisu ispunili svoje obaveze, odnosno svoje sanacijske planove, smijeniti, razriješiti, imenovati nove jer je sigurno s obzirom da mi u zdravstvu imamo strukturne probleme, da s ovim zakonom kao što nismo u potpunosti ni sa ovim prošlim riješili probleme da te strukturne probleme našeg zdravstva pogotovo financijske nećete riješiti. Znači suština se sa ovim zakonom promijenit neće. Strukturni problemi našeg zdravstva, odnosno manjak novaca i u HZZO-u a i u proračunu, odnosno izdvajanje iz proračuna nije ono nikada ni bilo prema zakonu kako je određeno će uvijek stvarati dubioze. Znači, prvi razlog zbog čega je donesen ovaj zakon, prethodni zakon je, su bili ti veliki gubici i izdvajanje za njihovo saniranje. Zatim u jednom dijelu i nevoljkosti i nesposobnosti, ja bih rekla neučinkovitost tadašnjih ravnatelja da prihvate uvjete pod kojima moraju nakon što su toliki novci ušli u sustav zdravstva da iskoriste situaciju da preokrenu situaciju u svojim ustanovama i da se racionalnije i efikasnije ponašaju. A isto tako razlog je bio i taj što su bili nedovoljni proračunski kapaciteti županija. Sad ako govorimo o županijskim bolnicama da naprave jedan kvalitetan plan na koji način sanirati financijske dubioze u svojim bolnicama. E sad par riječi o rezultatima tog prethodnog zakona, odnosno zakona kojeg danas mijenjamo. I Hrvatska udruga poslodavaca u zdravstvu je nešto rekla i općenito o situaciji u zdravstvu, ali i o samoj ovoj odluci koja je, odnosno zakonu koji je uveo sanacijske upravitelje. Naime, plan je bio, naime da se eto do 2015. godine, znači u nekakve dvije godine pokuša maksimalno znači smanjiti gubitke, odnosno dovesti zdravstvene ustanove u situaciju da barem na godišnjoj razini svog poslovanja ne stvaraju nove gubitke. Stari gubici naravno su jednim dijelom sanirani prethodno, a pretpostavka je bila da će se morati i nadalje sanirati jer ukupna masa sredstava koju mi izdvajamo za zdravstvo i kroz doprinose, a iz proračuna evidentno kroz ovakav sustav kakav imamo nije dovoljna da bude ono što se kaže na nuli. I to je nešto što smo pokušali riješiti, jer dok ne dođete u situaciju da nešto dovedete barem u nekakvu stabilnu priču, znači da se ne proizvode novi gubici vrlo teško je ulaziti u strukturne reforme. Bilo je tada velikih povika upravo iz županija, iz regionalne samouprave, oduzimaju im se njihova prava, njihove zakonske i obaveze. Međutim jedan dio županija je bio sklon tome da ustvari država preuzme obavezu oko županijskih bolnica jer su bili svjesni situacije da te županijske bolnice proizvode takve gubitke koje oni svojim proračunima neće biti u stanju pokrivati, a imali su minimalan ili gotovo nikakav utjecaj na to kako se ugovaraju limiti u tim županijskim bolnicama. E sad, kažem Udruga poslodavaca i predsjednik te udruge koji je svojevremeno bio državni tajnik u ministarstvu dok je gospodin Milinović bio ministar je konstatirao negdje potkraj prošle godine da je zdravstveni sustav u državi jedan od najboljih sustava uopće i da ga treba sačuvati barem na razini koja je sada i po mogućnosti unaprijediti. Tada je rečeno da je prema podacima koje ima Udruga poslodavaca da su bolnice u prvih 6 mjeseci 2015. godine poslovale sa 553 milijuna kuna pozitive u odnosu na isto razdoblje 2014. godine. Također, tada je rečeno da je bitno povećan obim liječenja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti što je i bio strateški cilj prošle Vlade što se tiče zdravstva što je smanjilo pritisak na specijalističko konzilijarnu zaštitu i istovremeno znači smanjilo i troškove zdravstva u cjelini s obzirom da je ta razina zdravstvene zaštite naravno i najskuplja. Primarna zdravstvena zaštita prema podacima Udruge poslodavaca također bilježi pozitivne rezultate. Tada je konstatirano od strane Udruge poslodavaca da je sustav zdravstva održiv i da se treba samo inzistirati da država ispoštuje svoje obaveze. Mi svi znamo da država nažalost dugi niz godina ne može zakonski ispoštivati sve svoje obveze iz proračuna posebno prema znači Zakonu o skrbi prema zaštićenim skupinama građana. E sad u ovoj situaciji koju imamo ovim zakonom, ovim prijedlogom izmjena zakona i vraćanjem bolnica regionalnoj samoupravi što će se dogoditi? Dogoditi će se samo to da će se raspisati javni natječaj, da će se izabrati novi ravnatelj odnosno nova upravna vijeća, da za te ravnatelje suglasnost mora dati ministar. Znači, ako se ministar ne slaže sa izborom županije odnosno Upravnog vijeća na razini županije taj ravnatelj neće biti izabran. Prema tome iz toga je sasvim jasno što proizlazi, koja je intencija ovog zakona. I ovi rezultati o kojima svi žele da budu bolji, znači da zdravstvo bolje posluje ali ne samo da posluje bolje nego da zdravstvo bude bolje, da naši pacijenti imaju bolju uslugu. Iz ovog zakona to definitivno ne proizlazi jer su nama u zdravstvu potrebne strukturne reforme. Intencija je prošle Vlade ja mislim da treba čestitati obojici ministara, a posebno ja bih rekla ministru Vargi jer je imao hrabrosti izdvojiti Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje iz sustava proračuna odnosno iz Riznice i svi pokazatelji govore da je to bilo ispravno. I ovaj plan koji je bio, znači sanacija ustanova u zdravstvu je pokazao da ima rezultate. Nema one i u onom roku koji smo očekivali ali ima rezultate. I mislimo da ste vi kao nova vlast, vi ministre, imali kao što sam rekla jedan odličan alat da nastavite, da ocijenite i procijenite da li su ovi sanacijski ravnatelji odradili svoj posao, da ih eventualno i zamijenite. One koji su bili dobri da ih ostavite i da nama predložite nakon što dođemo, a planirano je bilo da ćemo negdje 2017. doći ipak do značajnijih odnosno da ćemo većinu tih dugova sanirati i da ćemo bolnice dovesti u situaciju da samostalno mogu funkcionirati, da date jednu strukturnu reformu, prijedlog jedne strukturne reforme na koji način će zdravstvo u budućnosti funkcionirati. Ovo što ste nam predložili ne mijenja ništa, tako da pacijentima i našim građanima možemo reći da ne mijenja ništa, osim što vjerojatno mijenja skoro sve ili zapravo sigurno sve sanacijske ravnatelje a dovodi nove ravnatelje koji će biti izabrani prema volji vladajuće pozicije. Ne bih ovdje u ime HNS-a rekla skoro pa ništa, ni da smo za ni da smo protiv ovakvog prijedloga. Naravno da vlast ima uvijek pravo upravljati i ima pravo postaviti stvari na način da ima u rukama ono za što je preuzela odgovornost međutim mislim da je potpuno izlišno bilo donositi ovaj zakon, da je upravo ministar i ova vlast imala u rukama alat s kojim je mogla unaprijediti postojeći zakon odnosno postojeći sustav i natjerati one sadašnje koji su bili djelomično uspješni u sanaciji da budu uspješniji, one koji su bili neuspješni da ih zamijeni a one koji su bili uspješni a takvih isto ima da ostave na tim mjestima i da pod kontrolom drži. Jer radi se o ogromnim sredstvima. Da pod kontrolom drži taj sustav dok ga ne stabilizira. A bilo je očekivanja da će biti stabiliziran negdje već do 2017. godine. Tako da ja ne bih rekla da mi ovaj prijedlog zakona ni podržavamo ni ne podržavamo jer se naprosto sa prijedlogom ovog zakona neće učiniti ništa niti dobro a ja bih rekla čak možda niti loše ali sigurno lošije nego što je bilo do sada u odnosu na kvalitetu zdravstva u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice kažete da će biti natječaji i da će biti samo promjene u tom djelu upravljanja znači prvog čovjeka. Da li su sanacijski upravitelji bili po natječaju i po kojem kriteriju a čiju sam, čuo sam od ministra da su bili bez natječaja ili je možda bio jedini kriterij da su imenovani po Duhu Svetome. Pa čisto politički su imenovane osobe i to priznajte. Ja o struci, kvaliteti, da li su to zdravstveni djelatnici, da li su to ekonomisti ja ne znam na koji način su imenovani. Šta se tiče zdravstvenih usluga Ustavom zajamčeni da svaki građanin ima isto pravo na zdravstvenu zaštitu, ma bilo gdje, apsolutno centralizirano zdravstvo je, na velike centre. I naravno da trebaju reforme, naravno da ste u potrebnom periodu trošili više sredstava nego što je bilo u proračunu. Naravno da imamo problema a poglavito znači sami pacijenti, ljudi koji trebaju zdravstvene usluge, malo prije sam spomenuo na području odakle dolazim žene za ultrazvuk dojke čekaju 6 mjeseci ako se imaju sreće upisati, ako se nemaju sreće upisati onda još 6 mjeseci moraju čekati da se upišu. Dotle ih mnogo umre a bolesne u redu čekaju, na tisuće ih. To je problem hrvatskog zdravstva i zato preporučam tu socijalnu komponentu, ministre uvrstite, nemojte da bude liberalno zdravstvo. Isključivo tko ima novaca se može liječiti kao što je sada primjer. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Nada Turina-Đurić.
Gledajte kolega Bulj, sa ovom odlukom, ne znam koliko poznajete cijeli sustav zdravstva ali sa ovim prijedlogom mi se ustvari samo vraćamo na staro kako je bilo prije 3 godine. Veliki problemi u zdravstvu, ravnatelji koji uz svoje inzistiranje, evo ja sam bila na nekoliko skupova koje je kolega Milinović održavao gdje su se ravnateljima zadavali limiti, gdje se sa njima razgovaralo, ministar je rekao recite koliko vam treba, ja ću pristati na to pa ako ispunite to biti će sve u redu. Međutim, nije tako išlo, nije išlo. Znači stvorili su se gubici u svim tim periodima bili su oko 5 milijardi čini mi se, država je morala intervenirati jer je to bilo neodrživo, dato je 3,5 milijarde. Ali onda se je reklo onaj tko preuzima odgovornost, odnosno država daje novce, onaj koji preuzima odgovornost na razini ustanove tog imenuje država, ministar i traži od njega rezultate. I dalo je neke rezultate ministre, ne možete reći da nije dalo rezultate jer je dalo rezultate. Ako je jedan od najvećih KBC-a u državi napravio rezultate zašto neki drugi nisu? To je pitanje, zašto neki drugi sanacijski ravnatelji nisu? Znači pitanje je ljudi, apsolutno se možemo tu složiti. I ja sam već rekla, znači imali ste, imate još uvijek iako ćete ovaj zakon izmijeniti alata s kojim ste mogli te iste ravnatelje ocijeniti, tražiti nove, mogli ste ih tražiti putem javnog poziva, natječaja, nije to problem. Međutim, onaj suštinski problem zdravstva sa ovim, ovom promjenom zakona ne rješavamo, nećete riješiti. Zašto je to učinjeno? Pa vjerojatno je učinjeno na zahtjev većine županija a znamo da većinom županija upravlja HDZ gdje očito se želi za ravnatelje postaviti svoje lokalne ljude. Drugog odgovora nema.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Darka Milinovića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa vi ste kada ste govorilo o ovom zakonu, odnosno prijedlogu, ovom zakonu rekli ste da je stari zakon donesen izričito zbog razloga da se županije kao poslodavci nisu mogli uhvatiti u koštac sa problemima svojih zdravstvenih ustanova. E pa sada, nije to tako. Da ste pomnije pročitali dokument kada se donosio ovaj zakon 2012. godine, dakle taj dokument je potpisao premijer Vlade Republike, tadašnji Zoran Milanović gdje je rekao da su kliničke bolnice, ukupne obveze kliničkih bolnica 2,9 milijardi kuna. Da su u prvih 6 mjeseci 2012. godine narasli dugovi za 760 milijuna kuna a na kraju godine za milijardu i 620 milijuna kuna. A sve županijske bolnice i bolnice u gradu Zagrebu, sve ukupno nisu imale tolike obveze koliko su imale i dugove koliko su imali samo klinički bolnički centri. E sada postavlja se pitanje osnivač kliničkih bolničkih centara je Vlada RH, da li to znači a po meni znači da je Vlada RH svojom zdravstvenom politikom odgovorna za bujanje dugova pogotovo 2012. i '13. kada je na godišnjoj razini zdravstvu nedostajalo oko 3 milijarde kuna. Sjetite se na kraju 2012. ukupne obaveze zdravstvenog sustava bile su gotovo enormnih, nevjerojatnih između 9,5 i 10 milijardi kuna. Kada govorite o suglasnosti ministra, pa jasno je nakana ministra, neće ministar odbiti suglasnost ne znam jednoj županiji ako imenuje upravno vijeće odnosno ravnatelja već on se tu postavlja kao onaj koji će garantirati da je pravna procedura provedena sukladno zakonu. Što se tiče Udruge poslodavaca u zdravstvu dr. Jurković je rekao da je ovo jedan od najboljih zdravstvenih sustava ne financijski nego socijalno osjetljiv, da je jedan od najboljih ako ne i najbolji socijalno osjetljiv zdravstveni sustav.
Odgovor uvažene zastupnice Turine Đurić.
To je istina kolega Milinović da su znači u većem dijelu dugovi u kliničkim bolničkim centrima i država naravno kao osnivač snosi odgovornost. Međutim, morate znati država svoj proračun, veličina proračuna, njegov fiskalni kapacitet koji je negdje oko 120 milijardi kuna je jedno, a županije koje su osnivači bolnica na žalost veličina njihovih proračuna i dugovi tih bolnica županijskih koji su dosizali stotinu milijuna kuna to vi znate su u takvom nesrazmjeru da bi županije mogle prihvatiti i zadužiti se na način da te gubitke pokrivaju. Znači, mi imamo strukturne probleme i to vi vrlo dobro znate koje moramo riješiti. Pitanje broja bolnica, većine usluga koje one daju itd. Ali o tome danas ne govorimo, nego govorimo samo o tome da ćemo te sve ravnatelje smijeniti. Samo o tome govorimo i o načinu kako ćemo ih smijeniti, pa se onda pozivamo u ovom dijelu na to da ćemo poštivati nekakve pravne procedure. Međutim, kad država daje, znači izdvaja, da sanira ja osobno mislim kao što mislim i inače da je to tako kod poslova kad daješ i nešto saniraš onda imaš pravo i to kontrolirati. I taj alat opet ponavljam kojeg ste imali sada režete samo zato jer u većini županija je HDZ na vlasti i vaši lokalni dužnosnici žele postaviti svoje ravnatelje. To je jedan jedini odgovor na pitanje zašto se ovaj zakon mijenja.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika i potpredsjednika ovog Doma Ante Sanadera.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre. Poštovana kolegice, ne bih se apsolutno složio sa vama da je cilj ovog zakona samo smjena stečajnih upravitelja, odnosno sanacijskih upravitelja što dođe na isto. Jer upravo suprotno. Vi ste čelnica lokalne uprave i mislim da je tragično da se mi zalažemo da se nešto centralizira. Tim činom podcjenjujemo kompletno ljude u lokalnoj, odnosno regionalnoj upravi. Nije normalno da mi težimo nešto centralizirati. Pa i vi ste se u svojim programima zalagali za decentralizaciju Hrvatske. Zato me čudi da tko raspravljate i da možete reći da je ovo cilj smjena sanacijskih upravitelja. Da je bio to cilj pa mogao je ministar promijeniti to isto tako bez ikakvog problema sanacijske upravitelje kao što ih je ovaj netko jučer stavio. Međutim, ovdje je upravo cilj suprotno. Cilj je decentralizirati Hrvatsku. Evo najbolji primjer je ministar. Ministar jučer kao ravnatelj nije, on ne može upravljat sa bolnicom nekom, a kao ministar sad sve zna. E ja se upravo borim suprotno. Mi trebamo decentralizirati Hrvatsku. Vi kažete ne bi županije mogle upravljati s tim. Pa ne bi mogle zato što nemaju sredstava, zato što im nećemo da decentraliziramo sredstva, zato što država zadržava sva sredstva i onda date mrvice županijama i onda su u županijama nesposobni ljudi, odnosno ti ravnatelji ili župani su nesposobni. Ja tvrdim upravo suprotno. Hrvatsku treba apsolutno decentralizirati i pozdravljam ovaj zakon i ovo mišljenje, ovaj prijedlog koji smo danas dobili na klupe koji treba što hitnije usvojiti. Nema to veze sa HDZ-om, ni HDZ-ovim županima. Jednostavnije bi bilo ministru imenovati nove stečajne upravitelje, ali išlo se upravo suprotno. Želi se decentralizirati Hrvatska, želi se vratiti županijama mogućnost upravljanja jer tko to može bolje upravljati nego … [[Govornik se ne razumije.]] sa svojim ustanovama. I zato podržimo ovaj zakon i podržimo što hitnije vraćanje. Samo trebamo riješiti ono pitanje sporazuma. Mene to više zabrinjava, to ću poslije raspravljati ovaj sporazum, da država riješi te dugove koje sad imamo i da damo županijama veće proračune pa će oni lako upravljati sa svojim bolnicama, odnosno ljudi koji će upravljati u ime županije.
Na repliku će odgovoriti uvažena zastupnica Turina-Đurić.
Kolega Sanader, vi kao dugogodišnji župan znate koja je situacija iako Split ima kako se zove klinički bolnički centar pa eto državna bolnica i Rijeka ima tu situaciju gdje je malo komotnija situacija s obzirom da se o našim bolnicama ipak u većem dijelu brine država. Pa i mene to isto zanima, ovo što vas zanima. Što će sad bit sa tim gubicima. S obzirom da država u proračunu koliko sam ja mogla vidjeti nije nigdje planirala sredstva s kojima će podmiriti gubitke kad županija, … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Gubitaka ima. Kolega Šuker, nemojte mi upadati u riječ. Gubitaka ima i bit će ih. I zanima me gdje su ti novci. U proračunima županija sigurno nisu jer su donijeli proračune koji su takvi kakvi jesu i nisu planirali ovo što danas mi mijenjamo. Znači, tamo bi trebali ići neki rebalansi. Međutim, radi se o toj količini sredstava koju sigurno u ovom trenutku ni jedna županija u Hrvatskoj nema. To su gubici koji su toliko veliki da ih nema ni jedna županija u Hrvatskoj. E sad ovo što kaže gospodin Šuker upada naravno u riječ, kaže ima gubitaka. Naravno ima ih, da ima ih ali su manji nego što su bili. Manji su nego što su bili i to značajno manji sa trendom da ih zatvorimo za dvije godine na način da budu, da te ustanove funkcioniraju bez gubitaka. Potom tek možete ići u neke dubinske reforme ili ovo što ste vi rekli decentralizaciju. Šta ćete decentralizirati? Dugove? Oslobodit državu obaveze, obavezu prenijet na županiju. Pa tu priču smo od HDZ-a tisuću puta vidjeli na razini županije i lokalne samouprave, pa ćemo je sad izgleda opet gledati.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovana kolegice Turina-Đurić. Kad je bivša Vlada predlagala ovaj zakon onda je navela kao temeljni cilj sanaciju javnih ustanova, a koja bi sanacija trebala biti dovršena do travnja 2015. godine. Ministar tvrdi da je, da taj cilj nije postignut. Ali s druge strane to vidite i u samom obrazloženju zakona da to isto tvrdi i Državni ured za reviziju. Dakle, da temeljni ciljevi iz toga zakona nisu postignuti. Prema tome, ja mislim da je najmanje što je očekivati da ministar onda provede svoj projekt kako i na koji način izvršiti sanaciju javnih ustanova. I on predlaže, dakle ono što je potpuno normalno, vratiti javnu ustanovu osnivaču a kroz mjere racionalizacije onda smanjiti dugove u tim istim ustanovama. I druga stvar kažete, problematizirate javni natječaj. Ja bih vas molio da se konačno jednom vi dogovorite da li ste ili niste za javni natječaj. Kada ste preuzeli odgovornost 2011. godine tada ste promijenili sve zakone koji su nalagali potrebu raspisivanja javnih natječaja na razini državne uprave. I to ste tvrdili da radite iz razloga što ministri moraju imati osobe odgovorne za sustav i ne treba pro forme provoditi javne natječaje. Da biste onda na kraju mandata prošle godine u 10. mjesecu napravili salto mortale i vratili javne natječaje tvrdeći kako su javni natječaji jedini jamac da se postigne kvaliteta rada u državnoj upravi. Vi, evo vi maloprije opet takve iste javne natječaje koje je vaša Vlada utvrdila da su nužni za provedbu politike u državnoj upravi ponovno problematizirate. A ono što je maloprije rekao gospodin Sanader da je ministar doista htio promijeniti i samo puko promijeniti mogao je napraviti bez ikakvog problema promjenu sanacijskih upravitelja i sanacijskih vijeća, i što bi bilo? Prema tome, na ovaj način se daje osnivaču pravo da imenuje svog upravitelja pa jasno kroz mjere racionalizacije koje su navedene u zakonu će se sanirati ove ustanove koje obuhvaća zakon.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Turina-Đurić.
Kolega Bačić da je ova namjera vaša znači izmjenom ovog zakona stvarna i ja bih rekla poštena onda bi mi u ovom proračunu vidjeli negdje novce kojima će se županijske bolnice i županijske ustanove u zdravstvu, jedan dio barem, ne sve ali jedan dio barem gubitaka pokriti. I ok, vraćamo županijama na upravljanje bolnice, dajemo im i novce ili barem dio novaca. Ali mi to u proračunu nemamo. I sad me zanima kad ovo učinimo taj sporazum između bolnica i odnosno županija i države jel' odnosno ministarstva baš me zanima kako će to izgledati i koje će bolnice dobiti nešto više, koje nešto manje jer smo to već isto tako već ne znam koliko puta vidjeli kod limita bolnica kako smo se ponašali prema nekim bolnicama koje su bile odnosno županijama koje su bile politički podobne, a prema nekima koje to nisu bile. E taj dio me najviše zanima kojeg ćemo vidjeti ja mislim vrlo, vrlo skoro.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovana kolegice nije samo intencija ovog prijedloga zakona da se ukinu sanacijska vijeća odnosno sanacijski upravitelji nego je to jedini i glavni cilj jer drugoga niti nema niti se može vidjeti. U 2015. što i sami isto spominjete HZZO izlazi iz Državne riznice i to je upravo omogućilo, što i vi napominjete i mislim da je to najvažnije, to je omogućilo novi model upravljanja bolnicama i to u najvećem dijelu da naplate svoj rad jer ono što je odrađeno da na takav način valjano bude i fakturirano i kasnije naplaćeno. Do tada su bolnice imale limite, i sami to spominjete. I to je bio maksimalni dio koji su one mogle dobiti s obzirom da su imale gubitke. Novim modelom stvorila se jedna nova i bolja autonomija. To je prava autonomija gdje onaj menadžment kojemu je omogućeno da upravo na ekonomskom modelu i računici posluje i izvlači bolnice iz dugova. To je upravo i učinila gospođa Bedalov u Zadru. Evo primjerice na kardiologiji da točno prikažemo od jedne kune uloženog ona je stvorila dvije. I dakle ta žena, zato govorim mijenjajte one koji to nisu jer to je bio model koji je bio omogućen da svima po toj računici posluju. Mnogi to nisu gospodine ministre učinili. Zašto njih ne mijenjate? Vi dobro znate koji su dugovi bili kad ste vi bili u bolnici. I teško se bilo iz toga izvlačiti. I evo sad ste vi ministar, žena koja je sanirala dugove dobrim dijelom ih se riješila ona će na ulicu. Pa kakvu mi to poruku šaljemo ljudima koji uopće misle svoj angažman, znanje staviti u službu općeg dobra?
Kolegice Marinović vi ste predugo u ovom Saboru da ne biste znali da se pri replici na koju naravno kolegica uopće neće odgovoriti ne replicira ministru odnosno izlagaču. Nije u redu jel' tako? Ali dobro. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Pa kolegice Đurić javio sam se za repliku na vašu izjavu da izlaskom iz Riznice se sve riješilo. Mislim da naprosto nekakve projekte koje smo zajedno radili i lijevi i desni nije dobro politizirati, a osobito ako je to jako loše. Pa zar vi stvarno mislite da su novci koji se nalaze u Riznici razlog problema u hrvatskom zdravstvu? Pa pogledajte si, da ste pogledali Financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i usporedili ga s onim planom u Ministarstvu zdravstva od prije 5 godina vi bi vidjeli da je taj plan u ministarstvu bio daleko analitički razrađeniji. Dakle, Riznica ne troši novce, Riznica samo prikuplja novce. Ako se ne varam koalicijska Vlada je 2002. godine od 1.07. Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje i zdravstveno stavila u proračun. Dotada je Proračun Republike Hrvatske bio 49 milijardi i on je narastao na 70. Dakle to su činjenice istine a reći o tome, ja znam da bi svaki ministar zdravlja i svaki ministar htio imati svoj proračun. Međutim, nelogično je da se država zadužuje za isplate plaća ili nečega a da istovremeno na nekim žiroračunima imate u tom trenutku po nekoliko stotina milijuna kuna. To je nelogično. I riznica nema nikakve veze sa troškovima. Međutim, ako je plan za sanaciju bolnica poslužio za političke smjene u jednom trenutku zašto sada najedanput se govori da je ovo plan za političke smjene? Jel su se poslije programa sanacije 2012. dogodile smjene u svim bolnicama? Da li su te danas bolnice u boljoj sanaciji? I što se tiče duga, oprostite, ja ni u jednom dokumentu koji je ostavila prošla Vlada nisam vidio da je HZZO u ovom trenutku preko 3 milijarde kuna u dugu i da Ministarstvo zdravlja ima sa 31.12. milijardu kuna dospjelih a ne podmirenih obveza. I to je preko 4 milijarde kuna. I onda kada to pridodate onih 9 milijardi onda nema šanse da je proračun prošlu godinu završio sa deficitom od 9 milijardi kuna. To je istina i zato se zalažem da uvedemo registar neplaćenih obveze prilikom svake godine da se točno zna što tko prikriva i što tko radi u ovoj državi.
Odgovoriti će uvažena zastupnica Turina-Đurić.
Kolega Šuker, gledajte otkada funkcionira HZZO izvan riznice i što je bila intencija da se učini sa tim izlaskom je to da je taj ipak sustav transparentniji. Taj sustav je transparentniji, znači radi se o zdravstvu. Ja se sjećam situacija u kojima smo mi bili u problemu u mojoj županiji jer sam se bavila sa zdravstvom i kada je bilo pitanje prema Ministarstvu zdravstva da bi trebalo eventualno neke novce ili za sanacije ili za gubitke pustiti, tada je uvijek bio odgovor to o tome ne odlučuje ni ministar zdravstva, ni njegov zamjenik, odnosno tada državni tajnik nego zovite ministra Šukera jer on upravlja riznicom. Znači taj dio, to je bilo tako, to je bilo tako kolega Šuker. A vi vrlo uvjerljivo uvijek govorite o tim milijardama, vi ste bili ministar financija pa vam sigurno i jedan dio ljudi i vjeruje u taj vaš autoritet, kada se pobacujete sa tim dugovima i milijardama, dugovima u milijardama što se tiče zdravstva. Međutim, ovi podaci koje ste vi sada rekli tako uvjerljivo naprosto ne stoje. Jer te podatke evo krajem prošle godine, komentirala je i Hrvatska udruga poslodavaca u zdravstvu i komentirala ih je apsolutno suprotno i sasvim drugim brojčanim pokazateljima. E sada onda se ili moramo međusobno dogovoriti kako ćemo pratiti te financije u zdravstvu pa da konačno svi počnemo govoriti o istim gubicima, o istim milijardama, odnosno o istim novcima.
Hvala lijepa. Dignuo je pločicu, povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Šuker. Odustao, dobro. Odustaje. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Maro Kristić. Izvolite.
Cijenjena zastupnice Đurić, činjenica je da Zakon o sanaciji zdravstvenih ustanova nije polučio svoje učinke i činjenica je da se gubici u zdravstvu i dalje gomilaju i da u ovom trenutku iznose 1,8 milijardi kuna i da dalje rastu. Slažem se s vama apsolutno da rješenje u tome što će se ustanove vratiti svojim osnivačima nije rješenje koje će dovesti do ozdravljenja hrvatskog zdravstva. Naime rješenje je u strukturnim reformama i za provesti te reforme bitno je i zajedništvo u ovom cijenjenom Domu. Svakako se slažem s vama u ovom dijelu kada ste govorili o kadroviranju. Ovo je sada temeljita prilika da se analiziraju sanacijski učinci, da se zaista na jedan temeljiti način ispita koji su to sanacijski upravitelji koji su zaista polučili dobre rezultate. I svakako sam za to da takvi upravitelji i dalje ostanu na čelu bolnica jer ako su bili dobri u postupcima sanacije, a svakako se slažem da bi oni trebali biti i oni koji bi trebali nositi strukturne reforme u zdravstvu, jer svakako će i dalje država sigurno biti ta koja će sporazumima sa županijama na sebe preuzeti teret ovih velikih gubitaka u zdravstvu. Ima onih zdravstvenih ustanova koje su ipak, barem djelomično, umanjili svoje dugove. Ima i zdravstvenih ustanova koje su kroz različite investicije utjecale na to da će njihovi dugovi u budućnosti biti manji. Pa se zaista slažem s vama da je ovo jedan trenutak za pozitivno kadroviranje u hrvatskom zdravstvu. Dakle svi oni koji nisu bili uspješni moraju otići. Međutim svakako ovo je trenutak da se pošalje poruka da u Hrvatskoj oni koji su kvalitetni i koji su stručni da njima treba ostaviti prostor i dati im potporu. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Turina-Đurić.
Kolega, meni je izuzetno drago da se vi ustvari slažete u većini stvari koje sam ja izrekla. I da i mi smo isto tako za pozitivno kadroviranje i za pozitivno upravljanje prije svega ovakvim sustavima koji su prije svega vrlo skupi, ali lako što su skupi nego su izuzetno važni za sve naše građane. I o tome moramo uvijek voditi računa i imati to na pameti kada donosimo bilo koju odluku, odnosno kada mijenjamo bilo koji zakon koji se tiče zdravstva i zdravlja naših građana.
Hvala. Sada ćemo preći na sljedeći Klub zastupnika a to je onaj SDP-a i u njegovo ime će govoriti uvaženi zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene kolegice, uvaženi kolege, poštovani ministre. Danas je pred nama izmjena zakona koja u principu ne znači ništa nego desant na rukovodeću strukturu u zdravstvu. Vjerujem da je ovo možda jednostavniji način da se smijene ljudi koji su radili dobar posao i koji su u protekle dvije godine smanjili dugove u zdravstvu, nego da se dogovore u Domoljubnoj koaliciji tko će sjesti na koje mjesto u bolnicama. Stoga i ovaj zakon danas koji je pred Saborom nije ništa drugo nego omogućavanje da se vrati na staro i da se opet krene sa onim kao što je bilo i do sada, a to je da utjecaj ima politika, a ne rezultati. No, prije nego se, prije nego komentiramo sam zakon koji ima svoje manjkavosti i koji neće dovesti do toga da u zdravstvu bude bolje nego će vjerojatno unazaditi proces koji je pokrenut. Moram svima tu jasno reći da rast zdravstvene potrošnje u dugom roku nije moguće zaustaviti, ali financiranje zdravstva može biti učinkovitije i to je ovaj proces sanacije pokazao da financiranje može biti učinkovitije, može biti i transparentnije. S druge strane hrvatski građani žive duže od 960 ove godine do danas je životni vijek građana Republike Hrvatske produljen za 11 godina. Sada je negdje blizu 80 godina što će utjecati na troškove u zdravstvu i ono što je važno da u buduće moramo imati kontrolu nad troškovima i poboljšanju učinkovitosti sustava. Od 2000. do 2010. u visoko razvijenim zemljama prisutan je trend rasta potrošnje u zdravstvu negdje između 9 i 12 i pol posto bruto domaćeg proizvoda. U Hrvatskoj vidimo u posljednjih 10 godina da je on negdje na razini od 7,8%. Međutim, za razliku od visoko razvijenih zemalja gdje je udio države u financiranju samog sustava negdje između 72 i 73% u Hrvatskoj je udio financiranja državnog proračuna na razini od čak 85%. I govorimo puno o sanacijama. Mora se reći da smo do sada u Hrvatskoj imali 12 sanacija zdravstva. Od toga smo imali 6 odnosno 7 reformi zdravstva od devedesete do sada. '90., '93., 2002., 2006., 2008. i sada 2012. godina. Od 1994. do 2007. samo na sanacije smo utrošili oko 9,7 milijardi kuna i unatoč provedenim mjerama zdravstvene institucije su nastavile gomilati gubitke. I to je ono što moramo svi znati kada govorimo o troškovima u zdravstvu. U periodu od 2012. do 2013. na sanaciju smo potrošili 6 i pol milijardi. I danas govorite o tome da su sanacijski upravitelji bili neuspješni i da nisu pokazali rezultat koji se od njih očekuje. Pa pogledajte 20 godina unatrag nije bilo niti jedne reforme, niti jedne sanacije koja je u konačnici dovela do toga da sustav funkcionira na način da ne stvara gubitke. A zašto? Zato što je ono što je bitno je da osim ove financijske konsolidacije, jer ona je preduvjet za dalje je potrebno i sustav racionalizirati, potrebno je sustav postaviti puno transparentnije i treba sustav unaprijediti na način da primarna zdravstvena zaštita bude ona primarna brana koja će rješavati do 70% slučajeva u Hrvatskoj u ovom trenutku je oko 50% se rješava u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. I govoriti da je razlog današnjeg zakona to što sanacijski upravitelji nisu bili učinkoviti i što nisu napravili svoj posao je floskula. Pogledajte što su pojedine bolnice napravile, što su pojedini klinički bolnički centri u ove protekle dvije godine postigli. Došlo je do transparentnijeg poslovanja, došlo je do smanjenja materijalnih troškova i došlo je do boljeg funkcioniranja zdravstvenog sustava. I stoga ovo što se danas predlaže nije ništa drugo nego politička smjena onih koji su pošteno radili svoj posao i za svoj posao nisu dobivali lovorike nego su za svoj posao dobivali packe. Stoga je možda MOST-u i Domoljubnoj koaliciji jednostavnije smijeniti te ravnatelje na način da smijene jednostavno upravna vijeća i postave sanacijske upravitelje nego da rade to sa ovim zakonom. Ali želimo to očito staviti plašt nekakve demokratičnosti koja u principu nije nego je samo dovođenje novih poslušnih ljudi. Ovdje se također i u diskusiji govori o tome da želimo decentralizirati sredstva, da želimo napraviti decentralizaciju koja je isto tako floskula. Zašto želimo da ono što u ovom trenutku funkcionira dobro da vratimo natrag, osim da imamo utjecaja na kadroviranje i političko kadroviranje na razini bolnica. Jer ako zakon koji je jasno pokazao učinkovitost stavimo van snage i vratimo opće bolnice županijama opet će državni proračun sanirati te bolnice. I s druge strane imamo paradoks. Ako na primjer decentraliziramo financiranje, ako ga ne decentraliziramo i ostavimo na razini ovakav kakav je, ali koliko vidim i nema te namjere recimo Karlovačka županija, njen cijeli Proračun za 2012. godinu, ispričavam se uzeo sam taj primjer ali mogu i drugi, je iznosio 136,7 milijuna kuna što je dovoljno za pokriće tek 68,4% ukupnih izdataka Opće bolnice Karlovac. Kako mislite da će županije sa svojim sredstvima moći financirati bolnice? S druge strane od 2008. smo sa decentraliziranim sredstvima pokušali unaprijediti rad općih bolnica, međutim ta decentralizirana sredstva koriste se za pokrivanje gubitaka u županijskim bolnicama i za amortizacijske troškove ali ne za investicije i razvoj, ne za racionalizaciju, ne za postizanje transparentnosti sustava. Stoga je i bivša Vlada krenula u ovaj zakon sa ciljem da sustav bude transparentniji, da bude učinkovitiji, da bude okrenut prema građanima i da građani za svoj novac dobiju adekvatan servis. Vlada je u travnju 2013. donijela odluku da u sanaciju ulazi 9 kliničkih bolničkih centara i 25 županijskih bolnica. Ali, nitijedna u vlasništvu Grada Zagreba nije u sanaciji prema državnom modelu. Grad Zagreb s obzirom da ima očito veliku financijsku moć sam sanira svoje bolnice, dakle sudjeluje u sufinanciranju troškova kapitalnih ulaganja i materijalnih troškova bolnica u svojem vlasništvu. Bit će zanimljivo usporediti uspješnost sanacije bolnica u vlasništvu Grada Zagreba i sanacije bolnica u državnom vlasništvu provedenom prema modelu Ministarstva zdravlja. Žao mi je što ministar nije nitijednu riječ rekao o rezultatima sanacije da vidimo tko je uspješno izvršio sanaciju, tko nije uspješno izvršio sanaciju. Ono što je i što se vidi iz medija ali nemamo podatke koje vjerojatno ima Ministarstvo zdravlja da pojedini klinički bolnički centri po prvi put su počeli poslovati pozitivno. Dakle, da troše onoliko koliko zarađuju. I to je ono što bi trebalo naglasiti i pokazati da nije sve isto i da je potrebno u svemu tome raditi diferencijaciju a ne ovako jednim potezom sve baciti u koš i reći ništa ne valja, ajmo ispočetka. Sanacija sama po sebi ako ne prati je i racionalizacija sustava neće donijeti rezultate. Ono što je dosada napravljeno, što mi je također žao što ministar o tome nije govorio a bio je ravnatelj jedne dobre bolnice u Zadru, je da smo uveli transparentnije poslovanje, primjenjuje se DTS, uvodimo dopunsko osiguranje, spojili smo neke bolnice, transparentnije se posluje. Ali jasno da sve te reformske promjene nisu dovoljne da bi zaustavile financijske gubitke bolnica. Napominjem da rast zdravstvene potrošnje u dugom roku nije moguće zaustaviti. Ali možemo financiranje zdravstva učiniti učinkovitijim i možemo napraviti da sustav bolje funkcionira sa sredstvima koja imamo. Ušli smo u EU stoga se nameće potreba razumijevanja modela klasifikacije i plaćanja bolničkih usluga u državama članicama, ali s druge strane moramo definirati strukture i pravila koja se koriste za praćenje i plaćanje bolničkih usluga na vlastitom teritoriju u kontekstu razumijevanja i prihvaćanja Direktive 24. od 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj zaštiti. Dakle, ako se sami ne natjeramo natjerat će nas EU da poslujemo transparentnije, da imamo jedinstvenu nabavu. Jedna od dobrih stvari ovog programa je i jedinstvena nabava koja je donijela uštedu preko 250 milijuna kuna. Također, ovdje bih želio progovoriti o obvezi Ministarstva zdravlja da prilagodimo kumulativni radni odnos zdravstvenog osoblja u Hrvatskoj koja statusom članstva u EU treba slijediti direktivu regulacije 9781. koja kumulativni rad ograničava na 120%. Na taj način članstvo Hrvatske u EU nameće neka institucionalna ograničenja i prisiljava Hrvatsku da se prihvati vlastitih odgođenih strukturnih reformi. Ja bih bio sretniji da smo danas uz ovaj zakon imali i izvješće o tome što je sanacija napravljena i da na takav način odlučujemo da li je vrijedno dignuti ruku za ovaj zakon ili ne. SDP neće dignuti ruku za ovaj zakon. Hrvatska nema zakonski reguliran tip sveučilišne bolnice što također odstupa od uobičajene europske prakse. Tip sveučilišne bolnice treba se uklopiti u koncept pametne specijalizacije i strategije regionalnog razvoja jer će tako pristup europskim strukturnim fondovima biti olakšan. Mi nemamo mogućnost pristupa europskim fondovima na način ovako kao što smo organizirani. Ideja da ćemo koristiti europska sredstva za sanaciju zdravstvenog sustava je nešto što je balon od sapunice. Prema tome, gospodo u Domoljubnoj koaliciji i MOST-u uozbiljite se, zdravstveni sustav je sustav koji je kičma socijalne države RH i u njemu treba izmjene raditi vrlo pažljivo, a s druge strane priznati da neke stvari su se pokrenule, da je izdvajanje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje imalo učinka da sve promjene koje su napravljene za samu transparentnost sustava su omogućile da stvari izgledaju bolje. Neke bolnice posluju pozitivno. Ali nemojte očekivati da ćemo sustav dovesti na nulu, niti u jednoj zapadnoj zemlji zdravstveni sustav nikad neće biti na nuli ali će sami gubici biti racionalni i znati će se razlog zbog čega se oni događaju. Također i za kraj, zakon je očito pisan na brzinu, stoga u stavku 1. govori se o obvezi osnivača da sukladno posebnom propisu imenuje upravu zdravstvene ustanove. Ako je taj posebni propis Zakon o zdravstvenoj zaštiti onda je stavak 2. kontradiktoran jer govori da ravnatelja i v.d. ravnatelja imenuje osnivač uz suglasnost ministra. Zakon o zdravstvenoj zaštiti definira da ravnatelja osnovnom provedenog natječaja i bira i imenuje upravno vijeće. Ukoliko ovakav članak 9., ukoliko ostane ovakav članak 9.b imati ćemo u sustavu zdravstva [[Upadica: Vrijeme.]] evo sekundu, dva različita načina imenovanja ravnatelja zdravstvenih ustanova. Na jedan će se način imenovati i ravnatelji zdravstvenih ustanova koji nisu bili u sanaciji od onih koje su bile nelogično ako im je osnivač isti. Tako će npr. ravnatelja Svetog Duha imenovati upravno vijeće a Zadarsku bolnicu županija sa blagoslovom ministra. Isto je i sa kliničkim bolničkim ustanovama koje su neke bile u sanaciji a neke nisu. To je dualizam koji nije prihvatljiv jer u Zakonu o sanaciji ne piše koliko dugo bi se primjenjivao takav način izbora ravnatelja. I za kraj, žao mi je što ministar niti jednom riječi se nije osvrnuo na rezultate sanacije koji su vidljivi i koji su pokazali da u hrvatskom zdravstvu se može poslovati i transparentno i ne koruptivno. Hvala lijepa.
Hvala. Vaša rasprava, imamo 5 replika. Prva je uvaženi zastupnik Ante Župan.
Hvala lijepa. Evo ja ću početi od toga da je poštovani kolega Mrsić upotrijebio riječ desant. A šta se zapravo dogodilo prije toga desanta? Dogodilo se da je titular razvlašten, dogodilo se da je nova uprava sadašnja postavljena dekretom a ne javnim natječajem. I dogodilo se da je financijska konsolidacija promašena. Sada imamo pokušaj ovim prijedlogom da se nešto učini i nadam se da ćemo u tom smjeru svi uspjeti.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Pa žao mi je dakle da, vjerojatno ili niste slušali ministra a ja sam ga pozorno slušao i osim načelne izjave da je državna revizija utvrdila da su gubici u zdravstvu nema nikakve podrobne analize o tome koliko, u kojoj bolnici, koliko u kojoj općoj bolnici, kliničkom bolničkom centru jer nije promašena sanacija. Sanacija je pokazala efekat, pokazala je da se može transparentno funkcionirati, pokazala je da se mogu procedure u bolnicama poštovati, pokazala je da se mogu napraviti algoritmi, pokazala je da se mogu smanjiti liste čekanja, dakle sve su to stvari koje je pokazala ova sanacija. I kada govorimo o ovom zakonu, ja opet ponavljam, bio bih sretniji kada bi uz ovo bili rezultati po bolnicama u Hrvatskoj koje su bile u sanaciji u usporedbi sa onim bolnicama koje nisu bile u sanaciji. A desant je jer ćete jednim zakonom smijeniti sve, sva upravna vijeća i sve, dakle sva sanacijska vijeća i sve ravnatelje pa bilo bi jednostavnije da ste promijenili sanacijska vijeća i imenovali sanacijske ravnatelje ali tada bi morali objašnjavati zašto u Zadarskoj bolnici smjenjujete ravnateljicu koja je polučila dobar uspjeh.
