Sada je gospođa Vukovac na redu koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, dakle lažna dokumentacija te sukob interesa i dodjeljivanje posla preko veze načini su kako se u Hrvatskoj zloupotrebljavao europski novac. Objavio je to u svom najsvježijem izvještaju Europski ured za borbu protiv prijevara. Rezimirajući prijevare koje je OLAF detektirao lani iz ureda su posebno apostrofirali dvije koje ilustriraju kako korisnici pokušavaju prevariti domaće i institucije Europske unije. Prvi slučaj odnosio se na gradnju vinarije vrijedne 3 milijuna eura i pokazao kako se manipulacija ili zaobilaženje postupaka nabave često koristi za skrivanje sukoba interesa. U fokusu istrage OLAF-a bio je projekt koji je sufinancirao Europski fond za jamstva u poljoprivredi preko kojega je dotičnoj tvrtki dodijeljeno nešto više od 1,3 milijuna eura. Ni prema nacionalnom, ni prema zakonu Europske unije tvrtka nije bila dužna objaviti poziv za nadmetanje za odabir izvođača radova. Međutim, nacionalno zakonodavstvo zabranjuje korisnicima odabir izvođača ako postoji sukob interesa posebno kada postoje osobne ili poslovne veze između tvrtke korisnice i izvođača, kao i između njihovih vlasnika. Istraga OLAF-a pokazala je da su ta pravila ignorirana. Tvrtka korisnica dodijelila je ugovor o građenju tvrtki bez zaposlenih koja je potpisala ugovor s tvrtkom u vlasništvu sina vlasnika tvrtke korisnice. OLAF je otkrio da je jedina svrha ovog manevra bila sakriti očigledni sukob interesa. Nakon zatvaranja istrage OLAF je dao preporuku generalnoj upravi Europske komisije za poljoprivredu i ruralni razvoj da povrati puni iznos od nešto više od 1,3 milijuna eura kao i DORH-u za pokretanje kaznenog postupka protiv korisnika izvođača i podizvođača. Generalnoj upravi dao je i preporuku da se pozabavi administrativnim slabostima u Republici Hrvatskoj dakle u našoj hrvatskoj Agenciji za plaćanje u poljoprivredu, ribarstvu i ruralnom razvoju, kojih je očito na pretek i o kojima se često govori i u ovom visokom domu. Izrada lažne dokumentacije kako bi se prikrio nedostatak odrađenog posla još je jedna metoda prijevare koju je OLAF zatekao u Hrvatskoj. Jedna je tvrtka vodila tri projekta sufinancirana kroz instrument za pretpristupnu pomoć i Europski socijalni fond, a svrha im je bila pružanje usluge rehabilitacije osobama s mentalnim i tjelesnim problemima u ruralnim područjima s ograničenim pristupom socijalnim uslugama. OLAF je otkrio da je samo 7% ukupnih troškova posla izvedeno u nekoj od unaprijed zadanih aktivnosti. Tada stopa završetka nikada nije bila veća od 50% unatoč zahtjevima tvrtke za naknadu odnosno za isplatu od 100% posla potkrijepljenom lažnom dokumentacijom prema kojoj je cijeli posao bio prikazan kao završen. OLAF je preporučio da glavna uprava Europske komisije za zapošljavanje, socijalna pitanja i inkluziju povrati puni iznos od 562 tisuće i 956 eura te dao preporuku DORH-u da pokrene kazneni postupak. Nakon ovakvih izvještaja s razlogom se hrvatski narod pita, možemo li pasti niže? I naravno, kolika je odgovornost naših institucija koje su akreditirana tijela za provedbu natječaja i sredstava Europske unije? Zahvaljujem.
Hvala vama, sada je na redu gospođa Sandra Benčić, koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem vam se. Danas ću zapravo govoriti o jednoj temi kojom se dovoljno ne bavimo ni na zakonodavnoj razini niti na ovoj raspravnoj, a to je položaj starijih osoba u Hrvatskoj. Hrvatsku bi i mogli zvati zemljom u kojoj nema mjesta za starce, jer kada pogledamo zapravo položaj starijih osoba i u materijalnom smislu ali i u pristupu javnim dobrima i uslugama, zaista moramo reći da ni kao Sabor niti vlade dosadašnje nisu za njih dovoljno napravile. Znači po kvaliteti života starijih osoba Hrvatska se u zadnjem mjerenju 2016. godine nalazila na tek 61. od ukupno 96. rangiranih mjesta, na ljestvici Global Age Watch-a. Prepreke za dostojanstvenu starost su mnoge, međutim u Hrvatskoj je zaista jedna od ključnih prepreka siromaštvo. Ja ću vam samo brojkama određenim pokazati kako to konkretno izgleda. Dakle, prema podacima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, za svibanj ove godine, prosječna mirovina i to onih korisnika koji su pravo na mirovinu ostvarili prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, dakle govorimo o starosnim mirovinama, dakle ljudi koji su radili i zaradili svoju penziju. Ta dakle prosječna mirovina je iznosila 2 581 kunu, a ukupno takvih osiguranika ima 1 145 493. Prosječna starosna mirovina je dakle nešto malo više od trećine prosječne plaće u Republici Hrvatskoj, a znamo da ni prosječna plaća ne pokriva ono što bi bila plaća za dostojanstven život. Još gore od toga je činjenica da imamo 92 281 stariju osobu, korisnike starosnih mirovina kojima ona iznosi bijednih 234 kune. 234 kune! Još 62 600 korisnika kojima prosječna mirovina iznosi svega 752 kune mjesečno. Dakle, govorimo o tome da mi imamo oko 150 tisuća starijih osoba, osiguranika, mirovinskih koji žive, koji primaju manje od tisuću kuna mjesečno. Da li je moguće živjeti od tih iznosa, znamo da nije. Da li je moguće živjeti od prosječne mirovine, nije. Prosječna mirovina nam je čak nešto niža od iznosa koji predstavlja granicu siromaštva, odnosno rizika od siromaštva. Prosječna mirovina. Dakle, upravo zbog siromaštva i činjenice da nam je prosječna starosna mirovina manja od iznosa granice rizika od siromaštva dolazi do čestih situacija eksploatacije i oduzimanja imovine starijih osoba, prevara i isto tako rekla bih postaju sve više žrtve različitih lihvarskih agencija i onih koji ih zapravo ne informirajući ih o njihovim pravima, oduzimaju ono što mogu oduzeti. Još 2016. godine je Pučka pravobraniteljica dala 9 preporuka za poboljšanje položaja starijih osoba u Hrvatskoj, od toga da treba povećati broj izvaninstitucionalnih socijalnih usluga za starije, nije napravljeno u dovoljnoj mjeri, još uvijek 97% starijih osoba koje žive u svojim obiteljskim okruženjima najveći dio njih nema nikakve socijalne usluge u zajednici. Ažurnije priznavati pravo na mirovinu, uvesti državnu potporu za starije bez ikakvih prihoda, isto tako, osigurati primjenu i suvremenih tehnologija sa tradicionalnim načinima informiranja starijih građana o njihovim pravima i o njihovim obavezama. Isto tako, naveli su da je važno normativno regulirati neformalnu skrb, dakle od 17, oko 17% osoba u dobi od 35, do 49 godine života, dakle radno aktivnog i radno sposobnog stanovništva brine o starijih članovima svoje obitelji i vrlo često zbog toga su u nemogućnosti zapravo ulaska na tržište rada, a za to ne dobivaju nikakvu kompenzaciju. Jedna od ključnih stvari je bila učiniti transparentnima liste čekanje za, u domovima za starije i nemoćne, znamo koliko se čeka na domove, znamo da ako imaš pravo prezime ga dobiješ odmah, ako ga nemaš ako ga nemaš čekaš i po 10 godina.
Hvala lijepa. Gospođa Anka Mrak Taritaš iznosit će stajalište Kluba zastupnika Centra i Glasa. Izvolite gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Jedna od istaknutih tema u jučerašnjim saborskim govorima bilo je pitanje Rezolucije našeg bivšeg kolege, a sada eurozastupnika Freda Matića o stanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u Europskoj uniji. Mene je, moram reći to sasvim otvoreno, bilo sram govora nekih kolega zastupnika koji su bili jučer. Ja mislim da bi Hrvatska trebala biti ponosna na to da takav tekst u Europskom parlamentu predlaže jedan naš kolega zastupnik iz Hrvatske. Umjesto toga jedan dio nas se diže na stražnje noge i vrišti ludosti sa saborske govornice. To je naravno pravo svakog građanina, a onda pogotovo i pravo svakog saborskog zastupnika. Ali ja si uzimam pravo da o tome imam svoje mišljenje. Jedna od stvari koja se jučer govorila je da Europski parlament prekoračuje svoje ovlasti što kao prvo nije istina, a kao drugo nije u skladu sa stvarnošću. Jer Europski parlament je predstavničko tijelo građana Europske unije što uključuje i hrvatske građane i ima pravo raspravljati i donositi dokumente o bilo kojoj temi o kojoj misli da je potrebno. Sasvim druga priča su direktive i uredbe koje donosi zajedno sa Vijećem u propisanoj zakonodavnoj proceduri. Ali ovo nije taj slučaj. I drugo, baš ovakva tema je nešto o čemu se mora razgovarati na Europske unije, jer europske institucije moraju biti u stanju zaštititi prava svojih građana onda kada to ne žele države članice same od sebe. Pa upravo to je jedna od važnih funkcija Europske unije i za ljude koji žive u nekim državama članicama među koje na žalost spada i Hrvatska sva sreća da je tako. Inače hajdemo malo vidjeti o čemu ta rezolucija govori. Rezolucija ne govori samo o pobačaju, nego i pravu na seksualno i reproduktivno zdravlje. Zagovara uvođenje seksualnog odgoja u škole. Traži pristup liječenosti neplodnosti za sve, jednaku skrb za sve trudnice i rodilje, zaštitu od rodno uvjetnog nasilja i ponovno poziva na ukidanje menstrualnog poreza. Menstrualni porez je jedna tema kojom se ja intenzivno u posljednje vrijeme bavim odnosno u slučaju Republike Hrvatske idem sa Prijedlogom zakona za smanjivanje PDV-a na higijenske uloške i tampone. Dva puta sam u saborsku proceduru uputila takav prijedlog i u ovom sazivu sam za njega dobila potpise kolega i kolegica zastupnika od ljevice do desnice i svima sam na toj podršci zahvalna. Naravno vladajuća većina taj prijedlog kao i svaki put do sada je odbila. Bilo bi mi drago da smo od onih koji su jučer bacali drvlje i kamenje na Rezoluciju čuli nešto i o ovim temama kojima se ona bavi. Ova Rezolucija se bavi izuzetno bitnim temama, ali naravno mi to čuli nismo jer očito ti koji su imali potrebu govoriti njih ne zanima ni nečija prava, ni nečiji život, ni nečije zdravlje, nego ono što ih zanima je samo inzistiranje na srednjovjekovnim mračnim dogmama koje su nespojive i sa životom, i sa zdravljem i sa srećom. Hvala lijepo.
G. Marijan Pavliček iznosit će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Pavliček. Dobro. Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Evo, prije 3 dana u Hrvatskoj je obilježen Dan antifašističke borbe gdje je na centralnoj manifestaciji u Brezovici nazočio dobar dio državnog vrha na čelu sa predsjednikom države, sa premijerom, sa nekolicinom ministara. Bili su tu i predsjednici određenih političkih stranaka, bili su tu i predstavnici nacionalnih manjina, predstavnici antifašističkih udruga, svi su se oni došli pokloniti obolu antifašista u II. svj. ratu, njihovoj žrtvi i taj isti antifašizam je bio jedan od većih pokreta u cijeloj Europi upravo na području Hrvatske i taj isti antifašizam je ugrađen u Ustav RH. No, zahvaljujući evo, hrvatskim braniteljima, danas živimo u slobodnoj Hrvatskoj pa možemo pričati o toj mračnoj strani antifašizma, o kojoj se 45 godina nije smjelo pričati zbog kojeg ste mogli završiti na Golom otoku kao državni neprijatelj ili čak ostati bez glave. A ta mračna strana je uostalom ovakva. Ti isti antifašisti koji se ovih dana kuju u zvijezde su odgovorni za jedan od najvećih pokolja hrvatskog naroda, Bleiburg i Križni put, gdje je oko 60 tisuća Hrvata smaknuto bez ikakvog suda. Ti isti antifašisti su probojem svjetskog fronta ulaskom u gotovo sva mjesta, gradove na području Slavonije, Baranje, Srijema, izvršili pokolj nad uglednim građanima. Tako je, primjerice u Vukovaru u travnju '45. g. u svega nekoliko dana ubijeno 300 uglednih Vukovaraca kada su ti isti antifašisti, kako oni kažu, oslobodili grad Vukovar. Ista je situacija bila i u Vinkovcima i u Đakovu i u Osijeku, ti isti antifašisti su protjerali gotovo pola milijuna Nijemaca, Volksdeutschera sa njihovih vjekovnih ognjišta u Vojvodini, Baranji, Slavniji i Srijemu. Ti isti antifašisti su u svega nekoliko dana zauzeli stanove uglednih Zagrepčana i prepisali u svoje vlasništvo. Te iste stanove danas uživa njihova djeca i njihova unučad. Ti isti antifašisti su nanijeli jako puno zla tom istom hrvatskom narodu. I danas predstavnici tih antifašističkih udruga govore da su antifašisti udarili temelje i danas moderne hrvatske države, da su upravo oni vratili u okrilje Hrvatske Dalmaciju, Istru što nitko neće sporiti, ali prešućuju da su isto tako ti isti antifašisti zahvaljujući svojoj politici zauvijek propustili određene hrvatske krajeve nekim drugima od istočnog Srijema, a da ne pričam o Boki Kotorskoj i Bosni i Hercegovini. Povijest nikada nije bila crno-bijela. Idemo otvoreno pričati o onome dobrome i onome lošemu i ja očekujem da će svi ovi predstavnici državnog vrha koji su prije tri dana bili u Brezovici isto tako se naći u tom istom broju ako ne i većem na stratištima hrvatskoga naroda gdje su pobijani Hrvati upravo od tih antifašista počevši od Komemoracije za žrtve Breiburga do niz drugih stratišta diljem lijepe naše. Nemojmo gledati sve jednolično, nemojmo gledati sve crno-bijelo. Hvala vam lijepa.
I gospodin Arsen Bauk iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Meni, meni gospodin Prkačin, meni, direktno meni, hvala. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Jutros od 9 i 30, pa evo 3 i po sata i nastavit će se traje rasprava o izboru predsjednika Vrhovnog suda. Pravosuđe je kao što je poznato u percepciji građana jedna od najslabijih karika državne vlasti i građani u stvari najmanje povjerenja imaju u pravosuđe, a ne samo građani nego i mnoge institucije koje se bave evaluacijom određenih kvaliteta koje u usluzi države imaju hrvatski građani i kao što je danas i u ime Kluba SDP-a rekao i dakle i zbog konkurentnosti i zbog svega onoga što normalan život čini još normalnijim, a paradoksalno je da je predlagatelj točke da je pred izbor predsjednika Vrhovnog suda izbore dobio pod sloganom normalno, dakle da nam to bude najvažnija tema kojom se danas bavimo mi smo i tu priču uspjeli skrenuti na priču o Drugom svjetskom ratu. E sad, ovo je 2021. godina prvi dan siječnja je bio petak i kalendar je isti kao 1943. kad je također prvi dan bio petak. To mi na Braču znamo jer možemo upotrijebiti ovaj kalendar iz '43., za 2021. ali ne bi to trebala, ne bi to trebala biti tema. Naime, u ovoj zemlji nam se svaka tema koja je životno najvažnija uspije vratiti na Drugi svjetski rat. Zbog toga me, zbog toga imam potrebu vas podsjetiti na jedno djelo iz pop kulture citat je pa vas molim da me poštedite opomene, a glasi slijedeće: „u saboru jutros isti debelizam čiji je tata bio ustaša, a čiji partizan“.
A zašto bi bila opomena?
Pa zbog riječi debilizam, mislim da to nije uobičajeno.
Zbog koje riječi?
Niste čuli dobro.
Nisam vas čuo, onda nema ni opomene.
Izvukli ste se, mogu ja ponovit potpredsjedniče.
Ponovite da čujem.
Dakle, citat ide „u saboru jutros isti debilizam čiji je tata bio ustaša, čiji partizan“.
Dobro, dobro idemo dalje, ajde, idemo dalje.
Dakle, možda je tu problematična riječ jutros jer nije ni popodne, ni večer pošteđeno od toga, ali tema koja je ovoga koja je bila za budućnost dakle najvažnija svela nam se ponovo tko je bio za izručenje udbaša, je li se netko javio na neki, je li netko pustio da ga netko predloži mjesec dana prije ili mjesec dana kasnije i naravno ovoga ova tema o Drugom svjetskom ratu. Kažu nema nam spasa neki tvrde to smo proizveli sami, a neki tvrde to je Božja kazna je drugi citat iz ovoga. Kolegice i kolege obzirom da će se sad nastaviti rasprava o izboru predsjednika Vrhovnog suda ovi koji su još preostali, a dosta kvalitetna ekipa je ostala još u pojedinačnim raspravama ajmo onda ovu raspravu usmjeriti u meritum u ono što predsjednik Vrhovnog suda sutra treba raditi, kako ćemo ga izabrati slijedeći put itd., a ne se ponovo vraćati u '41., '45., sva sreća da nismo imali aktivnu ulogu u Prvom svjetskom ratu tko zna koliko bi ovoga koliko bi onda se još vratili nazad. Da ne bi o nama pričali kao o Atlantidi to je moja skromna poruka nekoga tko o tom razdoblju ima jasne stavove, ali nema ih potreba baš svaki dan uvijek i o svakoj temi iznositi. Zahvaljujem.
I vama. Gospođa Grozdana Perić iznosit će stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo u ime svoga kluba želim nešto reći o turizmu i o utjecaju Covid-19 na gospodarstvo i turizam kao takve. Svjesni smo što se događalo u prethodnih godinu i pol dana i koliko je sam Covid-19 utjecao na prihode državnog proračuna, što je to značilo za rashode proračuna i da je to do sada evidentirano preko 34 milijarde kuna. Jako je važno napomenuti koliko je time sačuvano radnih mjesta svim mjerama Vlade kojem je poduzeto da se preko 600 tisuća zaposlenih ostane u radnom odnosu. Ali isto tako koliki su troškovi bili za sustav zdravstvene skrbi i pojačanih troškova vezano za Covid-19. Prošlog ili proteklog vikenda zabilježeno je preko 330 tisuća dolazaka u Republiku Hrvatsku i time je Republika Hrvatska evidentno sigurna država. Međutim, ne možemo se zaustaviti na tome da je ona trenutno sigurna i da na taj način možemo se u potpunosti opustiti i ne činiti ništa kako bi ona to i ostala. Posebni napori su upravo napravljeni od Vlade i od ministrice turizma i ministarstva gdje je kroz Program … in Croatia zapravo omogućeno da taj pozitivan odjek bude prepoznat u Europi. Mi smo destinacija koja je lako dostupna upravo automobilom i na taj način to je naša velika komparativna prednost. Kada znamo da turizam čini preko oko 20% BDP-a onda je za Hrvatsku itekako važno da upravo zadržimo i održimo ovaj trend i da na taj način i dalje šaljemo poruku javnosti i državama u okruženju da smo sigurni. Moramo napomenuti da u prošloj godini nije bilo evidentirano ni jedan slučaj da se dogodio ni jedan slučaj zaraze u hotelima, i kampovima niti u komercijalnom sektoru. To bi trebalo nastaviti i u ovoj godini. Kada pogledamo da je u ovom periodu dakle zabilježeno preko 57% više dolazaka u odnosu na prošlu godinu i 58% više noćenja, onda je to dobar znak koji trebamo itekako zadržati. Znamo da je u 2019. bilo preko 12 milijardi kuna prihoda od turizma. Daleko smo ispod toga u odnosu na prošlu godinu, ali ono što svakako trebamo podržavati i isticati da je potrebno isto tako poduzimati što više da bi se procijepio što veći broj stanovnika. Do sada je to u Republici Hrvatskoj negdje 43% iako je prosjek Europske unije negdje 55%. U zemljama u okruženju koje imaju puno veće promete i prihode od turizma je to 62 i 57% na primjer Italija i Španjolska. Prema tome, iako smo trenutno u situaciji da imamo jako dobar odnos između onih zaraženih u odnosu na testiranje, od svega 2,2 od prilike posto, to još uvijek treba i dalje inzistirati i prosvjećivati da je ono što nam može itekako osigurati dužu i sigurnije ljeto i razvoj i turizma i gospodarstva, da se ta procijepljenost povećava, tim više što evo i zdravstveni djelatnici i turistički djelatnici i sve, svi sektori koji su prepoznali da je to jako važno su upravo to i učinili i zbog toga evo, apeliram još jedanput na širu javnost da se cijepi jer je dostupnost cjepiva itekako velika i to u posljednje vrijeme pogotovo. Hvala lijepo.
Znači iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika, prva je, prvi je gospodin Marin Miletić ispred Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče gospodine Radin, poštovani gospodine Bukarica, poštovane kolegice i kolege, hrvatski narode piše u knjizi starog Siraha bez promišljanja ne čini ništa pa se poslije nećeš kajati. Odmah na početku da budem jasan, moji roditelji su se cijepili protiv Covida i moj osobni stav je da svatko mora biti slobodan odlučiti želi li se cijepiti ili ne želi se cijepiti. Isto tako potpuno je nedopustivo i nedemokratsko ozračje koje se stvorilo, svatko tko se usudi misliti drugačije se etiketira. Tim teškim etiketama često idu baš ispod pojasa, ljude se namjerno difamira i isključuje se iz bilo kakvog nekog procesa dijaloga i držim da je to opasno po demokraciju. Imamo sam baš i neke prepiske s kolegom Bojanom i mislim da je važno da razgovaramo, pa na koncu i da uvidimo gdje smo pogriješili i kažemo tu smo pogriješili, ako smo pogriješili, ako mi to vidimo, je li, po našoj savjesti. Tamo gdje se nesporazumi ne rješavaju, tu nastaju problemi. Drugo mišljenje ne postoji, ono audiatur et altera pars kao da je nestalo negdje u bespućima korone. Narativ o Covidu poprimio je obilježja kultnog karaktera, informirani pristanak, sloboda kao da je nestalo u našem zdravstvenom i političkom diskursu. Dopustio bih si izreći, covidoideolozi, kao da su stvorili covidoreligiju. Covidoreligija ima svoje sakramente. Ima svoje ekleziologiju. Ima i svoje glasne proroke. Golih otoka, Bogu hvala, za sada nema, ali očigledan je pokušaj marginalizacije, ograničavanja prava čovjeka ne bi li se tako ljude u doslovnom smislu ucijenilo. Za sada se igramo emocionalnim ucjenama, a uskoro ćemo biti svjedoci do koje granice će se otić, ako granica već nije odavno prijeđena. Ljudska osoba ne može biti zamorac farmaceutske industrije, nije moralno niti etično ispitivati na ljudskoj osobi učinkovitost određenog lijeka. Douglas Farorow, sveučilišni profesor, dr. teologije i etike kaže, baš kao što se može izabrati, jesti ili postiti, dati ili ne dati, bez da se nužno ne upadne u grijeh, tako se može izabrati cijepiti, ali može se izabrati necijepiti, može se izabrati necijepiti, bez da se upadne u grijeh. Odluka u cijepljenju, citiram i dalje, traži promišljanje, dobar savjet, zdrav sud, a ne apeliranje na dužnost. Razumska duša posjeduje vlastito tijelo te u skladu s načelom supsidijarnosti ovaj sud spada uvijek na obitelj i na pojedince, a nikada ne spada na crkvene ili građanske autoritete. Nikada. Talijanski filozof Stefano Fontana kaže, osoba koja bi imala dostatno motiviranu spoznaju da je cjepivo od početka bio politički i ideološki izbor radi kojega su žrtvovane druge terapeutske mogućnosti, barem potencijalno korisne, a ne jedna prvenstveno zdravstvena odluka, imao bi dužnost suprotstaviti se ovom naumu ne podlažući se cijepljenju. Najveći moralni teolog prof. dr. Tonči Matulić, barem u Hrvatskoj kaže, citiram, i ovo cijepljenje, kao i svako drugo, pa i ono protiv sezonske gripe treba ostati ad libitum pojedinca. Moj stav je da je cijepljenje djece nedopustivo. EU regulator odlučio je cijepiti našu djecu 12-15 godina iako je smrtnost u dobi populacije mlađe od 20 godina, samo, hrvatski narode, 0,0000002%. Pa o čemu mi pričamo? O čemu mi pričamo? Očigledno se ovdje ne radi o nikakvoj zaštiti djece jer je rizika za mladost da oboli od Covida nema. 93 izraelska liječnika napisala su otvoreno pismo javnosti, citiram samo dio, smatramo da niti šačica djece ne smije bit ugrožena cjepivom protiv bolesti koja za njih nije opasna. Ne može se isključiti da će cjepivo imati dugotrajne štetne učinke koji još nisu otkriveni, uključujući utjecaj na rast, reproduktivni sustav ili plodnost. Treba dopustiti cijepljenje rizičnih populacija, a uz gotovo potpuno cijepljenje ove populacije, moguće vratiti se svakodnevici.
Hvala. Hvala. Hvala g. Miletić, hvala, vrijeme [[Upadica: Hvala.]] Hvala. Gospodin Milan Vrkljan iznosit će svoje stajalište kao nezavisni zastupnik. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedajući. Ja sam danas već dijelom govorio u raspravi o kandidatkinji za predsjednicu Vrhovnog suda Zlati. Međutim, dio se tema naprosto prelijeva i ne može ih čovjek odvojiti jedno od drugoga i zato imam potrebe. Nisam danas mislio govoriti o ovome, mislio sam govoriti o sasvim nečemu drugome, ali danas nakon rasprave kako je on rekao mladi kolega Jakšić koji je samo prohodao u komunizmu imam potrebe se osvrnuti još jednom na tu temu i nema dva dana da smo obilježili, proslavili, dali mu značaj odlasku 60 i nešto hrvatskih građana 45. u šumu Brezovicu. I treba se podsjetiti u vrijeme koje to dogodilo se da je to u Europi bio rat dva totalitarna sustava komunizma i fašizma i hrvatski narod se određivao spašavajući glavu za jednu ili za drugu opciju. I treba reći da je jučer i predsjednik i premijer bili tamo dijelom popraćeni pljeskom, ali i dijelom izviždani, u jednom trenutku jedan borbeni aktivist je vrlo ružno opsovao Plenkovića kad je spomenuo Alojzija Stepinca to govori o jednoj borbenosti kojoj nije primjerno danas 2021. godine. Međutim, što je ovih 60 i nešto hrvatskih građana Hrvata razmišljalo '45. godine kad su krenuli u šumu Brezovica. Ja sam uvjeren da oni nisu misli da će ni 5 godina nakon toga '45. godine oni i njihovi sljedbenici doći u Zagreb i srušit spomenik Banu Jelačiću. Ja sam uvjeren da oni '45. kad su išli u Brezovicu nisu ni na kraj pameti imali da će njihova politika, njihov pokret partizani i komunisti ići u Zagreb da isele 5000 građana Grada Zagreba iz njihovih stanova koji su dočekali kraj rata da se s ničim nisu osjećali krivi i nisu sudjelovali u nikakvim borbenim operacijama i doživjeli su to da je 20.000 Zagrepčana iseljeno iz njihovih stanova u 2 tjedna. To je, to su bile horde partizansko-komunističke koje su ušle u Zagreb i progonile sve ljude ne po kriteriju da li su bili politički aktivni, nego po kriteriju da li im se sviđa njihova nekretnina. Još banalniji i grublji način je što se dogodilo u jednom malom podvelebitskom selu Karlobag gdje je 1814. godine Šime Starčević napisao prvi pravopis hrvatskog jezika na hrvatskom jeziku. I to bi trebali biti ponosni svi mi Hrvati i ovi koji su se tek prohodali u komunizmu i kažu da se nisu dovoljno obrazovali. Taj čovjek je obilježio hrvatsku povijest. Što se dogodilo? Moćnici od njih 20 sa puškama su ušli u Karlobag i njihov politički komesar ih je odveo odmah na mjesto gdje se nalazio spomenik Šimi Starčeviću, srušili su ga i bacili u more. Nedugo nakon toga u Zagrebu su uhapsili Hebranga odveli ga u Beograd, vezali lancima za radijator i zatukli samo zato što je izgovorio da želi i da Hrvati imaju pravo na svoju državu. Pa u krajnjem slučaju ljevica se mora i doći će vrijeme da će se morat očitovat i o tome da je Franjo Tuđman koji je bio neosporno ljevičar i komunist i sjedio je sa vašim drugovima zajedno za stolom '91. godine od vašeg predsjednika osuđen i optužen kao čovjek sa opasnim namjerama samo zato što je rekao da želi i da hrvatski narod ima pravo na svoju državu. Ja se ne opredjeljujem ovdje između antifašizma i fašizma, ja se ovdje opredjeljujem i tvrdim da Hrvatskoj treba uljuđena europska Hrvatska, ne balkanska Hrvatska i nema u Hrvatskoj ni ljevice, ni desnice. Nit ste vi ljevičari, nit su ovdje desničari postoje samo oni koji žele da Hrvatska bude uređena zemlja sa vladavinom prava i zemlja u kojoj će pravne stečevine zapadne civilizacije se direktno prenositi u svakodnevni naš život [[Upadica: Hvala lijepa.]] i da nećemo biti građani drugog [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] reda u Europi.
Hvala lijepa. Gospodin Glavašević, ne ne vi možete ići na mjesto to je povreda Poslovnika, nema tu replika, izvolite. Gospodin Glavašević jeste sigurni? Dobro, izvolite.
Da, poštovani gospodine potpredsjedniče sabora Članak 238. ću citirati, ali ja neću odšutiti na ovakav revizionizam u ovoj sabornici i na ovakvo dijeljenje ljudi na vi i vaš i predsjednik, mi Hrvati i vi koji ste tek prohodali u komunizmu. To je sramotno, to je nedostojno Hrvatskog sabora i ljudi koji ovdje sjede koji su u Domovinskom ratu bili civilne žrtve rata čije su obitelji ubijane gospodine Vrkljan. Sram vas bilo, sram vas bilo.
Gospodin Glavašević, ne, znam da znate da vas moram opomenuti, ali međutim molim vas ja ću vam dati riječ jer moram, a ja ću vam dati riječ, ali ovaj gospodin Glavašević ovo je slobodan govor, svatko odgovara za svoje riječi ako ne vrijeđa nikoga, pojedinačno ovdje iznosi neko stajalište koje netko smatra da je uvredljivo ja kažem neću ulaziti u tu temu, ovaj ja onda moram dati tu opomenu jer to nije stvar ovog Poslovnika, tu ne piše ni istinite, e shvaćate. A gospodin Vrkljan vjerojatno i vama slijedi ista sudbina.
Možda ne.
A možda i ne.
Ja ću samo se pozvati na Član 238., koji kaže da vi kao predsjedajući morate osigurati red, mir i uvjete za rad saborskih zastupnika, a isto tako saborski zastupnici se ne mogu, ne smiju i ne bi trebali direktno oslovljavati drugom saborskom zastupniku nego isključivo vama kao predsjedniku, a ovo je najobičniji oblik svađe u kojem vas molim da intervenirate i da zadržite dignitet sabora [[Upadica: Hvala lijepa.]] ja razumijem da ovi ljevičari su [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme, vrijeme.]] jako pogođeni sa raspravama jer im nitko to 45 godina nije nikada kazao.
Gospodin Vrkljan vrijeme, vrijeme, gospodin Vrkljan samo zbog toga bi vam trebao dati opomenu, samo zbog vremena, ali vi zloupotrebljavate svjesno, a ovaj naravno imate drugu opomenu i kao što vidite ja sam tu imao pravo, nemam uvijek pravo ali ovaj put sam imao.
Mi ćemo sada priječi na slijedeću točku, a to je: - Izbor, imenovanja i razrješenja pa molim predsjednicu Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluka. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege na sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora doneseno je nekoliko prijedloga odluka. Odluka o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora, za članicu bira se Sandra Benčić budući je Tomislav Tomašević stavio svoj mandat zastupnički mandat u mirovanje. Prijedlog Odluke o izboru potpredsjednika i prestanku mandata potpredsjednika Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora, bira se Darko Sobota budući dužnost potpredsjednika Odbora za europske poslove Domagoj Ivan Milošević prestati će obnašati sukladno Članku 10. stavka 4. Poslovnika Hrvatskog sabora na dan kada odluku o prestanku zastupničkog mandata donese sabor. Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za vanjsku politiku, bira se Danica Baričević budući će dužnost tog, člana tog odbora prestati dana kada se donese Odluka o prestanku zastupničkog mandata Domagoju Ivanu Miloševiću. Prijedlog Odluke o izboru članstva i prestanku mandata člana Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora, za člana bira se magistar Marko Pavić budući će tu dužnost napustiti Domagoj Ivan Milošević danom kada Hrvatski sabor donese odluku o prestanku zastupničkog mandata. Prijedlog Odluke o razrješenju članice i izboru članova i prestanku mandata člana Odbora za gospodarstvo, za članicu se razrješuje se članica odbora Danica Baričević, a za članove Odbora za gospodarstvo bira se Majda Burić i magistar Miro Totgergeli, budući dužnost člana Odbora za gospodarstvo Domagoj Ivan Milošević će prestati obnašati danom kada Hrvatski sabor donese odluku o prestanku zastupničkog mandata. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora, razrješuje se članica odbora Sandra Benčić, a za članicu odbora Hrvatskog sabora bira se Rada Borić. Prijedlog Odluke o razrješenju potpredsjednika i izboru potpredsjednice Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, razrješuje se potpredsjednik ovog odbora Darko Sobota, a za potpredsjednicu odbora bira se Majda Burić. Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora, za članicu odbora bira se Urša Raukar Gamulin, a budući je dužnost napustio tog člana odbora Tomislav Tomašević zbog mirovanja zastupničkog mandata. Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu, za člana odbora bira se Emil Daus, budući je dana 10. lipnja zbog mirovanja zastupničkog mandata tu dužnost napustio Tulio Demetlika. Prijedlog Odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za ravnopravnost spolova, razrješuje se članica Grozdana Perić, a za članicu imenuje se Majda Burić. Prijedlog Odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za lokalnu i područnu samoupravu, za člana bira se Emil Daus budući je Tulio Demetlika napustio tu dužnost zbog mirovanja zastupničkog mandata. Prijedlog Odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Izvršnog odbora nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri interparlamentarnoj uniji, za članicu bira se Urša Raukar Gamulin, budući je Tomislav Tomašević napustio tu dužnost zbog mirovanja zastupničkog mandata. Prijedlog Odluke o imenovanju članova i prestanku mandata članova Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost, za članove Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost iz reda istaknutih znanstvenih djelatnika imenuje se akademik Željko Reiner potpredsjednik Hrvatskog sabora, dr. Nina Obuljen Koržinek ministrica kulture, akademik Velim Neidhardt predsjednik HAZU-a, akademik Anđelko Akrap, Ekonomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, prof.dr. Vlado Guberac rektor Sveučilište u Osijeku, prof.dr. Amir Hamzić prof.emeritus Prirodno-matematički fakultet u Zagrebu, prof.dr. Janko Herak, Farmaceutsko-biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu, prof. dr. Branko Jeren, Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu, prof.dr. Stipan Jonjić, Medicinski fakultet Sveučilišta u Rijeci, prof.dr. Stipe Kutleša, Institut za filozofiju Zagreb, prof.dr. Nedjeljko Perić, Fakultet elektrotehnike i računarstva Sveučilišta u Zagrebu, akademik Slobodan Vukičević, Medicinski fakultet Sveučilišta u Zagrebu. Predsjednik hrvatskog odbora koji je ujedno i predsjednik odbora i ministar znanosti i obrazovanja članovi su Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost po položaju. Dosadašnjim članovima Odbora za podjelu državnih nagrada za znanost imenovanih Odlukom o imenovanju članova Odbora za podjelu državnih nagrada protekao je zakonski rok od 4 godine 11.11.2020. godine i time im je istekao zakonski mandat. Također ova odluka kao i sve dosadašnje odluke biti će objavljene u Narodnim novinama, a stupit će na snagu danom donošenja.
