Hvala lijepo predsjedniče. Samo bi vas upitao zbog čega nema dopune dnevnoga reda, ja sam osobno temeljem Poslovnika, uobičajeno je bilo, sve što se da u dnevni red, dao zaključak o iznajmljivanju sabornice…
Kolega Bulj, izvolite sjesti [[Upadica: Pošto je vrijeme idućega tjedna bi trebali ovo raspraviti.]] Upozoravam vas, dat ću vam opomenu, kršite Poslovnik
.../Upadica: U kojoj ste vi stranka četnika Vučića/...
dobivate prvu opomenu.
.../Upadica: Pa samo da mi kažete zbog čega./...
Dobivate sada drugu opomenu, oduzimam vam riječ. Molim vas da ne radite to, postoje načini kako možete iskazati, sada, ne za cijeli dan nego samo za zada. Dakle, postoje načini kako možete iskazati svoje mišljenje, od govorenja u ime kluba, što će biti u 13,00 sati, pa replike, itd., nemojte kršiti Poslovnik. Idemo dakle prvo na ovo što sam najavio. Sukladno čl. 247. Poslovnika predlažem da o sljedeće dvije točke objedinjenu raspravu. to su dvije točke koje sam naveo. Ima li netko protiv tog prijedloga? Objedinjena rasprava. dakle, ako se slažete onda konstatiram da ćemo provesti objedinjenu raspravu o Prijedlogu Državnog proračuna RH za 2020. i projekciju za 2021. i 2022. godinu i Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020. g., drugo čitanje, P.Z. br. 791. Uz Prijedlog Državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcije za 2021. i 2022. g. s obrazloženjem podnose se i Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu s obrazloženjem, za: - Hrvatske vode - Hrvatske ceste - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost - Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka - Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje - Centar za restrukturiranje i prodaju - Hrvatske autoceste - Autoceste Rijeka – Zagreb - HŽ Putnički prijevoz - HŽ Infrastruktura. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 37. Zakona o proračunu i čl. 211. Poslovnika HS-a. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe čl. 211. i 212. Poslovnika HS-a. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za poljoprivredu, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za ravnopravnost spolova, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za gospodarstvo, Odbor za Hrvate izvan RH, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za rad, mirovinsku sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za ratne veterane i Odbor za obranu. Podsjećam na čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o Prijedlogu državnog proračuna i projekcija podneseni su amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih Prijedlogom državnog proračuna i projekcija, mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u vezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu 3 dana od dana rasprave. Sada bih molio predstavnika Vlade da dodatno obrazloži… Oduzeo sam vam riječ za ovo sada. Stanku tražite? Samo onda da završim ovu rečenicu. Molim predstavnika Vlade da dodatno obrazloži Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2020. g. i Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020. g. No, prije toga, Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista i kolega Bulj traži stanku. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a 10 minuta po pitanju Prijedloga državnog proračuna. Kolegice i kolege, uvaženi premijeru, ministre, zbog iseljavanja Hrvata danas imamo samo vaše hvalospjeve jer ljudi 5% državnoga proračuna od onih naših ljudi koje ste iselili, 5% BDP-a RH, 18 milijardi je od iseljenih ljudi dolazi kroz doznake i uplate naših mladih ljudi, naših poljoprivrednika, naših liječnika, naših profesora. 18 milijardi kuna. Da nije toga, bili bi u recesiji. Znači, iselili ste, politika 60-ih godina, iselili ste, prošlog stoljeća, iselili ste Hrvate, da bi kratkoročno ovdje se pohvalili, a u biti ste napravili jedan egzodus hrvatskog naroda, 2/3 Hrvatske su prazne, neobrađene i besperspektivne zbog vaše politike iseljavanja Hrvata. Još bih na kraju kazao nešto što je također bitno, dao sam zaključak zbog pošto govorimo ovdje o proračunu, naravno da su prihodi Sabora ovdje i ovo iznajmljivanje ove sabornice, dao sam zaključak da mi saborski zastupnici jer predsjedništvo nije imalo tada dovoljno informacija da iznajmljujemo ovu sabornicu dva dana poslije Vukovara u stranci u kojoj su, u europskoj stranci u kojoj su četnik Vučić i fašist Tajani. I stoga mi je žalosno i jadno da se običaji koje imamo, nismo mi saborski zastupnici o tome odlučivali. Dao sam zaključak, nažalost ne žele ga uvrstiti ovdje. Poslije Vukovara dva dana, zaključak da mi glasamo kolege zastupnici hoćemo li ovaj Dom iznajmiti stranci [[Upadica predsjednik: Zahvaljujem kolega Bulj.]] Tajanija i Vučića.