Hvala. Druga replika uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Mirando, o svemu ste govorili i sa hvalospjevima bivšega plana ili master plana a njega niste ni spomenuli. Gdje je završio taj famozni master plan sanacija bolničkih ustanova? Gdje je milijun i pol kuna koje je bačeno u vjetar? [[Upadica: Milijardu.]] Milijardu i pol kuna koje je bačeno u vjetar za master plan. Master plan je prouzročio 2 milijarde novih dugova. I ja ću reći samo jedan primjer te famozne sanacije. U bolnici u Virovitici sanacijsko vijeće na čelu sa sanacijskom upraviteljicom, jedno vrijeme i našom kolegicom gospođom Živko sanirali su 27 milijuna kuna duga a napravili su 32 milijuna kuna novog duga. Pa recite mi sada tko je tu pametan? O čemu se tu radi? Kakve su tu radnje rađene da se moglo uz dva zatvorena odjela stvoriti tako veliki novi dug? Master plan sanacije je bio stvarno pucanj u prazno koji nije polučio nikakve efekte i to je shvatio ministar Varga koji ga je stavio i bacio ga u koš. Na prijedlog tadašnjeg predsjednika Josipovića sazvao je vijeće, veliko vijeće svih ravnatelja i svih stručnjaka koji su također radili dugove. I to je propalo. Smijenio je četiri sanacijska upravitelja, četiri klinička bolnička centra, odmah čim je došao. Smijenio ih je zato što su prouzročili ogromna dugovanja i što su poslovali netransparentno. To su istine. Ovo je sve farsa, vi ste učinili partijsko kadroviranje na svim nivoima odlukom o sanaciji, prijevarom i pacijenata i građana prouzročili ogromnu štetu i dugove, oteli ste vlasnicima upravljanje nad onim što su radili dobro. Da nije bilo limita koji su također raspoređeni na neprimjeran način kao i vrijednosti boda, različitih vrijednosti bodova i tada su prouzročeni gubici. To je istina koju ne možete osporiti.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Pa gospodine Đakiću, HDZ je vladao osim dva perioda u zdravstvu 20 i nešto godina. 9,4 milijarde su bile sanacije do 2012., 2008. godine 5 milijardi sanacija zdravstvenog sustava. Prema tome, ne možete govoriti da je netko nekoga pokrao niti da je netko nekoga, dakle vodio krivo. S druge strane, jasno da oni sanacijski, zato i je sustav dobar, a to znači da onaj sanacijski ravnatelj koji ne ispunjava svoje uvjete i svoje, dakle ono što mora raditi mora otići i doći netko novi koji to zna. Da ste se malo interesirali vidjeli bi da od četiri sanacijska ravnatelja u kliničkim bolničkim centrima kad su novi ravnatelji došli sva četiri klinička bolnička centra posluju pozitivno poslovno. Prema tome, optuživati nekoga za političke smjene je nešto što mora voditi se time da vidimo koji su rezultati. Sa ovim zakonom koji sada predlažete će dovesti do toga da ćete politički smijeniti one koji su radili dobro. S druge strane, vidim da se politika Vlade nastavlja. Evo na klupe nam je došao amandman Vlade na ovaj mali zakon od dva članka što očito govori o nepripremljenosti Vlade za zakonodavnu inicijativu.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Mrsić, ja se mogu složiti sa ovim što ste vi govorili. Međutim, da bi to bilo vjerodostojno s obzirom da smo imali neki dan raspravu o državnom proračunu i o Financijskom planu HZZO-a o kojem nitko osim mene nije govorio, meni bi bilo logično da ste vi ovo sve potkrijepili brojkama. Dakle, ja ponavljam, Ministarstvo zdravlja ima u ovom trenutku dospjelih a ne naplaćenih potraživanja negdje oko milijardu i sto. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje dospjela a ne naplaćena potraživanja tri milijarde i recite mi ja vam ovdje to govorim javno. Ovdje sam nekoliko puta u ime Kluba zastupnika HDZ-a u prošlom mandatu zaključak predlagao da konačno dobijemo stanje u zdravstvu. Recite mi ovdje što će biti sa 700 milijuna kuna koliko je koštalo pojačani angažman, ovo, ono, radit ovako, radit onako. Dakle, liječnici su radili, utrošili su radno vrijeme, utrošen je materijal. Dakle, taj ukupni iznos je 700 milijuna kuna. E sad mi recite, ako su taj posao odobrili ti sanacijski upravitelji, ako je ministar rekao da se tako radi, onda je logična stvar da onaj tko drži kasu to mora platiti. Ili ćete vi ovdje javno reći da tih 700 milijuna nije istina, onda da ministar zna da mu ne mora voditi brigu o tih 700 milijuna. Jer gledajte, mi niti u prijedlogu proračuna nismo dobili informaciju. Govoriti ovako napamet da su se sanirale obveze. Pa jel' vi znate koliko imate u ovom trenutku dugova za lijekove koji su po zakonu koje smo ovdje usvojili u Visokom domu morali bit plaćeni? Ne znate. Ali ponavljam vam, ovdje javno kažem da HZZO ima preko 3 milijarde obveza i Ministarstvo zdravlja milijardu dospjelih, a ne naplaćenih. Ne govorim o dugoročnim obvezama. I pitam vas što ćemo sa ovih 700 milijuna koje su hrvatski liječnici u bolnicama pošteno odradili, potrošili ono što treba za njihov posao, a sad im netko to neće plaćati jer kaže čujte bila je predizborna kampanja, ja sam se malo šalio.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Pa gospodine Šuker, 20 godina ste vodili sustav, imali ste 20 godina. Ne mislim na vas, na HDZ. Imali ste 20 godina šansu da sustav bude bolji, da sustav bolje funkcionira. Svaki sustav je generirao gubitke. Opet napominjem, svaki sustav generira gubitke iz razloga što mi kao zemlja starimo, što su potrebe zdravstva sve veće i veće. 10% godišnje vam se uvećavaju potrebe za lijekove i ono što također moram kazati da ovi ljudi koji su radili su liječili ljude. Hrvatski građani su dobili zdravstvenu zaštitu koju ne bi dobili u roku u kojem su dobili sada. Prema tome, to su dakle sredstva koja su naši građani, dakle ja i vi iz doprinosa, iz poreza i svega dali za to da se netko drugi tko je bolestan liječi. To je solidarnost. Prema tome, nisu ta niti vrijeme niti ono što su doktori radili nije bačeno, oni su liječili ljude. Da li ste vi protiv toga da se liječe ljudi ili niste? Ako ste protiv toga recite, nema dakle u bolnicama više pregleda, bolnice će raditi na hladnom pogonu, bit će sustav na nuli, ali će ljudi umirati. Ako ste za to, izjasnite se.
Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Šuker.
Kolega Mirando Mrsić je namjerno iz politikantskih razloga povrijedio članak 238. Dakle, ja sam jasno rekao kolega Mrsić da su hrvatski građani dobili zdravstvenu uslugu, da su hrvatski liječnici pošteno odradili svoj posao, da im vi to nećete platiti, niste im htjeli platiti i to je jedina činjenica. A nitko nije protiv da građani dobiju …
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Damir Felak.
Gospodine predsjedavajući [[Upadica Sanader: Molim vas bez dobacivanja. Dopustite zastupniku da da repliku.]] Gospodine Mrsić, moja replika ide u pravcu toga da ste rekli da je ovaj zakon prije svega namijenjen tome da se na politički način smijene upravitelji, odnosno sanacijski upravitelji bolnica. To o čemu vi govorite trebali ste govoriti prije tri godine kada ste upravo to napravili vi. Zakon koji ste vi donijeli kojim ste oteli bolnice osnivačima je išao upravo u pravcu toga da svojim političkim kadroviranjem iskadrovirate isključivo političke kadrove na čela bolnica za sanacijske upravitelje i sanacijska vijeća i sanacijske upravitelje. Ja vam to mogu izreći na primjeru koprivničke županijske bolnice gdje su svi na čelu sa sanacijskom upraviteljicom članovi SDP-a koja uzgred budi nije ni liječnica nego je ekonomistica pa je i po tom a i po nekim rodbinskim kriterijima došla na to mjesto. Danas bolnica u Koprivnici ima 50 milijuna kuna duga, znači sanacija nije uspjela. Otišlo je iz bolnice upravo zbog kadrovskih čistki u bolnici, bolnicu je napustilo samo 6 anesteziologa, da ne govorim i o drugim kadrovima koji su otišli iz bolnice. Tako da se obavljaju samo hitne operacije zbog nedostatka adekvatnog liječničkog kadra. To je posljedica ovog zakona koji ste vi donijeli 2013. godine. Ovim zakonom mi pokušavamo stvari popraviti. Jasno da će se nastaviti sanacija bolnica i čitavog sustava jer drukčije ne može ni biti ali mislim da će se to puno bolje raditi na način da se stvar decentralizira i bolnice vrate osnivačima. Jasno da ti osnivači dugove ne mogu pokriti bez suradnje sa Ministarstvom zdravstva ali to sigurno nije ni namjera ovoga zakona. Tako da nemojte pričati o političkim smjenama jer upravo ste vi to učinili prije 3 godine, a mi sada povratkom u konačnici bolnica županijama pa tu nije u svim županijama HDZ na vlasti ili koalicijski partneri, ima županija u kojima su i drugi na vlasti. Prema tome, ovog puta nije namjera samo političkog kadroviranja. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Poštovani zastupniče u kontradikciji ste, kažete da će se vratiti osnivaču a onda će osnivač pitati ministarstvo odnosno HZZO da mu da novce da se saniraju vaši dugovi. Pa nije li logično da onaj tko je osnivač sanira svoje dugove kao što to sanira Grad Zagreb? I nitko nije tjerao županiju Koprivničko-križevačku da kaže da mi ulazimo u ovaj zakon, ne mi nećemo ući u sanaciju mi ćemo sami u županiji sanirati gubitke. Ne možete, pa to vam je jasno i rekao sam vam evo primjer Karlovačke županije žao mi je što Koprivničko-križevačku nisam pogledao, vaš budžet ne može izdržati troškove te bolnice. Prema tome, to je razlog zašto se išlo u ovu sanaciju. Prema tome osnivači su oni koji brinu o tome da bolnica funkcionira i da se u njoj liječe ljudi i da se dakle saniraju dugovi. Ako to ne možete onda morate … [[Ne razumije se.]] Što se tiče liječnika nije razlog sanacije da su ljudi otišli, razloga ima više. Od toga da uvijek je bilo da je Zagreb dio ljudi kupio, da se u Zagrebu zapošljavali su se ljudi posebno anesteziolozi jer anesteziolozi su na tržištu vrlo traženi jer ih nema puno. Prema tome, to nije razlog ova sanacija nego to je dakle onaj proces koji u Hrvatskoj već duže vrijeme traje i ja se nadam da ćemo naporima svih i ovog Doma napraviti to da liječnici ostaju u Hrvatskoj i da imamo više specijalizacija iz grana koje nam nedostaju.
Hvala. Zadnja replika je uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsić, kažete da je od stvaranja Republike Hrvatske do danas napravljeno u Hrvatskoj 6 ili 7 reformi odnosno sanacija zdravstva i da nitijedna nije do kraja polučila uspjeh i da nakon svake ponovno se javljaju nove dubioze u zdravstvu. I da je na taj način okončana i završena i ova sanacija koja je rađena od 2012. godine. Ali tvrdite da je ipak među tim sanacijskim upraviteljima u tim bolnicama bilo onih koji su poslovali racionalno, transparentno i koji su napravili pomake u tim ustanovama u kojima su upravljali. Pa prema tome da je možda mogao i ministar, to su vaše riječi, između sanacijskih upravitelja vidjeti koji je kako poslovao i možda zadržati, a mijenjati tamo, gdje nije dobro mijenjati. Možda bi se s time i sam mogao složiti ali onda bih na isti način vodeći se vašom logikom trebali reći zašto onda smo 2012. godine kada se zakon donosio baš u svim županijama u kojima je upravljao HDZ posmijenili ravnatelje bolnica? Pa valjda je i među njima bio neki kao što vi tvrdite koji je poslovao transparentno, racionalno i možda nije tada ni on zasluživao smjenu ali svejedno je bila čistka svih tih ravnatelja u bolnicama u županijama u kojima je upravljao HDZ. I druga stvar, kažete da biste bili sretniji da je gospodin ministar uz ovaj zakon dao analizu sanacije, da smo imali financijske učinke, da smo znali točno i koliko su dugovi smanjeni po pojedinim bolnicama pa da to bude podloga za donošenje zakona. A ja bih vas podsjetio da u ovom obrazloženju piše da je upravo Državni ured za reviziju u svom Izvješću o radu za 2015. godinu izrazio mišljenje da ciljevi sanacije zdravstva koji se odnose na svođenje rokova, ispunjavanje novčanih obveza u rokove utvrđene zakonom te reorganizaciju i racionalizaciju poslovanja kako bi se osigurala stabilnost poslovanja nisu postignuti [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Evo samo s time završavam. Iako su za sanaciju zdravstva utrošena značajna sredstva jer su dospjele obveze saniranih zdravstvenih ustanova i Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i nadalje značajni. Prema tome, imali smo mi kao saborski zastupnici podlogu za raspravljanje o ovome o čemu ste vi govorili.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Pa uvaženi kolega Bačić da ste pročitali nalaz revizije 2008. kada je uvaženi kolega Milinović također radio reformu i pet milijardi u sustav stavio tada, tada je nalaz revizije bio isti. Dakle, da sanacija koja je napravljena prethodnih godina nije polučila uspjehe jer financijska sanacija bez promjena dakle i u transparentnosti i u algoritmima, u načinima postupanja, u podizanju učinkovitosti primarne zdravstvene zaštite da primarna zdravstvena zaštita riješi 70% slučajeva a ne 50% opet će nam se gomilati gubici. Prema tome ako u nalazu državne revizije fali onaj najvažniji dio a da vidimo koje bolnice, koliko, otkada, u koje vrijeme, kada su se desili ti gubitci. Ili ne, zbog čega su se desili. Ne možete generalizirati na način da su svi jednaki, jedna bolnica ima jedne probleme, druga ima druge probleme. Prema tome, to su sve sanacijski upravitelji i napravili tako da se ja nadam da će ministar nam barem u nekom obliku dati pregled od toga gdje se šta napravilo i kako se napravilo. Napominjem da sanacijski upravitelji koji nisi izvršavali svoje zadaće, koji su i dalje gomilali gubitke su bili smijenjeni, došli su novi sanacijski upravitelji koji su polučili rezultat. Imate klinički bolničkih centara, sva četiri, koja posluju u ovom trenutku racionalno i ne gomilaju gubitke. Ali na drugoj strani imamo opet bolnica koje i dalje gomilaju gubitke i to nije problem samo ljudi koji vode te bolnice nego je problem i strukture, zaposlenih, plaća i što te bolnice rade ali to je onaj drugi dio sanacije za koji treba konsenzus da se dogovorimo kako ćemo to konačno jedanput napraviti jer ovaj sustav moramo održati, to je kičma socijalne države u Hrvatskoj. Ako to zahvatimo, ako krenemo u amerikanizaciju toga da onaj koji ma više love, više novaca da će dobiti bolju zdravstvenu zaštitu, da će imati nekakav nad standarda onaj rad koji nema ništa, neće dobiti to isto, uništiti ćemo socijalnu državu a to je najvrednije što ova Hrvatska ima. Hvala lijepo.
Evo riječ ima Dario Nakić, ministar zdravlja.
Dakle evo poštovani kada zapravo govorimo ovdje meni je drago da je ova Zakon zapravo o sanaciji, odnosno još važnije, to je zdravstveni sustav izazvao veliku pozornost jer je on nama doista od velike važnosti, od velike važnosti. I stoga da mi omogućimo socijalnu kategoriju da svi naši građani zapravo mogu dobiti zdravstvenu uslugu. Kada bi nastavili ovakvim načinom kakav je sada, dakle govorimo o financijskom načinu, kada je sustav koji je bio u gubicima i u njega je 3,5 milijarde kuna sanirano. I u roku od 2 godine, dakle nakon sanacije od 3,5 milijarde kuna je ponovno došao u nova dugovanja i u ovome trenutku iznosi 2,5 milijarde kuna. Na ovakav način za 5 godina postavilo bi se logično pitanje kome mi možemo pružiti i dati zdravstvenu uslugu. Dakle što bi se dogodilo sa našim građanima, u kakvu bi mi došli situaciju? Meni je jasno da nije dovoljna izmjena Zakona samog o sanaciji. Da bi se sustav stabilizirao potrebno će biti provesti reorganizaciju sustava. Da bi se provela reorganizacija sustava vi morate imati ljude i reformske mjere koji će biti spremni odgovoriti tom zahtjevu. Zašto govorimo o sanaciji? Dakle sanacija u trenutku kada je krenulo u sanaciju 2013. ukupna dugovanja su iznosila 2 milijarde i 100 milijuna kuna. 3,5 milijarde kuna je uloženo u sanaciju, danas, odnosno ne danas nego 31.12. ponovno ta dugovanja iznose milijardu i 830 a danas iznose 2 milijarde, preko ponovno 2 milijarde i 100 milijuna kuna. Evo reći ću kliničko bolničke centre, dakle nije dobro da se, govorimo o podacima koji su zapravo neprovjereni i netočni i može izgledati zapravo vrlo zlonamjerno. KBC Zagreb, 2013. godine nepodmirena dugovanja 223 milijuna kuna. Sanacijom uloženo 671 milijun kuna. Danas, dakle 671 milijun kuna je uložen. Danas dugovanja u KBC Zagreb iznose 456 milijuna kuna. Pa dakle, ja ne mogu razumjeti matematiku koja je vrlo više nego jasna da smo unatoč tome, imali smo manja dugovanja koja smo sanirali, sanirali sa puno više novaca, sada imamo još veća dugovanja. Pa nije to logika koja nam govori da nas to vodi u propast, da to nije dobro. Ajmo dalje. Evo neću samo KBC Zagreb, idemo KBC Sestre Milosrdnice. 103 milijuna… … [[Upadica se ne čuje.]] Ići ćemo i Rijeku, 103 milijuna kuna koja su iznosila dugovanja, 104 milijuna kuna dugovanja iznosili 2013., uloženo u sustav 264 milijuna kuna, danas dugovanja iznose 135 milijuna kuna. Ponovno više nego kada su sanirana, u međuvremenu je napravila sanaciju. Gdje je tome kraj? KBC Split. Dakle KBC Split je iznosio 118 milijuna kuna, sanirano, dakle uloženo u sanaciju 315 milijuna kuna, dugovanja iznose 184 milijuna kuna … [[Govornik se ne razumije.]] Opća bolnica Zadar koja je ovdje u više navrata spomenuta. 74 milijuna kuna dugovanja, 31.12.2013. godine sanirano 144 milijuna kuna, dugovanja sada iznose nova 35 milijuna kuna. Dakle niti jedna zdravstvena ustanova, niti jedna nije ostvarila pozitivno poslovanje iza toga. Neke ustanove su uspjele samo u odnosu na 2014. i to samo jedna jedina koja je bila u sanaciji i to je KBC Rijeka. Jedna jedina. Dakle 2014. je stvorila velika nova dugovanja. Samo ta nova dugovanja je u 2015. uspjela smanjiti. Niti jedna druga, niti u 2015. nije uspjela smanjiti dugovanja. Pa ja mislim da je više nego jasno zapravo ovdje o čemu se radi. Dakle ovakav financijski sustav nije održiv. Ja nisam prozvao direktno sve sanacijske upravitelje koji su sudjelovali u ovome da su svaki od njih pojedinačno doprinijeli, dio toga je sustav, dio toga je način plaćanja. Mi svi ovdje dobro znamo da način plaćanja i financiranja zdravstvenih ustanova ne ide iz županija. Nikada nisu županije plaćale svoje zdravstvene ustanove. To ide iz državnog proračuna, odnosno iz HZZO-a, dijelom ide iz državnog proračuna, dijelom ide iz decentraliziranih sredstava, dijelom iz njihovih vlastitih prihoda. Ali mislim da je svima nama jasno da je ovakav sustav neodrživi. Zašto je morao zakon ovaj i ima potrebe da idemo po hitnoj proceduri, između ostalog i zbog reformskih mjera? Evo reći ću dakle, sadašnje uprave bolnica su onoga trenutka kada sam zatražio da mi se da izvještaj o novom zapošljavanju, odnoseći se samo na period od 8.11. do 22.1.2016. godine, dakle samo u vrijeme kada imamo tehničku Vladu. U sustav zdravstva je na neodređeno zaposleno 800 novih djelatnika. Od toga 300 je prebačeno iz određeno na neodređeno a 500 potpuno novih djelatnika. Jednim velikim dijelom i najznačajnijim se dijelom radilo o tome da se radi o nezdravstvenom osoblju. Ako je to odgovorno poslovanje, ako mi možemo doći i garantirati da ćemo u proračunu ne predviđenih, dakle mi nemamo u proračunu niti ćemo imati predviđene dvije i pol milijarde kuna nove za sanaciju sustava. Nećemo. Jer se Hrvatska nalazi na granici prekomjernog deficita i Hrvatska zapravo mora, mora naučiti unutar zdravstvenog sustava vraćati novce koje imamo. Dakle, mi da imamo namjeru vratiti novce, imamo namjeru vratiti dvije i pol milijarde kuna do kraja 2018. godine racionalizacijom sustava i postizanjem ušteda unutar sustava, a ne novim zaduživanjima jer to samo gomila državni dug. Sve to skupa je jasno da će nama biti potrebne reformske mjere, dakle ne samo ova izmjena Zakona o sanaciji, odnosno sanacije. Ali da biste to mogli napraviti, dakle da biste to mogli napraviti vi morate napraviti sve preduvjete da bi došli do toga cilja. Zakon o sanaciji, odnosno sanacija bolnica jasno da nije postigla svoj cilj.
Hvala ministru. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega ministre. Vi ste generalno ocijenili da reforma nije uspjela zato što niti jedna zdravstvena ustanova po vama nije dobro poslovala i da se to vidi po izvješću revizije. Ali po tom istom izvješću revizije se vidi da 10 bolnica, a ja ću ih sad pročitati koje su, su poslovale na nivou ostvarenja recimo da su 2013. spustili manjak na 54%, 2014. i 2015., ne 2014. 54%, 2015. 57% i to su. A u 2015. su podigli, ja hoću reći kako matematika nije dobra, a poslije ću objasniti zašto ta matematika u zdravstvu nije dobra. U 2015. godini KBC Rijeka, Opće bolnice Čakovec, Karlovac, Koprivnica, Pula, Šibenik, Varaždin, Zabok i oba doma zdravlja Petrinja i Gospić su poslovale pozitivno u ovoj godini, dobro u 2015. Govorite o generiranju gubitaka. Zdravstveni sustav je u zadnjih 20 godina generirao gubitak od 17,4 milijarde, a taj gubitak se generira zbog više uzroka. Jedan od uzroka je rekao kolega isto doktor Mirando da naše stanovništvo stari, da se povećava potrošnja lijekova za 10% godišnje. Primjenom novih terapijskih postupaka, edukacijom liječnika koji će provodit te postupke i kupnjom instrumentarija koji će podići nivo zdravstvene zaštite, zdravstvenog sustava na neku veću razinu se troše novci. To je drugo što naše gospodarstvo ne može pratiti razvoj zdravstvenog sustava, u tome je problem. Ali vi ste ono donijeli ste zakon po hitnom, donosite zakon po hitnom postupku, zaobilazite normalnu, redovnu proceduru u kojoj bi mogli čuti i glas javnosti, koji će reći je li zadovoljan sa sustavom. Ali s obzirom na uložena sredstva bespredmetno je od nekih kolega govoriti o radu liječnika. Hrvatsko zdravstvo s obzirom na uloženo je vrhunsko. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Gospodine ministre vi ste rekli da je dug u zdravstvu dvije i pol milijarde kuna. E ja tvrdim da je puno veći i zato vam predlažem da od svojih suradnika zatražite popis svih dospjelih, a ne naplaćenih obveza i neka to potpišu. Za sve što dođe na naplatu nakon toga neka kazneno odgovaraju i završena priča. I ja vam garantiram da u tih dvije i pol milijarde kuna vam nitko nije naveo ni jedan račun od hrvatskih bolnica gdje su hrvatski liječnici liječili hrvatske građane i sad im to netko neće platiti. Dakle, to nigdje nije zavedeno, a hrvatski liječnici su pošteno odradili svoj posao. Zašto im se tih 700 milijuna neće platiti ako im je netko prije toga rekao da to mogu raditi. Prema tome, ovi svoje 2 i pol milijarde ja vam ovdje odgovorno kažem dodajte slobodno u ovom trenutku 700 i još k tome dodajte milijardu kuna i doći ćete da u ovom trenutku Ministarstvo zdravlja u onom dijelu koji ima u proračunu i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje imaju dospjelih, a ne naplaćenih obveza preko 4 milijarde kuna. Tu ne govorimo o dugoročnim obvezama koje imaju sasvim drugačiji status. I to je činjenica i zato ponavljam. Tražite od svojih suradnika bez obzira da li su to novi ili stari, neka vam naprave popis i neka to potpišu. Jer mislim da ovo što se mi ovdje iz političkih razloga prepucavamo da više nema smisla, da konačno moramo znati u kakvoj situaciji je hrvatsko zdravstvo i da onda isto tako donesemo da ga možemo financirati sa toliko i toliko inače ćemo se stalno prepucavati, a zdravstvo će biti ovakvo kakvo je. I logična je stvar i tu se mi slažemo, mislim da to nije sporno da je zdravstvo i liječenje ljudi nešto što ne možete ograničiti. To je nešto što je skuplje iz godine u godinu. Da li je to problem farmaceutske industrije, ovoga, onoga, ali mi naprosto na to moramo bit spremni, a to nećemo moći rješavati dok ne znamo kakvo nam je stanje danas u kući.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Miranda Mrsića.
Hvala lijepo. Poštovani gospodin ministar je iznio samo parcijalne podatke koji mu odgovaraju. Ja bih bio sretniji da imamo sve podatke, posebno da imamo podatke za 2015. godinu gdje su rezultati sanacije počeli biti vidljivi. Logično je da odmah na početku kada krene sanacija, dakle kada se mjere koje idu uz tu sanaciju, dakle transparentnost, DTS, povećanje učinkovitosti primarne zdravstvene zaštite, javna nabava, objedinjena javna nabava to su mjere koje daju svoje efekte negdje iza. Prema tome, treba čekati i vidjeti efekte, a efekat u 2015. se vidi. I meni je žao što nemamo te podatke. S druge strane, ministar najavljuje da neće biti sanacije, da će se 2,5 milijarde naći unutar proračuna. A što to znači? To znači da nećemo liječiti ljude, da nećemo imati nove metode, da nećemo imati nove lijekove i da će razina zdravstvene zaštite u Hrvatskoj padati. Zdravstveni sustav svake godine generira milijardu i 200 milijuna kuna gubitaka, 100 milijuna mjesečno. I to je od kad je zdravstva to je tako. Ono o čemu trebamo razgovarati i razmišljati na koji način tih 100 milijuna smanjiti na podnošljivu razinu koju državni proračun može izdržati. Prema tome, govoriti da ćemo mi sa uštedama u proračunu sanirati gubitke koji će biti jer jednostavno mora se znati 100 milijuna mjesečno je u zdravstvu nepokriveno. Da li to znači manje liječenja, manje lijekova, manje mogućnosti da dođete do liječnika. Ne bi to trebalo biti jer to će dovesti do sniženja razine zdravstvene zaštite u Hrvatskoj i mislim da to nije nikome u interesu.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Daria Hrebaka.
Uvaženi ministre drago mi je da ste odlučili ići u ovakve izmjene. Mi ćemo osobno podržati ovakav prijedlog izmjena zakona. Međutim, isto tako moram naglasiti i drago mi je da ste i vi svjesni uvaženi kolegice i kolege zastupnici mi nećemo samo ovom izmjenom zakona praktički promjenom kreveta izliječiti i ozdraviti bolesnika. Naš zdravstveni sustav je u velikim problemima, naš zdravstveni sustav neće biti riješen promjenom politike lijevih ili promjenom politike desnih, naš zdravstveni sustav može se unaprijediti samo na način da napravimo istinsku reformu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Treba nam jače gospodarstvo koje će puno bolje puniti zdravstveni proračun. Ali ono što je isto tako još bitnije da reforma primarne zdravstvene zaštite zaista 70 do 80% pacijenata obradi u općoj praksi a ne da liječnici opće obiteljske prakse budu stimulirani da svakog pacijenta šalju u bolnicu na specijalističke preglede. A najviše od svega treba nam ulaganje u prevenciju. Liste čekanja najjednostavnije možete riješiti na način da pacijenti nikada uopće ne dođu u bolnicu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Darka Parića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre jednu kratku repliku, gospodin ministar ne sluša. Ja bih vas zamolio da zaustavite vrijeme ako ćemo replicirati gospodinu ministru red bi bio i da nas sluša. Zahvaljujem. Ne, ne samo vi nastavite ja komuniciram sa ministrom. Ne uistinu nije u redu da repliciramo gospodinu ministru a da on razgovara, shvatite. … [[Upadica se ne razumije.]] Sve ok. Vrlo kratko, poštovani gospodine ministre rekli ste da planirate vratiti preko 2 milijarde kuna nastalih dugova. Rekli ste da planirate ići u reforme. Nažalost, slušajući sve što ste izlagali mnogi brojevi govore u prilog onoga što govorite, govore u prilog da uistinu treba nešto i napraviti. Međutim, iskreno govoreći meni kao zastupniku ostaje samo jedino da vam vjerujem na riječ. Ja bih bio kao zastupnik uistinu puno sretniji da prije ovoga prijedloga zakona smo neću reći dobili na stol ali vidjeli i naslutili ili da ste negdje javno iskomunicirali koje su to reforme na koji način mislite tako nešto raditi jer suštinski ovaj zakon, odnosno prijedlog zakona koji se nalazi pred nama, nije ništa drugo do buduća smjena rukovodećih ljudi koji složit ćete se sa mnom ne dovodi do reformi kojima želite ići nego dovodi samo do izmjene ljudi. Tako da ja bih vas molio da čujemo malo više o reformama o načinu na koji mislite sve to riješiti kako bi i prijedlog ovog zakona imao malo više smisla. Evo, hvala.
Evo odgovorit će uvaženi ministar, on je pomno vas ipak slušao. Izvolite.
Evo dakle ja se ispričavam na ovoj maloj disonanci na samom početku oko pojašnjenja nekakvih podataka ali evo reći ću dakle i objasniti. Ono što se trenutno događa, zapravo događalo se cijelo vrijeme, što se tiče načina sanacije bilo je produženje rokova plaćanja. Pa vi imate zapravo pojedine ustanove da plaćaju sa 1000 dana određene račune sa zakašnjenjem. To naravno da izaziva nestabilnosti unutar sustava i vjerujem da smo svi toga svjesni i da neće samo izmjena Zakona o sanaciji dovesti do toga da kažemo mi da će se sustav poboljšati. On je zapravo početak priče oko reformskih mjera koje smo mi najavili. Ja mislim da sam ja dosada u više navrata javno najavio reformu Hitne medicinske službe koja će ići vrlo brzo, dakle u roku sad već manjem od 2 mjeseca kad sam govorio, reformu sustava zdravstvenog osiguranja, reformu bolničkog zdravstvenog sustava, reformu primarne zdravstvene zaštite, reformu nemedicinskih službi. Samo ja vjerujem da ste vi duboko toga svjesni da to nije moguće provesti u pet dana, da vi morate pripremiti zapravo cjelokupno teren odnosno dobiti najprije točnije informacije da biste prave mjere mogli poduzeti da bi to imalo učinka. Dakle, doista reforma ali evo ovdje ja sam i shvatio da danas nije ovo u Saboru sada vrijeme niti tema u kojoj mi razgovaramo o reformskim mjerama nego oko izmjene Zakona o sanaciji pa ih ja zato ovdje nisam niti izlagao posebno.
Hvala. I zadnja replika je uvažene zastupnice Ane Komparić Devčić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa gospodine ministre vi ste sad spomenuli u svom izlaganju da Klinički bolnički centar Rijeka ne generira nove gubitke. Jesam ja to dobro razumjela? Dakle, na mjestu ravnatelja odnosno sanacijskog ravnatelja u Kliničkom bolničkom centru od 2015. godine nalazi se prof. Štimac. Ja ću vrlo jasno izgovoriti njegovo ime i to je nestranačka stručna osoba dakle ne pripada niti jednoj stranci i očito se pokazao kao dobar menadžer. Model KBC-a Rijeka jednostavno treba primijeniti na sve ostale bolnice. Dakle treba naprosto vidjeti šta je profesor Štimac učinio da ne stvaramo nove gubitke i to primijeniti na ostale bolnice. I duboko se nadam da ovim izmjenama gospodin prof. Štimac neće biti maknut s mjesta ravnatelja. I još jednu stvar vas želim upozoriti, rekli ste da županije ne financiraju bolnice. A tako ste rekli, morate biti oprezni što govorite. Želim vas samo upozoriti da recimo primjer Primorsko-goranska županija koja nije osnivač KBC-a Rijeka itekako ulaže u KBC Rijeka koji je osnivač država. Moram tu spomenuti a također i grad Rijeka puno ulaže u klinički bolnički centar kroz sve ove godine. Dakle gdje nisu osnivači. A mi sada ovim zakonom, znači opće bolnice vraćamo županijama sa svim dugovima koje one imaju i na županije prebacujemo te iste dugove … [[Govornik se ne razumije.]] jer postoje osnivači, oni postaju sudužnici. To da li ćete vi sutra napraviti neki sporazum i podijeliti dugove između županije i države u kojem omjeru, kako, to ćemo tek vidjeti. Ali u ovom trenutku, prema ovom modelu kojeg se pred nas stavlja mi prebacujemo dugove na osnivača. Jer osnivač je naprosto sudužnik. Da li će to dovesti do smanjenja zdravstvene zaštite na tim područjima, do smanjenja kvalitete, da li će to dovesti do zaustavljanja nekih projekata u tim županijama, to ćemo tek vidjeti. Prvo moramo vidjeti kakav će izgledati taj vaš sporazum i koji će biti kriteriji.
Ja vas molim sve da se pridržavamo vremena. Odgovoriti će uvaženi ministar, izvolite.
Evo meni je drago da ste vi primijetili zapravo da će upravna vijeća odlučivati o tome, provesti natječaj, izabrati one ljude na čelo tih ustanova koji će garantirati najbolje rezultate za funkcioniranje tih ustanova. Dakle ja ovdje se nisam očitovao pojedinačno niti o jednom slučaju, čak štoviše, jedinog koga sam izdvojio da su imali pozitivno poslovanje je bilo to. Dakle iz pozicije jednog mjesta i jednog centra ne želimo utjecati na to da iz jednog mjesta određujemo koji će ljudi biti na čelu tih ustanova jer to nije dobar princip. Jer mi odavde iz Zagreba ili odavde iz Sabora ne znamo kakva je najbolja situacija u svakoj pojedinoj ustanovi u cijeloj državi. Tako da evo pozdravljam taj vaš prijedlog. I ovaj zakon upravo ide u tome smjeru da to doista i bude tako. Inače se bolnice zapravo financiraju na način da im limit određuje u dogovoru sa Ministarstvom zdravstva, financiraju se preko HZZO-a, financiraju se dijelom i iz participacija i dopunskog zdravstvenog osiguranja, financiraju se i iz drugih svojih vlastitih sredstava. Poželjno je da županije i gradovi što više sudjeluju u doniranju i opremanju tih ustanova jer na taj način podižu kvalitetu zdravstva na svoj, razini, ne govorim li upravo o tome, da vraćamo osnivačima koji bi trebali biti zainteresirani da njihova ustanova bude što bolja. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je ona, u ime kluba zastupnika MOST-a a govoriti će uvažena zastupnica INES STRENJA-LINIĆ. Izvolite
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani ministre. Prije početka ovog mog izlaganja ja bih se nadovezala na ovo a to je oni koji prate moja nastupanja zadnjih 6, 7 godina u županijskoj skupštini Primorsko-goranskoj mogu se sjetiti apela SDP-u i njihovoj koaliciji da se više ulaže u KBC Rijeka a pogotovo kada sam shvatila da je lokalna zajednica samo u Zadarskoj bolnici skupila 55 milijuna kuna i uložila u tu Zadarsku bolnicu a mi smo morali moliti pa se na kraju nakon beskrajnih ulaganja samo u svoje ustanove županijske ipak uložilo u KBC nakon upornih molbi, koji su to liječnici u KBC-u i koje mi to liječnike, pacijente u KBC-u zapravo liječimo ako to nisu naši iz Primorsko-goranske županije. I jako sam nezadovoljna sa onim koliko je županija Primorsko-goranska ulagala u KBC. Prošle godine uložila 3,5 milijuna kuna za rekonstrukciju samo fasade, onkološke klinike koja je bila u katastrofalnom stanju a znamo kakvi su tamo pacijenti tako da lokalna zajednica može više, osobito one koji su tako dobro kapacitirane kao što je bila Primorsko-goranska županija. KBC Rijeka apsolutno i sve podrške nastojanju jer je očito menadžment onaj koji može učiniti nešto dobro. A sada ću započeti sa svojim izlaganjem, ovo je bila samo moja opaska. Dakle sustav financiranja zdravstvene zaštite zauzima središnje mjesto u funkcioniranju zdravstvenog sustava. Nema države na svijetu koja može kompletno osigurati svim svojim stanovnicima sve blagodati koje može i omogućava najmodernija medicina ali moramo se trudit. I to je naša poruka, sada ove vladajuće veličine da će zdravstvena zaštita biti na ovoj razini, da je to ono zadnje oko čega ćemo se složiti i za što ćemo se boriti jer je to ono što mi našim građanima moramo osigurati. Dakle opći nedostatak financijskih sredstava u zdravstvu … [[Govornik se ne razumije.]] zdravstvenu potrošnju smatra se teško rješivim problemom u Hrvatskoj. Sustav zdravstvene zaštite u Hrvatskoj prošao je kroz proteklo razdoblje od neovisnosti Hrvatske države brojne reforme kojima je temeljni cilj bilo optimatizirati razinu pružanja zdravstvenih usluga sa stvarnim financijskim mogućnostima hrvatskog gospodarstva ali znate koliko je to teško. Ciljevi svakog reformskog zahvata djelomično su ostvareni ali do sada ponuđena rješenja odnosno sve provedene sanacije u posljednjih 10 godina bile su nužne međutim nisu rezultirale poboljšanjem uvjeta poslovanja. Sjećamo se svi velikih novinskih natpisa iz 2003., najveća sanacija u povijesti. Da podsjetim 2013. dakle odlučeno je da započne proces sanacije i da se provodi radi nemogućnosti pokrivanja nastalog gubitka i ispunjavanja novčanih obveza u zakonom utvrđenim rokova u cilju postizanja financijske stabilnosti i jačanja odgovornosti u upravljanju te povećanja kvalitete i efikasnosti u obavljanju djelatnosti zdravstvene ustanove. Tako je pisalo. I ja ću još jednom napomenuti jedan od problema je napravio i moj imenjak. Dakle, smanjio je zdravstveni doprinos sa 15 na 13% što je dovelo do dodatnog manjka u našoj kasi od čak 4 i pol do 5 milijardi kuna. To ne smijemo zaboraviti. Dakle, ministarstvo je grcalo u dugovima, dugovi su se gomilali godinama i dakle jedan od glavnih problema nelikvidnosti bilo je zapravo i potpuno neracionalan broj bolnica koje mi jednostavno nismo kapacitirani da možemo opsluživati u ovoj našoj zemlji. I to je ono što je zapravo jedan isto tako veliki problem. Master plan nije saživio, pa ga je ministar Varga pokušao modificirati pa nije saživio. Mi moramo jasno reći nama treba broj bolnica koji je optimalan za ovaj broj stanovnika, ali neke bolnice na 10, 15 km jedna od druge jednostavno nemaju smisla. Jer na tom području građanima ne možemo pružiti ono što bi im zapravo trebali. Da li je bolje da se on vozi 15 minuta duže ili da ima neadekvatnu bolnicu koja grca i stvara dugove sebi na 10 km ili kilometar od svoje kuće. Mi moramo potpuno jasno reći koji su to bolnice koje trebaju ostati koje će se funkcionalno spajati, a to znači da nećete u tri susjedne bolnice imati neadekvatan jedan urološki odjel, nego ćete u jednoj bolnici imati dobar urološki odjel sa kvalitetnim stručnjacima. U ove dvije ostale koje su jako blizu imati urološku ambulantu. Kad to predočimo našim građanima i oni će biti za to, jer će na tom urološkom odjelu moći dobiti i bolju dijagnostiku i kvalitetnije stručnjake i specijaliste koji će moći se dodatno subspecijalizacijama educirati u smjeru u kojem je potrebno da im mogu pružiti adekvatniju pomoć. Tako da mi to kad budemo na jasan način objasnili našim građanima oni će to svakako podržati. Na taj način mogu jedino dobiti kvalitetnu zdravstvenu skrb. Dakle, svi su bili u minusu i rekli smo tad je obećano u roku od par mjeseci imat ćemo rok plaćanja do 60 dana i predloženo je da se sanira 9 kliničkih bolničkih centara i to je trebalo težiti, biti teško oko 1,9 milijardi kuna. Zatim još 25 drugih zdravstvenih ustanova mahom županijskih bolnica i 1,13 milijardi. Ostatak duga bio je 2 milijarde za dugove HZZO-a prema ustanovama i dobavljačima. I ono što se tada desilo, što se sada imponira da će se ovim zakonom desiti, tada je Zakonom o sanaciji po prvi puta od kada je demokratske Hrvatske države nije se proveo izbor i natječaj za izbor ravnatelja ustanova nego su isti imenovani dekretom iz Vlade i ministarstva, bez plana i programa rada čak i životopisa onih osoba koji su vodili te ustanove. To je bila politička smjena. Dakle, kakvo je stanje danas. Sanacija u ukupnom iznosu od 3 i pol milijarde kuna pokazala se neuspješna budući da su bolnice napravile nove dugove u iznosu od 1,8 a kao što smo čuli od ministra i još i više, znači 2,1 milijarde kuna. Unatoč provedenim sanacijskim postupcima bolničke ustanove i dalje bilježe dospjele obaveze starije od 180 dana u iznosu od 418 milijuna kuna, odnosno 21% ukupnih dospjelih obaveza na 31.12.2015. i čak 114 milijuna kuna dospjelih obaveza starijih od 365 dana. Sanacija bolničkih ustanova, dakle provedena na temelju, temeljni zakon, Zakon o sanaciji za promjenu upravljačke strukture znači htio je učiniti da te ustanove se saniraju, da se potpuno restrukturiraju i da uravnoteženije dalje posluju. Ovim zakonom upravljačka prava zdravstvenih ustanova su prešla na sve lokalne samouprave osim za Kliničku bolnicu Sveti duh, Opću bolnicu Gospić i Opću bolnicu Ogulin. Ono što su pokazatelji, znači nalaza Državne revizije pokazali ni jedan od osnovnih ciljeva Zakona o sanaciji nije ispunjen. Dakle, ukupne dospjele obaveze na 31.12. u odnosu 2012. u odnosu na 31.12.2015. su za 15,32% više negoli na početku sanacije. Znači, dugovi su veći za 15% za kliničke bolnice u Hrvatskoj. Ukupne dospjele obaveze općih bolnica su manje za 34% a kad se to sve zajedno sve bolnice u Hrvatskoj sve zajedno, znači osim specijalnih kad se kaže koliki je tada bio dug u odnosu na sada to je smo 7 i pol posto manje, a utukli smo tri i pol milijarde kuna. Dakle, potrebno je napomenuti da bolnice nisu u potpunosti bile restrukturirane tokom ovog perioda i nisu dovedene u poziciju da mogu poslovati. Istina, izlaskom iz HZZO-a iz Riznice situacija se ipak počela popravljati i mi i dalje smo za to apsolutno da HZZO mora biti izvan Državne riznice. Većina bolnica je počela poboljšavati svoje rezultate, usporila je generiranje novih obaveza ali nedovoljno da bi mogli reći da je ostvaren cilj uravnoteženja prihoda i rashoda na godišnjoj razini. Dakle, ovi podaci upućuju na zaključak da Zakon o sanaciji nije ispunio svoj temeljni cilj, te da ga je samim tim potrebno staviti i van snage i bolnice vratiti osnivaču. Pred predstojeću vladajuću strukturu hrvatskog zdravstva postavljen je trenutno velik izazov. Kako riješiti desetljećima nagomilane probleme hrvatskog zdravstva koji i danas predstavljaju rupu od 2,1 milijarde kuna. A održati osnovna načela Zakona o zdravstvenoj zaštiti tj. osigurati dostupnost, kontinuiranost, sveobuhvatnost i solidarnost zdravstvene zaštite a imajući na pameti da je uveden Zakon o izvršenju državnog proračuna i Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Zaključno. Mogu reći da je kompleksnost zdravstvene politike Hrvatske izuzetno velika, sustav je bio i ostao podložan neprekinutom nizu reformskih zahvata i kao što je već navedeno troškovni su pritisci u zdravstvu dugoročni i vrlo opasni. Povezani su sa sve većim mogućnostima i očekivanja od zdravstvene zaštite sa nepovoljnim demografskim procesima. Znamo da naša populacija stari i znamo da je sve manje onih koji uplaćuju doprinose iz kojih moramo plaćati kompletan naš zdravstveni sustav. Učinkovit zdravstveni sustav podrazumijeva maksimalnu kvalitetu uz minimalne troškove. Ali, može li hrvatski zdravstveni sustav pronaći rješenje kako za ista sredstva dobiti više vrijednosti ili kako promjenom postupka dobiti istu korist za manje novca. Zaključno, jasno je da iz ovog proračuna ne mogu se vraćati dugovi. Jasno je da to ne možemo učiniti onom dinamikom kako bismo željeli. Nadam se da ćemo moći postaviti sustav ali isto tako još jednom kažem da se dugovi u zdravstvu mogu početi vraćati tek ukoliko počne rasti BDP odnosno kada obaveze koje proizlaze iz Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju prema kojem svake godine države uplaćuje za one koji ne mogu za sebe uplaćivati 2,1 milijardu kuna, a zapravo pravi iznos bi bio 4,24 milijarde kuna. To je ono što država zapravo ne uplaćuje HZZO-u. To je ono gdje mi imamo sve one grupacije našeg stanovništva, populacije za koje država treba plaćati po osnovi zakona zbog kojih ih je oslobodila. Dakle, još samo kratak osvrt na liječnike. Naravno, liječnici su nosioci našeg zdravstvenog sustava. I još jednom želim napomenuti protekla zdravstvena administracija nije ništa učinila u protekle četiri godine da to spriječi. Vi morate znati da je u protekle 4 godine za 15% opao broj specijalista u našim bolnicama. U 4 godine administracija nije povukla nitijednu mjeru kako bismo smanjili odlazak naših liječnika, a liječnici ne odlaze zbog malih plaća, odlaze zbog drugih razloga i nisu htjeli čuti u protekle 4 godine. Nadam se da ćemo sa ovom zdravstvenom administracijom moći imati malo drugačiji način razgovora, a ne samo negiranje da liječnici imaju pravo da sami pregovaraju o nekim svojim pravima. Dakle, trenutno nedostaje 2,5 tisuće liječnika, bolničkih specijalista i daleko smo u odnosu na ono koliko je potrebno na tisuću stanovnika kakav je prosjek u EU. Liječnici traže bolje uvjete rada, traže mogućnost da rade prema nekakvim europskim standardima dijagnostičko terapijskim smjernicama, da liječe naše pacijente prema onome što je jedan europski standard i da se humanije mogu boriti za neka svoja prava, pravednije napredovanje, mogućnost povlastica koje na neki način će ih opet ostaviti da ostanu u ovom našem sustavu. Ukoliko nas ne budu liječili hrvatski liječnici pitam se tko će? A oni su spremni otići. Kao što kažem nijedne kune više ne treba izdvajati za njihove plaće ali neke druge stvari treba drugačije promijeniti. Dosadašnja administracija o tome nije vodila brigu i nadam se da će to biti malo bolje i u ovom sljedećem periodu, bar se nadam. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo nekoliko replika. Prva je ona uvažene zastupnice Ingrid Antičević-Marinović.