Hvala lijepo. Ostanite, imamo čak jednu repliku, to se nije baš događalo ovaj, dosta dugo, barem koliko se ja sjećam, ali repliku ima poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Gđo. predsjednice Odbora. Pročitali ste sve što je Odbor odlučio, što je u redu, ali niste pročitali ono što je Odbor odbio odlučiti, što je isto u redu jer to nije tema, ali ja ću vas morati pitati. Dakle, moj prijedlog je bio da se g. Silvano Hrelja razriješi s mjesta potpredsjednika ovog Odbora za izbor i imenovanja jer je on prešao u vladajuće, a taj Odbor pripada oporbi. Prema međustranačkom dogovoru, a njegovim prelaskom se odnosi nisu baš tako promijenili da bi taj i taj, to mjesto pripalo vladajućima. Moje pitanje glasi, zašto su zastupnici HDZ-a u tom Odboru odbili taj prijedlog? Hvala.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepo. Vi jako dobro znate da u tijeku glasovanja vi ste poslali nadopunu dnevnog reda, točno mislim već kada smo bili pri kraju toga glasovanja. Zastupnici su odbili nadopunu dnevnog reda, a prema tome, ne stoji to da nisu usvojili vaš prijedlog. Naime, kolega, ja mislim da kad je bila zadnja sjednica Odbora odnosno kada sam ja ovdje obrazlagala u sabornici, isto tako prijedloge odluka od ovog Odbora, dapače, vi ste istakli, isto tako u ne znam, u raspravi ili u replici da u HS-u postoji, evo, jedna odlična praksa gdje se klubovi međusobno dogovaraju i o mjestu potpredsjedničkih odnosno predsjedničkih mjesta u određenim odborima i da je to, evo, uvijek, uspješno funkcioniralo i ja to zaista pozdravljam.
Hvala. Hvala lijepa [[Upadica: Ali sada to nije bilo pripremljeno.]] Hvala. Zahvaljujem predsjednici Odbora [[Upadica: I biti će sljedeći put.]] Otvaram raspravu. Otvaram raspravu i javio se u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, potpredsjednice. Predsjednice, ispričavam se, vi'š da se malo, dobro, dobro, dobro. Koncentrirat ću se. Odlazeći sa govornice dali ste naslutiti da će to biti sljedeći put, jesam dobro, ovaj? Ne možete mi replicirati, morate se javiti ponovo u ime predlagatelja. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dali ste naslutiti da će to biti sljedeći put i ja bih s tim dijelom vašeg odgovora bio zadovoljan, ali nisam zadovoljan s dijelom odgovora kad ste mi prigovorili da sam kasno poslao jer smo .../nerazumljivo/... obzirom da se radi o sjednici putem maila, što ne bi trebalo biti praksa, ali više-manje je to u ovom slučaju prihvatljivo jer su se zastupnici očitovali o prijedlogu dopune dnevnog reda. Da sam ja to poslao kasno, mogla je tajnica Odbora ili vi meni odgovoriti, ne možemo o tome sada odlučivati jer ste poslali kasno, bit će sljedeći put na dnevnom redu i sve okej, dakle o mom prijedlogu se glasalo i kolega Kujundžić iz Mosta i ja smo bili za, a kolege iz HDZ-a su bili protiv. Drugo, što se tiče dogovora klubova, pa upravo ja sam koordinirao oporbene klubove na dogovor i to mjesto je dobio Klub HSS-HSU kao dio oporbe i tu je tradicionalno g. Hrelja bio ovoga, nominira, međutim, on je u petak prešao u vladajuće i on po defaultu više ne može biti na tom mjestu temeljem međustranačkog dogovora i ja sam želio vas poštediti svoje kritike da branite, spašavate druga Hrelju zbog toga što vam je prešao, tako ispada. Dakle vrlo je jednostavno. Oporbeno mjesto, više nisi oporba, doviđenja i hvala na suradnji. Dajte mi neko mjesto iz vaše kvote ili mu nemojte dati ništa, sve u redu. Dakle to je jedino pitanje koje sam ja želio postaviti na sjednici Odbora i želio sam ga naravno, adresirati u sabornici tako da bude potpuno jasno o čemu se radi. Ovdje se radi o tome da parlamentarna većina odbija prijedlog opozicije da se sa mjesta koje po dogovoru pripada oporbenom klubu, razriješi netko tko više nije u oporbi i to je to. Ako ćemo imati stav, evo vidim da se javio predsjednik Kluba HDZ-a, da će to biti napravljeno sljedeći put, ja ću to prihvatiti kao logično objašnjenje i dalje neću polemizirati. Ako to tako neće biti, svaka rasprava o imenovanjima će početi onda sa lex Hrelja pa to dok to ne dosadi ili Hrelji ili vama. Zahvaljujem.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ja uvažavam i cijenim ovu revnost i brzinu kojom kolega Bauk u ime Kluba SDP-a bi razriješio s mjesta potpredsjednika Odbora za izbor i imenovanje kolegu Hrelju i jasno je da mi u vladajućoj većini, pa i u Klubu zastupnika HDZ-a nikada nismo ulazili u kadrovska rješenja koja temeljem prakse, pa i Poslovnika HS-a su u nadležnosti oporbenih klubova. Ono što samo mogu reći to je da g. Silvano Hrelja je član Kluba HSS-a, još uvijek, ako se ne varam. Prema tome, bilo bi korektno da je prijedlog za razrješenje kolege Hrelje uputio Klub HSS-a jer ne znamo kako i na koji način će se u upravo u ovom vašem prijedlogu kojega ste kao član kluba ili potpredsjednik Kluba SDP-a predložili Odboru za izbor i imenovanje. I minimum što je korektno od strane predsjednice Odbora i članova Odbora za izbor i imenovanje je da na temelju te vaše inicijative se očituje i klub čiji je još uvijek član g. Silvano Hrelja. Mi s time u Klubu zastupnika HDZ-a nemamo nikakvih problema da kada se Klub HSS-a dogovori unutar oporbenih klubova i oporbenih zastupnika da Odbor za izvor i imenovanje u tom slučaju postupi onako kako njegov matičnu klub predloži i danas mi se činilo da je to na sjednici Odbora za izvor i imenovanje i nama u klubu zastupnika i članovima Odbora za izbor i imenovanje, da je to, nema potrebe preko koljena lomiti nego da će se do idućeg glasovanja ta situacija sigurno razriješiti. Mi nećemo i nemamo namjeru kao Klub zastupnika HDZ-a nikome u ovom Saboru niti jednom oporbenom klubu niti HSS-u niti jednom drugom uzimati nešto što je u kvoti oporbe. Jedan zastupnik više ili manje, čini mi se da neće mijenjati odnos na predsjedničkim mjestima i potpredsjedničkim mjestima u saborskim radnim tijelima, neće ni u drugim tijelima koje imenuje HS, ali ipak je korektno i prema klubu iz kojega dolazi i u kojemu je još uvijek g. Silvano Hrelja bi bilo korektno da Odbor za izbor i imenovanje pričeka stav njegovog kluba pa da onda na tome riješimo. Ništa se neće dobiti u Saboru 2 ili 5 ili mjesec dana ili 20 dana prije ili kasnije. Pričekat ćemo što će reći g. Hrelja, što će reći Klub HSS-a, pa ćemo se mi onda u Klubu zastupnika HDZ-a po tome postaviti. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo isto glasovati kad se steknu uvjeti. I za danas ćemo završiti sa radom, a nastavit ćemo s radom sutra u petak, 25. lipnja u 9,30. Prva točka bit će Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, druga točka bit će Izvješće o radu pravobranitelja za osobe s invaliditetom za 2020. g. i u 12 sati će biti glasovanje o određenim točkama. Hvala vam lijepa i želim ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 15,24 SATI.
Poštovane kolegice i kolege, prije nego što pređemo na prvu točku dnevnog reda želio bih vas izvijestiti da me pravobraniteljica za osobe s invaliditetom zamolila da odgodimo današnju raspravu o Izvješću o radu pravobranitelja za osobe s invaliditetom za 2020.g. Prihvatio sam njezinu molbu, te ćemo isto raspraviti sutra kao prvu točku umjesto točke Izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2020.g. koju ćemo raspraviti u nekom drugom terminu, možda već idući tjedan. Kao druga točka dakle danas bit će Izbor, imenovanja i razrješenja jer imamo još nekih promjena i prijedloga koje moramo raspravit. Sada prelazimo na prvu točku današnje sjednice HS, a to je: -Prijedlog odluke o izboru predsjednice Vrhovnog suda RH. Predlagatelj je predsjednik RH. Postupak izbora predsjednika Vrhovnog suda RH uređen je čl. 119. st. 2. Ustava RH i čl. 44., 44a. i 44b. Zakona o sudovima, te se na njega primjenjuju odredbe Poslovnika HS iz čl. 214. Poslovnika. U skladu s navedenim postupak izbora sastojao se od slijedećih koraka: 1. Postupak izbora pokrenulo je DSV sukladno čl. 44a. st. 1. Zakona o sudovima objavljivanjem drugog javnog poziva nakon što prvi javni poziv nije rezultirao izborom predsjednika vrhovnog suda. 1. DSV je sukladno čl. 44a. st. 4. Zakona o sudovima dostavio predsjedniku republike prijave pristigle na javni poziv. 1. Na temelju istog članka zakona ured predsjednika zatražio je prethodno mišljenje o kandidatima od opće sjednice vrhovnog suda i Odbora za pravosuđe HS. 1. Opća sjednica vrhovnog suda na sjednici održanoj 18. svibnja nije dala pozitivno mišljenje niti za jednog kandidata. 5. Odbor za pravosuđe HS na 17. sjednici održanoj 8. lipnja nakon provedene rasprave nije dao pozitivno mišljenje niti za jednog kandidata. 6. Predsjednik RH na temelju odredbe čl. 119. Ustava RH dostavio je predsjedniku HS prijedlog odluke o izboru Zlate Đurđević za predsjednicu Vrhovnog suda RH. 7. Prema čl. 224. st. 3. Poslovnika HS u roku od 15 dana u prijedlog dnevnog reda uvrstio sam zaprimljeni prijedlog odluke koji ćemo sada raspraviti. Molio bih prvo predstavnika Odbora za pravosuđe da dodatno obrazloži mišljenje odbora sa sjednice, kao što sam kazao, koja se održala 8. lipnja, izvolite. Kolega pardon, nisam vas najavio, predsjednik Odbora za pravosuđe Mišel Jakšić, izvolite.
Dobar dan, lijep pozdrav svima. Dakle Odbor za pravosuđe prvi put ima ovakvu situaciju da smo imali više kandidata na samoj sjednici Odbora za pravosuđe i na predpripremnoj sjednici je donijeta odluka da svih 5 kandidata pozovemo na Odbor za pravosuđe, tako da su bili pozvani Boris Vuković, Zlata Đurđević, Lana Peto Kujundžić, Snježana Rizvan i Šime Savić. g. Boris Vuković je odustao prije same sjednice, tako da nije prisustvovao raspravi. Ostali kandidati su pristupili raspravi i rasprava je provedena i nakon završene rasprave se pristupilo glasovanju. prof. Zlata Đurđević je dobila 3 glasa za, 6 glasova je bilo protiv, dr. Lana Peto Kujundžić 1 glas za, 2 glasa suzdržana i 6 glasova protiv, mag. Snježana Rizvan 1 glas za, 2 glasa suzdržana i 6 glasova protiv i dr. Šime Savić 1 glas za, 2 glasa suzdržana i 6 glasova protiv, čime smo konstatirali da Odbor za pravosuđe nije dao pozitivno mišljenje niti za jednog kandidata koji je pristupio na samu sjednicu odbora. Eto, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Jakšiću i otvaramo raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, govorit će dvojica zastupnika, kolega Zekanović i Sačić, prvi je na redu poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Demarkacijska linija između vlasti i oporbe, između pozicije i opozicije je proračun odnosno rebalans. Jasno smo prije nekoliko dana vidjeli ko je novi član vladajućih. Hrvatski suverenisti su za razliku od svih ostalih klubova i pojedinaca prošli put kad je bila riječ o Zlati Đurđević bili na tragu one politike koju stalno zastupaju, bili su protiv Zlate Đurđević. To će napraviti i u petak odnosno sutra kod glasovanja o Zlati Đurđević. Meni je drago da su se mnogi klubovi koji su onda bili neodlučni, nisu mogli pronaći politiku kojom se žele baviti, promijenili svoj stav, svoje mišljenje, pa će također zajedno sa Hrvatskim suverenistima podržati ovu odluku, ne zbog toga što smo mi dio vladajuće koalicije nego zbog toga što smatramo da Zlata Đurđević ne može doći na tu funkciju. Zaboravili smo Tomislava Karamarka koji je oformio domoljubnu koaliciju i kome je bio politički cilj svrgnuti Zorana Milanovića jer je Zoran Milanović u to vrijeme kadrovirao, postavljao je ministre i bili smo protiv toga i mislili smo da ga treba smijeniti s tog mjesta, isto kao što smo i sada u poziciji jer istu stvar radi i aktualni predsjednik vlade. Kad je taj političar Zoran Milanović došao na funkciju predsjednika republike on također ima mogućnost kadroviranja. Ovo je jedan primjer njegove kadrovske politike. Isto kao što mi nije odgovarala njegova kadrovska politika u vrijeme kad je bio predsjednik vlade, ne odgovara mi, ni nama suverenistima i njegova kadrovska politika kad je u poziciji predsjednika države. Dakle, upravo zbog toga što je ona eksponent jedne jasne politike, jednog jasnog svjetonazora neoliberalnog, svjetonazora Zorana Milanovića ona nije prihvatljiva Hrvatskim suverenistima, niti je bila na prošlom glasovanju niti će biti danas jer ja nikada neću zaboraviti što je mene motiviralo za ulazak u politiku, a to je bila borba protiv zeleno-lijevih, protiv Zorana Milanovića i njemu sličnih. I svim silama ću se boriti da ovakvi ljudi, ovakav kadar ne dođe na iznimno važne funkcije u našoj državi. U Americi postoji također vrhovni sud i Donald Trump je tamo napravio fantastičnu kadrovsku politiku. Danas od 9 sudaca američkog vrhovnog suda 6 su konzervativci, 3 su liberali. Zadnje imenovana je Amy Coney Barrett i on je sa odabirom te sutkinje i ostalih sudaca itekako učvrstio konzervativnu republikansku poziciju u Americi za dugo, dugo vremena. Isto će se dogoditi u Hrvatskoj ako bi se ova osoba izabrala na ovo mjesto, na ovu funkciju. Ovdje moram naglasiti još par iznimno važnih činjenica, a to je da Zlata Đurđević koja danas slovi kao borac protiv korupcije da je sama preskočila proceduru i da je htjela bez natječaja doći na to mjesto. Je li to ono za što se mi zalažemo? Ja mislim da je to upravo ono suprotno. Za one koji ne znaju Vrhovni sud ima 35 sudaca svih odjela, a na sjednici gdje se razmatrali kandidati bili su, bilo je 33 suca od čega je Zlata Đurđević dobila samo 1 glas. I sad mene zanima jesu li ta 33 suca koji su mahom delegirani u vrijeme SDP-a i HDZ-a svi korumpirani, nevaljali ili nešto ne valja s kandidatkinjom da je dobila samo 1 glas. Ovdje moram malo kritizirati i kolege iz HDZ-a, za one koji ne znaju Zlata Đurđević je u siječnju ove godine predložena kao rezervni kandidat za sutkinju Europskog suda za ljudska prava gdje mandat traje 9 godina i plaća je 18.000 EUR-a. Malo mi nije jasno kako vladajućima u jednom trenutku ona odgovara, a u drugom trenutku ona ne odgovara. I naposljetku Zlata Đurđević zaboravlja, a to je u svom programu navela da ne postoji mehanizam, kontrolni mehanizam koji kontrolira rad sudaca, a zaboravlja da postoji DSV, a ona je bila član DSV, dakle očito ona ne poznaje ni meritum. Zaključit ću prije nego što dam riječ kolegi Sačiću, Zlata Đurđević je eksponent jedne politike, jedna neoliberalne ili zeleno-lijeve politike, politike Zorana Milanovića, Peđe Grbina, gospođe Benčić, Tomaševića i sličnih. Stoga nama Hrvatskim suverenistima nit je bila prihvatljiva, niti će biti prihvatljiva.
Hvala, molim vrijeme zaustavite, kolega Sačić vi ćete nastaviti. Izvolite.
Dakle, danas smo konačno u raspravi o toj vrlo važnoj funkciji u našoj domovini Hrvatskoj, ali koja je u sjeni ostala te neuspješne prve kandidature i koja nas je duboko traumatizirala gdje nas je čak predlagatelj predsjednik RH gadno, debelo, oštro izvrijeđao sve nas koji smo uopće se usudili postavit svoj politički stav legitiman o bilo kojoj temi, pa tako i bilo kojem kandidatu kojem se moramo na demokratski način izraziti u saboru. On si je dozvolio dakle jedno, čak je Ustavni sud to potvrdio, jedno samovlašće i na taj način baš žestoko kompromitirao i inače sasvim, sasvim sigurno jednu iznimnu stručnjakinju našu kolegicu profesoricu Đurđević, doista ju je stavio u zagrljaj i na taj način inficirao sa svojim pravnim nasilničkim zapravo stilom i sve zajedno doveo nas u poziciju da na neki način taj negativan stav prema postupku predsjednika RH na neki način preslikamo i na njegovu kandidatkinju. No, u ovom slučaju, ovaj prošli smo sve to, prošli smo sve te uvrede ostajemo otvoreni danas da kažemo svaki svoje mišljenje, ali i da branimo svoje stavove, da slušamo što nam je to predložio DSV, što to odbor, imali smo priliku za pravosuđe, što to sam, sama opća sjednica Vrhovnog suda, ali na kraju krajeva i što to mi osobno sami znademo i šta možemo reći u korist pojedinih kandidata. Moje osobno mišljenje da smo imali od predloženih kandidata iznimno kvalitetnih kandidata. Po mom osobnom sudu svakako ne umanjujući vrijednost, značaj i izniman doprinos pravnoj znanosti gospođe Đurđević, moj osobni stav je da je moj hrvatski kolega, hrvatski branitelj dr. Šime Savić odvjetnik iza kojeg stoji mnogo udruga u RH koji se dosad potvrdio, na kraju krajeva Odvjetnička komora RH ga predložila na to mjesto, koji se dosada potvrdio u 15.000 parnica, koji je odgojio zapravo generacije mladih odvjetnika pripravnika, koji je zadržao moralnost, čast, poštenje u toj svojoj struci, koji je dnevno u parnici, koji pozna svaki kutak ovaj naše pravosudne prakse i koji je na kraju krajeva ne kazneno pravni procesualist nego parničar civilista, a Vrhovni sud u principu 95% parnica i predmeta koje vodi, vodi iz domene civilnog prava različitih oblika i trgovačkog, svih ostalih tek 5% kaznenog prava koji i daljnji utjecaj će se preselit s pozicije kaznenog prava ustrojavanjem Visokog kaznenog suda na druga područja, s te pozicije gledano apsolutno je prihvatljivo, prirodno i sasvim sigurno bi nama bio prihvatljiviji kandidat čovjek sa takvim stručnim referencama, no predsjednik države ima svoje ovlasti. Žalosno je i neprihvatljivo da on nije porazgovarao, pa makar i privatno, poluprivatno sa svim tim kandidatima, zaslužili su, nitko se nije gore javio s pozicije ceste i ulice nego sa svojim referencijama, svojim životom, svojom stručnošću, čašću, smatramo da je grubo prekršena procedura. Mi Hrvatski suverenisti razmišljamo, konzultiramo se da promijenimo u budućnosti sam proces pravne procedure prijedloga jer ovakav način dovodi u paralizu naš sustav, a to nije dobro ni za hrvatski narod ni za hrvatsko pravosuđe.
Hvala vam. Idemo sada na drugu raspravu, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, govorit će poštovani kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Puno smo čuli evo do sada na putu do ove današnje rasprave, vodeći dužnosnici u zemlji su komentirali na, svak na svoj način ovu temu. Čuli smo s jedne strane da je pravosuđe HDZ-ovo, da je ta stranka zapravo isključivo odgovorna za stanje. S druge strane, imali smo reakciju premijera koji se pozivao na neovisnost pravosuđa, na neki način je oprao ruke od svega. To je po meni jedan izraz nemoći, da ne može ništa učiniti, to je posebna grana vlasti i njegove ruke su vezane i kako je, tako je. Nastala je traljava polemika njih dvojice, možda su iz toga svega novinari imali neku korist za pojedine naslove i priloge na televiziji, međutim, građani naši sigurno nisu imali koristi od toga i sad smo tu di jesmo. Dobro da se ova rasprava ipak održava, ali šteta je što predsjednik republike nije došao ovdje osobno da nešto kaže u prilog kolegice Đurđević. On je više puta rekao da bi htio u lice vidjeti pojedine zastupnike, da čuje zašto su protiv njezine kandidature, nažalost neću imati priliku evo danas mu ovo osobno reći. Možda će mu netko prenijeti. Često čujemo u Hrvatskoj kako institucije trebaju raditi svoj posao, to je možda najizlizanija floskula koju građani slušaju već preko 20 godina. Međutim, stanje je sve gore, znamo da povjerenje u pravosuđe je na vrlo niskim granama, to nije slučajno. Pokušat ću objasniti zašto mislim je to tako i mislim da je ova rasprava, dapače, povod da se otvori jedna diskusija o, recimo tako, hrvatskoj post .../nerazumljivo/... postkomunističkoj tranziciji. Mislim da jednostavno u mnogočemu nismo uspjeli, još uvijek nismo uspjeli. Ono što bi rekao o predloženoj kandidatkinji, s čime se Domovinski pokret sigurno ne slaže je njezina teza da su problemi kod nas u pravosuđu nastali 90-ih godina, tijekom 90-ih. Dakle, uzroci mnogih problema, glavni uzroci sežu daleko prije 90-ih. Dakle moramo jednostavno podcrtati i uporno ponavljati da imamo jedno teško nasljeđe iz komunizma, za razliku od drugih postkomunističkih zemalja, Hrvatska nije se suočila sa gorkom istinom tog nasljeđa i nažalost imamo to što imamo, ali nameće se narativa da zapravo problemi nastaju 90-ih. Tako kad se govori o ekonomiji, priča se da se otprilike, implicitno je da je sve bilo u redu do '90., a onda su nastali problemi za privatizacijama i slično. Tako u pravosuđu, kolegica Đurđević tvrdi da problemi nastaju 90-ih. U jednom članku proučavaju sam njezin znanstveni rad, u jednom članku koji je objavila '96. g. Ona navodi počinjene nepravde u totalitarnim sustavima. Navodi neke zemlje kako u njima je riješeno pitanje, recimo, kompenzacije žrtvama komunističkih progona, terora i sl. Međutim, nije ponudila rješenje za Hrvatsku. Postavlja se pitanje zašto Hrvatska nije imala sličnu mjeru da obešteti silne nevine žrtve iz tog vremena. Međutim, ono što nije napisala, a to je jako zapravo važna tema, što sa počiniteljima? Dakle, ona se osvrnula na žrtve i prizna da ih je bilo jako puno diljem tog dijela Europe, međutim, što sa onima koji su izvršavali nepravedne zakone? Mnoge zemlje, kao što znamo, su provele lustraciju, imaju danas, rekao bih po mnogim pokazateljima, veći uspjeh od nas, mi nismo iz više razloga, da ne ulazim sad u tu temu, međutim, ono što želim reći da kad je ovaj članak objavljen, lustracija je bila itekako realna opcija u Hrvatskoj '96. g. Međutim, smatram da je to propust. Također smo vidjeli, dobio sam jučer pismo g. Mustača iz Gline, na neki način zagovara njezinu kandidaturu, to je neka vrsta preporuke i to je simptomatično, dakle po meni g. Mustač je jedno, je simptom te cijele nepravde i svega što se događalo nevinim ljudima cijelo vrijeme i sad on zapravo zastupnicima šalje svima pismo u prilog njezine kandidature, mislim da je to čisti promašaj i vrlo cinično rekao bi. Što se tiče nasljeđa komunizmu samo par riječi. Dakle, znamo kako su Marksisti gledali zakon, kao instrument političke moći, kao instrument političke moći. Dakle, ne kao odraz trajnih moralnih istina nego kao nešto što se da manipulirati, pa i prilagođavati interesima onih koji su na vlasti. I nažalost to je desetljećima stvorilo jednu kulturu kod nas, ne možemo pobjeći od toga. Imamo jednu pravnu kulturu koja jest kakva jest i mislim da je veliko pitanje zapravo uopće kako pokrenuti reforme u pravosuđe kad je nasljeđe tako teško. Platon je davno objasnio, ja njega ću citirati jer zapravo je nešto objasnio što ima trajnu vrijednost da pravednost, pravednost je zapravo jedna moralna vrlina koja nastaje i prebiva u svakom čovjeku. Nije nešto apstraktno što se izvana nameće. Drugim riječima, naše institucije će biti toliko pravedne koliko su ljudi u njima sami pravedni, koliko su ljudi u njima sami pravedni. Vidjeli smo nedavno da su dva suca uhićena u Osijeku. Dakle, što znači neovisnost pravosuđa? Nije to, ta neovisnost se odnosi ne samo na slobodu od pritisaka drugih grana vlasti, od izvršne i zakonodavne vlasti, nego suci moraju bit slobodni u odnosu na stranke u postupcima, a vidimo što se događa u Hrvatskoj. Dakle, trebaju suci prije svega zaslužiti naše povjerenje da bi zaista imali taj status neovisnih arbitara i onih koji određuju i odlučuju o našim sudbinama, međutim kod nas, daleko smo od toga. Navest ću i nedavni slučaj Europskog suda za ljudska prava koji je zapravo presudio da vlasnici u Hrvatskoj moraju biti obeštećeni, oni koji ne mogu uživati vlasništvo i koji imaju zaštićene najmoprimce u svojim stanovima. To je naslijeđen problem od prije. Dakle, hrvatsko pravosuđe nije uspjelo taj problem riješiti, ali znamo kad su takvi problemi nastali, prije '90.-tih, a vlada će morati sad pronaći način kako isplatiti te silne novce. Prema tome, ne možemo pobjeći od prošlosti, ona jednostavno je prisutna htjeli to ili ne. Poštovani zastupnice i zastupnici, još bih htio reć nešto o radu DSV-a. Dakle, mislim da iskustvo pokazuje da ne postoje dovoljno jaki mehanizmi kontrole onoga što se događa u sudstvu. Nije dobro da suci sami sebe biraju. Mislim da nije dobro da je glasovanje tajno, trebali bi znat kako se glasuje za pojedine suce, za njihovo unapređenje i slično. Prema tome, to treba sve staviti na dnevni red jer stvari jednostavno ne funkcioniraju kako su danas. Evo ja sam proučio program kolegice Đurđević, proučio sam što sam mogao, što je bilo dostupno u njezinom dosadašnjem radu, ona se pokazala kao dobra profesorica, vrsna teoretičarka za neka pitanja, ali nema nijednog dana iskustva u radu sudstva. Međutim, u samim njezinim stavovima imamo mnogih zamjerki zato će Domovinski pokret morati glasovati protiv. Hvala.
Idemo sada na 3. raspravu, u ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, u dosadašnjoj raspravi najmanje smo govorili o stanju u pravosuđu i o kandidatkinji za predsjednicu vrhovnog suda. Govorili smo o Marksizmu, govorili smo o prošlosti, ali nismo govorili o onome, što se barem nadam, želimo postići u hrvatskom pravosuđu. A kakvo je stanje u hrvatskom pravosuđu možda najbolje govori jučer objavljeno izvješće o konkurentnosti Hrvatske za 2021.g. u Godišnjaku svjetske konkurentnosti za 2021.g.. I koja je stvar u tom godišnjaku navedena kao glavni izazov za povećanje hrvatske konkurentnosti? Na prvom mjestu reforma pravosuđa kolegice i kolege, reforma pravosuđa. A od ove vlade, a ova vlada ima sad kontinuitet 5.g., u 5.g. nismo vidjeli ama baš ništa što bi krenulo u smjeru da se stanje u pravosuđu poboljša. Čuli smo sad jednu kritiku na račun gđe. Đurđević da ona nije dio pravosudne sudačke elite u RH. Pa možda je to i dobro, možda hrvatskom pravosuđu, možda hrvatskim sucima na prvom mjestu onog prvog među jednakima, a koji ipak diktira tempo, treba netko tko nije dio tog kruga, ko će biti u stanju razmišljati na drugačiji način, koji je godinama imao prilike izvana gledati sve probleme hrvatskog pravosuđa i danas će imati volje sa tim problemima se razračunati. Ne, poštovane kolegice i kolege, izbor predsjednika ili predsjednice vrhovnog suda sam po sebi ne može promijeniti stanje u hrvatskom pravosuđu i to je činjenica. Ne može, jedna jedina osoba ne može, ali ga može početi mijenjati, može pokazati da smo mi kao društvo, ne kao država, mi kao društvo, spremni napraviti iskorake koji su potrebni da se stanje u pravosuđu poboljša. Nakon toga, naravno, trebala bi uslijediti i aktivnost vlasti, trebala bi uslijediti aktivnost, recimo, Ministarstva pravosuđa i uprave na tome da se stanje u pravosuđu poboljša. Taj dio za sada izostaje pa se idemo koncentrirati na ono što je danas pred nama i gdje možemo napraviti iskorak. A poštovane kolegice i kolege, tko je Zlata Đurđević? Zlata Đurđević je profesorica na Pravnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, profesorica sa područja procesnih znanosti, kaznenog procesnog prava. Radi se o osobi koja je profesionalna i mislim da tu profesionalnost nitko niti može niti hoće dovesti u pitanje. Nadalje, radi se o osobi koja je nedvojbeno stručna. Radi se o osobi koja je sposobna. Sve one karakteristike koje bi netko koga predlažemo na čelno mjesto Vrhovnog suda RH trebao imati. E, al onda dolazimo do problema. Dolazimo do onoga oko čega se poštovane kolegice i kolege razlikujemo, a to je jedna karakteristika Zlate Đurđević. Ona je samostalna. Ona je svoja i ona ne prihvaća da je, bilo Peđa, bilo Zoran, bilo Andrej sole pamet i utječu na to kako će ona odlučivati. E, ja želim takvu osobu na čelu Vrhovnog suda, ali ima vas koji to ne želite. I to je glavni razlog što vladajuća većina danas neće podržati gđu. Zlatu Đurđević, iznenadite me. Ajde, iznenadite me. Pokažite da ste spremni razmišljati izvan kutije, pokažite da ste spremni napraviti nešto dobro za RH i iznenadite me. Ako sam u krivu, bit ću izuzetno zadovoljan. Ako ste danas spremni podržati osobu koja može početi činiti iskorak za hrvatsko pravosuđe, ja ću biti sretan jer sam pogriješio, ali bojim se da se to neće dogoditi. Zašto je ovo sad bitno? Kad hoćeš nešto napraviti, kada hoćeš napraviti iskorak, onda ćeš se itekako potruditi da ga napraviš i sve ono što je negativno pokušat ćeš prevladati. Međutim, kada nešto ne želiš, onda ti je dovoljna i dlaka u jajetu. Glavni argument zašto ne Zlati Đurđević vladajuća većina je našla u njenom tobožnjem kršenju procedure, kršenju Ustava i zakona jer da je tako rekao Ustavni sud. Međutim, zanimljivo je, samo paralelu povucimo, kad je Ustavni sud ukinuo čl. 293a Poslovnika o radu Hrvatskoga sabora, predlagatelji kojeg su bili kolega Jandroković i Reiner, nisam vidio vladajuću većinu da je zbog kršenja Ustava, kršenja procedure zatražila, predložila i provela smjenu predsjednika i potpredsjednika Hrvatskog sabora. Koliko vidim, predsjednik HS-a je tu iza mene. Ustavni sud je ukinuo, HS je Poslovnik promijenio. Poštovane kolegice i kolege, prije nešto više od 2 mjeseca Ustavni sud je ukinuo Uredbu o gospodarenju otpadom. Donijela ju je hrvatska Vlada, predložio ju je Tomislav Ćorić. Zbog toga Hrvatska trenutno trpi direktnu štetu, što zbog toga što se otpad ne može adekvatno zbrinjavati, što zbog toga što nam prijete milijunske kazne. Da li je Tomislav Ćorić smijenjen? Nisam primijetio. Vladajuća većina čvrsto stoji uz njega unatoč ovome. Idemo korak dalje, Ustavni sud je ukinuo odluku o radnom vremenu koju je donio Stožer. Da li je zbog toga Davor Božinović prestao biti ministar ili barem čelna osoba Stožera? Ma kakvi. Dakle, poštovane kolegice i kolege, tobožnje nepoštivanje Ustava i zakona nije razlog zašto vladajuća većina ne želi podržati Zlatu Đurđević jer da je to razlog niti bi Jandroković bio predsjednik HS-a niti bi Ćorić i Božinović bili ministri u Vladu RH. Poštovane kolegice i kolege, to nije razlog, to je izlika, to je alibi, to je isprika, to je bacanje magle u oči, to je pokušavanje skrivanja pravog razloga zbog kojeg se ne želi podržati Zlata Đurđević, a da bi znali koji je pravi razlog, usporedite samo proceduru koja je bila vezana uz njen izbor, uz izbor Zlate Đurđević i uz ovu raspravu. Odbor za pravosuđe je saslušao sve kandidate, dao svoje mišljenje, svaka rečenica, svaka riječ je bila podložna, ne samo mogućnosti, kolegice i kolega iz HS-a da postave pitanje zastupnicima, nego čitavoj hrvatskoj javnosti da čuje odgovore na ta pitanja. Kad se recimo birala glavna državna odvjetnica, gđa. Zlata Hrvoj Šipek, prije nego što se kandidirala, dogodio je sastanak u Vladi, a onda je njeno znanje provjerilo jedno tijelo koje nije predviđeno niti u Ustavu niti u zakonu, jedno ad hoc tijelo koje je formirala Vlada RH, koje se sastojalo od raznih ministara, između ostalog i ministra unutarnjih poslova koji je na čelu policijskog sustava kojeg bi Državno odvjetništvo ipak trebalo nadzirati i saslušanje te kandidatkinje za drugu visoku pravosudnu dužnost provedeno je iza zatvorenih vrata. Iza zatvorenih vrata, bez javnosti, bez da itko od nas zna što su ministri tada pitali buduću glavnu državnu odvjetnicu i što im je ona odgovorila, to je ta razlika, kolegice i kolege. Zlata Đurđević neće biti izabrana, još jednom, ispravite me ako griješim i bit ću sretan što sam pogriješio, ali Zlata Đurđević neće biti izabrana zato što ne odgovara vladajućima, a ne odgovara vladajućima zato što ne želi biti njihov eksponent. I zato što vladajući, a nazovimo ih pravim imenom, HDZ, ne žele da se stanje u hrvatskom pravosuđu poboljša, pa makar zbog toga u Izvješću o svjetskoj konkurentnosti za 2022. i one tri zemlje od 64 koje su u ovom trenutku iza Hrvatske dođu ispred nas jer vladajuće, a nazovimo ih pravim imenom, a pravo ime je HDZ, u ovom trenutku boli briga ili nešto više od toga za Hrvatsku. Hvala.
Kolega Grbin, hvala vam lijepa. Budući da ste me izravno prozvali za kršenje ustava samo bih podsjetio da je odluka o promjeni Poslovnika i čl. 293a. donesen od strane HS, a ne od predsjednika i potpredsjednika HS. Dakle, argumentacija vam je jako tanka ako ovaj to uzimate kao primjer da je trebalo ili ne trebalo izabrati gđu. Đurđević. I molim vas da ne obmanjujete javnost, ovo govorim isključivo iz tog razloga da ne bi bilo tko pomislio da sam ja ili potpredsjednik Reiner kršili ustav. Dakle, nevjerojatno je da, da ste se koristili takvim argumentom. Idemo dalje sada, na redu je poštovani kolega Nikola Grmoja u ime Kluba zastupnika MOST-a.
