Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege. Spomenut ću danas nekoliko stvari, za početak počet ću sa jednom presudom koja ide na korist hrvatskog društva i transparentnosti u Hrvatskoj a to je presuda u kojoj je DORH i HBOR izgubila sud protiv dakle povjerenika za informiranje, radilo se o tome treba li ili ne treba sve kredite HBOR-a dati u javnost da se zna tko je dobio, koliko je dobio i za što je dobio. Stav je Državnog odvjetništva i HBOR-a da ne treba. Naša politička banka, duboko premrežena političkim interesima u kojoj znamo po zakonu sjedi 6 aktualnih ministara, 3 zastupnika i šef gospodarske komore, izgubila je na sudu i drago mi je da je izgubila, svi krediti moraju ići u javnost jer je to javni novac, među ostalim i oni u brodogradnji, neke od njih sam već pročitao i spomenuo u svojim kaznenim prijavama. Također htio bi reći što se tiče brodogradnje da je nedopustivo a pogotovo sada kada 1. svibnja govorim o pravima radnika da Vlada Andreja Plenkovića kao što je Staljin izgladnjivao Ukrajince tijekom Holodomora, izgladnjuje radnike Trećeg maja i Uljanika ne dajući im njihove plaće. Međutim ono što je još gore je to što je izgubljena godina dana. Kad je čovjek unesrećen na cesti, imamo tzv. zlatni sat u kojem su najveće šanse da će biti spašen ako ga se dovede u bolnicu, mi smo imali zlatnu godinu odnosno to je bila 2018. g., znalo se odnosno ja sam znao koji sam laik u tome, početkom te godine da se javljaju problemi, da se napravi nešto, morala je znati i Vlada, oni su propustili tu zlatnu godinu i sada je puno teža situacija za naša dva brodogradilišta. Osvrnut ću se konkretno na situaciju Brodosplitu, upozoravao sam na stanje u Brodosplitu čim sam saznao prije neka 3 mjeseca. Stanku sam poglavito uzeto zato da upozorim na novu opasnost za hrvatski proračun, a to je aktiviranje jamstava i u Brodosplitu. Da, bojim se da će uskoro početi aktivacija jamstava i u Brodosplitu. Konkretno, radi se o božićnom jamstvu Milanovićeve Vlade, dakle, pred Božić, kad nešto hoćemo sakriti, onda stavimo pred Božić, 23.12.2014. godine kompaniji Star Clippers dano je jamstvo za izgradnju broda Flying Clipper, brod je trebao biti gotov prije jedno 4 godine, on do dan današnjeg dana nije gotov, dakle, radi se o jedrenjaku kojem još nisu gotovi niti jarboli niti jedra. G. Debeljak je prikazao ovdje 72 milijuna kuna dobiti da će ostvariti na tome, međutim realno je sada 250 milijuna kuna u minusu na tome brodu. Netko je u Vladi Zorana Milanovića prije davanja ovog jamstva trebao provjeriti je li moguće ostvariti takvu dobit na takvome brodu. To nije bilo moguće ostvariti i zapravo ne čineći provjeru nego vjerujući slijepo na riječ g. Debeljaku, učinjena je šteta za hrvatski proračun. Naručitelj, dakle kompanija Star Clippers, povukla je svoje inspektore koji su nadgledali gradnju broda u brodogradilištu. U njihovom katalogu za 2019. i 20. više nema toga broda navedeno da će biti uskoro stavljen u funkciju, a još prije nekoliko mjeseci je bio, tako da se javlja izrazito jaka sumnja da se od narudžbe odustalo, da će se uskoro aktivirati jamstva za ovaj brod. Jamstva u iznosu stotinjak milijuna kuna, a to je nažalost, bojim se, samo početak. Vlada je trebala prilikom izdavanja jamstva, ponavljam opet, provjeriti je li netko vara, je li to realna cijena ili nije, ali to se nije radilo. Davalo se šakom i kapom na sve strane i od HPB-a i HBOR-a i sad nažalost trpimo posljedice toga. Sve je to navedeno u našim kaznenim prijavama. Treba reći da smo nedavno svjedočili i kašnjenju plaća, hajmo reći prvom kašnjenju plaća oko Brodosplita. Konkretno, kasnila je plaća 15 dana, na kraju je ipak dana, čujem, zahvaljujući kreditu ruske VTB Banke od 40 milijuna eura. Konzultirajući se sa stručnjacima, došli smo do zaključka da Brodosplit ima sredstava za još nekoliko mjeseci, a da će negdje u ljeto postati nelikvidan i da ga, nažalost, čeka sudbina 3. Maja i Uljanika. Pozivam stoga Vladu, ovoga časa da ne propušta još jednu zlatnu godinu, odmah sada postupajte po pitanju Brodosplita. Kaznene prijave vas 5,6 godina čekaju u DORH-u u Splitu, ništa po njima nije učinjeno. Moje kaznene prijave, kaznene prijave Živog zida možda mjesec dana vas čekaju tamo. Idite tamo, ispitajte situaciju, nemojte dozvoliti da se situacija preslika na Brodosplit [[Upadica: Hvala.]] koju sad vidimo na zapadu Hrvatske. Hvala.
Hvala. …je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH, Petar Janjić, ratnoga imena Tromblon, poslao mi je prije nekoliko dana sudsku presudu kojom je dobio preplaćene kamate iz svog EUR-o kredita, ukupno 3.177,00 EUR-a i naplaćeno je 8.600,00 kn sudskih troškova. Petar je htio svojim postupkom podići dodatno osviještenost ljudi koji nisu osviješteni o svojim pravima a činjenica jest da osim što su banke ugovarale u kreditima sa valutnom klauzulom CHF, nepoštenu kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke, isto tako su, istu takvu kamatnu stopu ugovarali u kreditima s euro valutnom klauzulom i u kunskim kreditima. U svim ugovorima, usudio bih se reći u gotovo svim ugovorima, potrošačkim ugovorima ugovorenim prije 2013. godine banke su na takav način ugovarale kamatnu stopu. I svi takvi dužnici kojima su banke ugovarale takvu kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke i to na više kasnije imaju pravo na preplaćene iznose. Općinski sud u Zagrebu koji je dosudio Petru Janjiću njegove preplaćene kamate utvrdio je da se kolektivna presuda u slučaju Franak u dijelu koji se tiče kamatnih stopa odnosi i na dužnike iz euro i kunskih kredita. Problem je u tome što vrlo brzo nastupa zastara potraživanja po tom pitanju pa oni dužnici koji ne tuže najkasnije 12. lipnja ove godine nažalost izgubiti će svoje preplaćene iznose. Država u svemu tome se ponaša uistinu kao slon u staklenoj radnji zbog toga što bjesomučno uzima novac iz proračuna i dijeli ga hrpimice na sve strane a s druge strane sudski utvrđenu pljačku banaka ne sprečava i ne omogućava ljudima da van sudski dođu do svojeg novca. Vrlo je jednostavno zakonskim rješenjem, sustavnim zakonskim rješenjem omogućiti da ljudi dođu do svog novca bez suda, potrebno je zakonom naložiti bankama da se moraju nagoditi sa dužnicima i da im moraju vratiti novac. Radi se što se tiče kamatne stope oko 5 milijardi kuna koje su banke opljačkale a kad se radi o valutnoj klauzuli CHF radi se oko 10 milijardi kuna. Prema tome banke su unazad 20 godina hrvatskim građanima opelješile njihovih 15 milijardi kuna. To je novac koji bi bio zamašnjak u gospodarstvu, to je novac koji kada bi bio vraćen hrvatskim građanima sigurno bi omogućio porast BDP-a za nekoliko postotnih bodova, omogućio bi bolji proračun u sljedećim godinama a omogućio bi isto tako i veću zaposlenost jer bi uslijed rasta potrošnje porasla i zaposlenost, to tako jednostavno ide, sve to jedno za drugim seže. Nažalost država nije bila u stanju prekinuti nezakonito poslovanje banaka i zbog toga su građani prepušteni sami sebi, prepušteni su prije svega tome koliko su spremni uložiti napora, vlastitog napora da putem sudskih postupaka dođu do svog novca a znamo koliko smo svi skupa inertni, znamo da ljudi vjerojatno neće u velikom broju krenuti prema sudovima. I zbog toga mene izuzetno frustrira činjenica da će vjerojatno veliki, veliki broj tih milijardi ostati bankama, to je opljačkan novac, stalno govorim da je to opljačkan novac i to je uistinu opljačkan novac. Hrvatska je Eldorado za banke, zapadno od RH nije bilo moguće takvo ponašanje, evo susjedna Slovenija ne poznaje pojam nepoštene kamatne stope, nigdje na zapadu se takva kamatna stopa nije ugovarala. Nažalost ovdje je to bilo moguće upravo zbog nepostupanja HNB-a koja kao regulator nije ništa poduzela da to spriječi, zatim zbog nepostupanja inspekcija, zbog nepostupanja Vlade RH i konačno zbog nepostupanja zakonodavne vlasti. Pozivam još jednom sa ovog mjesta sve dužnike koji su ugovarali kredite prije 2013. godine da krenu prema sudovima i tuže na vrijeme jer 12. lipnja je zadnji dan kada mogu tužiti, ukoliko ne tuže do toga dana preplaćene kamate otići će im u zaborav. Naravno oni koji su ugovarali valutnu klauzulu CHF još uvijek mogu tužiti od 2023. godine za razliku tečaja, međutim za razliku kamata, datum kad moraju tužiti je 12.6. ove godine. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo se vratiti točci o kojoj smo raspravljali
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGE, kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, već više puta spomenuto je između ostaloga iz usta samih ministara da je zdravstveni sustav u Hrvatskoj neodrživ, da se usprkos tome što se ogromni novci daju za zdravstvo, stvaraju samo dugovi, da se zdravstvo bavi plaćanjem lijekova i javnih nabava, a najmanje se bavi onime što je presudno, a to su sami ljudi unutar zdravstvenog sustava. S obzirom da je upravo u tijeku tjedan sestrinstva, znači od 5. do 12. svibnja, koji dakle želi istaknuti ulogu medicinskih sestara i tehničara, ja bih ukratko progovorio o njihovim problemima. Znači u Hrvatskoj danas imamo oko 38.000 medicinskih sestara i tehničara koji su jako i previše preopterećeni, a s druge strane izrazito potplaćeni. Njihova situacija nije nimalo ugodna jer ih u ovom trenutku nedostaje čak 12.000, a po uputama ministarstva najstrože se zabranjuje dakle zapošljavanje novih kadrova. S obzirom na to da imamo veliki manjak dakle sestara mnoge od njih moraju obavljati dodatne poslove, znači moraju raditi sa više pacijenata nego što je standard u EU, pa tako recimo imamo primjere da na intenzivnoj njezi jedna medicinska sestra mora raditi i sa 10 pacijenata iako bi u stvari trebala raditi sa 2. Osim toga, medicinske sestre se tjera da rade prekovremeno, one u pravilu rade takve sate, ali im se ti sati ne plaćaju. Između ostaloga često se od sestara traži da rade poslove koji nisu iz njihove struke pa tako one nerijetko postaju administratori po bolnicama pa čak i spremačice. Također se od medicinskih sestara traži da stječu nova znanja, čak je 2005. godine otvoren i diplomski studij sestrinstva, one taj studij pohađaju, mnoge od njih su ga već i završile oko 2 tisuće njih. Međutim, njima se to ne priznaje kao visoka stručna sprema što znači da i dalje imaju istu plaću kao što su imale i prije nego su taj studij upisale. To je dosita vrlo žalosno i demotivirajuće da je netko potrošio nekoliko godina života, minimalno 30 tisuća kuna za troškove studija i ne znam putne troškove i slične troškove a da na kraju nema niti jednu jedinu kunu povišice jer im se ne priznaje koeficijent za visoku stručnu spremu a istovremeno se tim istim sestrama taj koeficijent priznaje ako rade recimo u obrazovanju ili ako odu u inozemstvo. S obzirom na to stanje većina sestara ima plaću samo oko 5 tisuća kuna, vrlo malo i premalo za posao koji vjerujte većina ljudi nikada ne bi radila ni za kakve novce. Osim toga od sestara se traži da plaćaju koje kakve licence, ne znam za komoru i za druge stvari kako bi uopće mogle raditi svoj posao dok se u europskim zemljama medicinskim sestrama daju plaće čak i u vrijeme školovanja. Znači velika je razlika. A sam iznos plaće bolje da niti ne spominjem jer medicinske sestre u stranim zemljama mogu zaraditi i do 5 tisuća eura a što je dakle u ogromnom disrazmjeru sa naših 5 tisuća kuna. S obzirom na to, jasno je da dolazi do odljeva sestara i uz proteklih nekoliko godina ih je već otišlo više od tisuću jer ovdje su znači zakinute na sve moguće načine, znači moraju raditi previše posla, imaju preniske plaće, sutra će zbog toga imati premale mirovine, mirovine koje će biti na razini socijalnih slučajeva i doista bi trebalo učiniti apsolutno sve što je u našoj moći da se takvo stanje promijeni, tim prije jer su deklarativno svi uočili ovaj problem i slažu se da nešto pod hitno treba mijenjati. Također dužan sam ovog puta spomenuti da u cijeloj toj branši zdravstva ima i previše politike, da su mnoga napredovanja, zapošljavanja izvršena po političkoj podobnosti i s te strane dakle dodatno treba osvijetliti ovu problematiku u kojoj je stanje više nego teško. Živi zid dakle daje punu podršku sestrama i tehničarima posebno tijekom ovog tjedna. Hvala lijepa.
Hvala vam.
Slijedeći je Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, govorit ću o pravima radnika u RH, generalno, a pitali su me to i za 1. svibnja da komentiram prava radnika, prava radnika u RH nisu dobra, nedovoljna su, ja bih čak rekao da su vrlo slaba i loša. Podsjetit ću samo na čl. 56. Ustava RH, st. 1., citiram: „Svaki zaposleni ima pravo na zaradu kojom može osigurati sebi i obitelji slobodan i dostojan život.“ kraj citata. Iz prakse hrvatske znamo da to često nije moguće, da plaća ne pokriva niti osnovne troškove, a znamo i da nam jedno 200 000 djece živi u riziku od siromaštva. Dugom nizu radnika koji nisu dobili novac, nisu dobili svoje plaće za rad koji su, dakle, odradili, priključili su se jučer i radnici 3. Maja, sve što će dobiti je minimum iz Agencije za osiguranje radničkih tražbina. Prema tome, uz to što se dešava u 3. Maju, mogao bi samo podsjetiti i situaciju u RIZ-odašiljaču koji je, da apsurd bude veći, u vlasništvu RH, gdje sad već jedno 6 mjeseci, dakle, je problem sa isplatom plaća. Također Dalma, Hotel Marijan gdje radnici potražuju 5 milijuna EUR-a plaća i doprinosa, Kamensko, Sljeme sa par sto radnika, Dalmatinka i brojni, brojni drugi. Posvetio bi ovdje danas stanku prije svega Hrvatskoj pošti odnosno pravima radnika u Hrvatskoj pošti, posebice bi se osvrnuo na maloprodaju odnosno na radnike koji rade na šalterima, već sam ranije govorio u kakvoj su situaciji poštari, dakle, zbog nedostatka poštara, velikog broja obaveza, često nisu u stanju dostaviti sve pošiljke koje bi trebali, pa im mi na kraju krajeva kao korisnici ne dobijemo pošiljku od poštara sve češće, nego cedulju, pa dođite si sami u poštu i kad odemo si sami u poštu, to se sve opet vraća na šaltere i na radnike na šalterima. Treba reći da je stanje posebno loše otkad je g. Robert Jukić došao za direktora pošte sa svojom ekipom, a posebno je loše nakon što je zbrinut jedan veći broj menadžera iz Agrokora prije jedno 2.g. u Hrvatskoj pošti. Treba reći da svaki radnik koji radi na šalteru ima određenu kvotu koliko mora prodati osiguranja, dopunskih, životnih, koliko mora prodati odnosno dati kredita za HPB, koliko mora prodati Evo-TV-a, kolko mora Diners kartica, kolko mora telekom bonova, negdje čak prodaju i sladolede i razne druge stvari, valjda još jedino nisu ribarnice Hrvatske pošte. Da stvar bude gora, uprava šalje tajne kupce, dakle, zaposlenike pošte ili vanjske suradnike koji se prave da su kupci i onda dođu na šalter i skeniraju da vide hoće li im radnik ponuditi sve ovo što sam nabrojao, kredit, osiguranje, Diners karticu itd. Ako radnik ne ponudi takvu uslugu za prvi puta ide opomena, za drugi puta pismena opomena, za treći puta ide otkaz. Iako je većina posla radnika, recimo na šalterima iz domene poštanskih usluga, ono što stvarno spada pod poštu, kriterij pri ocjenjivanju odnosno pri ponderiranju pojedinih aktivnosti, upravo je stavljen na ove dodatne usluge, dakle, prema riječima radnika, tipa 80% ocijene spada na ove dodatne stvari, tako da, radi se o jednoj neravnoteži i besmislu. Treba također reći da je to samo početak taj teror sa prodajom dodatnih usluga, radnici mi znaju svjedočiti da oni koji rade duže, recimo prije 10., 15.g. su imali veće plaće nego što danas imaju, negdje tamo 2010. ukinut je regres u potpunosti, a vraćen je tek prije 2.g. i to smanjen. Tu je tradicionalan problem sa isplatom božićnice, naime, mnogi radnici su blokirani i ne mogu dobiti božićnicu na ruke i ako znamo u nekim državnim tijelima je to praksa, međutim, ovdje to nije moguće, tako da tu božićnicu jednostavno pojede blokada. Također opstruira se često pravo na štrajk uz odgovor da recimo, evo plaća je na vrijeme, pa šta se imate žaliti, o kakvom štrajku govorite. Imamo također svjedočanstva, da u pojedinim poslovnicama Hrvatske pošte, radnici moraju sami kupovati potrepštine, poput selotejpa ili wc papira, tjednima, mjesecima, čak jedno svjedočanstvo, 10 mj. nije bilo takvih stvari, pa su od svojih plaća morali kupovati osnovna sredstva za rad. Ponavljam, situacija je u Hrvatskoj pošti loša i sve gora, Hrvatska pošta kao i monopolist, zakonski mora omogućiti dostavu svih pošiljaka od sudskih nadalje, stoga pozivam da se situacija razriješi.
Hvala.
Prelazimo na slijedeće iznošenje stajališta Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, iskoristit ću ovu stanku da govorim o tome kako ćemo organizirati referendum, svi znamo momentalno se sindikati u referendumu za, dakle, inicijativu 67 je previše, čim ta inicijativa završi u subotu 11.5. mi počinjemo sa svojom referendumskom inicijativom zove se Uzmite novac strankama koja će trajati od 12. do 26. 5. ovaj mjesec. Sa referendumskim pitanjem: Jeste li za to da se na referendumu promijeni Članak 6. stavak 5. Ustava RH? Na način da glasi: Zakonom se uređuje položaj i financiranje političkih stranaka. Zabranjeno je financiranje političkih stranaka iz sredstava državnog proračuna, iz sredstava proračuna mjesne, lokalne i područne (regionalne) samouprave. Želim odavde jasno reći, da što se tiče Živog zida da je ovo tek početak reforme i reorganizacije cjelokupnog političkog i izbornog sustava. Partitokraciju koju svjedočimo već 30-tak godina moramo zamijeniti demokracija, osobito direktna demokracija. Zato u pravilu podupiremo svaki referendum. Trebamo potpuno novi sustav manji, jeftiniji, učinkovitiji, pošteniji, naravno transparentniji, potpuno novi politički sustav sa novim ljudima. Hrvatski je establišment stranke koje desetljećima upravljaju Hrvatskom odgovorne su za katastrofalne ekonomske, demografske, pravosudne i sve druge rezultate zbog čega velik dio naših građana iz dana u dan napušta našu zemlju, a uz njezin opstanak je doveden u pitanje odnosno urušavanje svih socijalnih, mirovinskih i zdravstvenih servisa. Treba reći jasno establišmentu da su njihove politike se pokazale u potpunosti gubitničke i vrijeme je da se krene iz početka. Neki bi rekli ovakve mjere potaknut će bujanje korupcije, apsolutno ne, korupcija je sada kolegice i kolege, korupcija je sada i teško je da može biti gora. Upravo micanjem ove komponente financiranja iz državnog proračuna, otprilike 100-tinjak milijuna kuna na godinu, svi ovi klijenti koji i inače imaju jake lobističke skupine u strankama isplivat će na površinu. Pa da vidimo tko stoji iza koga. Već svi znamo odavno da ova sabornica nažalost nije mjesto donošenja političkih odluka. To je rekao na kraju krajeva sam gospodin Vladimir Šeks u izbornoj noći, da se ovdje odluke samo provede, da se donose čak i izvan zemlje. Prema tome, vrijeme je da se sve to sruši i da se izgradi jedan novi sustav, da ovaj sabor ne bude samo farsa i glasalište, nego da bude pravo mjesto odlučivanja. Upravo ti klijenti isplivat će na površinu jednom od ovakvih mjera koja je jedna od niza mjera u potpuno novom političkom sustavu. Financiranja iz proračuna, kad se makne ta komponenta to znači manje putovanja, manje skupove za stranke, manje domjenaka i prije svega skromnije kampanje. Stranke bi se morale financirati od donacija njihovih članova i od članarina. Treba jasno reći da politika mora biti zadnja na listi za plaćanje iz državnog proračuna. Novac je potrebniji na mnogo drugih mjesta i danas smo čuli 200-tinjak tisuća siromašne djece je u Hrvatskoj. Godinama hrvatske vlastodršce to ne zanima. Novac je potrebniji maloj Mili koja se mora liječiti u SAD-u i brojnoj drugoj djeci nepoznatoj, u istom i sličnom problemu. Novac je potrebniji za smještajne obitelji, posebno deložiranih, siromašnih u socijalne stanove koje su ne znam koje na redu za čekanje. Novac je potrebniji za smještanje onog branitelja iz Vukovara kojem je ministar rekao neka provali u stan, on je 500 i neki na listi čekanja, hoće za 10 godina on doći na red, pa ne traži vile i palače, traži 30-tak kvadrata. Novac je potrebniji da se smanji pritisak režija na proračune kućanstva, potrebniji je poljoprivrednicima kojima se konstanto obećava poljoprivredna banka, ali od nje ništa, potrebniji je od inovatorima da razviju svoje projekte, a ima i tisuću boljih načina da se taj novac iskoristi. Stoga pozivam sve građane, da se potpišu, da se potpišu kako bi Hrvatska mogla početi iz početka. Hvala vam.
Zahvaljujem. Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Sutra je posljednji dan za skupljanje potpisa na referendumu protiv rada do 67 godina. Pozivam sve ljude, mlade, stare, one koji rade, oni koji ne rade, one koji su radili, da kao čin solidarnosti potpišu taj referendum, vrijeme je ograničena, EU, kolonijalna sila, kolonijalni sustav u nama vidi robove, robove do smrti. Ovaj referendum odnosno potpis ovog referenduma je ujedno i kontra politici EU-a, čin suprotstavljanju Bruxellesu i zapravo ovom nedemokratskom načinu vladanja u kojem direktive dolaze izvana a poslušnička odnosno sluganska Vlada ih samo izvršava. Samo otpor, živjeli.
Zahvaljujem, kolega Pernar.
Sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Zahvaljujem kolegice i kolege. Stečajna mafija hara Hrvatskom. U stečajnu mafiju uključeni su pojedini stečajni upravitelji, pojedini vještaci i pojedini suci Trgovačkoga suda. Danas ću govoriti o slučaju hotela Marjan, odnosno kako je registriran u registru Trgovačkog suda Adriatic d.d.. Situacija se zakomplicirala 3. travnja ove godine kada je Trgovački sud u Splitu odbacio žalbu Rovinjske Močvare j.d.o.o i RH koji su bili vjerovnici. U ovome slučaju to je učinjeno suprotno zakonu i suprotno pravnoj praksi. Dakle tom odlukom sudsko vijeće i gospodin sudac Omazić namjerno je zlouporabio sudački položaj i moć te iz toga proizlazi da se ozakonjuje kriminal, pranje i prikrivanje traga novca koji je učinjen prije otvaranja stečajnog postupka nad Adriatic d.d., odnosno štiti odgovorne osobe u sastavu koje su dakle upravljale tvrtkama u sastavu Kerum grupe a to je Sapor d.o., Adriatic d.d., Neva Kerum d.o.o., Kerum d.o.o., Kerum-ing. d.o.o, Kurdila d.o i još desetak vezanih poduzeća. O čemu se radi? Tipična hrvatska priča, sam sebi opraštate dug i bilo preko predstečajnog ili stečajnog postupka, znači firme iz Kerum grupe su fabricirale potraživanja, onda kada je pokrenut stečaj u vjerovničkom vijeću su imale fiktivnu većinu i sa tom fiktivnom većinom u vjerovničkom vijeću počinju igre bez granica. Igre bez granica u kojima stradavaju pravi vjerovnici, oni koji su stvarno odradili nešto, koji su dali neku robu ili uslugu, e oni se neće nikad naplatiti ili će se malo naplatiti a oni koji su izmislili potraživanja oni će to uspjeti. Da ne kažem da postoji potraživanje prema radnicima od 5 milijuna eura zajedno sa plaćama i potraživanjima. 5 milijuna eura za građane Splita, je ugroženo zbog financijskog inženjeringa gospodina Keruma i Kerum grupe. Osim pogodovanja ovim firmama i njihovim fiktivnim potraživanjima sud također pogoduje Adris grupi. Nadime, stečajni sudac kojeg sam spomenuo priznao je fiktivna potraživanja od 10 milijuna eura Adris grupi. Nikada nije dostavljena dokumentacija koja bi dokazala da su ta potraživanja točna, da su realna, niti od strane gospodina Keruma niti njegovih ljudi, niti je stečajni sudac dakle tražio, naložio da se ta dokumentacija dostavi, dakle nema dokaza koji bi potvrdili da su ta potraživanja realna, ona su fiktivna. Cilj cijele ove operacije što je? Naravno ono što je cilj cijele stečajne mafije, domoći se velike imovine, vrijedne imovine za mali novac, pogoduje se znači fiktivnim potraživanjima, pogoduje se ovdje u ovom slučaju i ADRIS grupi koja hoće za svega 1/5 cijene domoći se vrijednog hotela u Splitu na samoj obali. Usput treba reći kad govorimo o vještacima da imamo jedno vještačenje koje je procijenilo dakle i vrijednost hotela i radova abnormalno ispod bilokakve realne vrijednosti sve u cilju dakle da se vrijedne imovine domognu oni koji je se ne bi trebali domoći a da prava potraživanja budu obezvrijeđena i nikada naplaćena. Upravo zato najavljujem odnosno imam ju već ovdje u ruci, dizanje kaznene prijave protiv predsjednika vijeća Trgovačkog suda u Splitu, Ivice Omazića i ostalih članova tog sudskog vijeća zbog počinjenja kaznenih djela zlouporabe položaja i ovlasti. Hvala.
Idemo na četvrti klub, to je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo, dobro jutro poštovani predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Nekad je dobro kad ovako budemo malo na terenu onda sa terena naravno da dobijemo i podataka koje nekako i zaboravljamo, puno pričamo o njima ali uvijek je dobro osvježiti ne samo naše zadatke ovdje a to je zadatak da se borimo svatko za sredinu iz koje dolazimo, iz Vukovarsko-srijemske županije što ću vam prenijet, ali nije niti zadatak niti mogućnost da se riješi unutar naše županije ovisi o Vladi, ovisi o Ministarstvu zdravstva. Govorit ću o dvije bolnice koje su na području Vukovarsko-srijemske županije, nova izvješća bila na županijskoj skupštini i što možemo iz njih vidjeti? Samo ponovni nastavak degradacije stanja ako govorimo o 2018. g., vukovarska bolnica, Bolnica Hrvatskih veterana, ona je ponovno u minusu, taj minus je u prošloj godini bio 46 milijuna kuna kada gledamo kumulativno, to se popelo na 158 milijuna. Samo da kažem, 2016. bilo je nepunih 90, sad smo već na 158. Znači u 2 g. smo uspjeli unazaditi stanje ako pogledamo njihove ukupne obveze na dan 31.12.2018. bile su 168 milijuna kuna, 31 milijuna kuna više nego godinu dana prije. Nećete mi zamjeriti, ali čisto podatke da iznesem da osjetite koji su to razmjeri povećanja tih obveza. Kad govorimo o starosti određeni tražbina, preko godinu dana ima preko 53 milijuna kuna obaveza, vinkovačka bolnica malo kaska za tim, srećom pa kaska ali i dalje situacija je i tamo jako teška, u 2018. ukupni gubitak je bio 34 milijuna kuna, kumulativno gledajući, 117 milijuna kuna sve skupa a ako gledamo stanje obveza, 123 milijuna kuna su ukupne obveze, od 2014., 2015. gledajući Vladu SDP-a koja je bila negdje na 68 milijuna krajem 2015., sad smo došli na 123 milijuna, praktično se poduplalo. Postavlja se pitanje da li Vlada uopće razmatra ovo pitanje. Ono što ljudi postavljaju na terenu u županiji tamo, pogotovo zdravstveni djelatnici je pitanje da li nas netko doživljava ili će ove bolnice možda neće nikad postati klinike ali će izgleda otići u neku kliničku smrt jer na ovaj način funkcionirat se ne može. Jučer kad smo razmatrali to sa ravnateljima, što možemo im reći? Možemo im samo ali to nije u vašoj moći. Plan sanacije koje Ministarstvo zdravstva potiče da se donese, on može riješiti 1%, 2%, 3%, međutim to je nedostatno za rješavanje ovako zahtjevnoga problema gdje je Vlada prenijela upravljačka prava županijama ali nije centralizirala dostatna sredstva. Ako samo u dvije bolnice, u jednoj županiji govorimo o praktično 3 milijuna kuna, a to je sa današnjim danom jer je sredina 2019. g. tu pred nama, definitivno možemo reći da jeste tako, što će nam se dogoditi? Dal' će se dogoditi samo kolaps zdravstvenog sustava ili će se dogoditi kolaps cjelokupnog sustava koji je naslonjen, pogotovo onaj lokalni sustav u Vukovarsko-srijemskoj županiji koji opskrbljuje te bolnice za živežnim namirnicama, sa nekim malim uslugama, sa svim onim, sa energentima. Pa imali smo situaciju gdje PPD isporučuje plin prema ... [[Govornik se ne razumije.]] gradskom komunalnom društvu koje opskrbljuje toplinskom energijom bolnicu, ovi iskazuju potraživanja 2 milijuna kuna, prenosi na jedne i druge, svatko zapravo zakida jedan dio ili ono što je još gore ili povećava cijenu svojih usluga svjestan da će čekati preko godinu dana, 2 g., pa nekako je bio zaključak eto, sretni smo pa makar nismo u onome opsegu preko 3 g. a naše Ministarstvo zdravstva jedino time se i bavi pokrivanjem nečeg što je starije od 3 g. a ne vodi o računa da i sadašnje stanje je toliko nepovoljno da će nama urušiti cijeli sustav ne samo bolnica nego i oko bolnica koje opskrbljuju dobrima i uslugama i to će se prenijeti na kvalitetu usluga naših pacijenata a pogotovo hrvatskih branitelja. Hvala lijepo.
Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH. Govorim ovdje danas zbog toga da bih informirao javnost o još jednoj pobjedi Udruge Franak u sudskoj bitci, u sudskom ratu protiv hrvatski banaka u stranome vlasništvu. Nedavno je, ovih dana u stvari odvjetnik Srđan Kalebota koji je zastupao klijenticu i koji još uvijek zastupa klijenticu Mirnu Barižon u njezinom sudskom postupku protiv Addiko banke dobio od Agencije za zaštitu osobnih podataka rješenje kojim se utvrđuje da Addiko banka, a time i sve ostale banke moraju dostavljati potrošačima dokumentaciju koja je potrebna za njihove tužbe. Neke banke, a predvodnica tih banaka je Addiko banka nisu htjele dostavljati dokumentaciju potrošačima koji su već otplatili svoje kredite, neke banke odugovlače s dostavom te dokumentacije, a veliki dio banaka naplaćuje za dostavu te dokumentacije naknade. Na temelju zahtjeva odvjetnika Srđana Kalebote koji je u ime svoje stranke zahtijevao da se takvo ponašanje i postupanje Addiko banke zaustavi i da im se naloži da moraju dostaviti dokumentaciju, Agencija za zaštitu osobnih podataka provela je nadzor nad poslovanjem Addiko banke. U tom nadzoru Agencija za zaštitu podataka, za zaštitu osobnih podataka utvrdila je da Addiko banka ne poštuje opću odredbu, opću uredbu za zaštitu osobnih podataka, da Addiko banka kao prvo po Zakonu o kreditnim institucijama ima dužnost i obvezu 11 godina nakon što se otplati neki kredit čuvati u pohrani tu dokumentaciju i na temelju toga što ona čuva tu dokumentaciju u skladu s uredbom banka mora na zahtjev klijenta dostaviti svu dokumentaciju koju čuva. Pri tom za tu dokumentaciju ne smije naplaćivati nikakvu naknadu, a smije naplaćivati eventualno naknadu ukoliko je stranka nerazumna pa stalno zahtjeva jedno te isto, ali pri tom i kad stalno zahtjeva jedno te isto ta naknada mora biti razumna. Dakle, to je još jedna bitka koju je udruga Franak dobila i ona znači da sve banke u slučaju kada potrošač koji želi dići tužbu protiv banke moraju dostaviti svu traženu dokumentaciju vezanu za njegov kredit. Ponovit ću sad koje su to sve neke bitke koje je Udruga Franak dobila dosad. Kao prvo najvažniju bitku koju je dobila jest pravomoćna presuda u slučaju franak, gdje je utvrđeno da je svih 8 banaka ugovaralo nepoštene odredbe o valutnoj klauzuli i promjenjivoj kamatnoj stopi. Zatim je dobila bitku gdje smo tvrdili da zastare potraživanja na temelju kolektivne sudske presude nema i Vrhovni sud RH potvrdio je da te zastare nema. Zatim smo dobili bitku kada smo rekli da obavijesti banaka o promjenama kamatne stope odnosno o maržama u kamatnim stopama nije zakonski način utvrđivanja marže, Vrhovni sud RH svojom revizijom 1172/18 utvrdio je da uistinu takav način utvrđivanja marže nije zakonit, nego se marža mora ugovoriti. Marža koja nije ugovorena ne vrijedi. To smo tvrdili, a banke su tvrdile suprotno. Slijedeća bitka koju smo dobili jest pravo konvertiranih dužnika da utvrđuju svoja prava na sudu unatoč konverziji, svojim rješenjem 2868/18 Vrhovni sud RH utvrdio je da unatoč konverziji CHF kredita dužnici koji su konvertirali kredite imaju pravni interes utvrđivati svoja prava. I sada čekamo odluku Vrhovnog suda RH o revizijama banaka koja će uslijediti vjerojatno do kraja srpnja jer tako je najavljeno sa Vrhovnog suda i ukoliko i ta bitka završi u našu korist, mi ćemo tada moći proglasiti pobjedu u sudskom ratu protiv banaka nakon čega će uslijediti pravi cunami tužbi protiv banaka koje su pokušavale na sve moguće načine odvratiti ljude od tužbi, međutim to im neće poći za rukom. A s ovog mjesta još jednom pozivam Vladu RH da nakon što se o tim revizijama odluči, predloži zakonsko rješenje kojim bi se sustavno naložilo bankama da moraju ponudi nagodbe oštećenim potrošačima. Zahvaljujem.
Hvala lijepa.
I sad je g. Goran Aleksić će iznosit stajalište Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Uvažene kolegice i kolege, drage građanke i građani RH, za 7 dana 13.6. nastupa, još ne nastupa, nego je to zadnji dan kada se mogu predati na sud tužbe za preplaćene kamate iz slučaja Franak. Nakon toga datuma, za preplaćene kamate bit će kasno, međutim, još uvijek će ostati vremena do 2023.g. da se tuži za razliku tečaja. Pa s ove govornice želim poručiti svim onim dužnicima koji još uvijek nisu tužili i onima koji su tužili i onima koji će tužiti, važno je detalje vezano za slučaj Franak, treba ponavljati, ponavljanje je majka mudrosti i znanja, treba ponavljati stalno ono što je važno znati. Pa imamo s jedne strane dužnike koji nisu konvertirali svoje CHF kredite, bilo da su ih otplatili prije konverzije, bilo da su te kredite i dalje nastavili otplaćivati u CHF iznosima jer nisu izvršili konverziju, to je jedna vrsta dužnika. Druga vrsta dužnika su oni dužnici, potrošači, koji su konvertirali CHF kredite na temelju Zakona o konverziji i situacija nije potpuno jednaka sa te dvije vrste potrošača. Pa oni potrošači koji nisu konvertirali kredite, koji su ih otplatili prije ili koji još uvijek otplaćuju CHF kredite, mogu birati hoće li tužiti sada samo za kamatu ili će tužiti odmah i kamate i tečaj. Ono što im je sigurno jest tužba za preplaćene kamate. Ukoliko tuže takvi dužnici za preplaćene kamate, takvi potrošači, oni će 100% dobiti sve iznose preplaćenih kamata i pripadajuće zatezne kamate jer to pitanje više nije subjudice, to pitanje je riješeno i o tom pitanju se ne odlučuje na Vrhovnome sudu. Nakon što Vrhovni sud, kao što je najavljeno do kraja srpnja odluči o revizijama banaka, onda će biti vrijeme za takve dužnike da tuže još i za razliku tečaja ukoliko Vrhovni sud odbaci revizije banaka. Ja očekujem da će te revizije biti odbačene, ne zbog toga jer ja to tako želim, nego zbog toga jer je tako to već riješeno u gotovo cijeloj EU, imamo slučaj u Francuskoj, u Njemačkoj, u Španjolskoj, u Rumunjskoj, u Grčkoj, svuda je u tim zemljama CHF valutna klauzula proglašena ništetnom. U Grčkoj je proglašena ništetnom kolektivno kao i kod nas, prema tome, očekujem da se potvrdi presuda Visokog trgovačkog suda i da valutna klauzula CHF bude definitivno ništetna. Sberbank je jedna posebna situacija gdje dužnici mogu čekati i za valutu i za kamatu sve do 2023.g. zbog toga jer je nešto kasnije donesena pravomoćna presuda o kamatama, pa oni, ti dužnici, te banke, mogu još čekati sve do 2023.g. Dužnici koji su, potrošači koji su konvertirali kredite iz CHF-a u EUR-o konvertirali su ih u vrijeme kada nije bila poznata činjenica da je valutna klauzula CHF ništetna. Budući da je valutna klauzula CHF ništetna i ako se to potvrdi, to znači da su konvertirali nešto što ne postoji u EUR-o. Po mojem shvaćanju prava, ali i po shvaćanju prava mnogih pravnih stručnjaka, ono što ne postoji ne može se promijeniti, kako ćemo promijeniti ono što ne postoji? Budući da CHF ne postoji, zbog toga je i ta konverzija po meni ne drži vodu. Znači, mogli bismo gledati da kao da konverzije uopće nije niti bilo i mogli bismo tužiti sve do kraja otplate kredita kompletne iznose kao da je od početka trebao biti početni tečaj i početna kamatna stopa. Međutim, to je jedno pitanje koje će tek biti riješeno. Ono što želim reći da dužnici iz konvertiranih kredita bi trebali tužiti za razliku od ovih koji nisu konvertirali, i kamatu i tečaj, jednom tužbom sada prije 13.6. jer se matematička usporedba konverzije i presude ne može izvršiti ukoliko oba elementa u tužbi nisu prisutna, pa sam tako i ja danas podigao još jednu tužbu, prije toga sam tužio za ništetan ugovor, podredno ništetne odredbe o promjeni kamatne stope, a danas sam tužio za isplatu jer mi istječe zastarni rok potraživanja za preplaćene kamate, pa sam morao tužiti danas za isplatu, ali nadam se da će nakon odluke Vrhovnog suda o revizijama banaka biti moguće ta dva postupka ujedinit u jedan, a u međuvremenu sam tražio prekid postupka dok se ne riješe prethodna pravna pitanja, između ostalog i ono pitanje iz prve tužbe. Hvala.
Hvala i vama gospodine Aleksić.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Prvi je dan plenarne sjednice u tjednu stoga idemo sa iznošenjem stavova klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prvi je na redu danas Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a. Uvažene kolegice i kolege. Drage građanke i građani RH, još ću malo govoriti o jednoj temi o kojoj sam govorio, a to je zastara potraživanja vezano za ništetnost ugovora, odnosno ugovornih odredaba. U RH postoji jedna nakaradna, nakaradni način na koji se zastara potraživanja tumači vezano za ništetne ugovore, odnosno ništetne ugovorne odredbe. Naime, Vrhovni sud RH donio je u nekoliko svojih revizija stav, da u slučaju kad se utvrde ništetne i time nepoštene ugovorne odredbe, da onaj tko je utvrdio da mu je ugovor ništetan ili da su ništetne ugovorne odredbe, da on ima pravo zahtijevati potraživanja samo od trenutka kad je nastalo nepošteno potraživanja i 5 godina nakon toga nastupa zastara potraživanja. Drugim riječima, ako sam ja prije 10 godina s nekim ugovorio nekakav ništetni ugovor ili ništetnu ugovornu odredbu, ako je mene prije 10 godina netko opljačkao putem takvih ništetnih ugovornih odredaba, ako ja danas tužim, ja neću dobiti ništa. Utvrditi će se da je takav ugovor ništetan ili da je ugovorna odredba ništetna, ali će sud utvrditi da je nastupila zastara potraživanja i da ja nemam pravo dobiti novac koji mi je netko uzeo koristeći ništetne ugovorne odredbe. To je suprotno pravu EU-a koje jasno i nedvojbeno kaže da u slučaju kad se utvrde nepoštene i time ništetne ugovorne odredbe, da potrošač ima pravo dobiti sve iznose koji su na takav nepošten način naplaćeni. U RH to nije moguće, tako npr. neki euro ili kunski dužnik, ukoliko je ugovorio nepoštene kamatne stope, a svi su ih takve ugovarali prije 10. siječnja 2013. g., pitanje je bi li dobio natrag ono što je banka njemu otela, opljačkala, ukrala, povećavanjem kamatnim stopa na način koji nije dopušten. Pravo EU-a je jasno. Ono kaže, ukoliko se utvrdi da je ugovorna odredba nepoštena, ona je ništetna i na temelju toga se mora vratiti sve ono što je na takav način stečeno. I ja ću se sad nadovezati na jedan slučaj na Europskom sudu za ljudska prava, gdje Švicarska ima sličan propis kao i mi, gdje nastupa zastara potraživanja, 10 godina nakon što je nešto neosnovano stečeno. Radi se o slučaju Moor protiv Švicarske. G. Moor koji više nije živ, radio je između 65 i 78 g. s azbestnom prašinom. 2004. g. utvrđeno je da boluje od karcinoma i 2005. g. čovjek je umro. Njegova nasljednica tužila je državu jer se u biti radi o profesionalnom oboljenju, dakle, on je dobio karcinom zbog toga što je radio s azbestnom prašinom. I švicarski sud je utvrdio da on nema pravo dobiti, da nasljednica nema pravo dobiti nikakav novac zbog toga jer je nastupila zastara jer je od 78. pa do 2000. i neke godine prošlo više od 10 godina i da čovjek nema pravo na novac koji je, koji bit trebao dobiti kao nematerijalnu štetu, zbog nematerijalne štete. No, nasljednica je tužila R. Švicarsku Europskom sudu za ljudska prava i Europski sud za ljudska prava je utvrdio da propis u Švicarskoj nije u skladu s Konvencijom za ljudska prava. On je utvrdio da ne može zastara potraživanja nastupiti prije nego što je nastalo saznanje da netko ima neko pravo. Dakle, taj čovjek je saznanje ili njegova nasljednica saznanja o tome da ima neko pravo potraživati dobio tek tada kad se razbolio, a to nije bilo 78. nego 2004. g. Povucimo analogiju sa nekim drugim ugovorima, povucimo analogiju sa općenito ništetnim ugovornim odredbama, ukoliko netko utvrdi sudski da je neka ugovorna odredba ništetna, on ne može zahtijevati novac dok to nije saznao, a koji je trenutak kad je saznano da je ugovorna odredba ništetna. To je onaj trenutak kad je donesena pravomoćna presuda. Prema tome, zastara potraživanja kod ništetnih ugovora i ugovornih odredaba ne smije početi teći prije pravomoćne sudske presude. Uskoro će Vrhovni sud odlučivati o jednoj reviziji sa Županijskog suda u Rijeci koji dijeli ovo moje mišljenje i moj stav, ne slaže se s Vrhovnim sudom i nadam se da bi Vrhovni sud mogao promijeniti svoj stav. Hvala.
Sljedeći Klub zastupnika onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjednče, poštovane kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti ću o temi o kojoj je govorio kolega Lovrinović a o kojoj su već ranije govorili i neki drugi kolege prije svega kolega Panenić iz MOST-a a tiče se poljoprivrednog zemljišta koje je državno vlasništvo a daje se u zakup bilo velikim kompanijama bilo poljoprivrednim obiteljskim gospodarstvima. Iz onoga što smo vidjeli i što smo mogli saznati obilazeći pojedine općine, stanje je takvo da kod nas u Klubu zastupnika SDSS-a izaziva ozbiljnu zabrinutost. Prvo, razlika je u zakupu, cijeni zakupa po hektaru ukoliko je riječ o zakupcu poput Agrokora ili sada Forte nove ili nekog drugog mogućega i nekog OPG-a je od 3 do 7 puta cijene. Od 280 kuna po hektaru za nekoga kao što je Forta nova ili ne znam tko drugi pa do 2200, 2300 kuna za OPG. Što je to? Tko tu koga subvencionira i za čije babino brašno? Da li država subvencionira na ovaj način nekoga uz sve subvencije koje ... [[Govornik se ne razumije.]] daje ili država preko OPG-ova zapravo subvencionira velike kompanije. Klub zastupnika SDSS-a želi odgovor na to pitanje u protivnom mi ćemo biti protiv ovakvoga načina pristupa stvarima, drugim riječima, ako već postoji drugi niz i drugi red, dakle, ako je prosječna cijena subvencije za neku kulturu … [[Govornik se ne razumije]] neko grlo stoke, 1400, osnovna subvencija od 1.400,00 kn po hektaru godišnje i ako još na to oni koji imaju preko 20 hektara dobiju bonus i mladi, hvala Bogu, dobiju bonus, sasvim je jasno da možemo vidjeti tko je ovdje privilegiran. Da li se tako može zaustaviti siromašenje slavonskih područja? Da li se tako može zaustaviti iseljavanje ljudi iz toga područja? Sasvim sigurno ne može. Da li su veliki zakupci poput Agrokora ispunili svoje ugovorne obveze iz 2008.g. i 2009.g. do današnjega dana u kojima je rečeno da će čuvati radna mjesta, da će čuvati osnovne oblike proizvodnje koje su zatekli, a kao što znamo, prema iskazima nekih načelnika općina s toga područja, već slijedećeg dana su ukinuli neke oblike proizvodnje. Npr. u Belju kao što reče jedan načelnik, njima ostavljaju svinje i govna, a proizvodnju mesa prebacuju na druga mjesta. Je li to način kako mi vodimo brigu o tim krajevima i o tim ljudima? Sasvim sigurno ne bi htio da je to način i sasvim sigurno da naše interventne mjere koje su svakako za pozdraviti programe za Slavoniju i druge krajeve, bit će samo palijativne i parcijalne mjere ukoliko ovakve sistemske mjere budu proizvodile diskriminaciju i bude se velike kompanije kroz politiku i cijenu zakupa, financiralo na teret OPG-ova ili na teret države, a sve zajedno na teret jedinica lokalne samouprave i on je mislio da njima ide tih 65% općinama i gradovima i 35% županijama, to ide u džep veliki kompanija. Kolegice i kolege posebno, moje poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a, ne pritišćite svoje načelnike, oni govore u ime svojeg naroda i svoje općine, a nitko od nas nema pravo govoriti u ime onih koji nisu bili u stanju očuvati svoje tvrtke, ovi ljudi ne daju da njihovi OPG-ovi [[Upadica: Hvala]] propadaju jer znaju da im neće nitko pomoći [[Upadica: Hvala]] , kao što smo mi skočili da pomognemo Agrokoru.
Idemo na petu raspravu, Klub zastupnika SDSS-a i poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. I ovi izbori kao u prethodnih nekoliko jasno su pokazali da živimo u vremenu iznevjerenih očekivanja. Iznevjerena je ideja slobode i samostalnosti. Sloboda je pretvorena u nejednakost, nejednakost između sve bogatijih i sve siromašnijih, sve privilegiranijih i sve obespravljenijih, a samostalnost, samostalnost se pretvorila u gotovo potpunu koloniziranost i rastuću nesposobnost da ključne politike monetarnu, ekonomsku i vanjsku vodimo koliko toliko samostalno. Iznevjerena je i ideja Europe, iznevjerena je Unija jednakih građana i pravednog društva, Unija sve više slabi i uslijed sve slabije regulacije, a sve snažnije deregulacije, a prvo pogoduje radno ovisnoj većini, dok drugo pogoduje kapitalu i kapitalističkoj manjini. Iznevjerena je Unija međusobno ravnopravnih članica, nerazvijenije i siromašnije onim razvijenim i bogatim služe kao rezervoar crpljenja radne snage i ekstra profita. Prije 10 godina to je primjer koji dobro pamtimo Njemačka je javnost optuživala Grčku za nerad, a Grčka je javnost optuživala Njemačku da preko svojih banaka uzima ono što oni zarade. Jedva se to prevladalo, u međuvremenu taj sistemski nedostatak i manjak Unije se samo počeo povećavati. Dakle, živimo u vremenu iznevjerenih očekivanja i umjesto da ga pretvaramo u vrijeme otrežnjenja i kod nas i oko nas množe se pretpostavke za nove pijanke kako bi Krleža rekao. Nova olaka očekivanja, nova dobro poznata loša prošlost, ponovo se nudi kao bolja budućnost. Zato treba reći novi nas nacionalizam neće spasiti jer ni u njemu, kao ni u onom prije njega nije stvoreno ništa pozitivno, niti će biti stvoreno išta pozitivno. Nacionalizam sigurno ne može zamijeniti lažni patriotizam. Iako su to dvije alternative za ovu zemlju ona je onda bez alternative. Njega treba zamijeniti savez odgovornih i otrežnjenih. Zato treba reći da nas ni novi suverenizam neće spasiti jer on ne spašavani ni Ameriku, a kamoli će Hrvatsku. On kao i nacionalizam svoje uporište ne traži u smanjenju nejednakosti, povećanju nezaposlenosti, povećanju solidarnosti i uklanjanju neravnopravnosti među narodima i državama već u podizanju žica i zidova, bilo stvarnih, bilo mentalnih u mržnji i u predrasudama. On umjesto bratstva između nejednakih i neravnopravnih nudi ropstvo u mržnji prema drugim, različitim te ropstvo opsjene o samostalnosti i suverenosti u vremenima kad naši ljudi postaju samostalni i suvereni građani u drugim zemljama kao što je Irska i kao što je Njemačka. To što živimo u vremenu iznevjerenih očekivanja i što prvi koji progovori nečim što nalikuje na jezik nade, na orijentir na dominantnom horizontu beznađa koje vlada kod nas, a i u dobrom dijelu Europe, za to smo krivi mi, u prvom redu mi. Nije ni crkva koja želi sve više moći i od politike i od banaka, nisu ni banke koje s kapitalistima žele sve više moći od građana, nisu ni novi nacionalisti, novi suverenisti, a najmanje obeznađeni i dezorijentirani građani ove zemlje, krivi smo mi. Mi koji još uvijek govorimo šupljim jezikom domoljublja dok nam domovina nestaje. Mi koji govorimo jezikom lažne socijalne pravednosti, a ona se iz dana u dan urušava, mi koji govorimo jezikom neuvjerljivog europejstva, a ono se sve na odljev socijalnog i financijskog kapitala. Svi mi koji ne govorimo kako jest [[Upadica: Hvala.]] i koji ne govorimo kako bi trebalo biti.