Zahvaljujem kolega Bulj. Dakle, još jednom oko toga. Nije istina da predsjedništvo nije bilo upoznato sa sadržajem prijedloga, jako se dobro vidi iz zapisnika da su svi znali i vidi se kako su glasovali. Dakle nemojmo dezinformirati hrvatsku javnost da je bilo što bilo sporno. Druga stvar, kada spominjete dolazak eventualni g. Vučića ja ne znam po vašoj logici koju koristite bismo li mi kao Hrvatska trebali istupiti iz UN-a zato što je Srbija tamo? Bismo li mi trebali zbog dolaska jednog pridruženog člana ne organizirati ovako veliku stvar i veliki kongres? Pa što bi Vučić dao da je taj kongres EPP-a u Beogradu? Dakle molim vas nemojte provincijalizirati …
…/Upadica Bulj: Vodi ga tamo ti, ajde ti s njim tamo./…
…nemojte provincijalizirati Hrvatsku…
…/Upadica Bulj: Ajde ti s tim četnikom./…
… jer ovdje dolazi 40 zemalja, 10 premijera europskih a Vučićeva stranka je samo pridruženi član. I što se tiče Hrvatskoga sabora, tu će se održati samo predsjedništvo i skupština a Kongres EPP-a održava se u Areni i 2 tisuće delegata je tamo i nemojte obmanjivati kontinuirano hrvatsku javnost vi i dio medija koji namjerno to čini i nastoji ovdje baciti ljagu na Hrvatski sabor. Dosta toga jer je predsjedništvo tako odlučilo glasovima ljudi koji sjede u predsjedništvu. Samo je kolega Petrov bio suzdržan, svi ostali bili su za.
…/Upadica Bulj: Vodi ga kući ti./…
I namjerno sam to dao na predsjedništvo tako da bismo to tamo raspravili i sve ostale političke opcije isto tako, ne samo Europska pučka stranka nego i socijalisti, liberali i svi ostali koji jesu u Europskom parlamentu mogu ovdje organizirati svoje sastanke. A Hrvatski sabor nema veliku dvoranu kao što imaju neki drugi Parlamenti nego samo ovu u koju može doći 140 zastupnika. Predsjedništvo će biti u jednoj od drugih dvorana a ovdje se održava skupština a sabor se održava u Areni. Dakle sada imate sve informacije. Izvolite sada povrede Poslovnika, stanku vam odobravam od 10 minuta. Kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče, mislim da ste prekršili Poslovnik Hrvatskoga sabora, ušli ste u raspravu sa saborskim zastupnikom koji je tražio stanku, znači nemate na to pravo, poslali ste ovdje priopćenje za koju mi javljaju da je upravo i HDZ u panici poslao da Vučić ovdje neće govoriti. Nitko nije ni tvrdio da će Vučić ovdje govoriti ali je činjenica da ste obmanuli hrvatsku javnost kada ste tvrdili da je običaj da se sabornice iznajmljuju političkim strankama i političkim grupacijama.
…/Upadica predsjednik: Izvolite sjesti, rekli ste svoje, izvolite sjesti sad./…
Obmanuli ste hrvatsku javnost, građane i medije.
Drugi na redu je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Prekršili ste Poslovnik zato što ste samnom komunicirali a u biti …
…/Upadica predsjednik: To je točno, prekršio sam ja puno toga što sam s vama komunicirao./…
A dobro, to je vaš problem ali je činjenica, to je vaš problem uglavnom vaš problem ali je činjenica da je ovaj Sabor iznajmljen a da ne dozvoljavate temeljni zaključak kojega sam predložio da saborski zastupnici o tome odluče hoće li ovdje biti stranka u kojoj je četnik Vučić i fašist Tajani. Hvala lijepo.
Kolega Vucelić, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući prekršili ste Poslovnik članak 236. govorite neistine. Naime, Živi zid je još prije 2 tjedna od vas, od vašeg Ureda tražio zapisnik sa sjednice odbora i tražio je dokumentaciju vezano za odluke o dodjeli sabornice Europskoj pučkoj stranci. Vi vršite ovdje cenzuru, ne dostavljate zastupnicima materijale koji su potrebni za njihov rad u ovom Saboru i kršite Poslovnik članak 15. Evo, hvala.
I izvolite na kraju kolega Petrov vaša povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče Sabora, prekršili ste Poslovnik zbog toga što ste iskoristili mjesto predsjedavajućeg da biste polemizirali sa saborskim zastupnikom koji je zatražio stanku, na to nemate pravo. I ako već vi sebi dozvoljavate da šaljete političke poruke onda se ne trebate ljutiti i trebate dozvoliti drugima isto tako da pošalju političke poruke. Meni je samo žao što tu političku poruku iz MOST-a predsjednik Vlade nije mogao istrpiti nego evo vidimo nema ga sada trenutno u sabornici [[Upadica: Pobjegao je.]]