Dobar dan svima. Dakle, ne volim kad se o ovako kompleksnim temama zauzimaju nekakva čvrsta stajališta, posebno od ljudi koji su, ja mislim nisu ni pročitali program kandidata, jedan dobar dio njih nije sudjelovao uopće ni na ovoj sjednici Odbora za pravosuđa gdje je bilo saslušanje kandidatkinje Zlate Đurđević i sasvim je jasno da je Zlata Đurđević HDZ-ov kandidat da bi bila dobar, uostalom ona je i bila njihov kandidat, dakle za određene, za određene funkcije. Ono što je po meni ovdje sporno i drago mi je da je predsjednik SDP-a malo ublažio stavove i očekivanja javnosti. Dakle, stvorila se nekakva fama u javnosti da će se izborom Zlate Đurđević, zapravo da će se dogoditi slom korupcije i u hrvatskom pravosuđu, da će ovaj to biti pobjeda nad ovim korumpiranim strukturama u hrvatskom pravosuđu, dakle da će započeti obračun s korumpiranim sucima, a to ne odgovara istini. Dakle, sama kandidatkinja, ja sam bio na saslušanju, jedini sam član Odbora za pravosuđe koji je svim kandidatima dao pozitivno mišljenje jer smatram da je to dobro za proceduru, da se o tome treba raspravljati. Ono što smatram da nije dobro da predsjednik predlaže HS kandidata bez da je bilo s kim razgovarao. Dakle, mi bismo ovdje trebali dati potporu znači nekome koga je predsjednik odabrao i prije javnog poziva koji se dogodio. Mi smo znali da je to njegova kandidatkinja i onda bismo trebali ne znam evo Domovinski pokret bi trebao podržati Zlatu Đurđević nakon što su brutalno izvrijeđani od strane, od stane predsjednika. Dakle, niko nas kao HS, kao predstavnike klubova od strane predsjednika nije ovaj konzultirao, dakle da razgovaramo, da vidimo tko je stvarno najbolji kandidat za tu funkciju. Druga stvar je, mi ćemo u konačnici, ovdje u HS, trebati glasovati za nekoga za koga će se HDZ i SDP dogovoriti, tako će to u konačnici biti. Dakle, kad se HDZ i Milanović dogovore oko kandidata to će biti kandidat koji će dobiti većinu, a mi ostali ćemo to trebati podržati ili ne podržati. Ja vam evo ovdje odmah kažem kad se HDZ i SDP dogovore oko kandidata ja ga sigurno neću podržati isto kao što 2017. kad smo bili dio vladajuće većine, kad su se HDZ i SDP dogovorili oko ovog sramotnog sastava ustavnog suda mi smo bili protiv. Mi smo bili protiv Mlakara koji se lažno predstavljao u Austriji. Zoran Milanović je za Mlakara digao ruku, a sad mu ne valja, sad mu ne valja ustavni sud, sad su to ne znam kako ih, kako ih sve, zajedno ste izglasovali ovaj sastav ustavnog suda, zajedno. I odgovornost, ja se slažem da je najveća odgovornost na HDZ-u za stanje u pravosuđu, ali ne može SDP pobjeći od odgovornosti. Ne možemo pobjeći ni mi koji smo 6 mjeseci ili ne znam koliko imali ministra, ministra pravosuđa dok su trajale one turbulencije i ona vlada kakva je bila, dakle ne možemo ni mi pobjeći. Dakle, te priče mi ili oni, znači mi ćemo sad reformirati pravosuđe, mi nemamo nikakve odgovornosti, to su priče za malu djecu, prodajite ih nekome drugom, meni ih ne možete prodavati. Znate kad će krenuti promjene u hrvatskom pravosuđu? Nešto je kolega Bartulica o tome govorio, kada promijenimo glavu, kada promijenimo mentalitet, znači u kojem se u Hrvatskoj sve rješava preko veze, od zdravstvenih usluga do presuda. Tada ćemo promijeniti stanje u hrvatskom pravosuđu, ne izborom jedne osobe u vrhovnom sudu gdje su svi pokazali kad su glasovali o njoj da su protiv nje. Rekao je kolega Zekanović ovaj da to nešto govori o njoj. Ne, to govori o tome da je to jedna kasta koja ne želi sada nekoga iz akademske zajednice, znači da im dođe u vrhovni sud. To samo govori o tome, to ne govori ništa o kandidatu. Dakle, ljudi budimo objektivni, maknimo se od nekakvih paušalnih ocjena, pokušajmo sagledati stvari. Zlata Đurđević je u svom programu rekla neke dobre stvari, da samo micanje politike iz pravosuđa neće riješiti probleme u hrvatskom pravosuđu. Pa mi sada u DSV-u koji je izvor korupcije, ponovno to ponavljam tu svoju tezu to je izvor korupcije, mi imamo dva političara i imamo predstavnike akademske zajednice. Dakle politika ima minoran, minoran utjecaj i to pokazuje zapravo da je stanje u pravosuđu loše ne samo zbog utjecaja politike iako politika ima utjecaj nego je loše zbog ovoga o čemu sam, o čemu sam govorio. Nije političar podmićivao suce nego je nogometni menadžer, moćnik podmićivao suce. Micanje politike iz pravosuđa neće spriječiti nove Mamiće nego promjena mentaliteta i efikasne i neovisne institucije koje će svakoga onoga koji se ogriješi o zakon kazniti a svakog suca koji se druži sa osuđenicima, tretirati na način na koji je to potrebno. Koliko je bilo slučajeva da su suci sami kaznili one koje koji su se na takav način ponašali. Tko je odgovarao? Nitko. U Hrvatskoj nedostaje odgovornosti, to su problemi. Ja ću samo kratko o javnom saslušanju. Dakle, kandidatkinja je pred odborom pokazala vrlo visoku razinu znanja o funkcioniranju pravosuđa u Hrvatskoj ali u poredbenim pravnim sustavima međutim njezini javni istupi objašnjenja oko stanja o pravosuđu te stanja na našem Vrhovnom sudu, donekle su u neskladu s očekivanjima koje kandidatkinja ima od funkcije na koju se kandidirala. Tako ona s jedne strane govori o snažnoj i jakoj poziciji predsjednika Vrhovnog suda i alatima kojima se raspolaže, dok s druge strane potpuno pravilno zaključuje da su Vrhovnom sudu kao takvom, zakonom oduzete mogućnosti da ispunjava neke svoje zadaće poput ujednačavanja sudske prakse. Tu znači Zlata Đurđević dobro primjećuje, da je broj predmeta koji dolaze na Vrhovni sud previše malobrojan da bi Vrhovni sud uopće mogao ispuniti svoju ulogu ujednačavanja sudske prakse. U takvim okolnostima koje je kandidatkinja očito svjesna, mora biti svjesna da joj uprava struktura kako je ona naziva, neće biti dovoljna da ispuni očekivanja koja u javnosti postoje a koja je i sama stvorila, njih je najviše stvorio Predsjednik Republike koji je ovu priču izbora predsjednika Vrhovnog suda pretvorio u priču znači potpunog obračuna s korupcijom, dakle kada izaberemo Zlatu Đurđević, korupcija u Hrvatskoj će nestati. To nije istina, to je obmana i to treba ovdje jasno reći hrvatskim građanima. Dakle, ja smatram da je potrebno, ovaj javni poziv, svi znamo, znači kad je vladajuća većina protiv, neki klubovi su već jasno rekli da su protiv, da Zlata Đurđević neće biti izabrana. Potrebno je raspisati novi javni poziv, potrebno je znači da Predsjednik krene u konzultacije s oporbenim klubovima nakon što pristignu kandidature za na taj javni poziv kako bismo došli konačno do izbora predsjednika Vrhovnog ili predsjednice Vrhovnog suda, to je jedini put ili znači a to ne odgovara onom što bi trebalo biti dogovor sa predsjednikom Vlade, dakle ako vas na takav način predsjednik Vlade kontrolira da vi ne možete i da Hrvatski sabor i većina ne može bez miga glasovati, onda znači ne preostaje ništa drugo Predsjedniku nego sa se dogovori s predsjednikom Vlade i da se osigura većina za taj vaš zajednički, to će biti zajednički prijedlog. Ja već sada mogu reći da ja za taj zajednički prijedlog a bez da bilo ko razgovara sa klubom Mosta, da nas pita za naš stav o kandidatima, na takav način ne mislim sudjelovati u ovoj raspravi. I još jedna stvar koja se predbacivala Zlati Đurđević. To je pitanje izručenja Perkovića. Dakle, činjenica je da je Zlata Đurđević bila protiv lex Perković. Ne kao što neki tvrde da je bila za lex Perković, ali je ona dala svoje mišljenje o tome, o samom izručenju, značila radila je komparativnu praksu europskih zemalja i ono što je meni sporno, isto mišljenje je dao Derenčinović koji je vaš HDZ-ov kadar i to za potrebe DORH-a je dao isti stav kao i Zlata Đurđević, jedino što mi je tu sporno, znači u cijeloj toj priči je što Zlata Đurđević nije javno deklarirala, dakle to je pitanje transparentnosti, javno deklarirala da je mišljenje koje je ona dala, koje po ničemu pravno nije sporno, dakle nije deklarirala da je to mišljenje bilo naručeno od Nobila i da je ona zapravo radila i bila možda plaćena, znači od strane obrane Perkovića. To je jedino što sporno, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ta netransparentnost, u cijelom tom slučaju. Evo, hvala.
Hvala vam. Idemo na petu raspravu, Klub zastupnika Centra i GLAS-a, govorit će dvije kolegice, poštovana kolegica Mrak-Taritaš i poštovana kolegica Orešković. Prva je na redu kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Mislim da je važno na početku reći jednu stvar. Ovo nije pitanje nekog verbalnog sukoba Predsjednika Republike i predsjednika Vlade koji zabavlja ili nervira javnost, kako koga i kako kada, ovo je temeljno pitanje funkcioniranja institucija i toga jesmo li mi uopće država koja se može u punom smislu zvati država. Jer ako Ustav, zakoni, parlament, sudovi i sve druge institucije padaju na koljena pred pojedinačnim osobnim ili stranačkim interesom, onda mi svi zajedno imamo ozbiljan problem. I rekla bih ovo nije čak ni rasprava o samoj prof. Zlati Đurđević, rasprava koju vodimo već mjesecima i rasprava o tome jesmo li spremni za korak naprijed. U ovom slučaju u pravosuđu i uz žaljenje jedini zaključak koji mogu izvesti iz svega ovog što je na tu temu rečeno i učinjeno do sada je da mi za korak naprijed nismo spremni. Rekla bih da ovo nije rasprava samo o prof. Đurđević. To nažalost u velikom djelu zaista je tako ali je ogromna šteta i pokazatelj stanja stvari. Ja zaista ne mislim da jedan čovjek može napraviti revoluciju i preko noći čarobni štapićem izbrisati sve probleme, posebno ne u instituciji kao što je Vrhovni sud, da uopće ne spominjem pravosuđe u cjelini, ali jedna osoba može poslati važnu poruku i dati još važniji ton i smjer onom što se događa. Jedna od stvari koju smo svih ovih mjeseci utvrdili i to mi se čini da nitko ne stavlja sumnju na tu činjenicu, a to je da je prof. Zlata Đurđević savršeno kvalificirana kandidatkinja. To što prof. Zlata Đurđević zadovoljava formalne kriterije je razumljivo samo po sebi. Radi se o osobi uzorne, stručne, znanstvene i javne karijere u zemlji kao što je Hrvatska u kojoj neprestano nedostaje pravih ljudi za prava mjesta. To bi trebalo biti svima drago. Njezin životopis je naprosto rečeno sjajan, ali možda ipak nije jer da je ne bi bio problem izabrati ju. Profesorica Đurđević ima u svom životopisu jedna ozbiljni nedostatak, na nekoliko mjesta ga čak i ističe smatrajući da se radi o vrlini koja će joj pomoći kod izbora. Neovisna je od politike i formalno i sadržajno u svom radu tu nezavisnost je pokazala. Nije kao mnogi tobože nezavisni kandidati koje HDZ ovdje predlaže za razne funkcije i razna tijela koja bira sabor, mogla skrivati komade svog života da sakrije političke veze. Naime, kada dobijemo popis nekih navodno nezavisnih kandidata koje nam ovdje u saboru se predlaže, ja napravim jednu vrlo jednostavnu stvar, Google sve zna. Uguglam ime i prezime i uz to dodam HDZ i onda redovito otkrijem da imamo posla s ljudima koji su lokalni dužnosnici HDZ-a, sadašnji ili bivši ili su bili zastupnici te stranke u nekom vijeću negdje ili su supružnici donatora ili drže predavanja na njihovim akademijama za mlade itd., itd., svašta zanimljivo taj Google zna. Gđa. Zlata Đurđević nema tu vrstu reference i zato ju, da se ne lažemo svi zajedno, HDZ ne želi. Nije netko koga se može kontrolirati, nije netko koga se može ucijeniti. Njena nezavisnost našeg premijera plaši i nema šanse da prođe. Nije to nažalost u Hrvatskoj ništa neobično, ali sada je javnost dobila priliku jasno i nedvosmisleno vidjeti kako se to radi. Jednu čistu stručnu osobu bez problema provući ćemo kroz blato, pa će neki stranački aparatici koji nisu ni do koljena držati predavanje o tome kako je prekršila ustav i zakone. A prekršila je samo jedno, nije se dovoljno duboko poklonila premijeru Plenkoviću. Hvala.
Hvala i vama. Vrijeme vas molim zaustavite. Sada će nastaviti kolegica Orešković, izvolite.
Predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici. Prije svega doista mi je neugodno zbog vrlo agresivnog tona kojim se ne samo danas već mjesecima zapravo vodi rasprava o izboru člana osobe sudbene vlasti. I to na neki način stvara dojam u javnosti, a pogotovo među onima koji dobro poznaju struku, da su upitne i naše kompetencije za obavljanje poslova za koje smo plaćeni i za koje smo izabrani od strane građana. I ovakva rasprava u kojoj je jako malo argumenata, a poprilično puno netočno iznesenih tvrdnji, demotivirat će sve kvalitetne ljude koji drže do svog dostojanstva da se ubuduće jave na bilo koji javni poziv ili javni natječaj. Pitam se zar smo zaboravili ili možda nikada nismo bili svjesni da je HS to tijelo koje je najodgovornije za stvaranje uvjeta u kojima bi sudbena vlast trebala ili mogla obavljati svoje zadaće u skladu s onim što svi naši građani na temelju ustava i zakona RH očekuju. HS je taj koji kroji dizajn pojedinih institucija, pogotovo onih koji bi trebali raditi unutarnju kontrolu unutar same sudbene vlasti i taj kroj je nedovoljan, nedostatan i desetljećima loš. HS je taj koji kroji zakone po kojima sucima sude, pa brojni među njima koji su pošteni, savjesni i odgovorni, vrlo često donose presude i odluke s kojima građani nisu zadovoljni, ali tome nisu krivi suci, tome smo krivi mi. I jedino s čime se mogu složiti od svega što je danas izrečeno je to da jedna osoba, pa tako niti predsjednik ili predsjednica vrhovnog suda ne može i neće reformirati hrvatsko pravosuđe. To je naš zadatak. Međutim, da bismo to mogli trebali bismo prvo jasno definirati, bez političkih trzavica i podjela, što su to ključni i glavni problemi unutar samog pravosuđa. I bilo bi možda korisno, bilo bi možda oportuno da smo posvetili cijeli tjedan ili cijeli mjesec raspravama o stanju u hrvatskom pravosuđu stavljajući na dnevni red umjesto koje kakvih tričarija izvješće primjerice glavne državne odvjetnice za prošlu godinu, ali isto tako i izvješće predsjednika vrhovnog suda. Bilo bi dobro da smo organizirali tematske rasprave na kojima bismo ponovili gradivo iz, iz izvješća GRECO-a. Dakle GRECO je međunarodna organizacija Vijeća Europe, ima 50-tak država članica, sve države su tamo uputile svoje najistaknutije ljude iz sustava pravosuđa, bilo da su to suci sa najviših sudbenih instanci ili glavni državni odvjetnici ili njihovi zamjenici. Dakle, najstručniji auditorij je kroz do sada 5 ciklusa evaluacije stanja pravosuđa i borbe protiv korupcije u RH davao svoje preporuke. A mi danas zapravo govorimo o nečemu što potječe iz 4. evaluacijskog kruga i preporuka koje su tada dane. A jedna od njih je tada bila da RH promijeni način izbora predsjednika vrhovnog suda jer je postupak koji je prethodno bio definiran kroz ustavne ovlasti predsjednika države da predlaže kandidata kojeg potom sabor bira, u praksi pokazao se previše ispolitiziran. Koliko je to ispolitizirano i loše imamo prilike vidjeti i sada. I treba podsjetiti da smo proveli istraživanje koje je platila Svjetska banka o razlozima i o uzrocima nepovjerenja hrvatskih građana u naše pravosuđe i na temelju tog istraživanja napravili smo mali, ali još uvijek nedovoljan iskorak u Zakonu o sudovima koji je predvidio da se raspiše javni poziv, da kandidati prilože svoje životopise i plan rada kako bi se time dala prilika Predsjedniku države da na temelju određenih kriterija i vrijednosti, javnost uvjeri da kandidat kojeg predlaže, nije njihov politički odabir. Zlatu Đurđević cijenim kao akademsku stručnjakinju, međutim ne pristajem na ovu umjetno stvorenu podjelu i sukob kojeg je izazvao i stvorio Zoran Milanović iz kojeg diskurs cijele ove rasprave proizlazi a to je da ili smo za Zlatu Đurđević kao nezavisnog kandidata ili smo za korumpirano HDZ-ovo pravosuđe. Ukoliko je doista cijelo hrvatsko pravosuđe korumpirano i HDZ-ovo, onda ga ni Zlata Đurđević neće spasiti a s druge strane otkuda nam pravo da sve ostale kandidate unaprijed tretiramo kao nekoga tko bi bio eksponent HDZ-ove ili bilo čije druge politike? Mi nismo svjesni na koji način smo zapravo uvrijedili kvalitetne suce koji su se javili na natječaj ali i sve druge koji će morati javiti se na ponovni javni poziv. O ustavnosti tog novog javnog poziva govorit ću u pojedinačnim govorima. Hvala.
Hvala vam. Šesta rasprava, Klub zastupnika IDS-a, govorit će poštovani kolega Marin Lerotić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Evo ova saga o izboru predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnog suda traje gotovo 150 dana a kao što možemo čuti dosada u ovoj raspravi, neće završiti ni sutra. A problem je pravosuđe u cjelini, problem su zakoni koji su paušalni, koji su puni rupa. I zbog tih zakona se na kraju krajeva i mi danas nalazimo u ovoj situaciji. A to je zato jer pojedini pravnici smatraju da Predsjednik Republike, u ovom slučaju g. Milanović, nije vezan uz procedure DSV-a, neki kažu da je. Nije jasno definirano da se kandidat mora predložiti od onog djela koji su se javili na natječaj, neki kažu da se mora. A ustavna odredba jasno kaže da predsjednika Vrhovnog suda biramo na prijedlog Predsjednika Republike Hrvatske, u ovom slučaju g. Milanovića. I to je zapravo prikaz ove države, prikaz stanja u pravosuđu, prikaz zakona koja je prepuna kontradikcija i svatko zakone tumači kako mu se prohtije ili ti kako mu odgovara u pojedinom trenutku. I to nije dobro za ovu zemlju koja se nalazi u krizi, doduše, ekonomskoj a ono što nam treba je ekonomska stabilnost, prošli tjedan smo izglasali pojedini zastupnici rebalans gdje se deficit povećao za 6 milijardi kuna do kraja godine će vjerojatno biti preko 17 milijuna kuna, pa neka građani zaključe imamo li ekonomsku stabilnost. Politička stabilnost koja je tanka, ali ajde, tu je i nažalost sudbena koja će sutra biti u krizi jer bi trebali izglasati predsjednika odnosno predsjednicu Vrhovnog suda, kako čujemo to sutra neće biti slučaj, a to je čelni čovjek sudbene vlasti koji je odgovoran za funkcioniranje sudstva. I zato se mi danas ovdje nalazimo u ovoj gotovo bezizlaznoj situaciji jer svatko tumači zakone i Ustav kako želi. Stoga ćemo pokušati u IDS-u biti odgovorni, podržat ćemo prijedlog gđe. Zlate Đurđević za predsjednicu Vrhovnog suda u nadi a pomalo naivno, da će sutra svi saborski zastupnici biti odgovorni i da se nećemo dovesti pred vrata pravosudne krize u ovoj zemlji. Hvala.
Sedma rasprava, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka u čije ime će govoriti poštovan kolegica Sandra Benčić, izvolite.
Hvala vam. Poštovane kolegice i kolege. Dakle, izbor predsjednika ili predsjednika Vrhovnog suda RH kojeg na prijedlog Predsjednika Republike bira Sabor, dakle mi ovdje je proces koji bi prioritetno trebao osigurati demokratski legitimitet osobe koja je na čelu pravosudne vlasti. To je pitanje o kojem se vrlo govorilo u javnosti, sve do pojave uprave ove kandidatkinje, prof. Zlate Đurđević koja je naglasila i kontinuirano naglašavala važnost demokratskog legitimiteta pravosudne vlasti. Zašto? Dakle, Važno je ponavljati da je pravosudna vlast jedna od tri grane vlasti koja je neovisna od druge dvije ali je u međusobnom odnosu i taj odnos bi trebao biti karakteriziran odnosom kočnica i ravnoteža. Dakle, međusobne kontrole i preveniranja zadiranja jedne vlasti u drugu. Neovisnost pravosuđa znači dvije stvari: internu neovisnost što znači da je svaki sudac u pojedinačnom postupku slobodan primijeniti pravo i utvrđivati činjenice u skladu sa zakonom i Ustavom, ne onako kako mu je rekao primjerice predsjednik suda ili kao je netko na nekakvoj sjednici suda nekog drugog odlučio. Ta komponenta interne izuzetno je važna i bilo mi je jako drago da ju je upravo kandidatkinja za predsjednicu Vrhovnog suda kontinuirano naglašavala. Drugo, vanjska neovisnost. Vanjska neovisnost osigurati nemogućnost uopće utjecaja izvršne vlasti i politike na sudske odluke u pojedinačnim slučajevima. A šta mi imamo danas od ne neovisnosti? Imamo to da se u javnosti ne razumije niti u djelu sudske vlasti da neovisnost ne znači neovisnost od zakona, da ne znači neovisnost od svakog oblika javne kritike, da ne znači neodgovornost prema javnosti i prema građanima, da neovisnost znači to da suci sude po Ustavu i zakonu, a ne po nečijim nalozima i nečijim očekivanjima. Ali, ne znači neovisnosti od javne kritike. Što, dakle, danas imamo jedan zatvoreni sustav u kojem dio dakle ne svi, ponavljam, ne svi suci, ali dio sudaca, traže još veću zaštitu od javne kritike, koji u slučaju nepovoljnih novinskih članaka tuže novinare i pritom si jedni drugima dosuđuju ogromne odštete, koje na kraju padaju na Europskom sudu za ljudska prava, imamo čak i glasove, i to, između ostalog i od sadašnjeg predsjednika VSRH koji smatraju, pazite sad, da su ispitivanja stavova građana o pravosudnoj vlasti i o percepciji korupcije u pravosuđu štetna ispitivanja i da de facto predstavljaju napade na neovisnost pravosuđa. Predsjednik VSRH sadašnji. Istovremeno imamo predsjednika Ustavnog suda koji se otvoreno druži, slika i objavljuje na Facebooku fotografije s prijateljima iz HDZ-a i to, ni manje ni više, nego predsjednikom saborskog Kluba HDZ-a gospodinom Bačićem, i to je svima normalno, jer oni su prijatelji, pa ljudi se moraju družiti, je li tako? To je normalno. Imamo situacije da se najvažnije sudske odluke dakle one koje se donose na sjednicama VSRH i koje se donose na Ustavnom sudu, da nisu javne. I nisu javne ne zbog korone, nego zato jer postoji interni otpor u vrhu pravosudne vlasti i na Ustavnom sudu da argumentacija koja se iznosi ne bude izložena javnosti, pa onda i javnoj kritici. I sve to zajedno, dovelo je do ovako niske razine povjerenja u pravosuđe zajedno naravno i sa korupcijskih slučajevima koje smo imali. Ali, što smo kroz kandidaturu Zlate Đurđević naučili? Želim to naglasiti jer ne želim da sve što je prošla, što je iznosila i argumentirala padne u vodu sutra kada vi, naravno isključivo iz kratkoročnih političkih interesa odbacite njenu kandidaturu. Naučili smo da u hrvatskom društvu postoje osobe koje zaista žive izvrsnost u polju kojim se bave, osobe koje su već mnoga priznanja za svoj rad dobile, pa im ovo naše ne bi niti trebalo puno značiti, osobe koje pokazuju iznimnu razinu integriteta i neovisnosti i koje su spremne izložiti se do krajnjih granica da bi pokazale kako bi pravosuđe moglo biti i kakvo bi pravosuđe moralo biti. Naučili smo i to da izbor politike ne mora biti politički motiviran izbor, to nam je jasno rekla, odnosno da on ne mora biti izbor na temelju političke podobnosti. Dapače, istaknula je, mnoge zemlje biraju suce u parlamentu ili predsjednike sudova, kao mi što biramo predsjednika suda u parlamentu, ali ne na temelju političke podobnosti već temeljem objektivnih kriterija stručnosti, integriteta i javnog ugleda te osobe jer su za to sposobni. I to je jedino ono što je Zlata Đurđević govorila, ona nije govorila da treba vise politike u izborima, već da je izbor predsjednika VSRH jedina karika demokratskog legitimiteta u izboru sudaca i da ako se ta osoba bira temeljem objektivnih kriterija, onda činjenica da je biramo mi koji smo predstavničko tijelo je nebitna, ako smo sposobni na taj način birati. Ali, paradoksalno, ona koja je nama dala ogroman kredit da smo za to sposobni će zapravo biti žrtva tog vjerovanja, jer eto, nismo. Dakle argumenti koje vi iz HDZ-a i njihovi privjesci, od Suverenista do Domovinskog pokreta koji će zajedno s vama glasati protiv kandidatkinje, pokazuju koliko zapravo nismo zaslužili taj kredit. Npr. kolega Zekanović je govorio da ona nije dovoljno konzervativna, kao da bi to bilo na bilo koji način važno, pa iznosi primjere Vrhovnog suda SAD-a bez da uopće razumije razlike između uloge Vrhovnog suda u SAD-u i RH, razliku između anglosaksonskog i kontinentalnog sustava, znači ništa o tome ne zna, uspoređuje neusporedivo jer je gledao 5 američkih filmova. Doslovno tako, to je bila razina rasprave je bila, pogledao sam 3 američka filma o Vrhovnom sudu. HDZ iznosi argumente koji se na isto svode dakle, govorite o tome da je problem jer je pristala biti kandidatkinja predsjednika pa samim time nije dovoljno dobra, bez obzira na to što prema Ustavu predsjednik predlaže kandidate, nije dobra jer je pristala biti kandidatkinja predsjednika. Most govori o tome da je logično da Domovinski pokret neće podržati kandidatkinju predsjednika RH, kad je predsjednik njih grubo izvrijeđao. Dakle, to je argument. Takvim argumentima mi ovdje branimo nečiji stav da će podržati ili da neće podržati. Dakle svi ti argumenti govore o tome da jedan velik dio ove sabornice ne razumije svoju odgovornost u izboru čela pravosudne vlasti, ne razumije kriterije i nije sposoban tu jednu jedinu proceduru, dakle jednu jedinu, maknuti iz ringa kratkoročne dnevne politike, pristati na to da tu nećemo i ne moramo dobiti političke bodove, nije bitno u toj jednoj proceduri i da samo jednom u mandatu napravimo pravu stvar, izaberemo, ne na temelju nekakvih naših preduvjerenja, ne na temelju naredne ankete popularnosti političara, već na temelju javnog interesa i interesa građana da se krene prema jačanju povjerenja u pravosuđe i u poboljšanje rada pravosuđa. Dakle, samo jednom bi se trebali maknuti iz cipela kratkoročnih političkih poena i kratkoročnih borbi Pantovčaka i Markovog trga. Mnogo puta je u ovim raspravama isticano da neće predsjednik VSRH biti veliki reformator pravosuđa, ne može on to sve sam napraviti, istina, nije to svemoguća funkcija, ali izbor ovakve osobe koja je pokazala nevjerojatnu širinu znanja, čvrstoću karaktera u odnosu na sve političke opcije, je izuzetan signal svima u pravosudnoj vlasti koji bi mogao pokrenuti tu lavinu potrebnih promjena, pa čak i stavova i odnose prema vlastitoj odgovornosti unutar pravosuđa. I time samime ojačati već povjerenje u pravosudni sustav. Dakle, imamo veliku priliku za promjenu i upravo zato što ju imamo, što smo ju vidjeli, što je jasna, ju je HDZ satrao u samom začetku. Hvala.
Hvala i vama. Prije nego što dam povrede Poslovnika, samo malo kolega Sačić, nemam običaj intervenirati, ali nisam shvatio razlog zašto ste dva kluba zastupnika nazvali „privjescima HDZ-a“ zbog toga što su iskazali svoj politički stav. Ja mislim da nije korektno jer onda može netko vama reći da ste privjesak nekoga jer ste izrazili svoj politički stav. Tako da evo to je, neću vam davati opomenu, al molio bih da ipak izbjegavamo takve stvari. Kolega Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, upravo tako. Prijavljujem povredu Poslovnika, čl. 238., gđa. Sandra Benčić je doista nedostojno, nekorektno, nekolegijalno i krajnje tendenciozno pred hrvatskom javnošću jedan častan klub izabranih ljudi u HS, Hrvatskih suverenista, a tako pretpostavljam i Domovinskog pokreta, proglasila „privjescima HDZ-a“. Sram vas može biti, odakle vam pravo, mi si to nikad ne dozvoljavamo. Vaša politička stajališta možete izražavat, al da nas vrijeđate nekontrolirano nećemo dozvoliti.
Fala kolega Sačić, fala vam lijepa. Rekao sam ono što sam smatrao potrebnim. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. gđa. Benčić je povrijedila čl. 238. Poslovnika omalovažava i vrijeđa zastupnike HDZ-a. Nigdje i nikad gđo. Benčić nije Klub HDZ-a, niti ijedan zastupnik HDZ-a rekao da neće podržati gđu. Zlatu Đurđević zato što je kandidat predsjednika republike, nitko ne može biti predsjednik vrhovnog suda ako nije kandidat predsjednika republike nego smo rekli da nećemo podržati gđu. Đurđević jer je sudjelovala u protuzakonitom postupku i to je bitna razlika i to biste trebali znati.
Hvala vam lijepa kolega Bačić. Evo još se i kolega Zekanović javio, izvolite.
238., povrijeđen je Poslovnik. Poštovana kolegica Benčić očito ima problem sa Hrvatskim suverenistima zbog toga što mi imamo jasne politike i jasan svjetonazor. Ja znam da njoj više, puno više odgovara neka nejasna politika nekih klubova, kao npr. evo ovdje je kolega MOST-a koji se neće ni po ovoj temi izjasniti jeste li crni ili bijeli, ali gđo. Benčić eto morate se nosit s tim. Bili smo i bit ćemo jasni i u ovom slučaju smo bili i bit ćemo protiv Zlate Đurđević.
Fala vam lijepa. I ovo je više bila replika nego povreda Poslovnika, al budući da nikom nisam dao opomenu neću niti vama, pa idemo dalje sa raspravama. Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, a oprostite, kolega Zekanović izvolite, stanka.
Poštovani predsjedniče HS, znači može se bez maskice sad s mjesta jel tako? Poštovani predsjedniče HS, tražim stanku u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali o predmetnoj točki dnevnog reda. Ovdje moram istaknuti da nekima očito smeta što se vuče paralela između američkog izbora za članove vrhovnog suda i onoga što se događa u Hrvatskoj. Paralela je svima iznimno jasna, radi se kao i u slučaju Amerike o eksponentima jedne politike. U slučaju Amerike predsjednik Donald Trump je uspio instalirati i postaviti svoje konzervativne suce. U slučaju Hrvatske predsjednik Milanović nastoji postavit jednog lijevo liberalnog ili zeleno lijevog kandidata, a to je Zlata Đurđević. Moje je pravo i moj stav politički je iznimno jasan da budem protiv takvih kandidata i neću kriti da je upravo i moja motivacija bavljenjem politikom bila motivirana upravo s tim što se vi bavite politikom. Dakle, moj politički cilj je da upravo vi iz koalicije Možemo!, iz vaših stranaka i iz SDP-a ne budete nikad u poziciji vlasti, bilo to vama ili krivo. Međutim, ono što obmanjujete hrvatsku javnost je jasna činjenica da smo mi ovdje u oporbi, dakle u oporbi smo i spram HDZ-a, a spram vas smo bili i bit ćemo zauvijek i na nas ne možete računati. Možda možete računati na neku ruku iz nekih drugih klubova, al na Hrvatske suvereniste nećete moći računati, niti ste mogli računati.
Dobro. Pozvat ću se na čl. 293b., pa nećemo ići na stanku iako ju formalno moram odobriti. Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a i poštovani kolega Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, kolegice i kolege. Evo pred nama je točka dnevnog reda gdje ćemo odlučivati o prijedlogu predsjednika RH o izboru predsjednice Vrhovnog suda RH. Ako vidimo ambijent u kojem to ili ozračuju u kojem se to dešava zaista ono nije da kažem obećavajuće. S jedne strane vode se zaista rasprave o stanju u pravosuđu potaknute svim onim što smo vidjeli na Općinskom sudu u Osijeku, svim onim što smo vidjeli na nekim drugim sudovima i to zaista pruža jednu vrlo ružnu i lošu sliku našeg pravosuđa. S druge strane po prvi put imamo proceduru izbora predsjednika ili predsjednice vrhovnog suda na temelju javnog poziva, to je po prvi put. Dosada smo uvijek imali onu ustavnu odredbu, predsjednik republike predlaže, a sabor bira predsjednika. Mnogi su bili nezadovoljni sa takvim rješenjem, rekli su upravo da je potrebno naći nekakvo rješenje koje bi bilo transparentnije, gdje bi javnost bila upoznata zašto se nekoga predlaže na tako važnu i odgovornu funkciju. I jedina promjena koju smo mi napravili u izmjenama Zakona o sudovima da dosegnemo tu zapravo maksimu transparentnosti jeste uveli smo javni poziv. Uvođenje javnog poziva u cijelu proceduru to znači zapravo i realizaciju onog ustavnog načela koje kaže da javne funkcije moraju bit dostupne svima pod jednakim uvjetima. Dakle, to je napravljeno i nakon toga se digla ogromna buka, takvo rješenje je podržao inače u vrijeme kada smo donosili i SDP, nije podržao zakon, ali to rješenje je itekako ovaj bilo za njih prihvatljivo, o čemu su govorili. Međutim, sada kada smo došli u vrijeme kada trebamo i provesti javni poziv, kada trebamo temeljem javnog poziva dobiti kandidata ili kandidatkinju, digla se zaista u javnosti ogromna buka jer je rečeno da to umanjuje predsjednikove ovlasti, da je to kontra Ustava, da je to nešto apsolutno neustavno. Proveden je i postupak pred Ustavnim sudom, ocjene ustavnosti tog zakona, Ustavni sud je, kao i mnogi zapravo, većina, ogromna većina ustavnih stručnjaka su rekli da tu nema nikakve neustavnosti i tako je Ustavni sud i donio odluku. Međutim, mi smo imali, evo, dva javna poziva, u prvom javnom pozivu, sjećamo se, javilo se troje, čini mi se, kandidata, predsjednik je rekao ne podržava nikoga i on je predložio ovom HS-u kandidatkinju koja se nije javila na javni poziv. Naravno, tu ona nije u nikakvoj zoni nezakonitosti, mi to uopće ne sporimo, javiti se ja na javni poziv treba onaj tko doista ima ambicije i tko reflektira na tu poziciju, smatra da ima reference i smatra da ima program. Međutim, ovo smo i na Odboru za Ustav rekli da takav prijedlog, predložiti nekoga tko nije sudjelovao u javnom pozivu, da je nezakonito i da takav kandidat ne može doći pred HS. Što bi to značilo da je došlo? To bi značilo da ovih troje ljudi koji su se javili, koji su uredno napisali programe radova, da nisu u jednakoj poziciji kao netko tko bi došao ovdje, o kojem bi mi odlučivali bez da znamo njegov program, što on, kako gleda na pravosuđe i sve to. I tu se vidi da je dobro rješenje, znači javni poziv, ali koji zahtijeva da onaj tko se javlja napiše i nekakav svoj program koji sadrži njegovo viđenje, njegove ciljeve, njegove mjere koje on u okviru svojih ovlasti može poduzeti. Nakon toga kada smo tu priču na neki način završili sa prvim javnim pozivom, dolazi nam drugi javni poziv, di je rečeno, u redu, sada ćemo poštivati proceduru, međutim, već je od strane predlagatelja rečeno, tko god da se javi, ja ću predložiti nju. E pa to nije korektno, znate jer mi ovdje, ono što mi kao HDZ, iako ja kad gledam, svi su govorili, šta, zašto HDZ neće podržati, ispada da uopće predstavnik HDZ-a ne treba ni govoriti jer svi znaju što HDZ misli i šta HDZ predlaže. Ono što mi hoćemo kao HDZ, mi hoćemo doista na čelu Vrhovnog suda osobu koja je stručna, koja je kompetentna, koja ima ugled i koja će zapravo predlagati mjere i koja će obnašati funkciju u skladu i sa Ustavom i zakonom. I da bi do toga došli, smatramo da je potrebno ohrabriti ljude u Hrvatskoj koji ispunjavanju te uvjete da realiziramo i onu ustavno načelo da su te funkcije dostupne onima koji zapravo, koji ispunjavaju uvjete za to. Mi želimo javni poziv u kojem se ljudi neće bojati javiti jer će ih sutra netko blatiti, jer će ih sutra netko kritizirati nego želimo javni poziv gdje će se javiti barem 10 relevantnih kandidata sa kojima ćemo obaviti razgovor na Odboru za pravosuđe, sa kojima će, o kojima će mišljenje dati Opća sjednica Vrhovnog suda i tada će to doći na stol predsjedniku republike i predsjednik republike će od tih 10 će reći, predlažem ovoga i to će doći na Sabor. Ili će reći ne predlažem nikoga, ponovite javni poziv, smatram da nitko ne zaslužuje to mjesto. Međutim, mi imamo stalno prijepore, imamo uvrede u odnosu na vrlo važne institucije na ljude i to je jedan ambijent gdje ćemo teško mi ljude ohrabriti i zato Klub HDZ-a inzistira i mi šaljemo poruku svim onima koji ispunjavaju uvjete, koji imaju program, koji imaju ambiciju obnašati funkciju predsjednika VSRH, neka se jave, neka sudjeluju u tom javnom pozivu. Naše razloge zašto ovu kandidatkinju nećemo podržati smo rekli. Smatramo da onaj tko reflektira na mjesto predsjednika Vrhovnog suda ne može ignorirati zakon i prihvatiti činjenicu da ga se predlaže, a da on nije sudjelovao u javnom pozivu, a da on nije napisao program rada. To je za nas, to smo govorili oduvijek, to govorimo i sad. Dobro je da postoji program, o programu smo razgovarali na Odboru za pravosuđe, u javnosti smo isticali da taj program po nama treba imati sasvim sigurno jedan drugačiji pogled nego što je ovo. On polazi od nekakvih razmišljanja da li suci imaju demokratski legitimitet ili nemaju, da li suce treba imenovati ovako ili imenovati onako. Da li politika treba više sudjelovati u tom izboru ili ne. Ne. Politika ne treba sudjelovati u toj mjeri u izboru predsjednika VSRH ili u izboru sudaca i predsjednika drugih sudova u RH jer, suci i pravosuđe mora biti neovisno. Neovisnost pravosuđa je jedan od prevažnih uvjeta za vladavinu prava jer, ako će se politika baviti izborom sudaca i predsjednika sudova, to zaista neće biti dobro je to je jedno od najvažnijih mjerila koje smo u postupku pregovora, a vezano za stjecanje statusa člana EU, jedna od najvažnijih mjerila koje smo pregovarali i zato smo mijenjali i Ustav, zato smo i mijenjali i zakone, da politika izađe iz pravosuđa, da se smanji utjecaj na najmanju moguću mjeru. Da li treba DSV imati veći broj političara? Pa preporuka Venecijske komisije da u DSV-u mora biti struka zastupljena u većem broju nego št je to utjecaj politike i akademske zajednice. Nama je žao da je situacija ovakva, da zapravo imamo ovako proveden javni poziv, pod jednim pritiskom ovih, tako da kažem, vrlo, vrlo loših situacija koje se u samom pravosuđu dešavale, ali žao nam je i zbog toga što je zapravo stvoren jedan ambijent da se nekome oduzima ovlast, da je sve ovo neustavno. Zar netko u 2021. g. kada svi pričamo o transparentnosti i javnosti, može biti protiv javnog poziva? Ja zaista mislim da to nema nikakvog smisla. Mi trebamo ohrabriti ljude koji su kompetentni, koji imaju ugled, evo, s ovog mjesta čestitam Davoru Derenčinoviću, dakle šefu Katedre Pravnog fakulteta u Zagrebu za kazneno materijalno pravo koji je postao, koji je izabran za suca Europskog suda za ljudska prava. Dakle, imamo mi i među profesorima sjajnih ljudi koji to mogu obnašat, imamo mi i među odvjetnicima, imamo mi i među predsjednicima sudova, među sucima vrhovnog suda, imamo sjajne ljude koji tu imaju šta reć, ali moramo im omogućit jednim tolerantnim ambijentom, jednim tolerantnim ozračjem da se jave na ovaj javni poziv koji će vjerojatno uslijedit jer kako su najave klubova teško da ćemo mi, da će bilo koji kandidat, da će predložena kandidatkinja dobiti potrebnu većinu. Ponavljam, Klub HDZ-a neće podržat ovu kandidatkinju iz ova dva razloga. A što se tiče slijedećih koraka nadamo se zapravo da će se javit što veći broj kandidata kako bi i predlagatelj mogao kvalitetno predložit. Evo, hvala lijepo.