Hvala vam.
Slijedeći Klub zastupnika onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, Klub zastupnika SDSS-a želi izraziti svoje ozbiljno protivljenje i svoju zabrinutost zbog činjenice da je naš kolega zastupnik Veljko Kajtazi, zastupnik Romske i još 11 nacionalnih manjina u RH, po drugi put, najprije u sferi interneta, a onda ovdje u prostorijama Hrvatskog sabora napadnut verbalno od kolega zastupnika. Ružnim riječima, grubim riječima, nedopustivim riječima koje su do sada prolazile bez sankcija, a nadam se da će ovaj sabor imati snage, da ne samo mi zastupnici nacionalnih manjina, nego i cijeli sabor uključujući i predsjedništvo kaže o tome što treba reći. Ometanje današnje press konferencije zastupnika Kajtazija i krovne organizacije Romske zajednice u Hrvatskoj KALI SARA ovdje u Hrvatskom saboru od strane zastupnika Zekanovića predstavlja nečuven oblik napada na integritet i na rad jednog saborskog zastupnika. I tu vrstu drskosti i tu vrstu osjećaja da se može ometati rad drugih ljudi, posebno tako ranjive zajednice kao što je Romska zajednica u Hrvatskoj, zajednice koja je u Drugom svjetskom ratu od svih stradalničkih naroda stradala najviše i najgrublje i koja danas zbog toga trpi ozbiljne posljedice nedovoljne socijalne integriranosti, nedovoljne socijalne afirmacije u ovoj zemlji, nedovoljne ekonomske afirmacije u ovoj zemlji, nedovoljne političke podrške, napad na zastupnika Kajtazija, a ja to mogu posvjedočiti kao što vjerujem da može i dr. Radin i drugi koji su duže u ovom HS, predstavlja zapravo napad na pokušaj da se sve to promijeni jer zastupnik Kajtazi u svojih nekoliko mandata koliko sjedi u HS je učinio toliko za romsku zajednicu koliko države institucije i državna politika nisu učinili decenijama, predano radeći na tome da se popravlja infrastruktura, da se Romi obrazuju, da participiraju u tijelima vlasti, dakle, svemu onome što može otkloniti slabosti u odnosima između romske zajednice i sredina u kojima oni žive. Mi znamo da tu ima problema i znamo da neki ljudi kao što je to slučaj sa ovim ljudima u Međimurju koji sutra organiziraju prosvjed protiv Roma zbog toga da bi širili netoleranciju prema njima, da bi produbljivali nesnošljivosti između Roma i šire sredine u kojima oni žive i da tim povodom netko iz HS napadne zastupnika Kajtazija, ometao ga u njegovom radu, predstavlja razlog za ozbiljnu zabrinutost. Dakle, zastupnik Kajtazi pokazuje kako društvo treba pristupiti tome da se promijeni položaj Roma i da se promijeni situacija među samim Romima, da se postigne stupanj obrazovanja, da se podigne kvaliteta življenja i da se njihova uključenost u društvene tokove povećava većom brzinom nego što se povećavala proteklih godina i proteklih decenija. Koristiti priliku nesnošljivosti prema romskoj zajednici za svoju političku afirmaciju kao što je to čini Zekanović, pokazuje samo još jedan, još je jedan od pokazatelja ozbiljnog razloga za zabrinutost kad je posrijedi naša politička scena i naša politička svijest. Klub zastupnika SDSS-a siguran sam i ostali članovi zastupnika Kluba nacionalnih manjina, gdje spada i Klub zastupnika SDSS-a učinit će sve da ovaj HS zauzme ispravan stav, da poruke koje zastupnik Kajtazi prima i ometanje njegovog rada, naiđu na ozbiljnu osudu i da dobije podršku za ono što radi, a mi mislimo da predano radi, da nadoknađuje ono što mnoge institucije do sada nisu radile.
Hvala lijepo.
Klub zastupnika SDSS-a također se javio za iznošenje stajališta u ime svoga kluba. U njihovo ime govorit će Dragana Jeckov.
Zahvaljujem poštovane zastupnice i zastupnici. Prije nekoliko dana dok smo još bili zaokupljeni izbornim rezultatima, crnim labudovima, bijelim miševina i drugim animalnim personifikacijama naših europskih očekivanja i naše hrvatske stvarnosti, gotovo nezapaženo se provukao novinski tekst koji je, iako kratak, dovoljno upozoravajući, odnosno zabrinjavajući. Naime, objavljeni su rezultati četverogodišnjeg istraživanja u RH, u sklopu kojeg je učestvovalo 1402 učenika, praćena od 1. do 3. razreda srednje škole. Istraživanje je obuhvaćalo ekonomske teškoće u obitelji, psihosocijalne probleme i tok obrazovanja. I ono što je najalarmantnije u ovoj cijeloj priči jeste da su rezultati šokantni. 13% srednjoškolaca ima ozbiljne simptome depresije, a čak svaki 5. razmišlja o samoubojstvu. Razmislimo o tome da nam svaki 5. srednjoškolac otvoreno kaže da razmišlja o samoubojstvu. Isto istraživanje pokazuje i to kako među učenicima 1.-ih razreda srednje škole 13% mladih je počinilo vršnjačko nasilje, a 15% nasilje u obitelji i bliskim odnosima. Pravobraniteljica za djecu je u svom izvještaju posebno se osvrnula na slučajeve nasilja nad djecom i među djecom u odgojno-obrazovanim ustanovama ukazujući da taj problem i dalje ne prate odgovarajuće preventivne i zaštitne mjere. Iako su u odgojno-obrazovnom sustavu programi prevencije nasilja brojni i raznoliki, oni često nisu evaluirani te je njihova efikasnost upitna. Pravobraniteljica za djecu je jasno istakla da u državi treba postojati jedinstvena strategija i preventivni programi s jedinstvenim načelima i smjernicama, lako primjenjivi i dostupni u školama. Jasno je pravobraniteljici za djecu da osmišljavanje novih efikasnih i stručno utemeljenih programa zahtjeva dodatnu energiju, vrijeme i novac te je podržala postojeće, kvalitetne i evaluirane programe kao jedno od rješenja. A što su nam to zapravo srednjoškolci poručili? Kao najveće poteškoće srednjoškolci su isticali adaptaciju u školi, krive profesionalne orijentacije, vršnjačko nasilje, nevidljivost u školi i u obitelji. Dakle, djeca su nam jasno i glasno rekla u čemu je problem, djeca su nas upozorila, a na svima nama je odgovornost hoćemo li ih poslušati, kao stariji posavjetovati i usmjeriti ili ćemo opet, koristeći se animalnim personifikacijama, kao nojevi gurnuti glavu u pijesak? Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a i poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, nije uobičajeno da u ime kluba govorim sa bilo kojim autobiografskim momentom, ali ću ovo jutro s tim početi. 2. maja 1995.g., dakle, drugi dan nakon Bljeska sam prvi put u životu otišao u Jasenovac. Sve što sam završio od škola, kako se to u narodu kaže, završio sam u RH i ni u jednom od tih škola, osnovne, srednje škole, fakulteta, postdiplomskog i doktorskog studija nije me nitko učio da ikoga mrzim, nisam čuo ni jednu lekciju ili poduku od ijednoga nastavnika u kojem bi bilo koja etnička grupa ili vjerska grupa trebala biti predmet mržnje i nijedanputa kroz ni jedan od taj sistem školovanja nitko nije došao i kazao svake godine ćete od sada odlaziti u Jasenovac da vidite kakav se zločin tamo dogodio. Dakle, prvi put, znao sam za Jasenovac, ali prvi put sam otišao 2. maja 1995., ni tada ni danas ne živim ni sa trunkom mržnje, ali živim u zemlji mržnje i nasilja motiviranoga etničkom mržnjom i motiviranoga etničkim nasiljem. I kad još k tome čujem da je jedna osnovna škola u Zagrebu izrekla opomenu pred isključenje nastavniku, predsjedniku MENS-e, dakle, među najinteligentnijim građanima ove zemlje po mjerilima kako ih psiholozi objektivno mjere, opomenu odnosno ukor pred otkaz zbog toga što je na svom poslu na facebooku napisao nešto o čemu bismo svi trebali razmišljati. A što je to što slušaju svi osmaši kad odlaze u Vukovar svake godine kao obavezno? Što je to što slušaju? Slušaju npr. da jedan od zastupnika koji sjedi u ovom Saboru i predsjednik stranke prije nego što sam ja postao, jedne parlamentarne stranke, kojega nikad nitko nije osudio i ni jedna institucija nije pokrenula ni jedan kazneni postupak, netko tamo držeći predavanja učenicima osmoga razreda govori da je Vojislav Stanimirović ratni zločinac. Ako je on kolegice i kolege od danas slobodno smatrajte i mene. Koliko je on toliko sam i ja i pozivam DORH da čuje što sam rekao. Ja sam ratni zločinac koji se borim protiv mržnje i protiv rata već 30 godina i boriti ću se i biti će u klubu takvih zločinaca. I onda se čudimo što djeca, mladi svijet obezglavljeni čemu doprinosi ne malo broj ljudi ovdje u ovom Saboru isto svojim porukama mržnje prema svojim kolegama drugačijih političkih uvjerenja ili drugačije etničke pripadnosti. Čudimo se što ta djeca posežu za nasiljem i krivimo njih ali nisu krivi oni, krivi smo mi. Krivi su oni koji su na mjestu predsjednika Republike i slušaju kako se viče „Ubij, ubij Srbina“ i kažu nismo čuli. Ili oni koji kažu da je pjevanje „Za Dom spremni“ stanovitog pjevača na njegovim koncertima domoljublje a njegov menadžer mene proglašava četnikom. Ja ću mu reći ne, nisam ja četnik, ja spadam u klub onih koji su ratni zločinci zato što se godinama bore za mir, bore za toleranciju i protiv mržnje.
Kolega Pupovac, hvala vam lijepa.
Hvala i vama gospodine.
Idemo na iduću raspravu Klub zastupnika SDSS-a i poštovani kolega Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici u subotu sam bio u Srbiji, povod je bila utakmica između reprezentacije Srba iz Hrvatske i reprezentacije Hrvata iz Srbije, to je bila jedna lijepa priča u subotu, dobra utakmica, uz fer i korektno navijanje, uz sportski pljesak za svaki dobar potez na terenu i hvala domaćinima na gostoprimstvu, hvala i na stvarno dobrom domaćinstvu i čestitam im na pobjedi. Zapravo nismo samo išli na utakmicu, bio sam dio jake političke delegacije Srba ih Hrvatske, posjetili smo Hrvatsko nacionalno vijeće, krovnu organizaciju Hrvata u Srbiji i Demokratski savez vojvođanskih Hrvata, glavnu političku snagu Hrvata u Srbiji. Govorili smo o boljoj suradnji, jačem povezivanju kako danas zapravo budemo snaga koja smiruje i povezuje naše dvije zemlje. Kad sam došao u nedjelju htio sam vidjeti medije kako su popratili taj posjet, ono što me dočekalo što sam prvo vidio je bio naslov, Toliko ružnih i prijetećih poruka sam dobio na Braču da ne mogu ostati, to je rekao napadnuti Srbin u Supetru. I nije ostao. Meni je prosto nevjerojatno da moramo opet o tome govoriti, meni je prosto nevjerojatno da žrtva fizičkog ničim izazvanog napada dobiva prijetnje da ne može ostati zarađivati svoj kruh. Netko je odmah poslije napada bio napisao na internetu, to sam pročitao, kaže zašto su ti Srbi išli dolje ako znaju da mogu imati problema, zašto provociraju. Da stvarno, zašto ti Srbi hrvatski državljani idu slobodno po Hrvatskoj i traže posao i provociraju? Jedan dio društva nažalost tako razmišlja i dok taj dio društva ima glas u javnosti, taj glas će nas vući po kaljuži. Nešto ću vam još pročitati. U Hrvatskoj je došlo do eskalacije rasističkog govora mržnje protiv Srba, LGBT osoba i Roba, to je stajalo u izvješću Vijeća Europe za razdoblje od 2012. – 2017. godine koje je objavljeno, dakle prošle godine u svibnju 2018. Dakle prošle godine. Izgleda da će period od 2017. do 2020. možda biti i gori iako će možda na čelu Vijeća Europe biti osoba iz Hrvatske. Nama nacionalna netrpeljivost izjeda društvo, sustav i politika to 30 godina toleriraju. Možda premlaćivanje i ubojstvo u Viškovu nije etnički motivirano iako puno toga ukazuje da nažalost je. Ministar je rekao da je počinitelj uhapšen, je uhapšen, međutim taj slučaj mene puno podsjeća na slučaj Jovana Borovića, naš kolega Bulj zna tko je Jovan Borović, to je čovjek koji je pretučen na svom kućnom pragu, na pravoslavni Božić '98., a pravosudni epilog je dočekan prošle godine, dakle 20 godina nakon što je čovjek pretučen, nakon što je umro, ubojice su dobile godinu dana zatvora. Što se tiče Supetra, ne treba to čuditi, odgajamo mlade zadojene mržnjom na nacionalnoj osnovi, ali mladi nisu krivi, kriva je politika, kriv je obrazovni sustav, kriva je i javna televizija. Nemojte mi reći da nije tako, da nije ovako kako ja govorim. Pa Ježurku ježa smo izbacili iz lektire zato što ga je napisao Srbin i zato što govori srpski. Ja vas sad sve u dvorani želim pitati jer vjerujem da većina, ako ne svi imate djecu ili unuke, što da ja kažem djeci koja će ovo ljeto pohađati, polaziti ljetnu školu srpskog jezika u jednom mjestu u Dalmaciji? Da li da oni majcu koju će dobiti, Ljetna škola srpskog jezika, nose ili ne nose? Da li je ljetna majca, ljetne škole provokacija ili nije provokacija? Hvala.
Idemo na 6 raspravu Klub zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici, u nedjelju 23.6. održan je Dan sjećanja na Jadovno '41. to je komemoracija koju već godinama zajedno organiziraju Srpsko narodno vijeće, Koordinacija židovskih općina RH, Eparhija gornjakarlovačka i Savez antifašističkih boraca i antifašista RH. Na samoj komemoraciji su i ove godine okupili se brojni potomci žrtava, aktivisti, gosti, predstavnici vlasti, predstavnici diplomatskog kora, al ono što me je ponukalo da govorim o ovoj komemoraciji danas nije sama komemoracija već postupanje policije koja je osiguravala skup tog dana. Postupanje policije u najvećem dijelu je bilo korektno i profesionalno, al u jednom dijelu osjećamo da to nije bilo tako i dužni smo i moramo uložiti prigovor na to. To se odnosi dakle na doček i na snimanje sudionika skupa. Veći broj sudionika skupa se požalio da je policija ulazila u autobuse, snimala lica unoseći kameru dakle čovjeka po čovjeka i to su ljudi doživjeli kao vrijeđanje njihova dostojanstva jer se uglavnom radi o starijim ljudima koji su došli odati počast žrtvama. Oni žele da se poštuje zakon, oni žele da policija postupa neometano, oni žele da sav skup prođe u najboljem redu, ipak takvo postupanje policije ih je stavilo u poziciju da se osjećaju krivim samo zato što su došli na komemoraciju. Nadam se da nitko od njih nije to shvatio kao zastrašivanje zbog kojeg slijedeće godine neće doći u Jadovno. Ja očekujem da policija pazi na ovakve stvari kada postupa jer ovdje ne radi o huliganima od kojih očekujemo da će kršiti zakon niti je povijest održavanja komemoracija takva da je puna prekršaja i prekršitelja. I moram pitati zar Zakon o policiji o kojem ćemo sutra raspravljati u ovom Visokom domu, ne govori o načelu razmjernosti pri policijskom postupanju? Da se mora voditi računa o načelu razmjernosti kada se postupa, da nalog i zapovijed moraju biti utemeljeni u zakonu i da policijski službenik kad primjenjuje policijske ovlasti ne vodi računa o tome da primjeni onu najblažu a da postigne svrhu obavljanja policijskog posla. Koliko je meni poznato prema propisima, snimanje je moralo biti najavljeno a prema informacijama kojima ja raspolažem, organizatori nisu bili upoznati da će biti snimanja i da će biti snimanja na ovakav način. Ljudi koji dolaze u Jadovno svakako zaslužuju pohvalu i ohrabrenje što čuvaju na uspomenu na Jadovno na ovo što je država zapravo zaboravila jer ustaški logor Jadovno je zapravo bio stratište koji se samo zvao logor, tamo su ljudi ubijani a njihove kosti su raznesene po brojnim znanim i neznanim jamama Velebita. Jedna od najvećih i najpoznatijih je Šaranova jama. Za one koji ne znaju, logor Jadovno je radio od osnutka NDH-a do 8. mj. '41. i to na nekoliko lokacija. Ono što je svakako sramota države je Slano koje je bio dio kompleksa logora Jadovno, danas je to mjesto koje ničim obilježeno što je tamo stvarno bilo. Posebnost Slana je u tome što su očuvani ostaci logora, što su očuvani ostaci onoga što su zatvorenici golim rukama bez alata sami gradili. I dandanas se mogu pronaći komadi bodljikave žice i čavli u uvali Slano do '91. jer tamo postojala ploča koja je postavljena ploča koja je postavljena '75. u spomen žrtvama ali ona je nažalost razbijena. 20 g. poslije organizatori komemoracije su postavili novu ploču koja je bila tamo samo 2 dana. 2013. je postavljena i treća komemorativna ploča ali nažalost i ona je razbijena. Slano danas ne komemoriramo niti konzerviramo. Slano je danas nevidljivo ali velika Daša Drndić pišući o Slani je zapisala „nema ploče, na Pagu prošlost je izbrisana, sjećanje ukopano ali ono što je ukopano može se iskopati, ono što je potonulo, kad-tad izroni.“
Sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a i poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, kolegice i kolege. Danas ćemo govoriti o onim građanima u RH koji su obespravljeni, koji trpe nejednakost i koji su na granici ili ispod granice siromaštva. Tu se posebno misli na 3 grupacije ili na 3 socijalne skupine u našem društvu. Prvo su mladi, drugo su stari, treće su radnici uključivo žene. Ovih nekoliko podataka koje ću iznijeti u svakoj od ove 3 skupine ilustriraju ono što mi je namjera da pokažem, a što pokazatelji u društvu jasno pokazuju, ali ne i politička svijest i ne politička akcija, bilo od nas političkih stranaka, bilo od strane vladinih institucija, odnosno države. Što se tiče mladih, svaki 3 mladi u RH je bez posla. Dakle, 30,7% mlađih od 29 godina u RH je bez posla. Čak 60% mladih u RH, mlađih od 31,8 godina živi sa roditeljima. To je znatno iznad EU prosjeka, a još znatnije, gotovo duplo iznad prosjeka skandinavskih zemalja. Razlozi zašto je to tako, zašto mladi stanuju sa roditeljima, do tako kasne dobi, ne ulaze u vlastite bračne veze, ne zasnivaju obitelj, ne rađaju djecu je naravno visok postotak nezaposlenosti, kao što sam već rekao, loše plaćeni poslovi koje rade i posebno nestalni i tek povremeni poslovi koje uspijevaju dobiti. I ono što je posebno pogubno za društvo i za mlade, jeste da najmlađe generacije ne uspijevaju biti uključenu u sferu rada i na taj način participirati u stjecanju kulture rada koje je za naše društvo od iznimne važnosti, iznimne bitnosti jer ono što bilježimo u proteklih 30 godina jeste rapidan, drastičan pad kulture rada i radnih vrijednosti u našem društvu. To je izravna posljedica između ostalog, ove činjenice da mladi ljudi prekasno ulaze u sferu rada i da dugo čekaju, a zbog toga što to traje tako dugo, mnogi su odlučili da odu u zemlje koje im to mogu omogućiti. Što se starih tiče, prosječna mirovina, a prosječna mirovina nije pravi indikator stanja mirovina, je 2 688 kuna. Međutim, 216, gotovo 217 tisuća umirovljenika prima mirovinu od 1700 kuna. Mirovina od 1700 kuna za jednog umirovljenika za samca ili samicu je gotovo na granici siromaštva. Granica siromaštva po našim pokazateljima je 25 tisuća kn godišnjih prihoda. I još jedan pokazatelj. U posljednje tri godine nije sagrađen niti jedan društveni, dom za umirovljenike i za nemoćne osobe. Prosječno dužina čekanja na dobivanje doma je 10 do 12 godina. Što se radnika tiče, uključujući radnice, gotovo 20% zaposlenih u našoj zemlji ili 278 tisuća zaposlenih radnika ću bolje reći a među njima su mladi i žene najistaknutiji radi povremene, privremene poslove, sezonski rad ili rad na određeno vrijeme. I mi se onda čudimo zašto odlaze u Njemačku, Austriju i Irsku. Tamo je postotak onih koji rade na određeno vrijeme gotovo duplo manji nego li kod nas u našoj zemlji.
Hvala vam.
Sljedeći će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. U prethodnih 7, 8 izjašnjavanja naših kolega iz oporbe, čuli smo kako imaju rješenje za sve izazove u RH. I kada je u pitanju brodogradnja i kada je u pitanju poljoprivreda i kada je u pitanju Agrokor i kada je u pitanju mirovinska reforma, kada je pitanju porezna reforma, za sve oni imaju rješenja i samo što nisu uputili ovdje u proceduru HS-a. A u isto vrijeme, pročitao sam u subotu u jednom hrvatskom dnevniku u tisku da je, da su naše kolege iz oporbe, njih 33 doživjeli takvu blamažu na Ustavnom sudu, kakva se ne pamti u neovisnoj RH. Naime, 33 zastupnika iz oporbe, potpisalo je zahtjev za ocjenu ustavnosti Zakona o poljoprivrednom zemljištu tvrdeći da je zakon neustavan iz razloga što je donesen po hitnom postupku, a donesen je u redovnoj proceduri. Da je neustavan iz razloga jer nije provedena rasprava sa zainteresiranom javnošću, a ta je rasprava provedena. Iz razloga da nije napravljena procjena učinka propisa koja je, koji je postupak proveden. Dakle iz tih razloga, Ustavni sud ne da je nije odbio, jer kada odbije, onda znači da ulazi u meritum pojedinog zahtjeva kojega podnose saborski zastupnici, nego je odbacio taj zahtjev, uopće ga ne raspravljajući. Dakle, naši kolege iz oporbe, s jedne strane ovdje nama nude rješenja, znaju sve kako će se pojedine stvari riješiti, znaju kako bi se riješila, bilo pitanje Agrokora, imaju sva rješenja za hrvatsku brodogradnju, sad čujem da će doći novi prijedlog za izmjene poreznih zakona, a s druge strane, jedan vrlo jednostavan akt koji je trebalo obrazložiti Ustavnom sudu, napisali su neutemeljeno, praktično su se pokazali političkim amaterima, da ne kažem ... [[Govornik se ne razumije.]] U isto vrijeme kažem, dok se govori o tim njihovom znanju oko svih oblasti društvenog života u Hrvatskoj, jedna od temeljnih primjedaba hrvatskoj Vladi kako se ne provode reforme, a ova Vlada u protekle 2,5 godine provela je niz reformi. Od porezne reforme, reforme u koncernu Agrokor koja je svojevrsna gospodarska reforma, reforme u cestarskom sektoru, reforme obrazovne reforme o čemu je maloprije govorio kolega Čuraj, zatim mirovinske reforme, zatim osnivanja Državnog inspektorata, što je također svojevrsna reforma, ukidanje državnih agencija, itd., itd. No, kada se određena reforma i provede, onda se upiru kako bi pojedinu od tih reforma poništili pridružujući se zahtjevu sindikata za raspisivanje referenduma oko mirovinske reforme. Doduše, moram reći da se sindikate nisam čuo da su se uopće bunile, a kamoli pokrenuli inicijativu oko raspisivanja referenduma zbog toga što se kao dobna granica za odlazak u starosnu mirovinu definira 67 godina života, a znamo da je ta dobna granica definirana još 2014. godine u vrijeme SDP-ove Vlade. Međutim, tada kažem niti je bilo prosvjeda, niti je bilo bilo kakvih referendumskih inicijativa, a sama mirovinska reforma u njenoj srži jest stabilizacija i održivost mirovinskog sustava kako se u idućih 20 godina ne bi moralo dodatno hrvatske građane RH zadužiti za 45 milijardi kuna, koliko je izračun da će koštati RH u slučaju da se ne provede mirovinska reforma i to s jedne strane. S druge strane, ukoliko se ta reforma ne provede, doći će do smanjenja mirovina u RH od 5-7% i ono što treba, evo pri kraju samo reći i još jednom naglasiti, da 67 godina kao cenzus za odlazak u mirovinu, bit će samo za one umirovljenike koji do te godine ne budu imali više od 40 godina staža. Prema tome, sve zajedno, mi ćemo još ovdje u klubu se nekoliko puta osvrnuti na mirovinsku reformu. Hvala.
I idemo na zadnju raspravu danas Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, ja ću se u ime Kluba HDZ-a također osvrnuti na mirovinsku reformu i na referendumsku inicijativu. Naime, u ovom trenutku Vlada RH provodi informativnu kampanju o rješenjima, elementima i dosezima mirovinske reforme, a što radi i prije, puno prije nego što je, su sindikati krenuli sa referendumskom inicijativom. S druge strane u vrijeme predizborne kampanje sindikati provode referendumsku inicijativu protiv te iste mirovinske reforme uz obilatu, debelu političku i logističku potporu oporbenih stranaka. Zanimljivo je da ta činjenica, da političke oporbene stranke u Hrvatskoj daju logističku potporu sindikatima im ne smeta tijekom ovog trajanja prikupljanja potpisa. Možda u tom sindikalnom oporbenom komplotu i leži razlog zbog čega su jučer predstavnici sindikata izrazili svoje nezadovoljstvo prema njima skromnim odazivom građana u potpisivanju ovakve referendumske inicijative. Trebali bi se možda, možda sindikati zamisliti o tome da li upravo ta činjenica da im oporbene stranke, koja su takva rješenja donijela prije 5 godina, a sad im daju potporu, razlog takvom po njima malom odazivu građana. Radi se o tome da je, da će danas Ustavni sud raspravljati o tome hoće li zatražiti da Vlada im se izjasni koja je svrha ove informativne kampanje Vlade. I to na temelju preporuke Venecijanske komisije. No, da kažemo što je to Venecijanska komisija. Dakle, Venecijanska komisija je savjetodavno tijelo Vijeća Europe, onog istog Vijeća koji su naši kolege koji su ovdje u ovom saboru nazivali suverenistima i koju su instituciju sotonizirali, sad se primjerice kolega Podolnjak iz MOST-a koji također sebi tepaju da su suverenisti na to isto savjetodavno tijelo Vijeća Europe, dakle Venecijansku komisiju poziva i želi zaustaviti Vladu da suvereno u svojoj državi odlučuje o tome hoće li neku reformu koja je zahtjevna, složena i strukturna doista prezentirati dosege te iste reforme. Ali i kada govorimo o preporuci Venecijanske komisije onda moramo lučiti predreferendumsku fazu i referendumsku fazu. U predreferendumskoj fazi Venecijanska komisija nigdje ne tvrdi da je zabranjeno Vladi javnim novcem promovirati svoje politike, pa tako i mirovinsku reformu. Druga je stvar da mi govorimo o referendumskoj fazi, referendumska faza nastaje onog trenutka kada se donese odluka o raspisivanju referenduma. I tada od dana donošenja odluke, pa do izjašnjavanja građanima o tom referendumskom pitanju traje referendumska faza i u toj fazi je zabranjeno Vladi javnim novcem financirati protureferendumsku kampanju, ali Vlada i dalje može svojim političkim radom se protiviti takvom referendumskom pitanju. I danas slušamo od onih koji su za vrijeme referendumske faze kada je bio referendum o braku, ministri vlade Kukuriku koalicije, SDP-ovi ministri i drugi vlade, i drugi ministri u toj istoj vladi su na televiziji javno se protivili tom istom referendumu o braku u RH. E tada im nije smetalo u tom referendumu trošiti javni novac i promovirati na televiziji svoje politike, protiviti se referendumu o braku, a sad im smeta što u predreferendumskoj fazi Vlada promovira vlastitu, vlastitu reformu. Također, moram reći da mi je čudno da kolege iz SDP-a se protive i kažu da Vlada opstruira referendum. To im nije smetalo da primjerice njihovi gradonačelnici Rijeke i Siska u referendumu koje je organizirala i čiji inicijator je bila udruga „U ime obitelji“ i „Istina o Istabulskoj“, ne daju i ne dozvoljavaju štandove tim aktivistima jedne i druge inicijative da provode i da prikupljaju potpise u njihovim gradovima. Dakle tada SDP-u nije to smetalo što se opstruira primjerice prikupljanje potpisa a sada im kada smeta što Vlada kažem, u tom pred referendumskom procesu, promovira jednu iznimno uspješnu mirovinsku reformu jer da nije da nije ta mirovinska reforma dobra, ne bi ovako i na ovakav način oporba reagirala na ta rješenja koja će povećati mirovine u Hrvatskoj i rasteretiti i učinit sve čitav mirovinski sustav održivim. Hvala lijepa.
Hvala kolega Bačić. Imamo povredu Poslovnika, kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, povrijeđen je članak 238., ovdje je zastupnik Bačić grubo nasrnuo na prof. Podolnjaka, znači propitujući njegove stavove i uspoređujući odnose prema suverenosti i njegove stavove prema činjenici da Vlada troši javni novac kako bi napadala jednu referendumsku inicijativu i onda još u svom nastupu se poziva na SDP, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] pa mi znamo i da su HDZ i SDP protiv referenduma [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, hvala vam.]] Mi to znamo, vi ste protiv referendumskog izjašnjavanja [[Upadica predsjednik: Kolega, Kolega Grmoja.]] građana, i jedni i drugi, mi to znamo.
Zašto na taj način me ignorirate, 10 sekundi ste više govorili nego što trebate, dao sam vam da kažete nešto što uopće niste ni trebali, replicirali ste i onda još 10 sekundi duže. Izvolite kolega Zekanović.
238., kolega je rekao neistinu, rekao je da su suverenisti govorili nešto o Vijeću Europe, ja kao suverenist to nisam jedini koji zastupam tu grupu ovdje, nisam to nikad rekao, znači to je rečena neistina. A ovdje moram dati komentar … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim vas, [[Upadica predsjednik: Nemojte, kolega Bačić.]] Molim vas malo, kolega Bačić, malo tiše. Ali zašto Vlada ne financira npr. evo konačni prijedlog reklamu? Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju okvirnog sporazuma između Vlade Rh i Republike Poljske o uzajamnoj obrambenoj suradnji nego baš ovo? Znači izabrao se baš ovaj zakon kad je referendum da se financira a neke druge zakone se ne financira.
Ne znam, uopće ne znam šta bi vam rekao. Izvolite, kolega Mrsić.
Hvala. Članak 238., kolega Bačić je kao zastupnik trebao govoriti istinu, dakle bio je spot ali je on bio financiran od strane SDP-a a ne Vlade a ovdje Vlada financira spot protiv referenduma i to je glavna razlika. Prema stavovima Venecijanske komisije stranke mogu tijekom referenduma izražavati svoje stanovište ali Vlada ne može a ovo što vi sada radite sa ovim je vrlo jasno. Želite srušiti referendumsku inicijativu sindikata.
Dobro, i ovo je bilo svojevrsna replika ali budući evo da smo došli do kraja sa ovim raspravama po klubovima, neću ništa više intervenirati nego ću vas izvijestiti o slijedećem.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Nisam imao namjeru u ime Kluba zastupnika HDZ-a iznositi stajalište ali me ponukao za ovih par riječi kolega Stazić, krivo interpretirajući riječi Predsjednice Kolinde Grabar Kitarović. Dakle gđa. Predsjednica je čestitala danas dan pobjede, dan Europe, zahvalila se svim antifašistima koji su dali svoj doprinos u oslobađanju Europe pa tako i Hrvatske od fašizma i ja se toj čestitci također pridružujem no krivo je kolega Stazić, zlonamjerno rekao onaj drugi dio u kojemu je na statusu Predsjednice i njenoj objavi na Facebooku, ona se zahvalila i svima onima koji su na Bleiburgu stradali i time implicirajući da je pri tome mislila na vojnike bivše NDH-a. Ona je vrlo jasno rekla i to piše, to je vrlo jednostavno pročitati ali ne krivo interpretirati da se prisjećamo svih onih nevinih žrtava, civila i djece koji su nakon II. svj. rata stradali od strane tih istih antifašista čiji je doprinos bio u II. svj. ratu. I ja bi još dodato i tome da je među tim stradalima u najvećem djelu su bili i vojnici bivše NDH-a kojima je trebalo kao i svim drugim ratnim zarobljenicima suditi a ne presuditi na licu mjesta nakon što se vojska NDH-a predala na Bleiburgu. To su bitne razlike, kolega Stazić, vi to nikad ne možete shvatiti, ne možete prihvatiti da je kao što je svim ratnim zarobljenicima nakon kapitulacije se sudilo osim njima. Njima se nije sudilo i iz tog razloga i oni kao i svi drugi zaslužuju i pijetet i da se za njih i pomolimo a posebno je istaknula brojne civile, djecu, žene koji su stradali na Bleiburgu od te iste vojske i vi ste ovdje sada vaših 5 minuta zloupotrijebili kao što vrlo često činite kako biste najprije iskrivili tuđe riječi a onda se s tim istim ljudima obračunali, hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću. Kao što sam najavio, određujem stanku do 14 sati kada nastavljamo dalje sa radom. STANKA U 13,31 SATI
Zastupnik Branko Bačić govorit će u ime Kluba zastupnika HDZ-a koji se također prijavio za iznošenje stajališta.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa evo slušajući nekoliko izlaganja svojih prethodnika, dalo bi se zaključiti izlaganja oporbenih klubova kako Hrvatska ide u krivom smjeru, kako se u Hrvatskoj ne događa ništa što bi ukazivalo da je Hrvatska sigurno, zdravo društvo jer ako išta govori o radu Vlade, ako i jedan matematički podatak siguran egzaktni pokazatelj govori o tome kako radi Vlada jedne države, onda je to svakako jedan od najvažnijih pokazatelja, rast ili pad BDP-a odnosno rast gospodarstva u jednoj državi. Pa bih ja svih nas podsjetio ovdje nakon ovih crnih vijesti kojih smo se jutros naslušali, da nakon što je Hrvatska izašla iz procedure prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, nakon što već drugu godinu za redom ostvaruje višak proračuna, nakon što nam je vraćen investicijski rejting, Hrvatska je u prvom kvartalu ove godine se pokazala kao najbrže ili jedno od najbrže rastućih gospodarstva u EU. Rast BDP-a od 3,9% govori o radu Vlade, u prvom redu govori o radu Vlade, govori da je Vlada uspostavila makroekonomski okvir, da je postavila takvo okruženje u kojemu raste gospodarstvo, u kojemu primjerice da dam točan podatak raste izvoz sa stopom od 4,6%, da je rast industrijske proizvodnje stopom od 2,7%, da raste osobna potrošnja koja govori o boljem životnom standardu naših sugrađana, raste na razini od 4,4%. I prije svega, na to me podsjetio kolega Mrsić kad je govorio o europskim fondovima, kada je govorio o kapacitetu državne administracije da odgovori na potrebu financiranja investicija u Hrvatskoj sredstvima europskih fondova, da je u prvom kvartalu ove godine zabilježen rast investicija po stopi od 11,5%. Takve stope raste investicija Hrvatska nije zabilježila. A ja bih onda podsjetio i kolegu Mrsića i sve nas da je 80% svih javnih investicija u Hrvatskoj temeljeno na sredstvima europskih fondova. Prema tome da nije Hrvatska u kadrovskom smislu ekipirana, posložena dobro, ne bi se događalo to da Hrvatska u ovom trenutku je kudikamo više sredstava iz eu fondova izvukla nego što je kao članica neto uplatiteljica u proračun EU a to je negdje u ovom trenutku oko 14 milijardi kuna što je praktično i osnova da se po ovako visokoj stopi rasta investicije u Hrvatskoj mogu provoditi. Dakle rekao sam u javnom sektoru i kad govorimo o Pelješkom mostu i kad govorimo o ulaganjima u željeznički sustav, kad govorimo o ulaganjima u morske i zračne luke, to sve na određeni način ima odraz onda u rastu investicija, dizanju građevinskog sektora koji je jedan od najvećih pokretača rasta BDP-a u Hrvatskoj. Dakle slušajući cijelo jutro moje kolege koji govore o situaciji u Hrvatskoj dalo bi se zaključiti dakle da se u Hrvatskoj ništa ne događa ili ako se nešto događa da sve ide u krivom smjeru. A kažem, ako po nečemu možemo mjeriti rad Vlade onda su to u prvom redu ovi pokazatelji koji govore o rastu zapošljavanja, o povećanju broja osiguranika u mirovinskom osiguranju što znači da dolazi do povećanja broja zaposlenih itd., itd.. Prema tome, to su oni važni podaci koji govore o radu Vlade. A da bi do ovog rasta došlo, bilo je potrebno napraviti značajne reforme u hrvatskom društvu. Jedna od tih reformi je svakako Agrokor, da ne govorim da je reforma jedna od najvažnijih poreznih reformi, mirovinska reforma, restrukturiranje cestarskog sektora itd., itd.. Dakle to su sve uvjeti koji su potakli do ovog rasta i ja sam svojim obraćanjem u ime kluba HDZ-a želio dati jednu drugu sliku na ovo jutro koje smo, u ovim izjašnjavanjima klubova jutros proveli. Hvala.
Hvala. Isteklo je vrijeme.
Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Prvi dio izjašnjavanja u ime klubova odnosio se na zaštitu voda u RH, politiku hrvatske Vlade prema vidnom gospodarstvu i stiče se dojam kao da će rasprava o vodama se u ovom Saboru dogoditi za par godina a ustvari danas tijekom jutra prva 3 zakona upravo se odnose na vode i vodno gospodarstvo. To izjašnjavanje u ime klubova kolega Mrsić je iskoristio kako bi imputirao HDZ-u da ustrojavanjem instituta vodama želi uhljebiti nekoga od svojih članova pa bih ga podsjetio da institut o vodama, institut za vode je u hrvatskom pravnom i zakonodavnom sustavu uveden 2009. g., dakle prije punih 10 godina i institut za vode nije nije nikakva izmišljotina ove Vlade niti je nastao sada kao potreba za bilo čijim zapošljavanjem ili rješavanjem. Dapače, Institut za vode nastao je prije 10 godina i u samom zakonu, čl. 212 zakona se obrazlaže koja je namjera vodila Vladu da se osnuje Institut za vode. Ja bih podsjetio sve one koji, pa i kolegu Mrsića da je Uredbom Vlade, a onda kasnije i implementacijom te uredbe kroz izmjenu brojnih zakona o HS-u ukinuto 54 različite agencije, zavoda i instituta. Da je nama u HDZ-u bilo do uhljebljivanja, kako je on to nazvao, onda bi vjerojatno zadržali te agencije i tamo bi bilo dovoljno mjesta za uhljebljivanje, dok s druge strane smo mi ukidajući tih 54 agencije, ukinuli brojne agencije koje je vaša Vlada čiji ste vi bili ministar osnovala. Sad me daleko odvelo brojanje svega onoga što je u vašem mandatu osnovano upravo kako, bespotrebnih agencija koje smo sada ukinuli i hrvatska država uopće neće osjetiti da su te agencije, zavodi ukinuti. Bili su kako bi SDP mogao uhljebiti svoje članove. O tome je bilo priča ovdje u HS-u, bio sam tada, tada sam bio oporbeni zastupnik. Nabrajali smo gotovo svaki zakon koji donosio se ovdje u HS-u imao je za svrhu uhljebljivanje brojnih SDP-ovih dužnosnika na svim razinama. Prema tome, kolega Mrsić, kada govorite, trebate malo se podrobnije informirati, vi biste vidjeli da je taj institut već institut u hrvatskom zakonodavnom sustavu već egzistira preko 10 godina. Kratko ću se osvrnuti na izlaganje kolege Pupovca i kolege Zekanovića, no prije toga ću reći ono što sam već i jučer rekao, a što je rekao i predsjednik Vlade i predsjednica RH, a to je da najoštrije osuđujemo huliganstvo koje se događa na hrvatskim ulicama, a koje je usmjereno protiv određenog broja članova srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj i osuđujemo takvo postupanje i ponašanje i zahtijevamo od državnih institucija da procesuirati sve one koji su počinili takve, takvo nasilje i da se primjereno kazne počinitelji takvih nasilja. No, moramo se zapitati da li mi ovdje u HS-u svojim govorom koji često puta predstavlja verbalno nasilje doprinosimo da se naše verbalno nasilje u Saboru prenese na hrvatske ulica i postaje fizičko nasilje u kojemu trpi dio određenih članova hrvatskoga društva, posebno pripadnici srpske zajednice u Hrvatskoj. Pa moramo i mi ovdje u HS i kada nastupamo u ime, kada kolega Pupovac nastupa u ime svoje zajednice u Hrvatskoj, voditi računa da svojim govorom ne inicira upravo nastup, kakav ima kolega Zekanović koji onda još idem korak dalje i doprinosi tom verbalnom nasilju ovdje u HS-u, stoga pozivam da naš glas bude glas razuma koji će doprinijeti smirivanju tenzija u Hrvatskoj, koji će doprinijeti kvalitetnijem suživotu u RH, a rane Domovinskog rata će očito još dugo vremena zacjeljivati. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite kolegice.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, vrlo kratko. Željela bih se osvrnuti na ovo što je iznio u svom obraćanju kolega Glasnović, dakle, riječ je o tvrtku iz Goričana iz Međimurske županije, tvrtki Meiso. Želim samo podijeliti s vama informaciju da će u utorak biti održan sastanak gdje će se pokušati pronaći novi model za dokapitalizaciju tvrtke. Da će na čelu tvrtke nakon ravnateljice kojoj je istekao mandat, biti naravno, sukladno svim zakonskim procedurama, biti izabran onaj koji će zadovoljavati sve uvjete. Dakle, dokapitalizacija bi trebala biti u visini oko 28 milijuna kuna. Dug Meisa u ovom trenutku nažalost veći je od temeljenog kapitala tvrtke, dakle i država bi trebala pokrenuti stečaju, ali to nećemo dozvoliti i neće nitko od radnika ostati na ulici. Smatram da sve što država radi, ići će u korist radnika i ja vjerujem da će to na zadovoljstvo svih koji radi Meisu Goričan, da će se u utorak iznaći model za dokapitalizaciju i kažem još jednom, tvrtka nastaviti poslovati. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegici Glavak. S ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđenih za današnji dan. Nastavljamo s radom u ponedjeljak, 17. lipnja u 9 ujutro i 30 sati sa Konačnim prijedlogom Zakona o provedbi Uredbe EU-a 2017/352 EU parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2017. o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka, drugo čitanje, P.Z.E. br. 595. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 13,22 SATI.
G. Branko Bačić, iznosit će stajalište Klub zastupnika HDZ-a.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nisam imao namjeru reagirati u ime Kluba zastupnika HDZ-a no na moju reakciju potaknula me gđa. Romana Jerković, kolegica Jerković koja je bez ikakvih znanja potrebnih za komentiranje mreže Hitne medicinske službe u mojoj županiji Dubrovačko-neretvanskoj a posebno na otoku Korčuli, ovdje politikanskim istupom pokušala prozivati ljude koji već desetljećima rade na uspostavi tako visoke razine pružanja usluga na otoku Korčuli. Otok Korčula je vjerojatno je kao jedan od rijetkih ako ne jedini otok u RH na svom području da ima dva doma zdravlja. Jedan je u gardu Korčuli a drugi je koji je nadležan glavnom za prostor grada Korčule, drugi i Vela Luci koji je nadležan za općinu Vela Luka i općinu Blato. Do organizacije tih domova zdravlja došlo je prije 30-ak godina kada je na području otoka Korčule postignuta suglasnost kako i na koji način ć se organizirati ambulante u Blatu, u Veloj Luci i gradu Korčuli kad se formiraju dva doma zdravlja. I tada je između tadašnjih ravnatelja ili direktora, kako god nazvali, voditelja tih zdravstvenih stanica, dogovoreno da uspostavom doma zdravlja u Veloj Luci će se osnovati ambulante u Veloj Luci i propisane i popisane koje su to ambulante i koje su ambulante predviđene u Blatu na Korčuli. I tada je tim sporazumom koji su potpisali čelnici tih zdravstvenih stanica, dogovoreni da se Hitna medicinska služba uspostavi u Blatu uz pedijatriju, uz oftalmologiju a da se druge službe kao što je ortopedija, kao što je interna itd., da se organizira u Veloj Luci. I na temelju tog dogovora, uspostavljen je dom zdravlja, zajednički dom zdravlja za područje današnje općine Blato i današnje općine Vela Luka. I na temelju tog dogovora, 2011. g. kad se u Hrvatskoj uspostavljala mrežnih Hitne medicinske službe, načelnik općine Blata i općine Vela Luka i načelnik općine Smokvica, na temelju tog dogovora i na temelju argumenata koji je dala struka su se dogovorili da se tim T1 za područje Blata i Vela Luke uspostavi u Blatu i na taj način je tada služba organizirana. Dolaskom SDP-a na vlast u Hrvatskoj, bez argumenata, bez bilo kog provedenog postupka, bez traženja suglasnosti nadležne županije, jednostavno je Hitna medicinska služba aktom, voljom ministra, tadašnjeg ministra Ostojića, prebačena u Vela Luku i kasnije kada je HDZ ponovno preuzela odgovornost, temeljem zahtjeva koji je uspostavljen sa općinom Blato, vratilo se na onaj način organizacije Hitne medicinske službe kakav je uspostavljen 1979., poštovana kolegice Jerković kada je vaš čini mi se otac predsjednik skupštine općine Korčula, tada je taj dogovor uspostavljen, to možda vi ne znate ali ipak ću vas podučiti, kojim su se dogovorom usuglasili ravnatelji zdravstvenih stanica iz koji je proizašao dom zdravlja u Veloj Luci dr. Ante Franulović ako i to trebate znati, načelnici općine Blata i Vela Luke i Smokvice kad se formirao tim T1 Hitne medicinske službe, dogovorio se i za to postoji dokument potpisan uz suglasnost načelnika triju općina u Blatu a onda i isključivo voljom vas iz SDP-a bez ikakve koordinacije sa Zavodom za hitnu medicinsku službu, sa potrebnom prethodnom suglasnosti županije ste to napravili političkim aktom. Ta je greška ispravljena. Što se tiče funkcioniranja doma zdravlja Vela Luka on je jako dobro organiziran, ovaj ministar je omogućio dežurstvo, tijekom vikenda, tijekom dana u Veloj Luci kako bi se određeni zahtjevi i potrebe građana Vele Luke koji je ipak samo par kilometara udaljen od punkta T1 u Blatu, mogli dodatno još podignuti na višu razinu. Prema tome, ovaj vaš istup je bio krajnje politikanski, [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala lijepa.]] neargumentiran i samo s jednim ciljem [[Upadica Radin: Hvala.]] kako bi se pokušao devastirati odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] narušavanju ugleda i županije i ministra koji je za to nadležan, hvala.