Da kolegice, u pravu ste i ja to s ponosom ističem da je za vrijeme bivše vlasti Zadarska bolnica dobila 120 milijuna kuna. Ja se nadam da ćete vi kao zastupnica koja dolazi iz Rijeke priskrbiti to ako je potrebno i za riječku. I uvijek je kada je SDP-ova koalicija bila na vlasti Zadar dobivao najviše unatoč tome što se drugačije prikazivalo. Međutim, Zadar nikad nije dobio na štetu drugih nego dobio je ono što ga pripada. A zahvaljujući dobrom menadžmentu i upraviteljici sanacijskoj to je itekako vraćeno naime smanjenjem dugova. I svi ostali, ponovit ću, koji su mogli, a omogućeno im je da primjenjuju ekonomske postulate održivosti i rasta počeli su izvlačiti bolnice iz dugova. I tako je to i učinila, ja vjerujem da to vi jer to MOST snažno podržava nestranačke i stručne, tako moramo imati i u Zadru. Hoćete li je zaštititi? Jer to su mjerodavni objektivni podaci. Međutim, nažalost ovaj zakon mi nismo vidjeli, evo i sam ministar govori još nije nam predstavio svoj plan i program za zdravstvo, međutim imamo zakon koji nije prošao ni ono što treba proći po Poslovniku savjetovanje sa zainteresiranom javnošću nego ovdje mi raspravljamo o tome kako smijeniti sve a to nije dobro. Svaki put, ostavite one, pa dvoje troje koji su bili dobri. Mijenjajte ove druge, mijenjajte ih. Međutim, na zadarskoj Kalelargi već se, kaže tobože bit će natječaj, već se priča tko će biti da će biti ili dr. Dukić ili dr. Čulina. Živi bili pa vidjeli.
Odgovorit će uvažena zastupnica Strenja-Linić.
Drago mi je, ja sam imala informaciju da je Zadar dobio 55 milijuna, a dobro je da je 110 dobio iz lokalne zajednice. To je ono što je zapravo potrebno. … [[Upadica se ne razumije.]] Aha, onda je znači 55 milijuna kuna onda je točan moj podatak iz lokalne zajednice. Gledajte, kažete da je Zadarska bolnica uvijek dobivala više kad je SDP bio na vlasti. Ja ću se boriti da sve bolnice, i podržavat ću sve one da sve bolnice dobiju onoliko koliko na osnovu rezultata i na osnovu onoga koje su potrebe u smislu rekonstrukcija, poboljšanja dijagnostike i sve to što je potrebno u svakoj bolnici. Znači, u jednom određenom trenutku reći će se da je privilegirana neka bolnica. Ne, napravit će se dobar plan onoga što je potrebno za ulaganje i te bolnice će dobiti. Možda vi razmišljate o političkim smjenama zato što je to tada se desilo na početku sanacije. Ja sam uvjerena da ministar će itekako razmišljati o tome tko je dobro radio i tu će imati podršku. Znači, da onaj tko je dobro radio i tko pokazuje da može pozitivno voditi određenu bolnicu da takvi ravnatelji imaju mogućnost prezentirati svoj program i onda na osnovu svih ovih koji budu dali svoje programe izabere se kao netko tko je predložio i ima jasne pokazatelje da može tu bolnicu voditi dalje. Dakle, bit će javni natječaj i nakon toga nadamo se da će se birati oni, mi se za to zalažemo, oni koji će biti najkvalitetniji. Da li će među njima biti i dosadašnji ravnatelji ako je netko pokazao da ima tendenciju dobrog vođenja i na neki način hvatanja onog što se izgubilo u prvoj godini sanacije ja se nadam da će takvi ljudi itekako moći prezentirati dobar program i ostati i dalje ravnatelji, ali sada kao pravi ravnatelji a ne sanacijski.
Hvala. Sljedeća replika je uvažene zastupnice Ane Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Strenja, vi ste usporedili sada Zadar, koliko je Zadar, odnosno Zadarska županija, lokalna zajednica ulaže u bolnicu Zadar u odnosu na županiju i grad Rijeku u odnosu na KBC-ove. Ono što je bitno naglasiti da je KBC osnivač država, to je državna bolnica. Imamo ih Osijek, Rijeka, Split, Zagreb. To su bolnice u koje ulaže država. I moram ulagati država jer su oni osnivači. I moraju biti ulaganja potpuno ista a ne najviše u Zagreb. Ovo što se desilo u Rijeci i na što naša bolnica sliči, to znate vi bolje nego ja je sustavno zanemarivanje KBC-a Rijeka. Županija je osnivač svojih bolnica, talasoterapija Opatija, Crikvenica, Lovran i dom zdravlja. Niti jednu od ovih ustanova ja nisam vidjela u sanaciji. Znači da županija Primorsko-goranska jako dobro vodi brigu o svojim zdravstvenim ustanovama i tako treba ostati. Ukoliko postoji višak sredstava nakon što županija podmiri sve svoje obaveze, dapače, neka ih uloži i u KBC Rijeku. Ali prvenstveno onaj koji treba ulagati u KBC-ove jest država, ravnomjerno da svim ljudima koji žive bez obzira gdje u Hrvatskoj bude dostupno zdravstvo jednako a ne da imamo najbolje zdravstvo u Zagrebu a onda mi koji smo u ostalim dijelovima Hrvatske imamo takvo kakvo imamo. Evo ja se za to zalažem. I ja vas molim da me u tom smislu tako i podržite da nam bude svima jednako.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Strenja-Linić.
Jako volim ova pitanja i u ovim pitanjima jako puno puta sam istupala zato što ostavljajući da KBC npr. ovaj u Rijeci je netko koga treba financirati samo država smo došli u situaciju u kojoj je KBC sada, trenutno u kojem se nalazi što se tiče građevina. Riječka medicina je vrhunska medicina, itekako zamašaj značajan se dešava u zadnjih godinu dana otkada je ravnatelj koji izvlači bolnicu i to je svima evidentno. Ali isto tako mi je neshvatljivo i o tome sam nekoliko puta govorila da se ulaže u jednu županijsku ustanovu u kojoj se liječi samo 39% građana Primorsko-goranske županije, 50 milijuna kuna u 10 godina, 39% pacijenata iz županije Primorsko-goranske se liječi u psihijatrijskoj bolnici Rab. Županija uloži 50 milijuna a 5 drugih županija čiji su pacijenti u toj bolnici se ne uloži niti nula kuna. I onda imate vrhunsku ustanovu ali imate KBC sa oronulim zgradama, sa neadekvatnim sanitarijama itd.. Ne mogu prihvatiti da županije koje su financijski moćnije će ulagati u svoje ustanove koje će biti vrhunske županijske i opće bolnice a KBC na tom dijelu će biti itekako lošem stanju. Pogledajte u kakvom stanju je Osijek. Osijeku treba nova bolnica. osijek je u situaciji da žurno treba ulagati, sada ide veliko ulaganje, upoznata sam projektima sitnog, objedinjenog prijema. Znači mi moramo sasvim drugačije promišljati. Lokalne sredine koliko mogu trebaju ali ne trebaju privilegirati samo svoje ustanove nego i KBC-ovi su nečiji. Apsolutno dakle. Očekujemo onda i vašu jer vi ste na vlasti u Primorsko-goranskoj županiji da počnete malo drugačije promišljati KBC jer on nije ničiji, on je od svih nas i liječi pacijente iz 3, 4 okolne županije a ne samo Primorsko-goranske.
Hvala vam lijepo. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Strenja-Linić, evo budući, držim vas sada za riječ, malo prije ste rekli da ćete se osobno zauzeti za opremanje i podizanje razine kvalitete u svim bolnicama. Evo pozivam vas da odmah poslije ove rasprave razgovarate sa ministrom Nakićem da vrati projekt koji se financira iz EU fondova iz konkurentnosti kohezije za opremanje operacijskog bloka, centralne sterilizacije i dnevne kirurgije, dnevnih bolnica u općoj bolnici Virovitica. Natječaj je već bio u završnoj fazi. I ja ga isto molim a i vas molim da s njime razgovarate da se taj projekt nastavi jer to je jako bitno za opću bolnicu Virovitica. Ono što bih vam htio, vas upozoriti, vi ste rekli, vi ste spominjali ovdje političke dekrete, kada govorimo o ovom, bolničkom sustavu, općenito zdravstvenom sustavu ne možemo osim ove funkcionalne, racionalne sfere, ne možemo izbjeći i političku sferu. Vidite kada su, županijske skupštine su donijele odluku da bolnice idu u sanaciju. Znači njima to, one to nisu morale napraviti ako nisu htjele. One su to napravile. Čak je Županijska skupština Virovitičko-podravske županije s tim dosta otezala, na kraju je ipak donijela tu odluku jer je za županiju, preveliki su dugovi koji su se stvorili u toj bolnici i taj posao koji su prihvatili određeni ljudi, u ovom slučaju to je dr. znanosti, liječnica, moja kolegica Marijana Živko koja je svoju karijeru, sve što zna u životu stavila na kocku da bi se pozabavila s problemima te bolnice. I nakon toga, znate šta joj se dogodilo? Kamenom su je gađali na ulici zato što je župan Tolušić sadašnji ministar huškao ljude, govorio, kada govorimo o funkcionalnom spajanju, govorio da ona skupa samnom da smo mi grobari Virovitičke bolnice. I svaki taj proces, vjerujte mi kada govorimo o funkcionalnim spajanjima, kada govorimo o racionalizaciji troškova, kada govorimo o ukidanju određenih odjela kod ljudi izaziva strah. I onda pogotovo ako političari svojim neodgovornim izjavama to još više naglašavaju onda se događaju ovakve stvari. I još jedna samo situacija, nova zgrada bolnice izgrađena sredstvima iz poslovne banke i župan Tolušić u to vrijeme nije htio iz decentraliziranih sredstava uplaćivati taj iznos u bolnice zato što je sanaciju provodila država. Evo hvala, oprostite što sam prekoračio.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tulia Demetlike.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Cijenjena kolegice Strenja-Linić, u vašem govoru te rekli da županije, tj. jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave mogu više. Postaviti ću vam pitanje na osnovu čega to tvrdite. A ja ću vam reći samo da u Istarskoj županiji je prije 10 godina za sanaciju Opće bolnice u Puli županija digla kredit od 10 milijuna eura kojeg još dan danas vraća. Isto tako imamo Sporazum sa jedinicama lokalne samouprave i županijom kako izgraditi novu općinu, bolnicu i tu isto tako sufinanciramo. Ali vi kažete da možemo kao moćne županije još više. Mogli bi kad ona sredstva koja ostvarimo više završe u proračunu Republike Hrvatske a na mrvice nam se vraćaju. Znamo da Istarska županija stvara višak prihoda u fondu u zajedničkom proračunu Republike Hrvatske sa preko 800 milijuna i sad se postavlja pitanje odakle ako nam ostane onih 5% moramo mi upravo iz lokalne samouprave odvajati. Čak je i ministar rekao da moramo ulagati za dizanje vlastitih usluga našim građanima, ali zar nije već puno kad odvajamo i za hitnu medicinsku pomoć, za bolnice, za škole, za dvorane, za sve ono što je u ingerenciji države, a sada kažete da treba vratiti osnivačka prava. To je jedan oblik decentralizacije i ja ću to prihvatiti. Međutim, gdje su tu financijska sredstva koja se isto tako vraćaju, obaveze nam se vraćaju a financije ostaju i dalje u državi. Ja mislim da jednostavno ono što ste rekli da mogu više mislimo da smo došli već na sam limit odvajanja za ono što je zadužena država. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Strenja Linić.
Kolega … [[Govornica se ne razumije.]] ja se slažem s vama i zapravo i moja županija zajedno sa vašom još je jedna zapravo koje više daju u centralnu kasu od onog što se vraća. I znam za te vaše istupe i slažem se sa vama da je fiskalna decentralizacija isto tako nešto što nas apsolutno čeka, ali isto tako vam mogu reći kao što smatram da Pulska bolnica mora ići dalje i pulska bolnica je nešto nakon svih ovih godina i čekanja koja će jednostavno i smanjiti taj pritisak koji na Klinički bolnički centar u Rijeci i ima svoje mjesto i moramo dobiti i tamo modernu bolnicu samo je potreban još i bolji kadrovsko popunjavanje koji je isto tako veliki problem. Upoznata sam sa tom situacijom tamo. Ali isto tako vam moram reći da lokalne sredine su uspjele, jednim dijelom županije, ali i velike moćne firme na tom području mogle su i učinile su u nekim dijelovima Hrvatske jako puno u smislu pomoći i financijskog pokrivanja određenih dugova, odnosno opremanja nekih ustanova i mogu biti samo primjer. Takvih je primjera bilo i u Primorsko-goranskoj županiji ali je to išlo prema Talasoterapiji Opatija, pa je onda kupljen jedan vrhunski, magnetska rezonanca. Isto tako lokalne jedinice su potpisale ugovor, organiziralo se i kupili su vrhunsku mangnetsku rezonancu za Talasoterapiju Opatija. Može se ukoliko su te jedinice lokalne samouprave ipak kapacitirane da mogu jedan dio svojih sredstava donirati i to je onda dobro. Bolje nego da se pojedinačno plaća neka putovanja, opremanje jedne kuhinjice ili jednog manjeg odjela u nekim bolnicama. Može se ako se želi. Znači, jedinice lokalne samouprave potpisivanjem određenog zajedničkog sporazuma skupit jedna veća količina novca i onda kompletno učiniti nešto u većem iznosu jednoj zdravstvenoj ustanovi. Ja na to apeliram. Znam da su županije u kojoj su situaciji, znam da uplaćujete više u državni proračun, da je potrebno ipak jedan dio toga i da se vrati. Imate svu moju podršku i da pulska bolnica što prije se dovrši jer će to biti dobro za sve građane i Pule i okolice ali i cijele Istre koja sada najvećim dijelom gravitiraju KBC Rijeka.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Davora Penića.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Linić Strenja, rekli ste da ćete nekakvim nazovimo ih to administrativnim mjerama spriječiti odlazak liječnika iz Hrvatske, a da im neće dati nikakva materijalna prava. To je neka znanstvena fantastika. U vašem obrazloženju koji nije bio predmet današnje rasprave ali ste poentirali malo populistički, htjeli ste reći kao da ćete dati nama liječnicima nekakve privilegije. Da li se te privilegije odnose na plaću ili privilegije na položaj. Mi znamo da nismo u hrvatskom društvu privilegirani, nego da radimo za goli dinar. Da li ste mislili da ćete nam dati privilegiju ako napravite novi strukovni ugovor za liječnike kome su se na samu naznaku već sindikati svi suprotstavili. Moj savjet vam je da u raspravama potaknete raspravu o radnim pravima liječnika, o dežurstvima, o radu po pozivu, da se to pravično nagrađuje. Ali niste napravili raspravu, analizu koja struktura liječnika odlazi, koji su to liječnici. Jesu li to tek završeni liječnici ili gotovi stručnjaci. Ako su stručnjaci onda idu radi materijalnih prava, jer će dvije, tri godine u inozemstvu zaraditi ono sve što je zaradio u Hrvatskoj. Znači polazišna točka u analizi treba bit koja je struktura liječnika, koja je dobna struktura, da li su završili specijalizaciju ili prije. Ali je utopija da rečete da nekoga nećete nagraditi, a on nije riješio do nekih već značajnijih godina zrelijih nije riješio svoja prava u životu. Egzistenciju nije riješio.
Hvala lijepa. Samo da podsjetim. U Hrvatskoj nije dinar valuta nego kuna. Ali izvolite kolegice Strenja- Linić.
Bila je to moja opaska kao reakcija na ono što se počelo pričati a to nije današnja tema, ali ja vam moram odgovoriti. Jedino u našoj zemlji o pravima liječnika pregovaraju ne zdravstveni, znači sindikat kojim najvećim dijelom su pripadnici oni zaposlenici koji su ne zdravstvene djelatnosti. Znači, spremačice, tehničko osoblje i svi oni koji zapravo nisu zdravstveno osoblje. O našim pravima pregovara takav sindikat i to je ono što je apsolutno nedopustivo i zbog toga liječnici traže bilo koji način da o svojim pravima, znači način na koji će raditi, način na koji će napredovati, način na koji će biti organizirane smjene, način na koji će moći raditi izvan punog radnog vremena. To je ono o čemu žele liječnici razgovarati sa ministrom. A ne da o tome pregovaraju oni koji nisu uopće zdravstveni djelatnici. Da je bio outsourcing oni ne bi uopće imali svoj sindikat jer njih ne bi bilo u bolnici. I mi kao liječnici smo rekli ne, trebaju ostati u bolnici, spremačice trebaju biti naše, to su one koje dobro poznaju i znaju na koji način treba raditi u zdravstvenoj ustanovi. Ali njih je sada više. Vi morate znati da od, koliko, 80 tisuća zaposlenih u zdravstvu vi imate 7,5 tisuća liječnika. Mi nismo reprezentativni. Treba nas biti 20%. Dakle, liječnici ne traže povećanje plaća ali traže vremensko kadrovske normative da se zna koliko radimo. Nema liječnika koji ne radi prekovremeno u bolnici jer nema tko odraditi posao. Traže normalan način napredovanja, traže mogućnost da rade izvan punog radnog vremena. Ako ja mogu navečer otići na šank i odraditi 4 sata i bit će mi plaćeno, ne mogu kao liječnik odraditi 2 sata popodne negdje i da mi dozvole da na taj način poboljšam svoj status. Znači, liječnici ne traže veće plaće, traže normalan način napredovanja u našem sustavu, normalan način rada, normalnu satnicu i to sve. Odlaze mladi liječnici, odlaze liječnici sa svojim obiteljima i sa djecom, sa svojim suprugama i djecom znači odlaze da nastave svoj život u stranoj zemlji i da sve ono što su stekli u ovoj zemlji nastave davati nekim drugima. Ali ne odlaze laka srca, vjerujte mi znam te kolege. Prošle godine otišlo je u prvom kvartalu 60 mladih kolega 30 godina staro. To je strašno! Odlaze i neće se vratiti nego kao penzioneri. A mi to možemo određenim mjerama zaustaviti i nadam se da ćemo uspjeti.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ante Župana.
Kolegice Linić vi ste jednu zanimljivu tezu istakli na koju se referirao i kolega a to je da nije primarni motiv liječnika plaća koliko neke druge okolnosti koje ga potiču da napušta našu zemlju. Naime, na tragu toga bio je projekt Svjetske zdravstvene organizacije koji je komparativno još tada u Jugoslaviji razmatrao na razini distrikta, a distrikt to je tada Jugoslaviju predstavljao grad Zadar, odnosno Općina Zadar sa svojim otprilike okvirom koji se tada razmatrao. I utvrđeno je da je naše zdravstvo tada konzumiralo liječnika per capita 4 do 5 puta više nego u ostalim zemljama, a ne sa nužno boljom zdravstvenom zaštitom. Što to zapravo znači? Više od nas jedino je konzumirao Sovjetski savez, duplo više nego mi, a najviše Kuba jer su imali u svakoj ulici liječnika. Što to znači? Da je liječnik bio i toga se jednim dijelom možda tragovi po inerciji vuku, liječnik je bio uporište ideologiji. Njega se moglo trošiti koliko hoćeš … [[Govornik se ne razumije.]] i podijelile narodu. A zašto, kako i gdje? Najčešće mi to dobro znamo kolike smo radili administrativne poslove koje je mogla osnovna škola obavljati. Mi to znamo da smo radili poslove medicinske sestre pa skoro dio poslova koje koliko i one naše stručne za koje smo usko školovani. Ja se s vama slažem ako bi se pravilno destilirao rad liječnika u najužem, najstručnijem smislu pravilno rasporedio da bi se tu našla velika rezerva gdje bi liječnici sa više zadovoljstva radili i vjerojatno i sa boljim nagradama.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Strenja-Linić.
A ovdje sam izostavila još jedan veliki segment a to su zdravstveni drugi djelatnici, to su medicinske sestre koje u jednom velikom broju također napuštaju. Preskočila sam to ali to je jedan bitan dio. Zdravstvena birokracija i sva ona papirologiju koju zapravo i sestre i liječnici sad odrađuju naravno da se može prebaciti i intencije su prema tome da se smanji i da odrađuju oni koji nisu zdravstveni djelatnici. Ali isto tako smatram kao što sam rekla u ovom trenutku 1000 liječnika je predalo papire i ti papiri će biti riješeni jer se moraju platiti određene takse, ima određeni postupak dok se dobiju svi certifikati da se može otići vani. 1000 liječnika predalo je papire. Mi ih još uvijek možemo zaustaviti. U Rijeci je nedavno spriječeno da ode onoliko anesteziologa koliko da je otišlo bi kompletno bio jednim većim dijelom stao redovni program operacija i spriječili smo omogućavajući da mogu raditi izvan svog punog radnog vremena. Dakle, postoje određene mjere koje mi možemo, zdravstvena administracija može odmah napraviti, pomoći i sestrama i liječnicima da učine nešto kako bi oni mogli sa većim zadovoljstvom raditi da ne bi bili toliko premoreni. Rekla sam nema sestre i nema liječnika koji ne radi prekovremeno. Zašto? da bi uopće ovaj naš sustav mogao izdržavati. Ali svi volimo svoju zemlju, želimo ostati u njoj, želimo liječiti naše ljude, samo želimo da se taj rad prepozna, a ne da se samo PR metodama od jedne do druge predizborne kampanje udari po zdravstvu pa se kaže treba liječnike penalizirati pa treba sestrama onemogućiti daljnje doškolovanje i takve stvari. Jer sad imamo vrlo nizak postotak onih koji imaju višu školu, ali im to i ne omogućavamo itd. Nadam se da ćemo naći mogućnosti da to poboljšamo.
Hvala lijepo, posebno na ovom zadnjem. Jer ne smijemo zaboraviti da Hrvatskoj nedostaje 12 000 sestara. A o tome se rijetko govori. No, sada će u ime kluba HDZ-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa zapravo sam imao jedan drugi koncept rasprave ali rasprava dosada me natjerala na to da promijenim koncept svoje rasprave u ime kluba sjećajući se ili prisjećajući se Lincolnove izreke "Neke ljude možeš lagati neko vrijeme, a sve ljude ne možeš lagati sve vrijeme. E sada, ja ću ovdje pokušati da evo ovdje oni koji žele prikazati neke sanacijske upravitelje kao uspješne, ja ću pokušati evo da vas i vas zastupnike iz SDP-a vaši ne mogu obmanjivati sve vrijeme. Dopustim da vas obmanjivanju jedno vrijeme ali da vas sve vrijeme obmanjuju pokušati ću vam sada objasniti. S time ću i početi. Heroina Domovinskog rata Vesna Bosanac koja je smijenjena i koja je etiketirana da je nesposobna ravnateljica herojske, junačke bolnice u Vukovaru. Stavljena je, ne znam je li dama ili gospodin, stavljen novi sanacijski upravitelj. E sada pogledajte, kada je ministar postao gospodin Rajko Ostojić, i mislim da je to i tu se zapravo zdravstveni djelatnici slažu, to je jedno od najcrnijih perioda hrvatskog zdravstvenog sustava ta dva 2012./2013. I treba reći i ovdje, drugo mi od toga ne bježimo da je Varga učiniti neke dobre stvari. Ja i kolega Mrsić smo nekoliko puta razgovarali i ja sam bio nesretan što on nije bio ministar zdravstva jer sam uvjeren bio da bi bio bolji ministar zdravstva. Sjetite se Rajko Ostojić je išao u borbu za gradonačelnika a ministarstvo mu je bila druga liga. Ali dobro, vratimo se na heroinu Domovinskog rata a ni to vas nije spriječilo da je degradirate na umjetni način. Kako? Kada sam ja otišao ili kada smo izgubili izbore, kada je pobijedila SDP-ova Vlada Vukovarska bolnica je imala proračun 8,6 milijuna kuna i to joj je bilo dostatno da podmiruje svoje obveze bez stvaranja novog duga. Što radi nova ministarska, odnosno zdravstvena administracija? Smanjuje, pazite ovo sada, čujte ovo dobro a poglavito vi koji želite neke sanacijske upravitelje prikazati da su uspješni. Smanjuje proračun Vukovarske bolnice sa 8,6 na 5,2 milijuna kuna. Znate koliko je to? 39%. Vesna Bosanac, heroina Domovinskog rata dolazi u situaciju da ne može isplatiti plaće samo jer joj fali milijun kuna. Što radi? Svaki mjesec diže kredit kod HPB-a, odnosno PBZ-a ili bilo gdje, ili pozajmicu da može isplatiti plaću. I na tom proračunu je drže godinu dana. Vesna Bosanac, heroina Domovinskog rata, za godinu dana, naravno stvara novi dug od 40 milijuna kuna. Onda ide Zakon o sanaciji, bartolomejska noć u zdravstvenom sustavu. Zato sam rekao da ću … … [[Upadica se ne čuje.]] ja tako govorim, ja znam, vi stavite čep ali ja sam tako. Mislim ne možemo mijenjati način. E sada, dolazi bartolomejska noć ponovno u zdravstvenom sustavu. Svjedok jedne bartolomejske noći u zdravstvu je današnji predsjednik Sabora kada su 2001. u jedan dan smijenili 1018 ljudi sa rukovodećih funkcija u zdravstvenom sustavu. Pa ne možemo reći da 1018 ljudi da su ama baš svi bili nesposobni. Druga bartolomejska noć dolazi 29.11. na dan bivše Republike Jugoslavije valjda, pa su smijenili s ovim zakonom 217 ljudi iz zdravstvenog sustava. E sada opet se vraćam na Vesnu Bosanac. U godinu dana ta žena, heroina Domovinskog rata, pa naravno kada joj je smanjen proračun morala je napraviti novi dug od 40 milijuna kuna i smijenjena je zato što je nesposobna. Ne štujući ni sve što je ta žena prošla u Domovinskom ratu i uspješno vodila Vukovarsku bolnicu. Dolazi sanacijski upravitelj. Znate šta se sada dešava? Vraća se proračun. Vraća se proračun sa 5,2 milijuna kuna na 8,3 milijuna kuna i Vukovarska bolnica pod, ali pazite pod sanacijskim upraviteljem sada dobro funkcionira. I to je taj uspješni sanacijski upravitelj koji je umjetno stvoren i Vesna Bosanac smijenjena. Sanacijski upravitelj, Vlada Republike Hrvatske je sanirala Vukovarsku bolnicu, govorim Vukovarska bolnica, ali tako je 90% bolnica koji su ušli u proces sanacije. Sanirana je, tada je Vesna Bosanac, istina napravila zbog tih uvjeta poslovanja dug od 35 milijuna kuna, sanirano je tih 35 milijuna kuna duga. Znate koliki je danas dug Vukovarske bolnice? 40 milijuna kuna. Govorimo o uspješnom sanacijskom ravnatelju. Svjedok druge bartolomejske noći u zdravstvenom sustavu je i sadašnji ministar kojemu ste sa 23 milijuna kuna smanjili proračun na 19 milijuna kuna, gotovo 20% i onda očekujete da će Dario Nakić, tadašnji ravnatelj Zadarske bolnice biti uspješan. Pa ne može biti uspješan. Kada vraćate proračun, slušajte, ne dajte da vas lažu, vas iz SDP-a, vasi, ne dajte da vas lažu sve vrijeme, sve ljude, sve vrijeme, ne dajte. Ja ću vam otvoriti oči danas. Dakle kada dolazi sanacijska upraviteljica vraća se proračun koji je imao i Dario Nakić kada je bio ravnatelj, kada sam otišao ja i koji nije stvarao nove obveze. To su uspješni sanacijski ravnatelji. U prošlogodišnjem razdoblju, ja mislim da se tu ono što je bitno, struka se u tome slaže, je obilježila, zdravstveni sustav su obilježila smanjenje doprinosa o čemu je govorila i gospođa Ines Strenja-Linić, centralizacija zdravstvenog sustava, izostanak socijalnog dijaloga, ponižavanje zdravstvenih radnika i bujanje lista čekanja. Najcrnje razdoblje zdravstvenog sustava je '12.-ta i '13.-ta, reći ću opet, ministar Varga je, naravno i ja i Šuker smo se borili oko toga u riznicu, izvan riznice, ali to su bile ravnopravne rasprave ali Varga je napravio, još jednom naglašavam dobre stvari, neke dobre stvari u zdravstvenom sustavu. Pa da mi nismo radili tako govori evo i … [[Govornik se ne razumije.]] primjer u Primorsko-goranskoj županiji u Rijeci. Kada sam ja postao ministar tamo je ravnatelj bio Haller kojega sam ja naslijedio iz SDP-ove Vlade. Je li tako? Došao sam tamo, vidio uvjete poslovanja, neki se slažu, neki se ne slažu ali ja sam se u tom trenutku složio i kao ministar i čini mi se da je vodio dobro zdravstveni sustav tada i ja sam ga ostavio. Pa jel' to najbolji primjer da nismo radili ono što ste vi radili 2001., odnosno što ste vi radili 2012. godine donošenjem ovog zakona. Dopune ovog zakona, pa zapravo govore i o sljedećoj činjenici. Vaš ravnatelj Pulske bolnice je rekao kada je donesen ovaj zakon u Vladi i ministarstvu nisu napravili analizu zašto su nastali toliki dugovi zbog loše utvrđenih limita. To je ovo što sam ja govorio prethodno. Dakle, vaš ravnatelj Pulske bolnice kojega je by the way također nismo dirali, je rekao da su dugovi nastali zbog loše utvrđenih proračuna. Ti loše utvrđeni proračuni su bili na način smanjeni umjetno samo da bi se moglo optužiti. Koga? Jer je najveći broj županija držao HDZ kako bi smijenili HDZ-ove ili ne samo HDZ-ove već one koji su imalo bili blizu demokršćanstvu kako bi ih se proglasilo neodgovornim, stvaraju nove dugove, smanjili su im kao što sam rekao proračune, stvorili su naravno novi dug. Nema toga tko u takvim uvjetima ne bi stvorio novi dug i naravno pod tom krinkom su ih i smijenili. Kažete da je ovaj zakon rekao je to već i netko ovdje, da je ovaj zakon napravljen samo iz razloga da se maknu sanacijski upravitelji i sanacijska vijeća. A evo otkrit ću vam jednu malu tajnu. Ja i ministar, ministre što čekaš sa ovim smjenama? To su nesposobni ljudi koji su bez javnog natječaja samo pošalji mi molim te, znam ja, ja sam duboko tu, koji pošalji životopis nebitno tko si i što si, a to ću kasnije reći, nebitno tko si i što si postaješ sanacijski upravitelj. Pa ja sam rekao ministru ministre što čekaš sa ovim dijelom nesposobnih sanacijskim upraviteljima. Veli da, pazi onda bi bili isti ko i oni i u pravu je. Pa da je to htio imao je sve … [[Govornik se ne razumije.]] da smijeni kao i vi u jednoj noći 217 ljudi. Nije napravio to. Idemo u izmjenu zakona. Pitat će se nešto i župani koji se kod ovog zakona i imenovanja sanacijskih vijeća nisu pitali sada će se pitati župani, pitat će se osnivači, a usput rečeno ovaj je zakon i protuustavan i u suprotnosti sa Zakonom o lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Dakle, rekao je ministar. Nije polučio rezultat. Ja sam ga ispravio na odboru. Polučio je on itekako rezultat zbog kojeg je donijet ovaj zakon, jer su proglasili HDZ-ove ravnatelje nesposobne, umjetno nesposobne, a i promijenili su sve ono što su željeli promijeniti. Sad nešto o uvjetima kako su se imenovala sanacijska vijeća i sanacijski upravitelji. Dom zdravlja Gospić nisam dao Gospićku bolnicu i sad sam ponosan na to, nisam dao da ide pod sanaciju premda je gospićkoj bolnici sad kad je spominjem smanjen proračun za 38% i naravno da u ovom periodu su napravljeni nove obveze i novi dugovi. No međutim, dom zdravlja, e sad pogledajte ovo, pogledajte te kadrove koji su bogom dani što se tiče SDP-a. Sanacijski upravitelj Doma zdravlja Gospić imenovala je jedna gospođa, neću joj spominjati ime, ekonomistica, drži vodu. Hajmo reći ovako, nije bila ni loša, pa drži i to vodu. Znate kad je smijenjena? Kad je Nikola Maras, predsjednik SDP-a grada Gospića došao ravnateljici i rekao molim te lijepo sutra se učlani u SDP. Ona nije htjela. Znate zašto nije htjela? Veli ne mogu, nemam vremena. Zašto nemaš vremena, gdje si sutra, nedjelja je? U crkvi sam nedjeljom. E nije imala vremena. Znate što se desilo u ponedjeljak? Smijenili su je, svoju. Provjerite. Provjerite sa Nikolom Marasom predstojnikom Gradskog odbora HDZ-a ili sa gospođom neću joj reći ime, SDP-a pardon, SDP-a ili sa gospođom koju ste vi imenovali i koju nije, hajde reći ću to ekonomistica nije bila loša. Znate tko je sad na čelu Sanacijskog vijeća? Ne omaložavajući, ne nije Nikola Maras nego žena inženjer prometa, uz moje duboko poštovanje prema njezinoj struci. Dakle, u vrijeme kada se borimo sa razno raznim problemima zdravstvenog sustava ja razumijem da vi kod mene niste imali boljeg kadra zdravstvenog ili nekog drugog pa ste evo jedva našli nekog intelektualca koji je u SDP-u pa i inženjer prometa, sanacijski upravitelj Doma zdravlja u Gospiću. E to je taj kadar koji je perjanica SDP-a i vladajuće koalicije kao sanacijski upravitelj. Bilo je u ovom periodu negdje oko tri, kad sam rekao ovo da je obilježilo razdoblje ove Vlade ponižavanje zdravstvenog kadra. Ines je rekla, dakle kolektivni ugovor ide bez razgovora, pregovora sa liječnicima. I ne samo to. Sjetite se što se desilo predsjedniku Sindikata liječnika. Pazite nakon 25 godina otvorili su mu tamo neki slučaj i procesuiran je, samo zato jer se pobunio, jer je digao liječnike u štrajk. Sjetite se izjave. I ja sam rekao tada, ministar zdravstva tadašnji je morao nakon toga dati ostavku. Jedan od ministara u Vladi Zorana Milanovića je rekao neće nam liječnik, a pazite to se ne tiče mene ili nas ili vas to se tiče sviju liječnika u Republici Hrvatskoj koji su razne političke provenijencije. Rekao je ministar Linić neće mi više i zato je položaj zdravstvenog osoblja nikad lošiji nego u toj dvanaestoj i trinaestoj. Rekao je neće mi liječnici više krasti državni proračun. I Ministar zdravlja šuti na osnovu toga, šuti. Pa on treba reći ili ispričat se zdravstvenim djelatnicima, jer ja sam ga tada pozivao da se ispriča zdravstvenim djelatnicima, da kaže da tome nije tako ili nek se makne. A nije rekao. Zašto nije rekao A? Zato jer je dopustio ministru financija tada Liniću da mu vodi zdravstveni sustav i nije se bavio zdravstvenim sustavom, kao što je rekao netko tada, skakao je tada oko nekih ljudi kao vjeverica. Dame i gospodo, ministre mislim da je ovo dobra odluka, mislim da je ovo odluka koja će ipak ponuditi prave ljude, ljude koji znaju nešto o zdravstvenom sustavu i ljude koji će držati pod kontrolom zdravstveni sustav a to je da ne stvaramo nove obveze. A bit će borbe naravno sa starim obvezama. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je zamašan broj replika pa krenimo od početka. Prva je ona uvaženog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege uvažene zastupnice i zastupnici. Pa mene evo sam uvod kolege Milinovića ponukao da se javim za repliku. Naime, pojedine ljude možeš obmanjivati neko vrijeme, ali sve ljude ne možeš obmanjivati sve vrijeme. Upravo ova današnja rasprava kolegica i kolega iz bivše Kukuriku koalicije ide u smjeru obmanjivanja hrvatske javnosti, a to mogu i dokazati na sljedećem primjeru, a to je Opća bolnica u Varaždinu. Naime, još 25. travnja 2009. godine je potpisan Sporazum o sufinanciranju projekta dogradnje i adaptacije zgrade kirurgije Opće bolnice Varaždin i hitnog bolničkog objedinjenog prijema. Od 2009. godine Varaždinsku županiju vode Kukuriku dužnosnici, prošle 4 godine bivšu Vladu vode Kukuriku dužnosnici i u sve to vrijeme nije bilo 110 milijuna kuna da se počne izgradnja Varaždinske opće bolnice odnosno dogradnja zgrade kirurgije. I sada nakon 7 godina županijske Kukuriku vlasti 4 državne netko stoti je kriv za odlazak liječnika, za pad standarda pacijenata Opće bolnice Varaždin, nebrige za Varaždinsku županiju i da ne nabrajam dalje. Stoga apeliram na kolege iz Kukuriku koalicije da se javno izjasne po ovom pitanju nebrige i neizgradnje kirurgije Opće bolnice Varaždin. Hvala lijepo.