Hvala vam. Ovim smo došli do kraja rasprava klubova. Sada ćemo napraviti stanku od 10 minuta i nastavit ćemo u 11 sati i 10 minuta. Imamo 17 pojedinačnih rasprava i za sada jedan prijavljeni klub za završnu raspravu. Vidimo se u 11 i 10. STANKA U 11,00 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,10 SATI]] Dobro, dobar dan, podsjećam da bez maske možete bit samo za govornicom ili kad govorite. I sada prelazimo na pojedinačne rasprave, na redu je g. Milan Vrkljan, izvolite.
Poštovanje g. predsjedajući. Imamo danas jednu vrlo zanimljivu situaciju, raspravljamo o tome da li će Zlata Đurđević biti izabrana za predsjednicu vrhovnog suda. S jedne strane imamo SDP i ljevičare koje branimo, a s druge strane imamo HDZ koji je nije napao nijednom rečenicom, nijednom misli, nijednim dijelom, a kaže da je neće. Čudna ideologija i mene malo straši ta pozicija HDZ-a da neće čovjeka, neće osobu, a nema joj ništa prigovorit. Međutim, ajmo vidjeti što mi možemo kao saborski zastupnici da bi sačuvali dignitet ovoga sabora, što mi možemo prigovoriti Zlati Đurđević. Ona je prije par dana u jednim medijima rekla ukoliko ja ne budem izabrana za predsjednicu vrhovnog suda nastupit će ustavna kriza. Zamislite kako ona ima loše, nisko i nevjerojatno prezrivo mišljenje prema ovome domu, ako ne izabere se nju bit će ustavna kriza, kao da drugi kandidati ne postoje. Zatim, Zlata Đurđević ima svoju povijest u vrlo problematičnom trenutku hrvatske politike, a to je suđenje Perkoviću i Mustaču koji se morao dogodit u Njemačkoj u Munchenu i Zlata Đurđević je imala tu svoje mjesto gdje je osporavala određene aktivnosti, a s tim je čak, čak je i izjavila da zločin kakav se dogodio prema toj obitelji da je to u procesu zastarijevanja. Ono što mene osobno najviše smeta je što je nakon presude u Munchenu gdje evidentno osuđeni zločinci UDBA-e Perković i Mustač i gdje su se pojavili mnogi novi dokazi o zločinima koje je UDBA radila prema hrvatskim građanima širom Europe i svijeta, Zlata Đurđević nije progovorila nakon toga kad su se iznijele činjenice na stol ni jednu riječ. Međutim, ne moramo njoj čak ni zamjerit to jer se nije očitovalo ni hrvatsko pravosuđe temeljem toga što je u Munchenu dokazano nije proveden nijedan novi proces iako postoji cijela knjiga dokaza za mnoge druge ljude koji su sudjelovali u progonu Hrvata. Zatim, Zlata Đurđević je u svojoj političkoj i akademskoj aktivnosti prije nekoliko godina aktivno surađivala sa Jakšom Barbićem koji je bio intimus Ive Sanadera i ona je bila savjetnica Jakše Barbića za spor RH sa MOL-om koji je rezultirao štetom od nekoliko stotina milijuna kuna za RH, a nikad nismo saznali koliki su bili honorari Zlate Đurđević za to savjetovanje. Još gore od toga je da je Zlata Đurđević na direktno pitanje kako doživljava JNA nakon proglašenja neovisnosti RH rekla da ne želi na to odgovoriti jer je to političko pitanje. Mnogi naši mlađi sugrađani ne znaju da je '45.g. u centru Zagreba 5.000 stanova iseljeno, a 20.000 njihovih stanovnika protjerano iz svojih stanova zahvaljujući komunističkoj vlasti koju Zlata Đurđević nikada nije osudila, a vjerojatno radi toga što je bila savjetnica i suradnica sa bivšim predsjednikom Josipovićem koji navodno prema medijskim objavama upravo stanuje u jednom takvom stanu od 800 kvadrata. I zaključno, Zlatu Đurđević je prepoznala i Europa jer 2017.g. nije prihvatila njenu kandidaturu za međunarodni sud pravde. Zlata Đurđević i njen mogući izbor, po meni osobno, je osobna uvreda, obiteljski bolno za sve koji su nakon Drugog svjetskog rata osjetili kako funkcionira komunističko pravosuđe. Ona životno nije vodila se strukom nego ideologijom i to komunističkom ideologijom koja je osuđena od političkih i demokratskih zemalja EU odnosno svih naših koalicijskih partnera. Nama Hrvatskoj treba vladavina prava, treba nam europska Hrvatska, a ne balkanska Hrvatska.
Hvala lijepo, imate replike. g. Vrkljan, imate replike. Prvu repliku je tražio g. Pavić.
Poštovani zastupniče, ja razumijem vaše stavove, političke stavove, razmišljanja i vašu potrebu da kažete nešto o gđi. Đurđević. Međutim, kada je pokušavate citirati bilo bi dobro citirati točno jer inače to za javnost ispadne sasvim drugačije. Naime, gđa. Đurđević je rekla slijedeće. Zbog dugotrajnosti postupka mislim da nije dobro za ovaj izbor jer omogućava da je moguće da će nastupiti ustavna kriza ako konkretno ja ne budem izabrana jer neće na vrijeme biti izabran predsjednik vrhovnog suda. Znači ona nije dovela u pitanje izbor drugih kandidata nego je rekla da nema vremena trenutno da se to obavi do 15.7..
Mogu vam odgovorit.
Hvala lijepa. Odgovor.
Mogu odgovoriti?
Izvolite da, da, izvolite.
Gospodine zastupniče, Zlata Đurđević je sa ovom izjavom pokazala da ne poštiva sabor RH i da smatra da smo nedorasli i politički nezreli da donosio odluke koje će se ticati nje.
Gospodin Josip Borić.
Hvala lijepa. Kolega Vrkljan vi ste rekli u svojoj raspravi sada da mi kao HDZ nismo ništa rekli o gospođi Đurđević u smislu da smo u biti indolentni prema tome što je ona prijedlog itd., ja smatram da smo mi itekako jasno rekli već nakon završetka onog prvog postupka da ona ne može više biti kandidat kojeg bi mi podržali s obzirom da je pristala biti kandidat u nezakonitoj proceduri prvog javnog poziva. I tu je sve jasno, ako želiš biti prvi koji nadzire zakonitost svih procesa ili donosiš odluke u određenim situacijama pravnim ili na neki drugi način određenim pravom ne možeš ti biti taj koji si pristao biti kandidat u proceduri koja je bila protuzakonita. Pa to je bio prvi dio borbe nas u HDZ-u da dokažemo da je zakonitost procesa važna u izboru predsjednika Vrhovnog suda. I to je sasvim dovoljno bez obzira na pojedinačne epizode, određena mišljenja, pravna mišljenja gospođe Đurđević ili tako [[Upadica: Hvala.]] znači to je najvažniji dio na kojem mi ustrajemo.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Jako me veseli kad HDZ govori o proceduri. Sjetite se prije 2 zasjedanja sabora kad je povjerenstvo, saborski odbor za gospodarstvo predlagao na temelju prijedloga i liste napravljene od ministra Ćorića za izbor člana Upravnog vijeća HERE i kad je potpuno silovana procedura što apsolutno izvršna vlast nije smjela napraviti jer je RH 2018. godine prihvatila direktive EU da član Upravnog vijeća HERE ne smije biti biran od strane izvršne vlasti nego od strane sabora, nažalost predsjednik sabora je dozvolio to nadzora, dozvolio to nasilje, doveo do upitnog digniteta sabora RH i međuodnosa sabora između i izvršne vlasti. Prema tome, procedura da, ali kad vi o tome govorite onda to ima sasvim drugu dimenziju.
Gospodin Jakšić.
Ja nemam repliku ja imam samo zapravo kratku čestitku. Dakle, Mišel Jakšić 1986., nisam bio ni Titov pionir jedini mi je krimen da sam u komunizmu prohodao i naučiti čitati i pisati, vi ste u komunizmu i diplomirali i radili u javnoj upravi jer zdravstvo to je, iz moje obitelji nitko nije radio ni u državnoj upravi tadašnjoj niti je bio član partije. Ja vam od sveg srca čestitam što ste u raspravi o hrvatskom pravosuđu opet uveli aveti komunizma koje valjda tu jesu negdje oko nas, jako je bitan taj komunizam jer je bio toliko savršen da je od svoje truleži proprao i danas ga više nema, ali ste vjerojatno u tome našli opravdanje za nečinjenje u hrvatskom pravosuđu jer zbog komunizma je normalno da Mamići bježe preko granice, da ispadaju reformatori hrvatskog pravosuđa, da se zbog njih uhićuju suci i da eto zbog tog komunizma ne možemo napraviti switch i change u hrvatskom pravosuđu na bolje. Ako vam je to trebalo kao obrazloženje za lagane koračiće prema HDZ-ovoj ja vam od sveg srca čestitam.
Hvala lijepo, izvolite.
Gospodine zastupniče, vi ste mladi ali to ne znači da ne morate biti načitani, to ne znači da se ne trebate obrazovati. Da ste se obrazovali onda bi znali što se hrvatskom narodu događalo '45. godine pa sve do poslije rata nekoliko godina u kome je stradalo mnogo civila, u krajnjem slučaju vaš predsjednik je jučer u Brezovici govorio o zločinima koji su napravili komunističke, partizanske formacije u Zagrebu i širom Hrvatske. Prema tome, obrazujte se, čitajte pa čete onda biti puno bolji predsjednik Odbora za pravosuđe.
Nema više replika, hvala lijepa, ima jedna povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Smatram da je kolega Vrkljan povrijedio Članak 238., naime kolega Mišel Jakšić i njegov CV je dostupan, on ima svoju diplomu, čovjek je definitivno obrazovan i nekome reći da je neobrazovan može biti rečeno isključivo u uvredljivom kontekstu.
Pa pratio sam, bilo je, bilo je rubno pa ja bih predložio ako se slažete da pređemo dalje. Gospođa Karolina Vidović Krišto, izvolite. Izvolite.
Dame i gospodo izbor predsjednika Vrhovnog suda bi mogli preimenovati u raspravu o glavnom krivcu za nedaće s kojima su hrvatski građani suočeni jer pravosuđe jest olovna kugla koja hrvatskoj državi ne dopušta da se pokrene i razvija u ispravnome smjeru. Hrvatski građani plaćaju 1700 sudaca te ostale pravosudne dužnosnike kako bi to pravosuđe tim građanima omogućilo ravnopravnost, mogućnost normalnog i sigurnog života u Hrvatskoj. Rezultat je upravo suprotan. Rezultat rada tog pravosuđa je neki dan objavila Europska komisija, a ono glasi da je Hrvatska druga po redu najslabija po platežnoj moći s tim da je prošle godine ta platežna moć još pala, a zadnjoj se članici tj. Bugarskoj povećala. Pitanje je vremena kad ćemo biti najsiromašnija država u EU jer hrvatsko pravosuđe generira korupciju, potiče podobne poduzetnike, sprječava sposobne, odbija strane investitore i stvara klimu beznađa. Skupinu koja vlada hrvatskim pravosuđem ne čine samo suci i političari već i ostala područja koja imaju korist od ovakvog pravosuđa. Nedvojbeno je Zlata Đurđević sastavni dio današnjeg vladajućeg establišmenta u Hrvatskoj. Ona sama navodi da je permanentno u radnim tijelima proračunskih institucija da ju je Plenkovićeva tzv. HDZ-ova vlada predložila za sutkinju Međunarodnog kaznenog suda, a Milanovićeva vlada ju je angažirala kao pravnu savjetnicu u arbitraži INA MOL. U oba slučaja su je međunarodna tijela odbacila. I doista onaj koji se u Hrvatskoj naziva uglednima kao gospođu Đurđević, kao predsjednika razreda pravnih znanosti HAZU-a Jakšu Barbića, kao Ivu Josipovića međunarodni krugovi uvijek odbace. Na međunarodnom parketu morate biti vjerodostojni, nema dvostrukih kriterija. Na moje pitanje o skandaloznom pogodovanju lihvarskim agencijama od strane sudova koji prihvaćaju ugovore sa zacrnjenim iznosima gđa. Đurđević brani suce te tvrdi da su oni samostalni i ne smiju biti sankcionirani za svoje odluke. Međutim, kada su u pitanju njezini prijatelji, kao u slučaju prvostupanjske presude protiv supruge Milorada Pupovca, novinarke Lukić, gđa. Đuršević poziva ministra pravosuđa da djeluje, kako kaže protiv nezakonitih presuda pojedinih sudaca. Ovo je krunski dokaz dvostrukih mjerila kandidatkinje Đurđević, ali riječ je o sljedećem, razno razni javni djelatnici, kao što je gđa. Đurđević, u interesu moćnih struktura pišu različite uratke, za koje se u normalnom svijetu pristojan čovjek srami. Zauzvrat, nju te strukture u ime države kandidiraju za međunarodne funkcije, daju joj savjetničke pozicije, kao u arbitraži INA-MOL za koje se dobivaju lijepi honorari, ukratko, vladajuća kasta si međusobno nabacuje predmete, poslove i funkcije, a sve to plaćaju hrvatski građani. Rezultat njihovog rada jest da smo druga najsiromašnija država EU, a njihove metode su poznate i imaju uvijek isti rukopis, pa evo jednog jako sličnog slučaja. 1985. g. komunistički moćnik Jakov Blažević izjavio je u tiskovini Polet, citiram, Stepinac nije bio elastičan, zato smo mu morali suditi. To je izazvalo različite komentare u međunarodnom tisku jer su svi rekli, tužitelj je priznao da je Stepinčev proces montiran. Tadašnja najviša komunistička tijela u Hrvatskoj se sastaju i zaključuju da treba umanjiti štetu, da JAZU treba organizirati okrugli stol i pozvati pogodne sugovornike koji će obraniti lik i djelo Jakova Blaževića. Dame i gospodo, prije neki dan je HAZU organizirao okrugli stol kojeg je vodio Jakša Barbić sa svrhom da se gđu. Đurđević prikaže kao rješenje pravosudnih problema. Taj isti Jakša Barbić je prije nekoliko godina organizirao okrugli stol u HAZU-u na temelju borbe protiv korupcije, a glavni govornik je bio Ivo Sanader. Gđa. Đurđević je, kao i Jakov Blažević, sama priznala svoju ulogu. Citiram, ja sam se stavila na raspolaganje državnim tijelima. Sudac se ne smije stavljati nikome na raspolaganje osim Ustavu i zakonu, ali to hrvatski establishment ne razumije. Ali to razumiju europska javnost i hrvatski građani. Dok je njima dobro i budu nosili titule uglednika, nama, hrvatskim građanima će biti loše. Zato ih moramo zamijeniti. Mentalni sklop onih koji upravljaju hrvatskim pravosuđem nije na razini europskih i demokratskih vrijednosti. Oni sami sebi dodjeljuju titule uglednik, stručnjak, antifašist, itd., a u biti je riječ o zatvorenom, netransparentnom, nepotističkom, korupcionaškome krugu i zato se moramo izboriti za vladavinu prava i europske vrijednosti te stvoriti pravednu Hrvatsku.
Hvala lijepa. Nemate replike [[Upadica: Nema replika?]] Nemate replike, ne. Sada je na redu g. Mišel Jakšić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Iskoristit ću pola minute početne svog osvrta, samo da ovim putem odgovorim kolegi Vrkljanu s obzirom da sam ovdje iznio komunističku antiprošlost svoje obitelji, ne morate me vi poučavati što je bilo '45., moj djed je preživio Bleiburg pa tako da ponešto znam o tome svemu i o komunizmu i znam koliko je to teško i bolno, ali s druge strane me ništa ne iznenađuje jer oni isti koji nisu mojoj obitelji omogućavali da radi u 80-ima u državnom sektoru, dok ste vi radili su poslije 90-ih optuživali da su bili komunisti jer nisu htjeli ući u HDZ. Tako da, vi i ja se vjerojatno oko toga nikada složiti nećemo. I mogu vas razumjeti. Ovu raspravu bih počeo na način da, prije svega, mislim da moramo uputiti kao saborski zastupnici nekoliko isprika. Nekoliko isprika i zainteresiranim stranama, ali i građanima RH. Prije svega, mislim da za početak se trebamo na neki način ispričati hrvatskoj znanstvenoj zajednici, ne samo zbog Zlate Đurđević nego zbog svog onog taljiganja po blatu koje je doživjela hrvatska pravna struka jer bez obzira što će se to opet svesti samo na Zlatu Đurđević, ne možemo pristati na takav nivo komunikacije jer nekoliko puta je provučeno da, eto, ne može netko tko je profesor biti taj koji će ući u taj zatvoreni krug hrvatskih ekskluzivnih sudaca. E sad, postavlja se pitanje, ako su ti profesori dobri da te neke suce ispituju, moraš dobiti ocjenu od njih da bi došao do diplome, pa da baš nitko nema dovoljno kompetencija da bi mogao ući u taj ekskluzivni krug koji mi toliko sumanuto želimo zabetonirati i ostaviti da dalje egzistira. S druge strane se moramo ispričati i svim građanima RH, poglavito onima koji su otišli iz naše lijepe zemlje zato jer su prestali vjerovati u hrvatske institucije, zato jer su prestali vjerovati da je moguće dostići pravednost i zato jer su jednostavno shvatili da postoje jednaki i jednakiji u puno slučajeva u režiji hrvatskog pravosuđa jer ovime svime što govorimo pokazujemo da nam nije stalo do njih. Naravno da se moramo ispričati i svim onim ljudima koji u hrvatskom pravosuđu, policiji i odvjetništvu pošteno i časno rade svoj posao i često puta bivaju prekinuti jer ono što je gotovo stalna pojava kad dođemo do krupnih riba, da puknu mjere, da se kidne preko granice, da se nestane, da krunski svjedoci promijene iskaze pod okriljem noći, dakle trebamo se ispričati i svim tim ljudima jer smo jednostavno pokazali da nas nije briga za njih. Mi smo opet, u 2021. g. nakon svega što smo prošli za svoju neovisnost, nakon svega onoga i lošega što nam se dogodilo od kad smo neovisna država i dalje spremni roniti po ideologiji, po ustašluku i komunizmu, a ne si priznati koje to strukturne probleme hrvatsko pravosuđe ima. Dakle po percepciji hrvatskog pravosuđa mi smo nažalost, najgori u EU. Šta ljudi lažu u istraživanjima? Kad zagrebemo po velikim predmetima, koliko su neki trajali, koliko ih je završilo u zastari, koliko je tih velikih pobjeglo preko granice bez pravde? Da li se slažemo da je to nešto što nije normalno i što ne može egzistirati u Hrvatskoj 2021. g.? I umjesto da se fokusiramo na raspravu, sadržaj, što je to što želimo mijenjati, kako to želimo mijenjati, pa da li je potrebno prodrmati taj pravosudni sustav, a ne dozvoliti da ta jedna zatvorena kasta se iza zatvorenih vrata izjašnjava sama o kandidatima da nitko nema pristup unutra da čuje što govore i da ispada da su oni ti koji će sami sebe promicati, nagrađivati, kažnjavati i sve ono što ide sa hrvatskim pravosuđem. Umjesto da velimo dosta je tog kastinstva, želimo pošteno i neovisno pravosuđe, idemo ga pokušati prodrmati, mi smo opet završili na ideologiji. Ključno pitanje kome to odgovara? Da li to odgovara nama u saboru? Želim vjerovati da ne. Da li to odgovara građanima ove zemlje? Naravno da ne. Da li to odgovara gospodarstvu? Pa naravno da ne jer tko normalan želi doći investirati u zemlju gdje postoji tolika visoka razina nepovjerenja u pravosuđe. Znači mi smo opet spremni svesti raspravu na to kako da zaštitimo jedne te iste likove od kojih se dobar dio provukao iz komunizma koji su brže bolje tada pritrčali tada HDZ-u pa su postali novi suci nove Hrvatske. Da li želimo onim kriminalcima koji bježe preko granice dati za prvo? Da li želimo dati svima onima koji se zapravo svakodnevno rugaju hrvatskim građanima i našim pravosudnim tijelima? Ja vjerujem da to nitko od nas ovdje prisutnih ne želi i nadam se da će i još danas u raspravi ali i na samom glasanju prevladati želja za promjenom u hrvatskom pravosuđu jer smo danas nekoliko puta [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] sa svih strana čuli da ono jednostavno nije dobro.
Hvala lijepa ostanite, imate replike. Prvu repliku je tražio gospodin Vrkljan.
Poštovani zastupniče drago mi je da ste spremni govoriti o zločinima komunista i antifašista i jučer je bilo obilježavanje '41. godine 80 godina od odlaska hrvatskih antifašista u šumu Brezovica i mene zanima vaše mišljenje. Da li su oni '41. kad su otišli u Brezovicu vjerovali da će '45. godine doći u Zagreb rušit spomenik Banu Jelačiću, rušit spomenik u Karlobagu Šimi Starčeviću, privodit u Beograd Hebranga u lisicama i zatuć ga ko psa uz radijator i da li ste vjerovali da će oni '91. Tuđmana proglasiti kao čovjeka opasnih namjera i sa današnje pozicije da li su oni pobjednici ili poraženi? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Gospodine Vrkljan ovo je rasprava o stanju u hrvatskom pravosuđu, kandidatkinji Zlati Đurđević i o svemu onome s čime ja mislim da svatko normalan u ovoj zemlji, tko želi ovoj zemlji dobro ne može i ne smije biti zadovoljan. Rekao sam vam svoju privatnu genezu, nisam morao, svoj stav o komunizmu, Bleiburgu, kako je moja obitelj u nekim fazama provlačila i nećete me navući na tu raspravu. Ako vi zbog nekih razloga morate prati svoju nečistu savjest i busat se u svoja junačka prsa ja vam na tom putu neću smetati, ali to radite s nekim drugim. Ja nisam za to zainteresiran, žao mi je.
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, prvo gospodin, tko je bio prvi, gospodin Vrkljan, imao i, izvolite, ali sa mikrofonom je bolje.
Da, gospodine zastupniče ja nisam počeo ovu raspravu, vi ste mene prvi prozvali, ali ipak ja vas pozivam na temelju Poslovnika 238., da kad vam postavim pitanje da vi meni odgovorite na konkretno pitanje, a ne govorite o vašem obiteljskom rodoslovlju kao što sam ja vama odgovorio na vaše pitanje, a vi izvrćete moje pitanje i dajete odgovor koji vas nisam pitao.
Isti odgovor kao i prije. Idemo dalje, druga povreda Poslovnika je od gospodina, od koja je bila, od Pavličeka.
Poštovani, povreda Poslovnika, Članak 238., kolega je po meni vrijeđao kolegu zastupnika Vrkljana, rekao da se busa o svoja junačka prsa, mislim da to nije razina jednog saborskog zastupnika da se tako ponaša kao što nije razina da kolegu Vrkljana prozivate što je radio u onom sustavu. Koliko znam on je doktor po struci, zašto ne bi radio, šta je trebao biti na zavodu za zapošljavanje ili što?
Isti odgovor kao i prije što sam dao gospodinu Jakšiću. Ja bih vas molio od sad na dalje da idemo ovaj malo manje osobno i više i više da se fokusiramo na predmet jer zapravo to je i naš posao. Hvala lijepa gospodin Jakšić.
Hvala predsjedavajući.
A ima repliku jednu još, a pardon, ima više replika, gospodin Marić da sad vidim. Izvolite. Gospođa Marić oprostite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, evo hvala što ste uočili moj spol. Poštovani kolega iskoristit ću vašu poziciju kao predsjednika Odbora za pravosuđe, vi ste tamo imali prilike saslušati sve kandidate i vidjeti njihove CV-eve, programe itd., mi ovdje imamo na dispoziciji vidjeti stručno usavršavanje, profesionalni put prof. Zlate Đurđević, njezin program rada. Obzirom da je ona na odboru dobila 3 glasa za, ostali po jedan za i ostalo suzdržano i protiv, što vi mislite što biste izdvoji kao nešto što bi nju izdvojilo kao najbolju kandidatkinju za predsjednicu Vrhovnog suda u njenom programu i onome svemu što radi. Hvala.
Hvala lijepa, čekajte samo trenutak gospođo Marić nisam zamijenio vaš spol jednostavno je bila gužva pa je tako ispalo. Izvolite odgovor.
Pa dakle ono što sam nekoliko puta apostrofirao, a čuo sam i dosta kolegica i kolega da je apostrofiralo, dakle sam CV prof. Zlate Đurđević je nešto na što ne možemo baciti nijednu crnu mrlju. Dakle, ona je definitivno hrvatski pravni ekspert i kao takva sigurno je da ima dovoljno teoretskih znanja da vodi hrvatski Vrhovni sud. Ono što se postavilo kao jedan upitnik je njezino eventualno praktično znanje, ali stav koji sam spreman braniti, a mislim da nam za to pravo daju i hrvatski građani koji su nezadovoljni stanjem u hrvatskom pravosuđu je da jednostavno taj sustav treba prodrmati, da ga treba mijenjati, da treba pustiti unutra svježe krvi, naravno da jedna osoba ne može to sve promijeniti i izmijeniti, ali bi bila jedna dobra poruka da smo ipak spremni krenuti putem jednog novog smjera i pozitivnih i afirmativnih promjena u hrvatskom pravosuđu jer ako ih ostavimo u ovom kasta sindromu u kojem danas jesmo bojim se da nećemo daleko dogurati.
Hvala lijepo. Gospođa Vidović Krišto.
Žalosno je da mladi čovjek zbog karijerizma ignorira činjenice i argumente. Vi ste gospodine Jakšiću vodili Odbor za pravosuđe pri interveniranju gospođe Đurđević na način kao da intervjuiramo nekakvom voditelja nekakve birtije, a ne kandidata za predsjednika Vrhovnog suda određujući da se moramo požuri, da je 30 minuta eto jako dugo, znate po 5 dana, po 5 mjeseci se o tome treba raspravljati, po 5 mjeseci se o tome treba raspravljati, a ne da vi svojim načinom vođenja tog Odbora i tog intervjua ne dopuštate da istina izađe na vidjelo. Žalosno je što ste dio, evo, vaša stranka, isto tako, dio SDP nečega što se zove korupcija. Vi ste kao stanka odgovorni i za Ovršni zakon i za kriminalne predstečajne nagodbe, vi se u nijednom trenutku ni kao mladi čovjek niste ustali protiv tih silnih nepravdi koje naše ljude tjeraju u očaj i u egzistencijalne probleme do razine nestanka. Znate, to je veliki problem. Činjenice i argumenti.
Vrijeme. Hvala. Hvala lijepa. Izvolite, povreda Poslovnika, gđa. Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Povrijeđen je čl. 238 s obzirom da je zastupnica Vidović Krišto omalovažavala rad predsjednika Odbora, a tema današnje sjednice je izbor predsjednice Vrhovnoga suda. I nije mu postavila pitanje odnosno replicirala, nego je komentirala njegov rad kao predsjednika Odbora.
Neću ni u ovom slučaju još dati povredu Poslovnika jer je to, još uvijek vidim ovaj, kao, kao što sam rekla prije rubno. Ali to rubno sve više i više se istroši, tako da znate. Gđa. Vidović Krišto, da znate da se istroši sad tad polako, svi, ne samo vi, ne govorim samo vama, taj moj, to moja tolerancija današnja. Izvolite.
Naravno. Čl. 238, samo istine radi gđi. kolegici saborskoj zastupnici. Vođenje tog Odbora je izravno povezano sa izborom predsjednika Vrhovnog suda, tako da ocjena i iznošenje onoga činjeničkog stanja koje je bilo ispod svake razine nedostojno onome što je trebalo biti, a itekako je povezano sa današnjom raspravom o gđi. Đurđević jest povezano i nužno je o tome govoriti. Evo, prihvaćam svaku vašu odluku na ovu moju povredu Poslovnika.
Nisam dao povredu ovdje, neću dati ni vama povredu. G. Šimičević, replika. To je moj stav. Izvolite g. Šimičević replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče [[Upadica: Pa nisam ja odgovorio na repliku.]]
Aha, niste odgovorili na repliku, oprostite. Izvolite.
S obzirom da me kolegica Vidović Krišto ništa nije pitala nego je imala jedan blagi slobodan govor, onda ću i ja imati jedan blagi slobodan govor. Dakle, sjednica Odbora za pravosuđe ... [[Upadica se ne čuje.]] je trajala 4 i pola sata. Mogli su biti prisutni svi saborski zastupnici i zastupnice, bio je live stream, medijima se omogućilo da budu unutra cijelo vrijeme, mogli su snimati, mogli su prenositi, toliko o transparentnosti. Usporedno s time je i Opća sjednica Vrhovnoga suda i sjednice Ustavnog suda i sjednica DSV-a gdje se odlučuje o takvim stvarima su zatvorene za javnost. Dakle, to je odgovor na pitanje transparentnosti. Vi ste poslije same sjednice mi zahvalili što sam vam dozvolio da pitate više-manje sve što ste naumili, s druge strane članice i članovi Odbora za pravosuđe su donijeli jednoglasnu odluku kako žele da se sama sjednica vodi i još ste uspjeli lagati i rekli ste da se meni žuri jer mi se žuri na ručak. Ja sam ostao sjediti nakon toga još 3 sata, a vi ste nakon toga odmaglili. Je l' lažem?
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika i počnemo tu, da. Dvije povrede, počnemo sad tu igru opomena, izvolite.
G. predsjedavajući, nekoga prozivati za laž mora bit itekako argumentirano, vrlo jasno i nedvosmisleno. Kad je nastao pritisak na toj sjednici za pravosuđe sam rekla, ako se nekome ili vama žuri na ručak, to nije razlog ga mi sada požurujemo ovako važnu raspravu. Mislim da je ispod svake razine ovako obmanjivati hrvatsku javnost. Nije riječ o transparentnosti, nego je riječ o zagušivanju iznošenja istine [[Upadica: Hvala lijepa.]] Tu se radilo na transparentan način.
Hvala lijepo [[Upadica: Samo malo.]] Ne, ne, ne, to nije bila replika. To nije bila replika, to je bila povreda Poslovnika, niste ni članak naveli i samo zbog toga, ne, niste. A osim toga, to je bila čista replika. Ovaj, povreda Poslovnika. Izvolite gospodin.
Znači ... [[Govornik se ne razumije.]] replicirati 4 puta, a ja ne smijem odgovarati. Pa niste fer.
Ne, to je povreda Poslovnika, ne možete odgovarati, ne možete odgovarati, izvolite g. Vrkljan.
G. predsjedavajući, vi predsjedate danas Saborom i ja vas molim da zaštitite dignitet Sabora. Od saborskih zastupnika koji govore drugom saborskom zastupniku da laže. Od saborskog zastupnika koji nakon završenog svog govora kaže da je saborska zastupnica zdimila? [[Upadica: To nisam ja rekao.]] To je nivo ulice i ja vas molim da vi kao predsjedavajući koji ste u funkciji predsjednika Sabora sada, intervenirate prije nego što ja imami potrebe intervenirati i bilo koji drugi saborski zastupnik.
Hvala lijepa. Budući da na moju prijašnju toleranciju, vi ste sada odgovorili sa prozivkom mene, ja vam dajem opomenu. G., gđa. Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Čl. 238 kolegica Vidović Krišto, mislim da je bilo ne dosta, nego već previše, zamjerate kolegi Jakšiću da je bezargumentno rekao da lažete, a vi ste bezargumentno njemu rekli da je sjednicu Odbora vodio kao, ne znam, razgovor u birtiji. ... [[Upadica se ne čuje.]] To, oprostite, ali to je isto vrijeđanje zastupnika.
Dobro, bila je replika. Mislim, baš po definiciji, opomena. Gospodin, i sada idemo na replike. G. Šimičević je, 3 opomene.
Zahvaljujem se .../nerazumljivo/... Sabora. Evo, konačno. Poštovani zastupniče, evo, moje pitanje je, s obzirom da ste vi predsjednik Odbora. Smatrate li da je predsjednik svojim postupanjem doveo ovu situaciju do apsurda zapravo nepoštivajući proceduru i drugo, čini li vam se da su u medijima se piše na takav način da neizborom Zlate Đurđević za predsjednicu VSRH će sudstvo u Hrvatskoj propasti, odnosno da je ona ta koja će spasiti hrvatsko sudstvo? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor.
Pa dakle, da postoji jedna jedina osoba koja može preokrenuti stanje u hrvatskom pravosuđu, definitivno da ne postoji. Da ih postoji nekolicina i da je u njima sigurno profesorica Zlata Đurđević, moj osobni stav je da je. Što se tiče same procedure, Zoran Milanović je kao predsjednik republike imao svoje tumačenje svojih ustavnih ovlasti, krenuo je tim putem, u konačnici i sam ministar Malenica je najavio da će doći do određenih izmjena Zakona o sudovima, dakle nije baš da je Zoran Milanović u svemu promašio, da je sve donio krivo, sam Ustavni sud je donio odluku brzinom munje, moram reći da me malo nasmijalo kad je Miroslav Šeparović izašao van pred medije i rekao bolje i namješteni natječaj nego nikakav natječaj, mislim da je bila takva konstrukcija. To baš nije nešto što bi nas trebalo razveseliti, ali Bože moj već smo navikli na takve stvari.