Hvala lijepa, hvala. Nastavljamo u 14 i 30. STANKA U 13,47 SATI
Drugi je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Ivan Ćelić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Danas obilježavamo Međunarodni dan borbe protiv zlouporabe droga, droge su višestruka prijetnja našim društvima koja utječe na život milijuna građana širom svijeta, zato je nužna koordinacija na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini. Posljednji podaci pokazuju da se u Europi godišnje zabilježi više od milijun zapljena ilegalnih droga. Gotovo 100 milijuna odraslih osoba probalo je neku ilegalnu drogu tijekom života, a procjenjuje se da godišnje 1,2 milijuna ljudi započinje liječenje ovisnosti zbog konzumacije ilegalnih droga. Marihuana je i dalje najraširenija ilegalna droga u Europi što jasno vidljivo iz podataka o prevalenciji, zapljenama i novim zahtjevima za liječenjem. Količine zaplijenjenog hašiša više su nego dvostruko veće od količina biljnog kanabisa marihuane. Uobičajeni sadržaji THC-a psihoaktivne tvari gotovo se udvostručio što povećava zabrinutost u pogledu mogućih štetnih posljedica. Prema procjenama oko 1% odraslih osoba u dobi od 15 do 64 godine u EU svakodnevno ili gotovo svakodnevno konzumira marihuanu. Marihuana je danas stvar koju osobe prvi put uključene u liječenje u okviru specijaliziranih službi za liječenje ovisnosti najčešće navode kao glavni razlog zbog kojeg im se obraćaju. Kokain je najčešće konzumirana ilegalna psihostimulativna droga u EU. Najnoviji podaci o kokainu pokazuju da su i broj zapljena i količine zaplijenjenog kokaina dosegle rekordnu razinu. 140,4 tone kokaina u odnosu na prethodnu godinu od 70 tona govori o zabrinjavajućem porastu konzumacije kokaina. Postoje dokazi da društveni mediji, mjesta na kripto tržištu i tehnike šifriranja imaju sve veću ulogu u omogućavanju da se trgovinom droge osim velikih kriminalnih bandi bav manje skupine i pojedinci. Od novih metoda distribucije navodim tzv. uberizaciju trgovine kokainom, tj. postojanje kokainskih pozivnih centara sa brzom i fleksibilnom kurirskom dostavom. Heroin je i dalje najčešći ilegalni opijat na europskom tržištu droga i najviše pridonosi troškovima zbog liječenja ali i općenitim troškovima društva. Prema izvješću čini se da proizvodnja sintetičkih droga u Europi raste i postaje sve raznovrsnija te inovativnija, koriste se nove tvari kako bi se dobile kemikalije potrebne za proizvodnju sintetičkih droga. Cilj je izbjeći otkrivanje droge ali to uključuje i složenije postupke obrade. U 2017. godini u EU je otkriven 21 laboratorij za proizvodnju extasy-ja što je porast za 11 u odnosu na prethodnu godinu a svi laboratoriji su se nalazili u Nizozemskoj. Hrvatska se smatra tranzitnom zemljom za promet drogom, ova ruta je uglavnom korištena prije za krijumčarenje heroina podrijetlom iz Afganistana a odnedavno se koristi za krijumčarenje drugih ilegalnih droga. Većina zaplijenjene marihuane potječe iz Albanije i krijumčari se u Hrvatsku kopnenim putem preko Crne Gore i BiH. U novije vrijeme prijavljena je uporaba pomorskih putova. Iako je broj plantaža kanabisa u Hrvatskoj ostao stabilan tijekom protekle 3 godine došlo je do povećanja broja tzv. unutarnjeg uzgoja. Pošiljke kokaina koje tradicionalno dolaze iz zemalja južne i središnje Amerike nekad su prometovale u Hrvatsku samo morem ili kopnom iz zapadne Europe ili Turske. U novije vrijeme organizirane kriminalne skupine na zapadnom Balkanu od kojih neke imaju i hrvatske članove uspostavile su rute za promet kokainom iz Latinske Amerike u suradnji sa kartelima i uvoze izravno na europsko tržište. Amfetamini i extasy uglavnom se krijumčare iz zemalja proizvođača kao što su Belgija i Nizozemska te istočna Europa i Azija. Dostupni podaci pokazuju da se nove psihoaktivne tvari uglavnom kupuju on-line. Predsjednica Upravnog odbora Europske agencije za droge Laura dArrigo zaključuje: Europsko izvješće o drogama za 2019. dolazi u kritičnom trenutku za promišljanje o dostignućima politike o drogama jer će se sljedeće godine provesti konačna procjena osmogodišnje strategije EU za borbu protiv droga. U Europi je tijekom tog razdoblja došlo do dramatičnih promjena stanja u području droga uključujući pojavu većeg broja nekontroliranih tvari. Razumijevanje trenutačnih problema u području droga omogućava nam da se pripremimo za buduće izazove u tom kompleksnom području koje se mijenja velikom brzinom. Zbog toga je uloga Europske agencije za droge koja omogućava analize utemeljene na dokazima u pogledu današnjeg stanja u području droga u Europi tako ključna.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo javio sam se ovdje danas za iznošenje stajališta kako bih u svoje ime i u ime Kuba zastupnika HDZ-a a vjerujem i u ime svih zastupnika u ovom Visokom domu, čestitao potpredsjednici Vlade i ministrici vanjskih i europskih poslova gđi. Mariji Pejčinović Burić na izboru za glavnu tajnicu Vijeća Europe i sjajnom rezultatu koji je postigla osvojivši 159 glasova u parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe naspram 105 glasova koliko je dobio njezin protukandidat belgijski ministar vanjskih poslova g. Reynders. Potvrda je došla sa svih strana, iz raznih klubova ne samo iz matičnog kluba Europske pučke stranke koji je svesrdno podržao njezinu kandidaturu već i iz ostalih grupacija što daje i snagu njenoj budućoj funkciji. Treba ovdje naglasiti da ovo naš najveći diplomatski uspjeh u kandidaturama za međunarodne institucije ali i potvrda snažnog vanjskopolitičkog položaja Hrvatske danas. Gđa. Marija Pejčinović Burić je ovime postala druga žena u povijesti na čelu te organizacije i prva osoba općenito iz srednje i jugoistočne Europe na toj dužnosti. Po prvi puta osoba iz Hrvatske dolazi na čelo neke ugledne međunarodne organizacije u ovom slučaju vodeće organizacije za demokratizaciju i ljudska prava koja je osnovana prije 70 g. i okuplja 47 europskih država. Između ostalog treba reći da je Hrvatska obavila dobar posao oko biranja a također je ostavila dobar dojam tijekom 6 mj. predsjedanja tom organizacijom prošle godine. Kako je novoizabrana glavna tajnica Vijeća Europe i sama rekla, Vijeće Europe nikada nije bilo važnije i u svom mandatu poticat će veći dijalog među zemljama članicama kako bi se ostvarili glavni ciljevi organizacije, mir i prosperitet Europe. Dužnost glavne tajnice Vijeća Europe preuzima 15. listopada a bit će odgovorna za upravljanje, strateško planiranje, program rada i proračun te organizacije. Gđa. Marija Pejčinović Burić ima ogromno iskustvo po pitanju tranzicije, od kraja 80-ih do danas prošla je sve moguće institucionalne pozicije, iskusila tranziciju istočne Europe i sigurno je da Vijeću Europe treba netko tko ima dobar senzibilitet prema istočnoj i zapadnoj Europi jer ipak danas se oko tog pitanja osjeti određena vrsta raskola a ona bi mogla odigrati vrlo važnu ulogu zbližavanja. Vijeće Europe uvijek je smatrano jednom od najvažnijih institucija u Europi a pogotovo danas možda nego što je ikada bila. Zato još jednom čestitke u ime kluba HDZ-a Mariji Pejčinović Burić, novoj glavnoj tajnici Vijeća Europe.
Zahvaljujem.
Idemo sad na desetu raspravu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege evo dužnost mi je da neke stvari pojasnimo i u Hrvatskom saboru s obzirom da se s ove govornice plasiraju u većini poluistine ili konstrukcije koje ne stoje. Naime, grad Virovitica nije slučaj grada, niti gradonačelnik Ivica Kirin nije taj koji bi trebao biti s ove govornice prozivan. Jasne su činjenice koje nedvojbeno govore o tome što se dogodilo u gradu Virovitici, jasna je poruka koju je ostavio pokojnik da je odgovoran za djelo koje je počinio i jedna poruka u njegovom stolu, kao i druga u automobilu kako to prenose vijesti na informativnom centru Virovitica. Danas govoriti o tome da si Kirin želi staviti ulogu umješača u istragu je stvarno drsko i bezobrazno te je konstrukcija koja isto tako nikako ne stoji. Naime, nužnost i dužnost gradonačelnika je bila, kao što je to i učinio, prijaviti djelo kada je za njega saznao. Saznao je za njega tako što je direktorica poslovnice banke pitala kakve se događaju transakcije na rukometni klub. I tada je počelo sve, tada se vidjelo kako sofisticirano se događaju stvari, kako se prebacuju novci, kako se izvješća zapravo zamračuju kako ne bi bila vidljiva. No, sve to u daljem tijeku istrage govori o tome da će istražni organi koji su i trebali određene stvari iznesti u javnost kako ne bi došlo do zabluda, trebali su reći što je ostalo iza pokojnika i što je napisao, tada bi bile stvari kristalno jasne. Danas kada govorimo o tome, odgovornosti, odgovornost postoji i banke i HNB-a i zakon smo donijeli o sprečavanju pranja novca radi terorizma kao i kriminalnih radnji i u njemu jasno govori se tko sve mora odgovarati i tko mora pratiti tijek i tijekove novca. Sjednica koju je sazvao gradonačelnik tj. predsjednica gradskog vijeća gospođa Lahorka Weiss je u cilju da se dozvoli angažiranje odvjetničke kuće kako bi se šteta koja je zatekla proračun nadoknadila od strane bankarskog sektora. To je jedini cilj koji želi gradonačelnik i nikakve pritiske niti bilo kakve druge, naravno revizija državna će učiniti svoje, ne Kirinova revizija. Vjerujemo da razumijete o čemu govorimo da je jasno što se dogodilo i da je priznato djelo potpisom pokojnika i s time bi trebalo prestati. Politizacija i politički pritisci na tijela progona također nisu dobro djelo bilo koga. Sve ovo što činite danas u Hrvatskom saboru kao pojedinci vjerujem da neće pomoći otkloniti stvarnu istinu o vama samima, a ona je da MOST srušio. To ne možete sakriti ni bilo kakvim napadima na bilo koga, bilo kojeg pojedinca, bilo koju instituciju, naročito na HDZ i njegove dužnosnike, vi niste ti koji možete bilo šta učiniti više, vaše vrijeme pomalo prolazi.
Idemo na zadnju raspravu, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Osvrnuo bi se u svom izlaganju na nekoliko izrečenih misli svojih kolega tijekom jutrošnjeg izlaganja. Prije svega, dežurni moralisti u ovom Saboru pokušavaju HDZ-u, ovoj Vladi i premijeru klevetama, objedama nanositi političku štetu no odmah želim reći da u tome neće uspjeti pa bi postavio pitanje dežurnim moralistima gdje su ti moralni standardni bili, kolega Mrsić, dok ste bili ministar i kada je tvrtka vaše supruge godinama dugovala ogroman iznos državnom proračunu, HZZO-u a vi ste uporno tvrdili da to nije slučaj i tek kad vam je mandat prestao, po pravnom postupku koje je proveo HZZO, taj dug je naplaćen ali je 2,5 milijuna kuna i vi to jako dobro znate, ostalo dugovanja hrvatskoj državi, Hrvatskom zavodu na ime zateznih kamata. Zašto tada niste tako suvereno sa ove govornice govorili o potrebi, uspostavi moralnih standarda, brige za državne interese, zašto tada niste sami kao znak odgovornosti, kao čin odgovornosti podnijeli ostavku? Tada ste šutjeli dapače, osporavali ste taj dug. Ili kad g. Petrov ovdje drži nama tirade a bez problema je prešutio i tada ga je g, Grmoja sačuvao i branio kako da je to njegova greška bila kako bi svog kuma postavio za zamjenika direktora Hrvatskih voda, ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatskih voda? Prema tome, kad se napada, kad se govori, kad se kleveće, onda se treba nekad posuti pepelom, treba imati jednaki pristup a ne nekog sotonizirati a preko svojih grijeha prolaziti kao da se nisu ni dogodili. Jel li g. Kuščević dao ostavku, je li tu ostavku prihvatio premijer 5 dana prije, 7 dana kasnije, ne igra apsolutnu nikakvu ulogu, bitno je da HDZ uspostavlja visoke standarde postupanja u hrvatskoj politici i to smo dokazali i to dokazujemo iz dana u dan i pritom bi podsjetio za razliku od brojnih dužnosnika, ja ne znam da li je jedan ministar u Vladi Zorana Milanovića obnašao dužnost a da nije zatečen u sukobu interesa, jedan ministar, ne znam da li je jedan ministar, ako je bio jedan ili dva, ispričavamo se, ovdje govorimo o ostavci ministra Kuščevića, pri tome da niti je povjerenstvo za sprječavanje o sukobu interesa utvrdilo da je u čitavoj svojoj političkoj karijeri jednom se našao u sukobu interesa, ovdje govorimo o ostavci ministra Kuščevića a da pritom ne postoji nije postoji niti jedan pravosudni postupak koji se protiv njega vodi ili u kojemu je proglašen osumnjičen. Usprkos tome, svijest da bi daljnji rad ministra Kuščevića predstavljao opterećenje Vladi A. Plenkovića, kao odgovoran čovjek daje ostavku koju je predsjednik prihvatio i tako ćemo se nastaviti ponašati do kraja mandata. Želimo, ponovit ću, želimo postaviti standarde u hrvatskoj polici ali nećemo dozvoliti da oni koji nemaju moralno pravo napadati HDZ, napadati naše dužnosnike, ovdje sa ove govornice nam dijele moralne packe. To prihvatiti gospodo, nećemo, tim više što to dolazi upravo od onih kojima bi itekako imali što reći kad je u pitanju dok su bili visokih dužnosti u izvršnoj vlasti u RH. Prema tome, mi ćemo nastaviti raditi onako kako to radimo. Da radimo ispravno, pokazuju i činjenice da su gospodarski pokazatelji u Hrvatskoj nikada bolji, niti jedna Vlada nije uspjela napraviti ovakve gospodarske pomake kao što to radi ova Vlada a to pokazuju i podaci koji daju neovisna, neovisne financijske institucije, a vama koji ste jutros oklevetali HDZ najbolji odgovor daju hrvatski birači, gospodine Mrsić, koalicija od 20-tak stranaka je u Hrvatskoj dobila 30.000 glasova i da nije bilo 20.000 IDS-ovim glasova Amsterdamska koalicija bi dobila 30.000 glasova, ako vam to nije opomena, onda ja ne znam što vam je, a i kolegama [[Upadica: Hvala.]] iz MOST-a također govorim [[Upadica: Hvala vam kolega Bačić.]] da im je rezultat na ovim izborima ukazao [[Upadica: Hvala.]] da u kom pravcu moraju ići. Hvala.
Došli smo do kraja rasprava slobodni govor
Time smo završili sa iznošenjem stajališta kluba i prije poštovane zastupnice i zastupnici nego što započnemo sa današnjim radom, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast 12-orici hrvatskih redarstvenika koji su na današnji dan 1991. mučki ubijeni, masakrirani u Borovom selu. … [[Minuta šutnje]] Poštovane zastupnice i zastupnici, sukladno čl. 247. Poslovnika predlažem da o slijedeće dvije točke provedemo objedinjenu raspravu, to su: - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 625, te - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 626. Jeste li suglasni sa ovim prijedlogom? Izvolite kolega Zekanović.
Mislim da se ne radi o toliko srodnim zakonima i da bi trebalo raspravljati odvojeno.
Ona su oba vezana uz Državni inspektorat, a možemo glasovat ako vi niste za to, ako mislite da treba, možemo glasovati o tome. Molim vas tko je za to da provedemo objedinjenu raspravu? 16. Hvala. Tko je protiv? 3 Suzdržanih nema, dakle, zaključujem da smo ipak izglasali da provedemo objedinjenu raspravu. Predlagatelj oba zakona je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Ivo Milatić, izvolite.
Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije koji je pred vama obzirom da je Zakonom o Državnom inspektoratu, inspekcije u području energetike, zaštite okoliša i prirode, graditeljstva i prostornog uređenja, opreme po tlakom te tržišne inspekcije objedinjuju se i ustrojavaju u Državnom inspektoratu, stoga se ukazala potreba za izmjenama odredbi zakona koje propisuje inspektorati nadležni za obavljanje inspekcijskog nadzora. Ovim zakonom propisuje se kako inspekcijski nadzor nad provedbom zakona i propisa donesenih na temelju istoga obavljaju svaka u svom djelokrugu energetska inspekcija, tržišna inspekcija, inspekcija zaštite okoliša i zaštite prirode, inspekcija opreme pod tlakom i građevinska inspekcija središnjeg tijela državne uprave nadležnog za inspekcijske poslove te inspekcija središnjeg tijela državne uprave nadležnog za financije u skladu s ovlastima propisanima ovim zakonom i posebnim propisima a radi usklađivanja sa odredbama Zakona o Državnog inspektoratu, NN br. 115/18. Svakako za primjenu ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnog proračunu. Tražili smo hitni postupak jer mislimo da je osobito opravdan razlog za donošenje ovog zakona po hitnom postupku i osiguranje pravilnog, učinkovitog i djelotvornog funkcioniranja državne uprave u upravnim područjima koje je Državni inspektorat preuzeo o pojedinih središnjih tijela državne uprave i to preciznim propisivanjem nadležnosti inspekcija ustrojenih u Državnom inspektoratu u provođenju inspekcijskog nadzora nad provedbom zakona. Isto tako, drugi zakon o izmjenama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika također je inspekcijski nadzor nad primjenu ovog zakona i propisano donesenih na temelju zakona obavlja naftno-rudarska inspekcija ministarstva nadležnog za energetiku, inspekcija središnjeg tijela državne uprave nadležnog za financije te druge inspekcije sukladno zakonu i drugim propisima kojima se uređuje rad inspekcija dok upravni nadzor nad primjenom zakon i propisa na temelju zakona obavlja ministarstvo nadležno za energetiku. Obzirom da se sukladno Zakonu o Državnom inspektoratu, posebno inspekcijske nadzore iz nadležnosti naftno-rudarskih inspekcija ministarstva nadležnog za energetiku od 1. travnja preuzima Državni inspektorat, potrebno je izmijeniti odredbe Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Sukladno članku 204. stavku Poslovnika, predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku u cilju usklađivanja sa Zakonom o Državnom inspektoratu radi nesmetanog kontinuiranog obavljanja poslova inspekcijskog nadzora. Hvala.
Hvala lijepa. Evo čim ste izrekli prvu riječ, već je bilo nekoliko replika, sad ih se nakupilo malo više pa ćemo krenuti redom. Prvi se javio poštovani zastupnik Bunjac, izvolite. Kolega Bunjac.
Evo hvala lijepa. Uvaženi državni tajniče, zanima me za Božić 2016. g. predsjednik Vlade je najavio prodaju 1/4 HEP-a da bi se kupila polovina INA-e i rekao je da će ta prodaja biti realizirana u roku 12 mjeseci pa me zanima kako sada stoji stvar sa tim planom, dokle ste dogurali sa realizacijom. Zanima me ako ste odustali, zašto ste odustali jer da smo možda napravili tu transakciju, možda bi spasili rafineriju, možda bi cijene goriva bile niže, možda bi recimo plaće radnicima na benzinskim postajama bile više, pa evo, zanima me kako se odustalo od tog važnoga plana za RH? Hvala vam lijepa.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića, izvolite.
Poštovani državni tajniče, evo govorimo o energetici i o eksploataciji ugljikovodika, zanima me evo vaš stav i informaciju vezano uz vjetroelektrane. Dakle, na godišnjoj razini vjetroelektrane u Hrvatskoj a mahom su u vlasništvu stranih tvrtki, zarade milijardu i pol kuna. Lokalnim samoupravama daju oko 15 milijuna kuna, otprilike lipu po kW. Zanima me vaš stav o tome, je li to jedan fer biznis za Hrvatsku, je li Hrvatska s obzirom da na hrvatskom zraku, na hrvatskoj zemlji i hrvatskim građanima se prodaje struja, da li u ovom biznisu zarađuje i je li ovo dobro za Hrvatsku ili ne? I zašto se stopira konstantno postavljanje solara na privatne kuće odnosno zašto se to ne stimulira što bi bilo puno bolje za Hrvatske građane?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Uvaženi zastupniče Zekanović, prvo, sva ova pitanja nemaju nikakve veze sa ovim današnjim zakonima ali eto, obzirom da ste postavili, ja ću i odgovoriti. Što se tiče vjetroelektrana o kojima govorite, to su hrvatske vjetroelektrane, hrvatska poduzeća koja su sukladno pozitivnim propisima ove države funkcioniraju i operiraju i one ne zarađuju milijardu i pol, nego one imaju prihode od milijardu i pol a koliko zarađuju, to je onda pitanje dobiti i ostaloga. Što se tiče cijene koju plaćaju hrvatskih jedinicama lokalne samouprave, to je uvriježena i uobičajena praksa da ne samo vjetroelektrane nego i našeg hidrocentrale, termocentrale na plin i sva ostala energetska postrojenja u RH, sukladno pozitivnim propisima, po isporučenom megavatu električne energije, plaćaju naknadu jedinici lokalne samouprave i nema nikakvog razloga da vjetroelektrane tu budu neki izuzetak, sve elektrane u Hrvatskoj od one najmanje u nekom pogodu, do ove najveću plaćaju 100 jedinica [[Upadica: Hvala.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Mislim da nema potrebe niti ispred kluba niti neku raspravu voditi, da samo istaknem stajalište Kluba HNS-a i još jednom, s obzirom da je ovo već ne znam koji paket promjena sa istom svrhom, dakle objedinjavanja inspektorata odnosno svih dosadašnjih inspekcija u jedno tijelo. I samo želim tu ponoviti, ako to znači više prevencije, manje represije, ako to znači učinkovitije, manje opterećenje za naše poduzetnike i sve subjekte gospodarske, odnosno poslovne subjekte, onda mi to apsolutno podržavamo. Naime, ovo samo jedno pitanje imam vezano oko provedbenog dijela, s obzirom da znamo da je stupio na snagu novi zakon i da se sve objedinjava s 1. travnja, danas je, ako se ne varam 2. svibnja, kako će se ovaj zakon, je po hitnom postupku, da li je on već inkorporiran i da li je tu neka možda eventualna nejasnoća oko funkcioniranja? Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala g. zastupniče. Ovo vrijeme od prvoga je pokriveno prijelaznim i završnim odredbama u Zakonu o Državnom inspektoratu, tako da nema nikakvih razloga za bojazan da slučajno postoji bilo kakav .../nerazumljivo/... Sve funkcionira.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Križanića.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, mene zanima kakva je situacija za bioplinska postrojenja. Naime, zakon je donesen protekle godine, uredba također. Da li smo donijeli kvote za premije te da li su uopće doneseni kriteriji za kvote? Zalagali smo se da se takve kvote daju onim poljoprivrednicima koje na i stočarima koji na vlastitim gospodarstvima proizvode 60% gnojnice i materijala za punjenje postrojenja, a znamo da se svugdje na svijetu ovakve kvote upravo daju kao skrivene subvencije domaćim poljoprivrednicima pa me zanima, da li su te kvote i da li će te kvote biti vezane za program državnih potpora? Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala. Točno je da smo u fazi izrada tih odluka i podzakonskih akata koji će definirati kvote i na dobrom ste tragu, kada je u pitanju kvote koje će definirati bioplinska i postrojenja na biomasu, apsolutno ćemo uvažavati mišljenje Ministarstva poljoprivrede i već smo na tu temu imali nekoliko sastanaka. Očekujemo od njih povratnu informaciju da bi dobili njihove inpute kako bi sve to sve zajedno mogli ugraditi u odluke u smislu da cijeli taj posao bude što je moguće efikasniji za državu, ne samo u energetskom smislu nego i u opće gospodarskom.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac je digao povredu Poslovnika.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Znači, povrijeđen je čl. 238. Znači zastupnik nije pričao o Državnom inspektoratu nego o subvencijama poljoprivrednicima, ali mu je istovremeno državni tajnik odgovorio, dok meni nije htio odgovoriti na isto pitanje koje se tiče HEP-a. Znači ovdje imamo očito tajnike koji odgovaraju podobnim zastupnicima, a onima koji nisu simpatični ne odgovaraju. Hvala lijepo.
To naravno nije povreda Poslovnika. To ste vi svjesni i zlorabili ste tu instituciju, ja vas molim da to više ne činite. Ja vam sad neću dati opomenu, ali ubuduće ću davati opomene za takve stvari, a međutim slažem se s vama i ja se nadam da su zastupnici pročitali uopće zakone o kojima sada raspravljamo, čini mi se da neki nisu, takav dojam stičem, pa onda raspravljajmo uistinu o meritumu tih zakona odnosno izmjena tih zakona, a ne o svemu i svačemu što nam padne na pamet i u tom smislu se slažem apsolutno s vama. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Lovrinovića, izvolite.
Hvala. Poštovani g. državni tajniče. 10. siječnja bila je velika havarija hidroelektrane u Dubrovniku, a mi sad raspravljamo znači o novom zakonu koji se odnosi na inspekcijske službe upravo glede toga. Molim vas, odgovorite javnosti na pitanje zašto nakon 110 dana ne znamo što je pravi uzrok dolje havarije, požara gdje su smrtno stradala 3 radnika. Dnevno HEP gubi 2 milijuna kuna zato što ta hidroelektrana ne radi, znači do sada je već gubitak 220 milijuna kuna. Treće, zašto ne prihvaćate dobronamjerne ponude naših partnera iz europske obitelji, npr. Francuza da pomognu, imaju iskustva da se to sanira, prema tome, zašto predlažete ovaj novi zakon kad vidite, ništa ne funkcionira, isti ljudi, mislite da će u drugom pakiranju bolje funkcionirati?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Što se tiče izvještaja u vezi događaja koji je bio u Platu, jasno da to nije posao ministarstva ni Vlade, to nadležni neovisni organi u RH koji se s time bave će dati i tamo morate tražiti to pitanje. Što se tiče politike u smislu gubitaka i ne gubitaka HEP-a, to bi vas isto molio da se obratite direktno HEP-u obzirom da je HEP trgovačko društvo koje je u vlasništvu Hrvatske, ali kao društvo funkcionira neovisno, tako da nemam vam što drugo reći na vaše pitanje.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom. U svom izlaganju ste rekli da ova dva zakona donosimo po hitnoj proceduri kako bi se uskladili sa Zakonom o Državnom inspektoratu i kako bi javna uprava bila učinkovita i transparentna. A ako želimo stvarno učinkovitu i transparentnu javnu upravu, onda moramo usklađivanje zakona napraviti na vrijeme. Danas je 2. svibanj, a Državni inspektorat je trebao početi raditi sa 1. travnja. Zašto se kasni mjesec dana, zašto niste uskladili i ove zakone, kao što su i druga ministarstva uskladili druge zakone na vrijeme, prije 1. travnja? A kako to efikasno i učinkovito radite je i dokaz jer je Klub HSS-a uputio u proceduru izmjenu Uredbe o eksploataciji odnosno naknadama koje se isplaćuju jedinicama lokalne samouprave za eksploataciju ugljikovodika 15. travnja prošle godine, a sad je 2. svibanj i tek danas je došao na dnevni red. Zašto se tu kasni i zašto [[Upadica: Hvala]] niste promijenili odluku jer činite štetu i općinama, niste [[Upadica: Hvala]] povećali naknadu kao prihod općinama.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala uvaženi zastupniče Vlaović, što se tiče eventualnog kašnjenja, kao što je uvaženi kolega Čuraj već to spomenuo, mi nismo ni u kakvom kašnjenju u smislu funkcioniranja Državnog inspektorata, znači, svi elektroenergetski inspektori su od 1.4. uposlenici Državnog inspektorata i funkcioniraju u sklopu Državnog inspektorata jer je to pokriveno prelaznim i završnim odredbama Zakona o inspektoratu, a sada se to i osnovnim zakonom rješava, znači, to je što se toga tiče. A što se tiče vaše opaske oko naknade za eksploataciju ugljikovodika odnosno naknade općinama, nije točno da tu nešto kasnimo, ona uredba funkcionira, postoji, ona ima svoj propis, to što je vaša ideja da se promijene postoci, jasno da je to tema o kojoj se može razgovarati, al to je prije svega tema na Vladi, ne u HS, ali jasno vaše je pravo da to pitate [[Upadica: Hvala]] i naše je pravo da vam odgovorimo.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, naravno da ova dva zakona sadržavaju jednu izmjenu koja možemo reći da je više tehnička, a to je da poslove inspekcijskog nadzora preuzima Državni inspektorat, prelazi sa ministarstva na Državni inspektorat. Ali ono što isto tako trebamo reć radi se o vrlo važnim zakonima na kojima možemo reć da sigurno postoje i problemi koje treba razgovarat. Prvenstveno, ako govorimo o zakonu, Zakon je o tržištu električne energije, pa bismo trebali pitati kako funkcionira tržište električne energije u RH, a pogotovo u vidu implementacije usustavljanja obnovljivih izvora energije gdje vidimo da je tu došlo do brojnih malverzacija i ono što je još bitnije, brojni projekti koji bi trebali ulaziti u sustav i dalje nam stoje, još uvije se špekulantski nisu razriješili. Ono što je ključno zapravo da kako će vršiti nadzor bilo koja institucija, u ovom slučaju Državni inspektorat ako hrvatska Vlada predlaže izmjene s kojima se narušava tržište električne energije? Imali smo tako slučaj gdje je pod silom zakona zapravo protjerano da se moraju prihvatiti sve proizvedene količine iako je i sam operator prijenosa sustava jasno rekao imat ćemo tehničke probleme i nama se događaju tehnički problemi i ti tehnički problemi nisu samo tehničke prirode, nego su isto tako i ekonomske prirode, oni ugrožavaju tehnički postrojenja koja treba osigurati stabilnost, a s druge strane ugrožavaju naše korisnike koji moraju plaćati nametnute namete. Što će reći jedan inspektor, poduzetnik o kome se radi svih događanja koji su bili, podigla naknada za obnovljive i on plaća veći račun? On bi trebao reć, inspektore dal je to tržišno bilo što ste radili ili je to bila politička odluka? I vrlo je teško u tim uvjetima reći da će Državni inspektorat napraviti puno više od onoga što, zapravo od onoga što se očekuje, očekuje se minimalno, otkrijte koji to problemi uzrokuju poteškoće u sustavu i upozorite, u ovom slučaju što sam navodio konkretno, inspekcija je trebala reći, nemojte političari donositi odluke koje će biti problematične, ak su problematične u sustavu distribucije, a što ako inspekcija nije reagirala na to, što je onda njen posao, da li imamo tzv. inspektore koji samo se trebaju pojavit kad imamo havariju sa ljudskim žrtvama, kao što je navedeni primjer bio kolega iznio i tada ćemo reći inspekcije, svi kažu, zapravo pozivaju se na to, inspekcije trebaju raditi svoj posao, donijet će zaključke i na osnovu tih zaključaka će se utvrditi odgovornost, al vidimo mjeseci prolaze, zapravo, ono što je trebala inspekcija napraviti, nije odrađeno, čak nije odrađeno ni ono što je trebalo biti od strane državnog odvjetništva u tom slučaju da imamo jasne naznake krivnje u cijelom sustavu, prvenstveno tržišta koje se događa. Drugi zakon poziva, odnosi se na eksploataciju ugljikovodika i ako slušate prvenstveno čelnike lokalnih samouprava koji dobivaju određene naknade, što oni upozoravaju, da je došlo do promjene količina, da je došlo do rasta, određenog rasta cijene za crpljenje, ali istovremeno odjedanput se dogodilo čudo da su nestale količine i sve je u redu. Znači, apsolutno prihvaća se da je sve u redu i da je to takav slijed koji je normalan. Međutim, dokle god su bile niže cijene crpljenja, imali smo jedne količine, čim su povećale naknade, odjednom se smanjuje, da li ćemo imati takvu situaciju i u budućem razdoblju? Što je inspektorat na to utvrdio? Jel inspektorat bi morao biti isto tako proaktivan, on bi trebao gledati što se sve navodi, prvenstveno u medijima i ako imate niz lokalnih čelnika koji su čak i imali organizirani sastanak na kome su išli raspravljat o toj problematici, dal je inspekcijski nalaz proveden, dal je utvrđeno da li postoje određena ponašanja koja su mimo onoga što je zakonom utvrđeno. Prema tome, i ono što je do sada bilo obveza državnog, zapravo inspekcije u okviru ministarstva a sada u okviru Državnog inspektorata ostaje izazov, izazov je prvenstveno što nemaju mogućnosti, prostora da provedu inspekcijski nadzor u onome punom opsegu i da budu služba koja štiti sve sudionike na tim tržištima i na tržištu električne energije, isto tako i u procedurama, procesima eksploatacije, istraživanje eksploatacije ugljikovodika. Nadam se evo da će ove izmjene koje su se dogodile, da će Državni inspektorat provoditi inspekcijske nadzore a ne više resorna ministarstva doprinijeti poboljšanju. I ovo iako je mala izmjena gledajući sveobuhvatno ali sigurno da ima mogućnost da postane vrlo značajna u budućem sustavu i jednoga i drugoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle pred nama su dva zakona koja ustvari s kojima trebamo uskladiti ta dva zakona sa Zakonom o Državnom inspektoratu. I zbog toga što je Zakon o Državnom inspektoratu već na snazi naravno da će Klub HDZ-a podržati oba zakona. Kad govorimo o Zakonu o tržištu električne energije, taj zakon smo donijeli, zadnje izmjene prošle godine, dakle 2018. negdje sredinom. To je zakon koji uređuje pravila i mjere za sigurnu i pouzdanu proizvodnju, prijenos, distribuciju i opskrbu električne energije te za trgovinu električnom energijom i organiziranje tržišta električne energije kao dijela elektroenergetskog tržišta EU. Nadalje, utvrđuju se pravila koja se odnose na zaštitu krajnjih kupaca, organiziranje i funkcioniranje elektroenergetskog sektora, otvoren pristup tržištu, utvrđivanje obveza općih usluga i prava kupaca električne energije a koja uključuju prava krajnjih kupaca, odvojeno vođenje poslovnih knjiga, financijskih izvješća, pravila pristupa mreži, načela uzajamnosti i prekograničan prijenos električne energije. Međutim, svaki put kad vodimo raspravu o bilo kojem zakonu koji se dodiruje i elektroenergetskog sektora onda uvijek imamo neke kontradiktorne teze. S jedne strane imam osjećaj da se na neki način svi zalažemo da što više proizvedemo električne energije iz obnovljivih izvora energije a s druge strane bi htjeli da naknada koju moramo plaćati da bi poticali proizvodnju iz obnovljivih izvora bude što manja ili da imamo želju da je ustvari najbolje ni nema. Međutim, očigledno ta dva zahtjeva je nemoguće spojiti. Činjenica je da još uvijek tehnološki gledano cijena postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora energije je takva da nije do kraja isplativo, takva postrojenja graditi i eksploatirati u njihovom životnom vijeku da cijena koju postižu, koja se postiže na tržištu za električnu energiju bude ona koja se može postići iz drugih izvora energije. E sad, naravno da je to politička odluka da li želimo poticati obnovljive izvore energije ili ne želimo. Donijeli smo političku odluku da želimo poticati obnovljive izvore energije, na koji način ih potičemo, potičemo iz kroz naknadu koju prikupljamo. E i to stalno imam osjećaj kao da neki kolege ili ne žele razumjeti ili namjerno to iskrivljuju i optužuju kada se naknada mora podići a s druge strane optužuju ako nemamo dovoljno obnovljivih izvora energije. Dakle to je jedna kontradikcija s kojom se stalno ovdje susrećemo u svim raspravama koje imamo čim se pojavi bilo koja izmjena zakona vezana uz elektroenergetski sektor. Naravno da je otvoreno tržište električne energije i naravno da opskrbljivači kupuju energiju na tržištu i isto tako kupcima ju nude na tržištu što povoljnije. Ali ako želimo poticati proizvodnju iz obnovljivih izvora onda moramo imati tu naknadu koju skupljamo i moramo definirati pravila po kojima onima koji žele ulagati u postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora će se to isplatiti i na taj način ako to budemo radili sustavno i dobro a donijeli smo i zakonska rješenja u zadnje vrijeme kojima to potičemo, dakle možemo očekivati da ćemo imati više postrojenja koja će proizvoditi električnu energiju iz obnovljivih izvora. S druge strane, dakle kod ovih zadnjih izmjena puno toga je bilo u Zakonu o tržištu električne energije koji se odnosio i na jednu veću samostalnost koja se daje i HOPS-u i HERA-i i mislim da su ta rješenja dobra. A i s obzirom na to koliko je zastupnika glasalo za izmjene tih zakona vidi se da ustvari većina zastupnika podržava te izmjene koje su bile pa pretpostavljam da će tako podržati i samo ove tehničke izmjene koje su sad na redu. Što se tiče ovog drugog zakona koji je vezan uz eksploataciju ugljikovodika, dakle radi se o zakonu kojim se uređuje istraživanje i eksploatacija ugljikovodika, istraživanje i eksploatacija geotermalnih voda iz kojih se može koristiti akumulirana toplina u energetske svrhe, skladištenje prirodnog plina i trajno zbrinjavanje ugljikovog dioksida pri čemu se ugljikovodici, geotermalne vode ili geološke strukture za skladištenje i trajno zbrinjavanje nalaze u zemlji ili u podzemlju unutarnjih morskih voda ili teritorijalnih mora RH odnosno u podzemlju epikontinentalnog pojasa Jadranskog mora do linije razgraničenja sa susjednim zemljama na kojima RH u skladu sa međunarodnim pravom ostvaruje jurisdikciju i suverena prava. Kada smo zadnji put taj zakon mijenjali a to je bilo negdje krajem prošle godine, najviše su se izmjene odnosile na to da omogućimo jedinstven proces od javnog nadmetanja, preko otkrića do utvrđivanja eksploatacijskih polja, razrade polja, proizvodnja ugljikovodika, te na kraju sanacija a sve u skladu s industrijskom, odnosno, međunarodnom praksom. Dakle, stvorili smo jedan okvir od prije je to bilo u neka 3, 4 zakona sve posloženo, sada smo stvorili jedan okvir, da se može ozbiljno krenuti u istraživanje i eksplantaciju ugljikovodika. Međutim, tu kada govorimo o tom zakonskom riješenju, onda svi sve znamo o ugljikovodicima, međutim, čini mi se da upravo za budućnost, da su vrlo značajna geotermalni izvori i da Hrvatska kao zemlja ima velikih potencijala upravo u geotermalnim izvorima i da sve više se trebamo se bazirati na eksplantaciju tih izvora, jer to je jedan od oblika gdje možemo ostvariti veliku korist, pri proizvodnji i električne energije, to su obnovljivi izvori energije. Međutim, i tu da bi se u ta postrojenja ulagalo, također je potrebno za početak, jer još uvijek su tehnološki preskupa da bi se sama isplatila u kratkom vremenu, prema tome, nužno je i ovdje razraditi sustav poticaja i pomagati pri izgradnji takvih postrojenja. U ovom trenutku upravo imamo jedno takvo postrojenje, koj je skoro 10-tak megawata daje u sustav, prema tome, i na tom području smo krenuli i mislim da tu treba i dalje nastaviti. A upravo ovo zakonsko rješenje koje smo prošle godine donijeli i na tom polju omogućuje veću isplativost. Dakle, još jednom za kraj, naravno da je potrebno uskladiti ova dva zakona, sa Zakonom o državnom inspektoratu i stoga ga podržavamo u cijelosti. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeći je Klub zastupnika onaj nezavisnih zastupnika, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, dakle, još jednom smo evo u nizu ovih zakonskih prijedloga ovdje u sabornici raspravljamo i pomalo, već ne bih rekao da se osjećam zbunjeno, ali pomalo mi je to već, postaje pravilo da raspravljamo o nečemu, što je ajmo reći, umalo i bespredmetno. Naime, ja u svim tim zakonskim prijedlozima sam kao i moje kolege iz kluba suzdržan, jer smatram da vlada može državu ustrojiti ili administraciju na onaj način na koji misli da je najefikasnija. S tim u vezi, a to sam i rekao i kada smo govorili o Zakonu o Državnom inspektoratu, dakle, ako vlada smatra da je takav način funkcioniranja najbolje, onda bi to trebalo rješavati puno brže. Ovakve rasprave bi trebale biti na saborskim odborima, nadležnim saborskim odborima i onda ne bi okupirali prostor oko same rasprave na plenarnoj sjednici. S tim u vezi je državni tajniku pravu, kada upozorava kolegice i kolege, kako mnoge stvari koje mi pitamo, prelaze okvire samog zakona ili ovih izmjena na koje se odnose, a one se odnose, naravno, ovi se zakoni usklađuju sa Zakonom o inspektoratu, gdje se inspekcijske službe iz pojedinih ministarstava prenose sada u državni inspektorat. Ali, dozvolite mi evo, samo da ukratko kažem par stvari. Zašto je bitno da inspekcijske službe neovisno jesu li nadležni ministarstvima, jesu li u Državnom inspektoratu su izuzetno važno. Naime mi od 2008. do 2017. g. imamo porast broja poduzetnika u ovom sektoru, proizvodnje, prijenosa i distribucija električne energije u iznosu od 675,3%, gotovo 7 puta se povećao broj poduzetnika u tom području. Ali je istovremeno pad broja zaposlenih za 13,3%. analiza poslovanja poduzetnika u djelatnosti proizvodnje ovu je analizu radila FINA, prijenosa i distribucije električne energije kroz razdoblja od … [[Govornik se ne razumije.]] do 2017. g. pokazala je značajan porast broja poduzetnika i slijedom toga i rast financijskih stavki, dok je broj poduzetnika višestruko porastao, sa 89 koliko ih je bilo 2008. na 680 koliko ih je bilo u 2017. g. Broj zaposlenih je iznosio u 2017. g. 11669 ili je manji za je manji u odnosu na 2008. kada je iznosio 13465. najveći utjecaj, naravno ovo smanjenje, imala je promjena broja zaposlenih u društvu HEP operator distribucijskog sustava. U 2008. g. 9 tisuća 271 zaposlenih, a u 2017. 7 tisuća 370 govorimo samo o HEP-u operator distribucijskih sustava. Veliki broj društva koje su osnovane u promatranom razdoblju, su bez zaposlenih ili s malim brojem zaposlenih. Primjerice u 2017. g. od 690 društva, bez zaposlenih je bilo njih 456. dakle, još ću jednom ponoviti … [[Govornik se ne razumije.]] bez zaposlenih 456, a 159 imalo je jednog ili dva zaposlena. Zašto je to bitno? To je bitno iz sljedećih podataka, ukupan prihod u razdoblju od 10 godina, rastao je sa 21,1 milijardu kuna, koliko je iznosio u 2008.g. govorimo o prihodu, na 27,5 milijardi kuna, koliko je zabilježeno u 2017.g. odnosno rast prihoda od 6,4 milijarde kuna. Također su rasli i ukupni rashodi sa 20,8 milijardi na 25 milijardi kuna. Kroz cijelo promatrano razdoblje, ostvaren je pozitivan financijski rezultat, koja je sa 215,5 milijuna kuna dobiti iz 2008.g. u 2017. g. porasla na pazite 2,1 milijardu kuna. Povećanje od gotovo 9 puta. Kroz cijelo promatrano razdoblje trgovinski saldo je negativan, jer je uvoz u svakoj od promatranih godina bio veći od izvoza. Naravno tu postoji niz faktora zašto je to tako. Prosječna mjesečna neto plaća u 2008.g. iznosila je 6 tisuća 386 kuna, a 2017. g. 7 tisuća 801 kunu, ako usporedite rast plaća sa rastom dobiti, onda vidite jedan ogroman nesrazmjer i u toj djelatnosti. Dakle ovdje rast dobiti je rasla 9 puta a rast plaća svega 22% ili 1/5. Za usporedbu prosječna mjesečna neto plaća i zaposlenih kod poduzetnika na razini RH u promatranom razdoblju je rasla manje 18,2%. Ono što bih još samo naglasio iz ovih podataka dakle najveća dobit ovih društava je ostvarena 2015. godine kada je iznosila 3 milijarde kuna, 2017. ona je 2 milijarde i 113 milijuna kuna. Kolegice i kolege prije su govorile o tome da je velikim dijelom, a barem i ja tako mislim porast ovog broja poslovnih subjekata je i zbog liberalizacije tržišta ali i zbog subvencioniranja obnovljivih izvora energije. I mi doista nemamo tu puno prostora ako želimo imati energiju iz obnovljivih izvora energije, ta energija je skuplja i mora se subvencionirati, međutim uvijek su prigovori na transparentnost tog postupka na to što se ugovori, bilo je slučajeva gdje se ugovori noć prije smanjenja tarifa potpisuju. Bilo je prigovora da se to radi praktički u zadnjim sekundama, bilo je prigoda da su poneki povlašteni u odnosu na pristup informacija. I te stvari nisu dobre jer vidimo da je ovdje riječ o velikom novcu, velikoj dobiti i zbog toga mislim da inspekcijske službe moraju djelovati, moraju raditi svoj posao. Ono što još ovdje valja spomenuti a to je kad govorimo o inspekcijama posuda pod tlakom, vjerujem da će inspektori i posuda pod tlakom odraditi svoj posao, to je iznimno važan segment. Vidimo da i sad u zadnje vrijeme imamo nesretnih slučajeva, nisu sve povezane sa posudama pod tlakom, jedna je bila od tih nesreća vezana uz to. Treba to obratiti pažnju zbog zdravlja ljudi. Ali ono što trebamo obratiti pažnju, nije problem samo kod ovih poduzetnika koji imaju, ostvaruju velike dobiti, velike prihode, problem je kod svih obrtnika, svih malih i srednjih poduzetnika jer sam postupak provjere tih spremnika koje je sad na tržištu liberalizirano jer istina to rade još iz agencija za opremu pod tlakom, preraslo je u društvo za opremu pod tlakom koje stvaraju značajne prihode a trebalo bi vidjeti ima li tu prostora za oslobođenje poduzetnika, ali inspekcije naravno ne smiju ni u kojem slučaju popuštati i odrađivati svoj posao. Evo da zaključim, ovakav zakonski prijedlog, ja ću opet biti suzdržan jer ne znam zapravo, mislim da, oprostite ne da gubimo vrijeme, nego ove stvari bi trebale, to je vjerojatno rasprava u budućem sazivu, možda za rad djelovanja Sabora da se ovakve stvari raspravljaju na odborima jer ako je donesen, 1.4. počeo već raditi državni inspektorat a mi sad, oprostite kao da raspravljamo o lanjskom snijegu. Hvala.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a, govoriti će poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Nisam se zbilja planirao javiti ali ja bih vas zamolio sve sada da ne dižem povredu Poslovnika i članak je 238., 232. što se tiče teme dnevnog reda, kolega Žagar je i pričao i o temi i o nečem drugom, ali ova inicijativa što se tiče upravo ide u tom smjeru njegova da očigledno sama po sebi tema nije neki određeni predmet rasprave i da lutamo u tim raspravama a ja bih volio da se držimo onoga što je smisao ovog zakona. Dakle danas raspravljamo o Zakonu o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije i to članak 71. gdje je zakonom propisano kako inspekcijski nadzor nad provedbom zakona provode nadležni inspektori itd., dakle govorimo o objedinjavaju inspekcija, ono što je već nešto stupilo na snagu 1. travnja, također je i objedinjeno ista stvar Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, inspekcijski nadzor i mislim da u pravilu ovakve rasprave koliko god se nekom činile beznačajne ili samo tehničke onda se treba i skoncentrirati na taj tehnički dio. Da li ići u raspravu pred odborima, ja bih samo volio znati tko će to odlučiti. Da li većina, ako većina to odluči pa onda će se reći da želi nešto maknuti sa očiju javnosti, da nešto sakriva. Nema tog pravilnog odgovora koji bi dao što ide u raspravu na plenarnu sjednicu a što ostaje na odborima. Možemo mijenjati Poslovnik kažem ali bilo bi možda pametnije da se svi držimo upravo točke dnevnog reda i da govorimo ono što je predmet zakona bez obzira koliko on bio kratak i suštinski, jednostavan a za druge točke i za slobodan govor ostavimo sve ostale stvari. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu za koju se prvi javio poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Tema današnje rasprave je znači Izmjene zakona o tržištu električne energije a posebno segment inspekcijskog nadzora gdje predlagatelj kaže da treba prilagoditi znači sve sa osnivanjem novog državnog inspektorata jer je do sada inspekcijske službe su bile razasute kao rakova djeca, sada su pod jednom kapom i tamo je došao do jučerašnji za šefa državne inspekcije objedinjene, došao je naš kolega do jučerašnji ovdje saborski zastupnik, kolega Mikulić. Dakle vidimo kako se god okrenemo u inspekciji znači sada je sve na jednom mjestu i dolazi političar na čelo te službe. E vidite tako to u Hrvatskoj ide. I zato se mi u stranci Promijenimo Hrvatsku borimo i stalno ukazujemo građanima izađite na izbore jer vidite da je ovaj sustav ne može se promijeniti na bolje. Zašto? Jer su tu one bolesne pokvarene veze politike i gospodarstva i pravosuđa bolje rečeno nadzora. Ne može u Hrvatskoj se ništa promijeniti dok mi ne istjeramo ili srežemo drastično korupciju i politički klijentelizam drugo i treće nestručnost. Pa pogledajte kada govorimo znači o tržištu električne energije, pa to su vam postala kao lovišta, rezervirana lovišta za određene stranke recimo pogledajte Hrvatsku narodnu stranku HNS, to je stranka menadžera, oni su tu bolji od HDZ-a, oni su bolji od HDZ-a jer oni traže menadžerska mjesta, zaštitu okoliša, energetiku itd., itd. pa sjećate se njihovog predsjednika, koji je još predsjednik, kada je ovdje bio, govorio HDZ-u, da je ovo Titanik vlada, napadao ovdje, sada ga nema nigdje, on se bavi očito svojim poslovima i poslovima za stranku. Jer to vam je tako dragi građani, kada zastupnici, dakle, ministri, političari, kada shvate politiku kao prostro za ostvarenje svojih poslovnih planova. Eto zato je ova bogata zemlja, naša draga Hrvatska, došla na one niske grane na koji se mi nalazimo. I ja kao sveučilišni profesor, dakle, ne samo kao političar iz ekonomije, financija, ja ne mogu kolegama iz inozemstva, objasniti, kako oni kažu da smo bogata zemlja, prirodni resursi i ja njima ne mogu objasniti, kako je naša Hrvatska i naši građani, ovako loše stoje, siromašna, a praktično imamo takve potencijale. Pa sada nam je svima jasno, dakle, ponavljam, korupcija, politički klijentelama i nestručnost, to se kao metastaza, metastaze proširilo Hrvatskom. I dok mi ne udarimo kao Aleksandar Veliki mačem, ne prekinemo taj gordijski čvor, ništa mi nećemo moći promijeniti. Ali vjerujte, znate da je rješenje ovog problema vrlo jednostavno, ne treba se ovdje ubijati oko toga. Ja sada građanima kada me pitaju, pa kao profesore ili zastupniče, pa dajte recite kako to treba u Hrvatskoj, što treba napraviti da se promijeni, pa ekonomska, ovo. Ja ne govorim više o ekonomije, jer sam shvatio, nakon godinu, dvije, nema potrebe puno govoriti o ekonomiji. Mi ekonomisti, znamo, koji nismo sudjelovali do sada u vladi, mi znamo i govorimo stalno o tome, kako se može … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, ja im samo šaljem jednu poruku, koju? Ma ljudi izađite na izbore, jer ovi koji vladaju 20-tak godina pa se smjenjuju jedni sa drugima, i upropastili su nas, pa oni žive na tome, što vi ne izlazite što 45% građana Hrvatske ne izlazi na izbore. Dragi građani, ne možete očekivati od nas ovdje, ne koliko vidite u Saboru, da mi ovu glasačku mašinu nadjačamo i da mi mijenjamo zakone, ako vi, vas 45% ne izlazi na izbore. A vama su stalno govorili i stalno govore, znate što vam govore? Ma pusti tu politiku, to je pokvareno, svi su ti političari isti. Druga stvar, šta znači tvoj glas, pojedinačni ne znači ništa na izborima, pa bolje ti ostani kod kuće, odi roštiljati, ili gledaj televizor. Nećete vjerovati, da postoje, ljudi plaćeni, koji po restoranima, barovima, šankovima, upravo šire po gradivima, selima ovakve uvjeravanje i građane demotiviraju da ne izlaze na izbore. Ali dragi građani, onog trenutka kada vi konačno odlučite i kažete nećemo više svojim neizlaskom ustvari glasati za ove koji nas vode, a svi vi koji ne izlazite, nažalost, vi nećete nikome napakostiti. To nije vaša osveta ako ne izađete, vi ustvari dvostruko glasate, za one koji su dosada, nas dakle vodili i upropaštavali. E sada da se vratim na ovu temu, a sve je povezano znači politički klijenteliazam i zato je jedino, jedini lijek, da riješimo ovu nemoguću situaciju u Hrvatskoj, da izađemo svi na izbore, dragi građani, svi. Ja neću vas pozivati glasajte za ovo i ono. Pa ja znam ovi 45% koji ne izlaze, a kada izađu, da sigurno neće glasati za stranke koji su proteklih 20 g. vodili Hrvatsku. A onda ćemo doslovno zbrisati s političke scene, kao političku plijevu, s e ovo što jednostavno Hrvatsku vodi i dalje u propast. E sada ajmo se vratiti na temu, jer vi znate da stranka Promijenimo Hrvatsku, iako je zastupim ovdje, mi ne govorimo šuplje priče. Evo argument, ako se ovim zakonom, predviđa objedinjeni nadzor inspekcija, pa recite molim vas, koja će biti razlika između inspekcije, koja je do sada nadgledala sigurnost, način upravljanja, funkcioniranja, tlačnih postrojenja u hidroelektranama i ove sada objedinjene državne inspekcije, koja ima isti taj zadatak. 10. siječnja, dogodila se teška havarija, požar u hidroelektrani Dubrovnik, zaista nažalost, poginula su 3 radnika i vidite prošlo je skoro 110 dana, kako ta hidroelektrana ne radi. Prvo nismo saznali, točan uzrok požara i havarije. Drugo, ne znamo tko je odgovoran za to, vidite. To je ona tipična hrvatska dosadašnja politička disciplina, pusti neka prolazi mjesec po mjesec i ljudi jednostavno neće, zaboraviti će to što se dogodilo. Zašto? Jer je vjerojatno tamo netko, sigurno je odgovoran, ali pripada ovoj stranci ili onoj stranci, e znaš ako njega pritisneš onda mi ćemo ti ovdje, nećemo dizati glas destabilizirati ćemo vladajuću većinu. E vidite to je ta teška bolest u kojoj se nalazi Hrvatska. Zato zahtijevam ispred stranke Promijenimo Hrvatsku, recite građanima, tko je odgovoran za havariju, hidroelektrane u Dubrovniku? Drugo, vi gospodo iz HEP-a, gubite svaki dan 2 milijuna kuna, zato što hidroelektrana ne funkcionira. Dosada znači gubitak je 220 milijuna kuna. Ako se nastavi, ako do kraja godine, hidroelektrana ne bude u funkciji, što je vrlo izvjesno, kraj godine, bi HEP mogao dočekati sa oko 720, 30 milijuna kuna manjim prihodom, zbog toga što hidroelektrana Dubrovnik ne proizvodi električnu energiju. Ponavljam, naši prijatelji iz EU, npr. Francuzi, nudili su besplatno, da pomognu jer imaju iskustva u tome, kako staviti hidroelektranu Dubrovnik u pogon. Nitko ni da bi znate, nema odgovora. Pa što radi Ministarstvo energetike i zaštite okoliša? DORH ima navodnu neku prijavu o odgovornosti tko je kriv za to ali tipični odgovor je da oni ništa neće reći dok ne završi slučaj i onda se to povlači mjesecima dok ne padne u zaborav. Dakle, mi se stalno vrtimo u krug o istoj stvari, zato vas pozivam dragi građani, presijecimo ovo već jednom, ovu jednu nakaradu politiku, jednu političku scenu, maknimo sve one ljude iz politike, da li u HS, Vladi, ministarstvima, koji su došli samo iz svojih osobnih interesa, prepoznajte ljude koji se zaista zalažu svojim integritetom, znanjem, za jednu drugačiju RH. Samo je jedan način, on je vrlo jednostavan i to ću stalno ponavljati, izađimo svi na izbore, izađimo ljudi taj dan, pola sata, sat, zašto? Zato da jednostavno to je jedini način da ih prekinemo u tome, u tom smislu još samo da naglasim, zaključim, RH je energetski ugrožena i ovaj objedinjeni Državni inspektorat neće riješiti ništa, on, veća je mogućnost da će samo štititi strukture, stranku i ljude iz određenih političkih skupina. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, vi ste rekli kako na čelo Državnog inspektorata dolazi političar i to je, to je točno i sad u normalnoj europskoj zemlji bilo kojoj se ne bi dozvolila politizacija ovakve institucije kao što je Državni inspektorat. Međutim, RH je po tom pitanju izuzetak, ali to vladajući i ova Vlada ni ne skriva, ni ne ustručava se u tome. Dakle, kad je g. Mikulić imenovan za glavnog državnog inspektora, onda su ministra Horvata mediji pitali, smatrate li ministre da sada dolazi do politizacije jedne institucije koja bi trebala potpuno politički neovisna. Znate šta je on odgovorio? Pa da, pa u čemu je problem kaže državni, glavni državni inspektor ima, imat će od sada funkciju dužnosnika, prema tome, to i jest politizacija ovog tijela. Dakle, to su stvari koje nisu normalne i to je ono kako se ova Vlada ponaša, po sistemu kako je i premijer Plenković rekao u ovom Visokom domu, mogu što god hoću i tako oni rade, a štetu najviše plaćaju građani.
Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega Đujiću, točno je da je premijer rekao možemo i radit ćemo što hoćemo, a nas koji ovdje ukazujemo građanima na taj politički klijentelizam, on nas naziva politikantima, to ste vidjeli. Znači, došlo je do te razine bahatosti, zašto je ta bahatost? Zato što su očito podmireni svi, znate njih kao ljepilo drži na okupu upravo to, svi ti ljudi koji drugačije, znači koji se tako ponašaju, oni RH nisu shvatili kao domovinu, nego kao imovinu i samo ih to spaja znate i onog trenutka kada izgube vlast, HDZ će se raspasti doslovno, ono po svim šavovima, to ćemo jednostavno vidjeti. Ali samo da kažem još jednu stvar, vidite, HEP je smanjio mrežarinu, a izgubit će zbog toga godišnje 300 milijuna kuna, 220 milijuna će izgubiti HEP zbog toga što hidroelektrana Dubrovnik ne radi, nikoga nije briga za to jer žele oslabiti HEP i konačno ga privatizirati.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi profesore, dakle, da bi kontrolirali provođenje zakona u RH, policajac ne smije iskakati iz žbunja, inspektor ne smije sudjelovati u maškarama, pa se maskirati, pa ići po trgovinama, po kafićima, u tom smislu objedinjavanje inspektorata na jedno mjesto, ne znači ništa. Ako ne postoji jasan plan na koje sve načine inspekcije vrše, kako svaki inspektor ima godišnji plan, na koji način to radi, ljude s tim treba upoznati, ljude ne treba plašiti, ljudi trebaju znati da su pod stalnom kontrolom, ali kontrolom za koju oni znaju, pa ako u naselju isto tako postoji znak da se kontrolira brzina, znate to, ako postoji objava da će inspektor ići u kontrolu, onda na to trebate obratiti pažnju jel ne mogu se stvari preko noći baš tako sakriti, dakle, da se makne, da se uvaži struka, makne politika, potrebno je da postoje jasni planovi inspekcija, jasni planovi onda da ova država postane uređena država.
Poštovani zastupnik Lovrinović.
Uvaženi kolega Žagar, vidite, potpuno se ovdje slažem, pa u tome je problem, pa ne može političar biti šef Državnog inspektora. Znate tko će se plašiti ove situacije sada? Svi oni koji nisu članovi HDZ-a i HNS-a. Pa to će bit dodatni pritisak, ljudi učlanjujte se u ove stranke i to je taj način vladanja u RH, svi ostali, znači, strepe, što vi kažete, hoće li iz ovog žbuna skočiti ova inspekcija, hoće li doć 10 inspekcija. Inspekcije su postale snažan instrument pritiska da se širi članstvo, da se zastrašuju ljudi, da ne smiju govoriti, itd. itd. Kada Stranka promijenimo Hrvatsku koja je mlada i rastuća stranka i okuplja eksperte, kad budemo preuzeli dio odgovornosti u budućoj Vladi, prva mjera koju ćemo napraviti, ukinuti, nitko neće biti iz politike doći na mjesto glavnog državnog inspektora i mnogi, svi će na javni natječaj [[Upadica: Hvala]] svi će na javni natječaj.
Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, dakle, ono što ja želim reći je da ova Vlada na čelu sa HDZ-om nema nikakvu energetsku strategiju, niti ikakav plan što se tiče energetske neovisnosti RH i ne radi po tom pitanju ništa, a šta dokazuju te moje tvrdnje, to je da je od 1.4. ove godine poskupio plin za sve naše građane, da se to poskupljenje dešavalo u onom trenutku kada je završila sezona grijanja, pa da ljudi to ni ne primijete, nego će to primijetiti eventualno tek na jesen, da je od 1.4. ove godine poskupila struja za distributere struje, što će lančano dovesti do poskupljenja struje i za naše građane do kraja godine, svaki tjedan smo svjedoci toga da poskupljuje gorivo na našim pumpama, a ako znamo da u litri benzina 50% uzima država kroz razno razne namete, a ne poduzima po tom pitanju ništa, onda vidimo u kom pravcu to ide i šta ova Vlada radi po tom pitanju. I mi danas kada raspravljamo o ovim zakonima umjesto da raspravljamo o energetskoj neovisnosti RH, o ovim problemima kako građanima učiniti dostupnije energente u državi, kako da poskupi plin, kako da poskupi struja, kako da ne uvodimo nove namete, o čemu mi danas raspravljamo. Mi raspravljamo o ova vrlo važna dva zakona u kojima se mijenja jedan članak, a uzrok tom mijenjanju je objedinjavanje državnog inspektorata odnosno bavimo se isključivo kadroviranjem unutar HDZ-a u podmirivanju funkcija gdje oni državu smatraju po sistemu Hrvatska=HDZ, HDZ=Plenković, odnosno država to sam ja. I za unutarnju trgovinu kupovanja mira u razračunima unutar HDZ-a oni u tu funkciju stavljaju državne institucije. Kada se donosio Zakon o državnom inspektoratu tzv. lex Mikulić, mi smo ovdje upozoravali da se taj zakon radi za jednog čovjeka kada su iz tog zakona izbačeni svi kriteriji koje bi budući glavni državni inspektor trebao zadržavati i kada se u opisu kako taj budući državni inspektor treba izgledati vidio obris lika gospodina Mikulića tada su nam vladajući govorili da politiziramo, da pričamo gluposti, ali nakon 2, 3 tjedna, mjeseca se točno vidjelo da ono na šta smo upozoravali da je to ostalo istina. I u biti jedino s čime se ova Vlada bavi je kadroviranje, je preuzimanjem institucija koje bi trebale biti neovisne u ovoj zemlji, stavljanjem pod šaku i pod šapu partije ali i to rade traljavo. Dakle objedinjavanje državnog inspektorata u RH je trebalo profunkcionirati sa 1.4. ove godine, to govori Zakon o Državnom inspektoratu. Danas je 2.5. mi tek usklađujemo ostale zakone sa tim zakonom što znači da to ne funkcionira i to nije spremno i to je pokazatelj kako se ova Vlada odnosi prema svemu i u biti da je jedina intencija tog zakona o tog objedinjavanja bilo da gospodin Mikulić što prije sjedne na tu funkciju i da što prije HDZ preuzme kontrolu nad Državnim inspektoratom. Jer da nije to bilo tako onda bi se cijeli taj proces provodio i izvodio onako kako treba. Onda bi mi ovaj zakon usvojili, odnosno ove zakone bi uskladili sa Zakonom o inspektoratu prije stupanja na snagu Zakona o državnom inspektoratu. Dakle mi imamo od 1.4. jedinstveni državni inspektorat a tek danas usklađujemo recimo ova dva zakona sa time da bi oni mogli funkcionirati. Šta se dogodilo od 1.4.? Ništa. Gospodin Mikulić je postao glavni državni inspektor, ima svu moć u državi, nisu imenovani regionalni voditelji državnih jedinica unutar državnog inspektorata, nemaju resurse, nemaju urede, nemaju sjedište, jedino što imaju je pečat. Dakle preuzeli su pečat i s time su preuzeli funkciju. I to je to, to je ono što ste vi sad napravili. Dakle danas donosimo dva zakona, sutra ćemo donositi druga dva pa onda dok krenu ta imenovanja. Do kraja godine će možda, možda profunkcionirati jedinstveni državni inspektorat ali gospodin Mikulić na svojoj funkciji je od 1.4. dakle on uživa blagodati svoje funkcije. U ni jednoj normalnoj europskoj zemlji ovakva institucija koja treba biti potpuno neovisna od politike i lišena bilo kakvog političkog utjecaja ne bi bila politizirana kao što je to slučaj u Hrvatskoj. I to vladajući ni ne skrivaju. Dakle ja još jednom ponavljam, kada je ministra Horvata mediji pitali da li je imenovanje gospodina Mikulića na čelo Državnog inspektorata svojevrsna politizacija ovog tijela on je rekao da, u čemu je problem? Gospodin glavni državni inspektor postaje dužnosnik i samim time je ovo politizirana funkcija. E sada ja vas pitam kada neki inspektor treba provjeriti poslovanje nekog poduzetnika u Hrvatskoj koji je npr. možda nekoj ministrici dao Mercedes da li će on provjeravati to kako treba ili će ga kolega od ministrice, dužnosnik u Hrvatskoj državi usmjeriti da ne provjerava onako kako bi trebao provjeravati? E to su stvari zbog kojih HDZ želi, je želio preuzeti kontrolu nad Državnim inspektoratom i to je ono što vidimo. Mi vidimo niz funkcija u zemlji na koje se dužnosnici biraju javnim natječajem, šefovi se biraju javnim natječajem a onda su sve to redom dužnosnici HDZ-a. Imamo, nikad nije bila ovakva politizacija, uvijek je HDZ gurao svoje članove ovako ili onako ali ovako otvoreno to se nikad nije radilo. Nikad. Da je glavni državni inspektor i dalje predsjednik HDZ-a, grada Zagreba, da je direktor HTZ-a HDZ-ov gradski vijećnik u gradu Rijeci, da je direktor HZZO, predsjednik HDZ-a Rijeke pa to nikada nije bilo ovako. Znači HDZ grabi i stavlja šapu na sve institucije u državi koje bi trebale biti neovisne. Evo čovjek odavde je otišao, postao je izvršni tajnik Hrvatskog nogometnog saveza, dakle to se više uopće ne skriva, dapače u HDZ-u se takmiče tko će zgrabiti bolju funkciju, to je sad natječaj, to je tamo sad sport. To su karakteristike zemalja poput Zimbabvea, poput Bangladeša, nekih takvih demokratskih zemalja ali nažalost Hrvatska spada u to društvo. Meni je žao što HDZ ne vodi Hrvatsku kraj nekim standardima kakve imaju zemlje zapadne Europe koje su nam navodno uzor, evo sada dolazi gospođa Merkel u Hrvatsku zašto mi ne funkcioniramo po sistemu Njemačke. E ne, mi moramo ovdje, dobro je rekao kolega Lovrinović da Hrvatsku HDZ smatra ne kao domovinu nego kao imovinu, to mi se jako sviđa ta krilatica jer to je to, tko će zgrabiti više, tko će dobiti bolju poziciju tko će imati bolju funkciju. Dakle to su stvari koje nisu normalne, to su stvari koje nisu dobre i to je ono na što ćemo mi iz SDP-a upozoravati. I mi se ovdje bavimo kadrovskim pitanjima, razračunima unutar HDZ-a, da se umiri ova struja ili ona struja umjesto da gledamo kako će građani imati jeftiniji plin, kako će imati jeftiniju struju, kako će imati jeftiniji benzin, kako će bolje živjeti, kako će se podizati standard građana. Ali ne, to HDZ i ovu Vladu ne zanima, njih zanimaju pozicije, njih zanimaju funkcije. A koliko je tamo trulo, pokazuje i to kako izgleda HDZ-ova lista za ove euro izbore na kojoj su totalni anonimci na kojoj i Plenković se pokazuje da i u HDZ-u može raditi što god hoće. E to nije dobro za zemlju i to nije dobro za Hrvatsku. I zbog toga ćemo se mi u SDP-u i dalje boriti protiv toga i još uvijek ima nade. A ovi euro izbori kad sa svojim rezultatom će pokazat ipak ja mislim da opozicija drži veću podršku među građanima nego cijeli HDZ sa ovom no name listom, tako da mi ćemo nastavit govorit o ovim problemima i o ovima stvarima i to je tema danas, ja bi bio sretniji da razgovaramo o energetskoj strategiji Hrvatske, o energetskoj neovisnosti ali ne, mi razgovaramo u ova dva objedinjena zakona isključivo o funkcijama, isključivo o pozicijama i namirenju plijena unutar HDZ-a. Hvala vam lijepo.
Na vaše izlaganje imamo tri replike, prvi je kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolega Đujiću, pravo pitanje je ono koje ste vi maloprije postavili a to je da se koristi javni novac pa i nedavno poskupljenje struje u RH na način da se troši netransparentno i u korist jedne stranke, u ovom slučaju HDZ-a koja je na vlasti. Recite mi molim vas, što mislite o tome da ministar Pavić javni novac iz državnog proračuna troši, propisa, daje za reklame na televiziji i radiju da plaši ljude da ne potpišu za referendum za mirovinsku reformu? To je ono što radi HDZ, troši javni novac kako bi uplašio ljude, znači njihovim novcem njih plaši. Ja ih odavde još jednom pozivam, to nije samo sa mirovinsku reformu, to je protiv ove nesposobne Vlade i to treba konačno reći i ljudi to trebaju pokazati, hvala vam lijepo.
Pa upravo tako kolega Maras, nije tu samo ministar Pavić koji koristi novce poreznih obveznika da bi ih plašio i da bi ih obmanjivao njihovim novcem, tu je cijeli niz HDZ-ovih dužnosnika koji nam objašnjavaju kako je mirovinska reforma super, kako je odlično da radimo do 67 g., kako je odlično da je mirovina 2500 kn, kako se jako dobro živi u Hrvatskoj sa tom malom mirovinom, kako su u redu takve plaće, evo to su kolege Ressler, kolega Sokol, gđa. Šujica koja sada obilazi slučajno gradilište, evo slučajno se nađe u Istri, sretne se s premijerom, baš je prolazila tuda pa je slučajno vidjela nekakav projekt i onda kaže evo slučajno sam danas ovdje, nije slučajno išla ne znam sa državnim resursima tamo i onda nam objašnjava ljudi ovdje super žive, ovo je odlično, pa normalno, to tako izgleda njihovim kanućalom ajmo to tako reći, oni ne vide kako građani žive ali je još ta bahatost i bezobrazluk kojim uvjeravaju građane da ne vide dobro.
Hvala. Slijedeća replika je kolegica Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Đujić, vi ste jako dobro sada naglasili da raspravljamo zapravo o nizu zakona već dosada, a evo sada i nakon 1. travnja zapravo o zakonima koji se tiču Državnog inspektorata. Ono što je ovdje važno, što ste istakli, rekli ćemo tek vidjeti hoće li ovaj ovako objedinjeni inspektorat zapravo svoju ulogu ispuniti, to ćemo tek vidjeti ali ono što je činjenica da zapravo, mediji i neki novinari već sada jako dobro rade svoj posao a što radi zapravo trenutno naša policija, naša policija recimo utvrđuje identitet jako poznatih novinara kao što je slučaj Đurđice Klancir a pitanje je hoće li ovaj inspektorat rješavati ono na što novinari kalibra Đurđe Klancir upozoravaju, evo danas čitam konkretno u slučaju ministarstva recimo što se tiče poljoprivrede [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam.]] kada je punac ministra Tolušića zapravo duboko upleten …
Hvala, odgovor, odgovor, kolegice, hvala, molim vrijeme da poštujemo svi, hvala.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa upravo tako gđo. Alfirev, bit će još gore, gore že bit nego do sad. Dakle mi smo imali prije 2 tj. ovdje raspravu o Zakonu o policiji novom po kojem će se partijski imenovat šefovi policije, dakle po tim izmjenama ako to tako prođe, HDZ će imenovati podobne za šefove policijskih uprava i policijskih postaja i bit će nesmjenjivi a sad vas ja pitam, šta će raditi ti načelnici, kako će provoditi politiku? Neće nažalost slučaju gđe. Klancir biti jedini slučaj koji se dogodio, to će postat pravilo. Dakle HDZ-ovi župani, dužnosnici pit će kavu sa načelnicima policijskih uprava i tamo će dogovarat čiji će se identitet trebati utvrđivat ili se neće utvrđivat i to su stvari opet koje upućuju da HDZ preuzima sve institucije ove zemlje odnosno pokušava ih preuzeti i staviti u funkciju svoje partije i to je ono čemu se mi moramo oduprijeti, to je ono o če2mu moramo svaki dan govorit u ovom Visokom domu.
Hvala. Slijedeća replika kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Đujić, kad bi stvarno analizirali mnoge izbore od 90-ih na ovamo, onda bi s obzirom na financiranje, veliki dio njih se financirao izdašno i javnim novcem, onda bi većinu njih proglasili nevažećim, neregularnim jer su dovodili u povlaštenu poziciju one koji su imali javne resurse bilo kroz ministarstva, bilo kroz lokalne vlasti. Mi u republici imamo jedan problem što poštujemo zakone samo onda kad nam odgovara pa evo vidite, vi ne znam jel znate za odluku da je HERA donijela odluku da i dalje HEP, da je opskrbljivač na veleprodajnom tržištu plina gdje kupuje plin po skupljoj cijeni, prodaje ga po jeftinijoj, to ruši sva tržišna načela ali to mora biti tako da bi se održao određeni socijalni mir, da bi se određene stvari sad trenutno stavljale pod tepih, a kad će kulminirati, ne znamo, hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite kolega Đujić.
Kažete kolega Žagar da su mnoge kampanje financirane javnim novcem, pa ne mnoge, evo ja znam, kampanja 2007. g. je financirana pokradenim novcem hrvatskih građana kroz Fimi mediju. To je kampanje zbog koje se danas sudi HDZ-u pred hrvatskim sudovima kao jedinoj stranci osuđenoj za korupciju političku. I ne samo to nego svim tim novcem koji je pokraden iz hrvatskih javnih poduzeća i od hrvatskih građana je HDZ 2007. pobijedio na izborima i nakon toga 4 g. provodio pogubnu politiku za hrvatske građane, na ukradenom novcu. Dakle, nitko nije postavljao do sada to pitanje, gledamo hrvatsko pravosuđe koje je nikakvo, koje već 10 g. sudi u tom predmetu, di nemamo presuda, zbog proceduralnih grešaka se ponavljaju suđenja ali ono što gledamo, gledamo svaki dana svjedočenja kako su se novci iz hrvatskih poduzeća iznosili i kako su se određenim HDZ-ovim dužnosnicima davali, mnogima koji danas sjede ovdje među nama, a danas … [[Govornik se ne razumije.]] s tom pričom nemaju nikakve veze.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Hrvoje Zekanović, izvolite, kolega Zekanović.
Poštovani državni tajniče Milatić, maloprije ste mi rekli da ne govorim o temi, međutim, tema je i električna energija, tema su ugljikovodici, tema je inspekcija. Tako govoreći o bilo kojoj od tih tema, mislim da smo svi u temi. Ali moram vas upozoriti da ste maloprije bili neiskreni, da ne kažem da ste rekli neistinu. Kada sam upozorio, da se samo u lipu plaća lokalnim samoupravama, za eksploataciju, odnosno, proizvodnju električne energije, kod vjetroelektrana, koje zarade, ponoviti ću, milijardu i pol kuna godišnje, a daju lokalne samoupravama samo 15 milijuna kuna godišnje. Vi ste rekli pa plaćaju i drugi, plaćaju i hidroelektrane i termoelektrane, ali niste rekli da ovi imaju povlaštenu cijenu od lipe, a da ovi imaju puno veću cijenu, koja nije povlaštena. I kada sam vam rekao da su to stranci, ja nemam ništa protiv stranih investicija, ali hrvatski građani moraju znati, da te tvrtke koje ste vi nazvali hrvatske tvrtke, nisu u hrvatskom vlasništvu. On je prema hrvatskom zakonu, osnovan d.d., d.o.o. j.d.o. što god ali vlasnik je Nijemac, Francuz, Slovenac ili tko god već je i to vi znate jako dobro. Kao što i vi možete otvoriti tvrtku u Austriji, danas i Austrijanac može otvoriti tvrtku u Hrvatskoj i sve te vjetroelektrane ili velika većina, da ipak ne kažem krivo, nisu nažalost, u hrvatskom vlasništvu i to nije dobro i to je loše. Jer golemi profit, golemi profit i po povlaštenim tarifama i proizvodnja i eksplantacija, ponoviti ću na hrvatskoj zemlji, od hrvatskog zraka i prodaja hrvatskim građanima, ne ostaju u Hrvatskoj taj profit, nego ide izvan Hrvatske i to je loše, to je loše. I onda ću ja kao suvremenost, uvijek reći da je interes Hrvatske države, da sutra, u konačnici i državna firma HEP, koju upravo vi kontrolirate sa vašom strankom HNS, jer vi ste član HNS-a, tu ste delegirani od strane HNS-a, bez obzira što je HNS kontrolor HEP-a, ja bi volio da je HEP kao hrvatska tvrtka ipak investitor i takvih postrojenja, a ne da olako dajemo strancima naše važne resurse i omogućavamo im da zarađuju ovdje, ja ću reći nekontrolirano i ispuštamo polako, sigurno, korak po korak, jedan važni segment hrvatske suvremenosti svojih ruku. Ovdje isto moram primijetiti kad govorimo o ugljikovodicima, prije par godina, tamo '15., '16., '14. se govorilo o eksploatacija ugljikovodika u Jadranu. Pa onda je tu bio Milanović glavni zagovornik toga, a pomagao mu je tko? Pa vaš predsjednik stranke. Tada je bio, ako se ne varam, ministar gospodarstva gospodin Vrdoljak, a ono što je smješno u to vrijeme ga je, evo, naš gospodin, kolega Bačić, bio napadao, govorio je protiv toga. Pa me zanima, sada malo stav, kako su se usuglasili gospodin Vrdoljak i HDZ, kolega Bačić, oko te eksploatacija ugljikovodika na Jadranu, s obzirom da su nedavno, prije samo 3 g. bili itekako veliki opomenuti. Jedan je bio zagovornik istraživanja eksploatacije, drugi je bio protivnik. I da im se malo objasni, ako, kako je zapravo, ona stav HDZ-a po pitanju ne proglašavanja gospodarskog pojasa, odnosno, zaštićenog ekonomskog pojasa, kako to se sad može sagledati u kontekstu eksploatacije ugljikovodika. Jesmo li mi za eksplantaciju, ili je to sada stav Vlade RH, pošto je Vrdoljak zagovornik toga ili je protiv, ako je to stav HDZ-a ili odnosno, i kako to ukomponirati u odnosu na stav Vlade RH, da se ne proglasi gospodarski pojas? Malo je sve to skupa šizofreno, ali evo, malo se dogovorite, ja bi volio znati što se radi. A što se tiče inspekcije, prvo smo spojili agencije, kažemo, uštediti ćemo, nitko nije kazao, da niti jedno radno mjesto nije izgubljeno, da broj zaposlenika u agencijama je isti, na istim plaćama ili većim, pa smo onda, ovdje raspravljali o Zakonu da nemamo više pomoćnika, odnosno, da nisu više državni dužnosnici, odnosno da upadaju u kategoriju državnih službenika. Govorili smo da ćemo imati uštedu, uštede nema, jer su na istim plaćama, jednaki ih je broj, s tim da ih više sutra, ako se promijeni vlast, nitko neće moći smijeniti, jer su postali službenici. I sada govorimo i o spajanju inspekcija, i kasnimo naravno kao i sa svim i sad donošenjem ovakvih zakona, a nitko ne govori da ni ovdje nema racionalizacije, da jednostavno imamo još jedno krovno tijelo, još jednu funkciju, još jednog ravnatelja, sa svojim tajnicima, koji će koordinirati sve ono što već postoji. Tako da danas, zapravo, bez obzira što se to jako lijepo u javnosti pokazuje i što mnogi, nažalost nasjedaju na to, umjesto uštede, imamo dodati trošak. Ili imamo ljude koji će biti trajno uhljebljeni, bez obzira kako rade, na golemim plaćama, ili ćemo imati situaciju, možete malo upozoriti, gospodina Marasa, znam da me kolega stranački ali [[Upadica Hajdaš Dončić: Molim vas, molim vas, u pravu, ste molim vas samo malo tiše. Hvala.]] čujem vas ne čujem sebe. Dakle, ovdje također moram napomenuti, da je fantastično zapravo kako se mnoge stvari plaćaju državnim novcem, reći ću 2 primjera marketinga, puno se to reklamira, što se tiče i HEP-a iako je na tržištu, pa onda i vaša ministrica Divjak iz Ministarstva obrazovanja, plati milijune kune da se promovira, vi ste ju nazvali kurikularna reforma, inače reforma je kurikula. I onda na koncu imamo još od nedavno i milijune kuna uložene u reklamu jednog zakona, Zakona o mirovinskog sustavu, da bi se omogućio referendum koji trenutno postoji. Pa me zanima zašto nismo i ovaj Zakon o inspekciji što se tiče ugljikovodika, eksplantaciju ugljikovodika i što se tiče električne energije reklamirali na televiziji. Zašto ne bi HRT svaki dan puštao reklamu o bilo kojem zakonu i zanima me po kojim se zapravo kriteriju odlučuje kad će Vlada RH uložiti par, 5, 6, 10 milijuna kuna u nekakav TV spot, nekakvu reklamu, pa to reklamirati na televiziji. Ili je to samo onda kada se treba neki referendum spriječiti, onemogućiti ili to jednostavno kada HRT-u nedostaje novca ili kad ministarstvo ima višak novca? Evo to me zanima, pa bi volio možda, bi li, mogla bi se fina reklama snimiti i o ovome zakonu, npr. inspekcija da izmjeni Zakona o inspekciji, o eksploataciji ugljikovodika, to bi baš bila fina reklama, mislim da bi bila popularna i da bi HRT i ostale televizije mogle to dobro naplatiti, a uostalom, državna televizija, zašto je ne bi pomogli? Dakle, ponovit ću. Imamo nažalost našu državu koja je sve manje i manje suverena država upravo zbog prodaje strateških grana industrije, u ovom slučaju energetike i to po povlaštenim cijenama, što nije dobro, a ono što je bitno naglasiti, sve to danas kontrolira i HEP i eksploataciju ugljikovodika, Hrvatska narodna stranka, HNS s g. Vrdoljakom i s vama kao s državnim tajnikom koji mu pomažete jer ste delegirani od njegove stranke. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku. To je kolega Ivan Kirin. Izvolite kolega Kirin.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče. Uvaženi kolega Zekanović, u vašem izlaganju sam osjetio veliku brigu za hrvatske građane. Spominjali ste obnovljive izbore energije, ugljikohidrate, istraživanja na Jadranu i stalno se provlačilo u vašem izlaganju cijena koliko to građane košta. Molim vas, na ali nisam primijetio da ste konkretan u tome. Recimo, registracija automobila na derivate i registracija automobila na plin, zašto se plaća dodatni namet? Zašto niste postavili to pitanje? Zašto se konkretno za to ne borite jer to građane više košta nego struja? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Poštovani kolega Kirin, evo, drago mi je da ste vi kao dio vladajuće koalicije vidjeli da i postoji nepravda u hrvatskom društvu. Evo ga, zapravo kolega Kirin kao dio vladajuće koalicije vas pita, zašto svi oni koji se voze na plin imaju lošije uvjete, a plin je, koliko ja znam, ekološkiji energent. Dakle, evo pitanje ste postavili, pa ja bih vas čak savjetovao da uvjetujete svojom rukom Vladi Andreja Plenkovića neka plin konačno postane ravnopravan u odnosu na ostale ugljikovodike koji se koriste na naftu, na benzin i ostale derivate. Eto.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Gordan Maras, izvolite kolega Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Ja na početku moram ovdje u ime svih građana RH ili velike većine građana RH protestirati protiv ovog jednog parlamentarnog, ja ne znam uopće kako bi to rekao, situacije, ludila, gdje mi zbog jednog čovjeka jedne stranke raspravljamo već mjesecima, zakon za zakonom dolazi da bi se HDZ-u podišlo, odnosno da bi se uhljebilo jednog čovjeka u Državni inspektorat i umjesto da pričamo o tome da je struja poskupila prije mjesec dana, umjesto da pričamo o tome da će benzin poskupiti vrlo brzo i poskupljuje iz dana u dan. Pazite, u Hrvatskoj će litra benzina biti vrlo brzo preko 11 kuna. O tome HDZ ne priča. O tome HDZ ne vodi računa i ministarstvo i državni tajnik je ovdje, ne govore da ljudi jednostavno imaju problema sa plaćanjem najosnovnijih svojih potreba. 11 kn za cijenu litre benzina. Ne, to nije važno, ali je važno da g. Mikulić iz HDZ-a sjedne u svoju fotelju i dobije sve moguće inspekcije pod sebe. I onda bi čovjek pomislio, pa on će krenuti od ranog jutra raditi i pokušati olakšati svojim radom onima koji su na tržištu, ali ne, on kreće od ranog jutra u kampanju za EU izbore. Znači mi ga plaćamo, a čovjek je u 9 sati u Sesvetama zajedno sa svojom listom. Zamislite taj paradoks. I to je HDZ-u normalno. Derati ljude do gole kože, struja skuplja, benzin skuplji, uvjeti u Hrvatskoj sve lošiji i lošiji, to ih ne zanima, a s druge strane, namjestiti posao g. Mikuliću i HDZ-u, apsolutno za to su prvi. I ja ovdje postavljam pitanje gospodi iz ministarstva koje se bavi energetikom, kada će se provesti mjere da se smanji cijena ugljiko znači benzina, dizela i ostalih energenata koji naši građani široko koriste. Kada ćete to napraviti? Kada? Cijene divljaju, očekujemo da će vrlo brzo preko 11 kuna, kada ćemo vidjeti te mjere? Ili je HDZ-u sasvim dovoljno da puni se proračun iz PDV-a, da se puni proračun iz trošarina i u biti HDZ priželjkuje da cijene budu što više i više. Sa druge strane, ovo što viđamo svaki dan ne odnosi se samo na uhljebljivanje u Državni inspektorat zbog čega se mijenjaju i ova dva zakona. Viđamo sada jednu nevjerojatnu stvar, a to je da HDZ ne preže u sred kampanje za EU izbore, troši javni novac da bi plašio građane sa imaginarnim 40, 45 milijardi kuna nekog troška za kojeg uopće nitko ne zna kako su uopće došli do tog izračuna i na kraju krajeva, odakle im ta cifra. To su ispalili u jasnost i svaki dan slušamo na radiju, na televiziji našim novcem, novcem hrvatskih građana, oni brane mogućnost da se održi referendum u RH, jer znaju da je taj referendum u biti referendum protiv HDZ-a i Mikulića, tko potpiše tamo, taj je protiv HDZ-a i Mikulića. Ti ljudi su motivirani da se ova vlast promijeni, da ova vlada ovako loše ne radi dalje, da se njihove mirovine, struja, benzin, da se o njima priča, da o njima vodimo računa, a ne o tome da li će se Mikulić i HDZ zaposliti i da li će oni imati 500 inspektora ili 1500 inspektora. To je problem što u Hrvatskoj, prioritete koje ima ova vlada, jednostavno nitko drugi ne doživljava osim njih, njihove interesne skupine, koji oko njih i ljude treba motivirati da se jednostavno tome odupremo. Ukoliko ne želimo skuplji benzin, ukoliko ne želimo skuplju struju, ukoliko želimo da ljudi imaju bolji standard, ne Mikulić i HDZ-ovci nego ljudi građani RH, onda moramo i snažno dati podršku i referendumu za 67, onda moramo i snažno pokazati ljudima i izaći na ove izbore koji će biti za mjesec ili nešto manje od mjesec dana jer tu će se pokazati, da li želimo imati cijenu benzina preko 11 kn, da li želimo plaćati skuplju struju, da li želimo da HDZ nastavi uhljebljivati kaso što je uhljebljivao do sada. I da li želimo tu politiku zatočnica, kakvo prakticira Andrej Plenković i njegova ekipa. I s te strane, naravno da se sve vodi u HDZ-u oko toga. Kako će na koji način, zbrinuti što više svojih ljudi. Kako će gospodin, glavni inspektor imati što veći svoj status. Pa vidite kako je čovjek nastupio, upao je u zgradu u koju se ulupilo milijune i milijune kuna, da bi se uredili kako bi on mogao imati svoje velebne dvore tamo i kako bi otvorio mjesto za gospodina Prgometa u Gradu Zagrebu, da bi čovjek mogao postati predsjednik skupštine. I zbog čega, evo, tu ljudi dolaze, sjede, ovo je već 20 put, 20 put. Pa mogli smo nazvati zakon lex Mikulić specijalis i raspraviti jednom, a ne 20 puta mi pričamo o Mikuliću, umjesto o struji, o benzinu, o energiji, o tome što će biti sa LNG i zbog čega HDZ inzistira na plutajućem LNG na Krku gdje dovodimo u pitanje ekologiju i sve ono što ide uz to, kakvi su tu interesi iza toga, da to HDZ gura, bez obzira što građani RH, to ne žele? Zbog čega nemamo oko ugljikovodika pravedniju raspodjelu, da više trošarina ostaje u RH, onda, da se tu na eksploataciju povise trošarine, onima koji su preuzeli INA-u, Mađarima, zbog čega to ne napravimo, kako bi naše lokalne jedinice, imale mogućnost imati više novca za svoje potrebe, Podravina, Bjelovarsko bilogorska županija, i sve te općine gdje se eksploatira, jako puno naše sirovine, zbog čega o tome ne pričamo ovdje? Zbog čega ne pričamo o električnoj energiji i o tome da je poskupila prije nekoliko tjedana i kako će uopće hrvatski građani izdržati taj val inflacije koji nam se sprema. Vjerujte mi, ove cijene, ove cijene ugljikovodika, odnosno, ove cijene, benzina, dizela, koje skaču iz dana u dan, će se reflektirati i na poljoprivrednike i na male i srednje poduzetnike, obrtnike, sve koji imaju male svoje neke poslove, koji će onda morati dići cijenu. A s druge strane pogubno će se reflektirati i na građane RH, jer će trošiti 10 ili 15 posto više svoga budžeta na primjerice prijevoz nego što su to radili do sada. Možda se nekome to ne čini, sigurno se kolegama iz HDZ to ne čini puno, ako kaže, da su trošili 500, 600, 700 kn pa nek potroše još 100 kn. To nije problem naravno kolegama iz HDZ-a ali to je kolegice i kolege deranje kože našim sugrađanima i zato se moramo tome suprotstaviti i zato moramo reći da je dosta deranja kože ljudi u RH, da je dosta više troškova i inflacije kod ljudi u RH i da jednostavno moramo gledati kako da njima pomognemo. Moramo konačno reći, ne može, ne može HDZ-u, da ima samo svoje prioritete i da ne gleda uopće šire od toga. Ne gleda niti da li su ljudi u stanju podnijeti te troškove. Ne gleda ni demografski da ljudi ostaju u Hrvatskoj, ne povisuju se plaće. Jučer je bio međunarodni praznik rada, koji još jednom čestitam svima koji su ga proslavili, ali HDZ ne gleda kako da plaće podigne u RH, zato je fokus u biti nas, u SDP-u taj i nas koji se borimo za građane RH je taj da se plaće povise, da se troškovi i ovo sve što sam maloprije govorio zaustave i da na neki način ne raspravljamo o HDZ-u i njegovom uhljebljivanju, nego kako će naši građani sutra živjeti bolje. I zato pozivam još jednom ljude, izađite, potpišite za referendum, zaustavite devastiranje RH, u režiji HDZ-a. Hvala vam lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 4 replika, kolega Zekanović, kolega Đujić, kolega Grčić, kolega Vlaović. Prvi je kolega Zekanović, izvolite.
Dakle bitno je istaknuti ovdje govorimo o električnoj energiji, i bitno je istaknuti da električna energija nikada nije bila skuplja. Kada govorimo o ugljikovodicima, odnosno, o nafti i o benzinu da nisu bili nikad skuplji, da je cijena danas 10 kn, čak je i u par perioda prešla 10 kn i ja ću samo napomenuti jednu stvar koju smo zaboravili prije 20 g. cijena i dizelskih goriva i benzina bila je oko 3,5 kn, a tada je plaća prosvjetnog djelatnika početnika bila oko 4000 kn. Danas je plaća 5000 kn prosvjetnih djelatnika a cijena benzina je 10 kn. Odnosno plaća je rasla, za koliko, 20%, a cijena je rasla goriva, za koliko, teško mi je izračunati, 300%, i to je ono što nitko ne govori i to je ono o čemu se mora govoriti.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Pa mislim da je činjenica da to svi vide kad dođu danas na pumpne stanice, da je cijena benzina porasla dramatično i da svi govore da će ić preko 11 kn zbog tih kretanja na tržištu i svega onoga što se dešava globalno, Venezuela, Amerika, arapske zemlje. Znači jedino je pitanje zbog čega Vlada ne reagira, zbog čega ministar financija Marić šuti, ubire trošarine, dere građane RH do gole kože, evo reći ću to još jednom, dere ih do gole kože a zbog čega HDZ ne kaže odnosno zbog čega mi ne kažemo ovdje svi skupa ne može. Zbog čega šutimo? Zašto evo gospoda iz HDZ-a nitko neće progovorit jednu riječ danas o tome koliko je benzin poskupio u RH? Pa moramo konačno reagirati, evo tražimo od predstavnika ministarstva da mi kaže kada će Vlada interventno reagirati, cijena benzina je svaki dan sve viša i viša.
Hvala. Kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste spomenuli kako HDZ i ova Vlada troše naše resurse i naš novac da bi reklamirali svoje propale odluke prema hrvatskim građanima i spominjali ste to u duhu ove mirovinske reforme. Ne samo da troše to nego mene zabrinjavaju izjave ministra Pavića koji spominje da ako ovaj referendum ako ne prođe, da će država uštedi 40 milijardi kuna na našim umirovljenicima, dakle to su zabrinjavajuće poruke, kako ministar Pavić i ova Vlada gleda na naše umirovljenike, kao trošak i kako se hvale s time da će uštedit 40 milijardi, i ne samo to, hvale se da ih je za to pohvalila Europska komisija, ono se s time hvale. Dakle, što nama treba? Nama trebaju zastupnici koji će Europskoj komisiji reć ne može nauštrb hrvatskih građana, koji će Tajaniju reći ne može a ne koji će opravdavati postupke Tajanija koji će prihvaćat sve što dolazi iz Bruxellesa i koji će se s time još i hvaliti kako provode njihove naputke.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Sramotno je kako se troši javni resurs da bi se išlo direktno kontra građana RH. Sramotno je kako se troši javni novac da bi se plašilo građane RH. Pozivam vas još jednom sve koji ste sada kod kuće, izađite i potpišite referendumsku inicijativu sindikata jer to je šira, šira priča. Ta nepravda u hrvatskom društvu konačno mora stati. Ministar Pavić bahato troši milijune kuna na reklame iz javnog novca kako bi preplašio građane RH. To je vrhunac onoga šta Vlada ne bi trebala raditi i umjesto da danas da odgovore na ta pitanja koliko je potrošio, baš me zanima šta će na press konferenciji u 1 sat oko toga reći. To je ono što me zanima. Izađite i potpišite. Mislim da je vrijeme da se HDZ-u kaže dosta.
Hvala. Kolega Grčić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Maras, moram spomenuti jednu stvar koja je možda javnosti promakla. U zadnjem izvješću agencije Moody's na koju se Vlada jako poziva, stoji upravo potvrda ovoga da se u narednom razdoblju žele uštedjeti ogroman novac kada je riječ o plaćanju mirovina, isplatama mirovina. Dakle tamo doslovno stoji i pohvaljuje se Vlada jer ide u smjeru da se u idućih 30-ak godina smanji udjel ukupnih sredstava za mirovine u BDP-u čak za 3,5%-tna poena. To bi znači da sadašnjih 10% koliko se otprilike izdvaja za mirovine bi trebalo pasti na 6,5% udjela u BDP-u. Ja zaista ne znam koja je to računica a koja u isto vrijeme može osigurati pristojan život i pristojne mirovine a one to sada nisu.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Jasno je svima u RH i onima koji nas sad gledaju a najvećim djelom su to umirovljenici ili nezaposleni koji su sad doma, kada čuju g. Sokola iz HDZ-a koji je vrlo vjerojatno budući europarlamentarac bez obzira koliko glasova dobio, da kaže da su u Hrvatskoj mirovine izvrsne. To je čovjek rekao mrtav-hladan na aktualnom satu. Kaže on, mirovine su izvrsne. Pozivam sve one koji misle da su mirovine izvrsne u RH, neka poklone glas g. Sokolu. Evo ja ga reklamiram, ja tražim da ljudi glasaju za Sokola, svi oni koji misle da u Hrvatskoj mirovine izvrsne. Zbog toga vam govorim koji je to cinizam HDZ-a, ljudi izađite i oduprite se tome, recite ne može, recite HDZ-u ne može.
I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste u svojoj raspravi lijepo rekli da osnivanjem Državnog inspektorata nije prava reforma a evo imali smo i primjer da je odlukom Vlade ukinuto 20 agencija ili državnih tijela a nikakva ušteda nije napravljena nego su te iste ljude uglavnom preuzela i poslove ljudi ministarstva i samo je bio trošak promjene pečata, natpisne ploče i ostalo. Nadamo se da to neće biti i sa Državnim inspektoratom i sa ova dva predmetna zakona, da će konačno prestati tčačiti male obrtnike i poduzetnike, OPG-e a da će velike kompanije poslovati u skladu sa zakonom. Da je tome tako, kad je riječ o eksploataciji ugljikovodika, da se ne vodi briga o razvoja sela i općina, to je zato što Vlada nije htjela promijeniti odluku o naknadi za eksploataciju ugljikovodika sa 10 na 12% a isti taj MOL plaća u Mađarskoj između 15 i 28%, ovisno o regiji gdje se eksploatira i tražili smo da to ide općinama da bi mogli investirati u kvalitetu života na selu ali to ovu Vladu ne zanima.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Ja to apsolutno podržavam, znači inicijativu koju ste vi dali, potpisao sam je i sam, bio sam jučer baš u Podravini, evo obećao sam da ću spomenuti to, u Novigradu Podravskom, jedna knjiga lijepa o poznatim ljudima iz tog kraja među kojima je Ivan Vitez Trnski, ljudi nemaju dovoljno sredstava za poticanje razvoja svoje općine, svog kraja, za čuvanje svoje kulture, to je nevjerojatno s koliko entuzijazma pristupaju pojedinci i njima se treba zahvaliti, evo gđi. Katarini Franjo koja se tamo trudi i pokušava održati nešto što Hrvatska ima, ali što ne možemo dovoljno poticati zato jer nažalost, te trošarine i to bogatstvo koje se crpi iz Hrvatske, ne vraćamo lokalnim jedinicama nego od toga već više koristi imaju Mađari, INA I Vlada RH, nego jedinice [[Upadica: Hvala vam.]] lokalne samouprave.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Branko Bačić, izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Podržavam Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije i Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, koji se zakoni mijenjaju kako bi mogao posao obavljati Državni inspektorat. Inače podržavam osnivanje Državnog inspektorata, zbog toga da se na jednom mjestu objedine njih 17 inspekcija koje su do sada bile razasute u okviru 8 različitih ministarstava, kako bi sam rad inspekcije bio učinkovit, objedinjen i kako ne bi poduzetnici koji su u vrijeme vlade SDP-a tvrdili da inspekcija radi na principu svaki tjedan inspektor jedan. Dakle, ovdje će se sada koordinirano vršiti inspekcije zbog toga što se događa u jednom tijelu i to će u svakom slučaju dovesti do učinkovitosti inspekcija, do smanjenja troškova, s druge strane. S treće strane, na jednom mjestu će se vršiti usklađivanje rada inspekcija da ne bi bilo različitih tumačenja propisa, različitih nadležnosti pojedinih ministarstava kada se govori o inspekciji. Sad se slažem s kolegama iz SDP-a, mi već duže vrijeme raspravljamo o ovim zakonima, a u funkciji osnivanja Državnog inspektorata, ali ovo raspravljamo iz razloga što smo bili prije 5 godina u obvezi isto tako, čini mi se još i duže vremena raspravljati zbog demontaže Državnog inspektorata, da se kolege iz SDP-a tada nisu krenuli u demontiranje inspektorata i mi smo tada, ja tad sam bio saborski, oporbeni saborski zastupnik mjesecima raspravljao o tim svim zakonima, ne bi danas došli u poziciju da se vraćamo na ovu jednu normalniju, svrsishodniju organizaciju državne uprave gdje postoji jedan, jedno državno tijelo koje je odgovorno za funkcioniranje inspekcije u Hrvatskoj. Dakle, to apsolutno, apsolutno pozdravljam. Govori se kako se ovdje namješta i osniva inspektorat ne bi li se omogućilo zapošljavanje nekog HDZ-ovcu koji će sada upravljati inspekcijama kao da u vrijeme kad su te inspekcije bile u sastavu ministarstava tim inspekcijama nisu bili nadležni isto tako politički obojeni dužnosnici koji su bili ministri iz Vlade tada SDP-a, prema tome, što se tiče toga kada se govori o stranačkoj obojenosti, kada se govori o formiranju inspektorata zbog potreba jedne političke stranke, isti je onda može biti naš odgovor na način, da se tada radilo ne bi li se osmorici ministara iz te Vlade omogućilo da imaju u svom sastavu inspektorat, pa na određeni način činili taj sam inspektorat odnosno te inspekcije nesvrsishodnijim. Naime, može se postaviti pitanje kada onaj koji donosi zakone i provodi, i onaj koji nadzire to provođenje sve na istom mjestu, da se to sve skupa svodi na onu poslovicu kad ja te tužim, kad ja te sudim, prema tome, ovdje kada jedno tijelo upravlja i vrši nadzor nad svim poslovima koji su u nadležnosti inspekcije, onda on nadzire dakle sve ona druga državna tijela, lokalnu samoupravu, poduzetnike i sa jednoga mjesta i takve primjedbe u svakom slučaju ne dolaze u obzir. Čuo sam ovdje puno rasprava tijekom jutra i replika o cijeni struje, o cijeni plina, o cijeni energenata u Hrvatskoj. Ja bih najprije rekao da je poreznom reformom smanjen PDV na energente sa 25 na 13% što je značajna ušteda i nad samim time, došlo je do značajne padanja cijene energenata. Kolega Maras tvrdi da će uskoro cijena goriva doći na 11 kuna. Ona je sada, ako se ja ne varam, oko 10,50 ili 56, 60 kn, dakle je cijena Eurosupera, a zaboravlja, primjerice da je u vrijeme kad je on bio ministar ta magična granica koju on danas nekoliko puta spominje od 11 kuna bila prešla i da je cijena goriva 2014. g. Maras, kad ste vi bili ministar bila 11 kuna i 14 lipa. Kako to zaboravljate, nije mi jasno? Da ste u stvari vi, vaša Vlada, vi ste bili ministar poduzetništva i obrta, da ste vi doveli do liberalizacije cijena goriva u Hrvatskoj koja se mora usklađivati sa cijenom veleprodajnom cijenom na mediteranskom tržištu i danas se postupa apsolutno, gotovo se radi jednostavno do usklađivanja cijena u maloprodaji sa cijenom veleprodajnom tržištu. To je vaša Vlada dovela, a kažem, mi smo u vaše vrijeme, vaše Vlade već bilježili rekordne cijene goriva od 10 kn i 14 lipa, primjerice bila je 2014., 10 kn 80 lipa je je bila 2013. dugi, gotovo cijelu godinu, dakle, sada je ta cijena još značajno ispod 70 lipa, ispod one rekordne cijene koja je bila za vrijeme kada ste vi bili ministar. Dakle, kada govorimo o cijenama goriva, onda, ma pogledajmo malo kako se ta cijena kretala u duži niz godina, pa onda možemo govoriti o današnjoj cijeni goriva. Ona je skupa, ja se slažem da je skupa, ali model određivanja cijene ste vi uspostavili, kad govorimo o gorivu na temelju cijene goriva nafte, u prvom redu na mediteranskom tržištu. Kolega Zekanović, otišao je, ali ja sam svejedno imao namjeru o tome reći nekoliko riječi. Točno je da sam bio ispred HDZ-a jedan od onih koji se protivio istraživanju i eksploataciji ugljikovodika u Jadranu, u tom sam smislu napisao tada bio Interpelaciju o radu Vlade i ulozi Vlade u tom postupku i danas apsolutno stojim na istim postavkama. Zašto sam bio protiv? Bio sam protiv zbog toga što je taj postupak rađen nezakonito, nezakonito je rađen iz razloga što je prema Strategiji prostornog uređenja RH omogućeno istraživanje i eksploatacija ugljikovodika ali ne u teritorijalnom moru, to je temeljna stvar za koju sam se zalagao da postavljanje platformi na 6 km od otoka ili 10 km od obale je neprihvatljivo i da je to rađeno bez odgovarajuće strateške studije utjecaja na okoliš. Naime, nikada nisam bio protiv istraživanja ugljikovodika ali jesam protiv eksploatacije nafte u Jadranu. Naime, zdrav razum u svima nama koji pratimo istraživanje i eksploataciju ugljikovodika govori da već dugi niz godina Hrvatska i Italija vjerno istražuju i onda eksploatira u plin ali govorio sam i bunio sam se, bio sam protiv istraživanja i eksploatacije ugljikovodika na južnom djelu Jadrana gdje su dubine i preko 700, 800 i 1000 m, određena polja južnog Dubrovnika bila su na dubinama od preko 1000 m. Sto puta sam rekao da je zahtjevnije, tehnološki najkompliciraniji proces, industrijski proces u svijetu je eksploatacija nafte ispod 700, 800 m i da može se dogoditi havarija koja bi nepovratno uništila istočnu obalu Jadrana a znamo što ta obala znači za razvoj turizma u Hrvatskoj, tada sam to navodio i sada ostaje mi i drago mi je da ta Vlada ne ide dalje sa procesom istraživanja i eksploatacije ugljikovodika, prije svega nafte u Jadranu iako sam svjestan činjenice da se havarija može dogoditi na istraživačkoj bušotini kao što uostalom se to dogodilo i u Meksičkom zaljevu kad je ona velika havarija koja je onečistila Meksički zaljev se ustvari dogodila na istraživačko a ne na eksploatacijskoj bušotini ali svejedno danas s metodom istraživanja dna u hrvatskom epikontinentalnom pojasu, može se znati otprilike gdje su nalazišta plina a gdje se nalazi nalazišta nafte pa prema tome, tamo gdje god se nalazi nalazište plina, a kažem nisu te dubine ispod određenih dubina koja se u svijetu smatraju prihvatljivim za eksploataciju nafte odnosno plina, da se na tim mjestima u Jadranu može istraživati plin. To je bila naša u HDZ-u od prvog danas postavka i danas ostajemo na njoj. Prema tome, pohvaljujemo ovakav stav Vlade da se na drugačiji način priđe istraživanju ugljikovodika u Jadranu tim više što je Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva zaduženo za izradu državnog plana prostornog razvoja kojim državnim planom prostornog razvoja, predviđena je strateška studija i procjena utjecaja na okoliš gdje bi se onda dao i odgovor i na sve ovo o čemu sam ja govorio. U svakom slučaju, bio sam toga iz razloga kažem, što smo planirali brojna eksploatacijska polja neposredno uz vanjske hrvatske otoke, 6 km od otoka odnosno 10 km od obale i to je tada bilo neprihvatljivo i zbog toga sam bio protiv, dakle i sve što sam tada napisao, apsolutno i sada i ja a i klub HDZ-a ostajemo na istim postavkama. Prema tome, evo g. potpredsjedniče, osobno podržavam ova dva zakona, mislim da su dobra, da omogućuju učinkovitiji rad državne inspekcije, njeno objedinjavanje i pretežno ujednačavanje u pristupu obavljanja inspekcijskih nadzora, hvala.