Evo odgovorit će uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Pa kao što sam i rekao oni su došli kada su preuzeli zdravstveni sustav u poteškoće jer uistinu iz proračuna su izgubili milijardu kuna, doprinosima su izgubili 2,5 milijarde kuna i zdravstveni sustav u samo te dvije godine došao je do dospjelog duga čak negdje oko 10 milijardi kuna. I onda, vi ste i svjedok kada smo razgovarali o procesima odnosno mogućnost investicije u vašu bolnicu koja je bila pod vlašću SDP-a i Kukuriku koalicije da nismo, mi smo iks puta razgovarali ja kao ministar i vi kao jedan od ljudi koji su zaduženi za provođenje na neki način politike tamo nismo radili nikakvu razliku između vaše županije, bez obzira što niste bili na vlasti, i bilo koje druge ajmo reći neke HDZ-ove županije. No međutim, valjda samo zato što sam ja bio inicijator i zajedno s vama inicijator određenih projekata u vašoj bolnici valjda samo zato, nema drugog razloga, to je bio jedini razlog zbog čega je Vlada njihova bez obzira što su njihovi tamo bili na vlasti stopirali te i takve procese. Nadamo se da će doći u zdravstvo neko bolje vrijeme i da se neće gledati usko stranačke interese kada je u pitanju zdravstveni sustav.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Milinović ja ću se isto nadovezati na vaš dio gdje ste govorili o laganju. Mi već dva mjeseca slušamo o uspjesima bivše SDP-ove vlasti ovdje u Saboru, narod ih je za te uspjehe nagradio oporbenim statusom a vidjeli smo da je Državna revizija za te uspjehe dala velik broj negativnih mišljenja. Danas slušamo i dalje njihove uspjehe u zdravstvu, a u tome su sudjelovala dva ministra – Rajko Ostojić i gospodin Siniša Varga. Ja osobno pamtim Rajka Ostojića po tome što je imao uspješan master plan u zdravstvu kojeg su za nas Hrvate napravili Francuzi koliko se sjećam za samo 200 tisuća eura. I kad su ga trebali primijeniti shvatili su da im se pokvario digitron, da umjesto uštede od 400 milijuna kuna da taj master plan stvara gubitak od 2 milijarde. Taj bolji digitron imao je gospodin Siniša Varga. On je bio isto iz SDP-a i zato što je imao ispravniji digitron on je postao novi ministar. Iz svega nakon nekoliko mjeseci on je rekao onu čuvenu rečenicu spasili smo hrvatsko zdravstvo. Ali da ne ostane samo na tome onda je utvrdio imamo bolje zdravstvo i od Švedske i od Njemačke. I naravno u sklopu toga slijedio je egzodus Hrvata prema Švedskoj i Njemačkoj i velik broj naših doktora da im poprave valjda taj njihov lošiji zdravstveni sustav. I sad čekamo iz oporbe da za ovaj dug od 4 milijarde utvrde, a valjda će to tokom dana biti, da je to nekakva razina statističke pogreške koja se desi jednostavno uslijed velikih uspjeha. A kako su kadrovirali svjedoči nedavna izjava Milanovića, kaže: "Cupkao je oko mene kao vesela vjeverica. Dobio je sve i u stranci i gore na Rebru, što god je htio." Sva sreća da se pojavio gospodin Baldasar i nedavno utvrdio da je u SDP ušao Goebbels. Ja tvrdim da je Goebbels za njih mala beba.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Pa da se imaju s čim hvaliti najvjerojatnije bi dva bivša ministra bila ovdje. To je najbolji pokazatelj zašto nisu ovdje. Jer uistinu nemaju se s čime pohvaliti a ponovno naglašavam, poglavito 2012., '13.. Pa kada je ovaj zakon donijet onda je njega predstavljao Ivo Jelušić. I evo ja sam skinuo fonogram, veli istina Bog ovaj zakon donosimo samo zbog zdravstvenog sustava. Dakle ni tada tadašnji ministar Rajko Ostojić nije se usudio doći ovdje jer je morao tada objasniti 10,5 milijardi kuna duga koji je povećan u roku 2 godine. Danas opet naglašavam ministar Varga bi mogao se ovdje braniti jer je opet naglašavam napravio neke dobre stvari. Ali je teško bilo ispraviti sve ono što je upropašteno prije nego što je on došao na tu funkciju. A sjetite se zapravo odnosa između dva glavna čovjeka u zdravstvenom sustavu. To je direktor HZZO-a i ministar. Nisu pričali. Pa zdravstveni sustav ne može pod takvim uvjetima jednostavno opstati i ne može funkcionirati. I tada je Ivo Jelušić, ni njega nema danas, vidite svi koji su bitni, Mirando je ovdje, on je imao tada problema sa 14 milijardi kuna nedostatka u mirovinskom sustavu za isplatu mirovina, ali MIrando Mrsić je danas govorio o sanaciji, odnosno o izmjeni i dopunama ovoga zakona. No međutim, moram i pohvaliti Ivu Jelušića tada je rekao, ipak je taj čovjek vizionar i čudi me da kome se Ivo Jelušić priklonio sada Ostojiću ili, zapravo Komadini ili, pa pitam sam sebe, kome se priklonio je li on vizionar, Ivana poslušate me zašto. …/Govornici govore u glas./… Dobro, znam da nije, gledajte ali on je vizionar, ona je vizionar [[Upadica PREDSJEDNIK: Hajmo malo diskusiju…]] pa zato mislim onaj kome se on priklonio taj će pobijediti, oprostite gospodine predsjedniče samo da završim. On je rekao, pomalo se bojim, mi ćemo ovdje nešto napraviti a onda nam ljudi neće dati povjerenje i izabrati će HDZ. Vidite da je vizionar bio 2012. Zato pitam kome se priklonio.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo slušamo cijelo vrijeme s jedne strane i s druge strane tko je kriv za stanje u zdravstvu. Opet ću ponoviti da je ustavna kategorija da svi građani RH imaju istu, pravo na istu zdravstvenu zaštitu, iste zdravstvene usluge. Nažalost kolega Milinović vi znate dobro, kao bivši ministar da to tako nije. Da nije ista zdravstvena zaštita u Cetinskom kraju jer ste bili ministar a nije ista u Dubrovačkoj i Ličko-senjskoj županiji. Cetinska krajina ima 50 tisuća stanovnika i nema dom zdravlja nego ispostavu. U Dubrovačko-neretvanskoj županiji imamo 4 doma zdravlja koja su također u vlasništvu županije. I naravno da treba decentralizirat sredstva na županije. A naravno i tada ide po političkom ključu prema periferije ispostavama. Pa tako Cetinski kraj, Dom zdravlja Sinj sada ispostava od 2002. godine jer niste vi to promijenili ono što je Andro Vlahušić napravio pa i on … [[Govornik se ne razumije.]] doma zdravlja. Vi ste ga naslijedili pa vi ste ostavili sebi 4 doma zdravlja i status bolnice i drago mi je. Međutim, sredstva decentralizirana ne dođu u ispostavu Sinj. Zbog čega? Zbog čega Cetinska krajina 50 tisuća stanovnika više od Like nema pravo na zdravstvenu zaštitu istu kao u Ličko-senjskoj županiji, kao u Dubrovačkoj, Neretvanskoj, kao u Zagrebu? Naravno nemamo bolnicu. Zbog čega mi moramo prosvjedovati? Zbog čega naše žene ne mogu na ultrazvuk dojki. 6 mjeseci čekati da se upišu i ako se ne upišu obole, i dotle umru dok uopće dođu na red a nemaju sredstava da putuju jer im putni troškovi nisu omogućeni do 50km. Kaotično je stanje u zdravstvu. I zato bih molio i jedne i druge da prekinu pričati HDZ, SDP nego da pričaju o problemima zdravstva naših sugrađana. Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Kolega Bulj, istina je, istina je svi po Ustavu imamo pravo na jednaku zdravstvenu zaštitu ali u naravi to izgleda, spominjali ste često puta Ličko-senjsku županiju, koliko ljudi iz Ličko-senjske županije odlazi ili u Rijeku ili u Zagreb kada ne može taj nivo zdravstvene usluge dobiti u svojoj matičnoj ustanovi i to je normalno. I putovanja i migracije pacijenata u Hrvatskoj su normalna. Netko je ovdje spominjao višak bolnica u Hrvatskoj. Ja mislim da ih nema, ja sam to govorio i kao ministar, nema više bolnica u Hrvatskoj. Neke bolnice koje, Ines je govorila od 15, 20-ak km trebaju se samo usko specijalizirati za određeno područje. Ali u Hrvatskoj postoji, ako bi Miro Bulj mogao saslušati mene a ne gospođu Sobol, dakle a manjak bolnica u Hrvatskoj postoji i ja sam u to uvjeren. Evo pogledajte primjer. Split, Mirando to smo i nas dva nekada razgovarali. Dakle, Split-Dubrovnik 200km. Između Splita i Dubrovnika nema bolnice. Ja mislim da koncept novog bolničkog ustroja mora itekako uzeti u područje i vaša područja ali reći ćemo poglavito ova područja gdje je 100km najbliža bolnica. Dakle između Splita i Dubrovnika kada ste negdje između 100km vam treba do najbliže bolnice. Evo i ministru za razmišljanje, to je onaj dole kraj da bi se u nekakvoj bliskoj budućnosti razmišljalo o izgradnji jedne opće bolnice sa 4 opća bolnica na tom području. A da vas podsjetim i ovo što je Miro govorio, tom području gravitira između 50 i 60 tisuća ljudi. Dakle, zamislite sada od tih 50 ili 60 tisuća ljudi jedan ako se razboli 100km mu treba do bolnice. E o tome načinu treba razmišljati a u tom kontekstu treba razmišljati naravno i o Cetinskoj krajini i o mojoj Lici.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Milinović potaknuli ste me na repliku kada ste spomenuli gospođu Vesnu Bosanac a u tom kontekstu sadašnjeg ministra gospodina Nakića jer je isti bio model smjene jednog i drugoga a to je najprije u godini dana smanjili limite, smanjili prihode bolnice, onda jasno posluješ sa gubitkom i nakon toga slijedi smjena. Ja se sjećam kada ste na Vladi, na Užem kabinetu 2008. ili devete godine to je bio rasprava o vašoj reformi, kada ste govorili o potrebnim iznosima za pojedine bolnice i tad se otprilike na razini Hrvatske po bolnicama podizali limiti, odnosno proračuni sedam, osam, devet posto je bilo na razini Hrvatske. A sjećam se zbog toga što je tada bila u pitanju i bolnica moja u Dubrovniku iz koje ja dolazim, s kojom je upravljao tada i ravnatelj bio gospodin Andro Vlahušić koji nije dolazio iz redova Hrvatske demokratske zajednice to vi jako dobro znate. I tada niste gledali tu stranačku obojenost, nego je upravo Dubrovačka bolnica u toj reformi prošla najbolje i njezin se limit povećao negdje oko 15%. Prema tome, to sam samo htio reći kad govorimo o tome koliko i na koji način vodimo računa o doista interesima bolnice ili partikularnim stranačkim interesima. I druga stvar koja nam je ostala danas iz ove rasprave, a nije, nismo je, samo smo je čuli čini mi se, a nismo na nju reagirali, podatak kojega je iznio ministar. Naime, meni je neshvatljivo da u vrijeme tehničke Vlade od 8. studenog do 22. siječnja da se u hrvatskom zdravstvu zaposli 800 novo zaposlenih ljudi, dakle u vrijeme kada Vlada ne bi trebala stvarati nove dodatne troškove i kad ne bi trebali zapošljavati i kad imamo tehničku Vladu i to mahom kako kaže ministar nezdravstvenog osoblja. Mislim da je to doista frapantan podatak. Ja nisam mogao vjerovati da je to točno, ali da u vrijeme inter regnuma između preuzimanja vlasti se zaposli 800 ljudi. Sve hrvatske županije čini mi se imaju oko 2500 i 600 zaposlenih. Mi govorimo o potrebi ukidanja županija, a u isto, odnosno ja to ne govorim, to se govori o potrebi ukidanja, to nije moj stav ja držim. Ali eto manje je, dakle u par, u mjesec i pol dana je u hrvatskom zdravstvu, u vrijeme kada nije još formirana vlast zaposleno trećina svih zaposlenih u hrvatskim županijama.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Što moram opet uzeti fonogram Ivo Jelušić, veli mi ćemo se ponašati racionalno, pazite ovo sad. Znači gotovo tisuću ljudi u vrijeme tehničke Vlade. nećemo zapošljavati nove ljude, nećemo zapošljavati svoje ljude, Hrvatsku ćemo stabilizirati. Evo to je iz fonograma prije dvije godine kada se donosio ovaj zakon. Istina, pa evo i bivšeg ministra financija kada zadnja sanacija zdravstvenog sustava je bila krajem 2000. 31.12.2008. godine milijardu kuna, jel' tako ministre, nešto malo manje, ali gotovo milijardu kuna. I proporcionalno smo sanirali sve zdravstvene ustanove u Hrvatskoj. Nismo donosili ovaj zakon, pa smo onda nakon toga sanirali pa rekli ovi su nesposobni, a ove koje saniramo su sposobni. Isto je tako bilo sa proračunima bolnica. Istina je, Andro Vlahušić je mene uvjerio da su njegova poslovanja Dubrovačke bolnice ta i takva. Bilo je i onih unutar moje stranke koji su rekli, daj Andri Vlahušiću manje da stvara nove dugove pa ćemo ga prozvati da je nesposoban kao što sad vi radite. Ja nisam tome podlegao. I dao sam tada limit najviši, najveće povećanje limita je bilo Dubrovačkoj bolnici. Ali što smo još radili? I tu je evo sadašnji predsjednik Sabora učestvovao u svim tim razgovorima. Sa svim upravama bolnica nije bilo ovo dođi ravnatelj Zadra, dođi evo ti koverta, toliki ti je proračun. Sve uprave bolnica su bile u ministarstvu ili mi kod njih, razgovarali o troškovima i nakon toga donesli odluku zajedno sa svim upravama bolnica od Pule, pa do Vukovara, zajedno sa njima na osnovu troškova bolnica donesti novi proračun i to je rezultiralo na veliku radost tadašnjeg ministra financija gospodina Šukera, deveta, deseta i jedanaesta nije bilo stvaranja novih dugova, a što govori da nije bilo sanacije jedine tri godine kada nije bilo sanacije u zdravstvenom sustavu jer smo postavili regularne uvjete poslovanja, a nakon toga sam ja imao pravo kao ministar reći onome tko je zadovoljan bio proračun, ako ne ostvari rezultate da je nesposoban. Evo hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ne bih ja replicirala da mene kolega nije prozvao sa govornice i rekao da kad je on bio ministar je u mom KBC-u Rijeci ostao gospodin Herman Haler na mjestu ravnatelja. Mislim kolega Milinović vi dobro znate da je Herman Haler član vaše stranke i naravno da ste ga ostavili, a ostale ste smijenili. Mislim Herman Haler ostao je i u vrijeme ove bivše vlasti na mjestu ravnatelja tako da nije baš točno da se bivša vlast ovim zakonom donesenim zakonom smijenila istog dana sve ravnatelje. Ne u jednoj crvenoj Rijeci ostao je HDZ-ov ravnatelj na čelu jedne tako važne ustanove kao što je Klinički bolnički centar. Ali ono što je pokazano 2015. godine je došlo do ipak promjene gospodina Halera sa mjesta ravnatelja i pokazalo se da se nisu generirali novi gubici u 2015. godini i da su se počeli vraćati stari dugovi. Pa sad možemo i vi i ja zaključiti možda kamo sreće da ste ga vi promijenili, a onda još kamo više sreće da smo ga možda mi promijenili 2012. Možda bi Klinički bolnički centar imao manje gubitke, a možda bi naši pacijenti imali bolju uslugu i možda bi danas Klinički bolnički centar bio bez dugovanja. Eto.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Nisam ja ovdje odvjetnik gospodina Halera. Ja mislim da nije dobro spominjati je li član neke stranke ili nije. Ja mislim da nije, a znam da nije HDZ-a, da nije. A je li bio SDP-a to ne znam, ali znam da ga je SDP-ova vlast postavila 2002. godine, 2000. godine da je postavljen. Ali doživio je istu sudbinu kao i svi, kao i svi ravnatelji do sada. Kada je 2012. određivan i proračun smanjen mu je proračun za 20% pa je onda kada je donijet ovaj zakon, dakle isto kod Vesne Bosanac pa je vraćen proračun, pa je sadašnji sanacijski upravitelj kojega ja štujem, poznajem i poštujem i mislim da je dobar, ja mislim da je dobar, kojemu je vraćen proračun i sad je on odjednom uspješan. I to je bila paradigma ponašanja SDP-a sukladno ovom Zakonu o sanaciji zdravstvenih ustanova koji je izričito donijet samo iz jednog razloga, da se smjene svi pod navodnike "nesposobni" HDZ-ovi ministri ili barem oni ravnatelji koji su imali u sebi onoga demokršćanskoga ili bilo čega što je naginjalo centru odnosno desnom centru.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Milinoviću najprije vam se zahvaljujem jer zaista na vašem govoru, pogotovo jednom dijelu jer najlakše je reći da ništa ne valja, ali samo onaj tko poznaje sustav i poznaje dobro o čemu govori može i svom političkom suparniku reći da je nešto bilo dobro. To ste vi uočili i rekli. Tako jednako se i ponaša gospodin Dražen Bošnjaković, od drugih to nisam primijetila pogotovo od nekih koji možda i ne znaju da time ustvari pokazuju i svoju veličinu i svoje znanje ali valjda će učiti i od vas iskusnijih. Međutim, imam primjedbu temeljnu na ovaj prijedlog zakona. Dakle, mi nismo vidjeli ni financijske projekcije, ni programe koji će biti u zdravstvu, osim što smo čuli, i toga se ljudi pribojavaju, da tko hoće neki malo veći standard morat će još dodatno platiti osim dopunskog. To je nešto što zabrinjava. Vjerujemo da se to ipak neće dogoditi. Međutim, vi kažete evo upravitelji sanacijski su došli bez natječaja, iako su oni bili dužni svoj sanacijski plan i program postaviti. Međutim evo, i ja vjerujem da mi vjerujete, primjerice u Zadru došla je sanacijska upraviteljica koju nitko od nas nije poznavao. Ja osobno kao zastupnica nisam je poznavala niti sam znala tko će doći. I sad vi meni objasnite kako to, to nije valjalo, jer jedina vam je zamjerka to jer po sadašnjem modelu možete one koji nisu radili bez obzira tko ih je imenovao smjesta smijeniti na temelju objektivnih pokazatelja. I to bi bio dobar način. S druge strane, sad najavljujete bit će sve dobro, u redu jer će ljudi doći sad po natječaju. Pa sad vi meni objasnite kako to u jednom Zadru cijela Kalelarga zna tko će biti a prije kad je postavljao ministar nitko nije znao pa ni ja. A sad svatko u gradu zna.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Što ljudi pričaju, ne znam. Ne znam što ljudi pričaju, a ovo što vi niste znali ja bih se na vašem mjestu zabrinuo. Vjerojatno niste onda bili u tom momentu bliski vrhu stranke ili bliski županijskom odboru SDP-a pa niste znali. Pričaju svašta. Pa jeste vidjeli kakvih je priča bilo sad za imenovanje ministra? Bit će ovaj, bit će onaj i onda iskrsne netko o kome nitko ništa ne priča. Tako da vjerujem da će i u Zadru kao i drugdje temeljem javnog natječaja i pitajući se osnivače, valjda će se nešto župan morati pitati, da će biti izabrani ljudi koji poznaju zdravstveni sustav, koji mogu ako budu izabrani u ponedjeljak ili u utorak odmah sljedeći dan mogu sjesti i raditi, kojima neće biti potrebno da se upoznaju sa zdravstvenim sustavom dva, tri ili četiri mjeseca kao što je to reći ćemo po pitanju Doma zdravlja Gospić. Dakle, danas zdravstvenom sustavu trebaju ljudi koji poznaju problematiku, koji su duboko u problematici i kojima ne treba nijedan dan da se uvede u to nego počne odmah raditi. A nisam rekao da će nakon ovoga teći med i mlijeko, zna to i ministar dobro jer se suočava sa dugovima koje mu je ostavila ova Vlada dospjelim negdje oko 2,5 milijarde kuna pa onda konsolidiranim još negdje oko zapravo sveukupno negdje oko 4,5 do 5 milijardi kuna. To ćemo znati kada budemo imali točne i egzaktne podatke što se tiče HZZO-a, bolnica općih i kliničkih bolnica i neće teći med i mlijeko, bit će krvi, znoja i suza dok ministar do 2018. godine uspije sanirati barem koliko toliko zdravstveni sustav. Ali ona primarna zadaća mislim da je primarna zadaća svima nama koji smo na ovaj ili onaj način vezani za zdravstveni sustav, mi koji radimo ili naši korisnici koji će rabiti zdravstveni sustav je da se ne stvaraju i da se zaustavi stvaranje novih obveza. Mislim da je to primarni cilj ministra.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Milinović točno ste u svojoj raspravi detektirali da postoji problem limita bolnica. Ali ću vas ja podsjetiti kad ste vi bili ministar isto niste baš pravično raspoređivali limite po pojedinim bolnicama a ostali ste upamćeni po tome što ste uveli nove modele financiranja zdravstvenog sustava koje ja neke podržavam, recimo porez na pušače. Ali ne podržavam da ste u jednom danu skinuli 364 tisuće ljudi koji su imali pravo na dopunsko osiguranje. Možda ste to zaboravili. Znači, neke stvari ste dobro napravili ali ni vi niste napravili svoj dio vezano na onu vašu prvu rečenicu kojom ste počeli diskusiju američkog političara, da prvo pođete od sebe da vidite što ste vi mogli napraviti a niste u poboljšanju sustava a što zamjerate novim kolegama ili starom ministru. To je poanta. Kad ste već pošli onda pođite od sebe. Znači, otvorili ste pitanje o kojem prvo treba razgovarati, da taj limit nije pravično postavljen. Rekli ste da je nepravedno da između Dubrovnika i Splita na 200 km nema bolnice. Ja se potpuno slažem i potpisujem to odmah. Samo je pitanje što će se raditi u Dubrovačkoj bolnici? Znači, radi teritorijalnog ustroja RH trebate neke ustanove koje su pogotovo Dubrovačka bolnica dislocirane i prometno izolirane, trebate im dati neki veći standard. a taj standard iziskuje veća sredstva, veći limit. Specijalna bolnica Kalos na otoku, jedna od rijetkih a smanjujte joj limit. Vi ste isto jedan dio limita bili smanjili jedne godine pa smo se pobunili. Tako da nije istina baš tako kako vi kažete. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Naravno, priznajem ja, bilo je grešaka i u moj reformi. Barem sam išao transparentno. Sjetite se ja kada sam krenuo sa reformama zdravstvenog sustava bilo je to jednog ponedjeljka, bilo je 3000 ljudi u Hypo centru, svi zdravstveni djelatnici Hrvatske su bili tamo i samnom razgovarali o reformi zdravstvenog sustava. A ne znam da li se sjećate a Ingrid se sigurno sjeća kada sam krenuo sa reformom zdravstvenog sustava htio sam to izdignuti iznad usko stranačkih interesa i rekao sam ovdje u Saboru spreman sam doći u političkim riječima osinje gnijezdo na Iblerov trg, predstaviti reformu i suočiti se sa vašim ljudima koji će voditi u oporbi brigu o zdravstvenom sustavu. I naravno, rekao sam, ne trebate vi doći, ja sam bio potpredsjednik Vlade pa da ne bi ispalo sada ja njih zove tamo. Ja sam rekao ja ću doći k vama na Iblerov trg, kumio sam Zorana Milanovića, tražio sam broj telefona da mu se javim da dođem na Iblerov trg sa svojom ekipom i da predstavim reformu zdravstvenog sustava. Ja mislim da je to potrebno i danas Hrvatskoj. To postoje zapisnici i nisu htjeli. Ja sam molio, rekao sam evo ja ću k vama doći gdje god hoćete, u osinje gnijezdo u političkom smislu te riječi Iblerov trg. Niste u pravu od 360 tisuća da je ostalo bez dopunskog, bez dopunskog nije ostao nitko, samo su dobili nove uvjete poslovanja a to ću vam samo na jednom primjeru reći. Ja sam tada imao plaću kao potpredsjednik Vlade negdje 19 tisuća, sa svim dodacima, ne znam, paušalima i ne znam s čime, 19 tisuća kuna. I plaćao sam dopunsko 50 kuna, ne, ne 70 je bilo tada. Moja teta iz mog rodnog sela Barlete imala mirovinu 1500 kuna, plaćala isto 70 kuna. Pa ja sam rekao ljudi moji, to nije normalno, da ja 70 kuna plaćam i da ona isto plaća 70 kuna. E onda smo mi koji smo imali plaću iznad 10 tisuća kuna plaćali 120 do 150 kuna mjesečno dopunsko a ta teta i razne tete koje su imale 1000 ili 2000 tisuće kuna plaćale su 40 kuna. E to je ta razlika. I onda su 360 tisuća ljudi dobili nove uvjete poslovanja. Jedan od tih ste bili i vi i ja i svi mi ovdje smo dobili nove uvjete poslovanja i mislim da smo malo plaćali 120 ili 130 kuna, mislim da smo trebali čak 200, 250 i kroz to smo dobili 2,5 milijarde kuna novih sredstava iz našeg džepa. Slažem se sa time.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine Milinoviću, rekli ste u vašem izlaganju da je ministar zdravlja Dario Nakić ukoliko je to želio mogao smijeniti sve sanacijske upravitelje upraviteljice u roku od 24h. Ja ću vam pročitati što je ministar izjavio samo 2 dana nakon što je ovaj Hrvatski sabor izglasao povjerenje Vladi RH u jednom zadarskom mediju. "Najprije ćemo dovesti novog ravnatelja. Nosi sam ministar zdravlja i maksimalno ću tu pomoći ali tko god bude došao sasvim će sigurno napraviti puno toga da stanje sredi i da bolnica funkcionira kako treba.". Dva dana nakon što je postao ministar javno najavljuje stranački obračun sa nestranačkom sanacijskom upraviteljicom koja je usput rečeno dugove koje je ostavio bivši ravnatelj, danas ministar od 130 milijuna kuna u samo 7 mjeseci svela na trećinu tog iznosa dugovanja. I sada će takvu osobu znači, već najavljuje, valjda znam jer onda se ona sama povuče, ali u tišini se radi dakle ovaj zakon koji po hitnoj proceduri treba omogućiti sve ono što smo mi već gledali u RH, to je davanje osnivačkih prava, odnosno prebacivanje ingerencije sa države na županije koje su već upravljale bolnicama putem upravnih vijeća, birali ravnatelje ovakvih bolnica koje su ostavljale dugove koje su poslije sanacijski ravnatelji kao što je ova u Zadru koja je bila uspješna zapravo smanjivali. I druga stvar, nije dobro da vi govorite o stranačkom kadroviranju. Vjerujem da vam je poznato ime gospodina Branislava Šutića, vašeg štićenika koji je u isto vrijeme bio i ravnatelj Nacionalnog parka Plitvička jezera i dekan gospićkog veleučilišta koji ima pravomoćnu presudu a protiv njega se vodi kazneni postupak zbog zlouporabe ovlasti jer u isto vrijeme primao dvije pune plaće. Mislim da nije dobro kada vi govorite, prozivate gospodina Marasa što se radilo u Gospiću kada samo primjer gospodina Šutića govori što se sve godinama u Gospiću dešava, usuditi ću se reći pod vašim patronatom.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Da niste dama bio bih oštriji a ovako ću pokušati malo biti blaži. Dakle godinama ne odajete, godinama ne odajete kadar bivšeg komuniste. Jer samo bivši komunisti mogu, neću reći lagati, jer ste dama, izvraćati istine i reći da Branislav Šutić ima pravomoćnu presudu. To bi se trebali ispričati, to bi se trebali ispričati. Imate, imate obvezu govoriti ovdje istinu. A zato kažem da prema vašem ovako izgledu ne smatram da ste bivši komunista jer vjerojatno niste ni mogli s obzirom na broj godina biti bivša, jer samo bivši komunisti čiji ste vi nasljednici mogu izmisliti činjenicu da netko ima pravomoćnu presudu. I zbog toga bi vas trebalo biti barem malo, barem malo sram. Ličko veleučilište, ličko veleučilište nije tema ovdje pa ja neću o tome a sačekajmo malo pravomoćnost i sačekajmo malo za razliku od vas koji već, ili možda vi znate da će biti osuđujuća presuda. A dignuta je iz razloga što je Branislav Šutić tamo potpisao dokument da prima naknadu a ne plaću a davanja su ista. Ali o tome ja neću, o tome neka kažu sudske instance, instance svoje. Vi već znate da će i sanacijska upraviteljica u Zadru biti smijenjena. Vi sve očito znate. Ja ne znam što bih ja više nadodao jer vi ste nas informirali eto i o pravomoćnosti presude, difamirali neke ljudi koji nemaju veze sa ovom pozicijom. I mislim uistinu da to nije korektno od vas. I stvarno sam uvjeren da nemate veze sa partijom, ali vidim sada da imate veze sa Jovanovićem, jer to su njegove riječi. A o tome što ste vi zajedno sa Jovanovićem radili i pokušavali iskoristiti institucije ove države pa i PNUSKOK i za mene i … [[Govornik se ne razumije.]] jednom drugom prilikom.
Povreda Poslovnika uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Povrijeđena je odredba članka 238. jer je gospodin Milinović valjda iz njemu samo znanih razloga a ničim izazvan raspravom niti je govorio što, odgovarao na repliku već je kolegicu uvrijedio nazvavši je bivšim komunistima. Na ovakav način izravno utječe na stvaranje, molim vas slušajte budućih komunista sa ovakvim ponašanjem … [[Govornica se ne razumije.]] a to je nekorektno kolega Milinoviću. Bili ste, malo hoćete i onda zastranite. To je nekorektno jer ste upravo bili ispravni 1990. godine i bili na našoj strani kada ste pisali pismo podrške pokojnom Ivici Račanu.
Dobro, pa nije uvrijedio ako kaže bivši komunisti. Postojali su komunisti. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa ne reka je da nije bila. Reka je da misli da nije bila. Dobro. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Davor Vlaović.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, kolega Milinoviću u svojoj raspravi spomenuli ste nepravdu koja je učinjena Vukovarskoj bolnici i doktorici Bosanac, a smatram da je ista takva nepravda učinjena i Općoj bolnici dr. Josip Benčević u Slavonskom Brodu i još veća nepravda bolnici u Novoj Gradiški i Pakracu. Jedine dvije bolnice koje su spojene s ciljem da se kroz sanaciju racionalizira poslovanje, da se smanje dugovi a ovdje je važno istaknuti da su bolnice Nova Gradiška i bolnica Brod ušle u sanaciju sa ukupno oko 30 milijuna kuna, a danas je dug i to knjigovodstveni dug još uvijek ne znamo točno koliko je negdje oko 102 milijuna kuna. Pa iz toga je očito da sanacija nije uspjela i da sanaciju treba zakon promijeniti i vratiti osnivačka prava županijama. A moram istaknuti da su županije doslovce natjerane da daju svoja osnivačka prava odlukom Županijske skupštine, ministarstvu, odnosno Vladi. Govorim to iz razloga što smo u prvoj odluci Županijske skupštine brodsko-posavske županije donijeli uvjetovanu odluku, jer nije bilo programa sanacije na koji način će se provesti i koji će to biti rezultat, da li će biti u fokusu interesa pacijent ili novac, a mi mislimo da uvijek treba biti u fokusu interesa pacijent i dostupnost zdravstvene zaštite. Znači nije bilo plana sanacije. Mi smo u odluci uvjetovali da se ne smanjuje djelatnost i da se ne smanjuje broj kreveta i da se ne smanjuje broj radnika. A što su oni učinili. Bolnice su obadvije ušle u sanaciju sa 572 akutna kreveta, a smanjeno je na 405 najviše u postotku u Brodsko-posavskoj županiji. Valjda je to kazna za Brodsko-posavsku županiju što je tamo neka druga vlast na nivou županije ili zato što smo imali četiri brigade i branili i stvarali Hrvatsku od Vukovara, Nove Gradiške, zadarskog zaleđa do Dubrovnika. A da bude apsurd veći prošle godine je zatraženo mišljenje županije, javnosti i zdravstvene struke o novoj mreži zdravstvenih usluga i tada je Županijska skupština donijela odluku da nam je na temelju javnog istraživanja struke, da nam treba ukupno 709 aktualnih kreveta i nije bilo primjedbi od tadašnjeg ministra i ministarstva [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] I što sad da mi kažemo nego treba novi zakon. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Pa naravno da treba novi zakon. Ja mislim da je to iole onome tko razumije zdravstveni sustav jasno. Ali ima tu još jedna činjenica što ja nisam rekao. Dakle, imenovano je 31 sanacijsko vijeće i sanacijski upravitelj. Među tih 31 su ostali neki koji su do tada vodili zdravstvenu ustanovu, smanjivali su, stvarali su novi dug njih tri ili četiri i imenovani su za sanacijske upravitelje. Razumijete? Dakle, ako si HDZ-ovac ili blizak demokršćanstvu na ovaj ili onaj način e onda stvarate dugove i morate bit smijenjeni. A ima onih koji su stvarali dugove ali su bliski HNS-u i SDP-u i pazite sada i oni su, sad ne znam ni kakav je to bio kriterij. E ti su ostajali. Neću o imenima. Ja kažem neću o imenima, ali je indikativno kakvi su to kriteriji bili. Dakle, ti i takvi ravnatelji koji su stvarali enormne dugove oni su postali sanacijski upravitelji, neki od njih kažem još jednom iz digniteta prema ljudima neću o imenima.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Milinović, a zaboravlja neke stvari. Pa recimo zaboravljamo 2004. kada je gospodin Hebrang posmijenio sve ravnatelje koje je našao tada na svom putu. Prema tome, kada govorimo onda hajde govorimo hajde istinu i ne samo parcijalno uzimamo samo primjere za jedne i za druge. S druge strane kada govorimo o Gospiću pa HDZ i gospićki HDZ je tražio smjenu ravnateljice i to ultimativnu. Prema tome, hajmo sad govorimo o politici pa sad SDP ne valja, sve je SDP posmijenio. Ali u Gospiću ste sami tražili smjenu ravnateljice. Dakle, hajde budimo malo iskreni sami prema sebi. Ali osim ovog folklora ja bih više me bilo zanimalo da čujem od kolege Milinovića s obzirom da je bio ministar i da je puno stvari napravio dobrih na prevenciji i sjećamo se što smo radili na prevenciji da i tu javno kaže da li je za to da se ukine 72 sata za karcinom dojke, za karcinom maternice. Da li je za to da se ukine 72 sata sa ciljem da svi ti ljudi koji imaju karcinom dođu što prije i da dođu što prije na operativni zahvat. To bi mi bilo više zanimljivije osim ovog folklora tko je kada i u koje vrijeme koga smijenio.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Je, bilo je smjena i ja po Ostojiću vi po Hebrangu. Ali dobro, bilo je smjena, jasno je to. Bilo je smjena ali vi ste na neki način počeli i usmjerili tijek ove rasprave, ja sam rekao da sam ja koncept svoje rasprave promijenio baš upravo zbog rasprava koje su dotada vođene. Vi ste usmjerili raspravu jer ste rekli da se ovaj zakon donosi zato i izričito zato da se smjene sanacijski upravitelji. Pa ne može to, to nije logično. Valjda ćete se složiti sa mnom da to nije logično kad ministar ima u rukama aršin što bi se reklo i mogao je smijeniti da je to razlog pa onda ne bi mijenjao zakon, smijenio bi ravnatelje odnosno sanacijske upravitelje i rekao stvaraju nove dugove. Imao je sve uvjete. Pa jesam rekao u svojoj raspravi da sam mu ja nekako sugerirao ajde ja bih možda to napravio. Evo ja priznam, ja bih možda to napravio. Ministar ima drugi način, dat prednost struci s čime se ja slažem i želi da dođu kompetentni ljudi koji znaju kao što sam rekao nešto o zdravstvenom sustavu. I vi znate da je nemoguće u 48 sati od dijagnoze do operacije. To možemo mi opet pričati nekome tko nema veze sa zdravstvenim sustavom. Ali plastično ću to objasniti. Vi date, evo spomenut ću karcinom rektuma ili debelog crijeva. Vi dobijete nekakvo krvarenje, nalaz da imate krv u stolici. To je jedan dan. Drugi dan morate, dakle u idealnim uvjetima, idealnim, sad ja govorim kao liječnik specijalista ginekolog koji se s tim susrećem. Znači prvi dan ste dobili nalaz da imate krvi u stolici. Drugi dan se morate očistiti, evo već 48 sati. Jel' to 48 sati? Treći dan morate napraviti kolonoskopiju, to je treći dan. To je 70 i koliko? 72 sata. Četvrti dan morate čekati PHD nalaz. PHD nalaz se čeka 3 ili 4 dana. Dakle, u najboljim uvjetima 7 dana vam treba, a vi ste napravili 48 sati, ministar je rekao da to ne funkcionira, a ne da će ukinuti i da će pokušati to dovesti u normalne okvire što prije dijagnoza i što prije liječenje.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo. Kolega Milinović rekli ste jednu vrlo važnu stvar u raspravi a to je da treba pitati nešto i osnivače. I zapravo ovo mi sve liči na jedan mali ping-pong. Sad smo oduzeli osnivačko pravo sad ga opet vraćamo županijama. Ja moram reći da to osnivačko pravo ovako samo po sebi dosta snažno i odgovorno zvuči, međutim županije vrlo teško zapravo se nose sa tim osnivačkim pravima jer javne ustanove u zdravstvu one su itekako vezane za ministarstvo i mnoge svoje odluke koje utječu na poslovanje moraju usklađivati i davati na suglasnost ministarstvu. I sutra se to itekako reflektira i na brojke. I zato mislim da ta komunikacija mora biti itekako snažna. Ne smije se dogoditi da nekakva zdravstvena ustanova potone za 10, 20, 30 milijuna kuna a da o tome osnivač koji vrlo često isto svoje osnivačko pravo shvaća čisto protokolarno da on o tome nema stav i da o tome nema stav ministarstvo. Mi kada znači dođe do tog urušavanja moramo zajednički na tome raditi i moramo zapravo zajednički naći rješenja. Ja ću reći, dolazim iz Zagrebačke županije i mi nemamo nijednu zdravstvenu ustanovu u sanaciji. Ali kako radimo? Radimo tako da zaista pratimo gdje dolazi do potonuća. Mi tada iz našeg županijskog proračuna preveniramo, dajemo, pomažemo da to ostane na nekakvoj nuli. I mislim da je to jedan važan i dobar recept kako treba dalje raditi. Dakle, kada dođe do toga da se neka zdravstvena ustanova da počne tonuti u gubitak tu treba zapravo sjesti i osnivač i predstavnik ministarstva i HZZO-a i javne ustanove detektirati zašto je to i kako stvari riješiti. Bio sam i predsjednik upravnog vijeća u jednom lječilištu u Ivanić-Gradu, NAFTALAN koje se bavi liječenjem psorijaze na bazi ljekovite nafte. U vaše vrijeme imali smo limit 900 tisuća kuna mjesečni. Poslije toga smo došli na limit 600 tisuća kuna. Znate koliko se to reflektira na poslovanje? I upravo je tu osnivač pokazao zapravo razumijevanje i izvadio nas da ostanemo na nuli. To mislim da je jako važno da osnivači svoja osnivačka prava shvaćaju zaista vrlo ozbiljno ali i ministarstvo mora znati da svojim odlukama itekako utječe.
Hvala. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Jasno, zato očito sa ove naše desne strane po njima treba hrabrosti imati uhvatiti se u koštac sa stvarnim problemima. Evo vi ste sad spomenuli, imali ste proračun ove ustanove 900 tisuća, kad su oni došli 600 tisuća i naravno da ste morali stvarati nove obveze. Dakle nama kada smo bili na vlasti nije trebalo hrabrosti da sjednemo sa meritornim ljudima i razgovaramo o problemima i kažemo ti su problemi zbog tog, tog i tog i izdigli smo zdravstveni sustav iznad uskih stranačkih interesa. To je kod nas bilo normalno a očito s ove strane treba nekakva hrabrost da bi to napravili. Tu ne treba nikakva hrabrost. Sad žao mi je nije Ingrid tu, kaže moje pismo podrške Ivici Račanu. Je, ponosan sam na to. Sad će se možda moji iznenaditi samo da čujete kad je to bilo. '89. došao Račan u Srb, napali ga četnici, a ja bio u JNA u Srbiji i napisao četnici i komunisti Like niste se proslavili. Jer za mene je Račan bio predsjednik jedne velike političke stranke. Napali ga četnici, nitko od komunista iz Ličko-senjske županije kao što su Ingrid Antičević nije ustao i rekao Račanu i dao mu podršku. Ja velim, svaka ti čast tamo si se borio protiv četnika. I onda su mi oduzeli 15 dana nagradu dobio sam nekako, ja sam sportaš pa sam osvojio nekakve tamo medalje trčeći šumama pa su mi oduzeli tih 15 dana nagrade jer sam u tom pismu osudio i velikosrpsku politiku Miloševića i rekao komunisti Like niste se proslavili. Bio vam je Račan tu, sakrili ste se valjda čekajući kako će završiti taj proces '89. pa nadalje. Što se nije javila Ingrid Antičević i rekla, četnici ostavite nam Ivicu Račana na miru? Ja sam to morao reći a nisam bio u partiji.
Evo razriješili smo i to. Razriješili smo i pismo, možemo ići dalje. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Ljubica Kasimčuk.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Milinović, Brodska bolnica je kategorizirana kao bolnica druge A kategorije po opsegu posla najveća opća, odnosno nekada županijska bolnica. Da ne govorimo o njenim zaslugama u Domovinskom ratu kada je u njoj obrađeno oko 11 tisuća ranjenika, izvrsno je funkcionirala na prvoj crti bojišnice. Naravno i prvenstveno zahvaljujući zdravstvenim djelatnicima. Prije Zakona o sanaciji u Brodskoj bolnici je renovirano i izgrađeno nova zgrada poliklinike, jedinica za moždani udar, jedinica za intenzivno liječenje, nova toplinska centrala, odjel za dječju kirurgiju, nova kuhinja i bolnički restoran, novi objedinjeni hitni prijem, magnetna rezonanca. I onda nam dolazi ta nesretna sanacija, spajaju se Brodska i Novogradiška bolnica, dolazi nam master plan, zatim revidirani master plan, promjena pet sanacijskih ravnatelja, promjena predsjednika sanacijskih vijeća. Čak su dovedeni neki koji uopće nisu iz Brodsko-posavske županije koja ima 158 tisuća stanovnika. I što smo dobili ovom sanacijom? Izgubili smo subjektivitet Novogradiške bolnice, dug se 5 puta povećao i sada je on 106 milijuna kuna, bez zanovljene opreme. I evo, ja se sada pitam i vjerujem i ministre da će Novogradiška bolnica dobiti svoj subjektivitet i naravno da ćemo vratiti onu uslugu Brodske bolnice kakva je bila barem prije ove sanacije a naravno i poboljšati.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Brodska bolnica je bila jedna od uspješnijih bolnica i dok sam ja bio ministar. A evo nečega, neće, ja se nadam, je uspjeti slomiti ni ovi sanacijski upravitelji pa ni master plan. Kada ste spomenuli master plan, netko je ovdje govorio o master planu, to su radili ljudi iz, mislim, ne omalovažavajući nikog, iz Bosne i Hercegovine, Francuzi, iz Republike Srpske. Dakle nemam ništa protiv, ne etiketiram ali rekao sam tada ministru 200 tisuća dolara je, nije potrebno plaćati, trebalo je usmjeriti negdje drugdje jer sam uvjeren. Jer barem ja, koliko se ja sjećam da postoje izvrsni ljudi i u Ministarstvu zdravstva to, evo i ministar sada zna. I u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje ljudi koji dobro poznaju zdravstveni sustav Republike Hrvatske ti i takvi ljudi su trebali raditi master plan pa onda ne bi dolazilo do ovakvih pogrešaka i ovakvih abnormalnosti kakve je doveo master plan koje su pisali Francuzi, ljudi i kolege ili već ne znam tko iz Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Crne Gore. Pa to je ona boljka valjda Hrvatske, mi manje poštujemo svoje stručnjake a držim da u zdravstvu a to je i pokazatelj svih, svi pokazatelji govore da imamo izvanredne stručnjake, tako smo imali dobre izvanredne stručnjake koji su mogli napraviti master plan ali sa određenim specifičnostima RH kakvu RH i ima.
Hvala. Zadnja replika uvaženi zastupnik Ivan Sinčić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo htio sam se osvrnuti na izlaganje gospodina Milinovića što se tiče Vukovarske bolnice. Dakle kada je smanjeno sa 8,6 na 5,2 ako se ne varam proračun bolnice ovdje vidimo i ne samo ovdje nego to je jedan koncept koji su koristile sve Vlade i vlasti kako u kojem dijelu, koncept dakle da ako mi srežemo u jednoj bolnici, u ovom primjeru je bolnica da ćemo na taj način nešto uštedjeti, nećemo. Zašto? Bolnica ima svoje troškove kakve ima, za ovo što joj ne pokrivamo iz proračuna ona će se morati zadužiti, uči će u dužničko vjerovnički odnos, dignuti će kredit, neće moći plaćati obaveze i onda ćemo ju za par godina opet morati sanirati samo ovaj put nećemo platiti koliko treba nego ćemo platiti još i troškove zaduživanja. To je jednostavno pretakanje iz šupljeg u prazno i takve uštede ne mogu donijeti nikakvu promjenu. Evo samo sam to htio komentirati. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Vi ste u pravu, sada ne znam jeste li bili kada sam govorio o dijelu kada sam bio ministar zdravstva kada smo formirali te famozne proračune bolnica. Ja sam, tada je bilo 62 ili 63 zdravstvene ustanove u tom limitu, odnosno u tom proračunu. Morali smo izračunati proračun sa 62 bolnice. Do tada je zdravstveni sustav gomilao dugove 2,5 milijarde kuna na godišnjoj razini. Ja sam sjeo sa svim upravama i sa svim ravnateljima i pomoćnicima od prve do zadnje i rekli. Trošak ove bolnice što ste vi sada rekli, trošak ove bolnice je 10. Trošak te i te bolnice je 20, tamo ove 40, tako 62 bolnice i izračunali smo negdje oko 8 milijardi kuna na godišnjoj razini ukupan trošak. I ja sam kao ministar rekao ovako, O.K, ja sada idem dalje u reformu, u borbu za zdravstveni sustav. Mogu li osigurati 8 milijardi kuna za funkcioniranje bolničkog zdravstvenog sustava, ako mogu, onda ćemo dobiti takve proračune da pokrivamo sve svoje troškove. Uspio sam. I 2009., 2010., i 2011. nije bilo novih dugova u zdravstvenom sustavu, nešto smo smanjili dospjele obveze. Dakle, da nisam uspio onda bi morali reći ovako, e ova bolnica je viška. Ovdje nešto moramo spojiti, ovdje razdvojiti i na taj način racionalizirati sustav. Nećete se možda sjetiti ali nije vam to core bussiness, u gradu Zagrebu je bilo 17 bolnica. U gradu Zagrebu svako brdo mora imati svog ravnatelja i upravno vijeće. Ja sam smanjio sa tih 17 na 7. I znate li koliko uštedio na javnoj nabavi? 432 milijuna kuna. Samo na javnoj nabavi reći ću dvije bolnice. Neću spominjati da se ne bi pogrešno shvatilo i etiketiralo. U jednoj bolnici doslovno pile jedno, baš doslovno je nabavljano za 15 kuna sa u drugoj za 40 kuna. I kada smo napravili objedinjenu javnu raspravu na nivou Zagreba gdje se u Zagrebu, ne u Vukovaru, u Gospiću, Kninu štedi, štedjeti se treba u Zagrebu gdje se troši 7 milijardi kuna za bolnički sustav. To je ušteda 410% …/Govornik se ne razumije.