Hvala lijepa, slobodni ste za sada, ne replika, replika, gospođa Dalija Orešković, mislio sam da je na redu gospođa Orešković. Izvolite.
Hvala. Dakle, netko ovo mora reći, Zoran Milanović je glavni krivac zašto Zlata Đurđević neće biti izabrana za predsjednicu Vrhovnog suda, njegovi krivi potezi, greške u koracima i vrlo ružna retorika koju je jednim dijelom prihvatila i sama Zlata Đurđević, a vi iz SDP-a ste ju nastavili. Dakle, nazivati naše suce zatvorenom kastom je vrlo štetno i toksično. Dakle, ako mi imamo 1700 sudaca koji su jedna kasta to znači da ih sve skupa trebamo raspustiti. A vaše teze kao Zlatu Đurđević treba izabrati kako bismo tamo stavili nekakvu svježu, novu krv su toliko pogrešne i toliko loše jer postavljam vam pitanje jeste li svjesni da po Zakonu o sudovima Zlata Đurđević može nakon što odradi mandat predsjednice Vrhovnog suda ostati u tom istom sudstvu. Pa kakvo će nam sudstvo biti tada, hoće li tada [[Upadica: Vrijeme.]] biti korumpirano, hoće li tada biti HDZ-ovo, hoće li tada biti sve ono ružno što o pravosuđu [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] govorimo ovih dana.
Izvolite gospodin odgovor.
Dakle, niste me pozorno nažalost slušali, ja sam se u početku svoje rasprave ispričao svim onim ljudima iz sudstva, odvjetništva i policije koji rade svoj posao pošteno. Kad sam pričao o zatvorenim kastama pričao sam o sadašnjoj strukturi Vrhovnog suda i ne možete mi reći da nije zatvorena kasta kada baš nitko, pustimo sad Zlatu Đurđević, nitko od kandidata koji se javio na ovaj javni poziv, a nije član ili članica Vrhovnog suda nije dovoljno dobar za njih 38 na tajnoj sjednici iza zatvorenih vrata. Nemojte se ljutiti za mene je kastvinsko ponašanje. A što se tiče Zorana Milanovića niti jesam njegov odvjetnik, niti planiram biti njegov odvjetnik, svaki čovjek ima svoj stil rada i ponašanja, on ima svoj, ja imam svoj, vi imate svoj, a to tko će biti krivac da li će Zlata Đurđević biti izabrana ili neće bit će oni koji hoće ili neće glasati za nju, a Zoran Milanović tu koliko ja znam ne sjedi.
Povreda Poslovnika gospođa Orešković.
238., uvredljivo mi je kad se kaže da nešto je vezano za pravosuđe nisam pažljivo slušala, a što se tiče Vrhovnog suda da osobno imam strahovito puno primjedbi na pravosuđe, kako te probleme riješiti još 2019. sam pisanim putem uputila Hrvatskom saboru da se to riješi. Međutim, svi zaboravljamo na Vrhovnom sudu ima jako puno kvalitetnih sudaca koji su desetljeća i desetljeća uložili u svoje znanstvene i stručne kvalifikacije i imaju očito neke svoje razloge čitajući programe rada pojedinih kandidata [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme.]] i imati na te kandidate primjedbe.
Bila je replika po svim kanonima replike i moram vam dati opomenu, po svim kanonima replike. I sada je na redu gospodin Damir Habijan, ovaj moj vid danas nije onaj što je inače bio oštar i izvrstan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, izbor predsjednice ili predsjednika Vrhovnog suda zadnjih nekoliko mjeseci definitivno je u fokusu javnosti i rekao bi da je to zapravo i normalno i uobičajeno obzirom da je riječ o izboru najvišeg pravosudnog dužnosnika u našem pravosudnom sustavu. Međutim, nažalost izbor predsjednika Vrhovnog suda nije u fokusu javnosti zbog njegove važnosti već zbog čudnovatog derogiranja pozitivnih propisa RH i inzistiranju na proceduri koja je protivna odredbama Zakona o sudovima uz svjesno ignoriranje odluka Ustavnog suda RH. Dakle, danas raspravljamo o prijedlogu odluke koju je podnio predsjednik Republike, raspravljamo o konkretnoj osobi, raspravljamo o njenom programu koji je dostavila, koji je prezentiran uostalom i na Odboru za pravosuđe, međutim mislim da pri tome ne možemo ignorirati određene činjenice koje su se dogodile prilikom prvog javnog poziva. Isto tako mislim da ne možemo ignorirati činjenicu da prije svega nepunih 6 mjeseci je bio raspisan javni poziv za izbor kandidata RH za suca pri Europskom sudu za ljudska prava gdje sam osobno sudjelovao kao član povjerenstva koje je raspisalo natječaj, koje je obavilo razgovor sa kandidatima među kojima je bila i prof. Đurđević. Bilo je ukupno 7 kandidatkinja i kandidata i svi oni javili su se na javni poziv. Ono što mene zanima, a na što nisam dobio odgovor na Odboru za pravosuđe, dakle gdje se desio taj Kopernikantski obrat, kako to dakle da se prof. Đurđević prije 6 mjeseci javila na javni poziv, a sada dakle se nije javila. Kako je to moguće? Također zanimljiva je teza koju je prof. Đurđević dala jednim dnevnim novinama gdje je citiram kaže, ne može se propitivati ustavnost nečijih postupaka dok Ustavni sud ne donese odluku o tome. Dakle, ako ja dobro shvaćam taj njezin citat, proizlazi kako se zakoni koji su na snazi mogu ignorirati, kako se ti zakoni mogu kršiti samo zato jer netko smatra da to nije sukladno Ustavu. Možemo dati jedan plastični primjer, da li to znači da recimo grupa građana koja se ne slaže sa odredbama primjerice Zakona o suzbijanju diskriminacije, smatraju da su iste neustavne može tako dugo dok Ustavni sud ne potvrdi da su sukladne ustavom ignorirati taj zakon i kršiti te odredbe. Da li to to znači? Isto tako, u raspravi pred saborskim Odborom za pravosuđe prilikom izlaganja programa prof. Đurđević stavila je veliki naglasak na pitanje instruktivnih rokova odnosno činjenicu da pravosudna tijela prekoračenjem istih pridonose na neki način odugovlačenju samih sudskih postupaka. S time se zapravo i mogu složiti u tom dijelu, međutim ono što je interesantnije rok za javljanje na javni poziv jer je poštivanje procedure prekluzivni rok i njegovim prekoračenjem dolazi do gubitka prava na poduzimanje određene radnje, stoga mi je nejasno ukoliko u svom programu kao jedan od elemenata za ubrzavanje rješavanje sudskih postupaka navodi poštivanje instruktivnih rokova, kako to da se nije javila na javni poziv u prekluzivnom roku, a nakon propuštanja tog roka koji dovodi do gubitka prava na poduzimanje radnje, konkretno sudjelovanje u tom postupku, ista pristaje biti dio tog postupka. Kako to? Ono što posebno čudi jest da takav postupak predsjednika RH podupire SDP, upravo SDP koji je tijekom izmjena i dopuna Zakona o sudovima 2018.g. pohvalio i podupro navedene izmjene. Primjerice tadašnji saborski zastupnik i bivši ministar pravosuđa, a sada predstojnik ureda predsjednika RH izjavio je tijekom rasprave, dakle 2018.g. u ovom domu, citiram: Svakako jedna od najboljih stvari koje donosi zakon je uređenje izbora predsjednika vrhovnog suda, tu smo bili deficitarni do sada i to je odličan pomak. Završen citat. E sada se postavlja pitanje koji je to pravi SDP, dakle da li je onaj iz 2018.g. koji se zalagao upravo za ovakvu proceduru izbora dakle predsjednika vrhovnog suda ili ovaj sad SDP koji se zalaže za protuzakonit izbor predsjednika vrhovnog suda? Isto tako postavlja se pitanje koji je pravi predsjednik SDP-a odnosno da li je to kolega Grbin, onaj koji je 2018.g. isto tako u ovom saboru novi postupak izbora predsjednika vrhovnog suda nazvao dobrim rješenjem ili kolega Bauk koji sada pokreće postupak za ocjenu suglasnosti s ustavom upravo ovog navedenog zakona? Nadam se da će u replikama biti prilike da nešto kažem konkretnije o samim zamjerkama na program. To su neki od razloga zbog kojih smatram da predložena kandidatkinja ne može obavljati funkciju predsjednice vrhovnog suda. Hvala lijepo.
Hvala i vama g. Habijan. Sad ima repliku prvo g. Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega Habijan, evo kao što ste u svom izlaganju rekli svjedoci smo i činjenice su da u proteklom periodu upravo izbor predsjednika odnosno predsjednice vrhovnog suda je postalo plodno tlo za različite manipulacije, insuacije, lažne tvrdnje, širenje nervoze među građanima kako bi se na neki način zamaglilo sve ono što je ključno i što je bitno, a to je prije svega transparentnost odabira predsjednika, predsjednice vrhovnoga suda. Jedna od teza koja se provukla posljednjih nekoliko dana je upravo ta koja ide u smjeru stvaranja nesigurnosti i nervoze među građanima RH, a to je ukoliko se ne izabere predsjednica vrhovnog suda da će nastupiti ustavna kriza. Sama riječ ustavna kriza sigurno je nešto što stvarna veliki nemir među građanima, pa bih molio da mi objasnite o čemu se radi.
Fala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Dobro ste primijetili poštovani kolega, dakle u zadnjih nekoliko dana upravo se spominje ta dakle ustavna kriza, što naravno nije točno i mislim da je dobro radi hrvatske javnosti da se pojasni dakle da je Zakonom o sudovima, konkretno čl. 44.c. vrlo jasno propisano što se dešava u slučaju da sutra HS ne izabere dakle predsjednicu vrhovnog suda. Tada se prema rasporedu dakle određuje zamjenik, u ovom trenutku zamjenik koji obavlja, dakle mjesto zamjenika vrhovnog suda odnosno konkretno je to kolega odnosno sudac Marin Mrčela. Prema tome, mislim da nije dobro u javnosti slati ovakve poruke jer one dodatno uznemiruju javnost. Mislim da prije svega treba čitati zakon i vidjeti da je zapravo u zakonu sve i propisano.
Fala. gđa. Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, stalno ističete da prof. Zlati Đurđević zamjerate što se inicijalno nije javila na javni poziv, zaobišla je proceduru, govorili ste da ćete još nešto se osvrnuti na neke jel njene zamjerke u njenom programu. Međutim, činjenica je da nitko od vas iz HDZ-a na Odboru za pravosuđe nije podržao niti jednog drugog kandidata. Pa je moje pitanje što kandidat za, odnosno potencijalni jel za predsjednika odnosno predsjednicu vrhovnog suda po vama iz HDZ-a mora imati? Citirala bi ujedno i ono što je g. Bošnjaković iznosio u ime stajališta Kluba HDZ-a, pa je onda to valjda i vaše stajalište. Citiram, želimo javni poziv gdje će se javiti ljudi koji druge neće blatiti, koji će se ohrabriti, sve one koji imaju ambiciju i program, koji su kompetentni, imaju ugled itd.. Znači, kakva je vaša poruka onda ovim kandidatima koji su se javili na javni poziv, koji nisu zaobišli proceduru, ako ste tako glasali na Odboru za pravosuđe i imate ovakva izlaganja kakva imate?
Fala. Odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, mene zanima da li bi se vi da ispunjavate formalno pravne uvjete u ovakvoj atmosferi koja je stvorena prvenstveno zahvaljujući i to se mora naglasiti predsjedniku RH kao ovlaštenom predlagatelju, da li bi se vi javili da znate unaprijed koji je njegov stav? I ono što je rekao i kolega Bošnjaković kakva je to zapravo poruka onima i koji se jesu javili kada unaprijed znaju da neće bit predloženi? Kakva je to atmosfera i poticaj svim onim kvalitetnim i kompetentnim ljudima koji imaju viziju i koji žele napravit određenu promjenu unutar vrhovnog suda kada predsjednik države ima svog kandidata i unaprijed kaže ja ću predložiti njega, kakvu poruku šalje hrvatskoj javnosti?
gđa. Marić, bilo je prekasno, ali ipak vam dajem mogućnost, ali znate, izvolite.
Hvala lijepa. Čl. 238., riskiram opomenu, ali kolega Habijan mi zapravo uopće nije odgovorio na ono što sam ga pitala, a pitanje je bilo zašto niste niti jednog kandidata podržali na Odboru za pravosuđe? Očito vam niko ne valja. Hvala lijepa.
gđa. Marić, g. Habijan nemojte, gđa. Marić ja ću vam dat da jel moram, ali čekajte … [[Upadica se ne razumije]] čekajte, čekajte, čekajte moram odgovorit. gđa. Marić, ako je loše povrijedit Poslovnik ne znajući da si ga povrijedio, zamislite kako je loše povrijedit Poslovnik znajući da si ga povrijedio? Dat ću vam opomenu. Dat ću vam opomenu, ali imam dojam da će se taj Poslovnik, da će se morati ubrzo korjenito promijeniti. Izvolite povreda Poslovnika g. Habijan.
Evo ja nisam znao da ćete ovakvu donijeti odluku, pa s obzirom da ste udijelili opomenu ja se slažem, upravo sam to htio sugerirati, ali dopustite da Klub HDZ-a može imati svoje, ima pravo na svoje mišljenje prilikom donošenja odluke na sjednici Odbora za pravosuđe. Ali prihvaćam vašu… [[Govornik se ne razumije]]
Je, al moram vam dat opomenu zato što ste i vi povrijedili, povrijedili ste Poslovnik normalno. g. Šimičević replika. Znači dvije opomene.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, predsjednik države ima legitimno pravo predlagati kandidata, ali nema pravo kršiti proceduru, a predsjednik je upravo to napravio i sad bi mu odjednom trebali aplaudirati. To je taj isti čovjek, Predsjednik države koji svoju državu naziva slučajnom državom, bježi s obilježavanja obljetnica Domovinskog rata i sad odjednom je najveći desničar i gle čuda, sad je kriv HDZ za sav njegov egzibicionizam, pa vas molim komentirajte mi to. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Izvolite, odgovor.
Poštovani kolega, mogu se složiti s vama, ono što bi posebno naglasio a što stalno ističu, pogotovo kolege sa lijeve strane sabornice a to je pitanje povjerenja u pravosuđe. Pa kakvu poruku šalje Predsjednik države kada on sam kao najviša institucija ove države postupa mimo Ustava, postupa mimo zakona i u tome uopće ne vidi problem ali vidi problem u svemu ostalom. Dakle vidi problem u odlukama Ustavnog suda, koja po meni ja mislim da bi svako državno tijelo počev od njega trebalo poštivati, koja je u nekoliko navrata vrlo detaljno obrazložilo iz kojeg razloga je Zakon o sudovima, konkretno ova odredba sukladna Ustavu, dakle kakvu poruku prvi čovjek države šalje takvu poruku, kako da onda građani imaju povjerenje u pravosuđe.
Gđa. Nikolić.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Habijan, pa slušajući vašu raspravu na samom početku ste iznijeli jedan argument zašto ne Zlata Đurđević. Pa objasnite mi kakav je to vaš argument da Zlata Đurđević nije podobna ili je nepodobna isključivo zato što je prijedlog kandidatkinja Predsjednika RH? A Ustav je tu jasan. Znači predsjednika/predsjednicu bira Hrvatski sabor na prijedlog Predsjednika RH. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Ja moram priznati da mislim da ja to nisam rekao na taj način i nisam zapravo najbolje shvatio što ste željeli reći, ja sam samo rekao dakle da je bio prvi javni poziv na koji se ona nije javila i to je legitimno pravo svakoga, ali je po njegovom završetku se prihvatila biti dio njega odnosno prihvatila je kandidaturu od strane Predsjednika države. Dakle, ja mislim da sam bio vrlo, vrlo jasan u onom što sam zapravo rekao i što sam mislio reći.
Gđa. Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, ovdje ste istaknuli u svojoj raspravi da je gđa. Đurđević bila i u svom programu u nekim stvarima a kasnije u izlaganju pred nama članovima odbora, nedosljedna. Pa bih ja isto tako navela jednu njenu konstataciju iz programa gdje je ona navela, citiram „Neovisnost sudstva je vrijednost koju Hrvatska tek treba izgraditi“. Na moje osobno pitanje zašto je to navela i da li smatra da neovisnost sudstva u Hrvatskoj ili ne, rekla je da nije to tako mislila, smatra da je to percepcija javnosti a iz samog konteksta u programu ne izgleda da je to tako mislila. Tako da stvarno dvojim oko svega ono što je ona rekla pa porekla. Isto tako ona smatra da nije nezakonito postupila iako je pristala biti kandidatkinja u postupku gdje se nije javila na javni poziv pa vas ja pitam da li uopće netko [[Upadica Radin: Vrijeme.]] tko se javlja na takvu dužnost može biti vjerodostojan kandidat ako ne poštuje zakone.
Hvala, hvala lijepa. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Zahvaljujem na ovom pitanju jer dajete mogućnost da se malo osvrnem i na program. Dakle, upravo ovo, počet ću od zadnjeg. Dakle, na svojoj 1. stranici programa kako predsjednik odnosno predsjednica Vrhovnog suda mora se strogo držati Ustava i zakona a već na ovom predkoraku prije nego što je uopće izabrana, krši dakle Ustav i zakon. Što se tiče njenog programa slažem se da ima mnogo stvari koje su dijametralno suprotne, u prvom djelu se govori o tome da je sustav 90-ih bilo pod utjecajem politike, kasnije onda pri nekim svojim idejama, upravo ide u prilog tome da bi ona politizirala to sudstvo prilikom gdje spominje dakle DSV, gdje bi po njenom mišljenju većina zapravo članova trebalo biti iz reda zastupnika, što je zapravo izravni utjecaj onda politike, onda bi mogli govoriti o nekom HDZ-ovom ili nekom SDP-ovom pravosuđu. Isto tako daje prikaz zemalja koje imaju takav sustav, što je opet netočno, navodi Francusku, Belgiju, Nizozemsku, Austriju da one biraju putem parlamenta dakle svoje suce, što je potpuno netočno, dakle u tim zemljama isključivo dakle suce bira izvršna vlast. Ima još toga, o digitalizaciji [[Upadica Radin: Hvala.]] koju smo isto tako spominjali, eto … [[Govornik se ne razumije.]]
G. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Habijan, evo već punih 5 mj. otkada je objavljen prvi javni poziv, borimo se sa dvije percepcije ili teze koje su u javnosti stavljene u smislu izbora predsjednice ili predsjednika Vrhovnog suda. Prva je da je izbor predsjednika je ustvari toliko važan da stavimo jednu osobu, hrvatsko sudstvo postaje neovisno, ono više nije HDZ-ovo ili SDP-ovo ili ne znam čije, nije stranačko, nije partijsko. Druga je teza da evo, ne treba poštivati zakone da bi, koje je donosio i ovaj dom, kojima su govorili i predstojnici ureda kako ste i sami citirali sadašnjeg Predsjednika, da bi to moglo onda rezultirati izborom predsjednika Vrhovnog suda ili predsjednice je da Predsjednik RH ima tu ovlast da ga predloži bez obzira na bilokakav postupak. Jesmo li mi uspjeli a vidim danas iz nekih rasprava da očito jesmo, da te dvije teze u biti ne stoje. I da zakonitost mora postojati i da jedna osoba ne mijenja status današnje percepcije hrvatskog pravosuđa i sudstva.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Pa ja mislim da je potpuno jasno, dakle da mislim da su se zapravo većina zastupnica i zastupnika složili, jedna osoba ne može mijenjati pravosudni sustav, isto tako zakon i Ustav se mora poštivati. Ono što je bitno, dakle ovaj nam demokratski proces, dakle postoji sukladno Ustavu i sukladno Zakonu o sudovima osoba koja predlaže ali isto tako postoji i ovaj dom koji ima pravo birati kandidata za kojeg smatra da je najkompetentniji i da je prava osoba za mjesto predsjednika Vrhovnog suda. Zato se može postavit pitanje da li ovo na neki način inzistiranje na ovom kandidatu može stvoriti percepciju da je to jedna konkretna osoba koja nije toliko samostalna koliko je primjerice predsjednik SDP-a ovdje govorio, da je bitna karakteristika samostalnost. Kakva je to samostalnost ako vas jedna osoba malti ne za ruku tjera i gura u ovaj postupak, dakle ako je to jedina karakteristika koju ste vi ovdje istaknuli, samostalnost. Kakva je to samostalnost u ovih 6 mj. ako za ruku ste dovedeni upravo dakle pred ovaj Sabor da budete kandidat.
Hvala. I posljednja replika, gđa. Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Kolega Habijan, vidjeli smo iz biografije gđe. Đurđević koju smo dobili na uvid da je doista impresivna a životopis koji je predložilo kandidaturu za predsjednicu Vrhovnog suda to i potvrđuje. Među ostalim, i stručnjaci koji biraju suce za Međunarodni kazneni sud, svoje mišljenje za istu su napisali da ima iznimno znanje i izvrsnost u području ljudskih prava, pravosuđa i međunarodnog prava a upravo to je ono što zapravo hrvatski građani očekuju od sudstva i od pravosuđa i upravo to je ono što očito nekome ne odgovara, učinkovito, neovisno i odgovorno pravosuđe a činjenica je i to znate vi jer dolazite iz te struke, da više od 70% građana ne vjeruje u pravosuđe i da mislim da je neovisnost sudova vrlo loša. Ja vas onda pitam, zašto ne neovisna i stručna osoba na dužnosti predsjednika Vrhovnog suda?
Hvala, odgovor.
Hvala lijepa. Pa moram priznat da je i mene s obzirom na njezin životopis koji sam vidio i biografiju, doista čudi da je pristala osoba takvih referenci biti dio jednog protuzakonitog i nezakonitog postupka. Ja si danas isto još uvijek ne mogu dat odgovor na to pitanje, ne mogu si dat odgovor na pitanje, nisam stigao do kraja proć njezin program niti uz ove replike, primjerice da osoba koja pretendira na mjesto predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnog suda, ne razumije odnosno nije upoznata s time da je digitalizacija u hrvatskom pravosuđu odmakla, dakle ona spominje da je potrebna digitalizacija, primjerice imate E-spis, imate E-komunikaciju, imate na Trgovačkom sudu u Varaždinu od prošle godine rasprave na daljinu, dakle da ne razlikuje što je dobro odnosno način koji je potreban za izbor sudaca, dakle to su neke stvari koje po mom osobnom mišljenju i po stavku Kluba zastupnika HDZ-a su potrebni da bi osoba dobila povjerenje od nas upravo iz Kluba zastupnika HDZ-a ali nažalost ova kandidatkinja to nije ispunila i iz tog razloga ko što je rekao i kolega Bošnjaković, takvu kandidatkinju ne možemo podržat. Unatoč njezinom životopisu.
Hvala lijepa, nemate više replika. I sada je na redu g. Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Trenutak u kojemu se bira predsjednik Vrhovnog suda je jedino vrijeme i postupak u kojemu politika kadrovira ili utječe na kadrovsku arhitekturu sudbene vlasti u Hrvatskoj. U svim drugim imenovanjima, politika je lišena utjecaja na izbor sudaca i na kadrovsku arhitekturu sudbene vlasti u Hrvatskoj. Ovo je danas trenutak kad Hrvatski sabor ako ćemo Hrvatski sabor promatrati politiku u Hrvatskoj, može utjecati na izbor dužnosnika u hrvatskoj sudbenoj vlasti. Doduše, treba reći do kraja, radi se o prvom čovjeku sudbene vlasti u Hrvatskoj a to je predsjednik Vrhovnog suda. Tu ovlast u Hrvatskom saboru da je Ustav RH u čl. 116. u kom je u istom članku utvrdio kao predlagatelja Predsjednika RH koji je jedini prema Ustavu vlastan predložiti predsjednika Vrhovnog suda a Hrvatski sabor je jedino tijelo u državi koje temeljem tog istog članka tog istog Ustava, odlučuje o prijedlogu Predsjednika RH. Mi u HDZ-u, o tome je govorio i kolega Bošnjaković i kolega Habijan, ne podržavamo prijedlog Predsjednika RH. Zašto? Zbog toga što je kandidatkinja, gđa. Zlata Đurđević za koju osobno mislim da ima zavidnu, gotovo impresivnu znanstvenu karijeru, da je predstojnica katedre za kazneno-procesno pravo Pravnog fakulteta u Zagrebu, pristala biti dio protuzakonitog pa onda i protiv ustavnog postupka kojim se provodi temeljem Ustava i Zakona o sudovima, proces imenovanja predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnog suda RH. To je pitanje svih pitanja preko kojeg Klub zastupnika HDZ-a neće prijeći. Zašto ovo govorim? Zbog toga što predsjednik Vrhovnog suda ili bolje rečeno kandidatkinja za predsjednicu Vrhovnog suda mora biti ona osoba u Hrvatskoj koja je prije svega prvi legalist, koja poštuje pravnu državu i sve zakone RH. Gđa. Zlata Đurđević kao vrstan pravni stručnjak sigurno je znala kao što to zna i danas i kao što zna gotovo cijela hrvatska javnost, pogotovo ona koja je u pravnom smislu educirana, da je Zakon o sudovima trebalo poštivati odnosno konkretno čl. 44. Ustava. Ne prihvaćam i odbijam primisao, repliku, optužbu HDZ-u da se protivi prijedlogu Predsjednika RH zato što se radi o Zlati Đurđević. To nikad nismo rekli, mi ne zamjeramo gđi. Zlati Đurđević, profesorici na Pravnom fakultetu što se nije javila na javni poziv, to nam nikad nije palo na pamet jer uvjete za prijavu na javni poziv koje je objavilo DSV, nije konzumiralo ni preko 1000 ili dvije hrvatskih građana koji imaju uvjete za javni poziv. To ovisi o njihovoj ambiciji nego zamjeramo prof. Đuđrević što je ušla u postupak koji je u trenutku kad je prihvatila poziv Predsjednika RH, na snazi bio Zakon o sudovima koji je propisivao proceduru izbora predsjednice Vrhovnog suda. I tu odluka odnosno rješenje Ustavnog suda koje je Ustavni sud donio 23. ožujka, nikakve veze nema, isti bi naš stav bio i da je Ustavni sud ukinuo Zakon o sudovima jer je u trenutku kad se ona javila, Zakon o sudovima i čl. 44. bio na snazi. Prema tome, bilokakvo postupanje protivno zakonu je za nas neprihvatljivo. Zakon je na snazi dok ga ne izmijeni Hrvatski sabor ili dok ga ne ukine Ustavni sud RH [[Upadica: Hvala.]] i dok je taj zakon na snazi svaki građanin Hrvatske ga treba [[Upadica: Hvala lijepa.]] poštivati pa prije svega i kandidat za predsjednika odnosno predsjednicu Vrhovnog suda.
Hvala lijepa gospodin Bačić. Gospođa Marić ima prvu repliku.
Hvala lijepa. Poštovani kolega evo citirat ću vas rekli ste prof. Đurđević ima zavidnu karijeru ali nije poštivala proceduru. Nadalje, govorite da svaki kandidat za predsjednika Vrhovnog suda opet citiram mora poštivati sve zakone RH. I sad se opet vraćam na ono što sam citirala kolegu Bošnjakovića, a kolega Habijan mi nije odgovorio pa ćete mi valjda vi kao predsjednik Kluba HDZ-a. Dakle, vi citiram, želite javni poziv gdje će javiti ljudi koje drugi neće blatiti, koji će se ohrabriti, koji će imati ambiciju, program, koji su kompetentni, imaju ugled. Imali ste 4 odnosno 5 kandidata, jedan je odustao i na Odboru za pravosuđe niste podržali niti jednog. Opet pitam zašto, poštujem da imate vi pravo na svoj stav, ali očito time dajete poruku svim ovim kandidatima koji su se javili, a i nekim potencijalnim u idućem javnom pozivu da vam očito ne valjaju. Molim vas konkretno pojašnjenje i odgovor.
Izvolite odgovor.
Kad već pominjete javni poziv, vaš kolega je predsjednik Odbora za pravosuđe, gospodin Jakšić je prije krivo citirao neumjesno i nepotrebno izjavu predsjednika Ustavnog suda, da je predsjednik Ustavnog suda rekao da javni natječaj nema veze jesu li namješteni ili nisu namješteni. To nije rekao, on je rekao da javni natječaj, a koji su namješteni ne smiju se ukidati, treba inzistirati poštovana kolegice na transparentnosti javnog poziva, učinit sve da javni poziv bude dostupan svakom hrvatskom građaninu koji ima uvjete u tom postupku sudjelovati, a odluka je na Hrvatskom saboru i na Klubu HDZ-a koga će od sudionika u javnom pozivu prihvatiti i ne podržati. U ovom trenutku Klub HDZ-a je ocijenio i na, i preko svojih zastupnika Odbor za pravosuđe odredio se prema svim kandidatima koji su se javili na javni poziv.
Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi kolega Bačić svjedoci smo da je harnga na HDZ po pitanju izbora predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnoga suda krenula prije svega iz razloga što je HDZ stala na branik obrane i ustavnosti i zakonitosti i transparentnosti ne samo javnoga poziva nego cjelokupne procedure izbora predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnog suda, da je to glavni krimen HDZ-a dok u isto vrijeme smo svjedoci da kolege saborski zastupnici koji su i bili podržali Zakon o sudovima su bili sada spremni prekršiti tu proceduru odnosno bili su spremni da se upravo cjelokupni ovaj proces dovede u poziciju i situaciju koja nije u skladu sa zakonom i Ustavom RH.
Odgovor.
Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačić, dakle stvari su vrlo jednostavne, mi nećemo izabrati predsjednika odnosno predsjednicu Vrhovnog suda, nećemo izabrati, 19. srpnja prestaje gospodinu Sessi njegov mandat i apsolutno ja neću citirati nikog tko je što rekao u javnom prostoru ili kako se je tko referirao niti bilo šta, ali ono što me zanima, zanima me što dalje. Dakle, ćemo ponovo odnosno ponovo će se ponovit poziv, ponovo će se javiti neki kandidati i predsjednik će imati priliku od tih kandidata predložiti saboru jer tako idu procedure. I ako predsjednik ne predloži do kad ćemo imati tu mogućnost odnosno ja pretpostavljam da vi u Klubu HDZ-a i da HDZ kao vladajuća stranka razmišlja o nekakvim scenarijima, do kad uopće možemo biti bez predsjednika Vrhovnog suda, do kad se to može događati, do kraja godine, da li ćemo mijenjati u drugoj polovici ove godine zakon da vidimo da premostimo to sve zajedno jer je vrlo to realan scenarij [[Upadica: Vrijeme, hvala lijepa.]] koji možemo biti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolegice Mrak Taritaš, dakle nikakva kriza neće nastupiti 20. srpnja kada prestane mandat gospodinu Đuri Sessi. Nikakva kriza neće nastupiti i Zakonom o sudovima je predviđeno kako i na koji način će nastaviti radom, radom Vrhovni sud. I s druge strane kako i na koji način će Zakonom o Državnom izbornom povjerenstvu, nastaviti s radom Državno izborno povjerenstvo. Ono što mi u klubu zastupnika, jer postavljate pitanje meni kao zastupniku HDZ-a očekujemo da nakon što danas odnosno sutra ne bude izglasana gospođa Zlata Đurđević, predsjednik RH odnosno Državno sudbeno vijeće raspiše novi javni poziv, a predsjednik RH je sukladno Ustavu dužan da djeluje na usklađenom djelovanju svih sastavnica državne vlasti u Hrvatskoj pa tako i sudbene vlasti [[Upadica: Vrijeme.]] predsjednik Vrhovnog suda je prvi dužnosnik, prvi [[Upadica: Hvala lijepa.]] odnosno prvi dužnosnik sudbene vlasti u Hrvatskoj.
Gospodin Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani zastupniče vi ste dugo u saboru jel se sjećate da je netko prekršio proceduru za ovako važnu funkciju u državnom pravosuđu i moje pitanje vama, snosi li sad predsjednik naše države, g. Zoran Milanović odgovornost, što je, slažemo se svi, da je gđa. Đurđević odličan kandidat, što je ona, da tako kažem, na ovakav način potrošena. Gdje je njegova odgovornost tu? Hvala lijepa.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Pa meni je, ja pozdravljam odluku predsjednika RH da nakon odluke Ustavnog suda nastavi sa procedurom predlaganja kandidata za, odnosno kandidatkinje za predsjednicu VSRH. Držim da je proces koji je bio između dva javna poziva, koji je raspisalo DSV bio nepotreban i da je nanio političku štetu i da je on apsolutno bio neprihvatljiv, nepotreban i uvjeren sam da je i predsjednik RH kao pravnik i dugogodišnji predsjednik Vlade znao da je taj postupak nije u skladu sa Zakonom o sudovima. Kao što sam odgovorio i gđi. Mrak-Taritaš, očekujem da nakon ovog postupka čim prije se raspiše novi javni poziv, da on ne bude unaprijed određen s kandidatom jer to onda demotivira ozbiljne kandidate da se jave na ovaj javni poziv.
Hvala. Gđa. Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovani zastupniče Bačić. Pa dok Hrvatsku i dalje svi percipiraju kao jednu od najkorumpiranijih država EU, mi se danas bavimo sa činjenicom da je najveći krimen Zlate Đurđević taj što je ona pristala biti kandidatkinjom predsjednika RH. Pa ajde mi objasnite da li to nije sulud vaš argument zašto ne Zlata Đurđević?
Dobro, preći ćemo preko toga, izvolite odgovor.
Ja sam mislio da će netko dignuti povredu Poslovnika kad ovako nastupate i govorite čiji je postupak sulud, čiji nije. No, kolegice Nikolić, to vama ide na dušu i ponovit ću po tko zna koji put danas, nismo mi protiv Zlate, profesorice Zlate Đurđević zbog toga što je ona kandidat predsjednika RH jer nitko drugi u Hrvatskoj neće biti predsjednik Vrhovnog suda ako ga ne predloži RH. To vam mora biti jasno i to trebate shvatiti. Već po tko zna koji put govorimo da smo na istim pozicijama na kojima smo bili 8. ožujka ove godine, da smo protiv izbora Zlate Đurđević iz razloga što je u trenutku dok je na snazi Zakon o sudovima pristala ući u proces izbora predsjednika, predsjednice Vrhovnog suda protivno tom zakonu i ako to vama nije jasno, ako vi [[Upadica: Hvala.]] to ne možete prihvatiti, to je vaš problem [[Upadica: Hvala lijepo.]] To je vaš problem, razumijete? Mi vam tu ne možemo više pomoći [[Upadica: Hvala gospodine.]] koliko god se trudili.
Hvala. Ne odnosi se na vas gđa. Benčić koja se sljedeća, nego na sve, birajmo riječi, molim vas. Molim vas, birajmo riječi. Gđa. Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Evo, nastavno na taj vaš argument ponovno da se radi o nezakonitoj proceduri. Zakon o sudovima niti jednom riječju nije rekao i ne piše explicite da predsjednik mora upravo od tih kandidata koji su se javili na javni natječaj predložiti kandidata Saboru niti je predvidio slučaj šta ako predsjednik ne želi niti jednog od tih kandidata, da li se ide na ponovni poziv ili ne. Da bi se to razriješilo jer je doslovno postojala pravna praznina, nije bilo jasno, išlo se na Ustavni sud. No Ustavni sud je donio odluku nakon što je gđa. Đurđević pristala biti kandidatkinja predsjednika i od tog trenutka kada je Ustavni sud donio tumačenje Zakona o sudovima koji nije bio jasan i rekao da je da nije bio jasan i nije bio dorečen [[Upadica: Hvala lijepo. Hvala.]] u tom trenutku se na sljedeći poziv gđe. Đurđević [[Upadica: Vrijeme. Hvala lijepa.]] javlja. Gdje je tu nezakonitost? Gdje?
Hvala lijepo. Izvolite odgovor.
Ja sam u uvodu rekao, poštovana kolegice Benčić da za svakog pravnika, a vi ste pravnica, čini mi se, ali ne mora biti čovjek pravnik da bi znao pročitati zakon, je bilo jasno, da nitko u Hrvatskoj temeljem Zakona o sudovima ne može biti kandidat za predsjednika ili predsjednicu Vrhovnog suda ako nije prošao postupak javnog poziva. I to vam je točka i tu vam više nemam ja što dodati. Ustavni sud je kasnije rekao i obrazložio. Za mene osobno, odluka Ustavnog suda, za vas, ovaj stav koji vam danas iznosim je irelevantna. Čak da je Ustavni sud dao za pravo predsjedniku RH i da je Zakon o sudovima protuustavan. Čak da je dao za pravo. U trenutku, kad je on predložio i kad je gđa. Zlata Đurđević pristala u taj postupak ući, ona je za nas sama sebe diskvalificirala. Predsjednik Vrhovnog suda, više nego itko u ovoj državi mora poštivati zakone. I ne smije slati poruku, ja mislim da je zakon neustavan [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] i postupat ću protivno zakonu [[Upadica: Hvala.]] To vam je počelo na kojemu mi od prvog dana [[Upadica: Hvala. Vrijeme. Vrijeme.]] u HDZ-u inzistiramo.