Hvala i vama. Na vaše izlaganje imamo 5 replika, prvi je kolega Maras a nakon njega kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, bilo bi lijepo da ste mi replicirali ali sad ću ja vama s obzirom da ste se na mene referirali, dva osnovna pitanja. Je li vama normalno da mi o Mikuliću, HDZ-ovom i glavnim inspektoru da se stvori za njega mjesto ovdje diskutiramo, najviše u ovom sazivu Sabora? Znači niti o jednom drugom problemu nismo diskutirali više nego o Andriji Mikuliću i HDZ-ovom glavnom državnom inspektoru, to je prvo. A drugo da budemo potpuno precizni, prosječna cijena energenata odnosno benzina i dizela u Hrvatskoj 2015. je bilo za benzin 9,49 kn a za dizel 8,73 kn, u ovom trenutku i otprilike 15% viša cijena i dizela i benzina u odnosu na 2015. Znači, nemojte molim vas obmanjivati hrvatske građane, troše u prosjeku stotinjak, 150 kn više u ovom trenutku nego što su to trošili 2015. g.
Hvala kolega Maras, izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Maras, ne raspravljamo mi o Mikuliću nego mi raspravljamo o osnivanju Državnog inspektorata i kažem da ga vi niste demontirali, mi o ovome ne bi uopće raspravili, bavili bi se drugim stvarima kojima se uostalom i bavimo. Niz drugih tema je bilo ovdje u Hrvatskom saboru od mirovinske reforme, porezne reforme, reforme oko sustava Agrokor, spašavanje 60 000 radnih mjesta, 150 000 ljudi koji su radili tvrtkama povezane sa Agrokorom, raspravili smo o cestogradnji, raspravili smo o brojnim projektima, EU fondovima, dakle o svemu onome, o poljoprivrednim zakonima, o svemu onome što je život naših sugrađana. Što se tiče cijene goriva, da, vi ste spomenuli 2015. g., to upravo govori da to što je 2014. na 2015. pala cijena goriva, to je iz razloga što se smanjila veleprodajna cijena na mediteranskom tržištu, sada ona ponovno raste, ne samo tu nego u cijelom svijetu raste cijena nafte i to je ustvari posljedica tih povećanja.
Hvala kolega. Slijedeća replika kolega Đujić, nakon njega kolega Panenić, kolega Panenić.
Hvala. Kolega Bačiću, vi ste rekli da podržavate objedinjavanje Državnog inspektorata i po vašim riječima zbog toga jer će on dovesti di veće učinkovitosti i ekspeditivnosti. E sad mene zanima da li vi mislite da je inspektorat učinkovit tako što je Zakonom o Državnom inspektoratu stupio na snagu 1.4. a mi danas, mjesec dana nakon toga tek raspravljamo o zakonima koji su potrebni biti doneseni da bi on mogao funkcionirat? Dakle inspektorat danas ne funkcionira, da ne govorim da voditelji odjela ispod toga još nisu imenovani, imenovan je samo g. Mikulić i znate što je meni jako znakovito? Znakovito mi je da dok ste vi pričali o tome da je bivša Vlada demontirala ovaj Državni inspektorat, značajno je g. Milatić klimao glavom i to potvrđivao, a upravo je on sjedio u toj Vladi koja je demontirala po vašim riječima taj inspektorat i tada je isto tako g. Vrdoljaku znakovito klimao kako to treba demontirati. Dakle, to su sve stvari [[Upadica: Hvala vam]] koje pokazuju da u biti vi to radite samo da bite [[Upadica: Hvala kolega]] uhljebili [[Upadica: Odgovor…]] HDZ-ovce [[Upadica: Odgovor izvolite]] na svoje dužnosti.
Hvala vam, odgovor izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Đujić, dugi niz godina je funkcionirao inspektorat i ja nikad nisam mogao shvatiti zbog čega ste ga vi demontirali, to mi nikako nije bilo jasno, koji su to razlozi bili, koji su to bili kriteriji, čime ste se vodili kada ste krenuli u demontažu Državnog inspektorata. Kažem, iz razloga što objedinjena inspekcija na jednom mjestu košta manje, što je njen posao usklađen, što nema preklapanja inspekcija, što nema one krilatice „kadija te tuži, kadija te sudi“ jer ministar sam ne određuje postupanje vlastitih inspektora koji nadziru gotovo ono što on radi, čime se on bavi, prate njegov rad, nego to radi neko drugo neovisno državno tijelo. U tome je razlika između onoga što ja zagovaram i što pozdravljam i onoga što vi govorite, a slažem se, proći će vrijeme, treba donijeti Uredbu o unutarnjem ustroju, organizirati područne jedinice, itd. itd. i još će neko vrijeme trebati dok se inspektorat ne osnuje, ali kad se osnuje bit će [[Upadica: Hvala]] učinkovit … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Panenić, nakon njega kolega Vlaović. Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani g. Bačić, u dijelu izlaganja gdje ste spomenuli da je Vlada, gdje ste vladajuće zapravo podupirete, smanjila je PDV kako bi kompenzirala rast cijene električne energije. Međutim, ono što stalno se zaboravlja, mi govorimo samo parcijalno, govorimo samo o fizičkim osobama, o građanima, za poduzetništvo njima je cijena porasla jel PDV je njima prolazna neutralna stavka, rast, naknade za obnovljivi izvore energije, njima je zapravo otežao uvjete poslovanja. Treba razgovarati o tome, ne samo gledati jel to građani, oni koji samo dižu glas, nego isto tako treba promatrati i one koji trebaju stvoriti radna mjesta za te građani jel oni će onda biti najbolji promotori bilo koje Vlade. Na ovaj način imamo poskupljenje električne energije za njih, sada tržište evo plina raste, energenti rastu, kad je u uvjetima rasta energenata poskupljuje onda proizvodnja i smanjuje se konkurentnost.
Hvala. Izvolite odgovor kolega Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Panenić, niste me onda pažljivo slušali, dakle, ja sam rekao da nije došlo do poskupljenja energenata, da je smanjivanjem stope PDV-a došlo do pojeftinjenja struje za građane, što je vrlo važno i nije im cijena poskupila, poskupljenje koje je dovelo, koje je stupilo na snagu odnosni se na one poduzetnike koji su imali zajamčenu cijenu električne energije kojima je taj ugovor istekao, koji su sad trebali obnoviti ugovore i zbog povećanja veleprodajne cijene negdje oko 6,9% došlo je posljedično i do poskupljenja same cijene električne energije. Prema tome, bio sam vrlo precizan, kažem da što se električne energije tiče, nije došlo do poskupljenja, a da je za ostale energente za sve građane u RH kojima je smanjen PDV došlo do pojeftinjenja cijene energenata.
Hvala. Kolega Vlaović, a nakon njega kolega Šuker. Izvolite kolega Vlaović.
Hvala … [[Govornik se ne razumije]] kolega Bačić, drago mi je da ste spomenuli cijene goriva i slažem se s vama, nije dobro niti za građane, ni za gospodarstvo da cijene rastu goriva i nije dobro ni da cijena bude ni preko 11,00 kn, ni preko 10 odnosno bolje reći, cijena bi goriva trebala biti u RH onakva kakva je prihvatljiva i građanima i gospodarstvu, pa je moje pitanje, hoće li Vlada reagirati jer ima instrumente, u cijeni goriva je preko 60% prihod države, znači, može reagirati i hoće li reagirati jer ne možemo mi očekivati održivo rast gospodarstva i rast zapošljavanja ako ne reagiramo na ovakve poremećaje na tržištu. Podsjetit ću na poremećaj u proizvodnji mlijeka, mi bi željeli izvozit mlijeko u Kinu, kako kaže ministar, ali pala je proizvodnja na negdje 30% u odnosu na prije 15.g., a sjetimo se da je 2001. bila, 2003. cijena mlijeka 3,5-4,00 kn i litra plavog dizela oko 4,00 kn, a koliko je danas? [[Upadica: Hvala vam]] 1:5, ne možemo tako.
Izvolite odgovor kolega Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Slažem se kolega Vlaović, to sam i sam rekao, nije dobro da je povećanje troškova energenata, da dolazi do povećanja troškova energenata, da je to udar na džepove građana, pa bih ja vas, pa bi pripomenuo, a to sam već dva puta rekao, da je Vlada u tu svrhu smanjila PDV sa 25 na 13%, što je dovelo do smanjenja cijena energenata i slažem se s vama i ovo povećanje cijene goriva u prvom redu, ali i drugih energenata, dolazi do poremećaja na tržištu energenata. Prema tome, to je posljedica onoga što se događa ne samo kod nas, nego niti samo na Mediteranu, nego u cijelom svijetu, dolazi do povećanja cijena određenih goriva. Da li će Vlada reagirati? Već je jedanput reagirala, kažem, smanjenjem PDV-a. Hoće li reagirati ako prođe neku zamišljenu granicu koja se smatra da je doista neprihvatljiva, to će odlučiti Vlada, ali želim ponoviti da je već jednom reagirala.
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Šuker, izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, prije 4, 4,5.g. ukida se Državni inspektorat, osniva se nekakvih 16, 17 inspekcija, na čelo tih 16, 17 inspekcija dolaze po 3 državna inspektora mala, znači, na takav način SDP i njegovi kolege uhljebe 50 svojih dužnosnika, onda to nije bilo uhljebljenje, onda je to bilo ovako, a mi danas podvučemo crtu i recimo dal je taj novi način inspekcijskih službi efikasan il nije? Nije i zbog toga je osnovan Državni inspektorat. A što se tiče mirovina iz 67, 13.12.2013. negdje oko 13 sati HDZ je protiv, SDP je za 67.g., to je jedina činjenica, a ovo sve drugo, mi danas možemo govoriti o povećanju cijene plina i električne energije 20 i 25% i da će to biti investicijski ciklus u RH [[Upadica: Hvala vam]] tako da ćemo mi, 2012. nam se dogodio [[Upadica: Odgovor, hvala kolega Šuker]] taj energetski investicijski ciklus.
Kolega Bačić, odgovor izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Šuker, da nisam se sjetio, zanimljiva je ta vaša opservacija da je umjesto jednog bilo 17 malo manjih inspektora, pa onda njihovi pomoćnici, to je bilo u svakom slučaju 10-tak, 15 puta više nego šefova u inspekciji, nego što će ih biti danas. Kad govorite o povećanju cijena goriva i onog što smo već čuli, ja se sjećam, vi se sjećate, 2012. g. da je Vlada mimo HERA-e povećala cijene električne energije za 25% i to je temeljila na jednoj odluci HERA-e iz 2010. g. gdje je HERA odlučila 8% i to je tada bilo protuzakonito, toga se svi jako dobro sjećamo i zbog toga smo prosvjedovali ali Vlada je rekla da je to opravdano povećati cijenu za 25% električne energije svima, i poduzetnicima i domaćinstvima i kućanstvima i tad to nije bio udar na džepove naših sugrađana, to je bilo opravdano a sada kad govorimo o povećanju cijene koja se uopće ne odnosi na hrvatske građane i kućanstva, govori se o velikom udaru na standard naših sugrađana. Hvala.
Hvala vam. I posljednja pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Totgergelija, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Dakle očekivao sam danas da rasprava bude bila o energetskom sektoru međutim kako rasprava ide kraju, tako se ona još malo širi, nije više samo o energetskom sektoru, sad je već i o mirovinskoj reformi i o europskim izborima itd., nadodaje se svakom raspravom, nadodaje se još jedna tema o kojoj krećemo raspravljati. No čuli smo ovdje da ova Vlada nema energetsku strategiju u nekim od rasprava. Inače za one koje se toga ne sjećaju, energetska strategija je donesena 2009. g. i inače se strategija ne donosi za jednu godinu nego za neko duže vremensko razdoblje a pravo pitanje je ustvari kad donesemo strategiju, da li se onda oni koji bi trebali, te strategije i pridržavaju pa je onda pitanje na koji način strategiju koju je donijela 2009. HDZ-ova Vlada pa poslije toga došla SDP-ova Vlada tamo 2012. do 2015., u kojoj mjeri se pridržavala te strategije koja je na snazi u tom trenutku bila u RH. Ja sam 100% siguran da će ova Vlada napraviti izmjene strategije jer nakon 10-ak godina što prođe od donošenja jedne strategije, logično je da se napravi dorada te strategije odnosno da se odrede novi ciljevi ili novi smjerovi. Da bi ta strategija bila dobro odrađena, nužno je snimit stanje koje je, vidjet šta smo u tih 10-ak godina napravili i nakon toga donijet svoje nove ciljeve kroz novu strategiju. Čuli smo ovdje puno toga i o političarima. Dakle ako je netko oporbeni političar, onda je prije svega on ukoliko se2 bavi ekonomijom, onda on prije svega je ekonomista, ako radi na nekom od fakulteta, onda je prije svega profesor pa tek onda političar ali ako je iz HDZ-a, onda bez obzira s čim se u životu bavio, što je u životu ikad radio, ispada da HDZ-ovci su samo političari. Svako od nas ima neku svoju karijeru, nešto u čemu je dobar, nešto s čim se je bavio, netko je energetičar, netko je inženjer, netko je profesor i logično je da i HDZ-ovci kao što to kolege iz oporbe znadu u onom u čemu su dobri primijeniti i u politici, tako to znadu i HDZ-ovci. S druge strane, iz te iste rasprave bi ispalo da se politikom mi koji smo prije nego što došli u politiku se bavili nekim drugim poslom, ne bi politikom smjeli ni bavit nego ispada da bi političar morao bit profesionalac, da čim krene u svojoj radni vijek, odmah mora postat političar kao što je to g. Maras pa jedino takve osobe smiju i mogu se baviti politikom, gotovo da se to da i zaključit iz rasprava kolega iz oporbe. Htio bih još reći vezano uz hidroelektrane i to da li imamo dovoljno stručnjaka u Hrvatskoj koji znadu pokrenuti hidroelektrane. Svuda u svijetu treba i oni koji se bave stručnim poslom, trebaju voditi računa da se nikad ne događaju havarije međutim nemoguće je u svim postrojenjima u svijetu izbjeći da se ne dogode havarije i s vremena na vrijeme te havarije se događaju. Cilj je da ih bude što manje, da na havarijama učimo da se one ne bi ponovno ponavljali međutim reći da neka elektrana ne funkcionira samo zato što bi trebalo dovesti nekoga iz Francuske je totalno pogrešno. U Hrvatskoj imamo dovoljno stručnjaka i u HEP-u ali i na fakultetima profesora koji se bave energetikom i koji o hidroelektranama znadu sve, s druge strane isto tako imamo i stručnjaka koji grade hidroelektrane i po svijetu i dandanas. Prema tome, mi možemo surađivati sa Francuzima, ali da nam oni moraju doći da bi pokrenuli neke elektranu je potpuno krivo i potpuno pogrešna poruka i našim mladima. Dakle školovanje u našim fakultetima će vas dovesti do toga da znate ako se bavite energetikom i elektrotehnikom, u jednom trenutku pokretati i hidroelektrane. Čuli smo i oko poskupljenja struje i plina. Populistički kažemo s 1.4. poskupio je plin ali pri tome ne želimo reći koji dio plina je poskupio, šta je poskupilo i kakva je ta cijena plina bila u proteklih godina i kakva će bit u narednih godinu dana. Dakle radi se o kategoriji plina za kućanstvo gdje je usklađena cijena sa onim što se događalo na tržištu i pri tome ne želimo namjerno reći kad kažemo da je poskupila cijena plina, da će ta cijena plina za građanstvo biti ista cijelu godinu bez obzira šta se događalo s cijenom plina na tržištu. Ako ta cijena plina na tržištu bude rasla a sigurno kako će dolazit sezona bude počela rast, kako će doći ogrjevna sezona, počet će cijena plina rast, međutim naši građani će plaćati istu cijenu, e to im ne želimo reći pri tome. S druge strane, zašto je to baš 1.4.? Pa samo zato što u plinskom biznisu, plinska godina počinje sa 1.4., tad se sklapaju ugovori i zato je to baš sa tim datumom i opet će iduće godine biti usklađenje cijena ako će kroz ovu godinu cijena ostat ista ili će nešto padat onda će ju se spuštat iduće godine, ako će još više rast, morat će se opet uskladit sa 1.4. iduće godine. Što se tiče struje, bilo je puno rasprava oko cijene struje gdje se plašilo da će poskupjet struja za građanstvo, da će poskupiti struja distributerima. Tko su to distributeri struje u RH? Imamo jedino HEP ODS, HEP Operator distribucijskog sustava, to je jedini distributer, međutim, on ne prodaje električnu energiju, on je samo operator koji daje usluge da električna energija može doć do kupca, međutim, on ju ne prodaje i njegova cijena se ne mijenja i njegova cijena se nije promijenila s 1.4. i nijednom kupcu iz kategorije kućanstva cijena se nije promijenila ni jednu jedinu lipu i to naši građani vide na svojim računima. S druge strane, poduzetnici ugovaraju cijenu na tržištu, ugovaraju ih od opskrbljivača, sklapaju ugovore na cijelu godinu jer im je tako povoljnije, znadu onda cijelu godinu kalkulaciju u svom proizvodu kolko će im bit cijena električne energije. Ako oni se žele igrat, pa ugovaraju na mjesec dana i ako misle da će tako uspjet bolje proć, to je opet stvar svakog poduzetnika, zato smo i otvorili tržište električne energije. Međutim, šta se promijenilo, promijenila se zajamčena cijena opskrbe za gospodarstvo kako bi se i tih 8% ili koliko ih još ili zbog ljenosti ili zbog kalkuliranja ili zbog ne znam kojega razloga, nije nabavilo svog opskrbljivača kako bi i oni nabavili odnosno ugovorili cijenu na tržištu sa nekim od opskrbljivača i mogli su to napravit i prije 1.4. Prema tome, ni cijena električne energije s 1.4. nije apsolutno za nikoga poskupila. I još smo čuli ovdje raspravu o mirovinskom sustavu, mnogi su rekli da 67.g. je previše, mene samo zanima zašto su kolega Maras i kolega Đujić u stvari uveli tih 67.g. dok je bila SDP-ova vlast, a kolega Maras bio ministar u toj istoj Vladi, zašto su uopće tad onda išli sa 67.g. ako sad misle da je to krivo i pogrešno jer tu činjenicu da je u zakonska rješenja uvedeno da trebamo radit do 67.g. nije uveo HDZ, nego SDP, evo hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo jednu repliku, imamo u posljednji trenutak i drugu repliku. Dakle, imamo jednu repliku od kolege Marasa i kod kolege Šukera, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Evo g. Totgergeli se ovdje upro da nam objasni da se poskupljenje u biti zove usklađenje. Znači, vidite kako pokušava na sav mogući način izbjeći ono šta je činjenica, da 15 do 20% energetika odnosno energenti koštaju više nego što su koštali prije nekoliko godina, 15 do 20%, možda g. Totgergeliju to nije neki novac, ali umirovljenicima koji žive od 1.500,00 ili 1.000,00 kn je to ogroman novac. Tako da, molim vas nemojte ovdje ljude praviti blesavima jer ljudi jako dobro znaju da cijene idu gore, a sa druge strane, kao što je g. Šuker rekao, tada je HDZ bio, ne sa obadvije ruke, nego i sa rukama i nogama da se ne ide u ovu priču, a danas ubrzava odlazak u mirovinu na 67.g. Znači, jedini, moguće je promijeniti mišljenje [[Upadica: Hvala vam]] , ali inzistirati na krivom mišljenju [[Upadica: Hvala, odgovor…]] kao što to radi HDZ [[Upadica: …odgovor na repliku]] je katastrofa [[Upadica: Hvala, hvala kolega Maras]] Ja zbilja ne znam na koji način [[Upadica: 10, hvala odgovor na repliku]] bi vam to najbolje objasnio. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, hvala.
Kolega Maras, možda ste vi stalno upinjete, ja u stvari ne znam šta vam to znači, šta bi to značilo da se čovjek upinje. Ja samo normalno raspravljam i pokušavam našim građanima objasnit da vi namjerno iskrivljujete činjenice, umjesto da im se objasni da ovo što smo napravili sa plinom, nije nešto što će ih dugoročno jer se može na kraju krajeva vratiti nazad, da je usklađenje, vi uporno hoćete reć da je to poskupljenje, a šta će se tek dogodit kad dođemo do 2022. kad za kućanstvo cijena plina ode na tržište, pa kad će se mijenjat po tržišnim uvjetima onako kako to bude na tržištu. Dakle, sad ih štitimo da cijena cijelu godinu bude ista, a onda ćemo doć u situaciju da je na tržištu i kako tržište ju formira tako će bit cijena plina. Prema tome, nemam razloga se, kak vi to kažete upinjati [[Upadica: Hvala vam]] jer ne znamo ni šta to znači.
Sukladno čl. 236. kolega Maras je digao povredu Poslovnika, izvolite.
Evo kolega Totgergelji je povrijedio čl. 238. gdje je mene upozorio da on ne zna šta znači upinjati se, valjda sugerirajući da ja ne poznajem dovoljno hrvatski jezik, pa bi mu ja htio reći da kada piše upinjati se, onda dobije definiciju, a to znači, trudi se previše, pokušava na sve moguće načine, tako da g. Totgergeli ako niste znali za ovaj glagol, evo ja vam pomažem.
Dobro je. Imate povredu Poslovnika? Izvolite. Dakle, Poslovnik nije povrijeđen, ajmo dalje, izvolte, izvolte, recite.
Pa kolega Maras je povrijedio 238, prvo stalno me zove Totgergelji, a ja sam u stvari Totgergeli, ne vjerujem da on, kad već zna tako sve nać na računalu, da ne može onda nać i kako se izgovara koje prezime ili da ne može čut kako se izgovara koje prezime, tako da kolega, evo ja ću njemu ipak reći da je kolega Maras, neću ga drukčije zvat jer mislim da to [[Upadica: Dobro, hvala]] radi namjerno. Hvala vam.
Sada prekidamo sa replikama, neću vam dati opomenu, ni vama ni kolegi Marasu, ali nemojte zlorabit povredu Poslovnika kao jedan instrument. Kolega Šuker, izvolite, posljednja replika na vaše izlaganje.
Hvala lijepo. Kolega Totgergeli, gledajte, nekada su neovisna tijela osnovana zbog toga da vode brigu o tome kako onaj tko temeljem zakona pruža nekakve usluge, kako se odnosi prema onome tko kupuje te usluge. Il da HERA koja ima svoj proračun 600 i još nešto milijuna, netko se sjeti da tu HERA-u ugura u proračun, čim ga ugurate u proračun donosite odluku o njegovim sredstvima, vi ga u principu tu samostalnost negirate, onda se dogodi da cijene električne energije odu 25%, cijena plina 20%, sve pod krinkom da će HEP biti nekakav veliki investitor, ne znam šta je HEP investirao za tih 25%? Danas imamo situaciju kakvu imamo i umjesto da govorimo o situaciju na tržištu energenata, a vrlo je interesantno da nitko ne spominje liberalizaciju istraživanja gdje bi se eventualno mogla crpiti nafta i plin, šta je s tim, tu su uloženi silni novci, netko se silno s tim hvalio jedna Vlada, znate vi možda ... [[Govornik se ne razumije.]] što je s tim?
Hvala, izvolite, odgovor na repliku.
Kolega Šuker, vi ste prije svega govorili o vremenu od 2012.-2015. godine, tako da bude skroz jasno na što ste mislili. Danas HERA je neovisna, više nije ugurana tamo gdje ste vi rekli da je ugurana, dakle ima svoj vlastiti proračun i postala je puno samostalnija nego što je to bila prije. Još smo ju složili da bude samostalnija u odnosu na ministarstva i u ovom trenutku imamo pretpostavke da agencije mogu neovisno raditi svoj posao, a kroz ova dva zakonska rješenja i kroz Zakon o Državnom inspektoratu, postigli smo i to da i inspektorat bude neovisan od ministarstava i da ima perspektivu da može raditi bolje jer imali smo puno slučajeva kad jedno ministarstvo, drugo ministarstvo, treće ministarstvo pošalje istovremeno inspektore kod gospodarstvenika i onda ti gospodarstvenici su po tjednima istovremeno bili pod nadzorom umjesto da se to uskladi [[Upadica: Hvala vam.]] i da inspektorat radi s jednog [[Upadica: Kolega Miro, hvala vam.]] mjesta bez preklapanja.
Hvala. Time smo završili pojedinačne rasprave. Sada još imamo prije u ime Kluba zastupnika SDP-a završno, a to je kolega Gordan Maras, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Evo, na završetku ove rasprave, samo da sumiram određene stavove i ono što smo u raspravi spominjali. Naravno da Klub zastupnika SDP-a ne može podržati ovakve izmjene koje idu na prečac, u korist jedne osobe, korist g. koji se trebao smjestiti na mjesto glavnog državnog inspektora, sramota je, dame i gospodo, da mi ovdje raspravljamo i potrošili smo vjerojatno 40, 50 sati rasprave oko toga da li će Mikulić i koje će Mikulić imati ovlasti u Državnom inspektoratu. Što se ljudi tiče, oko toga kako da spriječimo povišenje cijene energenata, struje, benzina, dizela, ugljikovodika, znači, to je nešto što je ljudima na dnevnoj bazi bitno. Oko toga uopće se ovdje ne raspravlja, niti jedne inicijative od strane vladajućih za to nismo dobili. I onda se postavlja pitanje da li je ovaj Sabor i vladajuća većina u biti dovoljna sama sebi? Da li je interes ljudi njima totalno nebitan i da li im je bitno da mogu smjestiti jednu svoju osobu iz HDZ-a na to mjesto, odnosno da omoguće da se zamjeni u gradskom HDZ-u i predsjednik Gradske skupštine, u biti da je cijela država podređena njima. I onda se spominju određene stvari netočne. Cijene benzina i dizela koje su bili 2015. g., pazite ovo, 15% niži nego što su danas. Pa se onda spominju mirovinske reforme, evo kolega Šuker tu nešto priča oko glasanja, ma da je on bio prvi tada protiv toga, a danas sa dvije ruke ubrzava odlazak u prijevremenu, odnosno odlazak, povisuje 2 godine odlazak u mirovinu, totalno drugačije od onoga što je bilo tada, znači još 5 godina prije želi da naši sugrađani odlaze u mirovinu. Naravno, oni koji žele raditi i mogu raditi na određenim poslovima, to je normalno, to bi trebalo biti tako. Ali, kako će raditi učiteljica, učitelji, kako će raditi oni koji imaju jako teške fizičke poslove i kako će ti ljudi na kraju dočekati mirovinu. I kada govorimo o 5 godina, pa 5 godina ubrzanja je strašno puno. Radi se o 3 stotine tisuća naših sugrađana koji su sada obuhvaćeni, a koji prethodnim zakonom nisu bili obuhvaćeni. I sa te strane, evo, to je nešto što je gotovo neshvatljivo svima koji prate što se dešava na političkoj sceni. I još jednom pozivamo sa ove govornice, kolegice i kolege iz HDZ-a, da se uhvate u koštac sa mnogim problemima koji eskaliraju u RH. Od porasta cijena do porasta netolerancije u društvu, do problema u obrazovanju koje imamo i do onog najvećeg problema, a to je odlazak ljudi iz RH, više ne govorim samo mladih ljudi, nego odlazak svih generacija ljudi iz RH, radno sposobnog stanovništva, koje nerijetko ljudi odlaze i u 50-im godinama. Zbog čega? Zbog toga što plaće u RH ne prate plaće u drugim zemljama u našem okruženju i najvažnija demografska mjera danas u RH je što prije povisiti plaće kako bi ljudi imali dostojnu plaću za pošteni rad. Poštena plaća za pošteni rad i dostojanstveni život od toga, to je ono što ljudima moramo osigurati. To nećemo osigurati na ovaj način, ovako ćemo osigurati moć i dobru plaću jednom čovjeku iz HDZ-a, g. Mikuliću. Ali, stotine i stotine tisuća ljudi će otići iz RH zbog toga što nismo osigurali njima dostojanstvene uvjete. Tako da, kolegice i kolege, zamislimo se nad ovim i pokušajmo napraviti ono što od nas naši građani očekuju, a to je da mogu živjeti od svoga rada i da sa druge strane cijene svakim danom ne idu u krivom smjeru, a to je u smjeru poskupljenja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeći u ime Kluba zastupnika HDZ-a završno, kolega Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Prvo, danas raspravljamo o dva zakona s kojim ta dva zakona usklađujemo sa Zakonom o državnom inspektoratu i ne raspravljamo ni o jednom pojedinom političaru ili pojedinom čovjeku, danas to može bit jedna osoba, sutra je to druga, ali ustvari raspravljajući o ova dva Zakona ponovno stvaramo Državni inspektorat koji je SDP-ova Vlada demontirala prije 8 godina, tamo početkom 2012., 2013.. Dakle, kad bi postojao slijed u Republici Hrvatskoj onda ne bi promjenom Vlade svaki put morali gradit stvari ispočetka. Naš cilj je da stvorimo institucije koje će bit neovisne, od HERA-e, HROTE-a, pa i Državnog inspektorata, neovisno od Ministarstava, sa svojim jasnim zadaćama i da na taj način funkcioniraju i na taj način štite i građane, ali isto tako i tvrtke, poduzeća i da se stvaraju uvjeti kako bi gospodarstvo moglo funkcionirati. S druge strane, oko cijena električne energije, plina i ostaloga, tu smo već dovoljno puta to spomenuli, dakle građani su to osjetili sami, vidjeli su da s 01.04. na svojim računima im se apsolutno ništa nije promijenilo što se tiče cijene struje, a isto tako ovo je još period kad kućanstvo štitimo od promijene cijene plina na tržištu i osiguravamo da cijena plina za kućanstvo bude cijelu godinu ista. Ostali dio ću podijelit sa kolegom Šukerom.
Ne, ne, morate, ispričavam se, morate vi nastaviti, nemojte se ljutiti, morate nastavit, izvolite [[Upadica: Molim?]] Ne, nemojte dobacivat [[Upadica: Hvala.]] Pa, dobro. Završili ste s raspravom u ime Kluba. Kolega Maras se javio, ali prije kolege Marasa molim vas da pozdravite učenice i učenike Osnovne škole Slunj koji su nam se pridružili u Saboru, dobrodošli dragi učenici. … [[Pljesak.]] Kolega Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine podpredsjedniče. Nakon ovog izlaganja kolega iz HDZ-a jednostavno moramo još zatražiti stanku kako bi se konzultirali unutar Kluba o nevjerojatnoj argumentaciji koju ovdje slušamo. Slušamo od kolega iz HDZ-a da je u Hrvatskoj sve ok, da cijene ne rastu, da energenti ne poskupljuju, a ljudi dobro znaju jer gledaju svoje račune iz mjeseca u mjesec, gledaju koliko troše na benzin, koliko troše na struju, koliko troše na određene druge potrepštine koje onda proizlaze iz povećanja cijena ovih energenata, znači gotovo nevjerojatno je ovdje slušati tu lakoću kako bez ikakvog osjećaja, bez toga da shvaćate koliko ljudi u ovom trenutku teško žive u Republici Hrvatskoj govorite da se ništa nije desilo, i zato želimo još jednu kratku stanku kako bi se konzultirali i pripremili za završno izlaganje gospodina državnog tajnika da kažemo da jednostavno ovako više ne možemo derati ljude. Znači HDZ dere ljude do gole kože, jednostavno se mora ljudima reći da to tako ne može biti, da ne može gospodin Sokol objašnjavati našim ljudima da su mirovine izvrsne u Republici Hrvatskoj, pa mi kao da, HDZ se pretvara kao da živimo u Švicarskoj, Finskoj ili Švedskoj, ali to nije nažalost tako. Nažalost naši umirovljenici imaju katastrofalno niske mirovine, nažalost naši zaposleni imaju tri puta manje plaće nego što imaju u Europskoj uniji i nažalost svakim danom u Hrvatskoj cijene energenata rastu, inflacija je na dijelu i ljudi za svoje osnovne potrebe troše sve više i više novca. Moramo tome reći ne može.
Hvala. Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče Sabora.
Znači, također stanka, jel tako?
Tražim stanku u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice da bi još jedanput i kolege u Sabornici, a i hrvatske građane podsjetili što je tema i točke dnevnog reda danas, i zašto se išlo u osnivanje Državnog inspektorata, iz jednostavnog razloga što se želi napravit reda tamo gdje je bio nered. Ako se ne varam proteklih godina smo mogli slušati kako su hrvatski poduzetnici govorili kako im je znalo banut jedna, druga, treća inspekcija, nije se znalo što tko radi, međutim ono što je ključno je što kolege koji ne mogu priznati da su napravili grešku prije četiri godine kad su ukinuli Državni inspektorat je da ovaj Državni inspektorat će biti partner poduzetnicima, dakle upozoravati ih na određene stvari, na zakonske promijene, i ono što je daleko bitnije, kolegice i kolege sjetite se one scene i Izvještaja iz naših turističkih mjesta kad su inspektori znali reći je, mi ne možemo ući tu u kontrolu da li netko iznajmljuje jer nema prijavljenu djelatnost. U sadašnjem Zakonu je ugrađeno unutra da Državni inspektorat, dakle inspektori koji to kontroliraju mogu ući u prostor gdje imaju indicije da netko iznajmljuje te prostore i to nije prijavio, to je jedna velika novina i to je ono na što smo se mi svi kao građani zgražali kako netko iz Budimpešte, iz Ljubljane ili ne znam gdje može iznajmljivati stan i apartman a to nigdje nije prijavio. Pa kolegice i kolege dal' je nama bitno da svi oni koji su u Hrvatskoj bave s nekakvom djelatnošću, pune državni proračun il' nam to nije bitno? Isto tako, kad govorimo o cijeni električnih energenata, a onda ima Izvješće HERA-e i onda tu HERA-e možemo razapet zašto je neke stvari dozvolila, il' ne dozvolila. A što se tiče 67 godina, mogu kolege iz SDP-a pričat što god hoće, oni su to napravili, oni su to stavili u Zakon, oni su to zabetonirali i to je činjenica, to dal' će netko, dal' će to bit od ove ili one godine, to je u ovom trenutku nebitno.
Hvala vam. Hvala vam kolega. Što vi tražite ispričavam se? [[Upadica: Stanku.]] Može, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Danas imamo na temi nekoliko Zakona baš kako bismo uskladili inspekciju u Hrvatskoj, znamo od prije su bila i u Inspektoratu pa je došao SDP stavio ih u Ministarstva, sad ih se opet vraća u Inspektorat, međutim bojim se da kako god ustrojili Inspekciju i Inspektorat sa sadašnjim ljudima od kojih, od kojih ja osobno nemam baš previše povjerenja, ja se bojim se stanje neće puno popraviti. Evo jedan primjer, šumarska inspekcija također ulazi sada u inspektorat kao jedna od 17 inspekcija u vremenu i dok nije postoji inspektorat SDP-a i prije dok je postojao inspektorat, mi smo izgubili u Hrvatskoj ogromne količine šuma i šumskih površina, nama je 1000 km2 u 10 g. posječeno mimo šumskih planova, znači mimo onog što smo isplanirali da će nam se posjeći, 1000 km2 nam je posječeno, sve je to prošlo između prsti, 25, 26 šumarskih inspektora, bilo oni u inspektoratu ili bili u svojem Ministarstvu poljoprivrede. Prema tome, hoće li ovaj promijenjeni ustroj pomoć da se riješi ta situacija, neće, i dalje ćemo imati apsurdnu situaciju da nam se sijeku šume na sve strane, ponavljam, mimo plana, 1000 km2 je posječeno za vaše vrijeme, Hrvatska ima 55 000 km2, 1000 je posječeno mimo plana, da ne kažem što se tek danas radi, danas u zadnjih nekoliko godina, au 30 g. koliko smo pošumili? Kroz 8 različitih metoda u 30 g. pošumili smo svega 1500 km2 a u 10 smo mimo plana posjekli 1000, prema tome, toliko o uvođenju reda tamo gdje je nered, hvala.
Hvala. Sukladno članku 248. dajem stanku do 13 sati, dakle nastavljamo u 13 sati sa završnom raspravom u ime predlagatelja, kolega Milatić, hvala.
Ovim zaključujem raspravu i o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 625. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 ZA, 14 suzdržanih i 28 protiv, donesen Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o tržištu električne energije.
Sada prelazimo na sljedeću točku a to je: - Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe EZ br. 850/2004 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 632; Predlagatelj Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike i poštovani Ivo Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Znači ovim zakonom se usklađuje zakon sa posebnim propisom kojim se uređuje prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu na način da stručne poslove u nadležnosti Hrvatske agencije za okoliš i prirodu preuzima središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu okoliša. Zakon se usklađuje sa posebnim propisom i na način da Hrvatski zavod za javno zdravstvo preuzima poslove koje obavlja Hrvatski zavod za toksikologiju i antidoping a Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu preuzima poslove koje obavlja Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva. Sukladno odredbi članka 204. Poslovnika Hrvatskog sabora predlaže se da se zakon donese po hitnom postupku i da se radi o osobito opravdanim razlozima. Osobito opravdan razlog za donošenje ovog zakona po hitnom postupku je provedba zaključka Vlade RH od 2. kolovoza 2018. godine o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društva i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima. Također sam obuhvat izmjena koje se isključivo odnose na izmjenu, odnosno dopunu naziva tijela nadležnih za provedbu Uredbe EZ br. 850/2004 opravdava hitni postupak donošenja. Hvala.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a, želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ, prvo? Ne. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da? Izvolite predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode poštovani Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, vrlo kratko, dakle kao što je rekao predstavnik predlagatelja izmjene ovog zakona dakle su administrativne prirode, odnosno zbog ukidanje Agencije za okoliš i prirodu jer dolazi do prijenosa ovlasti. Hrvatska agencija za okoliš i prirodu, njezine ovlasti preuzima središnje tijelo državne uprave odnosno to je ministarstvo. Druga stvar, Hrvatski zavod za javno zdravstvo preuzima poslove koje obavlja Hrvatski zavod za toksikologiju i antidoping. I treća stvar Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu preuzima poslove koje je obavljao Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo. O ovom prijedlogu raspravljali smo kao matični odbor, prijedlog je prihvaćen sa 5 glasova za, 1 suzdržanim i 1 protiv. Hvala.
Hvala lijepa. Sada otvaram raspravu pa će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti prvi poštovani zastupnik Damir Felak.
Gospodine dopredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine tajniče u ministarstvu. Kao što je rekao i predsjednik odbora gospodin Sinčić, ove izmjene zakona koje su čisto tehničke prirode i ne ulaze u sam meritum zakona, znači donošenjem ovih izmjena uskladiti će se zakon sa posebnim propisom kojim se uređuje prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu te ujedno provodi zaključak Vlade RH od 2. kolovoza 2018. godine kojim Ministarstvo zaštite okoliša i energetike je određeno kao nadležna institucija za preuzimanje poslova Hrvatske agencije za okoliš i prirodu. Zakon se usklađuje sa posebnim propisom i na način da Hrvatski zavod za javno zdravstvo preuzima poslove koje obavlja Hrvatski zavod za toksikologiju i antidoping a Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu preuzima poslove koje obavlja Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo. Potpunom provedbom navedenog zaključka smanjiti će se broj agencija što bi trebalo donijeti i godišnje uštede u državnom proračunu. Napominjem još jednom, znači ovim izmjenama se ne ulazi u meritum ovog zakona pa mislim da nema potrebe o nečem drugom ni raspravljati stoga će HDZ podržati ove izmjene zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada idemo na pojedinačnu raspravu, prvi se javio poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pa vrlo kratko, ono na što želim skrenuti pozornost je da je ovo jedan u nizu zakona kojim se ukidaju, odnosno spajaju određene agencije pri ministarstvima i to nije nužno loše. Dakle neke, mi stvarno smo imali jedan ogroman broj bezveznih agencija gdje su se i preklapale dužnosti i ovlasti. Ali ono što želim upozoriti je da ova Vlada već 2,5 godine nakon mandata, praktički prilazimo kraju mandata i još uvijek se te agencije spajaju, gase, dakle sve je to ono što pokazuje da te stvari idu jako sporo i da ova Vlada u biti kada je dolazila na čelo države nije znala, nije imala jasnu viziju šta bi trebala raditi, gdje bi trebala štedjeti i gdje bi trebala nešto ukidati. Jedan od dokaza za to je recimo da kada se na prvoj sjednici Sabora donosio ustroj o radu Vlade tada je najavljivanje smanjenje broja dužnosnika, odnosno ukidanje tzv. pomoćnika ministara kao isto jedan od programa uštede. A ono što danas imamo je to da su dodani državni tajnici u istom broju kao i pomoćnici ministara. Dakle ostali su stari pomoćnici ministara koji su i dalje dužnosnici i sada se tek oni ukidaju nakon 2,5.g. mandata, ali ukidaju se na koji način? Na način da nakon 2,5.g. odnosno već skoro pred kraj samog mandata mi imamo značajno povećan broj dužnosnika u odnosu na bivšu Vladu, a oni koji se danas ukidaju, znači, to su u pravilu 3-4, negdje i 5 pomoćnika ministara po ministarstvu, će sada postati državni službenici, dakle, oni će postati u pravilu stalno zaposleni u ministarstvima, a kada gledamo da su to sve ljudi koji su u biti, je Vlada imenovala kao dužnosnike bez natječaja na početku ovog mandata, a sada će oni postati državni službenici, to u biti nije ušteda, nego u biti pretvaranje dužnosnika odnosno HDZ-ovaca u državne službenike i opet punimo taj državni aparat sa stranačkim ljudima koji će do kraja mandata odnosno trajno će ostati unutra i to se sve nadovezuje na ovu raspravu koju smo imali prije ove točke, a to je da ovoj Vladi su u biti bitne jedino fotelje i funkcije, a nisu bitni problemi hrvatskih građana i po tom pitanju ne rade ništa, a kada se raspravlja o tim kadrovskim pitanjima o kojima se najviše bavi ova Vlada, onda se stalno pozivamo na uštede i kao to su tehnički zakoni i o tome ne bi trebalo uopće raspravljat, a u biti jedino o čemu raspravljamo, raspravljamo o tim tehnikalijama i tehničkim zakonima. Dakle, ja ću podsjetit opet i na početak mandata ove Vlade kada je, recimo, g. Goran Marić imenovan ministrom bez portfelja, pa je onda nakon 2-3 tjedna tek izmišljeno ministarstvo kojem je on danas na čelu. Dakle, prilikom samog donošenja zakona u Vladi nije se znalo da će ova Vlada imat taj broj ministarstava i da ćemo imati to ministarstvo i da je ono potrebno, nego je tek naknadno ono ustrojeno. Ista je priča sad s ovim pomoćnicima ministara, ista priča je sa agencijama, isto je Ministarstvo gospodarstva mijenjalo naziv nakon što je ministrica tada Dalić imenovana za ministricu, pa se naziv mijenjao kasnije, dakle, to je sve ono što pokazuje da ova Vlada nema vizije kako se RH treba razvijat, kako državni aparat treba izgledat, nego je jedini cilj i aktivnosti ove Vlade su usmjerene ka kadroviranju i ajmo to tako reći, zadovoljenju želja HDZ-ovih i HNS-ovih dužnosnika i to su stvari na koje sam želio ukazati i to zato smatram da ovaj zakon iako je tehničke prirode je jako bitan da o njemu se raspravlja i da se o ovim stvarima govori. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slažem se da treba o tim stvarima govorit, al treba o tim stvarima govorit, o zakonu, a ne o drugome. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Vlaovića o ovom zakonu.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Đujić, slažem se s vama da je ukidanje agencija i drugih državnih tijela samo paravan za nekakve političke igre da se smijene možda neki dužnosnici koji nisu politički bili podobni, a ušteda nema, a ono za što vam repliciram što mi je u obrazloženju ovoga zakona o onečišćujućim tvarima zanimljivo da dio poslova koje je radila Hrvatska agencija za poljoprivredu, da Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu preuzima poslove što je radio Hrvatski centar za poljoprivredu, hranu i selo, pa izgleda da samo selo radi onečišćujuće tvari i da je selo nestalo iz naziva. Kome smeta selo i kome smeta bogati seljak, zanimljivo je to, jel? Zašto je baš samo selo ispalo? Zašto selo smeta nekome? Ovoj Vladi očito selo smeta, hvala.
Hvala, odgovor na, hoćete. Prvo povreda Poslovnika, u redu, može.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Povrijeđeno je poglavlje 2. predsjedanje i sudjelovanje koje se odnosi na to kako se predsjeda sjednicom i ja bi vas molio da vi ne sugerirate zastupnicima što da oni govore jer mi smo ovdje izabrani da govorimo svoje stavove, a ne vaše jer inače bi vi mogli nama dat natuknice da mi govorimo ono što vi mislite, al to nije zadatak predsjedatelja, znači, molim vas nemojte upozoravati kolegu Đujića [[Upadica: Hvala vam lijepa]] on ima pravo govoriti što god on želi [[Upadica: Kolega, kolega Maras…]] Hvala vam lijepo.
Kolega Maras, vi kao prvo nemate pravo produljiti svoju raspravu, to je jedna stvar. Druga stvar, vi ne znate Poslovnik, pročitajte si u Poslovniku i u Poslovniku vam upravo piše da, u članku koji vi često put inače citirate, da predsjedavajući zapravo treba usmjeriti u onom smjeru u kojem se rasprava vodi. Ja to radim na jedan blag način, ja nikog nisam danas opomenuo iako se danas priča o svim točkama predizborno, isključivo predizborno i priča se bez veze sa onim o čem se radi, o nekoj točki, al ja to sve toleriram. Prema tome, kad vi budete sjedili na ovom mjestu, vi ćete sigurno to puno uspješnije raditi [[Upadica Maras: Vi vodite bez veze, evo to vam ja kažem]] Kolega Maras, sad vam izričem opomenu. Izvolite kolega Đujić.
Hvala lijepo. Nisam htio dizat povredu Poslovnika, ali ja smatram da upravo govorim o temi g. potpredsjedniče, dakle, jer tema je ukidanje određenih agencija, preuzimanje ovlasti i ja nisam govorio ništa drugo nego to su određeni poslovi Vlade, dakle, ja sam govorio i o ukidanju pomoćnika ministara i o najavljenom ukidanju pomoćnika ministara koji prestaju biti dužnosnici, nego postaju državni službenici, o promjenama u ministarstvima, u nazivima ministarstava, u izmišljanju ministarstava, to je isto tako s ovim agencijama, dakle, to je tema dnevnog reda, košto smo i prije govorili, evo i košto je kolega Vlaović primijetio, kome smeta hrvatsko selo, jer to je tema ova, dakle, to je agencija koja se bavila time, sada gubi svoj naziv, smeta HDZ-u kolega Vlaoviću, njima smeta sve što pridonosi hrvatskim građanima, ali im ne smeta pričat o ovim kadrovskim pitanjima i jedina tema s čime se oni žele baviti što im ne smeta je gdje će koji HDZ-ovac sjediti i na kojoj funkciji. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava gdje se javio kolega Hrvoje Zekanović, ali ga nema, pa gubi pravo na raspravu i time bih zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EZ br. 850/2004 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 632. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 105 ZA i 16 suzdržanih, donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o provedbi Uredbe EZ br. 850/2004 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima.