Zahvaljujem. Dakle, smatram da nisam prekršio Poslovnik, ako vi smatrate suprotno obratite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Dajem stanku do 9,55h. STANKA U 9,47 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,56 SATI]] Prije nego što dam riječ premijeru pozdravio bih studentice i studente Ekonomskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu koji su nama. Dobrodošli. [[Pljesak.]] Dakle, sada bih molio da u ime predlagatelja, dakle u ime Vlade prijedlog Državnog proračuna za 2020. godinu kao i Prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020. godinu obrazloži predsjednik Vlade Andrej Plenković. Izvolite predsjedniče.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane saborske zastupnice i zastupnici zadovoljstvo mi je predstaviti vam Prijedlog Državnog proračuna za 2020. godinu s projekcijama za 2021. i '22. godinu. I ovaj 4 proračun naše Vlade najbolji je dokaz provođenja stabilne i odgovorne fiskalne politike koju provodimo, a koja se temelji na održivom i zdravom gospodarskom rastu. Proračun je ključni, politički i financijski akt koji usvaja Hrvatski sabor, a čija redistributivna uloga utječe na gospodarski rast. Na početku mandata makroekonomski pokazatelji bili su drugačiji. Visoka nezaposlenost i niska stopa zaposlenosti, previsoka porezna opterećenja uz proračunski deficit, rastući javni dug, nepovoljno poslovno okruženje i ispod investicijska razina kreditnog rejtinga, nedostatna dinamika u provedbi strukturnih reformi, niska stopa ugovaranja i isplata sredstava Europskih fondova. Danas možemo ustvrditi da smo sve te trendove preokrenuli i ostvarili značajne pomake. Ostvaren je proračunski višak u 2017. godini 0,8%, u 2018. godini ponovo proračunski višak 0,3%. Kontinuirano smanjujemo udio javnoga duga u BDP-u. Izašli smo iz procedure prekomjernog proračunskog manjka. Uklonjene su prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Vraćen je krediti rejting na investiciju razinu od strane Standard & Poors i Fitcha, dviju od tri najuglednije agencije za dodjelu kreditnog rejtinga na svijetu. Sve to odvija se u okviru provedbe programa Vlade, nacionalnog programa reformi, programa konvergencije i ostalih aktivnosti koje provodimo u europskom semestru. Gospodarski rast Hrvatske više ne temeljimo na zaduživanju već na reformama, ulaganjima, korištenju europskih fondova i fiskalnoj konsolidaciji. To je novost i obilježje u vođenju javnih financija ove Vlade u protekle više od 3 godine. Stabilne javne financije temelj su za ostvarivanje gospodarskog rasta, smanjenje zaduženosti države, ali i za nastavak poboljšanja kreditnog rejtinga zemlje. Stoga ohrabruje i činjenica da su u 2019. godini održani pozitivni trendovi realizacije državnog proračuna odnosno solidno ostvarivanje proračunskih prihoda. Nastavili smo kontrolirati proračunske rashode, te smo rebalansom smanjili proračunski manjak s prvotno zacrtanih 0,3% BDP-a na 0,1% BDP-a u 2019. godini. Nakon ostvarenih viškova u 2017. i 2018. prvi puta imamo planirati proračunski višak opće države. Opća država je podsjećam, državni proračun, proračuni lokalnih jedinica i izvanproračunski fondovi i to od 0,2% BDP-a u 2020., 0,4 u 2021. i 0,8% u 2022. uz nastavak smanjivanja udjela javnoga duga u BDP-u s očekivanih 70,16% u ovoj godini dakle 2019. na 68% u 2020. te 61,6% u 2022. godini. Takvim se proračunskim projekcijama zadržava pozitivan trend stabilnosti i održivosti javnih financija. Takve projekcije pokazuju da kvalitetno planiramo te da su ambicije zacrtane programom Vlade održive u razvojnom smislu kao i u pogledu društvene solidarnosti. Prijedlog proračuna za 2020. godinu u skladu je s programom Vlade. Posebnu pozornost usmjeravamo slijedećim prioritetima, provođenju demografske i socijalne politike, obrazovanju i znanosti, unapređenju učinkovitosti javne uprave i pravosuđa, olakšavanju poslovanja poduzetnicima, povećanju kupovne moći i standarda života građana, održivosti mirovinskog i zdravstvenog sustava, ravnomjernog regionalnog razvoja svih krajeva