Gđa. Vesna Nađ.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bačiću, vi se iz HDZ-a stalno vraćate na onaj prvi javni poziv gdje se profesorica Đurđević nije javila, ali mi ovdje u Saboru raspravljamo o javnom pozivu na koji se ona javila, na koji je Odbor za pravosuđe imao raspravu, na koju smo je 2 i pol sata rešetarili, da tako kažem, i nju i sve druge kandidatkinje i kandidate, gdje je izložila svoj program, gdje i vi kažete da je kompetentna, a iz vaših rasprava vidim da je ima i etički integritet i zašto onda uporno apriori odbijate ovu kandidatkinju? Da li je to zato što ju je predsjednik Milanović predložio i zašto što je u nekakvom, predsjednik Milanović i premijer u nekakvom, da tako kažem, duelu sa, između njih koji zapravo zabavlja javnost na neki način? Zašto takvu kandidatkinju apriori odbacujete?
Hvala lijepa. Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice Nađ. Nađite jedan detalj, jedno slovo, riječ, izjavu, rečenicu, u kojoj sam ja rekao da zamjeram gđi. Zlati Đurđević što se nije javila na prvi javni poziv? Ne zamjeram joj ni njoj ni nitkome u Hrvatskoj tko se mogao na taj javni poziv javiti, ja nisam mogao jer ne ispunjavam uvjete. Svi oni u Hrvatskoj koji su ispunili uvjete mogli su se javiti, ali tko sam ja ili tko je bilo tko od nas tko zamjera ljudima koji imaju pravni fakultet, 10 godina staža, položen pravosudni ispit itd., da se na taj natječaj ne jave. To ne zamjeram, nego joj zamjeram što nije čekala idući javni poziv razumijete, idući javni poziv Državnog sudbenog vijeća koji bi bio sukladno Zakonu o sudovima. A kad, ja vam ni u jednom trenutku nisam ušao u program iako sam ga detaljno iščitao, u program prof. Đurđević. O tome bih nešto govorio da nju nismo 8. ožujka kad je pristala u taj postupak ući [[Upadica: Hvala.]] rekli da ona za nas više nije kandidat koji ćemo mi podržati jer je sudjelovala u nezakonitom postupku [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] što je nedopustivo za kandidatkinju za predsjednicu Vrhovnog suda.
Gospodin Jakšić.
Poštovani kolega Bačić samo 2 pitanja. Prvo pitanje s obzirom koliko se danas pozivate na procedure vezano uz Zakon o sudovima i tumačite koji su vaši razlozi iz samog Zakona o sudovima zašto ne možete prihvatiti Zlatu Đurđević ja to respektiram to je vaše apsolutno pravo, ali bi volio onda čuti stav zašto je usporedno s time svime od strane ministra puštena informacija da će doći do kraja godine do promjena Zakona o sudovima. Da li to znači da ono što vi danas branite da je toliko savršeno će se ipak morat putem malo popraviti? A drugo pitanje je vezano uz predsjednika Ustavno suda Miroslava Šeparovića, tumačili ste moje komentare njegovih komentara, onak jedno ljudsko pitanje. Da li vam je normalno s obzirom da ste već desetljećima važan faktor u hrvatskoj politici da mi uopće 2021. imamo raspravu sa predsjednikom Ustavnog suda, nije on kriv za nju, da je dobro imati natječaje pa makar bili namješteni pa ćemo ih kontrolirati, da li je to normalno stanje društva? Ništa drugo.
Hvala lijepa. Odgovor.
Kolega Jakšić, pozivam vas idite na Google ili na Youtube i poslušajte što je rekao predsjednik Ustavnog suda. On je rekao to sam dobro i pažljivo čuo da ako su pojedini javni natječaji namješteni da to nije razlog da se oni ukinu i to ja mislim, a mislite to i vi također na toj poziciji trebate biti, treba učiniti sve da ne budu namješteni da budu jasni transparentni, a ne ih ukinuti zbog toga što je 5, 10, 15% namješteno. Ako to nije jasno i vama koji ste predsjednik radnog tijela ovog sabora za pravosuđe onda ja vam tu ne mogu ništa dodatno reći. A nema tog zakona koji se ne mijenja, znate kolega Jakšiću. Mi godišnje promijenimo 300, 400 zakona. Prema tome ako je ministar pravosuđa rekao da će u određenom dijelu poboljšati tekst zakona [[Upadica: Vrijeme.]] dapače imat će našu podršku, ali je ovaj zakon bio dovoljno jasan i bez te navodne izmjene koju je obećao i najavio ministar [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] pravosuđa.
Gospodin Borić.
Hvala lijepa. Kolega Bačić, evo slušamo danas rasprave i čini mi se da je Klub SDP-a ostao na toj svojoj poziciji. Znači da ta mala greška koja je učinjena od gospođe Zlate Đurđević kad je pristala biti dio procedure koja nije zakonita u stvari i nije nešto što bi se trebalo zamijeniti. Mi u HDZ o početka govorimo da je i da ne možemo kao i djeca u onoj igrici puj pike ne važi reći da mi to nismo vidjeli i da to se nije dogodilo i da je to sada nešto što treba maknuti i reći ona je opet odličan kandidat. Da li je to zadatak nas kao zastupnika, da li mi to u stvari trebamo učiniti da bi Klub SDP-a onda bio zadovoljan i bio na liniji sa svojim predsjednikom koji po meni sve više jest samo određenih opcija s obzirom na način na koji se obraća prema svim drugim ljudima koji ne misle jednako kao on i da li mi sa takvim ponašanjem možemo riješiti ovaj problem koji se stvorio, ne od nas u HDZ-u, on se od nas nije stvorio. Recite nam da li smo mi uopće u kojem dijelu sudjelovali u smislu kao politika HDZ-a kad govorimo o [[Upadica: Hvala.]] samom izboru od Vlade pa nadalje.
Hvala lijepa. Odgovor.
Zahvaljujem kolega Borić, naime stvara se fama u hrvatskom društvu kako je izborom predsjednika Republike, predsjednika Vrhovnog suda RH će se riješiti svi problemi u hrvatskom pravosuđu. To nije točno. Predsjednik Vrhovnog suda je prvi čovjek sudbene vlasti u Hrvatskoj, ali stvarne promjene u hrvatskome pravosuđu leže na onima koji su za to od naroda izabrani. To je ovaj sabor, njegovi zastupnici, Vlada i ministar pravosuđa. Važna je uloga predsjednika Vrhovnog suda, jako važna jer Vrhovni sud na kraju krajeva sudjeluje u kreiranju sudske prakse u Hrvatskoj, najviša je sudbena instanca u Hrvatskoj, važan je rad Vrhovnog suda i to, od toga nitko od nas ne bježi, ali utvrditi i dignuti ruku za kandidatkinju koja je već u startu kršila jedan zakona, a to je Zakon o sudovima za nas je u HDZ-u …/nerazumljivo/… i očekujemo [[Upadica: Vrijeme.]] da predsjednik RH nakon što Državno sudbeno vijeće raspiše novi javni poziv utvrdi kandidata kako bi mogli o njemu odlučivati.
Hvala gospodin Bačić, hvala, nemate više replika, hvala vam lijepa. I sada je na redu gospodin Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ja vrlo rijetko govorim o pravosudnim zakonima, o zakonima koji se tiču samog pravosuđa u biti i o samim izvještajima, ali danas sam evo odlučio se javiti na ovaj Prijedlog Odluke o izboru predsjednice Vrhovnog suda koji je predložio predsjednik RH. Moj osobni dojam je da sve počinje i svi problemi počinju u 2018. godini, Zakon o sudovima izmjene i dopune stvorio je očito problem kojeg do tada nismo imali. I što se tu onda javlja, javljaju se razmišljanja kojima sudjelujemo već 5 mjeseci svatko sa svoje pozicije, iz svog tabora i ono što vidimo ispred nas je da riješili problem očito nismo, očitovanja sadašnjih klubova danas u raspravi danas pokazuju, ali i očito glasovanja na Odboru za pravosuđe da sutra mi nećemo izabrati kandidatkinju koja je predložena za predsjednicu Vrhovnog suda. E sad, što se to desilo 13.1. kad smo krenuli u tu proceduru, tj. kad je DSV raspisalo javni poziv, pa danas sa ovim datumom 24.6. nismo ništa riješili. Desilo se to da oni koji su hvalili zakon 2018. g., a to je predstojnik Ureda predsjednika g. Orsat Miljenić, tada, citirao je već kolega Habijan, mogu i ponoviti, znači jednu od važnijih stvari u toj raspravi, svakako jedna od najboljih stvari koje donosi zakon jest uređenje izbora predsjednika Vrhovnog suda. Tu smo bili deficitarni do sada, to je odličan pomak. I sad kad imamo to ispred nas, kad imamo proceduru koja počinje, a mislim da i predstojnik Ureda tu nešto sigurno može sugerirati svome šefu ili predsjedniku države, mi ulazimo u prostor da već nekoliko dana nakon što se ta priča prijavljuje, tj. pojavljuje svome kraju, tamo sredinom 2. mj., kad postaje očito da 3 prijavljena kandidata ne zadovoljavaju ono što predsjednik republike želi, počinje napad na taj upravo zakon. I imamo izjavu g. Milanovića koji kaže da neustavni zakon koji je pomoćno sredstvo ometanja predsjednika države i mi vodimo bitku u javnosti, u medijima, u politici da zakonitost mora biti ispoštovana i mi to radimo i kao političari, čak mi je jedan kolega već u jednom neformalnom razgovoru vani rekao, ovo je teško braniti, iz SDP-a. Ovo je teško braniti, ali ćemo pokušati. Da li tu poziciju osjećamo i danas ovdje od strane SDP-a? Da, jer sve što je važno stavit ćemo u stranu i mi kandidata imamo zato jer je on kandidat našeg predsjednika. Da li je to dovoljno da bi mi bili zadovoljni kao vrhovno, ne znam, zakonodavno tijelo u RH? Mi tvrdimo da nije dovoljno i da greška koja je počinjena ne može bit oproštena i rečeno, nismo mi to imali, to je bilo, onako, u neznanju i sad ispočetka biramo opet istog kandidata kojeg želimo jer ćemo na taj način osigurati sve ono što se kao druga teza stavlja u javni prostor, neovisnost hrvatskog pravosuđa, imat ćemo osobe koje sve znaju, koje na nitko ne može nazvati na telefon, na koji nitko ne utječe, itd. .../nerazumljivo/... Što se sugerira s tim? Da svi ovi danas očito funkcioniraju na drugi način. Kakav je to odnos prema, ajmo reći, tom najvećem Vrhovnom sudu u RH? Što se desilo nakon toga? Mi imamo odluku Ustavnog suda, i 31.3. ponovni javni poziv DSV-a. Da li to priznaje grešku učinjenu u proteklom koraku? Ja mislim da da. Svi oni koji su govorili da je sve zakonito, u tom trenutku padaju, po meni, po nekoj logici i pravu iako pravnik nisam, ali smatram da kad si krenuo ponovno u drugu priču, da sve ono što su do tada govorio, više nije isto. I tu predsjednik ponovno kreće opet sada kroz jednu, po meni, verbalnu makljažu prema svakome tko nešto drugačije misli u pripremu terena do ove rasprave gdje bi sad svi trebali reći, to je sve bilo u redu i mi sad kandidata imamo i sad bi to trebalo riješiti sutra na glasovanju. I svi koji nisu, nisu za to što ja mislim da je. Mislim da u tome griješimo i da ovo što mi govorimo ispred kluba ili kao pojedinci itekako ima smisla da bi sutra nekom novom javnom pozivu končano se javili osobe koje trebaju proći i koje bi trebale doći kao prijedlog ovdje u nekakvom razgovoru, kompromisu i dogovoru oko toga što mi zaista želimo od tih osoba koje ćemo sutra izglasati da budu na čelu jedne takve institucije kao što je Vrhovni sud. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Je'n, dva, tri, tri replike. Prvu replika je tražila gđa. Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, danas je vaš kolega Bošnjaković govorio, između ostaloga u medijima i o tome da nije isto voditi katedru i biti predsjednik suda jer onaj tko vodi katedru ne zna sudačke procedure i sl. Da li to znači da HDZ želi kandidata koji je obavezno iz redova sudaca? I dali smatrate da je u tom smislu, primjerice, Đuro Sessa 2017. bio bolji kandidat jer ste za njega tada vrlo zdušno glasali, koliko se sjećamo. S obzirom na negativnu sliku, blago rečeno, u javnosti koja prati djelovanje današnjeg predsjednika Vrhovnog suda Đure Sesse, jednostavno pitanje, jeste li ponosni na tu vašu procjenu iz 2017.? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor.
Hvala lijepo kolegice, na pitanju. Mislim da smo mi jasno, evo, i kolega Bačić i ja i u ime kluba g. Bošnjaković jasno rekli što mi želimo. Bez obzira na vašu percepciju da li je ovo vaš kandidat ili nije naš kandidat jer sad kad imamo nekoga koga predsjednik države praktički dovodi za ruku ovdje i govori ovo je moj kandidat, to je u redu, to može biti njegov kandidat, tad, jer to odgovara lijevoj politici i o tome ... [[Govornik se ne razumije.]] da li je on onda neovisan, da li je on najbolji, itd., nema rasprave. Svi drugi koji nisu na takav način, odmah su HDZ-ovi suci, HDZ-ovo pravosuđe, itd. Moja percepcija hrvatskog sustava je sasvim drugačija. Ja mislim da je, i to sam više puta rekao, recimo da, moje je mišljenje da je ono više pod nekog šapom neke druge stranke i da to pokazuju određene situacije. I što bi ja sad trebao reći? Da taj i taj sudac sudi politički? Naravno da to neću reći. Ali vi to često izgovarate. Kad je bio g. Sessa ovdje, imali ste priliku govoriti i sve što mu zamjerate reći [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] Na kraju, evo i predsjednik je rekao, on nije moj kandidat.
Hvala g. Borić. Gđa. Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega, dobro ste rezimirali cijelu ovu proceduru koja se događala zadnjih par mjeseci. Recite mi, smatrate li da je predsjednik Milanović svojim apriori stavom da će predložiti samo profesoricu Đurđević kao kandidatkinju unaprijed obeshrabrio sve druge potencijalne kandidate da se prijave na javni poziv i da zato imamo ovu situaciju koju imamo jer je on unaprijed obezvrijedio cijeli postupak propisan zakonom i smatrate li da je profesorica tako neovisna, kako je naveo i kolega Peđa Grbin, kada je, iako je vrsna profesorica i pravnica pristala biti kandidat u postupku gdje se nije prijavila na javni poziv kako je propisano zakonom? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Jelkovac. Koliko je ona neovisna, evo, ja ne znam. Na koji način je uopće došla u onom prvom pozivu, kada se vidjelo da nemamo kandidate i gđa. je postala kandidat predsjednika, na koji način se došlo do toga, zašto ona, zašto ne netko drugi? Ja to ne znam da li su te informacije izašle javne vani, da li vas je netko nazvao na telefon, kao što ne saznamo mnoge događaje. To je ono što ja vidim kao običan građanin. Znači, ne znam kako je do toga došlo, ali očito je netko postao na neki način kandidat. Ja sigurno nisam. Ja nisam dobio nikakav poziv s Pantovčaka. Da li je netko drugi, ja ne znam. I sada govorimo o neovisnosti. Upravo će biti neovisni zato jer sam te ja predložio. Ako vas predloži netko drugi onda vi to više niste. To su te naše dnevne borbe ovdje, a u biti nismo riješili problem. Pet mjeseci je prošlo i ovaj tuk nautuk sigurno neće riješiti problem do kraja. I opet ćemo doći na treću proceduru i mislim da je sada svima jasno što treba činiti, pogotovo oni koji su … [[ne razumije se]] kako to kažu po Ustavu predložiti nekoga.
Hvala. Gospođa Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Borić nisam uspjela čuti cijelu vašu raspravu, malo sam zakasnila. Ja vjerujem da ste se osvrnuli i na kvalitetu kandidatkinje Zlate Đurđević i slažem se s vama u dijelu odgovora kolegici Raukar gdje ste rekli da na žalost ne raspravljamo o tome koji je sudac najbolji i koji je kvalitetan itd., nego skrećemo pažnju na neke druge teme. Pa evo ja bih iskoristila priliku i pitala vas. Što mislite o objektivizaciji kriterija za izbor sudaca koje gospođa Zlata Đurđević predlaže s obzirom da je to u njenom programu, a vi želite raspravljati o kvaliteti predložene kandidatkinje? Ja vas pozivam da kažete svoje mišljenje da li ste istog stava kao i ona u pogledu kriterija za izbor sudaca, da li bi to trebalo mijenjati, da li biste prihvatili ovakvu izmjenu kriterija koje je vaše mišljenje. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice Ahmetović. Svi oni koji govore da politika upravlja s hrvatskim sudstvom danas govore da bi bilo dobro da politika imenuje i suce i vi se s time slažete u SDP-u i vama je to u redu. Čujmo i drugačije priče. Mi kažemo ne u HDZ-u i to više nije u redu iako stalno govorimo o neovisnosti. Znači to su nekakvi naši razdjeli ili neki pogledi na politiku. Kada dođete na sjednicu Vrhovnog suda, od 33 suca dobijete jedan glas bez obzira na struku i na sve što ste vi kao profesorica, kao šefica Katedre za pravo na Pravnom fakultetu itd. Jednostavno se pitate gdje sam to? Onda dođete na Odbor za pravosuđe, ne dobijete većinu. Očekujete isto u Saboru. Nema je. Što sada tu onda više vrijedi to je pitanje sada. Da li ste se i vi predstavili kako treba u cijelom tom procesu i zašto ste pristali biti nešto a da možda niste trebali u tom trenutku? Možda ste trebali počekati i to je pitanje na koje netko treba odgovoriti.
Vrijeme. Hvala. Gospođa Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Borić kako objašnjavate činjenicu i kakvu poruku šalje Predsjednik Republike Hrvatske kada od svih sudaca u Republici Hrvatskoj sa bogatim radnim iskustvom ovisno o sudovima na kojima rade predlaže osobu koja se nije javila na natječaj koja ima zaista bogato znanstveno i stručno nastavno iskustvo a vezu sa sudom ima isključivo kao pripravnica volonter u Općinskom sudu u Zagrebu i kao pripravnica na Županijskom sudu od 92. do 95. i svo svoje iskustvo ima od tada do danas isključivo na fakultetu, uz to na sjednici Vrhovnog suda kojem bi trebala biti predsjednica od prisutna 33 suca tajnim glasovanjem dobije svega jedan glas?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, mi ni jednom riječju nismo rekli o gospođi Đurđević da ona nije stručna ili da se ona ne može javiti ili da ona ne bi trebala to učiniti. Ni jednom koliko god nam to pokušavao to reći. Osnovna zamjerka je zamjerka koja traje već više od 2 i pol mjeseca, a to je pristao si biti kandidat u procesu koji nije bio zakonit i to je Ustavni sud jasno rekao 14. 03. svojom odlukom. I ne može nitko biti predložen kako piše u toj odluci a da nije prošao javni poziv i tu si pao. Ako želiš biti to morao si to znati i prije toga. I kada si pristao moraš taj teret nositi na sebi kao i svatko od nas za svaku našu grešku u životu. I sada to svesti na to da mi mislimo da je ona nestručna ili da mi mislimo da ona nije dobra, to je sasvim politički usmjereno sa nekih drugih strana koji se opet zalažu zbog toga što je to predložio njihov predsjednik. A ja kažem u neformalnom jednom razgovoru kolega mi je rekao ovo se ne može braniti. To se ne može braniti u onom prvom dijelu kada je … [[ne razumije se]] [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] I to danas traje. Ne može se braniti ali brani.
Nemate više replika gospodine Borić. Sada je na redu gospodin Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Žao mi je što danas predsjednik Zoran Milanović nije došao ovdje kako bi obrazložio svoj stav i svoju kandidatkinju za predsjednicu Vrhovnog suda. To samo pokazuje koliko isti poštuje ovu instituciju u kojoj se nalazimo kao i saborske zastupnike. No, vratimo se mi na temu. Članak 4. Ustava Republike Hrvatske kaže: „U Republici Hrvatskoj državna vlast je ustrojena na načelu diobe vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu, a ograničena je Ustavom zajamčenim pravom na lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu.“ Članak 118. kaže: „Sudbenu vlast obavljaju sudovi. Sudbena vlast je samostalna i neovisna.“ Što podrazumijeva da ona ne smije biti ni ideološki obojena. Je li to slučaj kod Zlate Đurđević? Nije. Dotična kandidatkinja je ideološki obojana. To se vidjelo u njenom mišljenju na 113 stranica gdje je stalno zagovarala neizručenje i ne predaju Perkovića i Mustača. To se vidjelo i u njenom programu gdje najveći problem hrvatskog pravosuđa vidi u početku 90-tih godina i stvaranju Hrvatske države, a ne vidi ga u nasljedstvu komunističkog sustava jer dobar dio sudaca što je bilo i normalno dalje je nastavio djelovati iz onog sustava. I ona je za nas Hrvatske suvereniste kao što je kolega već rekao eksponent lijevo-liberalne politike. U svom programu je napisala neovisnost sudstva je vrijednost koju Hrvatska tek mora izgraditi. Hoće li sudstvo biti neovisno ukoliko bi Zlata Đurđević bila na čelu Vrhovnog suda, bojim se da neće. I nažalost ona je postala igračka u rukama predsjednika Zorana Milanovića koji sam je sam izigrao proceduru i nastojao na taj način doći do svog kandidata. Stoga, nećemo podržati gospođu Zlatu Đurđević sutra na glasovanju no iskreno niti će Zlata Đurđević suma sumarum ništa promijeniti u hrvatskom pravosuđu niti će to napraviti Marko ni Janko dok god ne budemo ovdje donijeli zakone koji će donijeti i unijeti istinsku reformu u hrvatsko pravosuđe. Jedna osoba neće donijeti nikakav novi vjetar u leđa u cjelokupnom pravosuđu koje broji 1700 sudaca diljem RH. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Zekanović prva replika.
Poštovani kolega Pavliček, evo želim čuti vaš komentar na kontinuirano iznošenje stavova od strane zeleno-lijevog bloka o kandidatkinji Zlati Đurđević kao da je ona isključivo stručnjak, evo citirat ću kolegicu Benčić, ona nju karakterizira čvrstoća znanja, ona je karakterna osoba, s te strane stalno imao situaciju da nam se ljudi koji su izrazito ideološki obojani pokušavaju prikazati kao ljudi koji nemaju ideologiju. Za razliku kad mi sa ovog djela spektra bilo koga pokušamo pokazati mi se, mi ne skrivamo da smo ideološki obojani i nemamo sve kandidate koji su nam dragi upravo zbog ideologije. Međutim s njihove strane uvijek kada nekoga pokušavaju plasirati i postavljat funkciju uvijek govore o znanju, o stručnosti, o karakteru, a od svega toga nema zapravo ništa.
Odgovor.
Zahvaljujem, a to vam je to licemjerstvo pojedinih zastupnika koji smatraju da smo mi ako smo desno orijentirani ideološki zatucani, a svi ostali koji su lijevo su stručnjaci. No, djelovanje pojedinaca pokazuje kroz njihov profesionalni put je li netko ideološki obojan ili nije što pokazuje i slučaj kandidatkinje Zlate Đurđević.
I gospodin Milanović Litre.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora. Kolega Pavliček kao što ste i sami rekli Hrvatski suverenisti sutra neće glasati za Zlatu Đurđević, a danas smo mogli čuti i od gospođe Benčić i od cijelog, cijele lijeve strane Hrvatskog sabora obranu njezinu. Jasno da to proizlazi iz ovih ideoloških temelja koje oni imaju prema njoj i simpatija koje gaje prema njoj, no ono što je bitno je što se ovdje procedura izigrala. Izigrala se od strane predsjednika RH i upravo je to razlog zašto mi nećemo i nikada nećemo podržavati takve kandidate. A gospođa Benčić koja danas široke ruke etiketira kao nekakve priljepke određenih političkih opcija njoj to nije jasno. Nije joj jasno zato što oni upravo ne poštuju proceduru, a to se vidjelo kad su došli na vlast u Gradu Zagrebu i bez ikakvih natječaja imenovali novu upravu Zagrebačkog holdinga, a onda ovdje nama tu … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]] jer ako procedure nema, a to je onda to kaos, a to ste vi.
Imate opomenu, gospodin Litre imate opomenu, imate opomenu, nije tema. Po Članku 238., uvijek isti članak imate opomenu [[Upadica: Kolega.]] čekajte, čekajte malo, izvolite odgovoriti.
Kolega Litre nemojte nam izživcirati kolegicu Benčić, vrijeme će pokazati kako će raditi, dobili su potporu građana, osobno sam joj prije nekoliko dana dobronamjerno rekao neke stvari o funkcioniranju gradske uprave kako bi zaštitili jer očigledno se najviše žele borit protiv korupcije ali onda poštujte i ove zakone, ove ovdje i ove procedure koje upravo predsjednik RH nije poštivao i nemojte gurati nešto što jednostavno nije u skladu sa zakonom.
Hvala lijepa. I sad je na redu gospodin Zekanović, dok se čisti govornica samo da vas podsjećam da u 13 sati je iznošenje stajališta i držat ćemo se tog vremena. Izvolite, izvolite vidim da vam se jako žuri govoriti, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege mi suverenisti smo bili jasni i bit ćemo jasni i dalje. Dakle, kandidatkinja Zlata Đurđević nije nam prihvatljiva. Ali ja se ovdje moram osvrnuti na stavove mojih kolegica i kolega koji dolaze iz SDP-a iz zeleno-lijevog bloka na buduću predsjednicu vlade možeš misliti gospođu Benčić, koji, kojima smeta kad netko ima svoj stav. Ona kada netko ima svoj stav, a to je zapravo i karakteristika svih medija koji su njima jako naklonjeni. Dakle, došao je sad spasitelj Grada Zagreba Tomašević, on će, poteč će med i mlijeko, med i mlijeko Gradom Zagrebom evo uskoro će mirovine u Zagrebu biti 1000 puta veće, bit će besplatni tramvaj, imat ćemo metro i što god da Tomašević ili Benčić napravi to ima jednu podršku medija, a kad Hrvatski suverenisti nešto naprave kad kažu neki svoj stav, e onda, onda ti isti njihovi mediji što kažu [[Upadica: Gospodin Zekanović držimo se, držimo se teme.]] e onda imamo žetončiće, onda imamo …
Imamo poslije slobodan govor, držimo se teme.
Pa dobro govorim.
Ne nije tema.
Govorim o Zlati Đurđević.
Ali držimo se teme.
Dakle kada mi iznesemo svoj stav o Zlati Đurđević, o Zlati Đurđević ja govorim …
Računam, računam ja vrijeme, nećete izgubit na sekundi, izvolite, izvolite.
Mogu ja dalje? Dakle, mi govorimo o Zlati Đurđević e onda nas se proziva od strane tih istih mainstream medija koji su mahom naklonjeni upravo toj ekipici i onda smo mi priljepci, žetončići, ovakvi i onakvi. A što bi vi trebali biti onda, jeste li vi možda žetončići il priljepci Peđi Grbina, a ja mislim da jeste jer ovdje zapravo branite stav i kandidata SDP-ovog kandidata jer je Milanović zapamtite, nemojte zaboraviti on je bio predsjednički kandidat stranke SDP i samim tim vi ste zapravo priljepci SDP-a, a i malo ste dobili krila pa ste malo poletjeli i sada vi mislite sada ćemo mi i ovo i ono. Ali da, da. Ali kako god bilo da bilo kada malo svatko tko je imalo objektivan pogleda to što vi radite shvatit će da ste licemjeri, jer mrtvo-hladno ste pristali na izigravanje procedure od strane vašeg favorita Zorana Milanovića. Znači, mrtvo-hladno i onda ste ovdje u Saboru čak pokušali na sve moguće načine nelegalne, legalne opravdati ono što se ne može opravdati i onda nudite kandidatkinju vi ste nazvali karakternom i čvrstog znanja itd. Ja ne želim ići ad hominem ali sam se dobro raspitao na Pravnom fakultetu o kome se radi i neću reći da je ona loša, ali ću reći ovako na Pravnom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu ima 100 profesora koji bi trebali po logici stvari, po znanju i po karakteru biti ispred nje, koji čak i dolaze iz vašeg dijela političkog spektra. Međutim, ona je jedino kandidat zato što je odana vašoj opciji lijevo liberalnoj i to je ono što je bitno. Ali znate što je najinteresantnije? Kada je vi iz te strane nazovete karakternom, i čvrstog znanja, i nekorumpiranom, i vođom pobune protiv korupcije e onda to postaje mainstream. Onda vam to postaje istina. I onda mi koji ukazujemo na to da je ona eksponent jedne politike mi smo za korupciju, a ne govorite da upravo među tim sucima sjedi većina sudaca koja je opet instalirala SDP-e kojemu ste vi priljepak ovako ili onako. I na posljetku ja ću ovo istaknuti jer onako rado jer to mi Suverenisti radimo, Mosta nema ovdje. Evo došao je jedan kolega. On neće o ovome raspravljati na ovaj način. Neće reći svoj stav. Evo Domovinski pokret, Bartulica je nešto rekao onako skromno, sramežljivo. Dakle, vi ste bili razlog zašto sam se ja počeo baviti politikom i vi ste naš … … [[Upadica se ne razumije.]] Tako je. I vi ste naš glavni politički eksponent i napravit ću sve dok se god budem bavio politikom da ne budete u poziciji vlasti što god. Dakle, što ste vi nezadovoljniji, ja ću biti politički zadovoljniji odnosno moji glasači i to morate imati na umu.
Imate replike. Pa molim vas, molim vas ima replika. … [[Upadica Zekanović: …ne razumije se…]] Nisam rekao vama. Imate replike sada i moći ćete odgovoriti na sve dileme koje su postavljene sada u ovom govoru. Izvoli. Tko? Mrak Taritaš? … [[Ne razumije se]] Izvolite gospođo Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Članak 238. uvaženi zastupnik je govorio o svemu samo ne o temi. Dakle, govorio je o svom stavu o nekim drugim političkim strankama, o tome što se dešava u Gradu Zagrebu i svemu ostalom, ali nije govorio o temi. Imali smo tu slučaj nekih drugih zastupnika koje je onda predsjedavajući opomenuo. Čak što više imao je i zabranu ulaska u Sabor odnosno kolegica koja je imala zabranu ulaska u Sabor dva dana. Pa ja samo molim da se prema zastupnica isto ponašamo u trenutku kada se to desi. Hvala.
Vrijeme. Hvala. Gospođo Mrak Taritaš vi ste inače dosta pazite, slušate. Vi ste vidjeli da sam ja upozorio i čak sam mu imao radi upozorenja sam, bio je dogovor ovdje da ima još 15 sekundi što nije iskoristio. Ja moram vama dati opomenu jer jednostavno je to bila replika i vi ste iznijeli vaš stav. I sada ne ulazeći naravno u sadržaj moram vama dati opomenu jer … … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine Zekanović nemojte sudjelovati u mojoj raspravi [[Upadica Zekanović: Ne. Samo sam izrazio zadovoljstvo vašeg odgovora.]] Molim vas nemojte sudjelovati u mojoj raspravi. Sudjelujete u raspravi. Gospodin Marijan Pavliček također povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika da, 238. kolega Glavašević je dobacivao iz klupa i rekao da je svega tri glasača imao kolega Zekanović. Imao je 4 i pol tisuće preferencijalnih glasova. … /Upadica Zekanović: Pet, … [[ne razumije se]] /… Tako da nemojte vrijeđati niti uvaženog kolegu Zekanovića, niti njegove glasače jer time više pokazujete o sebi i o svojim glasačima. Poštujte svakoga tko je ovdje došao jer svi smo vi ovdje došli izabrani od hrvatskog naroda.
Hvala lijepa. Znate da je opomena, da to nije bila povreda Poslovnika. A sada je … … [[Upadica se ne razumije.]] Čujte gospodine Zekanović još jedanput sudjelujete ili sa govorom tijela, ili sa riječima u raspravu na kojoj ne smijete sudjelovati dobit ćete opomenu. Gospodin Glavašević izvolite replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Prije replike molim da mi stvarno date opomenu, kolega Pavliček je u pravu. Mislim ja poštujem vladavinu prava. Stvarno jesam rekao da je kolega Zekanović dobio vikao sam iz klupe da je imao 3 glasača, a imao je više to je činjenica. Pošteno je. Pa eto, ako mi izreknete opomenu bit ću zadovoljan. A htio reći samo, kolega Zekanović mislim meni je drago da vi imate takvu fascinaciju nama kao grupacijom u ovom parlamentu, a osobito mi je drago da ste prepoznali moju kolegicu Benčić kao buduću premijerku, jer to ja isto mislim kako sam rekao Sandra ja to bi vrlo rado vidio. Tako da evo želim i vama da netko vama bude tako fasciniran kao što su građani i građanke Republike Hrvatske dali podršku nama na izborima. Eto hvala.
Gospodin Glavašević ja sam gospodinu Pavličeku bez obzira što vi mislite o svemu tome ja sam dao opomenu zato što je on replicirao. A sada ste vi replicirali gospodinu Pavličeku, a ne gospodinu Zekanoviću pa moram vam dati opomenu. Izvolite prego. Izvolite gospodine Zekanović.
Dakle preko 5 tisuća, 5 tisuća i 300 glasova sam imao preferencijalnih tako je kao što sam sada ostvario i sjajan rezultat na lokalnim izborima. Dakle fasciniran, pa mogu reći da sam fasciniran ali ne onim dobrim, nego onim lošijim. Dakle, fasciniran sam zapravo s količinom demagogije jedne ideološke opsjednutosti koja dolazi s vaše strane i fasciniran sam jednom fantastičnom podrškom medija vašoj lijevo-liberalnoj opciji. Dakle da vi sutra počnete tvrditi da je zemlja ravna ploča ja sam siguran da bi to postao mainstream da bi se sutra to uvelo u udžbenike zemljopisa, geografije u osnovnim i srednjim školama, dakle, s tim sam fasciniran zapravo i užasnut.
Gospođa Benčić.
Pa evo gospodine Zekanoviću vi ste nam da vam pravo kažem hodajuća reklama, hvala vam na tom doprinosu, mada moram se i ispričati građanima RH ako je istina da ste se zbog nas počeli baviti politikom što se iz njihovih sredstava odvaja za vašu plaću, a i za to da kad je zgodno glasate uz HDZ podržite ih bilo lokalno, bilo ovdje kad im usfali ruke pa na taj način zapravo građani ne dobivaju ono što su možda očekivali da će od vas dobiti. Ali vratimo se na raspravu. Ja bih vas molila ovako da vi meni kažete evo dvije konkretne stvari koje je prof. Đurđević u programu izdvojila kao način skraćivanja trajanja sudskih rasprava i glavnih rasprava i trajanja predmeta na sudovima, a koje biste podržali ili zašto se sa njima ne slažete. Možete nam molim vas evo izdvojiti barem 2 koje je [[Upadica: Vrijeme, hvala lijepa.]] tamo u programu navela.
Izvolite odgovor. Ima povrede Poslovnika, izvolite gospodin Milanović Litre.
Poštovani potpredsjedniče sabora Članak 238., kolegica Benčić još jednom etiketira Klub Hrvatskih suverenista kao nekakve priljepke i da mi uskačemo HDZ-u onda kada treba. Ne, gospođo Benčić mi ne uskačemo HDZ-u onda kada treba mi uskačemo onda kada se treba procedura, kada se treba procedura poštivati, a to je ono što vi ne radite i to ste dokazali u Gradu Zagrebu u svom prvom tjednu …/nerazumljivo./…
Druga, druga opomena iz prošlih vremena pred isključenjem ne. Ovaj, izvolite ovaj gospodin Pavliček replika, sada je replika [[Upadica: Ne, ne imam odgovor na repliku kolegici Benčić.]] Imate odgovor na, imate vi pravo, kad imate pravo, imate pravo, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Draga kolegice Benčić nemojte si laskati jer ja sam rekao da sam ja upravo zbog ljudi poput vas, ne zbog vas konkretno, ja sam ušao u politiku u vrijeme kad je Zoran Milanović sadašnji predsjednik bio predsjednik vlade i u to vrijeme, to sam i rekao u raspravi ispred kluba u okviru domoljubne koalicije smo se potrudili i uspjeli da svrgnemo Zorana Milanovića koji je vaš favorit. Dakle, o tome se radi. A što se tiče konkretnih stvari evo sad stvarno nemam materijale ovdje ne mogu iščitati, evo …/nerazumljivo/… međutim ponovit ću ono što se vama nije svidjelo, napravit ću opet jednu nagradnu malu usporedbu između američkog izbora za članove Vrhovnog suda i hrvatskog. Dakle, to su ključna mjesta koja politički određuju smjer neke države i zbog toga, baš zbog toga Zlata Đurđević ne smije biti na tom mjestu.