Sad ćemo preći na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog zaključka o izmjeni Uredbe o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika (Narodne novine br. 37/2014). Predlagatelj je Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke, temeljem čl. 165. Poslovnika HS Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, evo Klub HSS-a je uputio u proceduru prijedlog zaključka o izmjeni Uredbe o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. Prije svega, želim reći da je ovaj prijedlog upućen na inicijativu 3 županije, bjelovarsko-bilogorske, koprivničko-križevačke i varaždinske, ako se ne varam i također da je 30-tak načelnika i gradonačelnika općina bila zainteresirana da se promijeni ova uredba. Također vam želim zahvalit svima saborskim zastupnicima koji ste potpisali ovaj prijedlog da uđe u saborsku proceduru. Podsjetio bi da smo mi još 2017. uputili prijedlog da se ova uredba promijeni jer propisana naknada za, koja se plaća jedinicama lokalne i regionalne samouprave u državni proračun temeljem ove uredbe je u RH na snazi 10% jer naknada za zahvaćene količine koja se mora uplaćivati. Mi smo tražili da se to poveća na 12%, nažalost, Vlada to nije prihvatila tada uz obrazloženje da je potpisan međunarodni ugovor koji se ne može jednostavno raskidati, a koji je na snazi do 2024.g. Obzirom da ne želimo da RH ulazi u sudske procese, da plaća kazne iako je već dva sudska procesa po sličnim pitanjima izgubila, željeli smo biti konstruktivni, pa smo u razgovorima sa predstavnicima ministarstva i Vlade tražili da se u okviru postojećih 10% napravi preraspodjela i da veći dio ovog kolača, da ga tako uvjetno nazovemo, ide jedinicama lokalne samouprave, čak su bili i toliko korektni da smo u svom prijedlogu ostavili da Vlada sama donese uredbu, da ne ide u HS i da se o tome obavijesti jel su bile takove pozitivne informacije da bi moglo doći do preraspodjele u okviru ovih 10%, ali nažalost, to se nije dogodilo i evo dobili smo u saborsku proceduru, ovdje nama na raspravu, da Vlada ne prihvaća odnosno odbija ovaj prijedlog iako podsjetit ću da MOL plaća ovu naknadu u Mađarskoj ovisno o regiji gdje se radi eksploatacija između 15 i 28%. Postoje i slični primjeri u drugim europskim članicama, tako da je ovaj prijedlog utemeljen upravo na tim praksama. Naša je želja bila da u okviru ovog povećanja udjela koji bi bio prihvaćen jedinicama lokalne i regionalne samouprave ide za tim da to budu namjenska sredstva za financiranje i sufinanciranje EU projekata, pa vas ja sad pitam zašto ako je Vlada obećala da će promijenit ovu odluku, pozivam evo i ministra Horvata da nam odgovori jel je on bio nositelj tih aktivnosti i u njegovom je djelom to resoru, da nas izvijesti zašto je Vlada odbila osim ovo što su šturo odgovorili da veći dio naknada za koncesiju i za eksploatacijsko polje je preko jedinica lokalne samouprave, a da su ovih 10% dijeli na način da je 5% prihod države, 3% jedinica lokalne samouprave, a 2% regionalnoj samoupravi. Naše je pitanje zašto ne svih 10% jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a razlog je upravo u tome što evo sad već imate primjer iako je poreznom reformom dio prihoda vraćen jedinicama lokalne i regionalne samouprave i povećani su njihovi izvorni prihodi, al vam tvrdim da već sad te jedinice lokalne i regionalne samouprave ta sredstva su potrošila na projekte koje su do sad realizirati i koje su morali sufinancirati. Nažalost, za nove projekte novaca nemaju. Ako želimo ravnomjeran razvoj RH, ako želimo stvoriti preduvjete da se ti projekti na lokalnom nivou pripreme, isfinanciraju i dogode, da se otvore nova radna mjesta, onda moramo još dodatno povećati izvorne prihode jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Mi smo već više puta ovdje raspravljali da se nastavi ta fiskalna decentralizacija, da se povećaju izvorni prihodi jedinica lokalne samouprave, al nažalost nema odgovora. Ovo je jedan od konkretnih prijedloga gdje državu to ne bi toliko financijski koštalo, nego bi samo u okviru te preraspodjele veći dio tih sredstava bio prihod jedinica lokalne i regionalne samouprave. Evo samo na primjeru brodsko-posavske županije, kroz 100 milijuna kuna investicija, energetsku obnovu javnih zgrada, bolnica i domova zdravlja, županija se mora kreditno zadužiti za vlastiti udio jer neće moć sama isfinancirati ove projekte i praktički u narednih 2-3.g. nema sredstava dok taj kredit ne otplati za nove projekte, a želimo li razvoj svih županija, želimo li razvoj svih općina, ovdje nema mjesta politici jer ovdje su zainteresirani i načelnici iz HSS-a i iz HDZ-a i SDP-a, svi su oni potpisali ovu inicijativu jel žele da se poveća taj udio, ali Vlada ne odgovara iako je obećala da će povećat udio jedinica lokalne samouprave. A isto tako ako već vodimo razgovore o novoj proračunskoj perspektivi 2020., 2030., pa mislim da je krajnje vrijeme da se krene u promjenu i tog ugovora koji nas veže na tih 10%, nećete krenut 25.-te ili 26.-te, treba sad već krenut u te pregovore, nemamo informacije da se krenulo u pregovore jel nema logike da je u RH ta naknada 10%, a u Mađarskoj puno veća i u nekim drugim članicama EU. To samo govori da ova Vlada nema jasan smjer, da joj nije važna ona inicijativa koja dolazi s terena, sad će reći da je to zbog tog što je to HSS predlagao, ali evo ponovo ponavljam da je to prijedlog više županija i više općina, različitih političkih opcija, pa ako već ne želite povećati naknadu onim općinama gdje je na vlasti HSS ili SDP, pa bar povećajte tamo gdje je HDZ, jel ima i takvih primjera, znate vi nać te modele. Evo zadnji primjer je natječaj Ministarstva graditeljstva, gdje je od 26 kandidiranih općina, 13 gdje HDZ … [[Govornik se ne razumije]] načelnike vodi te općine, svih 13 su dobili, njihovi projekti su izvrsni i prošli su a od 13 općina gdje nije na vlasti HDZ-e samo su četiri prošla i to sa simboličnim iznosima. To govori da nema jasnih kriterija, da nema pravog bodovanja i da nema transparentnosti. Pa vas ja pozivam da onda budete fer i korektni jer ovdje je riječ o inicijativi višestranačkoj, nadstranačkoj da tako kažem s ciljem da se povećaju izvorni prihodi jedinica lokalne i regionalne samouprave, a ne da se politizira. I ako vam je stvarno do toga stalo, onda evo tražim da Vlada i kolege ovdje nazočni u Hrvatskom saboru koji dolaze iz tih jedinica lokalne i regionalne samouprave koje su za tu inicijativu da ih podrže da prisilimo Vladu da konačno promijeni tu odluku. Jer godinu dana je prošlo od kada smo ovu uputili u proceduru još u travnju prošle godine. Obećano je na neformalnim sastancima, pa i na Odboru za gospodarstvo da se razmišlja o tome i da će se promijeniti ova uredba u korist općina, županija i gradova da se povećaju izvorni prihodi. Zašto to još do sada nije napravljeno? Sada će se naš prijedlog odbaciti, a onda će se za mjesec dana Vlada sjetiti i donijeti novu uredbu kao što kada smo predlagali Ministarstvu poljoprivrede da oslobodi nameta naše sugrađane kada odlaze u prirodu, u šumu da beru plodove da ne plaćaju naknadu, onda su to odbili. I gle čuda za mjesec i pol dana ministar Tolušić donosi takvu uredbu. Znači, sada je i ovdje to spremno, pa nema veze. Samo donesite što prije da povećamo prihode općinama i gradovima. Nema veze što je to predložio Klub HSS-a, a potpisali su i drugi kolege iz drugih klubova. Želja nam je valjda svima zajednička ovdje u Hrvatskom saboru da imamo razvijenu Hrvatsku, da imamo ljude u ruralnim prostorima i da onaj tko eksploatira ugljikovodike to i plati kao što i plaća u svojoj matičnoj državi. Evo, pozivam vas da raspravimo to i da se usuglasimo oko toga da je to potrebno za sve naše općine i gradove u županiji i u Hrvatskoj kako bi imali ravnomjerni razvoj Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Damira Felaka.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolega Vlaović vi ste u puno toga govorili pa ste spomenuli ovu Uredu o naknadi za istraživanje eksploataciju ugljikovodika koja je u biti tema i koju je vaša stranka predložila da se izmijeni na način da se unutar 10% poveća prihod jedinicama lokalne samouprave. Niste se baš najbolje pripremili, jer niste čak znali navesti ni županije koje su to kao po vama predložile jer vaš je to prijedlog. Znači to su Koprivničko-križevačka, Virovitičko-podravska i Bjelovarsko-bilogorska županija. Čisto da vam kažem da preko udruge odnosno Zajednice općina i preko Udruge gradova i preko Zajednice županija je upućen isti takav ili sličan prijedlog i Vlada na tome radi i uskoro će izaći sa svojim prijedlogom. Tako da natjecati se tko će biti prvi u tome, ali barem ste se mogli pripremiti malo bolje. Ovo neće ići na korist svim jedinicama lokalne samouprave, nego samo nekima. Ali u svakom slučaju bit će dobro kada se ta uredba promijeni. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega hvala na replici. Drago mi je da ste upućeni u ovu problematiku i upravo sam tražio da se upecate da se javite za repliku da kažete koje su sve županije uključene, ali niste niti vi u pravu. Tu je zainteresirane i Vukovarsko-srijemska županija jer i tamo imamo eksploatacijsko polje, a nadam se uskoro i još neke županije gdje se rade istraživanja i gdje je načelno potvrđeno da postoji interes za eksploataciju. Znači i širi je interes nego ovaj koji ste vi spomenuli. A mi smo to uputili još prije godinu dana. Ne sada u jeku kampanje za europske izbore. Zašto Vlada u godinu dana nije odreagirala, nego će post festum reagirati? Ne znam kada. Hrvatski građani više ne mogu čekati. Hrvatski građani iseljavaju pogotovo iz tih ruralnih područja. Omogućimo im da imaju za svoje razvojne projekte sredstva. Dajte i vi dignite ruku za. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Vlaović vi ste rekli da ova Vlada po ovom pitanju nema jasan smjer. Ima jasan smjer. Jasan smjer je ove Vlade da se ništa ne mijenja jer njima ne paše fiskalna decentralizacija gradova i općina i županija jer onda tko puno radi, tko puno privređuje, tko je razvijen taj ima novca i taj svoj novac ulaže u svoj daljnji razvoj. A u ovom sustavu kakav danas imamo onda HDZ-ovi ministri po političkim ključevima dijele različita sredstva po gradovima i općinama u pravilu gdje je HDZ-e na vlasti. I zato se oni opiru ovom modelu jer imamo mi primjera gdje su oni donosili neka rješenja pa su rekli – evo sada ovo donosimo privremeno pa ćemo popraviti ubuduće. A čujemo sada da je ovdje jedan od argumenata kao priprema se cjelovito rješenje, pa zato ne možemo ni ovo što bi bilo barem privremeno dobro za neke prihvatiti i to je model po kojem HDZ-e funkcionira. Iako oni jako dobro znaju kamo idu i koji je to smjer i ništa tu nije čudno.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala. Kolega Đujić, pa ja sam rekao da nismo željeli sa ovom temom politizirati, da smo išli sa jednom širokom akcijom da se što više općina i gradova zainteresiranih uključe i uključili su se i ja im tu zahvaljujem što su bili fer i korektni i ukazali na ovaj problem koji realno postoji. Ali se slažem sa vama da Vlada očito ili nema jasan smjer ili nema jasne kriterije na koji način želi ovo riješiti. Pa ako ne znaju, postoje neovisni stručnjaci, postoji praksa u Mađarskoj, postoji praksa u Austriji, Njemačkoj. Neka vide koje su oni modele pripremili. Samo neka konačno povećaju udio prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave iz ovoga dijela, jer je to način da ne diramo porezna sredstva koja se uplaćuju u državni proračun, nego da upravo od onih koji ostvaruju dobit u Republici Hrvatskoj, a to i sigurno je MOL zašto ne bi onda platio bar slično onome što plaća u Mađarskoj. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepa. Pa evo, u vašoj raspravi ja mislim da se može prepoznati inicijativa koju smo svi podržali. Ja sam među njima koji su to potpisali jer dolazim iz te izborne jedinice. Znam koliki je problem lokalnim jedinicama u Podravini, u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji i koliko u biti bi novca trebalo vrati za jednim dijelom eksploataciju naših sirovina, ali i za mogućnost da te jedinice imaju mogućnost dio koristiti bogatstva na kojima leže. Zbog čega prepustiti toliko sredstava primjerice MOL-u i Mađarima kada možemo od tih dio, samo mali dio novca prebaciti na jedinice lokalne samouprave koje bi onda to mogle vrlo korisno iskoristiti? Zbilja mi nije jasno tko može biti protiv ovakve ideje. Hvala vam lijepo.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Pa ja još jednom apeliram na Vladu, ovdje nazočnog državnog tajnica, ali i na sve saborske zastupnike da podrže ovu izmjenu, pogotovo što smo bili korektni, nismo napisali da svih 10% mora ići jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Svjesni smo da i država ima dio troškova oko vođenja ovih evidencija. Ali ono što sam zaboravio spomenuti u uvodnom izlaganju je to da jedinice lokalne i regionalne samouprave ne mogu dobiti pravu informaciju od INA-e MOL-a koliko se eksploatira, nego moraju vjerovati podacima koje oni dostave nadležnim državnim tijelima i na temelju toga uplate onu naknadu koja je, a koja se u zadnjih godina stalno smanjuje. I to je apel i za Vladu i za nadležna ministarstva da provjere da li su ti podaci točni i da li stvarno INA Mol uplaćuje onaj dio koji stvarno eksploatira naše jedinice lokalne i regionalne samouprave, a pogotovo što očekujemo da poveća udio koji bi bio prihod općinama i gradovima. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mladena Madjera.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Vlaović da, prihod jedinicama lokalne samouprave je smanjen u odnosu čak od 93. godine gdje je bio 3,1% i to cjelokupni prihod jedinicama lokalne samouprave. I moram napomenuti da je naš klub znači Klub rada stranke rada i solidarnosti, nezavisnih zastupnika ista podnio zahtjev Vladi Republike Hrvatske za promjenu ove uredbe i to samo ne samo za ugljikovodike i za ostale mineralne sirovine i tu u odnosu na 60% jedinicama lokalne samouprave, 20% regionalnoj i 20% državi. Tako da moram napomenuti da ne samo za ugljikovodike, nego i za ostale mineralne sirovine gdje su naknade i za termalne vode. Sve znači općenito za sva ugljikovodike i mineralne sirovine.
Odgovor poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Vi ste jedan od potpisnika ove inicijative i žao mi je što ste napravili to što ste napravili. Ali to služi vama na čast. Vi ste jedan od žetončića. Prešli ste u taj klub koji podržava ovu Vladu. Na potezu ste da promijenite uredbu. Ajde više je promijenite i nemojte pričati priče, hvaliti se kako se nešto radi, a vidimo da godinu dana Vlada nije bila u stanju promijeniti uredbu, iako su obećali, a i vi znate da su obećali. Zašto? Kome smeta da se poveća prihod jedinica lokalne i regionalne samouprave, a rekao sam da je to namjenski za razvojne projekte, jer pogotovo u narednoj perspektivi proračunskoj za 2020., 2030. kada se najavljuje povećanje vlastitog udjela sa 15 na 30%. Pa vas pitam, koje će naše općine i gradovi, pa i županije imati sredstava za sufinanciranje projekata ako im ne povećamo prihode? Vlado, probudi se. Hvala.
Hvala. Prije nego što nastavimo pozdravimo na galeriji studentice i studente Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. [[Pljesak.]] Sada želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Vlada smatra kako je raspodjela novčane naknade za pridobivene količine ugljikovodika pravično raspoređena te jedinice lokalne samouprave nisu zakinute. Posebno imajući u vidu da novčana naknada za područje istražnog prostora ili eksploatacijskog polja u potpunosti pripada jedinici lokalne samouprave te generira dodatni prihod. Naime, novim zakonom odnosno posljednjim izmjenama tu nema podjele između više subjekata, nego direktno ide jedinicama lokalne samouprave taj prihod koji je uveden, a tih prihoda je svakim danom sve više s obzirom da su neki ugovori u tijeku i da sada u 6. mjesecu se zatvaraju natječaji za Panon 2 i tamo će sigurno biti ugovora i znači to su nekakvi novi prihodi koji će lokalna samouprave temeljem postojećih zakonskih rješenja imati. U procesu analize prilikom donošenja nove Uredbe o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika sukladno Zakonu o istraživanju i eksploataciju ugljikovodika napravit će se stručna analiza. Točnije ona je sada već u izradi, očekivanim prihodima od naknade za pridobivanje ugljikovodika u dužem razdoblju, te na osnovu toga razmotriti kako financijske učinke, tako i druge kriterije kojima se određuje naknada uviđajući iskustva drugih sličnih država u ovim i drugim sličnim pitanjima. Naime, radi se o prihodu koji je sada negdje na razini 450 milijuna kuna i bilo kakav dio sredstava koji će se potencijalno preraspoređivati u lokalne samouprave neće se uzimati nikakvom Molu ili nekom trećem, nego državnom proračunu u korist lokalne samouprave. Znači mi moramo izvršiti analizu budućih prihoda i vidjeti kako stojimo sa financijama i sa praksom u ostalim državama i na osnovu toga donijeti novu uredbu. Jer kao što je cijenjeni kolega Vlaović već tu naglasio, ta naknada je po postojećim ugovorima fiksirana. Po novim ugovorima to je pod tzv. production agreementu, tu su svakako izdašnije naknade, ali jasno još nismo došli u situaciju da od toga imamo direktne prihode. Kada to bude onda sigurno ovakvih tema i ovakvih rasprava biti neće, jer će to biti značajno, značajno puno veći prihodi za lokalnu samoupravu. Slijedom navedenog, Vlada Republike Hrvatske ne podržava prijedlog zaključka o izmjeni Uredbi o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika od strane predlagatelja HSS-a.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo. U ovom vašem izlaganju jedino što niste rekli kada će to biti, kada će te jedinice lokalne samouprave osjetiti određeni financijski input injekciju da mogu raditi i planirati određene stvari koje sada ne mogu. Znači imamo vrlo jednostavnu činjenicu, da INA odnosno sada većinski vlasnik MOL ima nesrazmjerno veću korist od našeg prirodnog bogatstva, nego ljudi koji tamo žive. Ali to nije omjer 70:30. To je omjer 1:100. Znači treba jedinicama lokalne samouprave ostaviti nešto više novca. Vi kažete biti će. Kada će biti? Evo recite nam kada je to da znamo ovdje da li je to za godinu, dvije, pet pa da ljudima možemo to reći. Nemojte govoriti o općim frazama, jer to zbilja nikome ništa ne znači.
Odgovor. Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče Maras isto tako bi ja mogao reći da vi govorite o općim frazama, jer ste svjesni činjenice i zakonskih rješenja. 10% od onoga što smo imali prije je 10% fiksirano. U tih 10% od ukupno 450 može se podijeliti temeljem uredbe kako je. Što se tiče novih ugovora, već sada Vukovarsko-srijemska županija ima značajne prihode temeljem novog zakona koji se direktno uplaćuju toj županiji i nikomu trećem. I tih prihoda će biti sve više, pogotovo kada se novi ugovori sastave. A kada će se dobiti potvrđene rezerve i krenuti pri dobivanju eksploatacije i to fizički, to jasno ovisi od procesa koji je geološko-ekonomske i svake ostale prirode i koji je u tijeku. A što se ovoga sada fiksnoga dijela tiče, on se svodi isključivo na ono što sam rekao. U momentu kada promijenimo uredbu, onda će državni proračun nešto izgubiti, a lokalna samouprava nešto dati. Mi kao Vlada u načelu nemamo ništa protiv toga, ali morate voditi računa da moramo to održivo donijeti i propisati.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Milatić, pa vi ste rekli da ovih 450 milijuna kada bi se prihvatio ovaj zakon bi se preraspodijelilo ne na način da se uzme MOL-u ili nekom takvom, nego da bi išlo iz državnog proračuna jedinicama lokalne samouprave i ja recimo osobno u tome ne vidim problem. Ne vidim problem. Zašto novac koji se prihodi iz gospodarske djelatnosti ili eksploatacije, ne pričam sada isključivo samo o ovom zakonu. Znači pričam općenito. Gorski kotar nema ništa od eksploatacije hrvatskih šuma. Ima promil onaj 7,5% šumskog doprinosa. Dakle ovo kao što je i rekao kolega Maras to su omjeri 1:100. Zašto barem jedan značajan dio sredstava koji se uprihoduje na području određenih gradova građani od toga ne bi imali direktno tamo, a ne da ovise o volji Vlade da onda tih 450 milijuna kuna raspoređuje prema uredbama koje onda ona donosi prema kriterijima. U pravilu da ona može davati novce tamo gdje želi, kako želi i kome želi. To je ono protiv čega se zalažemo mi iz opozicije.
Odgovor poštovanog državnog tajnica.
Prvo, Vlada ne daje gdje želi, kamo želi i kako želi, nego Vlada uredbom propisuje postotke. A gdje i kamo, to je definirano naftnim poljima i situacijama koje su očito nastale prije. O tome svemu što vi govorite trebalo je voditi puno prije računa kod same prodaje INA-e i kod samih situacija kako se to tada angažiralo i aranžiralo. To je jednostavno fiksno predano tako. Vi morate znati da mi smo do jučer imali samo u INA-i podatke o istraživanjima i o podacima, da sada Agencija za ugljikovodike itekako to sve ima sistematizirano. Sve je netko nekada o tome trebao o tome misliti, a nije. Znači, tu morate uzeti i dio krivice i na vašu administraciju u kojoj ste biti. Ali mi sada govorimo konkretno o ovoj situaciji, a to je Uredba, postoci, kune i jasno mi moramo biti odgovorni i prema ostalim građanima, ne možemo tek tako novce državnog proračuna dati … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala.
To je ipak ruralno dobro RH.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa želim još jednom istaknuti da je do 2009. kompletno ovo bio prihod jedinicama lokalne samouprave. Nakon toga su mijenjane uredbe i to nam je bilo utemeljenje zašto smo tražili povećanje za jedinice lokalne i regionalne samouprave. Tražili smo da ne ide iz državnog proračuna povećate sa 10 na 12%, pa se to zbog potpisanog ugovora ne može i ne smije. A sada vi kažete moraju se još raditi financijske analize da vidimo koliki su prihodi i što napraviti. Pa i vi sumnjate onda u kvalitetu tih podataka koje dobijete od INA-e Mola. To sumnjaju i načelnici, gradonačelnici. Vi bi kao državama morali imati te podatke. Već godinu dana je ovo aktualno, odnosno godinu i pol. Mogli ste već imati i trebali imati te financijske analize i donijeti konkretne odluke. Ne znam zašto stalno odgađate s izlikom moramo još analizirati? To je samo stvar političke volje. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Što se tiče podataka, mi podatke imamo i za vašu informaciju i naša inspekcija dok je bila u našem ministarstvu i sada već kada je u Državnom inspektoratu redovito kontrolira i mi imamo podatke o količinama i inspektori redovito idu. Ali kažem vam, nije to samo odluka o temelju sadašnjih podataka, nego mi moramo izvršiti analizu i predikciju što će biti i za to treba neko vrijeme. I to ćemo vrlo skoro imati situaciju i prijedlog sutra nove uredbe koja će biti predložena Vladi. Sada bi bilo neodgovorno s naše strane da kažemo da se s nečim slažemo taj čas ako u to 100% nismo sigurni. A da bismo bili sigurni trebamo na znanstvenom i materijalnom i svakom drugoj osnovi biti 100% sigurni što i kako raditi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Madjara. Izvolite.
Zahvaljujem. Da, jasno da unutar samo ovih 450 milijuna kuna se može preraspodijeliti. Ali vi ste rekli da mora biti i svi građani Republike Hrvatske moraju znati. Ali jasno da moraju znati, ali su i najviše oštećeni opet one jedinice lokalne samouprave na kojim poljima jesu bušotine. I zato smatramo da najviše treba pripasti tim jedinicama lokalne samouprave, a ujedno su se i te jedinice lokalne samouprave isto zaduživale na temelju koliko su imale prihod od rudne rente, jer i oni moraju raditi planove zaduženja. I smanjenjem praktički je smanjen prihod, smanjen je prihod. I zbog same proizvodnje ovisi i o cijeni nafte, smanjen je prihod jedinicama lokalne samouprave i one se nalaze sada u teškom položaju. i one se nalaze sada u teškom položaju, zato apeliram na Vladu da što prije rezultira, sumira ovo i da poveća prihod jedinicama lokalne samouprave.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Sve je to u redu što vi govorite, al svakako svatko mora biti fiskalno odgovoran. Znači, ovo što vam ja sad ovdje pričam u ime Vlade isključivo s pozicija fiskalne odgovornosti, da bismo jednu uredbu donijeli trebamo biti 100% sigurni na njezine fiskalne učinke. Isto tako, jasno jedinice lokalne samouprave su morali vodit računa da li će doći do pada cijena il ostalog, to je jednostavno pitanje o kojemu svi mi koji se bavimo proračunom moramo itekako voditi računa i u tom smislu ta odluka koliko god se vama čini da je jednostavna i nije tako jednostavna.
Hvala lijepa. Sada ćemo preći na odbore. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege, poštovani državni tajniče koji ne odgovara zastupniku Bunjcu. Dakle, mi danas govorimo o eksploataciji ugljikovodika i čini se da je ta tema vrlo bitna jer između ostaloga smo vidjeli da je u onoj Vladi, tima građevine, potpisan Ugovor o eksploataciji u Slavoniji za 4 teritorijalna sektora, vidimo da je to bio njemu u biti na neki način kapitalni projekt jer je to bilo zadnje što je učinio u Vladi i onda je baš slučajno ugovor potpisan sa kanadskom tvrtkom … [[Govornik se ne razumije]] , a premijer je bio baš kanadski državljanin, to se naravno dogodilo slučajno, ne trebamo sumnjati da je to ima bilo kakve veze, ne to čista igra koincidencija. Da je ta priča važna međutim vidjeli smo i dalje jer je i Vlada Andreja Plenkovića nastavila užurbano raditi na tom projektu, pa evo na 123. sjednici Vlade koja je bila 31.10.2018.g., znači, prije otprilike 6 mjeseci, donesena odluka da se daju dozvole za istraživanje i za eksploataciju na navedenim područjima. Te informacije su svakako zainteresirale lokalnu upravu zbog mogućnosti da nešto i oni zarade u cijeloj toj priči, a osobito u vidu naknade koja je već duže vrijeme sporna, znači, naknada je sporna iz više razloga. Prvi razlog taj što se u RH ta renta naplaćuje u iznosu od 10%, a znamo da se u mnogim državama naplaćuje puno veća renta, znači, recimo čak i u susjednoj Mađarskoj 12%, u Rumunjskoj 13%, a postoje države gdje ta renta se penje do čak vrlo visokih 30%. Od te rente jedan dio kolača, recimo to tako, pripada lokalnoj upravi, jedan dio kolača pripada regionalnoj upravi, znači, recimo općinama županije i polovica pripada državi i u stvari se često dogodi da upravo stanovnici onog područja gdje se nalaze bušotine imaju najmanje koristi od toga iako bi logika govorila da bi oni možda trebali imati nekakvu najveću dobrobit. Tako da u biti prema važećem hrvatskom zakonu, općine u stvari dobivaju samo 3% od te eksploatacije i to je namjera predlagatelja zakona, znači, konkretno HSS-a da se ta naknada poveća. Između ostaloga ono što je sporno, sporno je to što te naftne kompanije plinske uvijek općinama isplaćuju jedan te isti iznos kao da se radi o paušalu. Znači, ona recimo općina koja dobiva 2 milijuna, svake godine dobije 2 milijuna i u biti je problem u tome što nitko ne zna kolika je stvarna proizvodnja. Znači, lokalna uprava ne može saznati koliko se je stvarno iscrpilo plina nafte u nekom području jer su to kao poslovna, to je poslovna tajna i ne samo da ne može saznati kolika je proizvodnja, nego često neovisno o cijeni koja je na svjetskom tržištu, znači, nekad je nafta skuplja, nekad je nafta jeftinija, oni opet ispočetka uvijek dobiju jednu te istu rentu i to, dakle, budi sumnju da su ti ljudi prevareni, znači da je lokalna uprava prevarena. Prvo je prevarena na način da su im te kompanije isplatile manju zaradu nego što to čine u susjednim i drugim državama, a druga je sumnja u tome što, dakle, oni nemaju uvid u proizvodnju, nemaju uvid u proizvodnju i u stvari mogu ozbiljno sumnjati da ne dobivaju niti tih 3%, nego da u praksi dobivaju 2, 1 ili još manje %. Zato je potrebno da se ovo područje uredi, da se ovo područje uredi i s te strane mi iz Živog zida podržavamo ovu inicijativu, znači, prva stvar da se odredi pravednija naknada jer ono što može jedna tvrtka plaćat u Mađarskoj i Rumunjskoj, sasvim sigurno može i u RH, a s druge strane da se poveća transparentnost da se lokalnoj upravi da na uvid kolika je stvarna bila proizvodnja iz pojedine bušotine i da se na temelju stvarnoga stanja isplaćuje postotak, a ne na temelju nekakvoga proizvoljnog trajnog iznosa. Kad govorimo o tome da započinju ta masovna bušenja iako ona u stvari se već provode desetljećima, osobito treba skrenuti pozornost na način na koja se bušenja vrše i tu želim upozoriti lokalnu upravu za one ljude koji ne znaju da će vrlo vjerojatno bušenje na mnogim tim bušotinama koje su sada dogovorene biti tako zvanom metodom fracking-a odnosno hidrauličkog frakturiranja koja je vrlo opasna po okoliš, po životinje i po ljude. To je metoda vađenja plina koja je zabranjena u mnogim saveznim državama SAD-a, u mnogim državama Europske unije poput Njemačke, Francuske, pa čak i u Bugarskoj. Samo kratko objašnjenje o čemu se radi kod hidrauličkog frakturiranja, da i Međimurje je isto tako bilo u opasnosti, ali ne sa naše strane nego sa Slovenske strane jer su u Muri, pokraj Mure htjeli provoditi tu metodu. Znači, hidrauličko frakturiranje ili skraćeno fracking se provi na način da se doveze na jednu bušotinu oko 400 cisterni vode, jako puno vode znači oko 30 milijuna litara vode, ta voda se miješa sa oko 600 kemikalija od kojih je većina vrlo opasna poput žive, urana, metana i tako dalje, u stvari kancerogena i onda se ta voda utiskuje duboko pod zemlju na dubinu od 1 do 3 kilometra gdje ona mrvi tlo, mrvi tlo i kroz to smrvljeno tlo izlazi plin, i koji onda izlazi van kroz bušotinu i uzima se. Te sve kemikalije koje se puštaju u tlo u pravilu nisu razgradive i što je najgore od svega trajno ostaju pod zemljom. Znači one se ne vuku van, vuku se u jednom manjemu dijelu, ali u većini slučajeva ostaju pod zemljom. Te kemikalije mogu utjecati na podzemne vode, pokazuje se da u blizini bušotina recimo razina metana do 20 puta veća u bunarima nego u područjima gdje nema bušotina. Sa tom vodom, zagađenom vodom navodnjava se poljoprivredni teren, voda se daje za piće životinjama, a često ju koriste i ljudi. U mnogim područjima gdje je korišteno hidrauličko frakturiranje dolazilo je čak do manjih potresa, pa čak i do požara, i to ne biste vjerovali do požara kroz vodovodne instalacije, znači netko bi otvorio, ne znam slavinu u kuhinji, kupaonici i buknuo bi mu požar, van bi mu skočio plamen umjesto vode. Znači, bitno je naglasiti da građani znaju da oni u čijoj se blizini nalaze te bušotine, da je vrlo lako moguće da ne samo da od toga neće imati nikakve koristi, nego će imati jako veliku štetu, jako veliku štetu i opće je pitanje da li se isplati imati te bušotine, da li je to na korist ljudima, ili je to u biti na korist korporacijama i gospodinu građevini, a u stvari lokalnoj upravi nikakva korist osim par desetina tisuća kuna koje će im biti bačene kao nekakve mrvice sa stola dok će u biti ogromnu glavnu glavninu dobiti imati dakle te kompanije i sama država, da ne velim da će se puniti privatni džepovi političara. Slijedom toga mi iz Živog zida postavili smo pitanja svojedobno Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, zastupničko pitanje, i za divno čudo čak smo dobili i odgovor, to možemo zahvaliti gospodinu Dobroviću. Znači postavili smo pitanje da li se u Hrvatskoj koristi metoda hidrauličkoga frakturiranja, znači da imamo sve crno na bijelo, i dobili smo dakle odgovor da je u Hrvatskoj do sada, imamo 134 bušotine sa tom metodom, znači 134, konkretno u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji 10, u Koprivničko-križevačkoj županiji 25, u Međimurskoj 1 bušotinu, Osječko-baranjskoj 6, Sisačko-moslavačkoj 34, Virovitičko-podravskoj 4 i Zagrebačkoj čak 54 bušotine. Znači imamo sasvim jasni dokaz da u biti se frakturiranje u Hrvatskoj koristi i to bi također trebalo nadovezati na cijelu ovu temu o kojoj sam sada govorio, znači ne samo pitanja naknade koja je duboko nepravedna, nego pitanje općenite koristi koja se dobiva sa eksploatacijom ugljikovodika gdje možemo posumnjati da šteta od toga uzrokuje daleko veću, daleko veće probleme nego korist koja se može dobiti. Ne trebamo naravno u cijeloj toj priči zanemariti ni bolesti koje se šire kod ljudi, na dnevnoj bazi ih možemo primijetiti i rak, i autoimune bolesti, i tako dalje, tako da evo ja sam htio kroz ovaj svoj govor osvijestiti cijelu ovu problematiku. Nažalost čini se da u Hrvatskoj ova eksploatacija znači ugljikovodika nije kvalitetno odrađena i čini se nažalost da se više radi, ako se smijem tako izraziti o silovanju vlastite zemlje nego o nečemu što nam u konačnici može donijeti neku veliku korist. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, pred nama je Prijedlog zaključka o izmjeni Uredbe o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, dakle danas raspravljamo o Prijedlogu zaključka po, koji su izradile kolege iz HSS-a, prema kojem bi trebali obvezat Vladu da u roku od 90 dana donese novu uredbu. U samom zaključku, prijedlogu zaključka, ne navodi se kako bi ta uredba trebala izgledat, nego samo kaže da bi trebala biti takva da bude povoljnija za lokalnu zajednicu. Dakle, Klub HDZ podržava stav Vlade glede ovog prijedloga zaključka. Čuli smo ovdje danas tijekom rasprave o ovom prijedlogu zaključka kako je naknada koju su primale jedinice lokalne samouprave do 2009.g. u cijelosti pripadala upravo općinama i gradovima. Međutim, tad se zaboravlja reć da je ta naknada tada iznosila svega 3,1%, danas ta naknada iznosi 10%, između 2009. i 2014.g. jedinicama lokalne samouprave odnosno općinama i gradovima pripadalo je u jednom trenutku 2,76%, u jednom trenutku 2,5%, međutim, sad od 2014., pa do danas i danas pripada 3%, što znači u odnosu na ono prije 2009. razlika je svega 0,1% i zato to kad se kaže da je tad cijela naknada išla općinama i gradovima onda ispada da je to bilo jako puno više u odnosu na ovo što je to sad. Međutim, činjenica je da je tad išlo, cijela naknada je bila 3,1%, a sad je cijela naknada 10% i od tih 10%, 3% ide općinama i gradovima, s druge strane 2% u ovom trenutku ide županijama, što do 2009. županije nisu dobivale apsolutno ništa i u ovom trenutku je onih 5% kojih ide u državni proračun. Ono što možda je drukčije sad u odnosu na prije 2009. ili još 10-tak godina prije toga, to je činjenica da se eksploatira manje količine nego što je to bilo tih godina, pa je onda u ukupnom iznosu ta naknada nešto manja nego što je bila tada. Kad govorimo o fiskalnoj decentralizaciji i o tome ima li ova Vlada osjećaj ili nema za fiskalnu decentralizaciju, onda mislim da kolege iz oporbe namjerno prešućuju da smo upravo proveli poreznu reformu, a u razgovoru sa načelnicima, gradonačelnicima, pa i županima, pa evo i prošli petak i sa načelnicima HSS-a s područja bjelovarsko-bilogorske županije, ali i svih drugih načelnika i gradonačelnika mogu reć da su oni upravo pohvalili tu poreznu reformu jer ove godine u svom proračunu imaju neke općine čak i dvostruko više sredstava nego što su imali prijašnjih godina, upravo zahvaljujući poreznoj reformi koju je provodila ova Vlada. Prema tome, kad govorimo i o ovom zaključku, moramo voditi računa i o fiskalnoj godini, pa ovih 90 dana ispada da bi obvezali Vladu na nešto što bi se provodilo u sred godine. Dakle, ja osobno smatram, a i Klub HDZ-a podržava i Vladu i ministarstvo u nastojanju da sveobuhvatno napravi analizu ove problematike i da onda donese uredbu koja će omogućit još veću fiskalnu decentralizaciju i više sredstava još općinama i gradovima, ali s tim da naglašavam da upravo ova Vlada je to već i provela i kroz poreznu reformu i kroz sve ono što do sad radi. Dakle, mi ih podržavamo da naprave novu uredbu u kojoj će još više sredstava ić općinama i gradovima, evo hvala.
Hvala lijepa. Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala lijepo kolega Reiner. Kolegice i kolege, dakle, ja osobno ću podržat ovaj prijedlog zaključka o novoj uredbi kojim HSS traži od Vlade da donese u roku 90 dana novu uredbu koja bi pravednije raspodijelila ovu naknadu među jedinicama lokalne uprave i samouprave i smatram da argumenti koje koriste predstavnici vladajućih da bi osporili ovaj prijedlog, uopće ne stoje. Dakle, evo i sad je kolega ispred Kluba HDZ-a rekao da on podržava Vladu u njezinim nastojanjima da provede decentralizaciju, da još više sredstava oslobodi jedinicama lokalne uprave i samouprave, evo sugerira mi da se slaže s time. Dakle, ne vidim, ne mogu shvatit onda, mislim da ćete vi podržat ovaj prijedlog zaključka jer on upravo ide u tom smjeru što ste vi rekli da podržavate. Dakle, on se zalaže za to da jedinice dobivaju još više sredstava, tako da mislim evo, drago mi je da ćete i vi možda to podržat do kraja, možda osobno ako ne u ime kluba, ali zašto ja podržavam ovo između ostalog? Zato što se ovim zaključkom traži pravednija raspodjela sredstava među jedinicama lokalne uprave i samouprave. Dakle, ovih 450 milijuna kuna o kojima ovdje govorimo, koji sada završavaju u državnom proračunu, kolege traže da se uredbom propiše način da što više tih sredstava ostaje upravo gradovima i općinama na kojima se oni, ajmo to tako reći, zarađuju. A zašto ja mislim da je to moguće provesti, da argumenti kojima se pobija odnosno navode razlozi zašto se ovaj prijedlog zaključka ne bi trebao usvojiti, ne stoje. Dakle, najava cjelovitog rješenja, to je jedna od fraza koja se često koristi od strane vladajućih kada žele da se prijedlozi opozicije ne usvoje, onda kažu ne možemo to usvojiti jer je u pripremi cjelovito rješenje, a priprema tog cjelovitog rješenja traje godinama i nikako da dođe. Dakle, toga nema. Druga stvar, ovo bi dovelo do dovođenja određenih rješenja u centru fiskalne godine, pa se onda to ne bi moglo provodit, to isto tako ne stoji. Dakle, ova Vlada odnosno je predložila jedan zakon i ovaj HS je usvojio taj zakon, a taj zakon se zove Zakon o brdsko planinskim područjima. Dakle, to je zakon koji je stupio na snagu s 1.1. ove godine, a to je zakon koji je samo okvir, tako se to ovdje govorilo, to je okvir koji govori rasporedit će se ta i ta sredstva, bit će bolje, kako će bit, šta će bit, nema niti jedne jedine mjere u tom Zakonu i tako je i najavljen, kao okvir, a donest će se popratna, popratni dokumenti odnosno strategija razvoja brdskih područja koja će se donosit u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave koja će onda propisat šta će ti Gradovi i Općine, i šta će stanovnici na brdsko-planinskim područjima imat benefite od tog Zakona. Rok je bio 90 dana da se ta, od dana stupanja na snagu Zakona da se ta Uredba donese, danas je prošlo pet mjeseci od kad je taj Zakon na snazi, nema ni U od Uredbe, dakle još Gradovi i Općine nisu uopće počeli raspravljati o tome, niti donosit mjere, niti donosit nekakve prijedloge, dakle ako se uopće krene u tom pravcu da se te mjere i donesu, oni će se donest ne na sredini fiskalne godine, nego na kraju fiskalne godine, dakle još jedna 2019. godina je propala po tom pitanju, a to je još jedna, jedan od Zakona koji je trebao riješit upravo jedinice lokalne samouprave, napravit pravedniju raspodjelu, učinit život građanima na tom području boljim, i čekajući da ova Vlada nešto napravi, neće se ništa dogodit. Dakle, imamo još jednu propalu godinu iza sebe, još jedna obećanja od strane vladajućih i samo rečenice mi smo nešto donesli. Sada govorite, tu ste donesli cijeli jedan Zakon koji je u biti, najavljivali ste ga vi kao okvir koji će dat smjernicu ka budućim mjerama, a ovaj Prijedlog Zaključka osporavate jer kao nije konkretan. E pa ovaj Prijedlog Zaključka je upravo okvir koji daje Vladi smjer kako bi trebala donesti Uredbu koja će popravit položaj jedinica lokalne samouprave. Isto kao što je vaš Zakon o brdsko-planinskim područjima okvir koji daje smjer Ministarstvima da donesu određene mjere po kojima će građani na tim područjima živjeti bolje. Dakle to su sve rješenja za koja se mi zalažemo i zalažemo se da budu odmah, dakle što vas priječi da donesete ovaj Zaključak? Ovaj Zaključak i date rok Vladi 90 dana da poradi na tome i da napravi pravedniju raspodjelu sredstava koja se uprihoduju na ovim područjima ovih jedinica, a onda pripremajte vi paralelno cjeloviti okvir, pa ga napravite prije tih 90 dana pa ćemo ga usvojit pa neće bit problema, ali ne, vi radite po sistemu kao i ovaj Zakon o brdsko-planinskim područjima, donesete Zakon i kažete mi smo donesli Zakon, a Zakon se ne provodi, zašto?, jer nema dokumenata. Jutros mijenjamo Zakone koji trebaju dovest do toga da profunkcionira Državni inspektorat, dakle objedinili smo Državni inspektorat, on ne funkcionira, zašto?, zato što nije donesen niz popratnih Zakona. U biti vi, ova Vlada radi upravo na ovom primjeru kako i je državna administracija, toliko ste zakomplicirali donošenje tih Zakona, vezali ih jedan na drugi, da u biti sve što i donesete, je neprovedivo. Dakle, stvari ne mogu funkcionirati na terenu upravo zbog toga jer donesete Zakone, donesete Uredbu, donesete Uredbu, ne donesete podzakonske akte i tako funkcionira ova Vlada cijelo vrijeme. Kada ste govorili vi iz vladajućih, kolega Totgergeli kako Vlada ova brine o jedinicama lokalne samouprave i kako se načelnici i gradonačelnici hvale da su zadovoljni kako ste vi bolje, dajte recite jeste razgovarali s njima možda o problemu komunalne naknade koju država ne plaća jedinicama lokalne samouprave, recimo za vojarne, za određene državne objekte koji se nalaze na područjima tih Gradova i Općina? Evo u Udruzi Gradova i Općina imaju ogroman primjer na to, dakle, po dvije, tri godine su dugovi države i Ministarstava prema tih Gradovima i Općinama komunalne naknade koju na plaća, dapače čak se ucjenjuju određeni načelnici i gradonačelnici i kaže im se da im se neće financirati projekti na njihovim područjima ako ne odustanu od potraživanja prema Ministarstvu financija za ta sredstva. Jel' to briga kako HDZ brine o Gradovima i Općinama? Na silu, ucjenom? To je način kako vi, kako vi funkcionirate. Dakle, dajte malo sa Udrugom Gradova i Općina o tom problemu porazgovarajte, dakle kad biste vi dali, postoje u mojoj Županiji Gradovi i Općine kojima ste dužni po tri, četiri milijuna kuna je Ministarstvo financija dužno za komunalnu naknadu i ne plaća ih, pa dajte im te novce pa im nećete morati davati ove određene benefite ostale, nego vi dovodite Gradove do ovisnosti o vama i o centralnoj vlasti da biste onda mogli kupovati glasove i ucjenjivat te gradonačelnike i načelnike, i davat sredstva samo isključivo tamo gdje je HDZ na vlasti. To je ono kako funkcionira ova Vlada, to je ono kako funkcionira HDZ, i to je ono protiv čega se mi borimo, a jedan od načina borbe je upravo i ovaj Prijedlog Zaključka koji su predložili kolege iz HSS-a za kojeg ja smatram da je dobar i zbog toga ću i podržat', a jedan još od razloga je i to što u cijeloj ovoj raspravi vas vladajućih, niste dali niti jedan argument osim ovih koje sam ja sad naveo da zašto ovo ne bi bilo dobro rješenje i da to ne treba, nego ste samo govorili sredina fiskalne godine, radimo na cjelovitom rješenju, prema tome ni vama ovo nije loše rješenje, ali ga nećete podržati isključivo i samo zato jer su ga predložili kolege iz HSS-a, i iz toga što iza njih stoje župani Županija kojima nije HDZ na vlasti, a tako ne bi smjela funkcionirati država, zbog toga ću ja podržati ovaj Prijedlog Zaključka. Hvala lijepo.