Hvala. Imamo još jednu raspravu do pauze. Uvaženi zastupnik Dario Hrebak u ime kluba HSLS-a, BUZ.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Mi danas u biti cijelo jutro raspravljamo oko toga tko je imao uspješne ravnatelje bolnica, a tko je imao neuspješne. Moje je osobno mišljenje da u ovakvom sustavu zdravstva u Republici Hrvatskoj mogu biti manje uspješni i potpuno neuspješni. Nitko ne može biti uspješan. Zašto? Pa mi svi znamo kakva politika je Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Dakle, pri ugovaranju politika je bila takva da su se cijene zdravstvenih usluga drastično smanjivale kako bi se opravdalo smanjivanje limita koji je bio jednostavno određen od istog tog HZZO-a. Na takav način tadašnji ravnatelj, dakle ja govorim o ovima prije koji su bili postavljeni od strane županijskih skupština, odnosno samih župana ispadali su nesposobni. Ispadali su nesposobni jer za zdravstvenu uslugu koja je bila izrečena u bolnici dobili su od HZZO-a tek dio vrijednosti obzirom na ugovorenu cijenu po principu uzmi ili ostavi. Ja bih tako iskoristio primjer da primjerice nešto što se koštalo 100 HZZO je plaćao 24. Pa postavljam pitanje kako u takvom jednom sustavu onda uopće možeš biti uspješan, kako možeš biti uspješan i stvarati ne profit, stvarati nulu. Dakle, da se samo sustav održava kad imaš već unaprijed posloženu cijelu situaciju da si osuđen da budeš neuspješan. Zakon o sanaciji omogućuje osnivanje sanacijskih vijeća i postavljanje sanacijskih upravitelja koji su se na kraju kao što sam i rekao u velikoj većini isto tako pokazali nesposobnima upravo iz tog razloga što je politika HZZO-a ostala ista. Mi danas imamo ponovno dopune Zakona o sanaciji koje po našem mišljenju samo nastavljaju agoniju, jer u konačnici nije bitno tko ima upravljačka prava na zdravstvenim ustanovama ako je sustav pravedan. No, sada vraćati bolnice županijama, a da se ne zna stvarni dug bolnica što je netko i sam spominjao već i prije ne zna se tko će i na koji način sanirati upravo te dugove koji su ostali i prije te famozne sanacije. Jer ispravljanje ondašnje greške bilo je ispravljanje na krivi način. Sada nakon što su dakle prije bili smijenjeni ravnatelji upravnog vijeća, najgore od svega u biti što sada predstavničko tijelo lokalne samouprave, dakle županije, a znamo svi na koji način nam se nalazi, u kojim situacijama nalaze županije u biti Županijska skupština ni o čemu ne odlučuje već je samo to primiti na znanje, dobiti bolnice, a u biti nećemo znati što je i sam ministar rekao, nećemo znati pravo stanje kakva šteta je nastala od upravo ovakvog načina vođenja bolnica prije. Za vrijeme trajanja sanacijskog postupka sanacijski upravitelji nisu bili u obvezi podnositi izvješća o svome radu, financijsko stanje, kadrovsku politiku niti bilo što drugo županijskog skupštini, tako da se sada uopće na lokalnoj razini mi nemamo uvida u stvarni dug, stvarno stanje bolnica, a imamo naznaka što je bilo rečeno i prije tijekom rasprave da se zapošljavalo bez ikakvih kriterija i stvarne potrebe. I da doista dragi kolege imam osjećaj da stalno igramo ping pong, da stalno mijenjamo, dolazi jedna vlast, dolazi druga vlat, a da se u biti ne hvatamo u koštac sa pravim problemima. Ja sam inače, dolazim, podrijetlom sam iz Bjelovara i zastupnik sam upravo iz te izborne jedinice i upravo od građana grada Bjelovara. I sad htio bih ovu raspravu u biti iskoristiti, kolega Milinović je jednu dobru stvar potencirao, govorio je o racionalizaciji. Nemamo mi viška bolnica, ja se tu slažem. Mi moramo podignuti standarde, govorio je o izgradnji nekih novih bolnica. Mene evo ministre tuži kao Bjelovarčanina da u Bjelovaru jedini imamo spremne kompletnu dokumentaciju, financije posložene. Od tih financija 60%, preko 60% dolazi iz EU, negdje oko nešto malo manje od 35% će snositi lokalna samouprava dok svega 10% snosi državna vlast. Dakle, mi se kunemo u EU fondove, imamo kompletnu dokumentaciju spremnu, ali dakle cijeli projekt izgradnje nove bolnice u Bjelovaru čeka. Ja se slažem, vi ste tek došli, moramo vidjeti analizu postojećeg stanja. Međutim, ako već imamo gotov projekt, zdravi projekt koji je odobren, imamo sredstva odobrena iz EU fondova zar ćemo to sad baciti u vjetar. Dakle, to je samo jedan dio problema. Za kraj bih u biti htio apelirati i drago mi je da je danas ministar rekao da nakon ove izmjene koju apsolutno podržavam smatram da će donijeti malo manje štete, neće donijeti med i mlijeko. Donijeti će nešto malo manje štete. Ali za kraj bih htio reći da moramo biti svjesni toga da promjenom kreveta nećemo izliječiti bolesnika. Mi se moramo uhvatiti u koštac sa pravim problemima koji se nalaze u zdravstvu, mi moramo početi provesti istinsku reformu, naglašavam istinsku reformu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, moramo kroz postojeće mjere koje će evo nadam se u ponedjeljak izglasavanjem proračuna doprinijeti da počnemo jačati gospodarstvo kako bi gospodarstvo punilo proračun i jačalo upravo sustav zdravstva koji po nama sada je neodrživ. I za kraj dodao bih da je za ozdravljenje sustava osim istinske reforme HZZO-a isto tako da je potrebna reforma primarne zdravstvene zaštite, da se osigura da zaista 70 do 80% pacijenata se obradi u općoj praksi, da se ne rade troškovi bez veze, da liječnici opće obiteljske medicine budu stimulirani da svakog pacijenta šalju u bolnicu i na specijalističke preglede, a najviše od svega treba nam ulaganje u prevenciju da što manje naših građana uopće dolazi u bolnice. Dragi kolegice i kolege, moramo se ozbiljno zapitati kuda naše zdravstvo ide, moramo se ozbiljno zapitati da samo ovom izmjenom zakona ne stanemo samo na ovoj izmjeni zakona da ne bi ispalo da je operacija uspjela, a da je pacijent umro. Stoga mi ćemo podržati ovakvu zakonsku izmjenu, smatramo da je ona samo jedan od malih segmenata kako ćemo unaprijediti zdravstveni sustav ali ne, naglašavam ne, i dostatan. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sa raspravom nastavljamo u 15,00 sati. SJEDNICA PREKINUTA U 13,27 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Idemo dalje sa nastavkom sjednice. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo nakon ove stanke i nakon rasprave mog kolege postavlja se jedno osnovno pitanje koje bi postavio ali složit ću se sa njim u jednom dijelu gdje kaže da slušamo stalno jednu tenis utakmicu tj. ping-pong kako je rekao između desne strane i lijeve strane. Ja želim vjerovati da bez obzira s koje strane se vršila sanacija zdravstva, a svjedoci smo da u prošlosti je izvršeno već 14, pa neka me netko ispravi, 14 sanacija i nažalost ni ova zadnja nije uspjela. Ne želim biti pesimista i sumnjam da će se ovim novim zakonom sanirati zdravstvo i želim sve najbolje ministru. Želim kolegi postaviti pitanje ono u čemu se ne slažem a to je kako može podržati zakon iz kojega ne vidimo kako će se izvršiti primopredaja prema županijama, tj. prema osnivačima bez založnog računa, bez bilance. Čujemo da ne znamo danas koliki su dugovi i na koji način netko će preuzeti i potpisati neki sporazum ako mi ne znamo iz kojeg izvora će se taj dug isfinancirati. U državnom proračunu tih sredstava ja ne vidim, a siguran sam da u županijskim proračunima tih sredstava jednostavno nema. Po meni ispada da se ovaj zakon donosi kao opravdanje da se nešto radi, ali problem ostaje isti. Tako da ćemo doživjeti još sigurno puno sanacija. Plus toga želio bih napomenuti, i zato neću podržati ovaj zakon, jer je članak u kojem suglasnost na imenovanje ravnatelja daje ministar ova odredba je u suprotnosti sa člankom 59. Zakona o zdravstvenoj zaštiti gdje ravnatelja imenuje upravno vijeće. Znači, ta dva zakona su u suprotnosti. Hvala lijepa.
Odgovor, uvaženi zastupnik Dario Hrebak.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Tijekom današnje rasprave već je bilo, i mene to isto muči iskreno, i tijekom današnje rasprave mislim da je kolega Milinović dao odgovor na to pitanje i sugerirao ministru a koliko sam shvatio ministar je potvrdno odgovorio da prije nego što će i formalno dakle ove ustanove prijeći u županijske ruke, da će se prije toga napraviti završni račun i da će upravo oni koji će to raditi potpisati i ukoliko podaci neće biti točni kazneno odgovarati. I to mislim da je ispravno. Jer ne možemo samo tako prebaciti odgovornost na ruke lokalne samouprave. Drugi dio, možda i nije bilo u biti pitanje za mene ali svakako je pitanje na mjestu, evo imamo ovdje i predstavnika ministarstva i doista bilo bi, ja vjerujem stručnim službama ministarstva koje su pripremale ovaj radni materijal, i bilo bi dobro doista ako stoji ovo što ste napomenuli da postoje određene analize zakona da vidimo da li to doista je tako. Ali mislim da to nije pitanje za mene više je pitanje za predstavnika ministarstva. Hvala.
Hvala. Druga replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Slažem se kolega, u raspravi je bilo ping-pong, lijevi što su napravili, desni što su napravili a zdravstvene usluge su na najnižoj razini i pacijenti, ljudi znači sa potrebama za zdravstvenim uslugama nemaju od toga nikakvu korist, apsolutno nikakvu. I tako već 20-ak godina se razgovara o zdravstvu. Opet ću napomenuti ustavna kategorija je znači jednakost, pravo svih na istu zdravstvenu zaštitu na cijelom teritoriju Republike Hrvatske, od Vukovara do Dubrovnika. I najveći je problem ta decentralizacija koja u biti maloprije je potpredsjednik Sabora Sanader spomenuo decentralizacija prema županiji i onda ta županija ta decentralizirana sredstva raspoređuje kako je nju briga. A ova rubna područja, općine i gradovi, lokalne samouprave koji nemaju taj zdravstveni sustav a nisu recimo politički podobne toj županiji ne dobivaju ništa. I ti građani su 6.-ga reda a najbitnija je to kategorija, znači najsiromašniji krajevi. Ja ih uvijek spominjem od Slavonije, Like, Gorskog kotara, Dalmatinske zagore, iz vaših krajeva, apsolutno nemaju iste zdravstvene usluge niti blizu kao velike sredine gdje bi trebale biti i bolje. Ne može biti, pa ovo su poruke i u zdravstvu. Mi šaljemo poruke da svi idemo živjeti u velike gradove, tamo je bolja zdravstvena usluga, tamo je bolje školstvo, obrazovanje a ova rubna područja naravno da ćete se iseljavati. Ako nemaš zdravstvenu uslugu, nemaš vrtić. I tako se u kontinuitetu lijevi i desni prebacuju. Je li bio natječaj, nije li natječaj. Naravno da su uhljebljivali po političkoj podobnosti. I jedni i drugi. Pa šta, tko to ne zna, to zna svatko živ. To samo moramo … [[Govornik se ne razumije.]] nego se te stvari moraju mijenjati i gledati građani na pacijenta i naravno liječnike kao ljude koji pružaju te usluge i te ustanove a dosta je bilo uhljebljavanja. Hvala.
Uvaženi zastupnik Dario Hrebak.
Gledajte ja sam u svom izlaganju i nekoliko puta napomenuo, nema te bolnice, nema te ustanove u javnom zdravstvu koja može pod ovim načinom na koji HZZO određuje cijene i određuje limite a da ta bolnica uspješno funkcionira. I dobro je i sam ministar rekao, neće nakon ove promjene teći med i mlijeko. To je jasno. Dakle mi se moramo hladne glave konsensualno dogovoriti kakvo mi zdravstvo želimo, kako želimo da ono bude dostupno i kako želimo da se reforma javnog zdravstva provede. Mi smo govorili mnogo u predizbornoj kampanji i jedni i drugi o reformi javnog zdravstva. Vrijeme je da hladne glave sjednemo, razmislimo i napravimo konačno jedan red i u zdravstvenoj reformi. Hvala.
Hvala. Idemo dalje sa raspravom. U ime kluba Hrvatskih laburista uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Dobro je da je bila ova pauza, da smo se prestali prepucavati tko je to smijenio kvalitetne ravnatelje HDZ-a, postavio nesposobne sanacijske upravitelje SDP-a. I da se ponovno vratimo na problem koji je pred nama a to je dakle Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o sanaciji javnih ustanova. Zamjeniče, iskreno mi je žao što je ministar otišao ali vi imate pravo dakle kasnije na završnu riječ. Ja bih vas molila da mi odgovorite na sljedeća pitanja i pokušati ću biti čim kraća i čim jasnija. Ja u ovom zakonu nigdje ne vidim fiskalni učinak ovog zakona, možda se varam, možda ga kolege imaju, ja ga ne vidim. Rekli smo, ne jedanput da zakone u ovom Saboru nećemo donositi bez da u njima iščitamo koji će fiskalni učinak imati na proračun, na državni proračun. Ponovno toga nema. I zato nam i rasprave i jesu ovakve. I zato se zbog svega toga u svim našim raspravama, pogotovo kada donosimo važne zakone kao što je ovaj zakon jer se tiče zdravlja a zdravlje i jeste nešto važno i nešto što je u velikim problemima vraćamo uvijek na nevažne, nebitne stvari, tko je koga postavio, tko je koga smijenio. Jeste li vi iz Ministarstva zdravlja razgovarali sa županima, sa zajednicom županija ili sa bilo kim tko će snositi posljedice ovog zakona. Županije su svoje proračune donijele, u tim proračunima novaca za sanaciju javnih ustanova čije su županije vlasnici nema jer ih nitko nije ni planirao. U državnom proračunu na stavci Ministarstva zdravlja niti tako nema planiranih novčanih sredstava za ovaj proračun. To su financijski učinci kojih nema navedenih u ovome. I sada bismo trebali glasati za ovaj zakon samo zato što je netko rekao da će on biti bolji od ovoga što je bio do sada ili da će polučiti neke rezultate bolje i kvalitetnije nego šta je polučio Zakon o sanaciji javnih ustanova. Da li je u ovom zakonu naveden plan sanacije tih istih dugova o kojima cijeli dan danas raspravljamo da se nisu podmirili i da sanacijski upravitelji nisu imali nikakve planove za sanaciju javnih ustanova nego da su se postavljali samo zato što su SDP-ovci. I sada govorimo i dolazimo u saborsku proceduru sa novim prijedlogom zakona bez istih planova za koje cijelo vrijeme govorimo da su nam nedostajali a opet ih nemamo. I opet moramo vjerovati da će ti planovi i da će sada ravnatelji HDZ-a biti uspješniji i bolji u sanaciji tih istih ustanova nego što su to bili sanacijski upravitelji SDP-a. Jesu li možda u ovom izvješću navedena imena, odnosno u prijedlogu zakona navedena imena sanacijskih upravitelja koji su bili uspješni i onih koji su bili neuspješni. Znači još uvijek nije došlo vrijeme da se ne skrivamo i generaliziramo stvari nego da svatko ima svoje ime i prezime i da sa tim imenom i prezimenom bez obzira kojoj političkoj opciji pripada, bio lijevo ili desno odgovara za nešto što je napravio dobro ili za ono što je napravio loše. Nema ni toga ali cijeli dan slušamo retoriku kako su svi ti sanacijski upravitelji bili loši i kako nitko nije uspio izvući niti jednu javnu ustanovu iz problema u kojima je javna ustanova ušla kada je donesen Zakon o sanaciji. Osim podmirenja financijskih obaveza i svođenja plaćanja u zakonom utvrđene rokove, program sanacije uključivao je ukupno 246 mjera i 561 aktivnost. I ovakav doći u saborsku proceduru sa ovakvim prijedlogom zakona sa dva članka i amandmanom još uz to te iste Vlade na taj jedan članak a ne napisati tih 246 mjera i 561 aktivnost što je zadovoljeno ili nije zadovoljeno, što je napravljeno, a što nije napravljeno i tvrdit i obećavat kako će sad nakon ponedjeljka kad usvojimo ovaj zakon sve biti puno bolje je neodgovorno. Ništa drugo nego neodgovorno. Te su mjere trebale biti provedene do kraja 2017. godine i to kroz Nacionalni plan bolnica, odnosno funkcionalno spajanje bolnica i druge mjere reorganizacije i stabiliziranje sustava. I opet imamo prijedlog zakona u kome nemamo u prilogu navedeno što se i kako se misli sa spajanjem bolnica, da li se u to ide, da li se ne ide i kakva je uopće strategija novog ministarstva da bimo znali da će sa ovim prijedlogom zakona problemi koje je izazvao Zakon o sanaciji biti riješeni. Financijski znamo kako posluju bolnice i to smo danas nekoliko puta čuli, ali nismo čuli što je s brojem pregleda pacijenata, je li taj broj veći ili manji i što je sa listama čekanja. Da li su te liste čekanja duže ili su kraće. To su isto jako važni parametri, jer vjerujte mi u ovom trenutku mislim da ni jedan bolesnik u Republici Hrvatskoj koji je negdje u bolnici u domu zdravlja ili bilo kojoj javnoj instituciji najmanje ga briga tko je sanacijski upravitelj ili tko je ravnatelj te bolnice. Jedino što naši bolesnici traže, što hoće jeste brzina, jeste usluga i da dobiju zdravstvenu njegu onakvu kakvu u Hrvatskoj trebaju dobiti. S obzirom na sve neracionalnosti ovakvog zdravstvenog sustava pravo je čudo da ukupni dug zdravstva nije još i veći, jer godinama govorimo i prebacujemo lopticu jedni na druge. Ali desetljećima jedino što smo napravili jesu sitni kozmetički zahvati, ali nije učinjeno ništa da bi se olakšalo poslovanje zdravstva. I ovakav prijedlog zakona ne mogu smatrat reformskim zakonom, jer to reforma zdravlja sigurno nije. Nije nam smanjen broj bolnica, cijene bolničkih usluga se ne određuje po jedinstvenoj tarifi kako je to u EU, nego po tome koliko pacijent leži u bolnici. Ministar je danas rekao da ćemo uštedjet dvije i pol milijarde kuna do 2018. godine. Ja vas molim zamjeniče odgovor na pitanje kako? Da li racionalizacijom bolničkog sustava ili privatizacijom zdravlja, zdravstva? To su pitanja na koja moramo odgovoriti, a ovaj će zakon imat posljedice. Prve posljedice koje će se dogodit, dogodit će se u županijama. I zaključno dolazim do onoga što je isto tako ministar danas govorio da je sadašnja Vlada odlučila kadrovirati, odnosno zapošljavati ravnatelje preko javnih natječaja. Ovdje piše da u roku od 15 dana od donošenja zakona vlasnici moraju formirati upravna vijeća, postavljaju se vršitelji dužnosti ravnatelja u roku od osam dana, ali te ravnatelje u bolnicama gdje je sanacijski upravitelj bio loš možemo zaposlit samo uz blagoslov ministra. I sad kako, što se je tu promijenilo u odnosu na ono što kritiziramo da nije bilo dobro. I koje veze sad netko tko se javi na natječaj za ravnatelja ima sa uspjehom i neuspjehom sanacijskog upravitelja koji je u toj bolnici bio prije njega. S čime su oni povezani? Ničim. I sad dolazimo do toga da moramo vjerovat u to kako neće bit političkih kadroviranja, ali ministar donosi zadnju riječ o tome tko će biti ravnatelj ili neće bit ravnatelj, a skrivamo se iza javnog natječaja, a da pritom dovodimo u nejednaki položaj te javne ustanove. Jer u onim javnim ustanovama gdje je sanacijski upravitelj bio dobar, gdje su se odradili određeni pomaci, a mi ne znamo gdje je to jer nemamo ni imena sanacijskih upravitelja, nemamo ni fiskalne pokazatelje, nikakvih pokazatelja u ovome nemamo i moramo vjerovati da će sad taj ministar dat zeleno svjetlo ravnatelju na temelju čega, a da to nije opet političko kadroviranje za koje govorimo da ga više nećemo raditi i iza toga se cijelo vrijeme skrivamo. I ovaj zakon čak u svom objašnjenju navodi da se zakon mijenja zato što se neće dozvolit da se u javnim ustanovama zapošljavaju ljudi na način kako je to prije zapošljavao SDP, a radimo istu stvar. Ja bih čak se usudila reći i goru stvar, a da se skrivamo iza javnog natječaja koji u konačnici ne znači apsolutno ništa. Javne ustanove i ravnatelje dovodimo u nejednak položaj što je loše. I drugo, u suprotnosti je takvo postupanje sa člankom 59. Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Po kom zakonu ćemo sad birati ravnatelje javnih ustanova? Da li po Zakonu o zdravstvenoj zaštiti ili ćemo ih birati po ovom zakonu? Kakve veze sanacijski upravitelj i ono što je bilo ima sad sa imenovanjem ravnatelja te javne ustanove? Nikakve, pogotovo tim više što te javne ustanove preko noći vraćamo vrući krumpir jedinicama lokalne i regionalne samouprave, da te jedinice lokalne i regionalne samouprave uopće nismo pitali da li oni mogu, ne mogu, čime ili imaju ili nemaju za rješavat probleme koji su se sad u ovoj sanaciji nagomilali. I umjesto da pustimo do 2017. da napravimo analizu svega što jeste sa ovim mjerama mi preko noći odlučimo drugačije, dovodimo u problem i jedne, dovodimo u problem i proračun jer u proračunu tih novaca planiranih nema. I očekujemo da nam svi plješću jer smo napravili dobru stvar. I kada govorimo o političkom kadroviranju ovo je tipični primjer političkog kadroviranja. I najgore što nam se može dogoditi jeste da kroz javne natječaje na ovakav način skrivamo upravo to političko kadroviranje, da kritiziramo one koji su bili prije, a da radimo istu jednaku stvar kao i oni i očekujemo da nam netko kaže da smo bolji. Nismo bolji, ne radimo dobro. Ovaj zakon Laburisti neće podržati, ne zbog toga da li je možda on dobar ili je loš, to će tek pokazati vrijeme što je, ali zbog svega ovoga što sam navela. I prvo i osnovno ovaj prijedlog zakona nema financijske učinke koje će on proizvesti, analizu financijskih učinaka koje će on proizvesti u svojoj primjeni i ne vjerujemo više na riječ nikome pogotovo kada se radi o zdravstvu i kada se radi o zaštiti zdravlja hrvatskih građana.
Hvala lijepa. Na ovu raspravu imamo tri replike. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kažete financijski efekti, pa najveći financijski efekt dug 2,1 milijarda ako sam u pravu a usluge sve gore i gore, zdravstvene usluge. Što znači da sve Vlade dosada nisu dovoljno dobro upravljale zdravstvenim sustavom, da je to centralizirano na jednom mjestu. Tu je najveći problem centralizacija. I to je ono što sam maloprije govorio da se sa svih ruralnih područja u biti šalje se poruka da se živi u velikim sredinama kao što je Zagreb, Split, Osijek. Znači, mi praznimo naš prostor koji je ogroman i gdje bi mogli živjeti dobro ljudi, a zbog toga što je centralizirano zdravstvo tako i ostali resursi. Kažete u 2016. godini nema financijskih znači u proračunima ni županijskim ni lokalnim predviđenih sredstava. Koliko sam ja razumio ministra jutros u njegovom izlaganju on je kazao da se ovaj zakon da će početi važiti od 2017., iduće proračunske godine. Znači u ovoj godini da će biti po ovom zakonu znači ti financijski, ako sam dobro razumio, a zamjenik ministra me može demantirati. … [[Upadica se ne razumije.]] Onda ako je prvog dana od objave sigurno će biti kompenzacijska sredstva jer to je ministarstvo koje decentralizira inače sredstva na županije. Decentralizirana sredstva na županijama, to je isto veliki problem. I to je jedan vid centralizacije. Tako da bolje bi bilo smanjiti županije ili ukinuti ne bi bio uopće to problem nikakav, a ulagati u zdravstvo, školstvo. Možda bi to bio najmanji problem a najbolje rješenje. Bilo bi za specijalizacije i za liječnike. Nadam se kad dođe do reorganizacije da ćete to prihvatiti. Hvala lijepa, ali niste uspjeli vi i vaš koalicijski partner u proteklom mandatu. Hvala.
Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bulj, vi ste novi u Saboru pa bih vas samo možda uputila da pitate kolegu Šukera, svog koalicijskog partnera što znači to financijski učinak zakona. Nama je financijski efekt svih bivših Vlada itekako poznat. Ja sam govorila ovdje o financijskom učinku koji će ovaj zakon proizvesti na Proračun Republike Hrvatske. To su dva različita pojma. I evo još jedanput kolegu Šukera pitajte što to znači. Što se tiče namjenskih sredstava u 2017. ovaj zakon stupa na snagu 15 dana nakon što on stupi na snagu županije odnosno vlasnici javnih ustanova biraju upravno vijeće. Osam dana nakon toga postavlja se ravnatelj. Ako je to tako kako vi govorite, a nije krivo ste razumjeli, što sad od 1.04. primjerice do 1.01.2017.? Tko će odgovarati, na koji način će odgovarati? Taj novi ravnatelj? Pa ćemo opet reći da on nije imao nikakve ovlasti jer nije imao sredstava toliko mjeseci, 8 mjeseci, i onda ispada što? Tko je onda odgovoran za te bolnice i te javne ustanove gdje imamo postavljenog ravnatelja koji nema novaca i koga ćemo nakon 8 mjeseci opet prozivati da je stvorio dodatne dugove. Dakle, čim se ravnatelj postavi taj ravnatelj postaje odgovoran i on mora itekako dobro znati koliko sredstava ima na raspolaganju i da li uopće ima sredstava na raspolaganju da bi upravljao tim bolnicama jer ako to ne bude tako oni građani o kojima vi pričate da sada nemaju usluge imat će ih još manje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Nansi govorili ste o tome kako je političko kadroviranje razlog ovoga zakona. Ja bih htio naglasiti što se dogodilo sa master planom bolnica koji su radili Francuzi i kakav je učinak tog master plana. On je plaćen, stavljen van snage, jedanput revidiran pa ponovno pokušano nešto od njega napraviti i zaboravljen. Više ga nitko od vas ne smije ni spomenuti. Varga ga je bacio u koš i nema njegove primjene. U njemu su predviđena razdvajanja, spajanja bolnica, neprincipijelno po regijama, neprincipijelno po onom što je moglo biti da manje bolnice budu naslonjene na kliničke bolničke centre. Smanjenje akutnih kreveta, povećanje ovih dnevnih postelja, sve to je bilo u tom planu koji je propao. Dogodilo se nije ništa, ništa konkretno. Saniran je dug koji je ponovno nastao. I kad je došao Varga za ministra momentalno je smijenio 4 ravnatelja kliničkih bolničkih centara. I to pozdravljam tu njegovu odluku. Čovjek je vidio da posluju sa gubitkom, da nisu poduzeli mjere nikakve, da nikakve racionalizacije nema i dobro je učinio. Trebao je to sa svima ravnateljima, sve do jednoga ravnatelja, tj. sanacijskog upravitelja svake bolnice u Hrvatskoj koja je poslovala i dalje sa gubitkom trebao je učiniti isto. Danas je evo došlo do toga da imamo zakon kojim će se to dogoditi napokon, ali nije vjerujem kraj tome. Nužno je iskontrolirati zbog čega su nastali novi gubitci koji su veći nego što su bili prijašnji. Smanjio se broj odjela, smanjio se broj kreveta. Što se dogodilo sa novcima kojima su se sanirale bolnice? Gdje su nastala nova dugovanja? Kakvo je to partijsko zapošljavanje bilo, stotine onih koji su došli bez natječaja, koji su došli bez ikakvog razloga u sustav bolnice i na plaću bolnica i danas prouzročili ovakva dugovanja.?
Vrijeme je isteklo. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Đakić, ja se slažem s vama da je problem što nam neke planove pišu Francuzi, neke planove nam pišu Nijemci ali ni od jednih ni od drugih planova izgleda ništa. Francuzi su pisali master plan, Nijemci su pisali plan oporavak gospodarstva, zdravstva i svega ostalog pa opet vidimo da ni taj njemački plan baš nešto nema efekata na hrvatsko društvo. Ali pustimo to. Ja o master planu nisam razgovarala i niste imao podlogu za repliku vezano za njega ali nadovezati ću se na vas. Rekli ste da napokon ovaj zakon će doprinijeti tome da se te stvari riješe. Otkuda ja to znam? Zato što mi vi to govorite? Ili zato što to čujemo s desne strane? Ili zato što je to ministar ili zamjenik ministra rekao? Zašto u ovom prijedlogu izmjene zakona nema ničega, nikakvih pokazatelja sa kojima bismo mi mogli reći da, to će biti ili to neće biti i da nakon nekog vremena kažemo nešto se je ostvarilo što je bilo obećano ili nije ostvareno. Ovako samo taksativno navodimo, obećavamo do jučer ništa nije bilo dobro, od danas dalje će sve biti dobro, teći će med i mlijeko. Međutim, stalno se ponavlja i stalno se vrtimo u istom krugu. A to je da oni koji su bili prije nisu valjali, oni koji su došli danas valjaju i tako stalno u ciklusu od 4 godine ono mi se nešto resetiramo a u tih 4 godine šteta koja je nastala nigdje ne piše i nikoga ne možemo prozivati imenom i prezimenom zato što ničega i nemamo. I dokle god ne počnemo raditi na taj način događati će nam se ovakve stvari. Ono što sam spomenula, svaki sanacijski upravitelj ima svoje ime i prezime. I on imenom i prezimenom mora odgovarati za gubitak.
Vrijeme, hvala. I zadnja replika uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Nansi vi ste rekli, preko noći vraćaju vrući krumpir županijama. I ja se s vama slažem. Županije, sve županije kojima će se vratiti bolnice morati će ići na rebalans. Proračuni županija su i ovako mali. Ako je dug dva cijela milijardu kuna a županije, neka država uzme i pola, kako ćemo rasporediti novih milijardu kuna na županijske proračune? Što će to značiti za županijske proračune i gdje će oni naći taj novac? Znači morati će skidati neke stavke. Oni to nisu planirali. Možemo si postaviti pitanje, možda kolegice u predizbornoj kampanji bilo je puno govora o tome koliko županija zapravo nama treba. Možda je ovo jedna od tih reformi, samo kroz krivi zakon jer će nakon ovog moći, slobodno ćemo moći ukinuti županije jer naprosto županije više neće imati novaca ni za što drugo nego isključivo samo za sanaciju bolnica koje će sada ovim zakonom dobiti u svoje vlasništvo.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice Komparić Devčić. Slažemo se i da, to je opasnost i to je tektonski poremećaj koji će tek imati svojih velikih, velikih posljedica. I zato je važno da kada donosimo zakone uistinu raspravljamo i razmišljamo o onome što će taj zakon donijeti sutra. Zato sam zamjenika pitala i ja se iskreno nadam da ću u svom završnom obraćanju dati odgovore na pitanja koja sam postavila jer su to važna pitanja a odgovoriti tim važniji. Dakle dokle god javnost nama podatke što se dogodilo, što se ispregovaralo, s kime se ispregovaralo stoji nam samo to da zovemo župana po župana i pitamo da li on ima ili nema, odnosno županija ima ili nema novaca za sanaciju koju joj sada država nameće. Ja znam da u Istri što se tiče proračuna za 2016. ta sredstva u županijskom proračunu planirali nismo i da će to i nama u Istri biti trošak, neplanirani trošak koji će izazvati posljedice na nekim drugim stavkama. I ja bih rekla da je to prije centralizacija moći, dodatne moći gdje si netko uzima za pravo da uistinu preko noći kreira politiku svih i svakoga bez da si uzme obavezu da saborske zastupnike, javnost i građane Republike Hrvatske upozna sa time što će njegova odluka izazvati i kakve će biti njezine posljedice. To je centralizacija moći koju ćemo po ovome svemu što vidimo doživljavati iz dana u dan i biti nemoćni, a koliko će županije izdržati vjerojatno bi bilo možda najbolje da sve proglase stečaj pa da možda ih onda saniramo i na taj način riješimo.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prva je uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, zamjeniče, ne mogu vidjet odavde, kolegice i kolege. Prije svega već od jučer a i ovih dana kada su počeli pristizati zakonski prijedlozi od Vlade koji u pravilu imaju par članaka oni više nemaju niti, naravno hitni postupak, nemaju niti one sastojke koji su nužni i koji su potrebni što jedan prijedlog zakona mora sadržavati sukladno Poslovniku Hrvatskog sabora. Ne samo da se ne pridržavaju jedinstvenih metodološko nomotehničkih pravila za izradu akata koje donosi Hrvatski sabor i koji se svaki predlagač, pa bila i sama Vlada dužni pridržavati. Dakle, ne da se poštuju ovi veći standardi, nego više nemamo ni uobičajenih onih nužnih sastojaka prijedloga zakona koje oduvijek u ovom Hrvatskom saboru su imali. Tako u ovom prijedlogu zakona nemamo koji su, nemamo onaj potreban sadržaj koji su financijski učinci. To je jednostavno nestalo. To vam je obvezni dio prijedloga zakona. Ja ne znam kako je to uopće došlo na dnevni red. Amandman saborskog zastupnika koji nije u skladu sa Poslovnikom o njemu se ne raspravlja, odbacuje se. On se ne odbija, nego se odbacuje, uopće se ne raspravlja o njemu. Nadalje, članak 174. govori o sadržaju prijedloga zakona te nužnosti da uz prijedlog zakona predlagatelj mora dostaviti izvješće o provedenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću što je i obveza po Zakonu o javnom informiranju. S kim ste se vi savjetovali? Koju raspravu ste … [[Govornica se ne razumije.]] ? Nikakvu. Prema tome, ima se dojam a to nije sad samo dojam na temelju ovoga što sam rekla, da Vlada je nakanila ne vladati zakonima nego ukazima jer oni imaju oblik ukaza. po hitnoj proceduri bez potrebnih sastojaka, a po sadržaju bez suvišnih zašto kako se riješiti sanacijskih upravitelja samo zato što su oni bili postavljeni za vrijeme bivše vlasti. I kad ćemo se mi naučiti da više uopće nije važno kad je netko i kako postavio, jel' po natječaju, jer uvijek netko nekoga mora postaviti. Pa i po natječaju opet netko mora odlučiti. Što mislite da smo mi naivni? I nije nitko više ovdje naivan i nemojmo se ovdje zavaravati. To je najmanje važno. Važno je kako će taj raditi, pa ako se netko dokazao da je dobro radio zašto ga nećete ostaviti pogotovo ako je nestranački. Ja to uopće ne razumijem, a svi ste se, i vi i sam HDZ je o tome govorio. MOST naročito. Nemojte te ljude, jer nema ih puno. Neki su čak došli iz inozemstva, imaju možda slične reference kao i sam premijer koji će otići sutra, kojima je žao, koji vole svoju Domovinu, koji će ovdje imati manje, ali ponosni su da su nečim doprinijeli. Zašto se smijemo tim ljudima? Dakle, ja ću ponoviti. Vi kažete mi ćemo ih primiti na natječaju, ovi nisu bili primljeni na natječaju, iako neki imaju odlične rezultate. I ponovit ću, oni koji su loše radili to su objektivni kriteriji. Smijeniti ih odmah, meni je žao što nisu mijenjani i prije bez obzira tko ih je. Neki jesu. Međutim, očito da je predlagaču to dosadno uopće slušati, mi smo već nakanili i evo u Zadru cijela Kalelarga zna od dva imena raspravlja koji će biti. I nikom ništa. E ali čak je i to manje važno. Ono što zabrinjava, dakle da je prvi akt ovdje od ministarstva, resornog ministarstva, Ministarstva zdravlja koji Vlada upućuje na raspravu ne koje su financijske projekcije i ekonomski plan u zdravstvu. A ukoliko prošla Vlada nije bila ambiciozna i nisu dobri rezultati, ono što smo imali čuti i vidjeti od aktualne politike je koliko će biti novca toliko ćete dobiti, takvu ćete i uslugu dobiti. Prema tome, a nemojte zaboraviti svi liječnici, dakle u sustavu obrazovanja i zdravlja to je još ono nešto što se drži u Republici Hrvatskoj, što je hrvatska tradicija i što su mnoge, što smo mnogim zemljama i u sastavu bivše države bili uzor po tome. Zar hoćete i to uništiti? Po istom modelu po kojem mnogi ne da ne bi imali visoku školu i ne bi bili liječnici nego ne bi imali ni srednju školu ukoliko se primjene modeli koje ste nakanili hrvatskim građanima priuštiti. Govoriti o tome srećom jedan nesuđeni ministar koji je govorio koliko para toliko muzike, koji će koji krevet imati. Međutim, ja se bojim da to nije pitanje samo ove ili one osobe koja dolazi od vladajućih nego da je to vladajuća politika koja se ovdje želi nametnuti. Dakle, još jedan udar. Bojim se da je tome tako. Kamo sreće da nije, da se demontira socijalna država. Žalosno je dakle govorim da je žalosno da oni koji su imali najviše koristi od te socijalne države i u prošlosti ovako se postupaju na buduće generacije. S obzirom na svoj pedigre, na onoliko koliko su im osobno mogli roditelji priuštiti ne bi bili ni bolničari, a kamoli liječnici. I s kojim pravom oduzimate mogućnost svima onima koji su vas othranili, školovali da im sužavate standard. Ono što je potrebno i što se naglašava i ovdje se naglašava i od vladajućih to svakako pozdravljamo. Dakle, ti ekonomski standardi. Dakle, ne umanjujući ovu socijalnu komponentu ali da se štedi, da se ne razbacuje. Taj model koji je bio upravo 2015. godine kada HZZO izlazi iz Riznice bio je odličan model za sve one koji će upravljati bolnicama da mogu poslovati dakle efikasno i da zaštite standard. Ja ću se ponovno vratiti na Zadarsku bolnicu zato što upravo unatoč velikom dugu dakle ekonomski se, primijenjeni su ekonomski postulati, učinjen je povrat uloženog, bolnica ne samo da su smanjene liste čekanja nego da je pružala puno više usluga u opsegu i u broju i u kvaliteti. Dakle, uz postojeći sustav. Nije samo, najlakše je kad se nema vizije, kad se ne želi ili se postavljaju svoji kadrovi koji nisu ni za što, iako imate svojih kadrova koji su kvalitetni ima ih, koji mogu poslovati zadovoljavajući ova samo naizgled suprotstavljena načela. Da se zadovolji socijalna pravda, da se očuva socijalni zdravstveni standard naših građana, a da se pozitivno posluje. Ukoliko ćete vratiti sve ovo na staro gdje ćete onda bolnicama zbog toga što su neke u gubitku, a zato što niste sankcionirali tog čovjeka vratiti svih na limite onda ćete imati ono gdje smo mislili da smo se već pomakli. Ovo su ozbiljne stvari, dakle svugdje može biti i improvizacije ali sa zdravljem ljudi i sa tim sustavom ne treba se igrati. Da ne ponavljam ono što je rekao kolega Mrsić, sve ovo o čemu mi govorimo je direktni utjecaj na zdravlje građana. Oni su u zadnje vrijeme dobivali bržu uslugu i kvalitetnu uslugu. Nastojte to očuvati, unaprijediti a ne molim vas unazaditi.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Antičević-Marinović slušam vas u jednom dijelu moram reći pa gotovo da ne mogu vjerovati vlastitim ušima. Kažete zamislite zakon se provodi po hitnom postupku i kažete još i piše da za njegovu provedbu neće trebati dodatnih financijskih sredstava. Pa vi ste bili predsjednica Odbora za zakonodavstvo u prošlom mandatu, sjećate se koliko smo zakona gotovo 90% zakona je išlo po hitnom postupku a da ne govorim u koliko zakona upravo smo mi govorili o tome da je ova odredba koja govori o potrebnim sredstvima da nije uopće niti navedena niti da se procjenjivalo koliko će sredstava prema tom zakonu kojega smo tada donosili koliko će trebati. A da ne govorim da u ovom zakonu piše da će se njegovom provedbom čak i racionalizacijom uštedjeti određena sredstva koja su predviđena inače u proračunu za poslovanje čitavog zdravstvenog sustava. Jer da nije tome tako što bi bilo da nije ovog zakona? Što bi onda bilo? Isto bi sustav funkcionirao, a ministarstvo govori da će na ovaj način uštedjeti. I druga stvar, govorite o sanacijskim upraviteljima, po meni je neprihvatljiva činjenica da sanacijski upravitelji u vrijeme tehničke Vlade raspisuju natječaj i zapošljavaju 800 ljudi, od toga većina je ne zdravstvenog osoblja. Samo u mojoj bolnici dolje u dubrovačkoj, dakle ja dolazim iz Dubrovnika, je od 8. studenog do 22. siječnja raspisan natječaj za 50 novih zaposlenika i od toga opet kažem većina je ne zdravstvenog osoblja. Samim time što su raspisali natječaj u vrijeme kada je tehnička Vlada, a to nisu bila opravdana zapošljavanja, nisu čak bile ni zamjene nego novozaposleni. Po meni ti ravnatelji zaslužuju smjenu. Samo time što su u tom vremenu kad je tehnička Vlada se usudili zaposliti 800 novih osoba na državni proračun. I mi govorimo o štednji, mi govorimo o racionalizaciji, mi govorimo o potrebi da se smanje sredstva u zdravstvu i inače u državnom proračunu. Po meni je to već samo dovoljno da one koji su to radili treba smijeniti.
Hvala. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Ne da takve treba smijeniti nego ste dužni podnijeti i kaznenu prijavu i to što prije, ja to pozdravljam. Ali ja govorim što vi želite ovdje, sve potaracati. To je ideja. To je ono što je opasno i to je ono što ne treba. I istina je što kažete da puno zakona u prošloj Vladi mi smo raspravljali po hitnom postupku, puno ih je bilo. Kažete vi 90%. Ono što ste predložili vi ste 100% a obećali ste da ćete biti bolji. Onda što je trebalo? Po toj vašoj logici nije trebalo mijenjati vlast. Osim što ste unaprijedili ono što je bilo loše a što sami tvrdite. Dakle, ovo ja mislim da se mi nismo razumjeli. Koje su financijske dakle projekcije na učinak na sam proračun? Ako mi imamo danas rezultate kod određenih bolnica da se 365 dana kao vrijeme dospijeća obveza i neisplate smanjilo na 60 dana to je sigurno odmah utjecalo i na sam proračun. I to je sigurno jedna pozitivna reakcija koja u konačnici je imala i pozitivan utjecaj na cijelo gospodarstvo. Prema tome, ono što ja vam želim reći da se u ovo ide dakle destabilizirate ovakav sustav a još ništa niste stvorili novo nego glavni je cilj da postavimo svoje ljude. I pod utjecajem tu će županija naša imati utjecaj. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa ja vam govorim, a zbog čega bi ovo ako ste stalno govorili da to trebaju biti stručni ljudi po mogućnosti čak nestranački u koje imate više vjere kako to da ulica zna u Zadru a provest ćete natječaj tko će to biti. To je isto kao kod javnih radova. Nikad se ne zna koliko će radovi trajati, koliko će koštati jedino je izvođač uvijek poznat. Tako i ovdje.
Hvala. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Antičević-Marinović vi ste meni danas ustvari otkrili tajnu vaše vječne mladosti jer mi se čini da ste hibernirali zadnje 4 godine. Potpuno ste smetnuli s uma činjenicu da ste se zalagali za principe po kojima se ljude ne bira natječajem nego po političkoj podobnosti. To se tada hrvatski u vašim metodama zvalo revolving door, kako ste uvodili zaposlene u državnu i javnu upravu. Da bi koncem prošle godine tu vašu genijalnu ideju zapošljavanja srušio i Ustavni sud i rekao je da je to što ste radili 4 godine protuzakonito. I vi danas govorite o natječajima gdje se unaprijed znaju već, koliko sam shvatio dva ravnatelja za jedno mjesto u Zadarskoj bolnici ili s druge strane prigovarate na postupak donošenja zakona vi koji ste predstavnik koalicije koje je 87% zakona u svom mandatu donijela po hitnom postupku. Ako postoji malo objektivnosti kod vas, barem o hitnosti postupka, vi ne biste trebali govoriti u ovom Domu barem tako dugo dok mi to pozaboravljamo ili se mi hiberniramo pa se vratimo nakon 10-ak godina. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica.
Kolega članak 17. Ustava kaže da se nitko, čak i da je ugrožena državna sigurnost ne može kazniti, niti ušutkati se, govori o slobodi misli, savjesti i vjeroispovijesti. Dakle niti naš Poslovnik nego čak je to i ustavna vrijednosti. Sada vi kada mi govorimo ovdje o smjeni sanacijskih upravitelja, vi govorite o sasvim nečem drugom. Ako je toga bilo, onda, a bilo je, toga ovdje, i ako je ovdje toga bilo, e sada vi vlastito zlo i nakanu opravdavate tuđim. Po onom na čelu sve vam možemo oprostiti ali ne i vlastite grijehe. Dakle ovdje su ljudi, to su bili sanacijski upravitelji, oni su, govorim ovdje i o ne, ja govorim o, ovdje uopće ne govorim o stranačkim ljudima nego o osobi koja je nestranačka, koja je sanirala dugove i koja mora otići po ovom prijedlogu zakona. A rekli ste koje su nestranačke, koji su dobro radili da će ostati. Jel, u čemu je tu problem? … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa onda? … [[Upadica se ne čuje.]] Pa onda? Pa o tom modelu se ja uopće ovdje neću sada, jer ja o tome nisam govorila. To replicirajte. A o zapošljavanjima u SOA-i gdje ne treba natječaj recimo. Kako se to onda radilo? Pa ja sam vam to, o tome sam vam govorila 2006. godine, tada ni jedni mediji to nisu htjeli niti objaviti imena jer su me o tome obavijestili ljudi što se događa. Ljudi koje ste vi zaposlili i koji nisu mogli dozvoliti, koji su već stekli svoju profesionalnost da im dolaze ne znam ribari i kuhari. I onda samo procirkuliraju u sam sustav. … [[Upadica se ne čuje.]] Nisam ja ništa govorila o hibernaciji, ja vam se zahvaljujem na komplimentu.