Gospodin Pavliček, replika.
Poštovani kolega Zekanović evo jedno jednostavno pitanje. Je li normalno da kandidatkinja za čelno mjesto u hrvatskom sudstvu za predsjednicu Vrhovnog suda dozvoli da bude igračka u rukama predsjednica RH i sama ne poštuje procedure koje je propisao Hrvatski sabor.
Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Pavliček, ako ćemo zanemariti njezinu izrazito ideološku obojanost i ako ćemo zanemariti to što je ona eksponent jedne politike, iznimno jasan eksponent jedne zeleno-lijeve neoliberalne politike onda dolazimo zapravo i do tog iznimno velikog problema, a to je da osoba koja bi sutra se tobože trebala boriti protiv korupcije da je to osoba koja je prekršila sve moguće procedure. Dakle, napravio se presedan kod izbora predsjednika Vrhovnog suda koji se nikad prije nije napravio. Dakle i zbog toga je ona neprihvatljiva jer ne poštuje procedure. Ona će se boriti protiv korupcije i zapošljavanja bez natječaja, a ona se htjela zaposliti odnosno doći na ovu funkciju bez natječaja.
Gospođa Ahmetović imala je povredu Poslovnika.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je Poslovnik, Članak 238., naime ovdje se konstantno iznose neistine i od strane gospodina Zekanovića i svih njegovih stranačkih kolega koji mu postavljaju pitanja. Dakle, Zlata Đurđević nije, nije prekršila proceduru, vi ako imate potrebu raspravljati o Zoranu Milanoviću i insinuirati da je prekršena procedura ne uvlačite u to lažući i obmanjujući hrvatsku javnost. Zlata Đurđević nije prekršila proceduru.
Hvala lijepa, bila je replika, opomena i molim vas čišćenje sada govornice, ne nije to bila replika to je bila povreda Poslovnika.
Što je bilo ovo?
Vi ste slobodni Zekanović, vi ste slobodni gospodin Zekanović [[Upadica: Šteta.]] moramo očistiti radi slobodnih govora, izvolite. Idemo dalje, kao što je najavio već gospodin Bauk, sa raspravom, čekajmo samo da vidio ovaj, evo ga, gospođa Anka Mrak Taritaš je na redu. A inače gospodin Bauk, debilizam čak nije ni znanstveni termin. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege nakon što je gospodin Bauk najavio raspravu, da, da, najavio je dobru ekipu sad samo ne znam za što je ta ekipa [[Upadica: Molim vas.]] za tulum ili za nešto drugu, ali ajdemo se vratiti na raspravu. Dakle, mi ovaj tjedan nećemo imati izabranu predsjednicu odnosno predsjednika Vrhovnog suda i to nam je svima jasno jel u javnom prostoru se o tome već raspravlja negdje od ožujka i u ožujku je već nakon što je premijer rekao da ne može prihvatiti gospođu Zlatu Đurđević sve je bilo jasno. I danas kroz raspravu što možemo konstatirati? Možemo konstatirati slijedeće, životopis nije sporan, stručnost nije sporna, u proceduri kandidatkinja se javila na natječaj koji je bio. Dakle, bez obzira na sve bacače blata i sveg ostalog nije sporna. I što onda je sporno? Mora biti da je program. Ajdemo malo i o programu. Jedna od sigurno blještavih crvenih krpa je ocjena da je stanje pravosuđa posljedica devastacije iz '90.-tih. Da li se uz to možemo svi složiti? Možemo jer čini se da je 30-ta godina poslije ipak jedno opće mjesto kojim se svaki razumi čovjek u Hrvatskoj slaže, a to je da je devastacija pravosuđa nastala '90.-tih i pokušaj da bilo tko zaniječe to je zapravo pokušaj da se prizna i pronađe rješenje je stalno betoniranje Hrvatske među neuspješnije nerazvijene zemlje. Kad nas netko ocjenjuje, uvijek trebamo gledati kako nas netko drugi ocjenjuje, ne kako mi sebe ocjenjujemo tad je pravosuđe jedno od rak rana u Hrvatskoj. Dakle, investitori koji žele ulagati u RH kad kažu što su prepreke jedna od važnijih i bitnijih prepreka je pravosuđe. I što mi činimo da tu promijenimo? Ama baš ništa. Čak štoviše mi danas raspravljamo o predsjedniku odnosno predsjednici Vrhovnog suda znajući da mi novog predsjednika odnosno predsjednicu izabrati nećemo. I unaprijed vladajući su rekli da neće izabrati i vladajući kažu je stručna je, profesorica na fakultetu sve u redu, ali pogriješila je, pogriješila je u proceduri. Iako danas ne raspravljamo. Mi danas raspravljamo o tome da je gospođa Đurđević aplicirala, podnijela sve što je i danas govorimo o tome. Ali to sve zajedno nije važno. Inače profesorica Đurđević je u svom programu, hajdemo malo zaista o programu, je navela da postupak izbora sudaca kod nas je zatvoren i netransparentan bez ikakve odgovornosti. Pa što je tu navela krivo? To potvrđuju i ozbiljna europska istraživanja po kojima je Hrvatska najlošija u EU po pitanju povjerenja samih sudaca u vlastito pravosuđe. Dakle, kada se pita same suce u Republici Hrvatskoj kakvo povjerenje imaju u vlastito pravosuđe ogroman broj njih smatra da se suci imenuju i napreduju prema neprepoznatljivim kriterijima i to dakle znaju već i ptice na grani. Očito je da je skandal kada tako nešto napiše kandidatkinja za predsjednicu Vrhovnog suda, a još je veći skandal kada se i sta usudi ponuditi i svoja rješenja. I sada nakon rasprave koja će biti danas cijeli dan, koju poruku mi možemo poslati? Ako vam se javi kandidat koji je stručan, ako vam se javi kandidat koji je i poznat po svojim mišljenjima, stavovima, ako vam se javi kandidat koji je sveučilišni profesor ajdemo napraviti sve da ga oblatimo, da kažemo da nije dobar, da ga se vuče po blatu posljednja tri, četiri mjeseca i da na kraju kažemo da nećemo za to glasati. Pa koja je poruka? Napustite svaku nadu. Odite iz Hrvatske i vi koji još možete otići. Jer ako se netko recimo slučajno usudi pojaviti na natječaju za direktora neke agencije, a nije prije toga to dogovorio sa vladajućima neka napusti nadu, jer će se naći barem 122 razloga zašto on to ne može. Možda jedan od tih razloga što se javio na dan kada je pada kiša a nije nosio kišobran? Možemo ići i tako daleko. Dakle, zaključno. Stanje u pravosuđu nam je alarmantno. Što činimo da promijenimo to stanje u pravosuđu? Ama baš ništa. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Sandre Benčić. Izvolite.
Hvala. Pokušat ću u ovoj pojedinačno raspravi sada ono neke stvari koje su bile rečene pojasniti i zapravo demistificirati, posebno teze koje su dolazile od HDZ-a ali isto jedna od teza evo s kojima ću početi je teza koju su predstavnici Domovinskog pokreta naveli. Dakle, kao nešto što ste zamjerili profesorici Zlati Đurđević naveli ste da je ona u svom programu navela da većina problema u pravosuđu ima izvor u 90-tima, a nije navela da su ti problemi iz razdoblja socijalizma. Dakle, ako ste bili na saslušanju gdje je upravo to objašnjavala, ona je rekla da naravno da nije niti analizirala prethodni period u kojem neovisnog pravosuđa nije ni bilo, niti se moglo govoriti o trodiobi vlasti jer je nije bilo. Dakle, ona govori o hrvatskom pravosuđu od 90-te na ovamo od kada imamo barem formalnopravno neovisno pravosuđe i trodiobu vlasti i tako je to objasnila, što je po meni vrlo razumno. Nadalje, stalno slušamo tezu o kršenju zakona od strane HDZ-a da je prekršila proceduru. Evo ja ću vam reći ovako, dakle ono što za što vi zapravo profesorici Đurđević zamjerate je njen pravni stav i pravno mišljenje. Ako vi na temelju pravnog mišljenja određenog u određenoj proceduri o određenoj proceduri birate ili ne birate nekoga tada niste sposobni birati po objektivnim i stručnim kriterijima. Jer u trenutku kada je profesorica Đurđević prihvatila biti kandidatkinja nije ona birala proceduru. A samo da kažem da je čitava pravna zajednica uključujući suce Ustavnog suda oko tog pitanja bila itekako podijeljena da li se zakonom može ograničiti ovlast predsjednika ili se ne može ograničiti, da li on može birati samo od kandidata koji su prošli zakonsku proceduru ili ne. Podsjetit ću odluka Ustavnog suda donesena je sa 9 naspram 4. Dakle, 4 ustavna suca su imala drugačiji stav i iznijela ga u izdvojenom mišljenju. Dakle, ne možete govoriti da u tom trenutku dok nije postojala odluka Ustavnog suda je to pitanje bilo jasno kao što je to gospodin Bačić govori, jer jasno sigurno nije bilo jer je i Ustavni sud u svojoj presudi jasno rekao da nije, da nisu određene odredbe jasno, da ih je bilo potrebno tumačiti i da sigurno postoji razlog zašto su na tako različite načine zapravo se tumačile te odredbe. Ja ih vam konkretno mogu reći za građane čisto da znaju što piše u samoj toj odredbi zakona, kaže dakle: „da postupak izbora predsjednika Vrhovnog suda pokreće Državno sudbeno vijeće objavom javnog poziva.“. Zatim, „da se javni poziv objavljuje u Narodnim novinama“. Što kandidati moraju podnijeti? „Životopis i program rada te da zaprimljene prijave kandidata Državno sudbeno vijeće dostavlja Uredu Predsjednika Republike koji će o kandidatima zatražiti mišljenje od opće sjednice Vrhovnog suda i nadležnog odbora Hrvatskoga sabora.“, i to je to. Što se događa poslije, zakon ne propisuje. Što ako ni jedan od kandidata, na koji način je procedura predlaganja, ništa ne govori. Dakle, to što je profesorica Đurđević u tom trenutku prihvatila kandidaturu ili imala određeno pravno mišljenje ne uopće ne govori o nezakonitosti. Na kraju krajeva da je počinila nešto nezakonito jel' ima neka sankcija? Jel' će ju netko tužiti? Jel' nešto krivo napravila? Pa nemojte govoriti da je onda nezakonito postupala. Dakle, ne možemo tako. Ono što sam još željela reći je teza po kojoj, koju je opet iznijela vaša predstavnica ovdje iz HDZ-a a to je da ona nema dovoljno staža u sudstvu, kao da je to relevantno za položaj predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Dakle, profesorica Ksenija Turković, sa katedre za kazneno pravo mogla je biti članica Europska prava za ljudska prava i sutkinja tog suda, moj profesor Rodin, koji je sada sudac Europskog suda pravde, profesor Derenčinović koji će biti sudac Europskog suda za ljudska prava umjesto Ksenija Turković kojoj je istekao mandat, dakle mogu biti suci najviših sudova Vijeća Europe i Europske unije, ali ne mogu biti predsjednici Vrhovnog suda Republike Hrvatske, pa kakav je to argument? I reći ću još nešto, da bi građani znali šta je profesorica Đurđević predložila, izdvojit ću samo ono što gospodin Zekanović nije znao izdvojiti, dakle da će poticati praksu i primjenu Zakona na način da se rasprave, rasprave na sudu unaprijed temeljito pripreme kako ne bi bilo odgoda ročišta [[upadica Željko Reiner: Hvala, imamo, imamo…]]
Imamo dvije replike na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Spajića.
Hvala predsjedavajući, evo kolegice Benčić, ja bi vas molio da vi nama iz Domovinskog pokreta ne docirate što bi mi trebali i kako bi mi trebali. Mi ne moramo misliti isto kao vi i ne mislimo isto ko vi, a što se tiče gospođe Đurđević, meni je dovoljno ako ste vi za, da ja budem protiv, ništa drugo ne moram znati o njoj, a što se tiče staža, jako je bitan za sve u životu što se radi, pa tako i ovaj. Znate nije ona Bogom dana, da ona bude to zato što vi to predlažete, evo ja ću baš zato biti protiv. Hvala.
Poštovana zastupnica Benčić.
Ja samo mogu reći, rest my case, to je upravo ono o čemu sam ja govorila, a to je, a to je da kontrarno kreditu koji je profesorica Đurđević svima nama ovdje dala da jesmo sposobni kao političari birati na temelju objektivnih i stručnih kriterija, vi sa vašom sada rečenicom ste sada potvrdili da niste, jer ako ću ja glasati za, vi ćete glasati protiv šta god to bilo, znači ako ja jedem gulaš, vi gulaš nećete jesti. To vam je od prilike tako, eto i vi ste sada dokazali da vi niste sposobni, kompetentni niti imate integriteta obavljati funkciju saborskog zastupnika u ovom dijelu u kojem je to potrebno za biranje predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Hvala.
Poštovani zastupnik Spajić je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je članak 238. pa nije gospođa Benčić tu da ona odlučuje jesam ja sposoban biti saborski zastupnik ili ne [[upadica Sandra Benčić: Mogu iznijeti stav.]]
Nemojmo, ne, nećemo na taj način razgovarati. Ja prosuđujem da nije povrijeđen Poslovnik, ali molim da se tako više ne izmjenjuju mišljenja na ovakav način. Repliku ima poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, kolegice Benčić. Pa evo i sad smo vidjeli da je ova cijela rasprava zapravo dosta bila onako u sjeni optužbi da je gospođa Đurđević na neki način ideološki profilirana. I otužno je što postoje kolegice i kolege koji iz te perspektive umjesto iz ove perspektive stručnosti i sposobnosti vrednuju, ali na stranu i sad to, dakle, da li po vašem mišljenju ima merituma u takvim optužbama, ja bih rekao, nazvao bi ih optužbama, ili ocjenama, evo da budemo neutralniji, u ocjenama. Da li vi nalazite elemenata nekakve ideološke pozicioniranosti ili određenosti ove kandidatkinje na bilo kojem dijelu recimo političkog ili vrijednosnog spektra.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. To mi je već profesorica i sama govorila na saslušanju. Ja ću samo reći, dakle da kod primjene Zakona i Ustava na razini Vrhovnog suda Republike Hrvatske, da je potpuno druga stvar kada se biraju suci Ustavnog suda. Dakle, suci Ustavnog suda nisu dio redovnih sudova i redovnog sudstva i tog dijela pravosudne vlasti koja je neovisna od politike. I njih biramo ovdje u Saboru i isto tako oni kroz primjenu Ustava, koji nije isključivo pravni nego i politički, predstavljaju politički konsenzus, dakle oko vrijednosti, tumače i primjenjuju Ustav na način koji je drugačiji od onoga koji traži primjenu zakona u redovnim postupcima pred sudovima i kada primjerice se ovdje danas isticalo, Vrhovni sud SAD-a, Vrhovni sud SAD-a ima onu funkciju koju ima Ustavni sud Republike Hrvatske, jer oni Ustavni sud nemaju. Vrhovni sud kod njih primjenjuje Ustav, kao što kod nas to radi Ustavni sud. Interpretira Ustav. Vrhovni sud primjenjuje pozitivne zakone i propise [[Upadica Željko Reiner: Hvala.]]
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Arsena Bauka. Izvolite. Hvala vam kolegice Benčić.
Aha, ja sam mislila da si se digao za repliku.
Gledajte, da je došao Predsjednik Republike obrazložiti prijedlog i da je predsjednik Sabora govorio u ime Kluba HDZ-a, to bi bio spektakl, ovako imamo jednu raspravu koja ipak nije na razini javnih polemika, koje smo imali o ovoj točki, pa je i nama teško baš parirati u potpunosti na toj razini, ali pokušat ću. Dakle, jedno neposredno izabrano tijelo, predsjednik Republike i drugo neposredno izabrano tijelo Hrvatski Sabor, moraju uskladiti svoju političku odluku da bi se sukladno Ustavu izabrao predsjednik Vrhovnog suda. Dakle, trebaju se uskladiti dvije političke odluke i to tijela koja u stvari pripadaju suprotnim političkim opcijama, ili su barem njih predložile suprotne političke opcije, kako je to na dan izbora predsjednika Milanovića lijepo opisao predsjednik Vlade, tzv. tvrda kohabitacija. Prema tome, dok je tvrda kohabitacija bit će upražnjena sjedalica predsjednika Vrhovnoga suda. Kada ta kohabitacija bude nešto mekša postoje određene šanse da će se predsjednik suda izabrati, i to je tako. Dakle, to je dogovor dva, to je dupli, to je politički dogovor na kvadrat i mi do te razine još nismo došli. Najveći kompliment gospođi Đurđević je taj što je HDZ protiv nje, mislim da je to, još me više učvršćuje u stavu da podržim ovaj prijedlog Predsjednika Republike, makar bio izložen kritikama kolegice Benčić o integritetu. Ja bi je podržao i bez da je HDZ protiv, ali ovo jednostavno, kad budem pritiskao ovaj zeleni bit će još sa većim entuzijazmom, međutim, činjenica je da se predsjednik Vrhovnog suda u ovom mandatu neće izabrati ako za njega ne bude i HDZ. A sumnjam da će predsjednik Republike predložiti takvog kandidata za kojega će biti HDZ a da mi budemo protiv. To mi se čini da se to neće dogoditi barem poznajući predsjednika Republike i poznajući predsjednika HDZ-a i naravno trenutne njihove međusobne odnose. I to je to. Dakle, nema predsjednika Vrhovnog suda dok je kohabitacija tvrda, čak se i rimuje malo. Drugo, ovaj zakon koji je donesen nije neustavan kako je to rekao Ustavni sud, ali je neživotan jer se po njemu predsjednika Vrhovnoga suda izabrati neće. Zašto? Zato što bi to morao biti namješteni natječaj, a ja sumnjam da će u ovakvim odnosima predsjednik Republike pristati sudjelovati u namještenom natječaju s predsjednikom Vlade. Jednostavno mi se čini nemoguće. Zato je moja sugestija Vladi i parlamentarnoj većini i Ministarstvu pravosuđa ako već žele ustrajati na tom javno pozivnom fundamentalizmu ili natječajnom fundamentalizmu da se za sve moguće stvari i one što trebaju i one što ne treba raspisuje natječaj gdje je u većini slučajeva unaprijed poznat rezultat, da barem napišu zakon Predsjednik Republike prije predlaganja može raspisati javni poziv. Ali činjenica je dakle da bez političkog dogovora između Predsjednika Republike i predsjednika Vlade, odnosno predsjednika HDZ-a u ovom slučaju kao stranke koja ima najveći broj zastupnika predsjednik Vrhovnog suda neće biti izabran. I onda ćemo imati ova instant rješenja gdje će se ili godišnjim rasporedom rada ili novim zakonskim izmjenama koje su također najavljene pokušati premostiti ovo razdoblje tvrde kohabitacije. To je naravno još jedna ustavno-pravna gimnastika. Ja duboko vjerujem da je zakon koji je, jedan dio zakona koji je bio predložen i usvojen dvije tisućite i čini mi se osamnaeste godine imao dobru namjeru, ali po tome izbora biti neće. Naime, zakon je tu bio potreban da razradi ustavne odredbe. Ali ovaj ih ne razrađuje, ovaj ih razgrađuje. Dakle, on na neki način prorjeđuje, odnosno prorjeđuje mogućnost da se postigne politički dogovor jer ona treba trajati dugo, u njemu trebaju biti uključen veći broj ljudi, treba biti javni poziv, a tajni dogovor i javni poziv ne ide. A sada baš da će se oni dogovoriti na način evo ja predlažem ovoga jer će ovaj drugi po principu gospodina Spajića reći ja neću zato što ga je predložio Milanović. Ili će Milanović reći ja neću jer se njemu sviđa Plenković. To tako jednostavno način funkcioniranja nas neće dovesti do rezultata da imamo predsjednika Vrhovnog suda izabranog na Ustavom i zakonom propisani način. I na kraju onda postaje u stvari bespredmetno raspravljati o kvalitetama ili nekvalitetama gospođe Đurđević zato kad je sustav na krivo postavljen i najbolji kandidat može dobiti najveće kritike, a kritike koje dobiva gospođa Đurđević su po meni potpuno neutemeljene. Ali o tome u replikama.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem. Kolega meni se čini kada je danas nekoliko puta su predstavnici, odnosno naši kolege i sa HDZ-a govorili o tome da nije problem, da njima nije problem to što je profesorica Đurđević kandidatkinja predsjednika jer svaki kandidat će biti kandidat predsjednika, da je zapravo ono što je bilo tu podtekstu je da, naravno formalno će predložiti predsjednik Republike ali je problem ako to nije onaj za kojeg smo mi njemu unaprijed dali zeleno svjetlo. I to je ovdje problem. Problem je da ne sudjeluje u dogovornoj ekonomiji ili u dogovornom pravosuđu koje ste postavili, to je problem i to će biti problem sa svakim kandidatom ili kandidatkinjom. Pa ja ne znam idemo onda jednostavno se dogovoriti da sve uvijek bira HDZ, sve ono funkcije na pravosuđu predlažu oni pa da nemamo taj problem više. Jer ovako da, mi ćemo završiti u kriznoj situaciji gdje nećemo imati još tri godine predsjednika Vrhovnog suda.
Hvala vam lijepa. S obzirom da je to bio komentar kolega Bauk može nešto reći ili ne mora. Izvolite ako želite.
Naravno. Mene ova argumentacija zašto ne gospođa Đurđević neodoljivo podsjeća na argumentaciju zašto Goran Granić nije mogao biti gradonačelnik grada Zagreba jer je ono potvrđivao predsjednik Tuđman. I onda evo on je bio ovakav, on je bio onakav i nije problem što je iz HSLS-a. E onda je došao Dražen Budiša, onda ni on nije bio dobar. Onda je došao Jozo Radoš, nije ni on bio dobar. Pa Ivo Škrabalo nije ni on bio dobar. I onda se vidjelo da je tu sustavni problem. Dakle, potpuno sam uvjeren da HDZ neće podržati nikoga koga predloži predsjednik Republike, a malo manje sam uvjeren da će predsjednik Republike podržati nekoga koga bi podržao HDZ za ovu temu, jer bi time dijelio odgovornost. Prema tome, sumnjam da ćemo u ovom mandatu izabrati predsjednika Vrhovnog suda kako bi rekao predsjednik Tuđman u tim i takvim okolnostima.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Ja ću nastaviti u tim i takvim okolnostima. Dakle, mi danas raspravljamo o nečemu za koje svi znamo da će urediti ničim, nećemo izabrati predsjednika Vrhovnog suda, odnosno predsjednicu Vrhovnog suda. Ne da mi danas raspravljamo u Saboru negdje otprilike od ožujka kao javnom prostora. Ne znam koliko puta su svi već rekli što o tome misle, kako misle, kako će glasati, neće glasati, što će glasati. A zapravo stvar je vrlo jednostavna. Treba se naći osoba u RH koja ima stručne kriterije da to može biti, koja može bit prihvatljiva predsjedniku države, koja može biti prihvatljiva predsjedniku Vlade i još spremna da uđe u proceduru i kandidira se. Pa mi svi znamo da nitko ne želi da ga se valja po blatu, jer mi smo ime i prezime uvažene profesorice sa Pravnog fakulteta svi spomenuli nekoliko puta i valjali je po blatu posljednja tri, četiri mjeseca.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bauk.
Osoba koja je prihvatljiva Vladi i koja je prihvatljiva predsjedniku države je gospođa Zlata Đurđević, jer da Zlata Đurđević nije prihvatljiva Vladi nebi je predložili, ona je neki međunarodni sud. Prema tome, ovdje se radi o nečem očito drugom, a to je da jedni kriteriji vrijede kad se predlaže vani, a drugi kriteriji vrijede kada se predlaže unutra. Nije to prvi put, dakle da svjedočimo takvome ponašanju barem dijela HDZ-a i to su sad i to su sad odlučili primijeniti na ovome. Kolega Borić mi je rekao da se varam da neće biti izabran predsjednik Vrhovnog suda u ovome sazivu. Imamo još tri godine, pa ćemo vidjeti jesam li u pravu ja ili vi. Sljedećih godinu i po vi imate više šanse da budem u pravu, a nakon toga ću vjerojatno ja biti u pravu, jer ako se, šta ćemo ponavljati drugi put, pa treći put, ovaj drugi javni poziv pa treći javni poziv, pa četvrti javni poziv, tako da ćemo ono, javni pozivi će nam biti rutina.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Lenarta.
Pa poštovani kolega Bauk. Dobro ste upisali suludosti i traljavost našeg sustava, pogotovo po ovom pitanju i spomenuli ste ovu tvrdu kohabitaciju, a ja bi čak malo proširio ovo što ste vi rekli, čak da ta kohabitacija malo i omekša i da nekoliko zastupnika iz vladajuće većine podrže ovaj izbor, nisam siguran da li bismo imali dovoljno ruku da bismo opet izabrali predsjednika Vrhovnog suda.
Poštovani zastupnik Bauk.
Ja bih rekao da je ovo danas pretposljednja epizoda, posljednja će biti na glasanju sutra, prve sezone serijala jazavac i šmrkavac, kako su jedan drugoga nazvali u ovoj raspravi. A ta valjda, smanjenje tvrdoće te kohabitacija valjda jazavca bi smanjila u dabra, a šmrkavca u slinavca, pa bi to bilo manje, ne, dakle, ovdje je došlo do toga da je jednostavno smo došli na situaciju da osoba A neće nekoga zato što ju je predložila osoba B. Dakle, predsjednik Vlade neće gospođu Đurđević jer ju je predložio Milanović, iako je sam Plenković predložio gospođu Đurđević za jednu međunarodnu instituciju. Dakle, tu dolazimo do jedne vrste ostrašćenog javnog djelovanja po ovoj temi i očito da se trebaju malo strasti smiriti. Hoće li se smiriti, vidjet ćemo, ja nisam tu optimista, ali moguće.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Ahmetović.
Hvala lijepa. Kolega Bauk. Danas smo utvrdili da predsjednik države predlaže, a da Sabor izglasava predsjednika Vrhovnog suda. Utvrdili smo i to da se vladajuća većina, dakle većina u Saboru nikad neće složiti oko ovog dotičnog prijedloga Zlate Đurđević. Čuli smo i razne razloge za to, u potpunosti neutemeljene, čuli smo i svega i svačega, uglavnom rasprava se svodila na predsjednika Milanovića, na komunizam, na socijalizam i na teme koje nemaju veze sa kandidatkinjom Zlatom Đurđević. Moje pitanje vama, razumijete li me kada kažem da me je sram što sam danas gotovo 8 sati sudjelovala i sudjelujem u raspravi o tome o čemu ćemo već danas znati ishod. Dakle, ovo je jalova rasprava, mi smo u prosjeku potrošili oko 500 kuna svakog hrvatskog poreznog obveznika, 500 kuna po glavi, izračunajte koliko to iznosi [[upadica Željko Reiner: Hvala.]]
Hvala, zastupnik Bauk će odgovoriti, hvala vam kolegice Ahmetović, molim vas. Ajmo se držat Poslovnika i vremena. Pa neću vam dati radi toga opomenu, ali ponašajte se adekvatno svojoj ulozi [[upadica Mirela Ahmetović: I vi svojoj.]] Ja se ponašam, dobit ćete opomenu zato sad. Izvolite kolega Bauk.
Ja razumijem da ponekad sudjelovanje u radu Hrvatskog Sabora može izazvati susramlje određenih zastupnika, ali ne mislim da bi vas trebalo biti sram zbog sudjelovanja u ovoj raspravi jer zastupnici vaše, odnosno i moje stranke nisu to ničim izazvali da bi nas trebalo biti sram. To je prvo, drugo, moram vas mrvicu ispraviti. Ovdje je vladajuća većina, nema jedinstven stav, niti opozicija ima jedinstven stav, dio članova Sabora, dio zastupnika iz oporbenih klubova neće podržati ovog, kandidatkinju zato što ju je predložio Zoran Milanović. A dio vladajuće većine će podržati kandidatkinju zato što ju je predložio Zoran Milanović, tako da je u stvari moj dojam da će glasanje sutra biti više glasanje o Zoranu Milanoviću nego o Zlati Đurđević i naravno, mislim da se većina ovdje, svi koji sjede sad trenutno slažu s time.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Nalazimo se u situaciji koja nikako nije dobra Hrvatsku. Sukob premijera i predsjednika Republike prelama se preko leđa Vrhovnog suda. Institucije koja čini jedan od stupova naše još uvijek mlade demokracije. Drugim riječima, prelama se preko leđa naših građanki i građana. Kolega Bošnjaković je u raspravi u ime Kluba HDZ-a rekao da ta stranka želi kandidatkinju i kandidata, ili kandidata koji imaju program, stručnost i viziju. I pri tom ne osporavaju da kandidatkinja o kojoj danas raspravljamo to ima. Kao argument za glas protiv nje navode to što je prihvatila nominaciju predsjednika Milanovića, iako se nije javila na javni poziv. Iskreno, kolegice i kolege to je obična farizejština, procedura nije bila dovoljno jasna, prostor za različito tumačenje je postojao, bio je širom otvoren, to je rekao i Ustavni sud. Zato je, između ostaloga, premijer i mogao osnovati tijelo koje je daleko od očiju javnosti i po nepoznatim kriterijima, na svoj način ocjenjuje kandidatkinje i kandidate. Da je Zoran Milanović na isti način predložio nekoga tko je HDZ-u po volji, ja stvarno mislim da danas uopće ne bismo vodili ovu raspravu i to je zapravo pravi i istiniti razlog zašto HDZ ne želi prihvatiti Zlatu Đurđević, zato što nije njihova. Suverenisti je ne žele prihvatiti zato što je percipiraju kao lijevu, ali barem su oko toga iskreni, što je u izlogu, to je u dućanu, da tako kažem. Ali opet to nije tako kod kolegica i kolega iz HDZ-a. Kolega Vrkljan je u svojoj raspravi rekao rečenicu s kojom se možda iznenađujuće, ali slažem, da je iznimno čudna situacija da HDZ nije ni jednom riječju rekao nešto negativno o Zlati Đurđević, a ipak je neće podržati. Kolega Vrkljan nije lingvist, nego rječnik, nego liječnik pardon, ali je ispravo, vjerojatno nekom intuitivnom analizom diskursa detektirao da stvarni razlozi za HDZ-ovo odbijanje ove kandidatkinje leže negdje drugdje. Kolegica Benčić govorila je o bliskosti nekih od najviših sudskih dužnosnika u Hrvatskoj s visokim dužnosnicima HDZ-a. To je samo jedan primjer onoga zbog čega građanke i građani naše zemlje nemaju povjerenje u naše pravosuđe. Zbog čega je indeks percepcije korupcije tako visok, zabog čega je povjerenje u institucije nisko, zbog čega, između ostaloga, toliki naši ljudi bježe glavom bez obzira iz svoje domovine. Ne mislim da je HDZ samostalni i jedini krivac za sve to, ali je nesumnjivo najveći i za deset kopalja ispred svih ostalih koji imaju neki dio krivnje. Kad građanke i građani gledaju i slušaju sve što kolegice i kolege iz HDZ-a izvode oko izbora predsjednice, odnosno predsjednika Vrhovnog suda, više od svega vide još jedan u nizu marifetluka te stranke i njezina predsjednika u pokušaju da zadrže stisak na grlu vladavine prava u Hrvatskoj. To je ta HDZ-ova butik demokracije. Rekao sam vam jučer kolegice i kolege, reći ću vam i danas, samo tako nastavite. Radite u korist svoje štete, a time zapravo u korist Hrvatske. Pomalo ste tako kao Mefistofeles iz Goete-ovog Fausta, samo što Mefistofeses ipak ima manje optužnica od HDZ-a. Hvala.
Imamo jednu repliku. Poštovane zastupnice Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Evo slušajući kolega Glavašević vašu raspravu u potpunosti se slažem s vama, ali bi evo ja stavila jednu točku na i. Da osobe koje traže razloge, nađu razloge i kad razlozi za to ne postoje, zar ne?
Pa mogao bih se…
Kolega Glavašević, polako, polako. Smirite se, polako, pa ću vam ja dati riječ, pa ćete vi onda dalje govorite. Evo izvolite kolega Glavašević.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora, hvala na replici kolegice Nikolić. Ja bih to možda nazvao točkom na u, konkretno, ali znate kako se kaže, tko neće pronađe pronađe razlog, to hoće nađe izliku, ili kako već, mislim da čak i obratno. U svakom slučaju, ne znam kako će ovo završiti, to je ono što me zapravo brine, i mnogo više od ovako domišljatih doskočica koje ponekad koristimo u ovim raspravama. Zaista bismo se mogli naći u ozbiljnom problemu, to tijelo nam je važno, to tijelo je jedan od stupova demokracije i jedan od njezinih osigurača, a u situaciju u kojoj je povjerenje građana u institucije narušeno kako jeste, dodatno slabljenje te institucije, bojim se da nas može odvesti u vrlo opasne vode. Tako da volio bih da ipak pronađemo neko rješenje za ovu situaciju.
Sljedeća pojedinačna rasprava, biti će poštovane zastupnice Mirele Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Profesorica, doktorica Zlata Đurđević neće biti potvrđena kao predsjednica Vrhovnog suda u Hrvatskom saboru. Kad bi se biralo isključivo po kvaliteti, po stručnosti, po neovisnosti i po znanju sigurno bi bila izabrana, ali tome neće biti tako jer je tako odlučio Andrej Plenković, pod mentorstvom Vladimira Šeksa i uz podršku HDZ-ove većine. Već tri mjeseca traje orkestrirana i dobro uhodana operacija HDZ-ovih spin doktora, ne bi li se Zlata Đurđević diskreditirala kao pravni stručnjak, nažalost i kao osoba. Koji je razlog tome? Razlog tome ne leži u izmišljenim konstrukcijama i zločestim interpretacijama koje su u javnost plasirali HDZ-ovi članovi i njihovi pobornici, razlog je samo jedan. Što je Zlata Đurđević osoba s impozantnom karijerom, vrhunskim pravnim znanjem i to što je neovisna o bilo kakvom političkom utjecaju, a baš taj politički utjecaj na pravosuđe začahureno sudstvo, kako ga naziva i sama Zlata Đurđević, i apsolutna nedodirljivost Šeksovih kumova dovela je do urušavanja pravosudnog sustava u kojem okorjeli kriminalci i ubojice dobivaju odgodu služenja zatvorskih kazni, do unedogled, u kojem se kisele predmeti koji ne idu na ruku vladajućima itd. Što HDZ onda radi? Okreće pilu naopako po dobro uhodanom receptu i tvrdi da se u svom programu Zlata Đurđević zalaže za veći utjecaj politike na pravosuđe. U isto vrijeme Šeksov kum i predsjednik Ustavnog suda, Miroslav Šeparović, druži se uz specijalitete sa najviđenijim ljudima HDZ-ovog saborskog kluba koji su nekada u Sanaderovo vrijeme, gle čuda sumnjičeni za sudjelovanje u kaznenim djelima, krađe novca, zbog kojeg je HDZ nepravomoćno osuđen dva puta, a konac tog suđenja, gle opet čuda, čekamo čitavo desetljeće. Ima još jedna temeljita neistina kojom je HDZ pokušao diskreditirati Zlatu Đurđević. To se ogleda u njezinom tzv. agitiranju za socijalistički poredak, jer ona tobože govori kako je sve zlo pravosuđa nastalo 90-tih, a ono u socijalizmu bilo je dobro. To je notorna neistina, Zlata Đurđević to nigdje nije rekla. Upravo suprotno, ona je rekla kako je sudstvo ovisno iznutra, začahureno i zato ga treba promijeniti, sudac ne može biti neovisan ako mu je nametnuto obvezujuće pravno mišljenje njegovih kolega, što je relikt socijalističkog sustava, i upravo to je dokaz da profesorica Đurđević nije branila socijalistički pravosudni sustav, naprotiv. A da je devedesetih pravosuđe temeljito uništavano govori nam i primjer Vladimira Primorca časnog suca koji je sudac bio i u Jugoslaviji i u Hrvatskoj, ali je zbog svoje nepotkupljivosti i moralnih načela u oba režima bio prisiljen napustiti sudačku funkciju. Njega prof. Đurđević izrijekom spominje u svom programu. Inače Vladimir Primorac je bio nepoćudan i u jugoslavenskom režimu, jer je kao sudac istrage oslobodio Vladu Gotovca, hrvatskog proljećara. Kako je moguće da Zlata Đurđević želi afirmirati socijalističko vrijeme ako se poziva na čovjeka koji je u socijalističko vrijeme morao napustiti sudačko mjesto i koji je oslobodio na temelju prava osobu sa kojom će kasnije i politički djelovati u slobodnoj Hrvatskoj. Prof. Đurđević u ova tri mjeseca učinila je više za hrvatsko pravosuđe nego bilo koji HDZ-ov pravosudni poslušnik. Za nju ću glasati sa ponosom i spoznajom da u Hrvatskoj još uvijek ima ljudi koji su spremni svoj stručni i osobni integritet staviti u službu općeg dobra. Zbog te spoznaje nekako mi je lakše, jer znam da još uvijek postoje ljudi koje pojedinci i skupine iz politike nisu kupili, razoružali a potom odbacili kao stare krpe što se događa svakom žetonu. Da, Zlata Đurđević je moj izbor i ja ću je podržati sa punom odgovornošću. Hvala lijepa.