Imamo nešto replika. Prva je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala podpredsjedniče. Kolega Đujić, prije svega hvala za podršku ovog našeg Prijedloga o izmjeni Uredbe, često nas iz opozicije kritiziraju da samo kritiziramo, da nemamo nikakvih konkretnih prijedloga, naša je želja, nas iz HSS-a, a vidim i vama, da imamo svi u našoj državi jednake šanse, a jednake šanse ćemo imati samo ako imamo vlastite izvore i ako se oni mogu računat da se povećavaju, da možete planirat svoj razvoj. I upravo u tom kontekstu je išla ova izmjena Prijedloga zaključka da se izmijeni Uredba, da se povećaju prihodi jedinica lokalne samouprave, da imaju vlastite prihode, da ne moraju trčat od Ministarstva do Ministarstva i moljakat da dobiju novce za nekakav projekat bez pravih kriterija i bodovanja, a bojim se da će na kraju ovaj Prijedlog Uredbe biti dio političke ucjene i trgovine što je očito već i najavljeno kroz ove rasprave do sad. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala podpredsjedniče. Kolega Vlaoviću, upravo tako, dakle ništa jedinice lokalne samouprave odnosno građani kroz svoje predstavnike u tim jedinicama ne traže osim onoga šta im pripada. Dakle, mi ovdje govorimo o krajevima koji su danas u RH među siromašnijima, a koji su u povijesti, u prošlosti bili najbogatiji krajevi RH. Dakle, pričamo o Slavoniji koja je danas napaćena i opustošena, gdje ljudi odlaze, a govorilo se da je žitnica Europe i da bi mogla hranit cijelu Europu. Govorimo o Gorskom Kotoru koji je cijeli život živio od šume i od eksploatacije drveta, a danas im trebaju posebni zakoni da bi ljudi tamo bolje živjeli. Dakle, samo tim krajevima treba dat da ono što se kod njih eksploatira da odnosno žive od svojih bogatstava, ne mora sve, neka 30% onoga što se tamo ubere, ostane u tim sredinama i njima će bit jako dobro i onda ti ljudi od tamo neće iseljavat i oni ne traže milostinju. Dakle, oni ne traže milost ove Vlade, nego traže da im se da [[Upadica: Hvala]] ono šta im pripada.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Lončara.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Đujiću, dugo godina sam čelnik jedinice lokalne uprave i pomaka u odnosu na ranije razdoblje nikad više nije bilo kad je u pitanju decentralizacija i uvjeren sam da će paket decentralizacije doći u skoro vrijeme za sve ovo što vi navodite kao negativno. S druge strane, moram vas demantirati i kazat slijedeće, nikad niti jedna Vlada, a još manje ova, nije izdvajala posebno ulaganje u općine na kojima je samo HDZ na čelu. Razlog zašto se bilo koja jedinica lokalne uprave kandidira vezano za određene projekte, su isključivo od agilnosti čelnih ljudi u jedinicama lokalnih uprava odnosno njihov projekt rješenja. Vi imate jedinica lokalne uprave jako puno bez obzira bile one HDZ ili bile nečije druge koje nemaju pripremljenu projektnu dokumentaciju i ne mogu [[Upadica: Odgovor…]] ostvarit određene … [[Govornik se ne razumije]]
…poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala kolega Lončar, nisam ja rekao da se samo u HDZ-ove jedinice daje, ali uglavnom da, većinski da, najveći projekti da, demantirajte me, objavite kolko je novca iz državnog proračuna godišnje ode u koji grad i općinu. Pa imali smo tu neki dan o razminiranju raspravu. Dakle, MUP dodjeljuje sredstva bez ijednog kriterija za poboljšanje, ne o razminiranju, nego poboljšanje sigurnosti prometa na cestama. Dakle, MUP bez ijednog kriterija godišnje daje milijune za uređenje prometnica po gradovima i općinama bez kriterija, niti se zna tko je te milijune dobio, a dobili su gradovi kojima je HDZ na vlasti, je, je kolega Lončar, to je tako. Ja znam da je vama lako, vi ste ipak u HDZ-u, pa zato dobivate novce ko čelnik, nije vama problem, dajte da ste vi recimo u nekoj drugoj stranci, onda bite se suočili s problemima koje doživljavaju vaši kolege načelnici i gradonačelnici iz drugih stranaka, vi ste u HDZ-u, pa dobivate sredstva, nije problem, ali normalno treba nekad i radit. Dakle, bez projekata [[Upadica: Sad će u ime…]] ne možete novac.
predlagatelja završno govoriti poštovani zastupnik Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, prije svega, hvala svima vama koji ste uzeli učešće u ovoj raspravi, hvala i ovima kolegama koji su podržali naš prijedlog da se izmijeni zaključak odnosno uredba Vlade zaključkom. Prihvaćam i određene kritike da ovaj naš prijedlog zaključka nije do kraja tehnički, nomotehnički, dorađen. No, bilo je dovoljno vremena kad je ovaj zakon, prijedlog zaključka došao u proceduru da ste mogli ić s amandmanom, pa vas ja evo sad pozivam dok ja još govorim, a ja ću govorit ako treba još 29 minuta da napišete amandman da se jedinicama lokalne samouprave u okviru ovih 10 da 7%, 2% županijama, 1% državi, evo, je li možda vi nešto drugačije predložite. Zašto to govorim? Pa zato što nam je stvarno želja, ne samo meni i nama iz Kluba HSS-a, nego svima koji su ovdje diskutirali, a i svim onim načelnicima koji slušaju ovu raspravu i županima koji su zainteresirani da se ova uredba promijeni, njima je u interesu da se to čim prije dogodi jer oni moraju planirati svoj razvoj, moraju planirati projekte i odakle će ih financirati. Da, jel spomenuo sam ovdje, porezna reforma je vratila dio prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave, mojoj županiji oko 22 milijuna kuna su se povećali izvorni prihodi, al smo 30 milijuna kuna prije toga izgubili u dvije godine zbog onih izmjena zakona i nikad to ne možeš nadoknadit. A u sličnoj situaciji su i druge jedinice lokalne i samouprave. Želja nam je da stvarno imamo svi u RH jednaku šansu, a pogotovo oni koji su nerazvijeni, odakle se ljudi iseljavaju, pa i iz Podravine, da se povećaju prihodi tih jedinica lokalne samouprave. Pa evo, idite, napišite amandman, dajte im veće prihode, ne mora biti u roku 90 dana da stupi na snagu taj novi zaključak, napišite u amandmanu nek stupi na snagu od 1.1. iduće godine ako se treba pravilno izanalizirat i planirat proračunska godina i s tim se slažem, ali nema od vas prijedloga, mi smo dali jedan prijedlog, kakav je takav je, al smo ga dali da se povećaju prihodi jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Ja vas molim da budete kooperativni, znam da su i vaše jedinice lokalne samouprave to podržane, pa i vi osobno neki ste to potpisali taj prijedlog. Zašto ne bi išli odmah s tim, a ne čekati nekakvo financijsko istraživanje se mora radit, možeš mislit, neki znanstveni projekat, pa sve se zna, rekao je lijepo državni tajnik 450 milijuna kuna je. Sad je stvar samo političke odluke kako ćemo ih podijelit, kolko državi, kolko općinama, kolko županijama. Ja ne vjerujem da bi državu ugrozilo da se od tih 450 milijuna kuna 400 da jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a 50 ostane ministarstvu, pa nemaju oni veće troškove da tih 50 milijuna kuna ne bi pokrili te materijalne troškove koje imaju. Koje vi to evidencije vodite, koje te troškove imate da bi morali s tim novcem to financirat? Budite iskreni i recite državni tajniče, mogli mi to samo treba evo odluka Vlade i čujemo bit će odluka Vlade i žalosno je ono što će se to dogodit na temelju političkog pritiska i ucjene, dajte radite transparentno da se zna da je to u interesu svih građana, ne zato što to predlaže HSS, SDP ili HDZ jer jedna je RH, svi je volimo i svi želimo da se u njoj kvalitetnije živi. Ali na ovaj način to nije fer, nije korektno. I još bih dodao vezano na plasman sredstava iz resornih ministarstava. Imam podatke konkretne od 20-ak općina koje su tražili na natječaju sa projektima sredstva od Ministarstva graditeljstva, 13 je dobilo HDZ-ovih općina, svi su imali izvrsne projekte. I to 80% sredstava. A onda da se ne bi moglo reći da se daje samo HDZ-ovima, dobile su i 3 gdje nije HDZ na vlasti ali su dobili po 100 tisuća kuna. Evo, demokratski transparentno i jasno. Pa nemojte to činiti, dajte da stvarno, općine imaju vlastite izvore prihoda pogotovo što nam dolazi financijska perspektiva kad ćemo morati do 30% vlastitih sredstava izdvojiti za projekte. Iz čega će to općina MOL ili neke druge? Neće imati iz čega, moramo im dići i nastaviti tu financijsku decentralizaciju ili omogućiti fond za financiranje projekata. Sad ćete reći ministarstvo je predvidjelo i to. Je, 300 milijuna kuna je u tom fondu, očekuje se za 7, 8 dana natječaj za ta sredstva. I znate šta će se dogoditi? U 2 dana će biti potrošena, toliko ima pripremnih projekata. Tko će ih dobiti? Biti će zanimljivo vidjeti tko će ih dobiti. I drugo, šta dalje? Treba i nove projekte pisati i pripremati, iz čega ćemo ih sufinancirati. Poljska je bila uspješna u povlačenju sredstava iz EU upravo zato što je na regionalnom nivou napravila takve fondove za pripremu i sufinanciranje projekata. E, to ova Vlada neće jer onda nema argumente da politički djeluje, da ucjenjuje. Napravite to da svaka regija, da svaka županija ima fond sredstava za projekte i da sama odlučuje koje će to projekte sufinancirati a ne da mora trčati župan ili načelnik ili gradonačelnik od vrata do vrata po ministarstvima i tražiti sredstva. Kako povećati izvorne prihode? Pa evo jedan od primjera kroz povećanje ove naknade iz eksploatacije ugljikovodika. Naravno i sutra, drugih mineralnih sirovina zašto ne povećati udio na zahvaćene količine šumske mase. Ima niza primjera, jedan postoji cijene goriva, rekao sam danas uvaženom gospodinu Bačiću, šta planirate poduzeti, cijene goriva stalno rastu. Više od 60% ide u prihod u državni proračun, intervenirajte, pomozite gospodarstvu i građanima, dajte 1% općinama i gradovima za projekte iz tih prihoda. Evo, iz tih argumenata kažem da bi se moglo puno više učiniti za općine i gradove u Hrvatskoj ako se želi kvalitetan, ravnomjerni razvoj svih a ne samo nekih. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Vlaović, vi ste rekli da 400 milijuna iz državnog proračuna da se preraspodjeli ovim jedinicama sigurno ne bi ugrozilo državni proračun, ni ne bi. Pa mi svaki dan slušamo ministra Marića koji je hvali izuzetnim punjenjem državnog proračuna, hvali se kreditnim rejtingom, prognozama itd., milijuni dolaze a sada je ovdje problem 400 milijuna kuna preraspodijeliti gradovima i općinama. I jedina decentralizacija koju oni provode je ona da prebace ovlasti i određene stvari na županije ali ne prebace sredstva nego prebace obveze bez novca. I to je to i onda kažu, evo vi ćete sad odlučivati o tome ali novac ostaje u državnom proračunu. I zato svaka inicijativa poput ove koja ide u tom pravcu da se olakša i da se financijski rasterete gradovi i općine će biti podržana od moje strane. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala lijepo. Pa evo i mi iz HSS-a i osobno se zagovaramo prije svega za transparentno trošenje novca poreznih obveznika, proračunskog novca. I svjestan sam da obzirom da je prihod od 450 milijuna kuna planiran u proračunu države odnosno nadležnih ministarstava da je to teško sad u roku 90 dana promijeniti odluku i napraviti, morali bi raditi rebalans. Zato sam rekao kompromisno, evo ići ćemo sa amandmanom neka stupi na snagu od 1.1. iduće godine. Nemojte čekati da Vlada još radi financijska istraživanja, da vrše političke stranke, klubovi, žetončići i pritisci, da tek onda idete mijenjati ovu uredbu i reći evo mi smo donijeli odluku, pomažemo općinama. Pa pomozite, mogli ste još prije godinu dana. Već su općine mogle pripremiti neki projekat sa tim sredstvima a ovako gubimo još dvije proračunske godine.
Repliku ima poštovani zastupnik Panenić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Vlaović, naravno da ove naknade, vidimo da općenito one jako utječu na lokalnu sredinu, govorimo ovdje o naknadi od ugljikovodika, naknadi koncesija za zemlju, za obalu. A danas isto tako na Vladi preneseno je aneksom korištenje i termalnih voda i mineralnih voda i opet je pitanje koja je tu naknada, koja je to korist, koja je to prava mjera ako se na tome ostvaruju takve dobiti, izrazito visoke, koliko je pravično da lokalna samouprava dobije. Koliko se ostvaruje iz jednog barela nafte koji se iscrpi na slavonskom nekom polju, kolika je dobit, koliko participira u svemu tome lokalna samouprava. To su pitanja koja se postavljaju, a vidimo da koncesije, nadzemne, podzemne, čini mi se da je ključ onoga nezadovoljstva i zapravo opstrukcija lokalnog razvoja jer ne dobivamo ono na čemu zapravo živimo od davnina. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Pa hvala kolega na vašoj replici, ključno je i ja vjerujem da bi svi ovdje željeli pa i sam državni tajnik da imamo transparentne podatke koliko se stvarno zahvate količine ugljikovodika u RH i da li je stvarno plaćena ova naknada temeljem relevantnih podataka. Rekao sam uvodno da načelnici s kojima smo razgovarali u pripremi ove teme obzirom na kontinuirano smanjenje shvaćamo da se zbog ekonomske krize i zbog izdašnosti samog polja možda i smanjuje eksploatacija ali sumnjaju u podatke koji su prikazani. I volio bih čuti koji su to inspekcijski nalazi, kad su oni bili i da li su stvarno utvrdili da je sve čisto. Jer imamo primjer da je i Agrokor poslovao sve u skladu sa zakonom, sve je bilo transparentno najednom financijski problemi, tek kad je javnost reagirala. Možda su načelnici trebali pismeno zatražiti da inspekcija iziđe, da utvrdi stvarne količine i da onda temeljem toga znamo da li su dobili pravičnu naknadu a nisu dobili.
Repliku ima i poštovana zastupnica Topolko.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, u prvom obraćanju rekli ste da su samo 4 općine HSS-a dobile sredstva iz Ministarstva graditeljstva. U drugom ste rekli da su 3 općine dobile. Ja vam ovoga trenutka mogu navesti 3 općine iz Međimurja koje su dobile i koje su jako sretne što su dobile općina Domašinec, općina Sveta Marija i općina Strahoninec. Ako smatrate da je to sića za njihove općine, dogovorite se s načelnicima da se ne javljaju na natječaj. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala. Kolegice ja ove podatke nisam izmislio, imamo ovdje u mobitelu poruku koju sam dobio od načelnika općina koji stoje iza tih podataka koje su mi dostavili. I ja svoje načelnike, odnosno sve načelnike pozivam da budu aktivni i da pripremaju projekte, bez projekata, bez građevinski dozvola nema ni razvoja. Međutim, ono što smo htjeli, izmjenom ove uredbe a to je da im povećamo izvorne prihode da mogu si kvalitetno planirati razvojne projekte i isfinancirati ih a ne da moraju trčati od ministarstva do ministarstva jer po njima a i po meni ovo nije dosta transparentno, nešto je tu odigrano što ne bi trebalo biti. I ja pozivam sva ministarstva da javno objave sve koje su to općine dobile, na koji način i temeljem kojih projekata a onda ćemo biti sigurni da je sve ok. Hvala.
Time ćemo zaključiti ovu raspravu o ovoj točci a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog zaključka o izmjeni Uredbe o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, Narodne novine broj 37/2014, predlagatelj je Klub zastupnika HSS-a, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog zaključka o izmjeni Uredbe o naknadi za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, Narodne novine broj 37/2014, kojeg ne prihvaćaju Vlada ni saborski matični odbor. Molim glasujmo. Ne prihvaćaju Vlada, ni saborska radna tijela, ne prihvaćaju. Jeste se koncentrirali? Dobro, može. Utvrđujem da Prijedlog zaključka nije dobio potreban broj glasova, bio je 39 za i 75 protiv.
Sad idemo na točku: - Prijedlog zakona o dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, prvo čitanje, P.Z. br. 449 Predlagatelj: Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista; Predlagatelj je MOST nezavisnih lista na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora i još jednom državni tajniče, cijenjene kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Naravno da uvijek mora biti određeni opravdani povod kako da riješimo određeni problem ili potrebu koju imamo u hrvatskom društvu. Imali smo prošlu, proteklu godinu, zapravo još uvijek traje, možda u nekom drugom intenzitetu, medijskom prvenstveno ali traje godinama problematika zagađenja zraka u Slavonskom Brodu. Polazišno možemo gledati taj uzrok kroz 2 problema. Jedan problem je stvarno loše stanje rafinerije u Bosanskome Brodu koja godinama nije modernizirana gdje ruski vlasnici, zapravo zamagljuju ne samo nas ovdje nego isto tako i vlasti u BiH-a da će provesti modernizaciju koja se nikako ne događa. I stoga nastaju problemi iz prerade nafte, izdvajanjem brojnih sastojaka koji su štetni, koji odlaze u atmosferu, zagađuju ne samo zrak nego i cijeli okoliš, dolazi do ugroze stanovnika. Ono što je još problematičnije da u navedenoj rafineriji prerađuje se nafta koja je izrazito loše kvalitete pa bih malo upravo stavio težište na to na koji način mi pristupamo rješavanju problema. Vidimo da naši diplomatski napori prema rješavanju rafinerije, problema rafinerije u Bosanskom Brodu ne rode nekim plodom da tu ima brojnih pokušaja, pa čak se kod nas onda događaju dodatne havarije i samo još veće ugroze. Gledajući naftu kao sirovinu koja se prerađuje, to je zapravo smjesa ugljikovodika. Unutar te smjese nalazi se i određeni postotak sumpora odnosno sumpornih spojeva koji se kreću, negdje u postocima od 0,1 do 6%. Naravno da sve bi bilo mnogo, mnogo bolje, neću reći idealno jer uvijek to nafta i prerada nafte ima svoje ugroze da npr. je taj udio sumpora negdje ispod 1% ali nažalost u ovom konkretnom slučaju nafta koja se prerađuje ili do nedavno prerađivala, vidimo da je trenutno zastoj ali to ne znači da neće krenuti dalje raditi ima visoke udjele sumpora to je tzv. kisela nafta a ona je kao takva zapravo vrlo otrovna, vrlo je eksplozivna, ona utječe na cjevovode kojima prolazi, na koroziju i predstavlja latentnu opasnost u bilo kojem dijelu. Sada da ne govorimo samo o rafineriji Bosanski Brod nego možemo isto tako reći i o naftovodima kojima se transportira ta nafta za prerađivače koji nisu u Hrvatskoj, svi imaju vanjski. Isto tako taj sumpor izaziva moguće havarije i ugroze koje dolaze s time. Zakonom o tržištu nafte i naftnih derivata koji je zadnji put uređivan 2017. godine utvrđuju se pravila pa isto tako i pravila za transport nafte i naftnih derivata a ujedno i za skladištenje i sve ono što se odnosi na te procese. Prijevoz i skladištenje sirove nafte s visokim udjelom sumpora može se dogoditi u različitim transportnim oblicima, može biti putem kamionskog prijevoza, vlakova, cjevovoda, plovila. Međutim ono što je vrlo problematično a to smo imali situaciju i kod nas kada je trebalo transportirati sirovu naftu, sjećate se da je bilo najveće pitanje ugroze tijekom transporta da ne dođe do eksplozije nafte. Mi jednostavno koji možda govoreći u ime običnih ljudi ne prepoznaju naftu koja, sirovu kao sirovu, niti njenu opasnost koliko može biti eksplozivna i može ugroziti stanovništvo i područje tamo gdje se događa. Ali evo navesti ću samo primjer da smo imali u SAD-u i Kanadi jedan podatak u Kanadi npr. 2013. uslijedila je eksplozija gdje je stradalo 47 ljudi a centar gradića u Quebecu je ostao dobrim dijelom spaljen. Prema tome, vrlo je velika opasnost i upravo zbog toga i ovaj prijedlog zakona ide na to da se onemogući transport nafte sustavom JANAF-a, cjevovodima a isto tako i drugim transportnim oblicima nafti koje ima preko 1%. Ono što je isto tako bitno za reći da nema to samo možda utjecaj na okoliš ovakve odluke nego isto tako ima i ekonomski utjecaj, prerađivanje nafte sa visokim udjelom sumpora je vrlo zahtjevno i ekonomski često neisplativo i onda nam se i događa situacija da države kao što je BiH koje nemaju stabilnu političku vlast, u kojima su vrlo niski standardi zaštite okoliša, dozvoljavaju upravo ovakve prerade, gdje znači imamo rafineriju koja je izrazito tehnički nazadna i prerađuje jednu od najtežih nafti. I u tome nije čudo ovo što se događa u Slavonskom Brodu, ja bi rekao da ono što ljudi osjete možda mirisom ili izgledom, u stvarnosti je i najmanja opasnost, sumporovodik koji nastaje spajanjem i brojni sumporni spojevi koji su zapravo nevidljivi su još štetniji nego ovo što je oku vidljivo. Čak i male količine sumporovodika, one mogu predstavljati znatan zdravstveni rizik, ne samo za one koji možda žive u okruženju, nego isto tako i oni koji rade s takvom naftom i prema tome, to je ugroza i za radnika jel je dokazano da takva nafta može promijeniti iskorištavanje kisika u organizmu i utječe na središnji živčani sustav. Prema tome, vrlo niske razine mogu biti smrtonosne. Sve su to opasnosti koje dolaze sa, prvenstveno naftom koja ima visoki udio sumpora, a onda se to dodatno pojačava sa preradom takve nafte. Kod nas u RH izgrađen je naftovodni sustav, mi ga prepoznajemo pod nazivom JANAF, on se proteže i kroz … [[Govornik se ne razumije]] Republiku Srbiju, jedan krak vodi do BiH, nastavlja prema drugim državama i on transportira naftu od terminala Omišalj, a sam JANAF, on trenutno ima tehničke uvjete kojima je odredio maksimalnu razinu udjela sumpora, trenutno je 2,8%, ima i određena norma po kojoj je to. Međutim, ako se pitate zašto mi idemo s inicijativom da nakon što su oni 2003. postavili taj standard, sad idemo odjedanput to smanjiti? Ja ću reć, nismo inovativni, znači, nije to nešto što je MOST nezavisnih lista osmislio, pa sada ono idemo testirati, nego takvu praksu imamo i u drugim državama koje su upravo radi navedenih razloga ograničile maksimalne količine sumpora u sirovoj nafti. 2,8%, rekao sam da može biti od 0,5-6%, onda zamislite samo kakve su one nafte koje čak i uz ove tehničke uvjete prelaze, one su vrlo zapravo agresivne i utjecale bi na sam naftovod, nije taj naftovod tehničko čudo, pa da je vječan, njegovo održavanje zahtjevno, izgradnja i često se događaju havarije, to ste mogli popratiti kroz minule periode gdje dolazi, kad navedu da dolazi do istjecanja nafte, nije to da je samo pritisak taj koji stvara naprezanje toga cjevovoda, nego isto tako upravo korozija najveći neprijatelj, a sumpor je i njegovi spojevi su najveći zapravo uzročnici samih korozija. Unatoč tome što JANAF relativno solidno obavlja svoje poslovanje, nemamo tako česte ugroze, imaju određene standarde, došlo je do upravo radi neodgovornosti onih koji prerađuju takve nafte potreba da se i zakonski regulira ovo područje. Bila je već jedna inicijativa SDP-a koji su išli sa prijedlogom kako je bio, kako je rekao državni tajnik, vrlo sličan, međutim, bio je samo ograničen na transport naftovodom, a vidimo da i namjera vlasnika INA-e MOL-a, jednog od vlasnika je bilo da se transportira nafta iz Siska do Rijeke, da to ide željezničkim vagonima, pa ste vidjeli koliko je to bilo zahtjevna operacija kad i oni nisu se baš previše niti usudili to transportirati i stručnjaci su im naglašavali upravo komponentu da bi moglo doći do havarije učestalim prijevozom takvim sredstvima. Ovaj prijedlog zakona je znatno unaprijeđen u odnosu na inicijativu koja je bila od SDP-a i išli smo vrlo detaljno obraditi sve aspekte transporta nafte i pojašnjenja jel Vlada je u prethodnom na taj prijedlog dala primjedbe koje se, možemo reć, značajno razlikuju u odnosu na ovo što smo sada, jel prije je bilo, upravo se Vlada pozivala na to da joj nije prihvatljiv model kojim bi, nije obuhvaćeno sve, pa se išlo na upravo na razradu, dodatnu razradu i sad smo razriješili tu problematiku, svi oblici transporta su uključeni i nema ograničenje koje bi bilo, koje bi narušavalo međunarodne standarde. Dobili smo i očitovanje Vlade na ovaj prijedlog zakona, naravno Vlada, kaže nije ono, nije bilo dovoljno dobro, a ovo ne valja nikako jel sada nema prigovora, imamo tehničkih određenih poteškoća možda sa našim prijedlogom, nego se poziva na to da JANAF, oni su postavili normativ 2,8% i to je to, oni su vlast u državi. Ako mi predlažemo 1%, a JANAF je postavio 2,8% onda imamo problem jel Vlada je napisala JANAF je postavio drugačije. Znači, trgovačko društvo u većinskom vlasništvu RH je iznad Vlade. Malo mi je nelogično ovo pojašnjenje gdje kaže, evo žao nam je ali to postoji standard koji je od 2003., preživio je sve moguće Vlade, preživio je izmjene Zakona o tržištu nafte koje su bile, čini mi se da je to nadstandard, jel ovo što mi predlažemo je zapravo bi bilo samo jedno dodatno pojašnjenje i vrlo dobar način da JANAF može isto tako reć korisnicima, evo mi imamo trenutno zakonsko ograničenje koje je jedan viši standard kojeg trebate poštivati i onda nam se ne bi događalo da netko pokuša transportirati kroz JANAF naftu koja ima tako visoke udjele sumpora, nego bismo ostali u naftama koje u unutar 1% se mogu prerađivati. Vidimo da u uvjetima, kada rafinerije koje imamo nisu tehnološki najnaprednije, bi to osiguravalo takvu takvu opstojnost i značajno niže troškove. Poznato je da cijela situacija oko INA-e i rasprave koje se vodile oko ekonomske opravdanosti, ali samom prerada nafte, ona je uvijek ekonomski opravdana ako imaš moderno postrojenje. Da smo mi postigli, tijekom protekloga vremena, situaciju da MOL kao strateški partner je ulagao u obje rafinerije, da su one tehnološke napredne i da se u njih ulagalo, onda bismo, ove nafte, koje se prerađuju i jedna i duga rafinerija bi vjerojatno imale svoje mjesto na tržištu. Ali ovako, doveli smo nakon godina neulaganja, da rafinerije iskazuju negativne rezultate. I nije čudo, isporučite ovako naftu sa visokim udjelom sumpora, do takve rafinerije i onda je treba preraditi. Naravno da to stvara značajne troškove, jer vidimo da jednu rafineriju se zatvara uz blagoslov Vlade, drugu rafineriju, ni vlada nije sigurno jel će doći do njene modernizacije, stalno su neke prepreke. Pa samo imali, stav ne damo ni jednu rafineriju koji je bio u kampanji HDZ-a, onda nakon toga smo imali na početku mandata, ok, možda ako bi se nešto promijenilo, pa neka druga proizvodnja, da bude u Sisku, ali da se riješi modernizacija rafinerije Rijeka. Sada nedavno sam isto tako čitao, da MOL ima problem i sa ulaganjem u Rijeku. Čini mi se da ćemo do kraja mandata ove vlade, imati situaciju, da će oni biti suglasni i da ne treba niti jedna rafinerija u Rijeci. Ali onda, za koga mi zapravo transportiramo, tu naftu, ono zašto se uopće s time bavimo. Samo da zaradimo na transportu nafte, koja će nas onda, kroz svoju preradu zagađivati. Evo tu bi ja malo možda i dopunio, da ne bude da smo mi presveti, jer koliko imamo problem sa zbrinjavanje nuklearnog otpada, iz nuklearne elektrane Krško, tako ovdje i to dosta se komunicira, pokušava se naći neko rješenje koje naravno nije jeftino, tako ovdje nekako stječem dojam, da to što se zagađuje područje Slavonskog Broda, što stanovnici, imaju tamo probleme, zdravstveno prvenstveno u naravi, to i nije takav problem. Možda se postigne, da taj neki plinovod će doći do tog postrojenja, pa će on malo tamo podgrijavati, ali zaboravlja se da nije samo u izvoru topline, nego isto tako je i u onome što se događa kroz kompletne cjevovode rafinerije, tamo i dalje će teći ista sirova nafta, sa visokim udjelima sumpora i ona će i dalje ispuštati brojne spojeve, koji će i dalje, odlaziti u atmosferu i mjeriti će se u Slavonskom Brodu i utjecati na zdravlje naših građana. Kako će onda Vlada objasniti, eto, mi smo izvršili plinofikaciju, rafinerije u Bosankom Brodu. Što ćemo reći nakon toga? Onda ćemo morati stvarno reći, ono, da li ćete vi investirati u modernizaciju rafinerije Rusima ili će vam to ostati politički projekt, na kome pokušavate upravljati regijom. Nekako smo smatrali da to upravljanje ograničeno na BIH, pa da se možda tamo uz srpski entitet pa uz Srbinu veže ruska nadležnost, jer vidimo da se govori zadnje sada oko Venezuele, je bilo da se govori o nadležnim područjima, geografskima, gdje neke od velikih sila ima svoj utjecaj, a čini mi se da mi polako smo iz neke jedne nadležnosti, sada prelazimo u neku drugu nadležnost a ono što nas jedino brine u tim njihovim igrama je zapravo zdravlje naših ljudi i što mi možemo učiniti? Ovaj prijedlog zakona, kojima bismo smanjili granične vrijednosti sumpora sa 2,8% na 1% i izmijenili bi se time i tehnički uvjeti, bi zapravo bilo nešto što bi sigurno unaprijedilo situaciju u ovom području i ne vidim, kako bi ovo sve skupa bilo suprotno ugovorom o energetskoj povelji, jeste navedeno koje obveze mi preuzimamo, znači mi trebamo osigurati slobodan prolaz energetske materije, bez obzira na njihovo porijeklo, odredište ili vlasništvo, slobodan prolaz energije, bez nametanja nekih nerazumnih natezanja, ograničenja, pristojbi, ali ajmo se pitati, što da npr. Mađarska kaže mi bismo translatirali nuklearni neki materijal, radioaktivni materijal kroz RH. Rekli bi ono, ali nemojmo to je energija, jel tako energentom, pustimo ga da prođe, imamo međunarodnu povelju, potpisali smo ugovor, tako da, zašto to naglašavam, ovo pojašnjenje koje je vlada uputila potpisao je predsjednik Vlade Andrej Plenković, da bismo time prekršili povelju pa bi ga ja onda pitao, da li možemo radioaktivni materijal, isto tako, transplantirati i da m nećemo ni trepnuti. Može se dogoditi havarija, ne mora se dogoditi havarija, to je energija koja treba prolaziti i malo mi nesuvislo djeluje koje imamo takvo pojašnjenje koje daje vlada. Čini mi se da je to samo oblik, kako dati pojašnjenje da se ne što ne dogodi, a ne da imamo rješenje za problem. I dalje, evo, brod zahtjeva odlučnu akciju. Malo su nam Rusi pomogli, pa su rekli zaustaviti ćemo postrojenje, raditi će se nešto tamo, vidjeti ćemo iz svega toga. Možda su došli i pameti pa rekli i taj gubitak, koji raste, ne znam koliko evo i državni tajniče, vjerojatno bolje ima informaciju, to je mjeri se u stotinama milijuna dolara, gubitka koji se tamo akumulira. A možda je i dosadilo malo, pa će reći, ono više nema smisla. Onda ćemo malo odahnuti. Ja bi volio kada bi se to dogodilo, evo ispred predlagatelja bi rekao, ono ajmo povući ovaj prijedlog, zadovoljni svi neće više rafinerija ta raditi pa bismo možda i mogli reći ajde transportirajte ali što bismo bili? Bili bismo licemjerni, licemjerni jer takva nafta negdje dalje bi se prerađivala, ugrožavala opet ljude iz nekih drugih država koji možda ne bi imali niti predlagatelja ovakvoga zakona niti Vladu koja bi to htjela podržati niti bi možda bili svjesni koje se ugroze događaju. Uglavnom postavlja se i pitanje što je ekonomski aspekt ovog prijedloga iz proračuna, složiti ćemo se vjerojatno da ništa se ne traži, proračun nema s ovim veze, imamo možda određene ugovorne obveze koje ima JANAF, ali ako postoji zakon MOL i JANAF samo može reći nije do nas. Jer ako bismo promatrali ekonomske odnose na način da JANAF mijenja jednu stranu, onda bi njegovi korisnici mogli reći a da ali mi imamo određeni ugovor, nastati će nam ekonomska šteta. Na ovaj način JANAF će imati prijedlog zakona, on će sa tim zakonom reći žao mi je ali to je zakon iza kojega je hrvatska Vlada, mi jednostavno ne možemo preko zakona. Ili ako kažemo ne ono, upravo radi toga što će možda nastati potencijalni gubitak JANAF-u nemojmo donositi zakona. Opet se postavljamo gdje je taj JANAF, iznad Vlade. Znači još jednom apeliram na to nemojmo podizati nešto što je prvenstveno donošenje političkih odluka da to bude ispod nekih ekonomskim interesa. Jer ako budemo promatrali ekonomske interese onda će se događati da će velike ekonomske sile upravljati cijelom Hrvatskom pa će raditi što god požele. I zašto se postavlja sada evo pitanje i oko ne znam državnog zemljišta i vlasništva nad Agrokorom ili nove Fortenova grupom zašto je toliko problematična. Pa nitko ne spori da je to hrvatska kompanija jer ima sjedište u RH. Ali ono što stvara prvenstveno jednu problematiku a to je koji će biti budući intenzitet investicija, koja će biti razina zapošljavanja, što će se kod nas događati, da li će se možda ta dobit koju bi se ostvarilo iz onoga što mi imamo što je naš potencijal prelijevati negdje vani. I onda smo mi spremni zatvoriti jednu rafineriju, drugu moguća ugroza da neće niti proraditi u punom opsegu jer neće biti modernizirana. I s time vodimo političke bitke. Ali nemojte dirati JANAF neka oni transportiraju u Bosanski brod ili Pančevo naftu na koju ne samo da nemamo ekonomske dobiti iz toga nego isto tako imamo ugrozu i ugrozu hrvatskih građana. I svi ti silni apeli koji su bili do sada bi značajno se prorijedili samo da je u prošlom vremenu bilo ovakve izmjene zakona da je ograničeno bilo koja nafta se može prerađivati, vidjeli biste nestao bi taj ruski interes. A to da bi oni tražili neke modalitete transporta nafte drugim putevima vrlo je neizvjesno ako preko RH je ograničeno i cjevovodima, isto tako i autoputom ili željezničkim prijevozom, onda bi jako, jako teško do Bosanskog Broda došla nafta nekim drugim putem i stvaralo bi značajno veće troškove te bi rentabilnost ne bi čak zadovoljavala ni ove političke okvire koji mogu nekad progutati ovakve velike gubitke s kojima se jedna rafinerija kao što je Bosanski Brod nalazi ali to je ruski nacionalni interes. Ja bih iz ovoga svega što sam sada naveo da ne duljim previše a već dugo pričam, rekao da vidimo da interesi velikih sila, oni značajno utječu na donošenje zakona. Ovo je jedan od zakona tko god je stručno obrađivao ovu temu rekao da definitivno bi doprinijelo smanjenju zagađenja ali nećete to dečki progurati, dečki i cure, jel evo ima nas u MOST-u i jednih i drugih, kaže jednostavno to ne biste progurali, pa kaže i da ste na vlasti, pitanje je li biste to mogli progurati. Pa zato kažem izazovno je evo postaviti to pitanje, državni tajnik će se vjerojatno referirati ali postali smo zona ruskoga utjecaja kada bismo ovo ograničili stvorili bi se brojni problemi na brojnim područjima u RH. Ali evo ako možemo svaki dan pritiskati ovo, vladajući su se već izjasnili i na glasanju vjerojatno će izglasati, znači biti će protiv ovoga prijedloga ali na nama koji smo opozicija je da upozoravamo, da šaljemo u proceduru ovakve prijedloge, da se borimo za ono što ne samo da ovo nije politiziranje, ovo je stvarno jedno od rješenja. I da se nadamo jednom kada ne bude ove Vlade ćemo moći ponovno staviti na dnevni red ovakav prijedlog i usvojiti ga, nadam se da ćemo imati onda potporu od onih koji sad će biti protiv, da će nam dati potporu da možemo izgurati i one poteškoće koje će nastati primjenom ovakvog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Dobrovića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Panenić, vi ste svojedobno bili i ministar zadužen za energetiku i mislim da ste proučavali ovu problematiku i vjerojatno ste došli do spoznaje da je međudržavno rješavanje, dakle po sistemu ajmo vidjeti šta ćemo pa komisija zajednička itd., naprosto došlo do iscrpljenja bez rezultata. Stoga šta kažete je li ipak postoji tu neka šansa da se nešto napravi u takvom dogovoru ili ipak je ovo jedno rješenje s kojim se brzo i jednostavno a u skladu na koncu i sa Ustavom i sa međunarodnom pravnom regulativom ovo može [[Upadica: Hvala.]] i duže. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika.
Poštovani kolega, bili smo ministri jedan za drugim, ono što smo zatekli u prvom dijelu mandata kad sam ja bio ministar, bilo je zapravo upravo obećanje, doći će do te modernizacije. Idemo vidjeti kada će ta modernizacija biti, ali samo vrijeme je pokazivalo da ruski vlasnici, oni ne poduzimaju niti jednu jedinu radnju da bi se to unaprijedilo, a i sami kad ste preuzeli energetiku, kao to pokušali se i sa međudržavnim povjerenstvom i da se to razgovori obave, ali tu postoji politička prepreka i onda se vidi da u tim dogovorima koji bi trebali biti međudržavni, isto tako ovim nekima gospodarskim govorima koji bi trebali biti između vlasnika i npr. države koja je ugrožena, prvenstveno politika stoji. I na kraju, ako ne možemo na normalne, racionalne ljudske načina to rješavati, onda idemo ovakvom političkom odlukom, mislim da smo onda na dobrom tragu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Panenić. Ja i mi ... [[Govornik se ne razumije.]] podržati ovaj prijedlog koji ste uputili u proceduru zbog građana grada Slavonskog Broda i šire okolice jer ušli smo, evo u 10 godinu kako građani Slavonskog Broda i okolice udišu zagađeni zrak druge kvalitete i to najviše sumporovodik, sumpor dioksid i čestice PM 2,5 i 10. I na mjernim postajama je utvrđen najveći zagađivač je upravo rafinerija Bosanski Brod. I za one koji ne znaju, oni još uvijek rade prema standardima iz bivše Jugoslavije. Obećali su, čak i mislim da ima i potpisano da će oni u narednih 5 godina modernizirati svoje postrojenje, ali nažalost, još uvijek ništa od toga. I ovaj vaš prijedlog ide za tim da se njih natjera da moderniziraju postrojenje da im ne dolazi nafta sa velikim udjelom sumpora. Postoje iskustva iz drugih zemalja koje su to napravile. Zašto to Hrvatska ne čini? Je li važniji profit Janafa ili kvaliteta života našim sugrađana?
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Panenića.
Pa, ja vjerujem da, postavi se pitanje građanima Slavonskog Broda, da bi oni već sami zatvorili tu rafineriju jer ovo što čekajući politiku, potrošili su vjerojatno sve povjerenje koje su u nas imali. Ovo sada uz ovaj prijedlog koji je jedan od razumnih prijedloga, koji zapravo ne ulazi u to da li će oni rafineriju modernizirati ili ne jer vidimo da je to teško preko granice riješiti, ali ulazimo zapravo u ono što mi možemo kontrolirati. Ne možete dobiti naftu koja će u vašoj lošoj rafineriji unazaditi naše živote, živote građana na području Slavonskog Broda. Nadam se, evo, da će građani shvatiti dobru namjeru koju imamo, a isto tako, shvatiti da ova Vlada, ona nema namjeru to rješavati i vidit ćemo u budućem vremenu zapravo što će se poduzeti. Prvenstveno nadam se evo, da će građani pokazati svojim glasovima u što vjeruju, a to je u bolji život na ovaj način sa tako onečišćenim zrakom nema sigurno boljeg života ni s ovom politikom.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Hvala. Uvaženi kolega Panenić. U ime stranke Promijenimo Hrvatsku ja podržavam ovaj prijedlog jer on je razuman, jer je u korist svih naših građana, znači, zaštita ljudskog zdravlja, to je najvažniji zadatak, posebno nas ovdje u parlamentu, HS-u, a posebno se to vidi na primjeru građana Slavonskog Broda. Vi ste rekli jednu zanimljivu tvrdnju. Da interni pravilnik Janafa koji je monopolist, jedini transportira naftu, znači od Omišlja prema srbijanskog granici i preko Hrvatske, da on ima veći značaj, znači, izvršnu snagu nego zakon koji bi se ovdje donio. Vi ste bili ministar i gospodarstva, zašto određeni pojedinci sada ili ova Vlada jednostavno sluša i uvažava tuđe interese, pa barem da je uvela poseban ekološki porez na naftu koja ima više sumpora [[Upadica: Hvala.]] a ona nije očito napravila ništa. Što mislite zašto to rade?
Odgovor poštovanog zastupnika Panenića.
Poštovani kolega Lovrinović. Ja sam samo prenio ono što je Vlada rekla. Znači to nisam ja rekao, nije teza nego jednostavno ovdje je napisano, oni se pozivaju na trgovačko društvo Jadranski naftovod, koje je donijelo tehničke uvjete. Znači Vlada se poziva na tehničke uvjete jedne tvrtke. Mislim ono, ja, meni je jednostavno teško bilo gledajući to prihvatiti ono da je stajalište tvrtke zapravo pravilo za Vladu, vjerojatno ministar, on je pun respekta i vjerojatno je ovdje zatražio mišljenje, oni su rekli, ne nemojte to nikako podržati jer mi imamo naš interni pravilnik koji je 2,8% i mi s time smo sukladni od 2003., svijet je stao na tome, prema tome ne više mijenjanja, nema nekog modernog doba. Nijemci, oni ograničavaju za automobile koji imaju visoke udjele onečišćenja, ali mi nismo sposobni od 2003. promijeniti niti za jedan promil. Hvala.
Hvala. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda će u ime Vlade RH govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, Ivo Milatić.
Hvala vam g. potpredsjedniče Sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Vlada predlaže HS-u da ne prihvati navedeni prijedlog zakona. Naime, točno je ovo što je u raspravi do sada više puta istaknuto, da još od 2003. postoje pravila odnosno tehnički uvjeti u Janafu koji se nisu mijenjali svo to vrijeme, neovisno o tome što su se mijenjale Vlade, mijenjali zakoni o nafti i naftnim derivatima i temeljem tih tehničkih uvjeta, Janaf operira i oni su usklađeni praktično sa našim susjedima, svi oni u susjedstvu koji na kraju koriste Janaf, također imaju takve tehničke uvjete te Janaf mora, on se njih drži i bitno je naglasiti da međunarodne obveze RH sukladno Odluci o proglašenju Zakona o potvrđivanju ugovora o energetskoj povelji, obvezuje RH na slobodan prolaz energetskih materijala bez obzira na njihovo porijeklo, odredište ili vlasništvo, slobodan prolaz energije bez nametanja bilo kakvih nerazumnih zatezanja, ograničenja i pristojbi. Bitno je također istaknuti da predloženim izmjenama zakona i smanjenjem granične vrijednosti sumpora sa 2,8 na 1% promijenili bi se jasni i tehnički uvjeti odnosno mi bi, morali bi se odbijati dosadašnji korisnici, što bi bilo u suprotnosti sa navedenom poveljom. Mislimo da onečišćenje zraka iz stacionalnog izvora kako to predlagatelj navodi, ne mogu se podvesti niti riješiti tehničkim uvjetima odnosno smanjenjem granične vrijednosti sadržaja sumpora. Znači, emisija stakleničkih plinova iz rafinerije ne ovisi samo o vrsti nafte, nego mnogo više o tehnološko tehničkim karakteristikama rafinerija. Primjer koji ste ovdje naveli da, recimo u jednoj Njemačkoj se to ne može dogoditi, točno, zato što su, u cijeloj Njemačkoj svi susjedi su i okolne zemlje su u EU i tamo se zna već davno da se ne može ovakva nafta prerađivati odnosno da gorivo koje se stavlja u promet mora biti debelo ispod 1% sumpora, to je već nekoliko godina dovedeno, znati točno da se polako ukidaju i goriva na mazut za brodove i da će dizel morat koristiti brodovi, što kasnije njih indirektno vodi na to da upućuju se na LNG, al činjenica je slijedeća, mi se nalazimo u situaciji da imamo JANAF koja je važna, jedna od važnijih hrvatskih tvrtki koja apsolutno ostvaruje jedan značajan dio svojih prihoda svojim dosadašnjim uvriježenim tijekovima i ugovorima i bilo bi prilično hrabro sada odjedanput reći to sve trebamo prekinuti na način da izazovemo probleme i onda i štetu i za JANAF i za sve ostalo. Mi u Vladi cijenimo i znamo koji su problemi u Slavonskom Brodu i maksimalne napore poduzimamo na tu temu, od pokušaja plinofikacije, bilateralnih i raznih razgovora, mislimo da je to put, da jednostavno trebamo prisiliti susjednu stranu da se tehnološkim putem to riješi, a ne na ovakav način. Znači, izmjene predmetnog zakona odrazili bi se i na porast maloprodajnih cijena nafte i naftnih derivata u RH, ali bi jasno i ugrozile poslovanje JANAF-a kao što sam već rekao. Znači, slijedom svega ovoga, Vlada RH ne podržava prijedlog u predloženom obliku, te predlaže HS da ne prihvati prijedlog Zakona o dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata predlagatelja Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista u HS. Hvala.
Hvala lijepa. Imate 3 replike, prvu repliku je tražio g. Slaven Dobrović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dakle, naveli ste kao glavni razlog zašto ovaj zakonski prijedlog nije prihvatljiv jer je RH prihvatila ovu energetsku povelju i, dakle, dužna je osigurati slobodan prolaz energije bez nametanja bilo kakvih nerazumnih zatezanja, ograničenja i pristojbi. Zar vi zbilja smatrate da je regulacija kvalitete nafte koja je ipak u postrojenju kakvo je u Brodu, odakle mi i jesmo na jednoj granici, dakle, EU i ostatak, u prilici, mi smo u prilici sa kvalitetom nafte regulirati odnosno utjecati na kvalitetu zraka. Prema tome, to je sve samo ne nerazumno zatezanje jel vi zbilja mislite da je ta kvalifikacija u redu?
Hvala. g. Milatić.
Opet se vraćam na ono što smo isto napisali u obrazloženju, a vi sada to niste citirali, već ste citirali ovo što ste citirali. Jasno smo rekli da je rješenje u postrojenju i u rafineriji, a ne u prijevozu nafte i pri tome stojimo. Znači, ne možemo mi govoriti da je to isključivo po vašem mišljenju jedino moguće rješenje, pravo je rješenje da se nafta prerađuje na način onakav kakav treba, po ekološkim standardima, a da se prevozi nafta ona koja se prevozi, koja je uobičajena da se prevozi, kada je u pitanju Jadranski naftovod i svi oni njegovi korisnici koji tu nisu od jučer, nego koji su tu već duže godina i koje tek tako ne možemo mijenjati, nije to kao da na benzinsku postaju kažete sad ćete nekome točit, pa nekome nećete, Jadranski naftovod je jedna situacija koja je definirana već desetljećima i nije tako jednostavno od strane države takve poteze donositi koji u konačnici nisu garancija rješenja.
Vrijeme. g. Vlaović.
Hvala. Poštovani državni tajniče, kažete ovo nije rješenje ili ne bi bilo u konačnici rješenje samo smanjenje udjela sumpora u naftu, treba i modernizacija rafinerija, treba im, rekli ste, i novi energent za proizvodnju, obećano je da će biti plinofikacija, ali ništa od toga. Pa evo zbog građana grada Slavonskog Broda i šire okolice recite što se poduzima ako ovo nije rješenje, na koji način će se to riješiti jer to traje već 10.g.? Rekli ste da, međunarodni pregovori i pritisci, ali zašto ne bi i ovu povelju tražili partnera da iniciramo i promjenu te povelje jer u Srbiji postoji naftovod jedan koji je ograničio transport nafte sa više od 1% sumpora, da li je to točno, jel to znate? Zašto ne bi mogli povesti razgovore o tome? Znam da to ne možete jednostavno, al nađite partnere, izvršit ćemo pritisak jer ovo nije nerazumno, ovo je razumno i zbog kvalitete života građana u Slavonskom Brodu.
Izvolite g. Milatić.
Hvala. Uvaženi zastupniče Vlaović, mi kao što ste i sami rekli, maksimalne napore ulažemo da se napravi modernizacija, da se na bilateralnim razgovorima napravi pomak u Bosanskom Brodu, jasno da se indirektno onda smanji ugroza Slavonskog Broda i na tome ćemo nastaviti i to kontinuirano radimo.
Hvala. gđa. Ljubica Maksimčuk.
Hvala, potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Da, uvaženi državni tajniče vi ste u svom uvodu rekli da problem nećemo samo riješiti kada bismo zabranili transport ovakve prljave nafte, problem možemo riješiti naravno ako promijenimo tehnologiju u rafineriji, to je vrlo teško kako se ona nalazi znamo u drugoj državi a još u Republici Srpskoj plinofikacija će naravno prepoloviti misiju štetnih plinova a građani Slavonskog Broda naravno ovaj problem očekuju i očekujemo ga svi da se žurno riješi, traje predugo. Ako bismo i riješili zatvaranjem plinovoda, oni bi naftu doveli ... [[Govornik se ne razumije.]] nekim drugim putem i naravno da ne bi ona bila čistija nego sada. Znači trebamo inzistirati na plinofikaciji i na promjeni tehnologije u rafineriji Bosanski Brod jer samo tako građani slavonskog Broda mogu imati čisti zrak.
Izvolite, državni tajniče.
Hvala. Apsolutno se slažem sa vama, točno je, jednostavno promjena tehnologije, pitanje biti ili ne bit jer se apsolutno mogu složiti s vama da i zabranimo i ograničimo, nije isključeno da sirova nafta neće doći drugim putevima i opet imamo problem isti koji imamo i sad.
I na kraju g. Lovrinović.
Poštovani g. državni tajniče, vi ste maloprije rekli ne može se to. Vidite, postoje dva razloga za ne može, jedan je ako se ne zna a drugi ako netko vrši pritisak na vas odnosno na Vladu da to ne napravite. Ja mislim da prije svega je ovo drugo u pitanju ali poručujem građanima Slavonskog Broda da konačno otvore oči da shvate da nikad neće prestati njihovo gušenje i povećanje pobolijevanje dok su ljudi na vlasti isti koji jesu već godinama a ovdje moram reći jednu tužnu istinu. Upravo vi koji vas truju, koji ste trovani znači ovim zrakom, najmanje izlazite na izbore gospodo, dragi građani Slavonskog Broda i okolice. Izađite konačno na izbore, riješit ćemo, dat će se ultimatum od godinu dana da se promijeni način rada rafinerije ili treba pipu zatvorit, dosta je više toga.
Hvala. Izvolite, državni tajniče.
Poštovani zastupniče Lovrinović, kad smo rekli da se ne može, to znači da smo sagledali sve uzroke, posljedice, štete, znači da smo razumno pristupili problemu, nismo rekli, nismo pod nikakvim pritiskom, ne vršimo nikakvu predizbornu kampanju nego ponašamo se odgovorno i razumno kao što se svaka Vlada mora ponašati jer mi smo ovdje, ne zastupamo nikakvu stranku, mi ovdje zastupamo Vladu RH i ja tu ne držim politički govor u ime bilokoje stranke kao što vi redovito to radite, već zastupam interese Vlade RH i to su sada konkretno interesi Vlade pretočeni u naše mišljenje koje je Vlada donijela, ne možemo podržati ovaj zakon a radimo sve ono što smo svi ovdje zajedno do sada rekli i radit ćemo i dalje da se problem onečišćenja Slavonskog Broda riješi.