Hvala lijepa. Nemojmo se međusobno dobacivati. Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Kolegice Antičević. Bili bi puno vjerodostojniji da ste to govorili kada se donosio ovaj zakon. Rekao sam kada sam govorio u ime kluba da je 217 ljudi koji su na ovaj ili onaj način bili vezani za zdravstveni sektor smijenjen tijekom jednog dana, tijekom jedne noći. Zašto tada niste reagirali? Sada dižete u nebesa, odnosno vama je najveći problem Kalelarga. Bože moj što Kalelarga svašta priča o vama, što Kalelarga svašta priča o meni. Pa što, predlažem da ide Vlada sa zakonom da se na Kalelargi ne smije spominjati zdravstveni sustav i tko će biti novi ravnatelj ili član upravnog vijeća ili predsjednik upravnog vijeća. Pa nije valjda taj problem toliki da Kalelarga mora biti glavni protagonist odnosno otežavajući faktor ovom zakonu? Rekli ste i hvalite sadašnju sanacijsku upraviteljicu. Očito ne poznajete zdravstveni sustav ili ne poznajete što je donio ovaj zakon. Nije ona sanirala Zadarsku bolnicu već je… … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je, nego Vlada je preuzela dugove i sanirala bolnicu kojoj je nova sanacijska ravnateljica napravila nove obveze. Ona je napravila nove obveze a Vlada je sanirala, odnosno dala je određena sredstva za sanaciju Zadarske bolnice kao i svih ostalih. A svi sanacijski upravitelji, dakle apsolutno svi su stvorili nove dugove i nove obveze. Vi ste u velikom raskoraku sa vašim predsjednikom stranke. Sjetite se izjave prije 20 dana, to su svi osudili pa i neki iz SDP-a koji imaju to hrabrosti. Rekao je, pa što predstojnici, pazite na koju razinu, predstojnici klinika su političke funkcije. To je izjava dosadašnje, donedavno premijera Vlade RH Zorana Milanovića, politika postavlja predstojnike klinika, zamislite to, jedna klinika ovdje na KBC-u Zagreb. E to ne smijemo dozvoliti i takva razmišljanja ne smijemo dozvoliti a rokovi plaćanja su neki i do tisuću dana.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Najprije ćemo kolega na Kalelargu. Tamo se možda o meni priča a o vama budite sigurni ne, tamo oni vas uopće ne poznaju. Dalje, što se tiče ovako, dakle ovdje se ne radi o osobama, ovdje se sada radi o jednom modelu o kojem ste malo prije uvodno sami dali priznanje gospodinu Vargi. To je model kojeg trebate očuvati na ovaj ili onaj način jer se po prvi put počelo računati, odnosno počelo raditi mogućnost da se radi na ekonomskoj računici. Ako imate sposobne ljude, ako imate nesposobne to vam je isto u gimnaziju se upiše sposoban, profitirati će, ići će na fakultet, onaj koji nije tome dorastao propasti će, možda u neku drugu lakšu školu. Dakle to su, to je bio model koji je zahtijevao ambiciozne i stručne ljude i oni koji su takvi bili. Mnogi nisu, u tome je problem, koji su takvi bili oni su uspjeli, dakle smanjiti dugove, više raditi, kompleksnije dakle zahvate i zarađivati čak. Bolnice dakle na jedan uložen, jednu kunu donijeti i dvije. I da, ponosna sam na prošlu Vladu što je angažmanom i nas zastupnika u bolnicu zadarsku koja je vapila, bila je u ogromnim dugovima dala 145 milijuna kuna, a sada imate dug u Zadarskoj bolnici od 35 milijuna kuna i to još HZZO duguje 30. Dakle, bio bi dug od 5 milijuna kuna.
Hvala. Zadnja replika uvaženi zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Antičević-Marinović pa evo na ovu repliku me ponukao ovaj dio vezan uz sanacijske upravitelje, njihovu uspješnost jer u zakonu piše da će se ocjenjivati ravnatelji na temelju uspješnosti sanacije. Ono što sigurno ne bismo smjeli zaboraviti da osim sanacija ovdje su kolege govorile, dosta kolega je govorila. Mislim da je kolega Penić vrlo jasno rekao da u zdravstvu nedostaju novci, jer jednostavno našeg poduzetništva, naše gospodarstvo ne može toliko novca osigurati za zdravstvo. Osim što su morali sanirati ustanove, oni su često puta se morali brinuti o modernizaciji zastarjele opreme da bi bolesnicima davali što kvalitetniju uslugu. Dakle, morali su opremati bolnice. I onda dolazimo do zapravo do ključnog pitanja, a to je kriterij odabira. Mi smo u Republici Hrvatskoj imali u povijesti uspješne menadžere koji su dobivali najprestižnije nagrade. Ti su menadžeri bili uspješni onda kad je poduzeće ili tvrtka kad su poslovali dobro. Međutim, kad su poduzeća i tvrtke dolazili u gubitke, onda su ti uspješni menadžeri odjedanput postali izrazito neuspješni. Slična je stvar sa sanacijskim upraviteljima. Ja moram sad reći ovdje da skidam kapu svakome tko se upustio u taj posao, taj težak posao. Skinut ću kapu i onome tko se u budućnosti bude upustio. Slažem se sa vama kolegice Antičević Marinović. … [[Govornik se ne razumije.]] kad je MOST i HDZ kad su sklopili koaliciju ili kako već zovete, tod trenutka se znalo tko će biti upravitelj Opće bolnice Virovitica, zna se to danas ne samo po kuloarima, zna se i unutar bolnice. A moj osobni stav da s tim stvarima isto trebamo biti oprezni. Po mom mišljenju ravnatelj bolnice ne bi trebao biti ekonomist već liječnik, jer teško je ako bude ekonomist procjenjivao da li čovjeku treba pomoći ili ne. Dakle, bolnicu i zdravstvo ne trebamo stavljati na tržište, mislim da ona treba ostati u domeni odgovornog ponašanja prema pacijentima. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava i uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Nacrt prijedloga zakona o dopuni Zakona o sanaciji javnih ustanova sa konačnim prijedlogom zakona problematičan je iz više stvari. Prvo, problematičan je način na koji se donosi, problematično je dato obrazloženje i potencijalne posljedice donošenja ovog zakona. Prvo način. Dovodi se, to je puno kolega prije mene govorilo, znači donosi se po hitnom postupku. Rok od 14 dana je prekratak za savjetovanje, to je bilo elektronsko savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. On nije u skladu sa kodeksom savjetovanja sa zainteresiranom javnošću u postupcima donošenja zakona, zatim drugim propisima i aktima Narodne novine 140/9, smjernicama Ureda za Udruge Vlade Republike Hrvatske, te u konačnici sa točkom 3. članak 11. Zakona o pravu na pristup informacijama. O predmetnoj dopuni zakona nije održana ni jedna javna tribina. Predmetna dopuna zakona nije bila ni objavljena na stranicama Ministarstva zdravlja u planu savjetovanja sa javnošću. U obrazloženju predmetne dopune zakona nije navedeno da li su konzultirane jedinice lokalne samouprave i uprave koje su osnivači. Jer oni pri izradi proračuna za ovu godinu nisu predvidjeli ta sredstva, jer mi ih direktno tjeramo na rebalans ili ćete vi ponuditi neki amandman uz ovaj prijedlog zakona da spriječite rebalans jedinica lokalne i regionalne uprave, a to opet nije u sklopu sa obavezama prema Zakonu o zdravstvenoj zaštiti jer one kao osnivači su morali predvidjeti sredstva. Prema preliminarnim poslovnim rezultatima zdravstvenih ustanova obuhvaćene Zakonom o sanaciji javnih ustanova u prvih 9 mjeseci 2015. godine od ovih 31 ustanove 9 ih je imalo pozitivan financijski rezultat. Jer oni, predlagatelj se stalno poziva na to da mu je revizija otvorila oči i ukazala na nepravilnosti. Ali iz te revizije čita ono samo što mu odgovara, ne čita cijeli revizijski izvještaj. Pa tako financijski rezultati za prvih 9 mjeseci 2015. godine kaže da 8 bolnica KBC Rijeka, Opća bolnica Karlovac, Požega, Pula, Varaždin, Zabok, Specijalna bolnica Varaždinske toplice, Neuropsihijatrijska bolnica Popovača i jedan Dom zdravlja Petrinja imaju pozitivan financijski rezultat. Analiza poslovnih rezultata zdravstvenih ustanova u sanaciju prvih 9 mjeseci 2015. i usporedba sa njihovim poslovnim rezultatima u prvih 9 mjeseci 2014. ili trinaeste pokazuje da se ti negativni poslovni rezultati popravljaju. Tako da u 2015. imamo smanjenje od 57% u odnosu na prvih 9 mjeseci, a 2014. smo imali 54%. Trećina ustanova, njih 12 koje su u prvih 9 mjeseci 2015. godine smanjili svoje obaveze u odnosu na 31.12.2014. su KBC Rijeka, Opća bolnica Čakovec, Opća bolnica Karlovac, Opća bolnica Koprivnica, Pula, Šibenik, Varaždin, Zabok. I oba Doma zdravlja Petrinja i Gospić. Ostale zdravstvene ustanove su po ovom planu sanacije trebali nastaviti sanacijski program koji da vas podsjetim traje do 2017. kad bi se bolnice nakon sanacije trebale vratiti ustanovama. Znači, te bolnice koje trenutno ne posluju kako bi mi od njih zahtijevali da bi se uklopile one još imaju dvije godine vremena za provođenje aktivnosti definirane u programu sanacije da ih usklade sa reformskim mjerama zdravstvenog sustava i da stabiliziraju svoje poslovanje kako bi njihovi financijski pokazatelji bili održivi. I onda bi bili vraćeni 2017. lokalnoj upravi i samoupravi. U obrazloženju predmetne dopune zakona nitko, ni predlagatelj ali ni mi, nismo vidjeli da li je konzultirana Europska komisija. Jer Europska komisija je ovaj reformski paket prihvatila i to u nacionalnom programu reformi 2015. definirano je 8 reformskih mjera za reformsko područje 4. To su bili novi modeli ugovaranja i plaćanja zdravstvenih usluga za bolnice, novi model upravljanja bolnicama, poboljšanje kontrole rashoda bolničkog sustava, nacionalni plan razvoja bolnica, daljnji razvoj e-zdravstva, proširenje općeg opsega zajedničke javne nabave i jačanje uloge primarne zdravstvene zaštite. A osma mjera je bila učinkovitije upravljanje ljudskim resursima u zdravstvu. Reforma zdravstvenog sustava koja se provodi tim navedenim aktivnostima je međuovisna o istovremenoj implementaciji svih predloženih reformskih mjera i financijski rezultat i učinci u provođenju tog reformskog paketa nisu laki, baš upravo zbog kompleksnosti zdravstvenog sustava i njegove inertnosti. Reformu nije moguće provesti nekakvim izoliranim mjerama ili nekakvim pojedinačnim mjerama. Podsjećam vas da je u ovom reformskom zahvatu koji je donijela prethodna Vlada i Ministarstvo zdravlja predloženo 246 mjera kroz 561 aktivnost. Nismo konzultirali Europsku komisiju a nitko se nije zapitao a što ako nam ta Europska komisija kaže nećete se uskladiti sa financijskim efektima i uvede nam neku mjeru, recimo ukinite participaciju. To nam može napraviti. Gubici u zdravstvenom sustavu u više rasprava tijekom današnje plenarne sjednice smo rekli kako nastaju. Sporno je kod ugovaranja da se limiti odrede, da budu pravičnije raspoređeni i da se pritom vodi računa i o teritorijalnom ustroju Republike Hrvatske jer ne može se razvijati sva medicina samo u centrima izvrsnosti ili u Zagrebu. Znači, moramo voditi računa o cijelom teritoriju Republike Hrvatske. Drugo, gubici nastaju radi toga što nam populacija stari, potrošnja lijekova u starijoj populaciji je 10% veća, uvode se novi lijekovi i to poskupljuje sustav. Implementiraju se novi dijagnostičko-terapijski postupci, educiraju se ljudi a sve to košta. Tako da ovaj gubitak na koji se vi opravdavate od milijardu i 800 milijuna nije ništa u odnosu kakav je dosad bio zato što smo u zadnjih 10-ak godina generirali gubitak od 17,4 milijarde a taj gubitak nastaje tako što svake godine generiramo milijardu i pol kuna zbog povećanih troškova u zdravstvenom sustavu. I to možemo jedino riješiti da gospodarski oporavimo Hrvatsku, da imamo više ljudi zaposlenih i da imamo više uplatiša u doprinose. Sad imamo dobro, sad imamo puno korisnika a malo platiša. Kad riješimo taj problem riješit ćemo problem zdravstva. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Darko Milinović.
Pa ja se mogu djelomično složiti sa vašom raspravom kad spominjete da je gubitak u zdravstvenom sustavu negdje na razini spominjali ste milijardu, milijardu i pol kuna na godišnjoj razini. Nije to uvijek tako bilo. Spomenut ću opet 2012. i 2013. gdje je 2,5 milijarde kuna nedostajalo za zdravstveni sustav onakav kakav je, kakav smo imali. Ali ne uzrokuje troškove i nedostatak sredstava u zdravstvenom sustavu samo povećana potrošnja kroz lijekove, potrošni materijal od 10%, to je nekakva razina EU da svake godine troškovi zdravstva povećavaju se za oko 10-ak posto nego zbog toga što nisu u proračunu na vrijeme osigurana sredstva za funkcioniranje zdravstvenog sustava. Sadašnji proračun Ministarstva zdravstva je negdje na razini, dakle govorim i o HZZO-u, negdje oko 23 milijarde kuna. I to bi moglo isfinancirati ovakav ajmo reći tromi ili već dijelom reformirani zdravstveni sustav. Kad ste spominjali Europsku komisiju odnosno EU zdravstveni sustavi diljem dakle Europe odnosno članica EU su neovisni baš o nekakvim velikim zakonima koji detektiraju ili determiniraju koji bi procesi se morali provoditi u zdravstvenim sustavima članica EU. Pa ste rekli što da oni dođu sad i da kažu ukinite participaciju. Neće oni, oni mogu doći samo i reći povećajte participaciju, a nikako ukinite. Ali nemaju ingerencije, dakle nema Europska komisija i EU ingerencije na takav način uređivati zdravstveni sustav. Ona može tražiti i traži zapravo od zemalja članica da usklade to sa raznim direktivama, recimo Direktiva o duhanu i duhanskim proizvodima pa onda moramo takve zakone usklađivati ali ne u smislu ekonomske održivosti sustava. To je odluka na članici zemlje koja je članica zapravo EU.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Milinoviću, i vi i ja smo iz struke. Prvo ću vas pohvaliti što ste jedina županija koja nije dala državi da im uređuje bolnicu, što ste sami svoje gubitke pokrili. I to pozdravljam. Međutim, Europska komisija, pođimo od toga kako je donesen zakon za koji vi želite sada napraviti izmjene. Nije ga potenciralo samo Ministarstvo zdravlja nego Ministarstvo financija. I ako je temelj nas da ćemo po pravilima Europske unije se uklopiti u 3% inflacije i 5% deficita da bi održavali fiskalni kapacitet, da se ne bi urušio sustav onda se mora održavati i zdravstveni sustav. I upravo ta Europska komisija nam može dati mjere ako se ne održava, ako naš zdravstveni sustav nije održiv. U tome je stvar. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je gospodin Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Rekao bih i pozdrav ministru ili zamjeniku ministra, ali njih nema, pa ću pozdraviti samo kolege i za početak ipak zahvaliti Vladi što je uvažila djelomično primjedbe koje sam istakao u ponedjeljak na Odboru za zakonodavstvo i što je uputila amandman na ovaj prijedlog zakona gdje je djelomično otklonila određene probleme na koje sam ukazivao u njemu a to je pitanje da nema uopće niti jednog spomena o tome na koji način će se urediti prava i obveze između sadašnjeg osnivača a to je Republika Hrvatska i osnivača ustanova koji će to biti danom stupanja na snagu Odluke iz stavka 1. novog članka 9.a zakona. Međutim, ovo rješenje koje je Vlada predložila je loše. Ja danas neću govoriti o tome da li imate pravo ili nemate pravo na prekid sanacije ustanova u zdravstvu. Držim da imate jer je to politička odluka. Politička odluka je na koji način će se urediti pitanje, očito pitanje za koje mislim da se svi oko njega slažemo da nešto sa tim dugovima ne štima i da taj problem treba riješiti. Međutim, ja ću govoriti onako kako bi vjerujem trebao govoriti i svaki pravnik a to je bez upuštanja u to da li se ovdje radi o ustanovama u zdravstvu, da li se radi o ustanovama u visokom obrazovanju, u školstvu itd., zato što se ovdje radi o ustanovama. A što znači kada je nešto ustanova objasniti ću vam jer iz današnjih rasprava vidim da vi to ne znate. Dakle zbog čega je ovaj amandman pogrešan? Prvo, zato što je konstitutivan trenutak u kojem prava i obveze prelaze sa RH kao osnivača koji je to postao stupanjem na snagu Zakona o sanaciji, konstitutivan trenutak je donošenje odluke. Dakle u trenutku kada odluka stupi na snagu a njeno donošenje je jednostrano isključivo na Vladi RH, tog trenutka osnivačka prava prelaze na dotadašnje osnivače ustanova a to su kao što znamo županije. Pitanje sporazuma je nakon toga postalo pitanje kao riješiti ćemo. Da li ćemo riješiti sutra, da li ćemo riješiti prekosutra, nije bitno, riješiti ćemo. Onog trenutka kada odluka stupi na snagu a to je u pravilu 8 dana nakon objave u Narodnim novinama ona će se po stavku 2. predloženog članka 9.a zakona dostaviti sudskom registru koji će nakon toga izvršiti promjenu osnivača u sudskom registru i u tom trenutku na osnivača ustanove prelaze sva prava i obveze koje proizlaze iz zakona a nakon toga ću vam objasniti u čemu je problem. Međutim, ovdje ću uvaženom zamjeniku ministra postaviti sljedeće pitanje. Dakle odredba koja glasi prava i obveze između Ministarstva nadležnog za zdravstvo, osnivača javne ustanove u zdravstvu i javne ustanove u zdravstvu iz stavka 1. ovoga članka utvrditi će se posebnim sporazumom, nije bila u zakonu u trenutku kada je taj zakon upućen u proceduru. Da je bila onda bi u zakonu morala stajati i jedna odredba, odnosno jedno obrazloženje koje bi objasnilo koji su financijski učinci na državni proračun RH za 2016. godinu takve odredbe. Jer ako će se prava i obveze dosadašnjeg osnivača RH i novog osnivača županije urediti posebnim sporazumom to znači da određene obveze će teretiti RH. Te određene obveze dospijevaju tijekom 2016. godine pa mene zanima da li znate koje će obveze koje proizlaze iz sanacije ustanova koje će se ovim zakonom vratiti županijama, kolike su te obveze, ukupan iznos, koliki dio tih obveza dospijeva u 2016. godini i na kojoj su poziciji u proračunu za 2016. godinu te obveze utvrđene, odnosno troškovi za podmirenje tih obveza predviđeni? Znači gospodin Šuker koji govori iza mene, ako bude potrebe će vam jasno objasniti da se u zakonu koji stvara nove obveze za RH moraju predvidjeti izvori financiranja. Zato vas molim recite nam svima gdje su predviđeni izvori financiranja za obvezu koja nastaje iz druge rečenice novog stavka 3. koji je predviđen ovim amandmanom. E sada, prije toga sam malo lamentirao o trenutku upisa promjene osnivača u sudski registar. Zašto? Zato što postoji nešto što se zove Zakon o ustanovama i u tom zakonu imamo članak 59. koji kaže u stavku 1. "Ustanova odgovara za obveze cijelom svojom imovinom.". Pa naravno svatko za svoje obveze odgovara cijelom svojom imovinom. Ali gledajte, ustanova vam je malo različita od drugih pravnih osoba i taj zakon u članku 52. ima jedan specifičan stavak koji ne nalazimo kod drugih pravnih osoba u ovom obliku a on glasi: "Osnivač ustanove solidarno i neograničeno odgovara za njene obveze." Da bi razumjeli što znači solidarna odgovornost moramo otvoriti Zakon o obveznim odnosima. Ukoliko netko ima volje molio bih da otvori taj zakon, pročita članak 43. koji govori da od solidarnog dužnika, kod više solidarnih dužnika vjerovnik samostalno bira od kojeg će potraživati ispunjenje svoje obveze, a svaki solidarni dužnik odgovara u cijelosti za dug. Što to znači? To znači da od trenutka donošenja, odnosno stupanja na snagu odluke iz stavka 1. članka 9a. novog zakona svaki vjerovnik svake bolnice koja se vraća županijama može od županije potraživati naplatu duga u cijelosti. Jel' vam jasno? Stupanjem na snagu ove odredbe nastaje nova obveza za sve naše županije. Kada je sanacija krenula ideja je bila da se ustanove saniraju i da se sanirane bez dugova vrate županijama. Ovime predviđamo povrat nesaniranih ustanova županijama od kojih vjerovnici tih ustanova mogu prvog dana kada ustanove prijeđu ovlast županija potraživati naplatu dospjelih dugovanja u cijelosti. Ovo je pravo, ovo nije medicina. Što to znači za županije to vam ne moram niti govoriti. Moj prijedlog je prvo gospodine zamjeniče ministra odgovorite kolike obveze iz ovog amandmana nastaju za Republiku Hrvatsku, koliki dio tih obveza nastupa odnosno dospijeva tijekom 2016. godine i na kojoj su stavci u proračunu predviđeni. To je prvo. I drugo, molim vas da mi objasnite na koji način će županije koje imaju proračune kakve imaju plaćati dugove nesaniranih zdravstvenih ustanova kada im se vrate u vlasništvo i s kojim novcima. Hvala.
Hvala. Imamo tri replike. Prva je uvaženi zastupnik Darko Milinović. A nije, greška. Sabina Glasovac, uvažena zastupnica.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Grbin, vi ste zapravo detektirali jednu vrlo zanimljivu stvar, a to je da osim što smo imali prilike čuti u raspravama nije se provodila nekakva uobičajena procedura javnog savjetovanja sa zainteresiranom javnošću pri donošenju, odnosno upućivanju pojedinih zakonskih prijedloga u Hrvatski sabor, da zapravo je ovdje izostala jedna vrlo bitna komponenta, a to je procjena fiskalnog, odnosno financijskog učinka određenog u dokumentu, u ovom slučaju prijedloga ovoga zakona na državni proračun. Mislim da je to nešto što iz prakse se pokazuje kao obavezno prilikom upućivanja bilo kojih zakona u saborsku proceduru, pa mi zapravo zvuči gotovo nevjerojatno da se ovom Hrvatskom saboru predlaže donošenje određenog akta bez da znamo koje će to implikacije imati na državni proračun i da zapravo stvaramo određene obaveze u državnom proračunu donošenjem zakona za koje ne znamo ni kolike su, ni odakle će se iste namiriti. Meni je to naprosto što ste sad rekli zvuči nevjerojatno da bi bilo istinito.
Odgovor, uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Uvažena kolegice Glasovac, ja vam zahvaljujem na ovoj replici. Da, jučer smo raspravljali o dva zakonska prijedloga, dopuni Zakona o obrani, dopuni Zakona o nadzoru državne granice gdje sam ukazao da je prije donošenja, odnosno prije upućivanja tih zakona u saborsku proceduru propušteno provesti postupak savjetovanja sa zainteresiranom javnošću, te sam ukazao na relevantnu praksu Ustavnog suda koja govori da je takav propust dovoljan razlog da zakon bude proglašen protu ustavnim. Međutim, kod ovog zakona ja imam određene indicije da je savjetovanje sa zainteresiranom javnošću provedeno. Imam ih zato što znam da su neki moji kolege u tom savjetovanju sudjelovali. Međutim i tu molio bih za trenutak pažnje poštovanog gospodina potpredsjednika, jer ovo spada u njegovu domenu rada i molio bih za određenu intervenciju. U prijedlogu zakona koji je objavljen na stranicama Hrvatskog sabora na zadnjoj stranici piše da slijedi izvješće sa savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Ali to izvješće nije priloženo. I danas sam tražio, nije priloženo tekstu zakona, nije objavljeno na stranicama Hrvatskog sabora. Molim vas ispravite tu grešku i dostavite nam kao saborskim zastupnicima ono na što imamo pravo po Poslovniku po članku 174. Poslovnika Hrvatskog sabora, a to je izvješće s provedenog savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Grbin, mislim ja sam nekoliko puta danas rekla da će ovaj zakon imati velike posljedice na naše županije i na financijsku stabilnost samih županija. A nakon što ste vi još to na ovaj način obrazložili, ja mogu reći da sam ja jako zabrinuta za naše županije i da sam sad sve više sklona misliti da je ovo taj reformski zakon koji će ukinuti županije, a zapravo je krivi zakon. Mislim mi ćemo kroz ovaj zakon napraviti reformu županija. I sad se ne mogu tom dojmu oteti, jer nakon što ste ovo sve ispričali ja sam sigurna da će proračuni županija biti u ogromnim problemima.
Odgovor uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovana kolegice, poštovani gospodine potpredsjedniče. Kada smo u ponedjeljak na Odboru za zakonodavstvo raspravljali o ovom zakonu jedan kolega član tog odbora neću ga imenovati jer ne bi bilo korektno, ali je iz reda vladajuće većine je komentirajući ovaj prijedlog zakona predlagatelju rekao nemojte biti grobari županija. Nemojte biti grobari županija, jer ono što su zastupnici većine u ponedjeljak kada nije bilo novinara, možemo tako reći iza zatvorenih vrata in camera uručili Vladi. Nemojte biti grobari županija. Zašto? Zato što upravo ovako osnivač jamči za obveze ustanove solidarno čitavom svojom imovinom. Što će se desiti? Netko će zaključiti da od bolnice ne može naplatiti svoje dugove, ne može ih naplatiti dovoljno brzo, ne može ih naplatiti dovoljno efikasno. Ili jednostavno samo želi vršiti pritisak na osnivače ustanove da bude siguran da će se ta sredstva osigurati. A to vam govorim kao odvjetnik koji je vodio takve postupke protiv ustanova i protiv njihovih osnivača. Tužiti će županije da bi osigurao da se što prije naplate sredstva. Pošto ni županija ni bolnica neće platiti jer nemaju sredstava kada dođe trenutak za naplatu ovrha će završiti na računu bolnice, na računu županije. Znamo, imali smo situacije županija, ovdje su neki kolege koji o tome jako dobro znaju, imali smo situacije kada su zbog određenih ustanova konkretno županijskih Uprava za ceste bili blokirani računi županija i županije nisu mogle podmirivati svoje obveze. Zašto? Jer su i županijske Uprave za ceste ustanove i za njihove obveze županije jamče svojom imovinom u cijelosti, solidarno i neograničeno. Molim vas nemojte ovo raditi. Evo, kratko i jasno to je moj apel.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Moja rasprava će biti malo drugačija od svega ovoga što se čulo danas zato što naprosto želim reći jednu stvar da ako donesemo nekakve zakone u ovom Saboru da ih se moramo držati. Tako je davne 2002. netko donio odluku da se određene bolnice u Hrvatskoj decentraliziraju i da budu u vlasništvu županija i onda što vam se dogodi? Nije problem što vi to decentralizirate ali onda vam HZZO određuje cijenu i sve i to vam plaća, a cijena tih usluga je daleko ispod usluga koliko to košta u bolnicama. I tako je nastao prvi veliki minus županijskih bolnica. I to je jedina istina, sve ovo drugo su prazne priče. Da oni koji su odgovorni za provođenje programa Vlade i trošenja financijskih sredstava ne bi mogli više raditi što hoćete moja malenkost je 2010. predložila Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji u jednom svom članku jasno kaže da nitijedan proračunski korisnik i njegov čelnik ne može potrošiti niti lipu više od onoga što mu je odobreno u državnom proračunu, od onoga što mu je odobrio ovaj Sabor. I da smo tada, zapravo 2011., 2012., podvukli crtu i rekli da hrvatsko zdravstvo je u tom trenutku toliko i toliko dužno, da se to mora podmiriti i onda ministar zdravlja ako u proračunu ne dobije dovoljno novaca koliko zdravstvo košta on mora upozoriti predsjednika Vlade da sa tim sredstvima ne može završiti poslovnu godinu i da će zdravstvo doći u minus. Ali mi smo to definirali Zakonom o fiskalnoj odgovornosti, ne samo ovdje nego i drugdje. I sad ja se sjećam kad smo raspravljali prije nešto manje od 3 godine o Zakonu o sanaciji tada je taj zakon stvarno poslužio prije svega za sječu glava po svim bolnicama. Onda smo u proračunu utvrdili da ćemo dati 3 milijarde za sanaciju bolnica, međutim od tih 3 milijarde u toj godini nije utrošeno nego je utrošena samo 1 milijarda iz razloga da bi se prikazao strahoviti napredak u fiskalnoj konsolidaciji države. Ti dugovi su ostali. Ja sam prošle godine s obzirom da je zadnja godina mandata prošle Vlade bila nekoliko puta za ovom sabornicom govorio, predlagao dva ili tri puta zaključak da ovaj Visoki dom donese nekakav zaključak kojim ćemo obavezati sve one koji su vezani uz zdravstvo da vidimo kakva je konačno stvarna financijska situacija tog zdravstva. I da mi naprosto svi, bez obzira tko bio na vlasti, znamo koliko zdravstveni sustav RH ovakav kakav je košta. I onda moramo reći jel' mi to možemo, ne možemo financirati ili ćemo morati nešto promijeniti. Dok god to nismo u stanju napraviti onda ćemo se baviti sa raznoraznim fiks idejama. Ja kad čujem da izdvajanje HZZO-a iz Riznice je donijelo nešto napredno meni dođe naprosto da se smijem. Jer kad uzmete financijski plan HZZO-a i kad uzmete ono što je nekada bilo u proračunu Ministarstva zdravlja onda ćete vidjeti da ste u proračunu Ministarstva zdravlja imali daleko više informacija na što se troše te 22 milijarde nego što imate danas informacije o financijskom planu HZZO-a. Međutim, danas sam imao čak priliku čuti da je ministar financija određivao što će se plaćati u Ministarstvu zdravlja. To naprosto nije istina. Sve fakture i ostalo dolazi u Riznicu i iz Riznice se plaća. Kada imate na kraju godine izvršenje proračuna ne može se dogoditi da izvršenje što se tiče Ministarstva zdravstva recimo ne ide na 90, 91, 92 posto a istovremeno u zdravstvu imate minus od nekoliko milijardi kuna. Dakle, to su naprosto činjenice. Evo, neka mi sad netko kaže u ovom trenutku koliki je minus hrvatskog zdravstva? Koliki je minus? Dakle, po nekim informacijama Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ima dospjelih a nepodmirenih obveza negdje oko 3 milijarde kuna. Istovremeno po onome što smo dobili informaciju od Ministarstva financija prilikom usvajanja proračuna za milijardu i 30 i još nešto milijuna su dospjele nepodmirene obveze što se tiče Ministarstva zdravlja. Međutim gledajući kakva je metodologija nekakva, izmišljena nacionalna metodologija ona nije unutra ukalkulirala sve ugovore koji postoje. To nije jer to vam je gotovinski sistem, dakle ono što ste platili to vam je trošak ono što niste platili a morate platiti to vam se ne vidi nigdje. I onda imamo situaciju kakvu imamo. Dakle, izmjene ovoga zakona je pokušaj samo da se neke stvari stave na svoje mjesto. Koliko će one koštati nitko neće županije blokirati i nitko županije u proteklim godinama nije blokirao. Na kraju krajeva to će se opet podmiriti iz državnog proračuna. Ali kažem, situacija je takva kakva je i mi se danas tu politički prepucavamo međutim nitko nema hrabrosti reći hrvatsko zdravstvo ovakvo kakvo je godišnje košta negdje oko 24 milijarde kuna. I ako mu ne osiguramo 24 milijarde kuna ono će na kraju godine pokazati minus. Jer sa ove 22 i toliko milijarde koliko ima u HZZO-u, ako ono stvara milijardu i još nešto godišnje gubitka onda je to 24 milijarde, ja ne znam drugu matematiku. A da li se da smo mi ovdje dobili informaciju a to nije ministar kriv nego službe koje su mu pripremile ovaj zakon što se to dogodilo nakon tog sanacijskog programa i kakva je situacija danas u bolnicama koje su sanirane onda bi mogle govoriti i reći da ovo pod navodnicima što kolege kažu s druge strane sabornice da ministar ovo sve radi da bi izvršio smjenu. Pa tko će smjenjivati ljude koji su sposobni? Pa nitko nije valjda toliko bedast. Ali kažem, Zakon o fiskalnoj odgovornosti kao da ne postoji a mi smo ga donijeli u ovom Saboru. Volio bih vidjeti sve one koji su danas raspravljali da se na takav način ponašaju u svom gradu kao što su raspravljali da se treba ponašati prema HZZO-u i ostalom pa bi vidjeli kako to liči i na što to liči. Međutim, državna riznica je projekat ne jednog ministra financija, ne jedne političke opcije nego projekat koji traje jako dugo sa jednim osnovnim ciljem da svi novci koje porezni obveznici RH uplaćuju budu na jednom mjestu, da se koriste, da država se nema potrebe zaduživati. Ja ću vam reći 2004. kada sam došao za ministra financija, mi smo u prvom mjesecu morali posuđivati novce za isplatu plaća, isplatu mirovina. Istovremeno tada nije bilo riznice na žiroračunima pojedinih proračunskih korisnika sve skupa kada se zbroji je bilo negdje oko 800, 900 milijuna kuna. I sada gledajte to stoji kod njih jer oni hoće svoju dvanaestinu ali se država mora zadužiti da bi isplatila plaće i mirovine a u tom trenutku nema takav priljev sredstava. I sada netko kaže da se strašna stvar u zdravstvu dogodila zbog toga što se ne plaća iz Katančićeve nego se plaća od negdje drugdje. To znači mi priznajemo da nam sustav ne funkcionira. Jer da nam sustav funkcionira, ako je ovaj Sabor odobrio nekom nekakve novce onda taj mora dobiti te novce, nitko mu ih ne može uskratiti. A nalog za plaćanje tih troškova daje financijska služba iz Ministarstva zdravlja, ne radi ministar financija, ministar financija nema nikakve veze sa time. Dolazi u riznicu i odredi se dinamika i tempo plaćanja. Ali tada se u Ministarstvu financija znalo u sat koliko će kome biti plaćeno. Nažalost danas se to ne zna. Nekada je u Ministarstvu financija bio brifing od 1. do 3. na kojem su bili prisutni svi mediji u RH o stanju prihoda i rashoda. Toga više danas nema. Ali zato imamo situaciju da mi danas ne znamo da nam je zdravstvo u minusu 4 milijarde kuna što se tiče dospjelih nepodmirenih obveza. I mene stvarno zanima što će biti sa bolnicama koje su zbog predizbornih kampanja i svega radili kako su radili, preglede, sve živo, hrvatski građani su dobili nekakvu bolju uslugu. A sada tim bolnicama, tim liječnicima HZZO to neće platiti. A oni su imali i prekovremeni rad, potrošili su i materijal, pogledajte, pitajte ravnatelje bolnica koliko su faktura ispostavili, HZZO im te fakture neće primiti. Naprosto im neće primiti. I to je činjenica. Jer nevjerojatno je, vi tvrdite da sustav košta toliko, onda kažete da je sustav napravio 40, 50% više nečega i onda kažete da to manje košta. To je sjajna matematika, neka mi netko objasni, ja odmah potpisujem. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Šuker je bio ministar financija, uveo je prvi riznicu. I ono što bih ja želio čuti od njega da odgovori na vrlo jasno i jednostavno pitanje. A to je da provođenje ovog zakona i prijenosom prava, ono što vam je par puta govorio i moj kolega Grbin. Prijenosom osnivačkih prava na županije prenose se i dugovi koji postoje, ministar je rekao da postoje i prijenosom tih dugova županije su obvezne da to plate. Međutim, u proračunu tih sredstava nema. Napominjem da je HZZO izvan proračuna i da nema načina da država plati dugove kao što je plaćala do sada dok je HZZO bio unutar proračuna. Prema tome, zanima me što ako veledrogerije koje čekaju na svoja sredstva za lijekove ili netko drugi ovrši županiju. Tko će platiti te dugove? Na koji način će država moći platiti dugove i izvući županiju iz blokade?
Hvala vam. Odgovor uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
E kolega Mrsić ja vas izuzetno poštujem kao liječnika ali očigledno jedna tehnika u financijama vam nije jasna. Nemojte se, ovo nije jasna, ja se ispričavam pod navodnicima. Sada ću vam ja samo reći, dakle ako vi preuzimate nešto od toga onda morate jasno definirati kolike su obveze u tom trenutku i te obveze ostaju onome koji je do tada primao novce za to. … [[Upadica se ne čuje.]] Samo malo, ja vas lijepo molim kolegice Zgrebec. Dakle, to je jasno kao dan. Samo malo, pa pustite me da kažem drugi dio priče. Dakle vrlo je interesantno da ste vi sjajno mogli funkcionirati sa ovakvim proračunom prošle godine i da niste stvorili nikakve nove obveze. Ali sada istovremeno kažete da sadašnji ministar sa istim novcima neće funkcionirati, pa to je nevjerojatno. Ali meni je drago da ste došli na to, da ste priznali da postoje ove 4 milijarde minusa. Ali samo malo, molim vas, samo malo molim vas. Dakle ako je itko ovdje tražio da zdravstvo napiše koliko duguje, ja sam bio tu u ovom Saboru, i to iz solidarnosti prema kolegama, ministrima financija, koji to nisu smjeli reći jer je situacija takva kakva je. Dakle tražio sam isto tako da se uvede registar neplaćenih računa. Pa logična je stvar ako neka bolnica prelazi u županiju da taj ravnatelj bolnica će morati popisati sve obveze sa danom kada prelaze. Zašto? Pa zato što je do tada sredstva za te troškove fakturirali prema HZZO-u. Pa nisu to troškovi koji su nastali po božjoj milosti. To su troškovi nastali zbog toga što je ta bolnica izvršila određene usluge koje treba platit HZZO. Samo malo za milog Boga! Pa kakve veze ima tko je? Kad ste izdvajali HZZO iz Državne riznice onda ste isto tamo definirali neke stvari tko pokriva gubitke, pa ste definirali da gubitke pokriva država. Točno znate što je bilo. Prema tome, trebate znati sve zakone koji su vezani, onda nikad ne bi pričali ovo što sad pričate.
Druga replika uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šuker, neću ući u polemiku sa vama o načinu, metodologiji vođenja knjigovodstva ili računovodstva. Tu ste jači od mene. Točno je da ste detektirali da HZZO odlučuje cijenu koštanja nekog dijagnostičko terapijskog postupka. I tu ste dobro vidjeli da je recimo kolega je nefrolog ministar, prije cijena dijalize i na otoku i u Zagrebu koštala 715 kuna. Sad u zadnje vrijeme košta 930 kuna. Ali to ne pokriva stalni trošak dijalize recimo na Korčuli i u Zagrebu. Znači, ne bi trebala biti ista cijena ali na papiru je ista cijena. Isto nas plaćaju. Druga stvar šta mene kod vas smeta. Jedan dan pričate o centralizaciji plaćanja, a drugi dan pričate kako treba decentralizirati državu. Ja sam kratko u Saboru, ali tako sam vas doživio. I onda kod tog, kod te decentralizacije me zanima koliko bi vi pošteno ostavili nama lokalno sredstava. Ja bih bio zadovoljan sa 25%. Hvala. I onda bi upravljali svime.
Odgovor uvaženi zastupnik Šuker.