Imamo tri replike na vaše izlaganje. Prva je poštovane zastupnice Orešković.
Uvažena zastupnice Ahmetović, ja moram ovog trena javno reći da od svih zastupnika nekako vas i najviše cijenim i osobno simpatiziram, pa mi nemojte zamjeriti ali ja ovog puta moram istaknuti jedan drugi argument. Mislim da je Zlati Đurđević najviše naštetio Zoran Milanović i svi oni koji upornu ističu njezinu neovisnost, a zapravo se radi o tome da je baš zato što je ona osobni odabir Zorana Milanovića stavljena u drugačiji kontekst u odnosu na ostale kandidate. Primjerice na ovom javnom pozivu jedan od kandidata je bila i sutkinja Peta Kujundžić. Sa kojim pravom mi prejudiciramo da bi ona bila ovisna ili da je malo manje neovisna u odnosu na Zlatu Đurđević ili malo manje stručna, a da ne govorim o kandidatima koji su se javili na prvi javni poziv. Među njima su neki odvjetnici. Zašto smatramo ili na temelju kojih informacija si dajemo za pravo tvrditi da ti ljudi nemaju dovoljno stručnosti, da nemaju dovoljno znanja, integriteta. Dakle, mi smo napravili problem Zlati Đurđević, a time i hrvatskom pravosuđu.
Hvala vam lijepa. Molim vas držimo se vremena! Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Orešković ovdje nije tema niti o jednom drugom kandidatu, nego o kandidatu koji je posve legalno i legitimno predložio predsjednik Republike Hrvatske gospodin Zoran Milanović. I zbog toga ja ovdje se osvrćem apsolutno, isključivo na tu kandidatkinju, na njezine kvalitete. O neovisnosti Zlate Đurđević govore njezina djela, a ne riječi niti Mirele Ahmetović, niti Dalije Orešković niti bilo koga drugoga. Ja ću vas podsjetiti na njezine stavove koji nisu bili u skladu niti sa predlagačem, njezinim osobnim predlagačem Zoranom Milanović, a nisu bili u skladu niti sa brojnim građanima RH ili možda pripadnicima stručne akademske zajednice. Međutim, bili su njezini argumenti zasnovani na njezinom stručnom i znanstvenom integritetu.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Opačak-Bilić.
Poštovana kolegice Ahmetović, slažemo se da stabilno društvo treba stabilno pravosuđe. Već je puno činjenica danas iznešeno o ulozi Vrhovnog suda i o važnosti njegovog funkcioniranja, a ono što svi očekujemo zapravo je učinkovitost, odgovornost i neovisnost istog. Molila bi da mi odgovorite s obzirom da niti na općoj sjednici Vrhovnog suda niti jedan kandidat nije dobio pozitivno mišljenje, a niti na sjednici saborskog odbora niti jedan kandidat nije dobio većinsku podršku članova, te da vjerojatno sutra nećemo imati izabranog novog predsjednika ili predsjednicu Vrhovnog suda smatrate li vi da će se hrvatsko pravosuđe i sudstvo naći u krizi, tj. da će ovime nastupiti ustavna kriza?
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Sukladno mojem znanju o pravosuđu i sukladno mojem osobnom dojmu ja vam mogu odgovoriti da naše pravosuđe već jest u krizi. U trenucima kada ubojite i kriminalci slobodno šeću, kada im se odgađa odsluženje zatvorske kazne, kada se političke osobe iz najviših krugova vlasti druže sa sucima u vrlo neformalnim okruženjima, kada suci piju i jedu sa osobama protiv koje vode postupke možemo li se složiti da naše pravosuđe već jeste u krizi? Dakle, ne trebamo čekati ishod ovog postupka kako bismo to utvrdili, a zasigurno jeste problematična činjenica da se ne vidi izlaz iz ove situacije gdje zbog neslaganja između premijera Andreja Plenkovića i predsjednika Zorana Milanovića i ne prihvaćanje namještanja natječaja mi ne možemo izabrati predsjednika Vrhovnog suda. To je i više od ustavne krize.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Ahmetović, smatram da ste imali fenomenalnu trijažu situacije i u svojoj raspravi i evo sad u odgovoru kolegici Opačak-Bilić. Dakle, meni se čini da je zapravo jedan od razloga zašto se nalazimo u ovoj blokadi ne samo sad ta svađa između premijera i predsjednika, nego ja vjerujem da doista kod nekih postoji ogromna količina straha što bi se zapravo dogodilo kada bi kontrola koja trenutno postoji nad pravosuđem, a to je HDZ-ova kontrola na kraju krajeva. Kada bi čak i za to jedno mjesto za koje je toliko puta u ovoj raspravi rečeno kao pa šta to može promijeniti to jedno mjesto? Znači čak i kada bi se to jedno mjesto promijenilo koliki mora da je strah sa druge strane oko posljedica takve promjene. Tako da mislim da ste jako dobru trijažu napravili i pogotovo oko ocjene da naše pravosuđe već jeste u krizi. Kada ljudi prelaze granicu iako su traženi bjegunci, mislim vidjeli smo svega.
Hvala. To je bio komentar, ali kolegica Ahmetović ako želi može nešto odgovoriti.
Hvala lijepo kolega Glavašević. Zahvaljujem vam se, ali bih iskoristila priliku i istaknula bih još jedan problem. U programu kandidatkinje, jedine legalne i legitimne kandidatkinje danas o kojoj možemo raspravljati s obzirom da je ona i jedina predložena od strane predsjednika koji je pozvan predložiti ju mi smo vidjeli zapravo vrlo mjerljive, vrlo mjerljive objektivne prijedloge za unapređenje pravosudnog sustava. Nitko ovdje, barem koliko sam ja čula nije osporio upravo ove prijedloge. Dakle, traže se naprosto razlozi, odnosno konstruiraju se notorne neistine, manipulira se, obmanjuje se o tome da je Zlata Đurđević zapravo prekršila neku proceduru. Zlata Đurđević nije niti sudjelovala u proceduri do drugog raspisa poziva gdje je potpuno legalno kandidatkinja, jer u protivnom mi ne bismo o njoj raspravljali.
Hvala vam lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Romane Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o izboru koji je po meni vrlo jasan. Da rezimiramo, prema Ustavu RH predviđeno je da predsjednika Vrhovnoga suda RH može biti izabrana osoba koja ispunjava opće i posebne uvjete za suca tog suda i utanačeno je da predsjednika Vrhovnoga suda RH bira Hrvatski sabor na prijedlog predsjednika RH. Svatko je držati se Ustava i prava i poštivati pravni poredak RH. Kandidatkinji Zlati Đurđević zamjera se što nema iskustvo u sudovima, iako ispunjava sve kriterije uz respektabilnu međunarodnu karijeru, velika je stručnjakinja za kazneno-procesno pravo što je od velike važnosti jer naše hrvatsko pravosuđe je u kaosu i potrebna je osoba na čelu koja će imati dovoljno hrabrosti i volje iskorijeniti korupciju. I ono što je najvažnije uvesti red. U nekoliko navrata kandidatkinja je isticala da politika treba konačno pokazati da može odlučiti i po kriterijima stručnosti i integriteta, a ne po kriterijima podobnosti te izabrati neovisnu osobu na čelu sudske vlasti. Dakle, ukoliko se sprječava izbor Zlate Đurđević za predsjednicu Vrhovnoga suda kao neovisne i stručne osobe sa svim potrebnim kvalifikacijama pri čemu se danima izmišljaju optužbe za njenu diskvalifikaciju i to čak i po cijenu izazivanja ustavne krize u sudskoj grani vlasti to se može tumačiti i percipirati kao sprječavanje zatvaranja dionice putem koje politika izvan javnog video kruga utječe na pravosuđe. Naime, predsjednik Vrhovnog suda s jedne strane daje demokratski legitimitet sudbene vlasti, ali s druge strane predstavlja vezu između sudstva i politike. Stoga je ključ vladavine prava u demokraciji, da se na mjesto izabere neovisna osoba. Politika mora maknuti sa sebe stigmu da utječe na sudstvo i sada imamo priliku da se to i učini. I na kraju bih zaključila i još jednom ponovila. Dok Hrvatsku i dalje svi percipiraju jednu od najkorumpiranijih država EU mi se danas bavimo činjenicom da je najveći crimen Zlate Đurđević taj što je pristala biti kandidatkinjom predsjednika RH. Zahvaljujem.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Opačak-Bilić.
Poštovana kolegice Nikolić spomenuli ste da treba uvest reda. Znajući da je RH država koja je u EU država sa najvećim brojem sudaca po broju stanovnika, tj. da na sto tisuća stanovnika imamo gotovo 50 sudaca dok je prosjek oko 25, a i dalje je boljka našeg pravosuđa je dugotrajnost postupaka. Svi smo svjedoci da određeni postupci traju desetljećima i da se dodatno još mnoge nepravde rješavaju, ispravljaju na sudu u Strasbourgu i na koncu opet to sve plaćaju hrvatski građani. U Austriji je recimo prosjek vođenja postupka godinu do tri godine, a Hrvatska to ne može ostvariti iako ima skoro duplo više sudaca po stanovniku od prosjeka spram drugih država. To je zapravo i još jedna stvar koju je gospođa Đurđević spomenula u svom programu i zapravo samim time zaziva promjene. I zapravo mi je drago da ste i vi sami spomenuli da treba uvesti reda. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Nikolić.
Zahvaljujem kolegice Opačak-Bilić. Lijepo ste to sve isprezentirali i prikazali zapravo kakav mi kaos imamo u pravosuđu. I jasno je nekoliko smo puta to danas isticali da jedna osoba ne može preko noći i sama promijeniti takav kaos koji imamo u pravosuđu. Ali ono što sa njezinim izborom možemo odlučiti je taj da ona bude ta osoba koja će biti kotačić te promjene kojoj mi zapravo težimo i koje je Hrvatskoj potrebno, odnosno hrvatskom pravosuđu. Zahvaljujem.
Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Kolegice, zastupnice i zastupnici. Pokušat ću plastično sa što manje stručnih termina objasniti zašto smo mi danas u ovakvoj situaciji. Zato što je u jednom trenutku nakon što je sukladno novim odredbama Zakona o sudovima koji propisuju nešto malo drugačiji postupak odabira predsjednika Vrhovnog suda predsjednik Republike Zoran Milanović rekao ja imam svog kandidata, odnosno kandidatkinju Zlatu Đurđević a vi provodili natječaj, odnosno javni poziv ili ne provodili ja ću po svom. Ako pričamo o ustavnoj krizi onda ona proizlazi iz bahatosti, neodgovornosti i političkog ega prije svega Zorana Milanovića, a onda su se na njegov dobro osmišljen plan nadovezali mnogi drugi. Kada smo radili izmjene Zakona o sudovima radili smo to na preporuku GRECO-a Međunarodne organizacije Vijeća Europe koja broji pedesetak država članica u čijem sastavu su najistaknutiji eksperti koje provode reviziju unutarnjih sustava država članica s posebnim naglaskom na antikorupcijske politike i mjere. Prvi evaluacijski ciklus za RH krenuo je 2002. godine. Zakon o sudovima izmijenili smo na temelju preporuka iz 4 evaluacijskog ciklusa, a ja ću se sada osvrnuti na nešto što piše u 2 po redu izvješću o tome na koji način mi provodimo ili prihvaćamo te preporuke koje daje GRECO. U prethodna 3 ciklusa u 1, u 2, u 3 kada se govorilo prvo o neovisnosti pravosuđa zatim o javnoj upravi, 3 o tome kako su u kaznenim odredbama definirane pojedine inkriminacije i kako se financiraju političke stranke RH je imala gotovo 100% uspješnost u provedbi preporuka. To je bila ona faza pristupanja EU i naše pravosuđe je po standardima na razini Vijeća Europe išlo prema naprijed. I onda je došla famozna 2014. kada smo već bili u EU, kada nismo bili nažalost kao Rumunjska i Bugarska pod monitoringom, kada smo bili prepušteni sami sebi priča je krenula naopako. Naime, GRECO je u tom 4 evaluacijskom izvješću rekao da naš postupak odabira predsjednika Vrhovnog suda da je loš, da je ispolitiziran, da dovodi do nepovjerenja u razloge i kriterije odabira čelne osobe na vrhu sudbene vlasti, a s obzirom da je RH imala određeni ugled prije svega zbog gospodina Mrčele koji je predsjednik tog GRECA, dobili smo po mom sudu s obzirom da sam te 2014. sjedila u auditoriju na toj plenarnoj sjednici i slušala tijek izlaganja i tijek rasprave, dakle dobili smo preblagu preporuku, da razmotrimo hoćemo li promijeniti postupak izbora. Pa smo mi razmotrili i po našem dobrom starom hrvatskom političkom običaju napravili smo nešto da zadovoljimo formu, a sadržaj je ostao isti. I upravo zbog toga imamo dva izvještaja o tome kako smo ispunili preporuke i ta dva izvješća pokazuju da smo ih ispunili loše. Naime, uveli smo taj sustav u kojem zapravo Državno sudbeno vijeće imam nekakvu ulogu. Inače GRECO je tražio da Držano sudbeno vijeće ima puno veću ulogu u postupku odabira kandidata kako bi se smanjio neprimjereni utjecaj politike. Koliko je taj utjecaj politike neprimjeren evo vidimo iz ove jalove rasprave koja je trajala čitav ovaj dan. GRECO kaže da vidi da smo napravili nekakav napredak manje-više, ali u suštini unatoč tome što sada imao i javne pozive koji se objavljuju u Narodnim novinama, imao životopise, imamo programe kandidata, zapravo se, dakle time je napravljen određeni iskorak, time imamo veću transparentnost i time smo dali priliku izvršnoj vlasti i Hrvatskom saboru da se izjasne koji su to kriteriji zbog kojeg pojedinog kandidata imenujemo ili prihvaćamo ili ne prihvaćamo, ali suština je ostala ista. Suština je ona koja je ostala zapisana u hrvatskom Ustavu, a to je da predsjednik predlaže, Hrvatski sabor bira. I tu dolazimo do ovog začaranog kruga u kojem se nalazimo …
Hvala vam lijepa. Imamo 2 replike, prva je poštovanog zastupnika Bauka.
Tko je rekao GRECO je rekao. Gospođo Orešković u vašem plastičnom prikazu meni jedino nije jasno jeste vi za izbor gospođe Đurđević ili ste protiv izbora gospođe Đurđević to jedino nisam uspio shvatiti iz vašeg plastičnog prikaza situacije. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Orešković.
Dakle, ja sam za to da pročitamo što ovdje piše i da posao odradimo kako treba. Činjenica je da Zlata Đurđević s mojim glasom za ili protiv tako i onako neće biti izabrana i da ćemo se ponovno naći u istoj ovoj situaciji koju vi nazivate tvrda kohabitacija, jel tako. Pa bi ja onda predložila da se primimo izmjena i dopuna Zakona o sudovima pa da onda sve ono što sada vidimo da je nedorečeno, nedosljedno, da izaziva probleme u provedbi i praksi riješimo prije nego što se raspiše slijedeći javni poziv i da time pokažemo da smo odgovorni i da hrvatsko zakonodavstvo propise i institucije ne mijenjamo reda radi kako bi eto prikazali svijetu i Europi da Hrvatska vodi brigu o ravnoteži tri grane vlasti, nego ovo doista radimo u interesu svih nas kao hrvatskih građana. A odgovornost je ovog trena na nama, na Hrvatskom saboru i na saborskim zastupnicima.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Uvažena gospođo Orešković, poznavajući vas kao odgovornu zastupnicu u Hrvatskom saboru kako komentirate izjavu predsjednika Milanovića da je, da ste vi njegov najveći zez, kao što je izjavio prije nekoliko trenutaka.
Poštovana zastupnica Orešković.
Ja očito jesam ne samo njegov, ali njegov ponaosob zez jer je njegov stav da kad politika bira onda politici nešto i duguješ, a ja sam svojim radom i svojim rezultatima koji su još uvijek javno dostupni svima vama pokazala da sam posao radila odgovorno, objektivno, nepristrano i da sam sve što sam radila temeljila na argumentima, na činjenicama, na dokazima iza kojih stojim dan danas. I ja sam debelo svjesna da će moje biračko tijelo, moje biračko tijelo meni više zamjeriti to što danas nisam stala na stranu ove strane sabornice, no ja nisam ušla u politiku radi rejtinga, ja nisam ušla u politiku radi jeftinih političkih poena, niti radi toga da se bilo kome svidim, ja sam ušla u politiku baš zato što sam kao praktičar, kao odvjetnica možda više od svih vas, ali time vas ne želim vrijeđati nego praktično, svjesna svih problema hrvatskog pravosuđa i imam ideje kako ih riješiti na jedan uključiv način koji i same suce, ali i one suce na najnižim razinama pita što ih zapravo muči.
Hvala vam lijepo. Sada će poštovana zastupnica Orešković ostati ovdje i govoriti završno u ime kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
E pa taman mi je došlo da kažem kako se primiti rješavanja problema u pravosuđu. Prva skupina su organizacijski problemi. Imamo 66 sudova. U Izvješću predsjednika Vrhovnog suda za prošlu godinu piše da brojni sudovi rade u neadekvatnim zgradama, da ne kažem u zgradama napravljenim za vrijeme Austro-ugarske. Od toga su mnoge zgrade urušene u potresu kako ovom zagrebačkom, tako i onom na području Banije. Drugo, brojni sudovi nemaju elementarne uvjete za rad. Sjećam se jednog očevida kada sam bila na području grada Ogulina, na kraju tog događaja sutkinja me pitala jesam li spremna da potpišem samo zadnju stranicu zapisnika. Kada sam pitala zašto rekla je da čitav sud ima samo jedan prijenosni printer, pa im je šteta tonera i štede na materijalima. Također, u brojnim sudovima imamo primjerice nedovoljan broj zemljišno-knjižnih referenata, a pogotovo tamo gdje imamo stalne službe na otocima i potrebno je doista zaposliti odgovarajuću radnu snagu da se neki predmeti brže i bolje riješe. Što se tiče procesa izbora samih sudaca treba početi od reorganizacije, od drugačijeg dizajna Državnog sudbenog vijeća. Maknite dva saborska zastupnika koji tamo sjede, profesionalizirajmo to tijelo, uvedimo stvarnu provjeru imovinskih kartica, a ne puko administriranje jesu li ih suci predali na vrijeme ili ne. Uvedimo obavezu da svatko tko se kandidira za suca unaprijed deklarira svoje političke i pravosudne veze u sustavu kako bi se otklonila neprimjerena pristranost prilikom odabira kandidata. A što se tiče samog procesa odabira članova DSV-a ne biste vjerovali, ali većina onih koji sudjeluju u tom izboru zapravo nemaju nikakvih saznanja o onima koji su kandidati. Nema objava njihovih životopisa, nema objava motivacija za funkciju u Državnom sudbenom vijeću. Manje-više suci sa različitih sudova jedni o drugima ne znaju ništa osim ako za njih ne pokuca na vrata i ne lobira. Što se tiče onih aluzija na Šeksa i njegove kumove i na neprimjerena druženja, e da treba povećati transparentnost i rada sudačkih vijeća koji provode odluke na temelju povreda etičkih kodeksa. Malo ih je, premalo ih je a i kada se objavljuju na internetskim stranicama na moje veliko iznenađenje je šok, te se odluke anonimiziraju umjesto da su javne, umjesto da suci i na taj način pokažu da su spremni čistiti kukolj iz vlastitih redova. Što se tiče samih zakona koji dovode do toga da nam osuđenici bježe u svoju drugu domovinu, pa to nije nešto što može riješiti odabir predsjednice ili predsjednika Vrhovnog suda. To je stvar čitavog niza izmjena i kaznenih i procesnih zakona. A kako ih mijenjati? Piše u tim izvješćima koje mahom ne čitamo detaljno i ne čitamo kako treba. A jednom kada se o njima i raspravlja nema reakcije Hrvatskog sabora kao zakonodavnog tijela, da sve ono što nam je sudbena vlast ukazala ispravimo na vrijeme. Iz godine u godinu čitamo jedna te ista izvješća. Nismo produžili rokove osiguranja imovine okrivljenika. Primjerice nismo predvidjeli mogućnost da Državno odvjetništvo može uložiti žalbu na odluke optužnih vijeća. Nismo poduzeli ama baš ništa da građani steknu dojam da je hrvatsko pravosuđe kvalitetno. Ono ne ovisi samo o kvaliteti pojedinih sudaca koji sude u pojedinom predmetu. Prije svega ovise o kvaliteti zakona, a kakva je kvaliteta tih zakona? Pa sada kada vidim kako se zakoni pišu i kako se izglasavaju onda me i ne čudi što je toliko niska. To su problemi hrvatskog pravosuđa. A ako već govorimo i o tome da treba mijenjati Zakon o sudovima, onda apeliram kad se prihvatimo ovih izmjena da prvo izmijenimo zakon, da definiramo sve što je sada nejasno, a da potom naglasimo da u sljedećem javnom pozivu kandidati umjesto da pričaju svoje političke stavove, da se fokusiraju na poslove sudske uprave koja je definirana u članku 29. Zakona o sudovima. 18 taksativno navedenih različitih zadataka vrlo opširnih i detaljnih. Iskreno, niti jedan od kandidata pa tako niti Zlata Đurđević nije svoj program koncipirala tako da slijedi ono što je njezina glavna zadaća ovlast i uloga. I to je razlog zašto smo vidjeli i nezadovoljstvo vrsnih sudaca Vrhovnog suda. Hvala.
Hvala. Sljedeći završno će biti kluba zastupnika SDP-a a govorit će poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege članovi Kluba zastupnika SDP-a podržat će izbor predsjednice Vrhovnog suda po prijedlogu Predsjednika Republike. Ova rasprava nas je još više uvjerila u nekoliko stvari. Prvo da je gospođa Đurđević dobar kandidat. Drugo da na žalost neće biti izabrana. Treće, da je zakon koji je predvidio način izbora predsjednika Vrhovnog suda i tako razgradio ustavnu odredbu neživotan i da vjerojatno po njemu neće biti izabran ni jedan predsjednik Vrhovnog suda. Četvrto, da će ova priča sa izborom predsjednika Vrhovnog suda zabavljati i okupirati hrvatsku javnost tijekom trajanja cijelog mandata ove parlamentarne većine, odnosno ovog saziva Hrvatskog saziva i tzv. tvrde kohabitacije sa Predsjednikom Republike. I peto, da sve ovo što sam rekao, barem ovo zadnje može biti i promijenjeno, ali sumnjam da će se to dogoditi. Odnosi koji vladaju trenutno na političkoj sceni između onih koji bi trebali se dogovoriti oko izbora predsjednika Vrhovnog suda su takvi da se to vjerojatno u bliskoj budućnosti neće dogoditi, a to nije čini mi se jedina kadrovska blokada koja se trenutno događa u odnosima između Vlade i Predsjednika Republike, pa sa ovoga mjesta ja mogu samo pozvati sve koji mogu tome doprinijeti da tu blokadu pokušaju razriješiti i da Hrvatska dobije legitimno izabranog predsjednika Vrhovnog suda. Kada kažem legitimno izabranog onda je jasno da ako takav kandidat bude izabran da će dobiti više od dvotrećinske većine glasova u Hrvatskom saboru ili neće biti izabran. Kako svi znamo da je vrlo teško dogovarati odluke koje trebaju proći sa dvotrećinskom većinom i onda kada smo u zeitnotu oni koji se trebaju dogovarati, onda je sasvim sigurno da takav dogovor neće biti lako postignut onda kada nitko nikoga ne pritišće nikakvim rokovima. Naime, od 19. srpnja 2021. čini mi se ističe mandat sadašnjem predsjedniku Vrhovnog suda, a kao što je netko rekao neće biti nikakve ustavne, pravosudne i druge krize ako se nakon toga uopće ne izabere predsjednik Vrhovnog suda pa makar i nikad. Ili će to raditi zamjenik predsjednika Vrhovnog suda koji je to sada po godišnjem rasporedu ili će parlamentarna većina zakonskim izmjenama premostiti tu situaciju kad nema predsjednika Vrhovnog suda i tako de facto izbaciti Predsjednika Republike iz bilo kakve mogućnosti odlučivanja o tome tko će biti predsjednik Vrhovnog suda. Treće varijante vjerojatno nema. Također od 19.7. Državno izborno povjerenstvo ostaje bez svog predsjednika, a tu pak nije predviđeno ni zakonom ni godišnjim planom rada kojega mijenja, nego Poslovnikom Državnog izbornog povjerenstva za koji nisam siguran da onda bi trebao imati razinu veću nego Zakon o DIP-u. Pa onda ako već mijenjate Zakon o sudovima promijenite onda i Zakon o Državnom izbornom povjerenstvu, da se i ta stvar predvidi. Što se tiče rasprave o samoj gospođi Đurđević vjerojatno će ton i način rasprave posebno dijela zastupnika biti obeshrabrujući za sve one koji se budu htjeli javiti na javni poziv a da prije toga nije dogovoreno između predsjednika HDZ-a i Predsjednika Republike tko je taj koji će dobiti, ili ta koja će dobiti podršku u Hrvatskom saboru što pak znači da taj koji bi bio eventualno izabran morao biti izabran na namještenom natječaju. A kako su ti istančani kriteriji HDZ-a da netko tko se nije ni javio na natječaj, nego ga je samo Predsjednik Republike predložio Hrvatskom saboru to je bila jedina radnja koju je gospođa Đurđević napravila a to je nije bilo radnje. Jer životopis je javan, dakle nije ga ni trebala poslati Predsjedniku Republike. Mogla je samo reći prihvaćam to je već crveni karton od strane HDZ-a. Sad zamislite kako bi tek bilo da netko pristane sudjelovati u namještenom natječaju. Ja mislim da bi ga vi izvrijeđali onako kako se to kaže na pasja kola. Prema tome, svi razlozi koje smo čuli se mogu svesti u jedno. Gospođa Đurđević vam nije prihvatljiva jer ju je predložio Predsjednik Republike, a Predsjednik Republike ju je predložio a da se prije toga nije iskonzultirao sa predsjednikom Vlade. Sve ostalo je folklor, zabava za javnost i pokušaj ovako markiranja stvarnih razloga. Ne može vam gospođa Đurđević bit dobra za Međunarodni sud, a nije dobra za hrvatski sud ili to znači da Međunarodni sud je ipak niža razina od hrvatskog suda ili je tu jednostavno pitanje ega, a sve ostalo je nešto što mi onda moramo u Saboru braniti na ovaj ili onaj način. Zahvaljujem.
Sljedeći završno će u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kada smo pristupali u klubu ovom pitanju još kada su došli programi kandidata i kandidatkinja vidjeli smo priliku da saborski zastupnici, svi mi zajedno, dakle bez obzira iz kojeg kluba dolazimo pokažemo jednu višu razinu odgovornosti prema javnim funkcijama posebice prema ovoj funkciji koja je ključna za uspostavu povjerenja prema pravosudnom sustavu, uspostavu povjerenja u pravosudni sustav je zapravo ključ svake organizirane zajednice i svake organizirane države. I znamo da nam je to jedan od najvećih problema, o tome smo već govorili. I tada smo rekli da nam je manje važno, dakle tko je koga predložio i da ćemo se zaista voditi objektivnim kriterijima tko je od kandidata i kandidatkinja zaista najstručniji, tko ima iza sebe najbolje iskustvo i tko u svom programu je pokazao širinu i shvaćanje ključnih problema pravosuđa. Ja mislim da svatko od vas pojedinačno bez obzira na to kako ćete glasati, ako je pristupio čitanju programa na taj način da je vidio je program prof. Đurđević kao i njezino odgovaranje na naša pitanja na saslušanju pokazuje jednostavno veliku razliku u odnosu na sve druge kandidate i po stručnosti i po kvaliteti, ali napominjem i po integritetu koji je pokazala. Na žalost ono što je danas zapravo ispalo u ovoj raspravi je da nismo kao saborski zastupnici dorasli toj ideji da možemo kao političko tijelo, kao netko tko je politički reprezent građana u Hrvatskoj birati po nepolitičkoj liniji, odnosno po kriterijima objektivnosti i stručnosti, a ne po kriterijima podobnosti. Evo ne možemo. I sad koji je dokaz za to? Pa čuli smo od nekoliko klubova danas, ako ćete vi glasati za tu i tu osobu ili ako vi smatrate da je dobra kandidatkinja, onda mi baš nećemo. Dakle, to je političko pitanje, političke podobnosti ili nepodobnosti, a ne pitanje procjene objektivnih kriterija i stručnosti, nečega. To su otvoreno ovdje govorili i ja moram reći, dakle da zaista se onda može dovoditi u pitanje da li je ovaj Parlament sposoban birati predsjednika Vrhovnog suda na onaj način na koji se ti predsjednici biraju u drugim parlamentima europskih zemalja. Također željela bih iskoristiti ovo vrijeme da kažem koje su to stvari u programu prof. Đurđević za koje smatramo da trebaju čuti građani i da trebaju čuti šta je to, koja je to prilika koju propuštamo. Dakle, istaknula bih da je prof. Đurđević posebno napomenula da ono što ona vidi kao neku svoju aktivnost na mjestu predsjednice Vrhovnog suda je poticati praksu i primjenu zakona na način da se rasprave na sudovima unaprijed pripreme te da se onda vode u kontinuitetu. To vam dragi građani znači da nemate ročište u 3. mjesecu pa onda slijedeće godine u 2. nego da se rasprave ročišta rade u kontinuitetu dok nije gotova, dakle da su komprimirani. To bi skratilo postupke za jako puno. Šta je drugo rekla isto tako vezano zapravo uz skraćivanje, skraćivanje trajanja sudskih postupaka? Rekla je da treba razmotriti mogućnost vraćanja i proširenja ovlasti drugostupanjskim sudovima da vode rasprave s ciljem dokidanja, višestrukog ukidanja i vraćanja predmeta prvostupanjskom sudu. Da vam prevedem dragi građani to vam znači ono kad dobijete presudu na prvom stupnju pa ide žalba na županijski primjerice sud pa onda županijski sud o tome još godinu, dvije, tri, pa onda umjesto da sam odluči meritorno o tome on ukine presudu prvostupanjskog suda i vraća na ponovno suđenje pa to traje još dodatne 3 godine, pa onda ajmo sve iz početka. Evo to je nešto što prof. Đurđević bi željela dokinuti i ako postoji žalba na viši sud da viši sud onda i meritorno po toj žalbi odluči i time okonča postupak. Također bi skratilo itekako trajanje postupaka. Ima još jako puno toga što je ovdje navedeno [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i zbog čega ćemo mi podržati kandidatkinju prof. Đurđević.
Slijedeća završna riječ bit će, hvala vam lijepa isteklo vam je vrijeme, to je 10 sekundi, ne možete dovršit 5 rečenica, evo ajmo se držat za postoji Poslovnik. Čudi me da baš vi to govorite, a silno se zalažete za propise i poslovnike, jel. Slijedeći će biti završno Klub zastupnik HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Damir Habijan. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo ja ću probat sumirat ono što smo danas imali prilike ovdje čuti, pokušat reći nešto što možda nisam rekao u pojedinačnoj raspravi. Dakle prije svega još jedanput kolegama iz SDP-a, oni na tome inzistiraju najviše koliko sam shvatio sada i zaključno još uvijek nisu shvatili poantu. Dakle, nije problem što je prof. Đurđević kandidatkinja koju je predložio predsjednik države jer predsjednik države jedini po Ustavu i zakonu to može napraviti, dakle to nije problem. Problem je taj što je kolegica Đurđević nakon što je istekao onaj rok za javljanje na javni poziv pristala sudjelovati u tom postupku, mimo Zakona o sudovima i Članku 44a. i to je potpuno jasno i nema tu nikakve nejasnoće koju je pokušala objasniti kolegica Benčić da je tu bilo nešto čudno, nerazumljivo. Nije ništa čudno, s provom rečenicom koju ste počeli, dakle kako počinje, počinje javnim pozivom. Normalno da kandidat može biti samo onaj koji sudjeluje u javnom pozivu, to vam kaže i Ustavni sud u svojoj odluci tko je kandidat, to vam kaže i opća sjednica Vrhovnog suda tko je kandidat. Prema tome, nema ništa nejasno, to vama ne odgovara ali je tako i bitno radi hrvatske javnosti da to razumiju. Dakle, tu nije ništa sporno. Nemojmo raditi maglu oko nečega čega nema. Dakle, potpuno je jasno nije bila kandidat, znala je profesorica je kaznenog vodi katedru kazneno-procesno prava i prema tome bila je svjesna u što ulazi i što se može desiti i to se sad i desilo. I tog trenutka Klub zastupnika HDZ-a je rekao da neće i ne može zbog toga jer je samu sebe diskvalificirala podržati prof. Đurđević. Ali da ne bi sad ostalo samo na tome da inzistiramo na proceduri, ja sam i u pojedinačnoj i kolega Bošnjaković rekli koji su to razlozi iz programa zbog kojih prof. Đurđević ne možemo podržati. Dakle, na prvoj stranici govori o poštivanju Ustava i zakona, na prvom koraku predkoraku sama je prekršila zakon i Ustav. Govori o potrebi digitalizacije u svom programu, to danas nitko nije spomenuo. Dakle, ja ne znam da li ona nije obaviještene obzirom da je teoretičar, nije praktičar, dakle mi imamo i e-spis, i e-komunikaciju, imamo i ročišta na daljinu, dakle to nije nešto novo. U uvodom dijelu programa govori o izboru sudaca, kritizira '90.-te, kritizira '90.-te i način na koji su se suci birali međutim u svom prijedlogu kasnije govori o potrebi izmjena izbora članova Državnog sudbenog vijeća na način da većinu čine saborski zastupnici. Dakle, ako to nije politizacija onda ne znam što je, onda ne znam što je i ne znam čemu čuđenje. Kažu da je politika umijeće mogućega, mi smo sad došli u situaciju da je jedan čovjek napravo da postane nemoguće, mislim na ovlaštenog predlagatelja predsjednika države. Dakle, problem je krenuo od njega i ovdje uvlačiti HDZ što ste danas radili je potpuno promašena teza i nije dobra i hrvatska javnost ja mislim nakon ove rasprave koliko god da je bila prilično štura i nije bila sadržajna o samom programu ipak je pokazala jednu stvar, a to je da ste u krivu, a to je da ste u krivu i da nema nikakvih nejasnoća oko primjene zakona, da tu nemate apsolutno nikakav argument da je kandidatkinja nažalost neke stvari koje već sada postoje u hrvatskom pravosudnom sustavu ne razumije ili neće razumjeti, predlaže neke stvari koje smo napustili 2010. godine, a to dobro znate zašto imali smo velike probleme oko pregovora Poglavlje 23. pravosuđe, zašto smo neke stvari mijenjali. SDP me možda i najviše čudi, dakle on je 2018. godine hvalio upravo ovu podlogu za izbor predsjednika ili predsjednice Vrhovnog suda, a danas šalje prijedloge za ocjenu suglasnosti upravo te odredbe sa Ustavom još jedan kopernikantski obrat upravo kakav je kopernikantski obrat napravila i kolegica Đurđević odnosno prof. Đurđević kad se prije 6 mjeseci javila na onaj javni poziv za izbor suca dakle pri Europskom sudu za ljudska prava, a to je propustila svjesno učiniti mjesec dana nakon toga. Govorilo se ovdje i o samostalnosti, to je spomenuo ako se ne varam predsjednik SDP-a, ta samostalnost je nestala onog trenutka kad je zapravo na silu ugurana u ovaj postupak znajući da krši zakon, da krši Ustav i tu je zapravo najveća njena pogreška što je povjerovala predsjedniku države da će očito sve biti ok. Ispalo je ovako kako je ispalo, Klub zastupnika HDZ-a ovakav, ovakvog kandidata koji je u predkoraku prekršio zakon, koji u svom programu ima neke stvari koje jednostavno ne stoje s kojima se mi i imamo pravo ne složiti koliko god se vama to sviđalo, ne može i neće podržati. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.