Hvala lijepa, idemo dalje. Otvaram raspravu, g. Slaven Dobrović ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo. Pozdravljam sve nazočne, naravno i sve one koji nas prate. Dakle, možda bi mogli početi s pitanjem koliko ustvari vrijedi čisti okoliš? Jesmo li toga svjesni, da li su ljudi svjesni vrijednosti čistoga zraka, vode, tla? Ustvari mislim da je odgovor da nismo svjesni i da ljudi postaju svjesniji vrijednosti čistoga okoliša, onoga trena kad im se uskrati čist okoliš i dovoljno je već da nemat čisti zrak i zato treba razumjeti situaciju ljudi u Slavonskom Brodu i okolici koji su ustvari pod trajnoj životnom frustracijom usred lošeg zraka, dakle zraka koji naprosto vas tjera da primijetite kako nešto nije u redu. Mislim da bismo svi trebali imati osjećaja za to i ako bismo imali svi osjećaja za to onda bi stekli i spremnost nešto napraviti. Gdje, kako, kamo, kuda. Evo ja sam bio i ministrom zaštite okoliša i energetike i prije toga i okoliša, dakle od 2016. pa do konca travnja 2017. u poznao sam se s tim problemom. Vrlo brzo sam naučio kako problem traje tada već 7, 8 g., danas će to bit punih 10 g. kako je sastavljena međudržavna komisija dakle između dvije zemlje, to je Republika Srpska u ime južnoga susjeda u kojoj je ustvari taj objekt i RH i da je naravno kao glavno problem tj. put rješavanje definirana i ta plinofikacija koja eto je kao krenula pa je stala međutim, naravno i rekonstrukcija cijele rafinerije jer ta rafinerija je stala sa razvoja u neka davna vremena i takva rafinerija sa tim tehničkim rješenjima, ne odgovara današnjem vremenu niti stupnju razvoja. Zato ona kao takva ne bi mogla raditi niti u Hrvatskoj niti u drugim zemljama EU-a jer naprosto kao društvo i kao sustav smo razvili društveni sustav u kojem se to ne dozvoljava jer je to neprirodna, neželjena društvena pojava da netko nekoga terorizira sa lošim zrakom. To se tamo dešava preko 10 godina. I mislim da je ta državna komisija pokazala da odgađanje, pa sad će, pa tad će, dakle uz svu strpljivost hrvatske strane, uz svu strpljivost građana dakle koji su tome izloženi ipak definitivno došla do zaključka, makar evo čujemo od predstavnika Vlade da se to eto i dalje dešava, da od toga neće biti velike koristi jer je tu priča malo šira, dakle ESPO konvencija međugranično onečišćenje dakle odnosno zagađenje bolje rečeno je nešto što ovdje ne igra jer naravno BiH-a nije zemlja koja je potpisnik i eto u pristupnom putu će ona vjerojatno jednoga dana postati, to bismo svi željeli, ne samo radi Hrvatske nego i u prvom redu radi građana BiH-a. Međutim, šta dok se to ne desi, jer čujemo državnog tajnika, on ponavlja, najbolje je rekonstruirati, dakle investirati milijune eura u rafineriju koja ionako posluje teško, koja je ionako tamo u posebnim okolnostima, političkim, geostrateškim okolnostima i da tamo priča oko ulaganja u postrojenje koje bi trebalo otkloniti sumpor iz plinova koji se oslobađaju u atmosferu na razne načine iz tog rafinerijskog postrojenja naprosto to neće hodati. I stoga ja smatram da doista onda treba posegnuti za višim rješenjima. A viša rješenja nam se na koncu nude i u Ustavu. Ja ću evo sada, da ne bi krivo citirao jer nisam neki ustavni stručnjak, međutim lijepo u članku 50. Ustava stoji da poduzetnička sloboda se i vlasnička prava se mogu iznimno ograničiti zakonom radi zaštite interesa i sigurnosti RH, prirode, ljudskog okoliša i zdravlja ljudi. Ja mislim da je tamo ljudski okoliš i zdravlje ljudi već sasvim jasno i dokumentirano ugroženi. Jer postoje mjerne stanice koje su tamo postavljane, postoje već cijele studije koje su išle za tim definirati područje odgovornosti. I definitivno i na taj statistički dosta benevolentan način rafinerija ostaje glavni problem. Jer pitanje kotlovnica i prometa, naravno postoji cijeli niz drugih gradova u Slavoniji koji jesu u sličnim uvjetima i prometa i kotlovnica pa tamo ne znamo za taj slučaj, u Slavonskom Brodu itekako znamo. Prema tome, to je bio članak 50. drugi stavak. I imamo i članak 70. koji lijepo kaže svatko ima pravo na zdrav život. Država osigurava uvjete za zdrav život, odnosno okoliš, svatko je dužan u sklopu svojih ovlasti i djelatnosti osobitu skrb posvećivati zaštiti zdravlja ljudi, prirode i ljudskog okoliša. Evo to doista lijepo piše u članku 70. I sad kad dođemo i povučemo crtu na sve ovo što je do sada učinjeno u Slavonskom Brodu i što se čini i sustavno se ta aktivnost odvija, komisija, razgovori, plinofikacija, ovo ili ono, onda definitivno je situacija sazrela da Hrvatska može ići stupanj iznad. I nisu tehnički propisi JANAF-a odnosno tog trgovačkog društva Jadranski naftovod iznad zakona. U redu, oni imaju svoje norme, oni posluju, oni brinu o poslovanju, to je njihovo. Međutim, sada nastupa nacionalni parlament, predlagatelj, rasprava i kaže se, mi donosimo zakon kojim nastojimo postići evo ovo što piše u ova dva članka Ustava a koji nisu zadovoljeni dakle sadašnjom organizacijom stvari. Niti ima naznaka, evo doista ja ne vidim naznake da će se išta promijeniti u neko razumno vrijeme jer su svi rokovi prekoračeni, jer su i okolišne dozvole koju su oni izdavali po svojim normama na što smo mi jako vršili pritisak, to je još bilo u jesen 2016., oni su svejedno izdali novu. Dakle oni misle tako raditi dalje a naravno šta ih košta održavati dijalog s nama kroz međudržavnu komisiju, sastajati se i to se uvijek odgađa mjesec, dva, tri, puhne vjetar pa malo manje se osjeti smrad iz rafinerije pa onda bude loših perioda, pa ovo, pa ono, sve ćemo mi to nekako preživjeti. I poslujemo dalje, poslujemo tako, govorim o njima da si ne stvaraju nove troškove, niti investicijske niti pogonske i da u tim uvjetima rade što rade, naravno stvarajući veliku štetu okolišu. To je ustvari eksterni trošak, trošak koji nije uračunat u njihovom računovodstvu a oni su uzročnici tog troška. To je pitanje zdravlja svih bolesnih, pitanje na koncu toga što se taj kraj posebno intenzivno depopulira jer ljudi osim i drugim okolnostima sad budu potaknuti i konkretnim smradom za koji nemaju nadu da će nestati, pa onda odlaze iz kraja. Dakle, sve skupa je vrlo zrelo, dakle, vrlo zrelo da se ovakav jedan zakon donese i da se regulira ovo područje, a JANAF je tu samo da to mora prihvatiti i to je njima opravdanje, jel li grejs period dovoljan 6 mjeseci ili 8, 10, o tome se može razgovarati, da se ne bi postignuti ugovori, narudžbe, ne znam šta, rezerve ili kako već oni rade, ugrozili, a drugo je sve stvar, dakle, novih okolnosti, njima nametnutih, mi im namećemo, dakle, u interesu građana RH koje oni moraju slijediti. Prema tome, argumentacija kako se iz one odredbe da se mora pružiti slobodan protok energije bez nametanja bilo kakvih nerazumnih i inih ograničenja, taj atribut nije ovdje dohvaćen. Dakle, ovim zakonom definirano ograničenje nije nerazumno ili treba otić u Slavonski Brod, pa malo provest par dana, pa vidit je li nerazumno, malo vidjet njihovu statistiku zdravstvenu i mnoge druge statistike. Dakle, to nije nerazumno, to je itekako razumno i opravdano, u stvari je nužno i potrebno jer je RH iscrpila puno toga što je mogla napraviti i naravno otvorena je promijeniti i zakon ako oni promijene nešto, može se nešto, međutim, oni moraju hitno nešto mijenjati. Evo, toliko o tome, dakle, smatramo da je ovaj zakonski prijedlog dobar i jedini moguć koji u kratko vrijeme mogu osigurati građanima Slavonskog Broda, a to čak vrijedi i za sve u tom krugu i za građane susjedne BiH koji nam nisu ništa manje dragi, dakle, ljudima treba omogućiti čisti okoliš. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime predlagatelja govorit će g. Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Upravo poteknut ovim riječima kolege Dobrovića, htio bi samo napomenuti, evo neke podatke, uvijek ljudi se pitaju zapravo kakva je to nafta koja dolazi, ako bismo rekli, ne znam, nafta koja dolazi sa azerskog područja ili arapskoga područja, njeni udjeli sumpora su značajno ispod 1%, negdje se oko 0,10 do 0,30 se vrti, onda imamo rusku naftu, evo jedan podatak 1,5% sumpora, onda imamo domaću naftu koja je izmjerena 0,36, ja sad govorim jedan podatak, ali relevantno je, tu se vrti. Studije koje su rađene za modernizaciju rafinerije nafte u Rijeci, znači, cijeli zahtjev zapravo se bazira na udjelu sumpora, govori se o udjelu sumpora kao ključnom elementu koji utječe na to da određena rafinerija u jednom trenutku ne može stvarati dovoljno kvalitetne derivate. Nama se sada događa da polako zalihe nafte, pogotovo evo gledamo u RH, danas smo govorili o tome da se iscrpljuje sve manje nafte, ali i u drugim područjima, na početku kod crpljenja nafta dolazimo prvenstveno do te kvalitetnije nafte, kako zalihe padaju na crpilištu, tako dolazi sve više do izražaja teža nafta sa većim udjelima sumpora, koja je teža za preradu i naravno da ta nafta ima puno nižu cijenu jel utječe na tehnološke procese i kome ćete prodati naftu koja ima problem? Pa vi idete prodati onima gdje možete progurat, evo i sam državni tajnik je rekao, nećete Nijemcima progurati kad njihovi tehnološki procesi zahtijevaju naftu vrlo kvalitetnu naftu i tu imaju striktna ograničenja. Ja vas pitam zašto smo mi postali regija u kojoj može proć takva nafta? Zašto, zapravo ne samo mi kao RH, nego cijelo ovo okruženje u kojem živimo dopušta da nam se događa takva situacija kao što je u Bosanskom Brodu i onda slijedeće je, gdje ti derivati koji nastaju u Bosanskom Brodu odlaze, kako se oni troše i oni dodatno zagađuje. Prema tome, to je jedan ciklus koji se zatvara, ali upravo intencija modernizacije rafinerije u Rijeci bazira se na tome da može prerađivati naftu zapravo ekstrahirati što više sumpora, izdvajat ga u neke druge nus proizvode i smanjiti udio u gorivu koja dolaze na tržište, koje troše motorna vozila i koje bi onda na kraju, zapravo, sagorijevanje u motornim vozilima onečišćavalo okoliš. Vrlo brzo ćemo mi postaviti vjerojatno upravo takve određene standarde koji će biti restriktivniji, pa ćemo zahtijevati derivate sa vrlo niskim udjelima sumporima ako je u pitanju dizela i ostali naftni proizvodi i onda ćemo reći okej, bez obzira mi danas izglasali ovo ili ne, zapravo danas raspravljamo, bit će glasanje slijedeći tjedan, ali kako god da uzmete, evo govorim prvenstveno vladajućima, vrlo brzo ćete sami donositi ograničenja koja će utjecati na to da nitko neće moć preradit naftu koja ima više od 1% udjela jel neće moć stvoriti proizvode koji će odgovarat modernim uvjetima. Ta nafta, ona će našom namjerom da ništa ne mijenjamo, ugrožavati živote ljudi u BiH jel tamo će se većinom i prodati i ono što je jedino žalosno što nažalost mi ne možemo zaštitit ni naše građane jel iz te proizvodnje, nus proizvodi koji, zapravo štetne tvari koje odlaze u atmosferu prelaze i na naše područje, ali kažem, nemojmo gledati samo ono što mi, da štitimo samo sebe, nego budimo svjesni i u toj BiH živi isto tako i Hrvati kojima bismo mi trebali biti potpora, ako gledamo već nacionalno, pa nije ta BiH država u kojoj mi nemamo nacionalne interese, imamo nacionalne interese, štitimo, kako štitimo Hrvate u RH, isto tako ćemo štitit ne samo Hrvate u BiH, nego i druge narode koji tamo žive. Međutim, hajmo biti mi koji ćemo biti napredni pa reći isto tako da vlast u Republici BiH, prvenstveno u Republici Srpskoj, da je previše korumpirana da bi mogla oduprijeti se, a mi to možemo riješiti. Mi smo ipak država koja imamo puno više standarde, članica smo EU i ovakvim pozitivnim zakonskim rješenjima možemo utjecati na živote, ne samo kod nas u državi nego u okruženju u kojem živimo. Da ne ispadne da smo mi licemjerni pa kupujemo ne znam, električnu energiju iz termoelektrane Stanari, a ona je sa vrlo lošom sa tehnologijom, zapravo zagađuje život u našoj neposrednoj blizini. Hvala.
Hvala lijepa. Sada će. A imamo jednu repliku, da, g. Dobrović, vidio sam vas, da. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Panenić. Dakle, iz specifičnih tržišta dolazi ova nafta i jasno je da loša nafta ima nisku cijenu. I da u stvari treba biti i dosta vješt i pronaći kome bi takvu naftu mogli prodati i sada smo mi, evo, na jednoj granici, praktički dva svijeta i ne činimo ništa već 10 godina i igramo se, dakle razgovora, a nafta dolazi, prerađuje se, naravno nije to samo pitanje ovog primarnog zagađenja, nego i sekundarno, što ste spomenuli iz tih derivata, oni su definitivno lošiji. Sad, što je to, dakle, još nismo riješili problem sumpora, danas je bio predstavnik direktora EU komisije jedan i govori se o nisko ugljičnom društvo. CO2. A ovdje je sumpor [[Upadica: Vrijeme.]] Ne razumijem.
E sada će, ima i odgovor, izvolite.
Poštovani kolega, dobro već na ono da budemo malo i geopolitički onako precizni, to je nafta koja dolazi sa područja Rusije i ona je i pod nazivom ... [[Govornik se ne razumije.]] , prvenstveno se prepoznaje na tržištu nafte sa visokim udjelom sumpora i to je nafta koja je i ekonomski i okolišno problematična, ali vidimo da je utjecaj Rusije nažalost je strateški sve više jača i sve više utječe na brojne države. Ovo što mi radimo je zapravo je borba, nekako se čini kao protiv Golijata, idemo spriječiti ovdje nešto što vrlo je nepopularno. Jer biti danas dobar sa Rusijom je, čini mi se jedan trend i sve Vlade se povinuju biti pod ruskim utjecajem ili biti korisnik, isto tako i njihovih, ja ću reći u ovom trenutku, energenata, je pitanje geostrategije. Na ovaj način mi bismo zapravo njih isključili s našeg tržišta i bojim se da tu nemamo potporu.
Hvala. I sada stvarno, g. Damir Felak će govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Poštovani g. dopredsjedniče HS-a, d. državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Mogao bi vas i pobrojati imenom i prezimenom koji ste danas ovdje, ali neću. Znači, govorimo o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata koje je u raspravu uputio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i ovaj zakon ima za cilj smanjivanje graničnih vrijednosti sumpora u nafti koji se transportiraju kroz RH. Traži se smanjenje sa 2,8 na 1 i manje što bi prema mišljenju MOST-a dovelo do bolje kvalitete zraka, a time i zdravlja kvalitete i zdravlja i kvalitete života građana RH, koji žive u blizini rafinerije koji takvu naftu prerađuju. Tu se prvenstveno misli na problematiku onečišćenja zraka na području Slavonskog Broda, zbog rada rafinerije nafte u Bosanskom Brodu, u susjednoj BiH koja ispušta prekomjerne emisije štetnih tvari u zrak. Onečišćenja zraka iz stacionarnih izvora, kao što su rafinerije, kako to predlagatelj navodi, ne mogu se riješiti promjenom tehničkih uvjeta, odnosno smanjenjem granične vrijednosti sadržaja sumpora u nafti za preradu. Emisija stakleničkih plinova iz rafinerije ne ovise samo o vrsti nafte, već mnogo više od tehnološko-tehničkih karakteristika rafinerija, a na taj faktor ne možemo utjecati promjenama ovoga zakona. Međunarodni ugovori br. 15/97 sukladno Odluci o proglašenju Zakona o potvrđivanju ugovora o energetskoj povelji obvezuju RH na slobodan prolaz energetskih materijala bez obzira na njihovo porijeklo, odredište ili vlasništvo slobodan prolaz energije bez nametanja bilo kakvih nerazumnih zatezanja, ograničenja i pristojbu. Predloženim izmjenama zakona i smanjenjem granične vrijednosti sumpora s 2,8 na 1%, promijenili bi se tehnički uvjeti, odnosno morali bi se odbijati dosadašnji korisnici, što bi bilo u suprotnosti s obvezama RH iz Ugovora o energetskoj povelji. Trgovačko društvo Janaf donijelo je 2003. godine tehničke uvjete za pristup transportnim i skladišnim kapacitetima Janafa te isti odgovaraju i današnjim tehničkim zahtjevima i normama. Janaf kao dio međunarodne energetske transportne mreže u svoj poslovanju primjenjuje tehničke uvjete koji su obvezni za Janaf i za sve ostale korisnike. Janaf prihvaća transportiranje svake nafte čije karakteristike ne prelaze granične vrijednosti sadržaja sumpora od maksimalnih 2,8. Janaf može odbiti transport nafte koja ne zadovoljava navedene tehničke uvjete, ali i skladištenje svake nafte čije bi karakteristike mogle štetno vjerovati na druge nafte koje se transportiraju ili bi mogle prouzročiti štetu na instalacijama. Jednom riječju, RH preko Janafa dužni su poštivati međunarodne ugovore. Isto tako naglašavam još jednom, da čak i kad bismo mi promijenili ovaj zakon kako to predlaže predlagatelj, ne bi postigli svrhu koju želimo, a to je da se smanji zagađenje zraka iz rafinerije u Bosanskom Brodu koje se prenosi zrakom na Slavonski Brod, ali isto tako moramo priznat da zagađuje se sigurno se i zrak i nanosi šteta i samim građanima BiH koji žive u tom području. Znači, bitno je promijeniti tehnologiju u toj rafineriji ili rafineriju zatvoriti. Da li će se promijeniti ili energent, da li će doći do plinifikacije, treba inzistirati na promjeni tehnologije, višim standardima, tu se apsolutno slažem sa svime onim što su predlagatelji rekli, a u konačnici, to je rekao i predstavnik Vlade. No, to nije tako jednostavno učiniti samo promjenom ovog zakona, kad bismo to čak i učinili, ali bismo, velim, prekršili većinu međunarodnih normi, što bi imalo sigurno posljedice za JANAF, a onda posljedično i za RH. Znači, treba promijeniti, inzistirati na promjeni tehnologije ili promjeni energenta, na čemu Vlada RH ustajano radi, nije jednostavno, sami ste to rekli, mislite da bi se to moglo napraviti, predstavnik Vlada je već rekao da to ne ide tako brzo, ali ja isto osobno sam na tragu toga da se radi na tome i da maksimalno se iskoristi koliko god je moguće i međunarodnim kanalima i tihom diplomacijom da se jednostavno rafinerija u Bosanskom Brodu modernizira i da ne ispušta ovakve štetne emisije, štetne emisije u zrak. g. Dobrović se ovdje pozivao i na Ustav RH i tu se mogu u potpunosti složiti sa njime, samo nažalost sustav RH, kao što sam naziv kaže vrijedi za RH, ne vrijedi za BiH, a ona ima drugačije, očigledno, i zakone i mjerila, a rafinerija se nalazi u Bosanskom Brodu, velim, u drugoj državi. Samim sprječavanjem dotoka nafte kada bismo i se odlučili na ovakve izmjene zakona, to ne bi spriječilo samu rafineriju da naftu dobavlja nekim drugim tokovima. Znači, nije nužno, ovo im je vjerojatno najjeftinije ovako, ali nije nužno da se nafta dobavlja u rafineriju u Bosanskom Brodu preko JANAF-a, može se dopremati i na druge načine i preko teritorija drugih država, tako da se zaobiđe RH. Tako da mislim da promjenama ovog zakona ne bismo postigli ono što se želi, da li je ovaj zakon upućen samo iz ovih stvarno, ja to tako i doživljavam, dobrih namjera da se pomogne stanovnicima koji žive u blizini rafinerije u Bosanskom Brodu, prije svega, Slavonskom Brodu i okolici i što nam je svima, ja mislim, na srcu i želja da se to postigne ili ovaj, prijedlog ovog zakona ima možda i neke druge implikacije, a čuli smo danas ovdje se više puta pozivalo nemojte glasati za one koji to ne čine, nego glasajte za nas, pa se vidi da je predizborna kampanja za buduće izbore za Europski parlament u tijeku, pa se i ovaj zakon po mojem skromnom mišljenju koristi i u tu svrhu, ali prije svega mislim da je namjera onoga tko je predložio zakon dobra, ali način na koji se to želi postići, nije promjena ovoga zakona i stoga Klub HDZ-a neće podržati predložene izmjene zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sad idemo, imamo pojedinačne rasprave, g. Tomislav Panenić, izvolite. Je, pojedinačna [[Upadica: Pojedinačna?]] pojedinačna [[Upadica: Pojedinačna rasprava?]] pojedinačna [[Upadica: Aha, ispričavam se, evo]] pa moglo bi i odavde, ali međutim [[Upadica: Ne, ne, ja evo rado bi pojedinačno]] nekad je bilo stalno odavati znate kad nije bilo mikrofona i toga se sjećam …/Smijeh/…
Okej, hvala lijepo potpredsjedniče. Ja bi se samo osvrnuo evo na kolegu Felaka, on je sada rekao da je ovaj zakon u svrhu predizborne kampanje. Prvo, dva razloga zašto nije tako. Prvo je vrijeme kada smo uputili ovaj zakon u raspravu je već prošlo puno, puno, puno vremena, sad nekako je to došlo u ovo vrijeme, prema tome, vladajući su mogli isto tako odlučit da bude i nakon ovih izbora za EU parlament i ne bi se vjerojatno ništa značajno dogodilo, glasat će i ovako i onako protiv toga, šta je, prema tome, ne znam zašto ste stavljali u vrijeme kad je predizborna kampanja. Drugo, danas smo raspravljali, ja Tomislav Panenić i kolega Slaven Dobrović o toj temi, niti ja, niti on nismo na listi kandidata za Europski parlament. Prema tome, da smo imali neku atraktivniju temu, vjerojatno bi ovdje onda oni koji su kandidati za Europski parlament imali neku drugu temu ili bi možda oni raspravljali, mogli smo ih staviti za predlagatelje, al vidite da nismo to učinili, ovo je tema koja, evo i ja i Slaven je vučemo iz mandata kada smo tražili rješenja i upravo ovo je bila jedna od inicijativa i državnog tajnika Ante Čikotića kad smo ušli u to, al evo nije bilo vremena više da se napravi rješenje koje bi bilo tada prihvatljivo i onda smo došli sada zapravo sa tim zaključcima, ali i ideja od 1% iz vremena, to možete pogledati, imaju i medijski članci iz, krajem, zapravo ne, tamo iz 2017.g. Prema tome, ništa se nije tu predizborno napravilo. Drugo, ono što je, rečeno je u raspravi prije mene je, da sama nafta ako smanjimo, ne znači da smo riješili sve probleme, ali isto tako smo slušali i od Vlade kad je izvršimo plinofikaciju riješit će se svi problemi. Da Rusi nisu zaustavili postrojenje iz njima znanih razloga, mogli smo mi to kuriti što se tiče toga i na solarne panele, vjerojatno bi joj isto tako zagađenje se, bilo bi nešto manje, slažemo se, nešto je manje radi plinofikacije, nešto manje bi bilo radi nafte, nešto manje radi modernizacije, ali sve troje u zbroju je puno više od onoga što su standardi života ljudi koji tamo žive. Prema tome, sve napore da uložimo, pronađimo sve metode koje se može, jedno je ovo, državni tajnik je tu rekao, pokušava se, radi se prema Rusima, komunicira se, dajte uložite, modernizirajte, oni to ne rade, uporno ne rade, godinama ne rade, preuzeli su rafineriju, obećali su vlastima u Republici Srpskoj oni će izvršiti modernizaciju, ne događa se, ta rafinerija propada, znači, naočigled propada i jednostavno i tamo vlastodršci nisu svjesni da na ovaj način će jednog dana imati zapravo samo problem kojega i mi sa bilo kojim postrojenjem takvim bi imali, a to je, treba ga ukloniti, tko će preuzet te troškove, il će Rusi samo pokupiti prnje i otići i onda će ostati zagađeno tlo i sve oko njega što treba netko sanirati, ogromni su troškovi. I zato svako tu ima neki interes. Svima je i vjerojatno je i vlastima u Republici Srpskoj da to nastavi raditi, da imaju zaposlene ali da bude i održivo ali vole isto tako i da dobiju neku potporu i financijsku i geopolitičke potpore tane koje se događaju u provedbi nekih politika i onda svi na kraju žrtvuju stanovnike, oni su žrtvovali svoje a mi zato što nismo postupili po svim smjerovima kojima možemo, žrtvujemo i naše. Ali vidimo da evo to je tako. Možemo reći periodično, kako bude teži zrak u Slavonskom Brodu, tako da tema postane teža. Trenutno u Slavonskom Brodu nije bilo toliko previše prigovora na stanje ono pa možemo staviti ovaj prijedlog zakona da se o njemu raspravlja u Hrvatskom saboru. Zašto nismo onda kada je bilo najveće zagađenje stavili taj prijedlog da se raspravlja, onda bi imalo puno veću težinu jer predlaže se sa strane opozicije. Ne moramo čekati za takve zakone da bude bilokoja predizborna kampanja ali vidimo sada kada god da se stavi predizborna kampanja, sad je za Europski parlament pa za Predsjedničke izbore pa za nacionalne izbore pa lokalni izbori, nema kraja. Pa mi živimo samo u izborima i naše politike formiramo u skladu sa onim što će nam donijeti neki glas odnosno gdje nećemo izgubit neki glas, gdje je veća politička ili manja politička šteta, zavisi tko prema kome se gleda ali morate bit svjesni da opozicija nema snage, nema snage jer jednostavno evo, pogledajmo ovo ovdje, sve je prazno. Nas tu, jedno, dvoje, troje, četvero iz opozicije, pokušavamo nešto, govorimo danas cijeli dan, ono jel' ćemo dobiti koji poen, uopće mi nije to ni bitno nego jednostavno ajmo dati jedno od rješenja da jednog dana osjećam se bolje kada ne budem zastupnik u Hrvatskom saboru, da mogu reći nešto sam napravio, pokušao, bilo je na tragu da nisam sjedio ovdje i zagrijavao ovu stolicu i šuto danima ili dizao ruku za ili protiv kad je trebalo ili kad čak i nije trebalo. Prema tome, ne bi htio da se okarakterizira ovakav prijedlog koji govorimo o jednom tehničkom prijedlogu koji sigurno politikanstvo u njemu je izbijeno u najvećoj mjeri, ono možemo reći da je to u stavu bio države prema nekome ali da se stvara ovdje pozicija između vladajućih i opozicije sa nekim stavom ili da je to ideološko pitanje, nije, čisto je tehničko pitanje i kao da sad dovedemo ovdje vrhunske svjetske stručnjake i da pitamo da li smanjenje sumpora u nafti, u sirovoj nafti može doprinijeti smanjenju zagađenja, znate što bi bio odgovor? Odgovor bi bio da. Može. Naravno ako je manji udio sumpora, ne može nastajati sumpornih spojeva koji će odlaziti i tu čista logika govori. Prema tome, nije bez vraga da nafte koje imaju ispod 1% sumpora da su i skuplje na tržištu, lakše ih prerađivati, manje moraš ulagati u modernizaciju i upravo intenzitet investicije u određenu rafineriju određuje i njenu uspješnost. I MOL je to napravio, oni su investirali kod sebe u Mađarskoj, jednu rafineriju investirali su u Slovačku i njima je vjerojatno investicija previše sada, oni ne žele i u Hrvatskoj investirati. Ne u dvije, nego je pitanje i u jednu dal će investirati. A Rusi koji stvaraju tolike gubitke, pa sam logika nalaže da su trebali provesti modernizaciju ali oni su odlučili da toliki gubitak je ipak manje nego ono što moraju izvršiti u modernizaciju i tko god poznaje tehnološki proces rafinerije u Rijeci, zna da investicija tamo praktično treba krenuti ispočetka, to je toliko staro postrojenje da nema tu više neke modernizacije, to je modernizacija cijeloga postrojenja, znači jedno novo postrojenje treba tamo doć da bi bilo rentabilno. To trenutno uvjeti na tržištu ne osiguravaju da imaju jedno kvalitetno tržište, da ima prosperitet u budućem vremenu i da će moći računati na otplatu investicije koja je dugogodišnja, dugoročna, s njom se kao takvom mora računati, ovo je trenutno nestabilno, svako se bori da zadrži tu rafineriju, da ima svoj dio na tržištu da može isporučivati derivate, derivati sve veće imaju standarde, sve više moraš unaprjeđivati i nitko ne kaže da Rusi i da donesu odluku da će investirati danas, dostave tu tehnologiju, da neće morati možda za 5 g. uslijed ovakvih silnih promjena na tržištu gdje se traži sve čistije gorivo, morati još ulagati. Nema kraja ulaganju ali to vam je naftna industrija i tamo se zarađuje dobar novac ali čini mi se da postoji područje na kojima možeš u puno manje investicija radi toga što ima takvih vlasti koje to dopuštaju, ostvariti normalnu dobit ali bez investiranja. Mi nemojmo biti jednostavno takvi, nemojmo si dopustiti da nas iskorištava neko ovdje pa makar bili samo transportni sustav. Nije dugo prošlo pa smo i raspravljali o problemima u RH vezano za rafineriju nafte u Sisku i problemi nisu stali dok nije bilo izvršena dostatna modernizacija da se otklone ti problemi. I na kraju, rafinerija u Sisku je jumbo jet za rafineriju u Bosanskom Brodu ali mi našu ćemo zatvoriti a Bosanskom Brodu ćemo trpjeti i reći to je evo mi razgovaramo sa Rusima pa ćemo onda kad Rusi jednog dana kad im budemo dovoljno dobri pa će reći eto, sad ste nam malo bolji nego ni Srbi tamo pa ćemo onda zatvoriti u Bosanskom Brodu, nećemo vam praviti štetu, ono procijenit ćemo, malo ćemo se poigrati. U toj igri jedino naši građani nikako da dočekaju svoj trenutak a to je živjeti u okruženju koje možemo ekonomski, već se borimo da stvorimo što bolje uvjete ali i ovaj okolišni dio koji je čista voda, zrak i ostalo što čine život, moramo dati puno više truda, hvala lijepo.
Hvala i vama. Dvije replike, g. Felak prvi.
Poštovani g. Panenić, slažem se sa vašom brigom za zaštitu okoliša kao što sam već i naglasio u svojem izlaganju ime kluba HDZ-a, ali ću vas podsjetiti da ste vi bili dio Vlade kao što je to rekao i vaš kolega g. Dobrović, znači ministar i vi, g. Dobrović od početka 2016. pa do negdje travnja 2017. kada ste ajmo tako reći svojom voljom izašli iz te Vlade i odustali od toga da pokušate nešto promijeniti iz pozicije pozicije, nego ste prešli u lagodnu priliku opozicije i sada jasno, kritizirate sve ono što vi mislite da ne valja i nudite rješenja za koje i sami znate da nisu baš lako provediva i tek tako da se mogu kršiti međunarodni ugovori. Prema tome, zašto ništa niste učinili u tih godinu i pol dana, kada ste bili u vladi nego sada docirate i ovdje namećete rješenja, ovoj vladi, koja se trudi da popravi to stanje, ali ne može se to napraviti ovako kako ste vi zamislili.
Odgovor, gospodin Panenić.
Kolega Felak rado ću vam odgovoriti na ovu vašu primjedbu. Prvo da nije bilo HDZ-a vjerojatno bi mandatni ministar bio dulji. Nego se išlo na rušenje, raspustio se Sabor, mi govorimo ovdje o prijedlogu zakona, jel tako, kada je Sabor raspušten, ono nema više rasprave otom je postala tehnička vlada, kako ćete donijeti. Znate kada je to bilo? Početkom lipanja 2016. prema tome, niste mi dozvolili ni vremenski da bi to napravili, radi toga što ste imali političke određene, svoje želje, da se nešto promijeni oko toga i meni jedino što mi čini zadovoljstvo, ono nisam dozvolio ovdje da bilo tko odlučuje o mojoj sudbini. Jeste, ja sam dao ostavku premjeru Oreškoviću, tako da možda je nezapaženo, ali makar sam sebi napravio, da ovdje, časno ne da ispadne da ovdje politikantstvo ono ide smanjivati radi svojih nekih interesnih skupina koje time upravljaju. Iza mene Slaven Dobrović, oni su krenuli tim putem, ali taj brak, [[Upadica Radin: Hvala gospodine Panenić.]] odgovoriti ću … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Drugu repliku ima gospođa Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Panenić, pa svjesni smo mi da bi se količine sumpornih spojeva mogle smanjiti, kada bismo prerađivali naftu s manje sumpora. To znamo, ali isto tako znate i vi i ja i svi ovdje, da kada bi i to učinili, da bi onda možda u rafineriju u Bosanskom Brodu negdje, nekim drugim putevima dovezali ponovno prljavu naftu i ponovno bi stanovnici Slavonskoga Broda imali onečišćen zrak kao što ga imaju već 10 g. znači d ipak moramo inzistirati na remontu rafinerije, … [[Govornik se ne razumije.]] benefikacije i rafinerije, moramo maksimalno inzistirati to kroz razgovor i diplomaciju, da bi građani Slavonskoga Broda, evo ponavljam, imali taj čisti zrak jer kažem, da nismo mi sigurni kada bismo ovo sve proveli, da oni naravno ne bi nekim drugim putevima dovodili i dalje prljavu naftu i dalje građani Slavonskoga Broda imali istu situaciju. Stoga ponavljam, diplomacija, diplomacija, remont, rafinerija i viši standardi rada u rafineriji u Bosanskome Brodu.
Odgovor gospodin Panenić.
Hvala kolegice Maksimčuk, na ovome komentaru, iako bi ja rekao, da nema povoljnijeg transporta nafte, nego putem naftovoda, kojim se on doprema, ono sve ostalo iziskuje puno veće, ne samo troškove, nego i logistički zahvat. Na taj način, zapravo, prvo bi morala biti polazišna točka, koja ne bi onda u tom slučaju bio Omišalj, nego negdje dalje morate doći do sirove nafte. To bi bila jedna komplikacija, ne vjerujem da bi netko dopustio sirovu naftu, da tolike udaljenosti prelazi u nekim drugim oblicima transporta. Prema tome, do Bosanskoga Broda, … [[Govornik se ne razumije.]] praktično se može vrlo, vrlo zaobilazno, kroz puno velikih naseljenih područja i to bi izazivalo probleme, pa evo, ako vidite i neka polja, naftna, što su radili oni koji su upravljali njima i izgradili su posebnu cestovnu infrastrukturu, da bi mogli odande transportirati, da ne dođe upravo do toga prolaska kroz naselja i moguće havarije, koja je stvarno velika opasnost.
Hvala. Sada je na redu gospodin Saša Đujić, nema ga, gubi pravo. I gospodin Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Evo, poštovani građani, svaku temu, koja se ovdje otvara u Saboru bilo prijedlog Zakona ili izvještaj o poslovanju nekog javnog poduzeća. Mi vidimo da se pojavljuju isti problemi. Građani su u svim ovim pričama, prijedlozima zakona, na zadnjem mjestu, što bi se reklo, zadnja rupa na svirali. I kada je riječ ovdje o ovom prijedlogu zakona, znači koji se odnosi na tržište nafti i naftnih derivata, to je prijedlog koji mi u stranci Promijenimo Hrvatsku, prihvaćamo, jer ovdje se zalaže, znači predlagač se zalaže za zdravlje građana ljudi, za čišći okoliš, a najbolje to vidimo na primjeru Slavonskog Broda. Građani Slavonskog Broda, su zatočenici geopolitike, geostrategije, izostanka geostrategije, političkih struktura, koje znači, neke druge interese zastupaju, a ne građane Hrvatske, a u ovom slučaju govorim o stanovništvu Slavonskog Broda i okoline. Sasvim je razumno tražiti u ovo doba, da se postotak sumpora u nafti smanji sa 2,8 na 1%. Mi u stranci Promijenimo Hrvatsku, nismo za kršenje međunarodnih sporazuma. Dakle, to bi bilo jednostavno nekorektno, to bi mogli nama drugi raditi. Međutim, zar nije ova vlada mogla dati već zadatak, da se rafinerija u Bosanskom Brodu, godinu, dvije, pripremi, potpuno tehnološki, ugradi potrebnu opremu i da se može puno znači, manje zagađivati zrak oko Slavonskog Broda. To se moglo. Zašto JANAF nije naplaćivao dodatno pristojbu, na transport takve teške, prljave nafte koja ima previše sumpora, pa da onda obeštećuje upravo stanovnike Slavonskog Broda. E sada će netko reći, pa čujte, pa ne možemo dodatne namete uvoditi, pa to nama isto … [[Govornik se ne razumije.]] E pa gledajte, mi uvijek vodi se ova vlada i ranije, oni više vode uvijek računa, kako će se ona druga stana osjećati, hoće li to njoj biti dobro, neće, a ne brine kako će se to odraziti na zdravlje stanovništva. I mi vidimo upravo na području Slavonskog Broda da ljudi sve više pobolijevaju od teških bolesti posebno od karcinoma, nažalost. Posebno treba istražiti ulogu tzv. produktovoda koji naprosto spaja ovaj prostor sa Republikom Srpskom. Što mi ustvari razmišljamo i predlažemo? Dakle ovdje je stvar jasna. Političke garniture koje su dosad vodile Hrvatsku, nije nitko od njih branio naše interese, uvijek su gledali kako će onaj drugi razmišljati u Bruxellesu, na istoku, još zapadnije, na zapadu, a za hrvatske interese i hrvatske građane, nije se imao tko boriti i mijenjati zakon odnosno prilagođavati ih onako kako to nama odgovara. I dragi građani koji nas gledate i slušate, problem Hrvatske je u suštini lako rješiv. Ja često puta vidim ljude, hvataju se za glavu i kažu pa ne može se ništa riješiti, pa vidite ovi sve drže u rukama i tako. A onda ih ja pitam prvo, izlazite li vi na izbore, gospodine ili gospođo? Sve se ovdje može riješiti na izborima. 45% građana napih za vrijeme posebno parlamentarnih izbora, sjedi kod kuće i ne želi izaći ustvari ne izlazi na izbore. Najveći broj tih ljudi je, njima se politika zgadila, kako i ne bi kad su vidjeli i kad vide kakvi su sve rezultati dakle tih ljudi koji su u politici vidjeli mjesto i područje za svoj probitak, kojima je privatni interes bio znači važniji od općeg interesa, dakle sve naopako i suprotno onome što je trebalo bit. Pa kako onda možete očekivati dragi građani, da nas ovdje vidite nekoliko, borimo se, izborimo za vas, ako vi sjedite kod kuće? A s druge strane, ova organizirana mašinerija, vidite po njih dolaze autom, zovu ih telefonima, oni moraju izać, uostalom, oni su interesno vezani. Ili su posao našli preko veze ili građevnu dozvolu brže sredili ili ovo ili ono, znači oni imaju obvezu izać. E vidite, nećete vi njima naškoditi i osvetiti se ako sjedite kod kuće. Čak štoviše, svaki od vas koji ne izađe na izbore, on ustvari daje dupli glas onima koji izlaze odnosno onim strankama koje ne smiju više bit na vlasti u Hrvatskoj. To je ključna poruka za vas, to je lijepa, radosna vijest. Mi u Hrvatskoj imamo dovoljno stručnjaka bez obzira koliko se njih iselilo da riješimo i ekonomiju i pravosuđe, imamo odličnih, stručnih, pametnih ljudi ali moramo očistiti ove strukture koje su se umrežile, premrežile kao karcinom koji je metastazirao preko čitave Hrvatske. I to ćemo napraviti. Nije ovo od njihovog ćaće, ovo je naše. Sve se može napraviti. I onog dana kad mi ovdje budemo imali 76 glasova, vidjet ćete kako se Hrvatska brzo rješava, od ekonomije, pravosuđa, ekologije itd. No samo je jedna stvar važna i ja vas poziva,, izađite na izbore. Nećete vi njih kazniti sjedenjem kod kuće, kaznit te ih na izborima. Ja znam da nećete kad izađete glasati za one koji su 20 g. upropaštavali Hrvatsku. I sad da se vratim na ovaj problem, na tržišta nafte. Građani Slavonskog Broda po mojoj analizi, ovo je itekako vezano uz svaki problem o kojem govorimo [[Upadica Radin: Nije vas htio poticati na ono od prije nego dobro da govorimo o nafti.]] G. potpredsjedniče, o svakom projektu koji raspravljamo, ovo je centar svih problema, svih. Prema tome, u analizi koju sam proveo, mi u stranci Promijenimo Hrvatsku, mi smo na naše razočarenje vidjeli da najmanje građana na izbore izlazi upravo u Slavonskom Brodu i okolici. Pa dragi ljudi, probudite se ako želite da dišete zdravo, normalno, riješimo to. E sad nešto da iskoristim priliku da kažem nešto o cijenama nafte jer to je vezano s ovim. Opće poznato je to da određene stranke su preuzele kao svoje leno dakle pa i energetiku kao što je to HNS, kao što je to HEP, znači HEP-u, u Ministarstvu energetike i zaštite okoliša, to su mahom njihovi kadrovi, znate. Moramo se toga riješiti. Politika u biznisu ne smije biti, posebno kada se ... [[Govornik se ne razumije.]] I gledajte što na kraju imamo, na kraju imamo da Hrvatska ima jednu od najskupljih, najviših cijena goriva u EU-u. pa kako to? Sad je ona znači dostigla 11 kuna što je psihološka granica a već je za nas u ovako siromašnoj zemlji i cijena od 9 kuna problem psihološke granice. Oni koji ne znaju u strukturi cijene goriva od 11 kuna, 6,5 kuna ide na PDV i razne raznorazne i tko zna više trošarine koje. Samo 4,5 kuna donije proizvođač odnosno veletrgovac, distributer, prema tome, cijene goriva su užasno opterećene nametima države, to poskupljuje poduzetnicima poslovanje, to nama građanima zagorčava život da se normalno ne možemo jeftinije voziti. Prema tome, svi ovi problemi su, prebacuju se na nas i mi to plaćamo ili putem PDV-a ili godišnjeg poreza ili raznih trošarina ali se ne rješava uzrok svih ovih problema. Prema tome, pozivam vas još jednom da izađete svi na izbore, da izađemo svi na izbore i konačno donesemo, mi imamo ustvari samo jednu dilemu, izaći na izbore ili ne izaći na izbore. Onaj tko ne izlazi na izbore, on naprosto nema prava da se buni za išta, znači složio se s tim, prema tome, izađimo i riješimo konačno počnimo rješavati, počnimo mijenjati Hrvatsku onog trenutka kad izađemo na zbore, hvala.
Hvala i vama. Imate jednu repliku od g. Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Lovrinović, ajmo samo malo razgovarati o političkom mentalitetu vlasti u Rusiji, ako pogledamo povijesno govorimo o zemlji u kojoj kad je bila nuklearna havarija, da je vlast odlučila da ne obavijesti vlastito stanovništvo, tek kad su zemlje zapadne Europe otkrile da se radijacija širi, tek tada je obaviješteno. Mi sada govorimo ovdje kod nas ako se događa nešto loše, jel' mislite da oni brinu o nama? Da li su oni zainteresirani da u Hrvatskoj, u Bosni i Hercegovini, ono što se radi od njihove nafte bude za ljude, stanovništvo dobro? Dal' je ono samo stvaranje energenata ili je njima svejedno? Bitno je samo da šire svoj utjecaj, to je ono što mene brine. Gledamo sada događanja u Venezueli. Što je tamo? Oni daju potporu Maduru, ono što sam ja vidio ne stoji im ni na ovoj drugoj strani, al' ono što sam gledao da standard život je toliko srozan u jednoj zemlji koja je izvoznica nafte da je teško zamisliti da takva će država ovdje kod nas se boriti za naša prava.
Vrijeme gospodine Paneniću. Vrijeme. Gospodin Lovrinović želite li odgovoriti? Izvolite.
Kolega Panenić, kao što znate ja se u svom profesionalnom dijelu rada bavim i poslovanjem multinacionalnih kompanija, međunarodnim financijama i njihovom menadžmentu, i te su mi stvari dobro poznate. Riječ je o tako moćnim korporacijama koje mogu mijenjat Zakone, donosit Zakone kakve žele, utjecat na promijene Vlada u državama i tako dalje, i tako dalje, oni čak provode i svoju, šire svoju kulturu, obrazac života, dakle utječu integralno, sveukupno na naš život. Međutim poznajemo i manje države kao što su Hrvatska, pa čak i manje, koje imaju svoje ja, koje imaju svoj integritet, koji vode računa o svojim građanima, o svojoj državnosti, o tome kako funkcionira njihova zemlja, i koje dakle ne dopuštaju da radi tko što hoće u njihovoj zemlji, pa prema tome čekam dan da zajedno svi oni koji se nisu uprljali, pozivam sve da zajedno znači promijenimo Hrvatsku.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. I sada završno gospodin Tomislav Panenić u ime naravno predlagatelja . Izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče. Ja ću početi evo završnu riječ sa zahvalom prvenstveno predsjedniku Sabora i predsjedništvu što su ovu točku stavili na raspravu, jer činjenica je da određene točke nekad su dočekale da prođe mandat i da nisu nikada raspravljene, tako da razgovarati o ovoj temi je već veliki napredak, i ja bih poželio da kad prijedlozi dolaze da se oni stavljaju i da se ne događa možda evo da raspravljamo kao danas dal' je to u predizborno vrijeme ili nije predizborno vrijeme, ono jednostavno kako Vlada predlaže svoje Zakone, ne znam, sjednice u četvrtkom pa bude već u skorije vrijeme i na nama na raspravi tako da i sve što dođe i od drugih predlagatelja da bude što prije, s time bi se izbjeglo i upravo politiziranja ili na neki način prozivke koje se pojavljuju kad se raspravlja o sličnoj temi kroz Zakone koje predlaže Vlada, a da opozicija nije dobila na raspravu svoj Zakon. Drago mi je ovdje da smo temu uspjeli otvoriti, da smo makar taj dio svijesti kroz ovu raspravu podigli, da oni koji su slušali i nas nekolicina koji smo ovdje raspravljali znamo da polazište problema je kompleksno, da je ovo bio jedan smjer koji se ovim Zakonom može promijeniti, ali isto tako da treba nastaviti borbu i na rješavanju pitanja, zapravo dal' će rafinerija postojati, ne samo dal' će biti modernizirana, govorimo o rafineriji u Bosanskom Brodu, da li se možda kroz tu modernizaciju, plinafikacija će provesti, i tako, vrlo je da ... [[Govornik se ne razumije.]] zahtjevno to, ali ono što građanima sigurno, prvenstveno građanima Slavonskog Broda je da to bude u kratkom vremenu. Dobili smo vremena da osmislimo nacionalnu politiku sada dok rafinerija ne radi, trebamo se pripremiti za vrijeme koje će doći kada rafinerija počne ponovno raditi, dal' ostajemo na ovoj poziciji pa eto gledamo diplomatsko rješenje koje nažalost u uvjetima kad imamo vjerojatno jednu od najlošijih diplomatskih zapravo pozicija ne samo u okruženju nego isto tako i u Europskoj uniji, nam se događa da jednostavno naši napori ne daju plodove, dal' ćemo trpiti, koliko ćemo trpiti, hoće to potrajati godinu dana, dvije godine, jedna Vlada, druga Vlada, ali ljudi tamo zahtijevaju da sa završetkom ovoga zastoja u proizvodnom pogonu bude provedena modernizacija. Njihova očekivanja su da se neće promijeniti znatnije od ovoga kada rafinerija ne radi do onog trenutka kada ponovno počne raditi. I opet će se postavit pitanje što hrvatska Vlada bilo koja, nabrajalo se tu i Vladu i moju, nabrajalo se i prije mene Vladu, i Vladu koja je bila iza mene, jer jednostavno oni očekuju da budemo poduzetni, da imamo inicijativu, nekad je čak i donošenje ovakvih Zakona je nešto s čime možemo možda utjecati na ubrzavanje drugoga, pa kao što je kolega Slaven Dobrović i rekao pa ajmo pokušati s ovom inicijativom, možda izazovemo reakciju koja će biti puno bolja nego samo da se ovo provelo, pa nije problem možda da nešto i odstupimo, ali dajemo određeni napor da se nešto onda drugo promijeni i da to bude kvalitetnija. Ja isto tako ovdje očekujem i od vladajućih ako je 1% problem, pa ajmo onda vidjeti jel' postoji neko drugo rješenje, ali ovako samo čekati ne daje rješenja, diplomatskim putem predugo traje, jer diplomacija je nekada možemo reći vječna kategorija, a život ljudi ima određeno trajanje i ljudi žele u tome životu da žive kvalitetno i da naravno da ne bude životni okoliš razlog iseljavanja. Dovoljno imamo gospodarskih problema i problema koji nastaju sad ulaskom u Europsku uniju da se ljudi raseljavaju, pa i područje Slavonskog Broda je pogođeno tim, a još kad vam netko da dodatan razlog kao što je onečišćeni zrak, onda nemate dvojbe za sebe, svoju porodicu će te napraviti ono je najbolje što smatrate, a to je otići negdje živjeti dalje gdje je ekonomski jednostavnije, i gdje će te makar uživati u čistijem zraku. Nama se događa da zapadna Europa podiže polako standarde da nažalost i postrojenja koja su nekad onečišćavala to područje sele su prema istoku, sele se prema Kini, prema nekim drugim područjima, sele se u Afriku, i jednostavno samo bježimo od toga da onečišćenje u proizvodnim procesima postoje, i ne može se stvarati dobit bilo koje kompanije ili prihodi bilo koje države na tome da negdje dalje gdje su niži standardi ostvarujete puno bolje prihode nego što biste tamo gdje postoje znatna ograničenja. Po toj logici, nas bi trebalo značajno unazadit u svim aspektima da bismo bili prihvatljivi za postavljanje neke investicije, jer ako budemo uporni i inzistiramo na visokim standardima koje prvenstveno evo i Europska unija, čak je i nama nametnula gdje i mi imao problem sa prihvaćanjem, prenese se u naše zakonodavstvo, imat ćemo velikih problema oko općenito i gospodarskoga našega razvoja, znači moramo osmišljavati nove politike, ali kako ćemo osmišljavati ako jednim dijelom Zakona živimo u prošlosti, ako živimo na pravilima koja je JANAF postavio 2003. godine? Od 2003. do danas, prošlo je 15, 16 godina, i to definitivno ne može biti izgovor. U 15, 16 godina promijenile su se industrije, a ne da se ne može promijeniti određeno zakonodavstvo, pa čak ako je to ne podzakonski akt, nego je čak i interni akt jedne kompanije, a ako je država većinski vlasnik onda nemamo što razmišljat, to se moglo učiniti i na druge načine, ali ovako preuzimamo političke odgovornosti, ne izlažemo odgovornosti samo kompaniju i ona dobiva puno veće bonitete u razgovoru sa svojim partnerima da im kaže jednostavno preko nas naftu koja ima visoke udjele, reb-naftu neće biti moguće transportirati, ili će te nešto s tom naftom učinit pa da smanjite udio sumpora prije nego što krene u transport, ili jednostavno ona tržišno je neprihvatljiva. Jednom ćemo vjerojatno i u svijetu doći u situaciju da svi će reći ta nafta više nije za preradu, nemojte crpiti nešto što zagađuje okoliš, ali ta razina svijesti jako teško dolazi i u primjenom, vidimo da nekada političke volje ima malo da bi se nešto odradilo. Ja evo još jednom upućujem i državnom tajniku upravo riječi da se razmatra sve ove aspekte, i od sirovine koja ulazi u rafineriju, i o modernizaciji rafinerije, i o diplomatskim naporima, o svemu onome što treba poduzimati ali da imate jedan jasan akcijski plan sa rokovima u kojima će te provesti, ako već ne želite prihvatiti prijedlog ovakav kakav smo uputili, ali evo, mi bolji prijedlog nemamo trenutno, puno smo tu razgovarali, ovo je prijedlog kojega smo mi dali sa pozicije koje možemo, od vas nismo vidjeli druge prijedloge, rado ću evo i ja podignuti ruku za prijedlog koji će te vi formirat a da će promijenit stanje u Slavonskom Brodu, ali nemojmo ostati na ovome da samo čekamo da će diplomatski napori ljudi koji cijeli život u diplomaciji mogu razgovarati, a nikada ne donijet konkretan rezultat, riješiti situaciju stanovnika Slavonskog Broda. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Time smo gotovi sa raspravom danas, sutra, petak, 03. svibnja 2019., nastavljamo u 09,30 sa Konačnim prijedlogom Zakona o pravosudnoj akademiji. Hvala lijepa i odmorite se do sutra. SJEDNICA JE PREKINUTA U 16,12 SATI.
Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, prvo čitanje, P.Z. broj 449, predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 18 suzdržanih i 14 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.