Od mene nikad niste čuli da razgovaram ovak kak vi razgovarate. Ja kad govorimo o decentralizaciji onda govorim o decentralizaciji obveza i decentralizaciji prava. Jedino možemo na takav način govoriti o decentralizaciji, a ova vaša priča o 25% je na vrbi svirala. Jer kak' možete dati nekome 25% ak ne zna šta će platiti? Pa dolazite na one kontradiktornosti što ste govorili za HZZO. Tako HZZO odredi da nešto košta toliko, a vas košta duplo više. Tak i vi kad govorite o decentralizaciji. Dakle, ja što sam govorio za HZZO i za županijske bolnice 2002. u ovom Domu kad je donošen zakon to govorim i danas. Ne može netko reći meni da ja moram napraviti taj posao za toliko i toliko ako mene taj postotak košta toliko i toliko. I ja ako radim za ovu cijenu koju meni odredi HZZO ja ću stvorit minuse, ali ja nisam kriv za te minuse. Ja to govorim kažem i 2002. to govorim i danas. I ne može jedna usluga jednako koštati u Zagrebu ako se tiče nekih stvari nego negdje drugdje. Naprosto ne možete, ali zato onaj tko radi ocjenu i procjenu koliko nešto košta i koliko netko može fakturirati, a to su medicinari, to nisu ekonomisti. Mora to reći. A onda netko mora, molim? Gledajte, razlika u cijeloj priči u zdravstvu zato što liječnici u neorganiziranim službama, ekonomisti ne kažu koliko to košta i zato jesmo u ovakvim minusima kao što jesmo. Nema ministra financija koji se nije nagrbačio za plaćanje minusa u zdravstvu. I to je jedina činjenica i tako će i kolega Marić imati na žalost istu sudbinu u budućem razdoblju.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Ivan Sinčić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo u ovoj svojoj raspravi osvrnut ću se na nekoliko stvari. Prije svega htio sam reći da je ovo zakon koji vjerujem ne odnosi se samo na zdravstveni sustav, iako kao što vidimo u izmjeni i dopuni zakona da je problematika prije svega na bolnicama. Pripremajući se za ovu raspravu saznao sam da prekovremeni radni sati za medicinske tehničare, medicinske sestre u nekim bolnicama, možda i svima nisu isplaćeni, za liječnike jesu. Ako znamo u kojem je stanju hrvatski zdravstveni sustav, hrvatske bolnice i ako znamo da se nosimo sa velikim nedostatkom liječnika i medicinskih sestara postavlja se pitanje kako motivirati bolničko osoblje da ostane raditi u Hrvatskoj, kako motivirati mlade ljude da se odluče za studij medicine u našoj zemlji. Evo spomenut ću na svom fakultetu matičnom FER-u, moja generacija, vladalo je jedno raspoloženje da ostati u Hrvatskoj kao mladi inženjer da je to potrošen život, izgubljeno vrijeme. U tom duhu nastavljam dalje i kažem svaki obučeni liječnik i medicinski tehničar koji napusti Hrvatsku je višestruki gubitak, jer smo godinama ulagali vrijeme, novac, radne sate, materijal da obučimo te ljude, a onda ih sa završenom školom isporučimo Njemačkoj ili Irskoj, a često u zadnje vrijeme i cijele njihove obitelji. Ovo je slično kao da godinama slikate jednu prelijepu sliku, akvarel i onda vam ga par dana prije završetka, prije prezentacije javnosti ukradu. Ili kao da desetljećima vraćate kredit za stan pa zadnju godinu imate neki problem, ne vratite jednu ratu, banka vam uzme sav novac i još vam ovrši stan. Ima li kraja hrvatskoj nepromišljenosti i nedostatku strategije? Kako spriječiti da netko danas ne ode u Irsku? Danas vrlo teško ili nikako. O tome je trebalo razmišljati prije 10, 15 godina i stvoriti uvjete da do današnjeg stanja ne dođe. Želim apelirat na sve kolege zastupnike i zastupnice da mi vremena nemamo, da gubimo ljude, da nam se smanjuje intelektualni kapital svakoga dana. I zato kažem opet neću poduprijeti onaj proračun koji je neki dan ovdje predstavljen, jer on jednostavno poručuje da je 2016. godina izgubljena godina, da je izgubljena godina. Što se tiče zdravstvenog sustava uvijek sam za javni natječaj za imenovanje na funkcije, a ne zapostavljanje kako je netko rekao dekretom. Politika nema što kadrovirati ljude na funkcije koje nisu direktno političke funkcije. Ironično i paradoksalno da u Hrvatskoj često za političke funkcije poput zastupnika, župana ili predsjednice biramo kandidate na izborima, a za stručne, specijalističke funkcije kao što su ravnatelji bolnica često stavljamo ljude dekretom. Ta praksa mora se promijeniti inače ćemo nakon svakih izbora imati smjene. A šaljemo i poruku svima, pogotovo mladima koji traže nekakvu perspektivu u Hrvatskoj koju premijer zasad nije dao, da je bitnija članska iskaznica nego iskustvo, žrtva i vještina. To je jako loša poruka i mi moramo napokon postaviti sustav vrijednosti kako treba. A tko najviše krši sustav vrijednosti u Hrvatskoj? Evo stavit ću sukus svoje rasprave na javnu nabavu u zdravstvu o čemu nismo imali prilike danas mnogo čuti. Dakle, imamo više primjera koji pokazuju da se bolnice koriste kao bankomati pojedinim interesnim grupama za izvlačenje javnog novca u privatne džepove. Što se tiče javne nabave mogli smo čitati u tisku, evo jedan primjer, natječaj je bio objavljen u vrijeme godišnjih odmora a rok za javljanje je bio toliko kratak da je bilo praktički nemoguće pribaviti potrebnu odnosno traženu dokumentaciju. Zapravo sve su češći problemi s nabavom u javnom sektoru i postaje sve jasnije da je ovaj model natječaja gotovo besmislen. Postoji cijeli niz načina, a posebno se ističu natječaji koji su toliko precizno razrađeni da na njima može pobijediti samo jedan naravno unaprijed određeni model automobila, računala, uređaja i opreme pa se javni novac troši na natječaje koji kao da su skrojeni baš za tog jednog ponuđača. Od stvarnih nadmetanja i nabave nekvalitetnih proizvoda nema ništa. Ili ovakav jedan natpis, jedne druge godine, dugo navodimo da je javna nabava karcinom društva a sada ovim primjerom to i dokazujemo. Dakle, radi se o tri milijuna kuna za KBC Sestara milosrdnica. Samo u sustavu zdravstva zbog korupcije, nekompetencije godišnje se izgube stotine milijuna kuna. Ovo je primjer hrvatske svakodnevnice kako se baca novac poreznih obveznika. Zbog nedostatka novca dovodi se u pitanje plaćanje prekovremenih sati liječnika i preko potrebnih lijekova, a stotine milijuna kuna svake godine korupcijom u javnoj nabavi završe u privatnim džepovima. Komentirao je to predsjednik HUBOL-a tražeći odgovornost KBC-a. Da ne nabrajam dalje, aferu Medikol itd., itd. Postavlja se pitanje koliko je ne posto nego puta preplaćeno neko ortopedsko pomagalo, lijek ili komad opreme a da još nije otkriveno u obliku neke afere? Stoga tražim po uzoru na razvijenije zemlje u ovom kontekstu da USKOK organizira poseban odjel koji bi se specijalizirao samo za korupciju u zdravstvenom sustavu. Čak i ako bi to donijelo neke dodatne troškove radu DORH-a, štete koje bi spriječio takav odjel bi višestruko znači premašile troškove njegovog rada. Poruka koju želim poslati odavde je jasna, što se tiče hrvatskog zdravstva, obračunajmo se sa korupcijom u javnoj nabavi i riješit ćemo pola problema financiranja hrvatskog zdravstva pa možda i više. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo danas smo doista ovdje u ovome Parlamentu naslušali se svega i svačega a najviše po pitanju famozne sanacije bolnica u Hrvatskoj o kojoj je dosada doista, pogotovo u proteklom mandatu prethodne vlasti SDP-a, mogu slobodno reći ispričane su bajke, a u biti nakon samog određenog vremena činjenice govore sasma drugačije. I doista kada slušamo izlaganje njihovog zastupnika Milanovića neki dan koliko se ishvalio kako je prethodna Vlada bila uspješna ovo je samo još jedan detalj o sanaciji bolnica u Hrvatskoj koji govori upravo sasma suprotno od onoga što su u proteklom mandatu 4 godine govorili. Ali evo i u kratkom vremenskom periodu nove Vlade gdje žele opravdati svoje postojanje u protekle 4 godine i vladavinu naime podaci evo u ovome slučaju govore sasma drugačije. Svjedoci smo da je početak 2013. godine uslijedio pod velikim naslovima "Konačno ćemo riješiti sudbinu bolnica u Hrvatskoj.". Mi smo oni koji znamo, koji možemo pa ćemo napraviti sanaciju i upumpat ćemo ni manje ni više nego 3,5 milijarde kuna da bi riješili pitanje zdravstva i budućnosti hrvatskih bolnica. Protekle su 4 godine, proteklo je vrijeme a danas imamo od te famozne sanacije samo u nekoliko mjeseci milijardu i 900 milijuna kuna novoga duga. U travnju ove godine to će biti punih godinu dana i imat ćemo cca 2 milijarde ili sigurno preko 2 milijarde duga kojeg su stvorili isti ti koji su sanirali bolnice u Hrvatskoj. Pa tako su i u Požeško-slavonskoj županiji iz koje ja dolazim, slušajte me dobro, sanirali Požešku bolnicu koja je jedna od najboljih bolnica u Hrvatskoj već duži niz godina. Brojke govore sljedeće, prije sanacije Požeška bolnica je imala potraživanje 23 milijuna kuna i to samo od HZZO-a. Dakle, nešto što je 100% sigurno da ćemo naplatiti. Nećemo govoriti o drugim potraživanjima. Ukupan dug Požeške bolnice bio je 21 milijun kuna. I pitam ja vas tko je tu koga trebao sanirati? Država Požešku bolnicu ili Požeška bolnica državu? 7 milijuna kuna je bio dug Pakračke bolnice gdje su nas kao što ove moje kolege ovdje znaju silom natjerali da se fuzioniramo. Njihov dug je bio 7 milijuna kuna ili ukupno gledajući, ukupne obaveze 28 milijuna kuna. Prošlo je vrijeme sanacije i danas na današnji dan obaveze Požeške i Pakračke bolnice su 28 milijuna kuna. Pa poštovane kolegice i kolege pitam ja vas ili bolje rečeno tko je ovdje lud? Kakva je tu šteta napravljena upravo od te sanacije i protekla vlast SDP-ova u potpunosti snosi štetu sanacije u Požeškoj bolnici jer je upravo napravila daleko veću štetu nego što je štetu uopće imala. Rekao sam u danom momentu sanacije Požeška bolnica potražuje 23 milijuna od HZZO-a bez drugih potraživanja a obaveza prema dobavljačima 21 milijuna. Jel je to sanacija. Tko odgovara za 3,5 milijarde utrošenih sredstava u sanaciju bolnica a da istovremeno danas nitko ne odgovara? Je li se to uopće pitamo? Sjede tu svi odgovorni koji su tada tvrdili da će upravo sanacija riješiti budućnost zdravstva u RH. Šteta napravljena veća nego što je bila. Šta je dalje napravljeno? Unijeli su nemir među građane, oduzimanjem statusa Pakračke bolnice, pripajanjem Požeškoj je učinjena ogromna nepravda i bolnica koja posluje više od 120 godina. Pakračka bolnica je za vrijeme Domovinskog rata kolegice i kolege bila crta razdvajanja nemilih događaja, agresora koji je napao Pakrac i Lipik i u Pakracu je započeo Domovinski rat 1.3. Šta smo to napravili prema tim ljudima u Pakracu i Lipiku a da istovremeno za vrijeme sanacije nismo napravili ništa? Šta smo napravili Brodsko-posavskoj županiji kada smo također pripojili Novogradišku bolnicu Brodskoj bolnici? Također je šteta napravljena ogromna i to danas govore ovi podaci. Da je obaveza Požeško-slavonske i Pakračke bolnice prema dobavljačima 28 milijuna kuna. Šta mi to radimo? Kome mi to prodajemo demagogiju? Građani to znaju u mojoj Požeško-slavonskoj županiji i svjedoci su svega ovoga o čemu ja govorim. Nezadovoljstvo ljudi u Pakracu je ogromno. Mi želimo da u Pakracu upravo bude bolnica prije svega za one građane koji jesu na tome terenu ali prije svega za hrvatske branitelje da se ta bolnica doista pretvori u jednu specijalnu bolnicu u kojoj će se liječiti hrvatski branitelji. Oni to zaslužuju jer su se borili upravo na prvoj crti bojišnice gdje je ta ista bojišnica razdvajala upravo Pakračku bolnicu sa prvom linijom obrane. Prethodna Vlada je učinila veliku štetu upravo što je oduzela pravo Pakračkoj bolnici da bude nositelj, liječnici su nam odlazili, nismo mogli pronaći adekvatno osoblje da bi radilo u istoj bolnici. Isto se također dogodilo i u Novogradiškoj bolnici jer te su bolnice itekako bitne za Slavoniju i Baranju. I postavlja se pitanje o čemu mi to danas govorimo. I zato je upravo ova Vlada učinila dobru stvar. I ovaj prijedlog koji je dan danas u Hrvatski parlament da razgovaramo upravo o tome i da kažemo niste dobro radili, niste ispunili ona obećanja koja ste obećali ljudima u Hrvatskoj. Da ne govorimo o hitnoj službi koja je pretrpjela ogromne štete. I hvala vam gospodine ministre što ste upravo u svom prvom dolasku detektirali i prepoznali da je upravo hitna služba prijeko potrebna da bi svi naši građani imali adekvatan tretman. I sve ovo što predlažete i sve ono što će se dogoditi je doista prava stvar za naše građane kako u Požeško-slavonskoj županiji, tako i u drugim županijama. I to je nešto što smo također u protekloj Vladi govorili da to nije dobro. Ali nisu nas slušali, radili su po svome i zato do dan danas ta sanacija je učinila upravo ovo o čemu govorim da danas imamo novih milijardu i 900 milijuna kuna duga i da ćemo ubrzo preći preko 2 milijarde ako ne bude se nešto učinilo. Zato vas molim da brzo učinimo ono što svi očekujemo a to je da opstojnost naših bolnica i zdravstvenog sustava bude doista u onom položaju koji to i zaslužuju. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo 3 replike. Prva je uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Lucić je u svom vehementnom izlaganju i … [[Govornik se ne razumije.]] ministra, ja se nadam da će ministar to nagraditi sa nekim, nešto za Požešku bolnicu vjerojatno još nešto više nego što je dobila do sada. Ali s obzirom da vi imate iskustva u stečajevima, obzirom na tvrtke koje su vam završile u stečaju vjerujem da imate iskustva i u sanaciji jer i sanacija je jedan oblik sprječavanja stečaja bolnica. Malo je čudno da zazivate da se osnivačka prava vrate na županiju koja je u debelom minusu i u proračunu koji ima negdje 88 milijuna kuna sjest će po vašemu minus od 27 milijuna kuna, uz onaj debeli minus koji još vučete od godina. Pa nisam baš siguran da ćete moći bez pomoći države ostaviti da bolnica funkcionira i da ljudi koji su tamo budu liječeni u toj bolnici. S druge strane, objedinjeni hitni prijem je nešto što je tekovina medicine i što je svugdje u svijetu objedinjeni hitni prijem pruža adekvatnu hitno zbrinjavanje. I svako da je razjedinjavanje hitnog prijema neće dovesti do poboljšanja stanja. I opet apeliram na Vladu da promijeni ovaj amandman jer ovim amandmanom ovakav način kao što je napisan Požeška bolnica neće, Požeška županija neće moći dobiti sredstva ako vam netko pošalje ovrhu za neplaćene račune još jedno plediranje Vladi da donese, da izmijeni ovaj amandman. On je kriv, neće dovest, neće omogućiti da se spase bolnice koje vi toliko želite u svoje krilo u županijama.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Franjo Lucić.
Kolega Mršiću, nisam mislio da ćete ići na osobnost ali moram vam samo ovako reći. Krive informacije koje ste dobili od vašeg kolege koji sjedi iza vas. Od 200 ljudi gdje sam ja bio gospodarstvenik danas radi 140, da istovremeno nema obaveza prema njima nikakvih, da nema prema dobavljačima nikakvih obaveza. Pitam vas koliko ste vi u svom životu dali osobnih dohodaka nekome da ste vi bili poduzetnik? Molim vas to mi odgovorite. A ja i dan danas se bavim poduzetništvom i kažem 140 ljudi u sustavu radi. To ne znate. Kada govorite o županijama i o kao sljedbenicima ili osnivačima županijskih bolnica, pa kažite mi koliko je koja županija do sada u ovih 25 godina sufinancirala negativne rezultate pojedinih bolnica. Pa nikada nitko niti će itko sufinancirati, jer to ni jedna županija u Republici Hrvatskoj nije u stanju. Prema tome i sadašnja Vlada i ministar traže garanciju kako i na koji način osigurati rad bolnicama u Hrvatskoj. Prema tome, nemojte bit demagog ako ste već bili u sustavu prije 4 godine. Ali još jedno vas molim, nemojte ići na osobnost jer pitam vas samo koliko ste vi učinili za poduzetništvo da bi dali nekome osobni dohodak odgovorite mi. Ovdje sam u ovoj sabornici nekoliko puta pitao te, takve ljude koji vole malo se pravit pametni. A u biti, bit na držanim jaslama, bit na državnom proračunu pa to zna svatko. Kažite mi koliko ste dali osobnih dohodaka nekome? Odgovorite mi.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Nekima je ona krilatica jako svojstvena 7 puta laž, pa znate što poslije toga bude. Na početku sanacije, da točno Požega 21 milijun, Pakrac 7 milijuna. Ali zaboravio je gospodin Lucić reći da je Požeška županija imala i 23 milijuna potraživanja, a Pakračka bolnica nula potraživanja i to je činjenica. Danas ovog trenutka, da točno požeško dugovanje, Požeške bolnice je 20 milijuna kuna. Ali opet je zaboravljeno reći da je u tome 7 milijuna kuna pakračkoga duga i da još imamo i 10 milijuna potraživanja koja su apsolutno zaboravljena ovdje u ovom izlaganju reći. Što se tiče Požeške bolnice ja ću kasnije u izlaganju reći nešto više, a sad samo toliko. U posljednje 4 godine Požeška bolnica nije napravila ni kunu duga. Posljednje dvije godine Požeška bolnica kao objedinjena radi pozitivno, dakle i četrnaesta i petnaesta je pozitivna. A što se tiče Pakraca koji se spominje zna se jako dobro tko je palio svijeće za Pakračku bolnicu 2013. jer je ona bila klinički mrtva. I za se tko ju je oživio, zna se da smo je spojili, stabilizirali, informatizirali, da smo povećali prihode na 93% limita, smanjili čekanje i da danas pakračko bolničko osoblje, građani Pakraca i oni koji glavom promišljaju u županiji itekako strahuju od najavljenog spajanja koje im je najavila ova sadašnja aktualna vlast. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Franjo Lucić.
Dakle, ne znam po koji puta je izrečena neistina od dotičnog gospodina, a moje riječi su u početku bile jasne i točne. Prije sanacije potraživanja Požeške bolnice 23 milijuna, obaveze 21 milijun. Pakračka bolnica 7 milijuna, ali je istovremeno imala približno toliko i potraživanja, a na današnji dan i jedna i druga bolnica imaju obaveze 28 milijuna kuna a potraživanja daleko manja.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega kazali ste, evo nema netočan navod ali Domovinski rat je nanio velike štete vašem gradu tako i cijeloj Hrvatskoj. I ratna područja stradala stvarno treba potpomagati puno više nego što je to bilo dosada. Međutim, ja bih čisto radi istine Domovinski rat je počeo blokadom ceste D1 na području cetinskog kraja točnije na vrličkom području već u 9., 10. mjesecu '90. godine kad su četničke horde blokirale, 8. mjesecu pardon, kad su četničke horde blokirale prilaz Kninu tj. Dalmacija nije više sa D1 bila povezana niti željeznički promet. Ali to je manje bitno. Činjenica da recimo Požeška bolnica ima najbolju magnetnu rezonancu, najskuplju. I to je pohvalno, to je lijepo. Ali to nije lijepo kad se dobije u jednoj Vladi koja je ista na vlasti u jednome gradu i u državi. To nije dobro. Zašto? Zato što se čisto politički sve ovdje događa. Potreban je i Splitu i u vašem kraju i u svakom kraju je potreban što bolji aparat, uređaj tj. dijagnostički uređaj. Ja nisam stručnjak ali mogu govoriti da jednostavno nije ravnomjerno raspoređeno. I još je gore ako na tim uređajima nema tko raditi ili nije kvalificiran. A velika sredstva su upotrijebljena za takve dijagnostičke uređaje. Prema tome, smatram da se treba decentralizirati ovaj sustav zdravstveni pa tako i ostali, poglavito ova područja koja puno lošije imaju zdravstvene usluge nego što imaju ovi veliki gradovi kao što je Zagreb, Split i svi ostali. Brojna područja raširena su i zemljopisno i po broju stanovnika jednostavno ne mogu imati te usluge. Znači, jednakopravnost na zdravstvenu zaštitu svih građana. I na tome se nadam da će ministar raditi da svi građani imaju istu zdravstvenu zaštitu, bilo u Pakracu, Požegi, Splitu, Sinju nebitno. Hvala.
Odgovor, uvaženi zastupnik Franjo Lucić.
Kolega Bulj ja ne mogu razumjeti doista da ste vi danas protiv da pojedine bolnice kao što je bolnica u Požeško-slavonskoj županiji, još vam jednom ponavljam, jedna od najboljih bolnica godinama ne unazad dvije godine nego godinama i ima svoga ravnatelja koji je 25 godina ravnatelj i koji postiže izuzetno dobre rezultate i u najtežim vremenima a isto tako i danas. Pa zar mislite da bi Požeška, ja govorim i o Požeškoj i o Pakračkoj bolnici. Jer taj aparat koji je bio u Požegi koji je bio u velikom kvaru saniran je za 100 tisuća eura i poslan je u Pakrac. A Požega je dobila novu magnetsku rezonancu koju je ministarstvo kupilo na 20 godina kredita, a to ćete i vi ili bilo koja druga bolnica sutra u Hrvatskoj dobiti. Ona je već za 5 mjeseci stara rezonanca, jel' tako, obzirom na tehnologiju. Pa što ćemo mi u Požeškoj bolnici i u Požeškoj županiji valjda kupiti stari aparat ili neki polovni? O čemu vi to govorite? Pa sutra će i vaša bolnica ne znam dolje odakle vi dolazite sa cetinskog kraja također, pa nemate bolnicu ali će neka prva bolnica koja je do vas dobiti novi aparat. Pa Boga mu milog pa neće dobiti valjda stari aparat? I kolegica vaša Strinić koja je to jednom u "Nedjeljom u 2" komentirala meni se to nije svidjelo. Mi zaslužujemo. A zamislite tamo u Pakrac smo upravo da bi iskoristili još taj aparat gdje su upravo ti ljudi se borili na prvoj crti dali smo taj polovni koji će još uvijek služiti Pakračkoj bolnici obzirom na manji broj pacijenata, na manje zahtjevne poslove, a Požeška bolnica uz ove svoje pacijente kojih ima jako puno postiže vrhunske rezultate. I neka se svi ugledaju na Požešku bolnicu. Onda ovaj ministar i budući ministri neće imati problema sa zdravstvom u Hrvatskoj samo se ugledajte na Požešku bolnicu jer ona je ogledni primjerak svim bolnicama u Hrvatskoj.
Hvala. Sljedeća rasprava je uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo danas raspravljamo o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji, sanaciji koja nije uspjela, sanaciji koja je doprinijela novim dugovanjima, sanaciji u kojoj su sanacijski upravitelji zajedno sa sanacijskim vijećima učinili dodatne troškove, propuste, stvorili nepotizam, zapošljavanje partijskih kadrova. 800 novozaposlenih u bolnicama diljem Hrvatske jasno govori što se događalo. Događalo se ono što se nije smjelo dogoditi. Master plan koji je bače u koš sačinjavao je 39 stranica pisanog teksta i 80 stranica tablica koje su prikupljene iz naših bolnica diljem Hrvatske. Master francuski tim je radio plan kako zaposliti one koje partija predlaže. Master plan bolnica u kojem je bio jedan Slovenac, jedan Beograđanin, jedan iz Hrvatske prikupili su podatke koje su naplatili milijardu i pol kuna i o tim podacima su jasno rekli da se trebaju određene bolnice pripajati jedne drugima kako bi bilo funkcionalnije, operabilnije, kako bi se smanjili troškovi administracije no međutim ništa od toga se nije dogodilo. Nažalost, dogodilo se da su pojedini odjeli ugašeni, a dogodilo se novo zapošljavanje. Liječnici koji su stručni i kvalitetni otišli su. Da li su otišli u Zagreb ili su otišli van Hrvatske i smanjio se broj zaposlenih kvalitetnih kadrova koji su shvatili da nemaju ni perspektive i da nemaju što tražiti jer će se njihov odjel sutra ugasiti. Recimo u Virovitičkoj bolnici bilo je 27 milijuna kuna duga iz prijašnjih vremena nekoliko 4-godišnjih mandata i oni su prouzročeni dijelom nevaljalim poslovanjem pojedinaca i nebrigom. Pa imali su ti pojedinci odgovornost koja na kraju nije došla nikuda, nisu odgovarali za to što su prouzročili u jednom vremenu 11 milijuna kuna duga. Različitim limitima i vrijednosti boda došlo je do novih nagomilavanja troškova i dugovanja no međutim onda je došlo do sanacije. I mislili smo ajde pa će biti nula s nulom, racionalizacija ako i ta dva odjela koja su ugašena i smanjen je i broj zaposlenih vjerojatno no nikada nismo kao vlasnici mogli vidjeti ni plan sanacije a kamoli što je ona polučila. Ostali smo bez informacije, tražeći nismo dobili odgovor na bilo kakvo pitanje što se to u sanaciji radi. Sanacijska upraviteljica po odobrenju sanacijskog vijeća plaća si školovanje da bi postala menadžer, doktorica koja je u svom rangu znanja dobra i kvalitetna kao liječnik no međutim kao menadžer nije imala znanja pa je evo strateško vijeće odobrilo da na račun sanacije završi dodatno školovanje kako bi mogla upravljati bolničkim resursima i provoditi sanaciju. To je ono što se nije smjelo dogoditi. 20 i nekoliko tisuća kuna za školovanje za menadžera stvarno nije trebalo biti upotrijebljeno. Primati plaću u Saboru i u bolnici također nije bilo nikako fer. To su stvari koje se nisu smjele događati a sve to na račun poreznih obveznika i sve to na štetu naših bolesnih građana. Bolesni građani nisu zaslužili smanjenje odjela, nisu zaslužili smanjenje akutnih bolničkih kreveta, nisu zaslužili lošiju zdravstvenu zaštitu, nisu zaslužili duže redove čekanja, nisu zaslužili jedan kaus u bolničkom sustavu koji se dogodio. I kao što je to Varga učinio kada je sva četiri ravnatelja kliničkih bolnica smijenio jer nisu polučili nikakve rezultate nego su nagomilali dugove i današnji prijedlog zakona teži tom istom, istom postupku. Niste upravljali dobro bolnicama, stvorili ste nova zaduženja i morate biti razriješeni. Razriješeni da bi došli oni koji će popraviti stanje, stabilizirati sustav, provesti racionalizaciju, provesti uštede. Nemoguće je da su županijske skupštine primorane da donesu odluku da prihvaćaju Zakon o sanaciji i sanacijski plan a taj plan nikada nisu dobili na uvid. Najgore je kada podnosi sanacijska upraviteljica županijskoj skupštini izvješće o poslovanju bolnice koje nije prihvaćeno i nikome ništa. Jer iz izvješća se jasno vidi koliko su narasli dugovi, kako su neefikasno korištena sredstva. I županijska skupština donosi odluku da ne prihvaća izvješće. Zna se svaki puta što se događa poslije neprihvaćanja izvješća. Podnosi se ostavka. To se nije dogodilo. Ovo što se dogodilo u Hrvatskoj, ovo je bilo sve u cilju da se ovakvim planom sanacije izvrši političko kadroviranje i jasno da se uhljebi što veći broj svojih članova o čemu će ovo sigurno u narednom periodu, kada sjednu novi ravnatelji jasno vidjeti. Kada ćemo vidjeti sva imena onda ćemo vidjeti koliko ih je u partiji, koliko ih je u HNS-u, koliko ih je u koalicijskim partnerima kukuriku koalicije. Sve će biti jasno kao dan. I jednako kao što je jasno tko je zaposlen u APIS-u, tako ćemo vidjeti tko je zaposlen i u našim bolnicama. Efikasnost je stavljena na stranu, partijska podobnost ispred svega, dugovi nemaju veze s njima, oni su bili tamo sanacijska vijeća i sanacijski upravitelji koji nemaju nikakve odgovornosti. E ja mislim da ovaj puta neće biti tako. Svatko je odgovoran za ono za što prima plaću, ima zakonske odgovornosti i mora snositi odgovornost za ono što je učinio. Poslovanje sa negativnim rezultatima sigurno iziskuje i odgovornost, odgovornost kako bi svima u budućnosti bilo jasno da ne mogu prouzročiti nikakve gubitke koji su na štetu kvalitete zdravstvenog zbrinjavanja pacijenata, koji su na štetu rada samog bolničkog osoblja, na štetu rada liječnika, na štetu kvalitete njihovog usavršavanja, napredovanja, njihovoga doškolovanja kao stručnjaka i specijalista. To su sve stvari koje su ostale bez potpore, bez potpore ali jasno kao dan. I vaš ministar Varga je ustanovio da nešto ne valja. Ne valja master plan, nema pravoga plana sanacije, sve je to nešto šuš muš pa proli. I dozvolili ste mu u danom momentu da smijeni ove 4 ali ove županijske i ove sanacijske upravitelje da niste slučajno taknuli jer tu postoji opasnost da se mogu okrenuti protiv vas drugovi partijski, drugove treba zaštiti pod svaku cijenu. Pod svaku cijenu. Da nije tako pa kolegica Živko, naša kolegica saborska zastupnica je sanacijska upraviteljica, jedna od tih član SDP-a, vjerni član SDP-a. O čemu da govorim? Da li imate opravdanje? Nemate. Znači kadrovsko rješenje uzmi ju i stavi ju bez obzira što nema pojma o menadžerskom poslovanju jer je morala si platiti školovanje iz državnih sredstava, tj. iz sanacijskih sredstava da bi se doškolovala kako bi mogla upravljati. I u tom silnom nauku školovanja prouzročila novih 32 milijuna kuna duga. Zamislite si. I ne bi je trebalo smijeniti. Trebalo bi ju ostaviti da to prikupljeno znanje kroz školovanje nastavi primjenjivati kako bi došla do 62 milijuna valjda novih dugovanja. Ako tako mislimo onda nikud nećemo stići. Moramo si jasno pogledati u oči, reći što je, istini se uvijek mora pogledat u oči. A da je ona takova jasno je rekao i nalaz Državne revizije koji je jasno govorio da sanacijski plan nije uspio i nije uspješno proveden. Ako ne vjerujete Državnoj reviziji i ako mislite da je ona nekakva stranačka budite uvjereni da nije. Vjerujem da ovi događaji su posljednji koji su se događali u našim bolnicama [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] na štetu pacijenata i da se više nikada neće dogoditi.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine Đakić, jesu se poslije Zakona o sanaciji i spajanju zdravstvenih ustanova dogodile smjene? Jesu. A je li prošla Vlada radila nekakve master planove, clean startove, savjetodavni za privatizaciju Croatia osiguranje, HPB-a, monetizaciju Hrvatskih autocesta, istraživanja sjevernog Jadrana potrošili smo nekoliko stotina milijuna kuna. Koja korist? Nikakva. Ali vrlo je interesantno da mi danas nemamo koliko je stvarno stanje obveza u zdravstvu. Ne znamo što se postiglo sa tim sanacijama, možda se postiglo nešto dobroga. Ali ako se postiglo tako nešto dobroga, onda bi bila logična stvar da se to vidi u proračunu. Ali ono što se vidi u proračunu i što ministar cijelo vrijeme govori nekakve dvije i pol milijarde gubitka. Ja tvrdim da je taj iznos daleko veći. Samo kad se svi ugovori provedu i kad se sve vidi, onda ćemo vidjeti da je to tako. Ali je vrlo interesantno, danas postoji minus u zdravstvu kao što je postojao i prije tri godine. I kad se prije tri godine donosio Program sanacije, onda se on donosilo zbog toga da bi se napravilo nešto dobro za zdravstvo. A danas kad to isto zdravstvo grca u gubicima, kad se kaže da će biti malo drugačije to posloženo i onda se kaže, ne to se ne radi zbog toga, nego to se radi zbog toga da bi se izvršile smjene. Nevjerojatno! Pa zašto isti posao ne nazivamo istim imenom. Ako je nešto vrijedilo prije tri godine, pa vrijedi i danas. Jedino što je zajedničko jednom i drugom a to je da su bolnice i tada i danas u debelom minusu. I u konačnici opet budu to platili hrvatski građani i zato imamo toliki javni dug koliko imamo, zato imamo toliki deficit koliko imamo, jer nismo u stanju prave stvari nazvati pravim imenom.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, dobro ste konstatirali da sad je jedno ime za smjene. Ne znam što niste rekli gospodinu Vargi zašto je mijenjao ravnatelje kliničkih bolničkih centara. Je li on politički mijenjao ili su to bili Rajkovi ljudi? Ovo su Vargini sada, a ono su bili Rajkovi. Čovjek je vidio, ali rekao mi je i sam zastupniče ne mogu postupati drugačije prema bolnicama kada je dolazio u Viroviticu, u Požegu, bilo gdje, rekao je ne smijem. Zabranili su mi, a trebao sam ih smijeniti sve. Sve koji nisu u pozitivi, bar s nulom poslovali. To je istina i sada želite priznati ili ne želite. Ja ne želim stvarno da je bolnica u Virovitici ili u Požegi da se dogodilo da se izravnalo, da se saniralo dug, da su liječnici u funkciji, da sve štima, da nema ugašenih odjela, o krevetima može se razgovarati. Ali da to funkcionira ja bih rekao pozdravljam, dobro je napravljeno, svaka vam čast. Ja za jedan dobar korak neću uputiti kritiku, ali za loši i ne samo za loši, nego kad je povećan dug veći nego što je bio, onda ako je 32 milijuna u Virovitici, ako je takvih samo 10 u Hrvatskoj sa 32 milijuna manjih bolnica, manjih, mislim manja bolnica, a gdje su klinički centri i ostalo ja mislim da je dug ne 2 i pol nego da je preko 5 milijardi kuna. I to ćemo tek vidjeti kada saberemo sve, ali to će biti brzo, brzo. U mjesec dana imat ćemo sigurno raspravu i vidjet ćemo sve što se dogodilo, jasno razlučene rezultate. Ne znam kako ćete onda gledati na to. Ovo je nužan potez koji treba učiniti što prije.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakiću, prije svega mislim da nije u redu da govorite što vam je rekao neki ministar SDP-a povodom nečega, pogotovo ako on nije tu. Na isti taj način ja ću ovdje sad ustvrditi da ste vi meni rekli da ste glasali za koaliciju Hrvatska raste jer ste vjerovali na kraju da je to najbolja stvar, samo slikovito da napravimo stvar. Ali nisam se javio zbog toga. Javio sam se zbog u principu vaše fascinantno kako se jednostavno razbacujete riječima, činjenicama i vidite trun u oku kako se kaže brata svojega, balvan u svojem nema šanse da vidite. Da, netko iz Francuske ili odakle je radio master plan sanacije bolnica. Da, radio ga je temeljem javnog natječaja, radio ga je tako što ga je dobio temeljem javnog natječaja, došao u Hrvatsku, snimio stanje u bolnicama i dao nekakav dokument. Da li se taj dokument ili plan danas provodi to je pitanje politike, a ne onoga tko je to radio. Ali uistinu je fascinantno vi ste zastupnik i član stranke i koalicije Domoljubne kojoj je program, kompletan program gospodarskog oporavka zemlje radio jedan institut iz Njemačke. To je fascinantno! Kako uspijete vidjeti nešto s jedne strane, a na svojoj strani ne vidite ne balvan, ne vidite kamion balvana uopće. Meni je ne znam uopće, ne mogu naći riječ što da kažem da jedna ozbiljna stranka kao što je HDZ, HDZ je ozbiljna stranka može naručit Program gospodarskog oporavka sa instituta iz Njemačke. I onda taj program nitko od nas u ovom zemlji još nije vidio. S druge strane, vaša stranka je komunicirala neke stvari iz tog programa, a istovremeno su iz Njemačke davali informacije da to nije tako, nego da su stvari drugačije. Ja sam jednostavno fasciniran. Mi u SDP-u da smo tako nešto napravili mi bi se trudili svim silama taj fakat zataškati i još se ne hvalit sa tako nečim. Ali kod vas je ta nepodnošljiva lakoća postojanja zbilja fascinantna. I ja sam se javio samo da vam kažem da sam fasciniran. Evo hvala vam lijepo.
Odgovor, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo. Pa kolega vidite kada stranka se trudi da napravi nešto dobro i kvalitetno onda ne radi to samo unutar stranačkih odbora iako su to najbolji pokazatelji unutar naših stranačkih odbora i programi i projekti koji su tamo ostvareni se uspoređuju sa onima iz IFO instituta i tada se dobiva nešto u sredini. Onda se to još usklađuje sa MOST-om i sa Domoljubnom koalicijom sa svim članovima i dobije se nekakvi pravi okvir. I zato se za ovo iz odbora se ne plaća ništa, za ovo iz IFO instituta ne znam koliko je stranka platila ali nije državno ministarstvo. Državno ministarstvo je svim bolnicama dalo naputak da svoje tablice, prijedloge i sve dadu tim ljudima, a onda su oni to ukoričili i dali kao plan. U tom grmu leži zec. Ovdje nema ništa novoga. Kad uzmete taj sažetak u njemu je 39 stranica teksta koji su skraćeni prijedlozi naših ravnatelja bolnica ili onih koji su bili u upravljanju i tablice sa pokazateljima. Evo, to je nauka. Ako vi smatrate kao informatičar koji vjerojatno znate puno o mogućnostima itd. ali ovo sve sažeti u jedno i naplatiti milijardu i pol kuna, pardon milijun i pol, stvarno je glupost. Oprostite, pogriješio sam. … [[Upadica se ne razumije.]] Pogriješio sam, oprostite. Ali stvarno, zašto? Za papir koji smo mogli sve u ministarstvu. Dovoljno je službenika, dovoljno je stručnjaka, pravnika, ekonomista i svih onih koji u ministarstvu nešto znadu. To su sve mogli prikupljeno sistematizirati, posložiti i reći odluka politička je takva. Zašto plaćati nekoga izvana za ono što imate već u ministarstvu? Možda mi u stranci, bez obzira na veliki broj ljudi nemamo dovoljno ali željeli smo njihova iskustva iz Njemačke vidjeti na svom terenu kako ih primijeniti.
Vrijeme. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Đakić uvijek se razbacuje sa podacima ali ja bih ga molio da provjeri neke podatke. Dakle, revizija 2008., dakle sanacija reforma koju je započeo ministar Milinović pogledajte nalaz revizije ista konstatacija sanacija sa mislim da je tada bilo 5 milijardi nije dovela do toga da su se promijenili parametri u sustavu. I to nas prati godinama. Prema tome, optuživati jednu stranu ili drugu da je neuspješna i time koristiti se rezultatima revizije je u neku ruku i zabluda odnosno zavođenje javnosti. S druge strane taj nalaz revizije bi bio puno bolji kada bi on bio stratificiran na svaku bolnicu i da svaka bolnica dakle da imamo podatke da vidimo kako je koja bolnica poslovala i gdje imamo problema. Što se tiče 800 zaposlenih opet paušalna izjava, pa nismo zaposlili nekoga tko nije trebao u zdravstvu, zaposlili smo liječnike, medicinske sestre, zaposlili smo čistačice. Prema tome to je dio procesa zdravstvenog. Prema tome reći da sada ti ljudi nisu trebali biti zaposleni, nema problema, dajte im svima otkaz, nije nikakav problem. Ali prebrojavati tko je sada u kojoj stranci, tko sada ima člansku iskaznicu vodi na to da vi želite uvesti taj sad sustav da se više u zdravstvu više neće moći nitko zaposliti tko nema iskaznicu HDZ-a. Prošle godine je milijun više usluga u zdravstvu izvršeno, 300 novih liječnika je zaposleno, 1000 novih specijalizacija. Pogledajte broj liječnika prošle godine u odnosu na prijašnje godine, 100 više. Prema tome, ne možete govoriti da se zapošljavalo po partijskom nego se zapošljavalo po onom principu koji je najvažniji, a to je da osiguramo građanima Republike Hrvatske adekvatnu zdravstvenu uslugu i da ne uništimo socijalnu državu za koju se bojim da vi želite da više nema socijalne države niti zdravstva u Hrvatskoj.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Mrsić pa nikada vi nećete priznati istinu. Za vas je istina nepoznat pojam. Iskrivljavanje činjenica također. Ja se ne razbacujem s ničim. Ja govorim samo o stvarnim činjeničnim stanjima koja su prouzročena. I ne mogu zamisliti da vi podržavate nešto što je stvaralo takav minus, sustav koji je stvorio 5 milijardi minusa pa mora se promijeniti da bi se nešto ostvarilo drugačije i kvalitetnije i bolje. Pa to je jasno. Zašto se protivite tome? Protivite se nečemu što su vaši ministri isto činili. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa smanjit ćemo broj onih koji ste natovarili sustavu na leđa. To ćemo smanjiti. To ne treba, to je bespotrebno. Postoje sistematizacije naših bolnica, postoje točno radne karte u kojima se zna što je potrebno, što nije potrebno. Kako možete mi reći uopće da je potrebno bilo zaposliti veći broj na manji broj odjela? To apsolutno nema nigdje. Znači, veći broj zaposlenika na manji broj kreveta i na manji broj odjela. Recite mi gdje to može biti? Čemu to služi osim uhljebljivanju? Vaše uhljebljivanje je doprinijelo da bude ovakav veliki dug. Da, moguće je, ja bih vas razumio čak bih vas i podržao da ste rekli da nešto ne štima u plaćanjima, nešto ne štima u prihodovnoj strani, nešto ne štima u rashodima. Idemo tu gledati što se dogodilo. Ja bih vas pozdravio za to. No međutim o tome ne želite ni riječ progovoriti. Što je to u prihodovnoj strani, da li su stvarno dovoljno plaćeni određeni postupci u bolnicama i što je to na rashodovnoj strani gdje curi? Gdje curi bespotrebno i gdje treba stati na kraj rashodovnoj strani. Gdje curi? Gdje curi bespotrebno i gdje treba stati na kraj rashodovnoj strani? Da ste tako nastupili ja bih vas pozdravio.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupniDavor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Đakić, naveli ste da su, da je ministarstvo, odnosno država uzela osnivačima na upravljanje bolnice. Osnivači su županije. A da ste dobro pročitali zakon koji ste ovdje izglasali u ovom Visokom domu onda bi vidjeli da su osnivači dragovoljno predali na upravljanje, to piše izrijekom, dragovoljno su predali na upravljanje i to na privremeno upravljanje ministarstvu svoje bolnice i kliničke bolničke centre. Ali da dokažemo da je to bilo dragovoljno Ličko-senjska županija nije dala, nije dala, sama je sanirala. Grad Zagreb isto nije dao, sam je sanirao. Drugo. Rekli ste da, uhvatili ste se master plana bolnica, da smo mi to platili milijun i pol kuna, taj master plan u toj izvedbi nije nikada zaživio, on je dorađen kasnije. Implementirane su ove nove stvari koje smo danas svi spominjali. Što se tiče izvješća revizije, cilj te revizije bio je stabilnost poslovanja. I u tome revizija se odnosila na svođenje rokova, ispunjenje novčanih obveza, reorganizaciju i racionalizaciju sustava. To su bili ciljevi stabilnosti poslovanja. Danas smo u više navrata rekli kako taj sustav u početku nije dobar, nije dobro postavljen. Rekli smo da su niske cijene usluga a da te cijene diktira HZZO. Znači detektirali smo probleme [[Upadica: Vrijeme.]] Vrijeme? Poštovati ću vrijeme.
Hvala. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Pa evo samo kratko kolega. Novi master plan su sve stručne službe, udruge liječnika ocijenile kao promašenim ili u ništa. Jednako tako i sanacijski projekt vam je u ništa. Totalni promašaj. To da su morale ili nisu morale, što bi se dogodilo, ono što su danas kolege spominjali, da nisu predale u upravljanje sanacijskim upraviteljima, tj. državi, blokada računa županija, nemogućnost poslovanja i naplata sa županijskih računa, to bi se dogodilo. A ni krivi ni dužni. Županijske skupštine i njihovi proračuni nisu ni krivi ni dužni za ono što se događalo. Ne kontrola, ne poslovnost, puno puta nemar i evo sada imamo što imamo. Imamo nova nagomilana dugovanja. I sada stvarno moramo raspravljati o tome što se je događalo, u kom grmu leži zec, zbog čega su dugovanja. Zašto neke samo od bolnica su poslovale pozitivno? Jel postoji različitost u hrvatskim bolnicama, o popunjenosti postelja, o prosječnom vremenu boravka u bolnicama, o minimalnom broju postelja, o odjelima kao i o načinu liječenja, sve to postoji u našim bolnicama i o tome treba razgovarati, treba naći gdje su ti propusti koji prouzrokuju gubitke. No, sanacijski upravitelji to nisu učinili. Ja vam moram reći da je moja županija imala na raspolaganju 27 milijuna, sigurno bi sanirala bolnicu i ne bi dala na upravljanje nikom drugom. Jer ovo što se sada dogodilo to je katastrofa, katastrofa koju ćemo teško svi skupa riješiti i opet obnoviti kadrove i odjele itd….
Hvala sljedeća pojedinačna rasprava je uvažene zastupnice Sabine Glasovac.
Pa dakle već smo imali prilike čuti danas da je potpuno sporan, sporna procedura donošenja ovoga zakona. Kada bismo išli po regularnoj proceduri onda bismo prvo naravno morali proći procjenu učinaka propisa, raspraviti na temelju određene konkretne analize da li uopće je potrebno ići u ovakve izmjene postojećega zakona, odnosno donošenje izmjena ovih zakona. Pa bi se kroz javnu raspravu prvo definiralo to je li potrebno ići u izmjene a nakon toga bi naravno uslijedila javna rasprava u kome dijelu se treba, treba u navedene izmjene ići. S obzirom da je to sve izostalo mi sada na neki način cijeli dan svjedočimo u Saboru dvjema različitim interpretacijama toga je li sanacija uspjela, bolnica ili sanacija bolnica nije uspjela. I ovdje imamo prilike čuti da su iskustva zapravo različita. Prvo i osnovno, dakle nitko nije tjerao bolnice niti županije da uđu u sustav, sustav sanacije. A ja sudeći po ovom prijedlogu zakona moram se prikloniti zapravo stavu onih koji smatraju, onih kolega koji su izrazili sumnju, odnosno, da, izrazili sumnju da se kroz ovaj zakon želi stvoriti prostor za smjenu postojećih sanacijskih vijeća i sanacijskih upravitelja. Voljela bih da me demantira vrijeme koje je pred nama ali bojim se da ovakav, na ovakav način nećemo doprinijeti većoj kvaliteti javnih usluga zdravstva i da će krajnji korisnici zdravstvenog sustava malo, pa skoro ništa osjetiti učinke ovih izmjena zakona. Jednako tako nisam sigurna da će bez obzira što se ovdje govori da će se ići na javne natječaje, nisam sigurna da će se uvažiti kvaliteta dosadašnjeg rada postojećih i sanacijskih vijeća i sanacijskih upravitelja i upraviteljica i da pod nožem ovoga zakona neće biti smijenjeni i oni koji su prvo nestranački, onda stručni i treće imaju iza sebe konkretne rezultate. Jedan od takvih primjera već je moja kolegica Ingrid nešto govorila o tome jest i sanacijska upraviteljica Zadarske bolnice. Dug Zadarske bolnice, dakle u godini kada je država preuzela nadležnost od županija iznosio je 130 milijuna kuna. Gospodin Nakić to jako dobro zna, on je tad bio ravnatelj bolnice. I nakon tih godina, dakle danas je taj dug 35 milijuna kuna. Bolnica u ovom trenutku bilježi najbolje poslovanje ikad u povijesti, bez obzira što mi znamo, pamtimo vremena kada su bolnicama upravljali njihovi osnivači putem upravnih vijeća i ravnatelja koja su postavljala ta upravna vijeća i imenovali su ih predstavnici, odnosno županije. Jednako tako ovo će biti dodatni teret za županijske proračune. Da, županije preuzimaju odgovornost, preuzet će na sebe blagodat ovog zakona da kroz upravna vijeća imenuju ravnatelje bolnica, ali će isto tako preuzeti na sebe i ogromne financijske zapravo reperkusije koje time dolaze, a to su još uvijek nepodmireni dugovi, ali smanjeni dugovi pojedinih bolnica. Dakle u Zadarskoj bolnici je uveden taj jedan rez, zaustavljen je negativan trend, uspostavljeno je jedno održivo poslovanje. Recimo u 2015. godini se fakturiralo 25% više usluga u odnosu na 2014. godinu, povećao se indeks … [[Govornica se ne razumije.]] sa 0,7 na 1,25%, smanjene su liste čekanja. Uz Rebro, Zadarska bolnica je u zadnjih godinu dana jedina potpisala ugovor da bude referentni kardiološki centar za Bosnu i Hercegovinu. Uvedeni su dodatni popodnevni termini za dijagnostičke terapijske postupke. Uz pomoć Vlade Republike Hrvatske adaptiran je ginekološki odjel, prostor za anglio salu, uloženo je u opremu. Više nema toliko opomena dobavljača zbog neplaćenih računa. Dok je bio ravnatelj gospodin Nakić tad su ti rokovi u kojima su se plaćali računi iznosili pa i do 300 ako ne i više dana. Nekima se naravno plaćalo odmah. Tko je bio bliže vatri taj se bolje grijao. Ista ta ravnateljica recimo je aktivirala i bankovna jamstva izvođaču radova na zadarskoj poliklinici. To su Alcom i Cetina. Dakle, to je inače zgrada koja se počela graditi iz samodoprinosa koju se nije u ovih 20 godina uspjelo završiti i ona je naprosto presjekla taj gordijski čvor zbog neizvršenja ugovorenih radova, neotklanjanja uočenih nepravilnosti, neizvršene primopredaje objekta, zbog toga što je izvođač neke radove odradio nestručno u suprotnosti sa onim za što su se obvezali i za što su im usluge plaćene. Ona je jednostavno to presjekla i aktivirala je bankovna jamstva u iznosu od 13,9 milijuna kuna i otvorila pretpostavku da konačno se ta zgrada u kojoj bi trebala biti pružena i jedna dodana vrijednost usluge u Zadru i Zadarskoj županiji, u široj regiji digne na jednu višu razinu. Međutim, bez obzira što da bi se postigli ovakvi rezultati i to samo u 8 mjeseci, u 8 mjeseci jer je prva sanacijske upraviteljica bila smijenjena od ministra Varge jer nije odgovarala zahtjevima koji su se pred nju stavljali. Dakle, ova ravnateljica je u 8 mjeseci postigla ovakve rezultate. Hoće li je to spasiti da ako se javi na javni natječaj kao najkvalitetniji kadar bude izabrana da i dalje vodi bolnicu? Čisto sumnjam. Ne zbog toga što je rekla kolegica Ingrid što Kalelarga bruji da postoje dva druga kandidata, nego naprosto zbog toga što je ministar Nakić tri dana nakon preuzimanja dužnosti ministra u jednom zadarskom mediju dao prvi intervju i odmah je rekao doviđenja, vas ćemo prvo smijeniti. To je istina gospodine Nakiću. Ima još vremena da pokažete da to neće biti tako, da se dakle od siječnja do danas ono što ste naumili, odlučili pretvoriti u zakon da to na elegantan način izvedete. To je osoba koja je nestranačka, to je osoba koja je stručna, to je osoba koja ima rezultate. I takve osobe Hrvatskoj, hrvatskom zdravstvenom sustavu trebaju. Njih se ne trebamo odricati njihovih usluga jer su pokazale da mogu i da znaju bez obzira na to što nije iz Zadra nego iz Splita. Evo gospodine Sanaderu iz vaše je županije. Ali ruku na srce, ta osoba je stručna, iako je naišao na otpor, njeno imenovanje je naišlo na otpor zbog toga što osoba nije iz Zadra. Ali meni to isto nije bilo možda drago u tom trenutku, ali je činjenica da je ta osoba odradila svoj posao u 8 mjeseci i više što se možda od nje u tom trenutku očekivalo. Ja se evo kažem pratit ćemo što će se događati na zadarskom području. Mislim da ovi rezultati ne govore samo za sebe, nego zapravo idu u prilog i pacijentima u Zadru i Zadarskoj županiji, da konačno to poprima određene konkretne i pozitivne obrise. I bilo bi šteta da se političkom sječom glava zapravo negira stručnost i zapravo ono što je netko gradio, radio, odricao se, sve baci naprosto u koš za smeće.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Pa evo još jedanput samo treba ponoviti da to nije istina da je netko natjeran da ide u sanaciju već je to bilo dobrovoljno. Reći ću na primjeru. U razdoblju od 2000. do 2003. SDP-ova vlast je stvorila takve osnove za zdravstvo u našoj županiji, isto tako 2005., 2009., 2011. do 2013. da nije apsolutno bilo nikakve potrebe da Požeška bolnica ide u ovaj sustav sanacije. Ja sam vam svjedok da sam kao predsjednik kluba sa svim svojim članovima u županiji glasao protiv ulaska u sanaciju Požeške bolnice. Ali zastupnik Lucić sa svojim članovima pritisnuo je i župana i jednoglasno su išli u tu sanaciju. I sad tvrde da ih je netko natjerao. Pa mislim, stvarno nema smisla.
Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Ivan Klarin. … [[Upadica se ne razumije.]] Kirin?
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Mikrofon upalite.
Ponovit ćemo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre. Uvažena gospođo zastupnice spomenula ste da je ministar poslao poruke da sve koje je donijela politika da će ih odnijeti. Ja to nisam tako shvatio, dapače ja sam iščitavajući tekstove shvatio da ministar šalje drukčije poruke, da će biti javni natječaji za sve ravnatelje, a da će se prenijeti vlasnička upravljačka prava od države na županiju odnosno na lokalne jedinice. Najvjerojatnije vi mnogi ne znate ili niste informirani ali da li znate kako su financirane bolnice bile dosada? I kako su se dobivala sredstva? To je bio paušal. Dobili su određenu količinu sredstava u okviru kojih je trebalo funkcionirati. I naravno mnoge bolnice su poslovale tako da su to potrošile na osnovni posao liječenje. Tu je gospodin Sinčić dobro spomenuo javnu nabavu. Javna nabava je bila zona sumraka. No, i to se promijenilo objedinjenom javnom nabavom. Sanacijski ravnatelji odnosno ne sanacijski ravnatelji kada je uveden pojam sanacije on je uveden od strane ja bih to povezao sa prošlom Vladom i tada su uvedeni sanacijski upravitelji, sanacijska vijeća. Mnogi su temeljem izvješća na kraju poslovali pozitivno. Ali ja mislim da je to pozitivno poslovanje bio financijski inženjering. Dakle, to je bila prijevara. Jer smatram ako je netko pozitivno poslovao morao je imati višak zarade nečega, a nitko od njih to nije imao čak ni KBC Rijeka. Ja to znam, oni to nisu imali, nismo imali. Jer mi smo eventualno potrošili do 1. prosinca lanjske godine [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Evo samo da kažem do kraja. Potrošili smo sva sredstva iz paušala i onda smo radili u minusu. Dakle, poslovali smo u minusu. Oprostite, hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor, uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Kolega Kirin dakle 24. siječnja, dva dana nakon imenovanja, ispričavam se prije sam rekla tri pa sam pogriješila, najprije ćemo dovesti novog ravnatelja, novi sam ministar zdravlja i maksimalno ću tu pomoći ali tko god bude došao sasvim će sigurno napraviti puno toga da stanje sredi i da bolnica funkcionira kako treba. Bolnica funkcionira kako treba, stanje je sređeno, a je li ministar mislio na sanacijsku upraviteljicu gospođu Bedalov ili sam ja krivo iščitala ovo vidjet ćemo vrlo brzo jel'. Ako je smjeni znači da je to bila ta najava, ali to ćemo vidjeti, vrijeme će pokazati.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Darko Parić.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Ja ću pokušati kao što je pri svojoj raspravi i kolega Šuker rekao možda malo drugačije nego većina zastupnika. Naime, ja imam nekakav osjećaj da zadnjih 25 godina kad pričamo o sustavu javnog zdravlja i našim bolnicama da smo mi cijelo vrijeme u nekim reformama. Taman netko započne neke reforme pa one traju pa onda dođe netko drugi pa prekine te reforme pa radi nove reforme. Ustvari mi nikako da se reformiramo nego stalno idemo iz reforme u pola druge reforme i u procesu smo reforme. A pritom svake 4 godine ili već kako zaključujemo da problemi i dalje ostaju, da su počesto čak i veći nego što su bili, na nekim mjestima su manji, ali je činjenica da se cijelo vrijeme vrtimo u istom krugu. Mi ovdje danas pričamo cijelo vrijeme o mijenjanju rukovodećih ljudi i to je nekako postala glavna tema. Mislim da to nije glavna tema jer ne mislim da će izbor rukovodećih ljudi nužno napraviti reformu bilo koje bolnice i bilo kojeg sustava. Mislim da je puno bitnije ono što se unutra nalazi i ono što se radi. Po meni da bismo uopće napravili bilo kakve ozbiljne i temeljite reforme prije svega bi trebali, barem mi se tako čini, puno temeljitije poznavati što se uistinu dešava u bolnicama i u javnom sustavu zdravstva i kako se tamo uistinu danas radi. Kako izgledaju njihovi poslovni procesi, kako upravljaju poslovnim procesima, kako teče ili kola uopće dokumentacija i bolnička i poslovna dokumentacija po bolnicama i po općim bolnicama i po kliničkim bolničkim centrima. S kojim sustavima rade, na koji način rade ti ljudi? Kako se brinu o lijekovima tamo i kako uopće nabavljaju lijekove? Na koji način provode javne nabave i mikro javne nabave? Na koji način skladište lijekove, na koji način brinu o svemu tome i kako se nabavlja potrošni medicinski materijal i sve zajedno? I ono što je najbitnije pitanje kako se na kraju sve to troši odnosno kako se na kraju sve to zajedno konzumira? Ja ću navesti primjer jedne male ljekarne. U Hrvatskoj postoji na stotine možda i tisuće ljekarni, ali znajte da apsolutno svaka ljekarna u ovoj zemlji je identična, svaka ljekarna ima svoj informacijski sustav koji se brine o prodaji i odnosu sa građanima odnosno o novcu i ima drugi informacijski sustav koji se brine o stanju u samoj toj ljekarni, lijekova, nabave lijekova, skladištenju lijekova i stanju svih tih lijekova. I pri tome svaka ljekarna u Hrvatskoj, počevši od Zagreba do Dubrovnika i Osijeka je ista. Ima identične poslovne procese i na isti način radi. I svaka od ti ljekarni manje-više koje opstaju posluju pozitivno, posluju pozitivno zato što imaju uređene i sređene sve svoje poslovne procese i rade na zdrav način. Pri tome ih novac, pri tome im novac ne curi ni na koji način. Ja osobno smatram da je ovo jedan od većih problema u našem zdravstvenom sustavu što mi uistinu na mnoge od ovih stvari koje sam spomenuo nemamo odgovore a s druge strane na jedan dobar dio stvari i procesa koje sam spomenuo u RH od bolnice do bolnice su totalno različiti. Od bolnice do bolnice ne sliče jedan na drugog i nema nikakvoga standarda i čak je upitno da li se neke od tih stvari uopće provode negdje od bolnice do bolnice. Pri tome, vratimo se samo jedan tren na one ljekarne, svaka od tih ljekarni ima cijelo vrijeme internetsku vezu i sa fiskalnom kasom recimo Ministarstvom financija i sa HZZO-om. To je s onim kojima rade lijekove, kojima naplaćuju sve te lijekove. I taj sustav je uređen i kao takav uređen savršeno dobro funkcionira jer je poznato da tamo svi jako lijepo zarađuju. E sada, ono što mene zbilja začuđuje da mi u sve ove godine nismo na isti takav način uspjeli urediti i sustav naših bolnica. Koliko ja znam imamo negdje oko 63 bolnice. Neke su bolje uređene, neke su lošije uređene. Neke su katastrofa uređene. Nema nikakvog pravila. Ja pričam o vrlo jednostavnim stvarima a to su bolnički informacijski sustavi. Jedan se zove bolnički informacijski sustav a drugi se zove poslovni informacijski sustav. Kada njih dva spojite, imate jedan, reklo bi se informacijski okvir u kojem bolnica može poslovati onako kako treba i u kojem će svi poslovni procesi te bolnice biti onakvi kakvi trebaju i kojim će svi procesi biti standardizirani u cijeloj državi. Mi to danas nemamo, čak štoviše daleko smo od toga. Ako hoćemo uistinu provesti bilo koji oblik, bilo koji oblik reforme mislim da je ovo temelj o kojem bi trebali početi razgovarati. Nisu bitni u tome rukovodeći ljudi nego su bitni procesi i oni ljudi koji provode te procese a to je na desetke tisuća liječnika, sestara i drugog nemedicinskoga osoblja. Čisto jedan primjer, kada pričamo o zdravstvenom sustavu u Hrvatskoj. Hrvatska ima jako, jako dobar centralni zdravstveni sustav, jako dobro informatiziran, to je HZZO. Za to smo čak dobili različite nagrade i priznanja u Europi. Imamo e-recepte, uputnice, e-preglede, različite servise u e-građanima i slično. Jedan banalan primjer, postoji servis e-građani u kojem svaki građanin RH može vidjeti koji lijek mu je propisao njegov doktor opće prakse i istovremeno može vidjeti koliko taj lijek košta. Takav servis smo htjeli napraviti i za lijekove i zahvate koji se na pacijentima rade u bolnicama. Nije išlo. Znate zašto nije išlo? Zato što bolnice ne vode na takav način evidenciju o svemu onome što rade nad pacijentima i sa pacijentima. I sa lijekovima i sa zahvatima i sa bilo kojim operacijama koje se tamo provode. A apsolutno sve od ovoga što sam rekao košta novac i apsolutno sve od ovoga HZZO i ova država plaća. I mi ni na koji način sustavno ne kontroliramo. I zato se uopće ne moramo pitati zašto nam novac teče. Ja sam duboko uvjeren da unatoč dobrom sustavu te centralne, centralnog zdravstvenog sustava da kada su u pitanju bolnice da novac ne da nam teče kroz prste nego lije kroz šake, upravo zbog ovih stvari. A ja ću navesti za primjer jedna dva ogromna sustava u RH koji se brinu takoreći vjerojatno o svom novcu ove zemlje, to su porezna uprava i carinska uprava. To su vam danas dva daleko najinformatiziranija sustava u državi i sve što se tamo dešava je duboko, debelo jako informatizirano. Svi procesi koji se tamo obavljaju su unutar nekakvih programa i svega. A znate zašto? Zato što … Je li ja mogu zamoliti zastupnike da dok govorimo, ja se ispričavam ali uistinu nije u redu. Kolega Đakiću, pa ja sam vas slušao pa bih vas zamolio. Hvala. Kao što rekoh porezna uprava i carinska uprava su dva nainformatiziranija sustava u ovoj državi i tamo, kolega Šuker, imate apsolutno zasluge u tome i svaka čast. Znate zašto je to tako? Zato što su oni davno shvatili da se sa novcem poreznih obveznika ne igra tako lako i da se sa novcem poreznih obveznika mora biti jako odgovoran i da se svi procesi moraju standardizirati, da je to jedini način da stvari štimaju. I vjerujte mi postoji jedna poslovica u informatici koja kaže da je greška najčešće negdje između tastature i stolice, odnosno prejudiciramo da je greška u čovjeku, da je to ljudski faktor. Možemo mi raditi koliko god hoćemo sanacija u zdravstvenom ili bilo kojem sustavu, možemo mi raditi što god hoćemo i mijenjati ljude koliko god hoćemo ali dok god ne postavimo temelje za informatizaciju i dok god sve te bolnice ne informatiziramo i uspostavimo pravi način, prave procese da se odvijaju standardno na svakom mjestu od bilo koje reforme, bilo kojeg oblika vjerujte mi da neće biti ništa. A ja sam vam uvjeren da ako teko nešto sprovedete a znam s obzirom na posao koji sam radio prethodnih godina da za tako nešto mogućnosti danas apsolutno postoje, da u mandatu se mogu informatizirati sve bolnice uključujući i KBC u ovoj državi. Ne samo da više nećete ni vi, niti mi, niti nitko drugi morati sanirati bolnice ili raditi ogromne reforme nego će vam se u sustavu pojaviti jedna dobra nova količina novca koju niste uštedjeli, nego novac koji nismo nažalost bacili. Evo to je toliko, ja zahvaljujem.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva uvaženi zastupnik Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo. Kolega slažem se s vama da kadrologija zapravo nije temeljni problem našeg zdravstva. Uvijek je bilo kadrova koji će biti dobri, koji su bili dobri, koji će biti lošiji, koji su lošiji i to definitivno kako god sustav išao to će tako biti. Informatizacija o kojoj govorite, ona je u principu problem zapravo svih sustava u našem uređenju. Međutim i informatizacija u sustavu zdravstva jedan alat tehnički koji jako puno može pridonijeti racionalizaciji, korisnom trošenju sredstava. Ali ja mislim da je zapravo problem još dublji. Mi da imamo najracionalnije trošenje sredstava mislim da ćemo biti i dalje u problemu jer postoji jedan nesrazmjer u trokutu ili gledajući izdvajanja koja mi imamo za zdravstvo u troškovima koje imamo i u pravima koje imamo. Mene zapravo zdravstvo poprilično često podsjeća na situaciju da dođemo u jedan skupi restoran i da mislim da trebam za sto kuna dobiti apsolutno sve. I mislim da je to zapravo najdublji problem. Mi možemo najracionalnije trošiti, međutim imam dojam da će nam uvijek novca nedostajati. A ova informatizacija to je odlično, to može dovesti do velikih ušteda, racionalizacija ali problem je ovdje puno, puno dublji.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Ja nisam pokušao dati kompletno rješenje svega. Ja sam samo pokušao ukazati na jedan od dobrih puteva kojim se može nešto napraviti. Moje je iskustvo recimo iz Ministarstva uprave prije četiri godine kada pričate o rodnim listovima, domovnicama, vjenčanim listovima i sličnim stvarima. Svaki građanin Republike Hrvatske da bi izvadio taj papir je morao putovati u mjesto gdje je tako nešto obavio. Ja sam iz Splita morao doći u Zagreb ako sam se slučajno rodio u Zagrebu i obrnuto i cijeli taj sustav je funkcionirao. Ali uz previše novaca i redundancije koji zbilja nisu bili potrebni. Danas sve ovo navedeno možete izvaditi bilo gdje na internetu kroz e-građani. Ja ne kažem da je to nešto što je temeljito promijenilo javnu upravu, ali to je nešto što je dalo novi smisao, nove servise i počelo je mijenjati javnu upravu. Jer uistinu živimo u vremenu kad naši građani od nas traže da budemo u tom svijetu interneta. Ako građani mogu obavljati 90 poslova sa svojom bankom iz kuće preko interneta, očekuju od nas isto tako i u državnim poslovima da se radi. A uistinu ono što je kroz bilo kakve studije, bilo kakvu praksu pokazalo da informatizacija i sređivanje poslovnih procesa štedi novac. Ja ne kažem da ćemo uštedit ove dvije milijarde koje se spominju da smo u minusu ili ne znam ni ja koliko. Ali duboko sam uvjeren, sredit ćemo sustav, građani će bit zadovoljniji, sve će biti onako kako treba jednoobrazno i neku količinu novca ćemo uštediti. Ono što uštedimo prebacit ćemo u nešto gdje nam je prijeko potrebno. Pričali smo o prijevozu za učenike ili bilo što drugo. Uvijek ima prostora i mjesta gdje novaca treba.
Hvala. Druga replika uvaženi zastupnik Ivan Kirin.
Poštovani potpredsjedniče i gospodine ministre, uvaženi zastupniče. Informatika je jako bitna i ona se i uvodi i uvedena je, ali ona nije ta koja će riješiti problem u zdravstvu niti ga može sanirati, nego po mom mišljenju sanacija se može provesti samo višim cijenama ili ekonomskim cijenama usluga. O tome smo govorili davno prije. Ja vjerujem da će doći to vrijeme kad se sustav još bude poboljšavao. Hvala.
Hvala.
Samo kratki odgovor. Slažem se sa vama u potpunosti, samo što u svakom momentu uistinu moramo voditi računa o tome da smo mi socijalna država i da moramo svakom našem građaninu bez obzira gdje živi i kojeg je imovinskog stanja pružati istu kvalitetu usluge. I ako se slažemo u ovome, onda u potpunosti ja i vi imamo isti stav. Evo zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Po meni Zakon o sanaciji ima rezultate i to dobre rezultate i mislim da je tako trebalo nastaviti i dalje poboljšavati ga naravno, dopunjavati ga. Ali i iz ovog kuta što su bolnice ušle u sanaciju na tri godine, pa to 2016. na kraju krajeva, krajem 2016. to izlazi. Da je to dobro rađeno meni to je razvidno i iz nalaza Državne revizije kad se već na njega pozivamo, jer se iskazano mišljenje u reviziji da ciljevi nisu postignuti odnosi samo na svođenje rokova ispunjavanja novčanih obveza u rokove utvrđene zakonom. Naravno da je naslijeđeno stanje bilo izuzetno teško, da su imali fiskalnu i krizu i da se možda ti rokovi nisu mogli ispoštovati onako kako su bili zacrtani. Ali uvijek je postojala mogućnost i postoji mogućnost i prolongata, a i postoji mogućnost dobre volje. No, u redu tko je jači ja znam da taj kvači, ali preuzima i odgovornost. Tim i više što se taj koji trenutno kvači, recimo to je Vlada Tihomira Oreškovića u ovom svom obrazloženju napisala je, evo ja ću citirati: "Proces sanacije zdravstvenih ustanova nije u potpunosti postigao zadane ciljeve." Ponavljam nije u potpunosti. Ja se slažem da ako pet ili deset posto nečega je preostalo za odraditi da to ne treba nastaviti tako da ga srežemo do kraja, da zbog šnicla možda skokamo i kravu. To je moje mišljenje. I još nešto. Sanacija je prijavljena EU odnosno Europskoj komisiji kao jedno od važnih reformskih mjera i mislim da je možda trebalo, moje mišljenje kontaktirati sa Komisijom ili ju barem obavijestiti o ovim namjerama kud se sada smjera ići. No još nešto o šniclu oko kojeg se vodi danas i oko kojeg se vodila rasprava. Taj šnicl se sveo sve u svemu na smjenu ravnatelja ili smjenu sanacijskih upravitelja. Nije valjda to najbitnija stvar za funkcioniranje zdravstvenog sustava. Po meni sigurno nije i osobno ja sam cijepljen od toga, od tih partijskih i smjenjivanja i postavljanja. Dakle, ja na to ne gledam tako i mislim da to nije najvažnija stvar. Na kraju krajeva u ovoj sabornici danas je sve bilo važno jedino ja mislim da nitko nije spomenuo pacijenta. Ali, kad je u pitanju to smjenjivanje ja ću vam nešto reći. Slušao sam ovdje u sabornici, bilo je toga i bit će. Radio je to i HDZ, radio je smjenjivanja i SDP. Evo samo jedan primjer. Od ovih 30 sanacijskih upravitelja koji su imenovani navodno po duhu SDP-a slovom i brojkom 14 ih je u te dvije godine i smijenjeno. Kolega Đakić je pokušao to okrenuti Rajkovi upravitelji ili ne znam ja Vargini, međutim činjenica je da su smijenjeni oni ili su otišli oni koji nisu mogli odgovoriti tom trenutku, nisu mogli odgovoriti tom zahtjevu. I zato se i desilo da su morali otići. Dakle, nebitno je to imenovanje ili javni natječaj. Mislim da je to po prilici jedna šuplja priča. Sve se svodi na novac i na sredstva kako sanirati te stare dugove. Mi sad imamo prijedlog da se ide u povrat bolnica osnivačima ili županijama. Ok, ali nemamo odgovor što je to s dugovima? Imamo amandman koji meni baš nije jasan ali u redu netko će to valjda razjasniti. S druge strane sustav mora ostati održiv. Županije novaca nemaju to znate i sami da nemaju ni lipe da bi mogli sanirati one stare dugove. Imamo dakle taj amandman, kažem vidjet ćemo što će biti s njim na kraju ali mislim da on treba biti drugačiji i da ovakva forma ne može ići. I imamo najavljenu reorganizaciju i racionalizaciju na svim elementima, poljima koje sam vidio ali nemamo ništa konkretno da bismo se mogli odrediti za recimo ovakvo mijenjanje samog zakona, ništa konkretno. Obzirom da ste se svi vraćali u svojim diskusijama u svoj kraj, u svoju županiju dozvolite da i ja spomenem nešto o Požeškoj bolnici pa bez obzira kako neki si ili prisvajaju pa onda napadaju tako da su totalno nejasni što hoće reći. Treba ipak istaći da je Požeška bolnica u svojoj kategoriji najbolja bolnica u Republici Hrvatskoj, da su liste čekanja tamo minimalne, da 4% odnosno 16 tisuća pacijenata obrađeno je više prošle godine u odnosu na pretprošlu, da se smanjuje broj kreveta u stacionarima i povećava u dnevnoj bolnici. Jedan podatak, da se 76% građana Požeško-slavonske županije liječi u požeškim bolnicama što je uz Čakovec najbolji rezultat u Hrvatskoj, da već 2 godine Požeška bolnica posluje pozitivno a da posljednje 4 godine nije ostvarila nikakav minus, nikakve dugove. I možda još jedan podatak, da Požega u ukupnom bolničkom sustavu učestvuje sa 3% a u ukupnim dugovima učestvuje sa 1%. To valjda sasvim dovoljno govori kakva je Požeška bolnica i kakva se politika vodila u Požeškoj bolnici. I bilo je spomena oko spajanja Požeške i Pakračke bolnice, nešto sam oko toga rekao. Rekao sam da se zna točno koji su palili svijeće toj bolnici u spomen i zna se da smo je oživjeli, zna se da smo je stabilizirali, informatizirali, povećali prihode itd., itd. I rekao sam to, a i ponovit ću i osoblje bolnice i građani i vlast u županiji itekako strahuju od razdvajanja te bolnice. Zastupnik Lucić je spomenuo da je u Pakracu veliko nezadovoljstvo što je ta bolnica spojena. Kada bih bio zločest i kada bih bio zlurad onda bih rekao ajde što čekate, imate sad priliku, razdvojite to pa da vidimo što će onda biti. Tvrdim da onog trenutka kada se razdvoji Požeška i Pakračka bolnica da je Pakračka bolnica klinički mrtva. Evo, to je ono što sam htio reći. Možda obzirom da imam još koji minut opet neistine. Spominje se da smo u za Požešku bolnicu kupili, nabavili magnetnu rezonancu na 20 godina. Nije istina, na 6 godina ukupno 11,2 milijuna kuna. Ali nitko ne spominje da je gospodin ministar Milinović kupio 4 magnetne rezonance koje su daleko slabije nego ova što je požeška jer Požega ima najbolju magnetnu rezonancu, koje su slabije i da ih je nabavio za 50 milijuna. Preračunajte to, 12,5 milijuna po jednom komadu. Isto tako ovdje je rečena jedna neistina a to je da smo, ne da ste nego da smo, da je struka to odradila a ne vi kako ste rekli, obnova magneta od 0,25, da smo ga obnovili ili da je obnovljen ne sa 100 tisuća eura kako je rečeno nego sa 360 tisuća kuna ili 50 tisuća eura, što je točno i što je činjenica. A isto tako treba reći da je za 2,5 mjeseca koliko taj magnet radi u Pakracu za 2,5 mjeseca već je fakturirao 350 tisuća kuna. Dakle, nema nikakvih minusa. Osim toga Pakrac pokriva Sisak, Novsku, Kutinu i cijeli onaj gore kraj. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Ronko, ja se s vama puno puta slažem u nekim zaključcima i postavkama i puno puta smo znali razgovarati o stvarima koje su loše i koje treba popraviti. Tako je i kod gospodina Ostojića kada je izgubio politički kredibilitet kod svoga predsjednika došlo do smjene. Došao je čovjek za ministra koji je htio iskreno, razumski postupati i sve one koji nisu bili funkcionalni, koji su proizvodili gubitke smijeniti. I staviti one koji će ispraviti pogreške, koji će sustav staviti u funkciju, koji će racionalizirati i učiniti određene uštede. No, krenuo je sa KBC-ovima i dobio je zabranu. E nećeš dalje, ipak su to naši partijski drugovi a drugove treba zaštiti bez obzira što prave štetu … [[Govornik se ne razumije.]] u proračunima i pacijentima i županijama i cijelom hrvatskom narodu. Problem je u tome što dobar korak bude zaustavljen, zaustavljen u početku. Da je to napravljeno prije, ja bih rekao, skidam kapu gospodine Varga, učinili ste korak naprijed. Ovako možemo samo konstatirati, dugovi su preveliki i ogromni spram vremena kojeg su sanacijski upravitelji upravljali, štete su nepopravljive i nužno je da kao što amandmanom će biti definirano da se preuzme plaćanje tih dugova od strane države i da sanacija završi a onda naredan rad da bude mjerljiv na godišnjem nivou i sankcionirani svi oni koji će prouzročiti nove dugove.
Odgovor, uvaženi zastupnik Zdravko ronko,.
Hvala lijepo. Ako ste sinoć gledali TV Mrežu, gostovao je profesor Ostojić i rekao je kako je sjeo na kavu sa ondašnjim premijerom Zoranom Milanovićem i kako su zaključili da je on umoran i da više ne može raditi taj posao. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, profesor Ostojić je napravio veliki posao, veliki iskorak, dalje nije išlo i kada je došao ministar Varga naravno da je morao odraditi taj posao, naravno… … [[Upadica se ne čuje.]] Naravno, pustite, naravno da je morao odraditi taj posao i Varga je i za vrijeme Varge, ne sve ali njih 14 je moralo odstupiti. I neki su i željeli odstupiti. Ali vam moram reći da nitko toliko ministra, bivšeg ministra Vargu nije hvalio u ovoj sabornici kao danas ministar Milinović. Ja ne znam šta sada vi hoćete reći. Meni nije jasno. Napravio je dobar posao jer kada je došao sa novom ekipom i odradio je.
Hvala, završilo. Ministar.
Evo, hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle ova današnja rasprava je zapravo pokazala koliko je zdravstveni sustav svima nama izuzetno važan. Ovdje su, umjesto da smo raspravljali zapravo nekako o Zakonu o sanaciji i što je sanacija napravila, rasprava je otišla u brojnim stvarima i u prijedlozima kako treba rješavati zdravstveni sustav, što govori zapravo u prilog tome što želimo sada reći a to je da ovakav način sadašnjeg funkcioniranja zdravstvenog sustava u Hrvatskoj nije održiv. Htjeli mi to priznati ili ne, dakle prije 2 godine kada se krenulo u sanaciju dugovanja ustanova koje su bile iznosile su preko 2 milijarde kuna. 3,5 milijarde kuna uložite ponovno u sustav i 2 godine iza toga imate nova dugovanja koja iznose preko 2 milijarde, 2,5 milijarde kuna. Pa ne govorili li to samo za sebe dovoljno? Dakle, ovakav način bi doveo do toga kada bi nastavili kroz nekakvih 3, 4 ili 5 godina, postalo bi pitanje financijske održivosti zdravstvenog sustava i zapravo bi ugrozilo ono što je više puta ovdje spomenuto a to je da mi osiguramo socijalni zdravstveni sustav da svaki naš građanin u svakom dijelu RH ima pravo na zdravstvenu zaštitu. Ukoliko mi ne provedemo reforme, ukoliko ne omogućimo financijsku stabilnost sustava nećemo moći jamčiti niti kvalitetu, niti ćemo moći jamčiti red unutar sustava niti financijsku održivost tog sustava. Izmjenom ovog Zakona o sanaciji koji nije postigao svoj cilj žele se vratiti osnivačka prava, žele se vratiti prava osnivačima, njihova osnivačka prava dakle županijama. Time će se postići decentralizacija sustava. Ono što je izrazito važno, dakle želi se postići komunikacija između ljudi koji se nalaze na čelu tih ustanova i njihovih osnivača. Pa gledajte to je neshvatljivo da su županije trebale nakon 2 godine od provedbe odluke kada je trebala biti donesena odluka o sanaciji vratiti natrag, uzeti svoja osnivačka prava i da nikada na županijskim, sjednicama županijskih skupštinama nije raspravljeno o tome u kakvom su stanju te ustanove, da li imaju pravo na informaciju. Da li ravnatelji ustanova koji su, bez obzira o kojoj god se županiji raditi, trebaju komunicirati sa svojim vlasnicima, sa lokalnom samoupravom, da li svima trebaju ostvarivati napredak i zajedničku skrb oko zdravstvenih djelatnika? Ja mislim da je to svima nama ovdje jasno. Dakle želja je i namjera upravo ovoga zakona da se postigne decentralizacija, da se više uključi lokalna samouprava u funkcioniranje zdravstvenih ustanova. I bilo bi licemjerno zapravo tražiti da dugovanja ovih ustanova podmiruju te županije. Ovdje je više puta zapravo istaknuta jedna teza koja potpuno ne stoji a to je da će dugovanja tih ustanova vraćati županije. I evo spomenuta je u više navrata Požeška županija što mi je jako drago. Međutim nitko nije spomenuo drugu činjenicu a što je sa kliničkim bolnicama. Dakle kliničke bolnice se nalaze u vlasništvu države i njihova dugovanja bi trebao vraćati zamislite tko? Država, iste one županije zapravo koje nisu u stanju vraćati dugove svojih županija. Pa naravno da to nije održivo. Pa dakle, mi tražimo da u cijeloj državi svi imamo jednaku situaciju, ista prava. Dakle, sada ovdje ponovo zagovaramo da Požeška županija vraća dugove kliničkih bolnica koje se nalaze u Zagrebu jer je to država. Požeška županija je dio Hrvatske države nedjeljiv, jednako kao i svaka druga županija, a da grad Zagreb neće vraćati. Dakle, to je ono što imamo sad. Mi želimo vratiti ovaj dio priče. Dakle, želimo vratiti još više da naravno ulogu u odlučivanju, funkcioniranju ustanova ima sve više zapravo lokalna samouprava, da država a to sam najavio u reformskim mjerama u kojima će biti dalje kasnije riječi i koje su nam neophodne da bi sustav funkcionirao neće zapravo odlučivati o svakoj. Država će imati, trebamo napraviti jednu državnu bolnicu, ali o tome ćemo govoriti kad krene reforma bolničkog zdravstvenog sustava koja će biti itekako izazovna. Ali da ne dužim dalje, dakle upravo to da se ne bi dogodilo da županije odgovaraju za dugovanja koja su nastala mi smo predvidjeli i htjeli smo to staviti u odluci i onda je Vlada na jučerašnjoj sjednici prihvatila amandman koji je sugerirao Odbor za zakonodavstvo da se ipak uvrsti i u prijedlog zakona, dakle i uvršten je u prijedlog zakona amandman da će se ta novonastala dugovanja rješavati sporazumno između ministarstva, ustanove i osnivača, a osnivač je u ovome trenutku županija svjesni činjenice da županije same ne mogu vraćati ta dugovanja. Evo hvala lijepa.
Hvala gospodine ministre. Imamo pet replika. Prva je uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem uvaženi gospodine ministre. Da, točno je na sjednici Odbora za zakonodavstvo održanoj u ponedjeljak, jedan vaš, moj kolega, vaš kolega je rekao da bi ovaj zakon mogao nas učiniti grobarima hrvatskih županija. Međutim, to nije otklonjeno ovim amandmanom. Ja sam o tome govorio, niste bili vi nego vaš zamjenik. Nije otklonjeno zato što konstitutivnost vraćanja županija odnosno vraćanja bolnice županijama kao osnivačima proizlazi iz odluke iz stavka prvog novog članka 9a. Ona se upisuju u sudske registre. Sklapanje sporazuma nakon toga može ili ne mora doći. Ono nije uvjet za provođenje vraćanja, a sukladno članku 59. Zakona o ustanovama osnivači ustanove solidarno i neograničeno odgovara za njene obveze od trenutka kada je upisan u sudski registar, a to će biti od trenutka kada Vlada dostavi odluku sudskom registru. Članak 43. Zakona o obveznim odnosima pročitajte ga. To znači da od solidarnih dužnika vjerovnik može naplatiti obvezu u cijelosti i sam bira od kojeg će od tih dužnika potraživati svoju tražbinu, a potraživat će od onog od kog mu je najlakše naplatiti. Međutim, moja replika će vam biti usmjerena na sljedeće. Za vrijeme svoje rasprave zatražio sam odgovor na jedno jednostavno pitanje. Ovim amandmanom ovako kako je formuliran i kako ste ga vi sada dodatno obrazložili proizlazi da za državu nastaju određene nove obveze koje na temelju originalnog teksta zakona nisu nastale. Nastaju zato što kažu prava i obveze između Ministarstva nadležnog za zdravstvo, znači države osnivača i javne ustanove u zdravstvu iz stavka prvog ovog članka utvrdit će se posebnim sporazumom. Mene zanima koliki je ukupan iznos tih obveza, koliki iznos tih obveza otpada na 2016. godinu i zanima me u kojoj je stavci proračuna to predviđeno. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Davor Penić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ja ću bit kratak, nadovezat ću se na njega. Mi smo danas cijeli dan izgubili o tome da pričamo kako nije dobro što se sjekirom umjesto kirurškim nožem rješavaju specifični problemi zdravstvenog sustava koji je jako kompleksan. I zanimalo me, a sad je ministar rekao da su sinoć na telefonskoj sjednici izašli sa amandmanom da će se dogovoriti osnivač ustanova i ministarstvo kako da pokriju taj dug. Ali iz tog dogovora nije razvidno kako će se novonastale obveze u budućnosti rješavati, jer danas smo konstatirali da je to sustav koji dnevno generira 100 tisuća kuna dnevno generira gubitak. To je problem.
Hvala. Sljedeći je uvaženi zastupnik Zdravko Ronko.
Hvala lijepo. Ukoliko spomenuli ste Požeško-slavonsku županiju, ukoliko a ja vjerujem da nitko lud to neće napraviti, ukoliko ne bude bilo razdvajanja Požeške i Pakračke bolnice najmanji problem je za Požeško-slavonsku županiju ovo što imate namjeru vratiti osnivačima. Požeška bolnica nije ni trebala ići u sanaciju jer nije bilo problema. Požeška bolnica i sad kad izađe iz sanacije ona de facto nema nikakvih problema i govorim i objedinjena je sa svim onim minusima koje je Pakrac imao. Dakle, toliko o Požegi, jer je radila struka, a ne politika. Što se tiče ovog drugog imam još jednu samo konstataciju i pitanje. Dakle, netko je ovdje spomenuo da je u nekom proteklom vremenu bilo 12 sanacija, 7 reformi, bit će ih vjerojatno još itd. Ne ulazim u vaše dobre namjere, ali nikako da dobijemo odgovor tko će ići sanirati taj dug. O.k. neće država, o.k. neće županija, ali tko će? Gdje ćemo naći ta sredstva i kako će ići dalje, jer na osnivače će se nasloniti i farmaceutska industrija ono što je rekao Mirando. Hvala lijepo.
Sljedeća je uvažena zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ministre, vi ste rekli da sanaciju ne plaćaju svi građani Republike Hrvatske. Sanacija se pokriva iz državnog proračuna, državni proračun se puni iz poreza svih građana. Ali to uopće nije sada bitno. Bitno je da je teza zbog kojeg vi predlažete ovaj zakon, da sanacija, Zakon o sanaciji nije urodio plodom i da su dugovi tu i da se generiraju dalje. E dobro, znači to je vaša glavna teza. I sad ja vas pitam, kada vi prebacite te bolnice na županije dugovi di su? Dugovi ostaju, tu su i generiraju se novi. A da, da moj ministre, znate kada se ne bi generirali novi? Da ste vi pred nas danas došli i sa reformom zdravstva vašom kakvom god je vi zamišljate da smo je donijeli i onda da smo mi išli na sve promjene svih ovih drugih zakona. Tada možda ne bi više bilo dugova u zdravstvu. Ali ja vam garantiram da za godinu dana sve ovo što mi danas pričamo vidjet ćete dugovi će biti tu, nastati će novi, a županije će grcati u problemima.
Dragica Zgrebec uvažena zastupnica, sljedeća.
Hvala potpredsjedniče. Gospodine ministre kažete da ćete ovim povratom bolnica koje su bile u postupku sanacije izvršiti decentralizaciju. To uopće nije točno. One će se samo vratiti u istu razinu koju su bile i prije ove sanacije. Zapravo prenijet će se na one prave osnivače u kojima su one i bile i koje bi nakon godinu dana ponovno to bile. Ali to neće riješiti problem tih bolnica jer nema dodatnih sredstava. Da su to županije mogle raditi onda one ne bi niti išle u sanaciju i županije ne bi donosile takve odluke da prenose svoja osnivačka prava na državu. A ja ću također reći da ovaj amandman bi trebali ipak prije nego što ćemo mi prihvatiti ili ne prihvatiti, kako tko, prihvatiti ovaj zakon na neki način riješiti jer ovdje kaže se sporazumom će se riješiti dugovanja između tri subjekta koja su u tom procesu. Međutim mi barem znamo, u ovom trenutku znamo da jedan od tih subjekata nema tih novaca. To je država, državni proračun. Drugim riječima ovdje se kaže da ćete vi iz svoga ministarstva dati dio sredstava za sanaciju ovih bolnica. Pročitajte dobro, kaže da vraćaju se osnivaču, prava i obveze između ministarstva nadležnog za zdravstvo, to je Ministarstvo zdravlja, osnivača javne ustanove u zdravstvu i javne ustanove utvrdit će se posebnim sporazumom. Dakle, obveze koje još stoje u tim bolnicama rasporedit će se na ova tri subjekta, jedan od njih je država, a mi … [[Upadica se ne razumije.]] Kako ne? Ali mi toga u proračunu nemamo i mi takav zakon ne bismo smjeli uopće prihvatiti.
Hvala. I uvaženi zastupnik Tulio Demetlika.
Poštovani gospodine predsjedavajući hvala lijepa. Gospodine ministre moram reći da s ovim vašim završnim obraćanjem niste me uspjeli uvjeriti da podržim donošenje ovog novog zakona. Naime, na današnjoj sjednici postavljena su više puta ista pitanja … [[Upadica se ne razumije.]]
Molim vas dopustite zastupniku da završi.
Mene osobno ne zanima da li ćete promijeniti ravnatelje ili nećete promijeniti ravnatelje, da li će biti lijevi, da li će biti desni, mene zanima da budu menadžeri koji će voditi bolnicu da naši pacijenti dobiju najkvalitetniju uslugu. Ja nisam liječnik, nisam ekonomista, nisam pravnik ali kao inženjer znam što znači pružiti kvalitetnu uslugu. Tri uvjeta se moraju ispuniti. Prije svega kvaliteta. Znamo oprema bolnica, kvalitetno osoblje. Recimo da na tome se radi, da to imamo i da će nam se vratiti oni liječnici koji su izašli van. Drugi element koji mora biti ispunjen je brzina i efikasnost. Recimo da sa promjenama i reformama koje su bile dosada su se ubrzali ti postupci. I treće je cijena te usluge. Naši pacijenti i korisnik usluge traži jeftino, međutim to je nemoguće ispuniti. Znači ta usluga ako želi biti kvalitetna i efikasna mora biti i skupa. Gospodin Šuker je rekao da 2002. i danas da govori isto. I budući da nisam ekonomista ali sam zaključio da uvijek nedostaje tih danas 2,5 milijarde kuna. Sa prijedlogom zakona ja ne vidim na koji način ćemo tih 2,5 milijarde kuna nadoknaditi. Danas to iščitavam da kroz ovaj novi sporazum prenošenjem osnivačkih prava na županije koje su donijele svoje proračune i vjerujte mi da u županijama jednostavno tih novaca nema, u državnom proračunu nema, mi donosimo jedan zakon koji nema svoje temelje da riješimo financijsku situaciju u našem zdravstvenom sustavu. I zbog toga ne vidim na koji način, niste me uvjerili, niste mi dali odgovore. Hvala lijepa.
Hvala. Povreda Poslovnika, ajde. Idemo.
Kolegice i kolege ja sam danas cijelo vrijeme pokušao reći ako su svi ti dugovi evidentirani, morali bi biti evidentirani, onda su evidentirani u HZZO-u. I HZZO ih je dužan podmiriti. Prema tome mi možemo pričati što god hoćemo.
Hvala. Zahvaljujem gospodinu ministru i svima vama. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9,30. SJEDNICA PREKINUTA U 18,30 SATI.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o sanaciji javnih ustanova, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 19. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Tijekom rasprave Vlada je podnijela amandman koji postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 202. Poslovnika Hrvatskog sabora. Amandman je podnio i Odbor za zakonodavstvo kojeg je Vlada prihvatila. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o sanaciji javnih ustanova. Molim vas glasujte. Tko je za? Glasovanje je završeno. Utvrđujem da je sa 84 glasa za i 44 protiv, ništa suzdržanih donesen zakon o dopuni Zakona o sanaciji javnih ustanova zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Dobro jutro kolegice i kolege. Prije nego što krenemo na 1. točku, vidim dvoje su digli ruku. Prvi je uvaženi zastupnik Radimir Čačić, izvolite.