Hrvatske, poljoprivrednoj politici, predsjedanju Vijećam EU-a u prvih 6 mjeseci 2020., sustavu domovinske sigurnosti i svih njegovih sastavnica koje se brinu o sigurnosti građana, teritorija i granica, policije, vojske također i brige o hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskoga rata. Državni proračun je temeljen na realnom rastu BDP-a od 2,5% u 2020. te 2,4% u 2021. i '22. godini uz predviđenu stabilnu inflaciju i to ispod 1,5%, ujedno se očekuje nastavak povoljnih kretanja na tržištu rada, pa će se tako anketna stopa nezaposlenosti dalje smanjivati prema 6,3% u 2022. godini. Poštovane zastupnice i zastupnici, pri planiranju državnog proračuna za 2020. godinu, bitan je i učinak četvrtoga kruga porezne reforme o kojem ćete imati prigodu raspravljati idućega tjedna u Hrvatskom saboru. Mi ćemo naš paket poreznih zakona predstaviti na način da pošaljemo još jednom poruku daljnjega poreznog rasterećenja građana i poduzetnika i to u iznosu od 2,3 milijarde kuna. Podsjećam da će sa ovim četvrtim valom porezne reforme ukupno porezno rasterećenje u mandatu ove Vlade biti oko 9 milijardi kuna plus administrativna rasterećenja. Jedna od važnih odluka koju smo donijeli je političkog karaktera, a to je odluka o zadržavanju opće stope PDV-a na 25% kako bismo mogli osigurati povećanje plaća. To je je temeljni razlog zbog čega smo donijeli tu odluku. Istodobno smo odlučili smanjiti stopu PDV-a kao što znate za pripremu i usluživanje jela i slastica u ugostiteljstvu s 25 na 13%. Predviđene su izmjene u sustavu oporezivanja dobiti gdje se povećava iznos ostvarenih prihoda sa 3 na 7,5 milijuna kuna za plaćanje poreza na dobit po stopi od 12%, time će dodatnih 10.000 malih i srednjih poduzetnika odnosno ukupno 93% obveznika poreza na dobit biti u primjeni stope od 12%. Izmjenama u sustavu posebnih poreza i trošarina predviđa se povrat dijela plaćene trošarine na dizelsko gorivo u željezničkom prometu robe i putnika te potpuno oslobođenje od plaćanja trošarine na električnu energiju u željezničkom prometu robe i putnika. Provest će se i promjene u modelu oporezivanja bezalkoholnih pića te daljnje korekcije iznosa trošarina na alkohol i duhan. U sustavu poreza na dohodak predviđa se porezno rasterećenje mladih osoba do 30 godina smanjenjem porezne obveze za 100% do 25 godina starosti, a za 50 od 26 do 30. Važno je naglasiti da će mladi imati koristi od ove mjere, da je ona promišljeno pripremana i da je dio naših sveukupnih napora kojima će se rad mladih nagraditi i poticati njihov ostanak u Hrvatskoj. Ujedno povećava se i osnovni osobni odbitak sa 3.800 na 4.000 kuna, a valja podsjetiti kako je na početku našeg mandata on iznosio 2.600 kuna, dakle sa 2.600 na 4.000 kuna. Poreznim rasterećenjima dohotka i povećanjem osobnog odbitka povećava se raspoloživi dohodak stanovništva. Značajan učinak na prihode proračuna imat će i povlačenje sredstava iz europskih fondova koje je na godišnjoj razini planirano po svim ministarstvima ukupno gledajući u iznosu od 18,1 milijarda kuna. Podsjećam da smo u mandat krenuli u listopadu 2016. godine tada je ugovorenost bila na 9%, do kraja ove godine bit će preko 85% u idućoj godini bit će 100%. Ta će sredstva biti usmjerena na infrastrukturne projekte, aktivnosti istraživanja inovacija te jačanja razvojnog potencijala čitave zemlje. Poštovane zastupnice i zastupnici, ukupni prihodi državnog proračuna u 2020. planirani su u iznosu od 145,1 milijardu kuna pri čemu ukupni prihodi rastu 7,4 milijarde kuna odnosno 5,4% u odnosu na rebalans za 2019. godinu. Ukupni rashodi državnog proračuna u 2020. planirani su u iznosu od 147,3 milijarde kuna što je povećanje od 8,3 milijarde kuna odnosno 6% u odnosu na rebalans za 2019. Do povećanja rashoda je došlo zbog povećanja rashoda za mirovine i mirovinska primanja od 2,5 milijarde kuna u odnosu na originalni plan odnosno 1,7 milijardi u odnosu na rebalans zbog indeksacije mirovina po općim i posebnim propisima i očekivanom porastu broja umirovljenika. Podsjećam da smo prosječne mirovine povećali za 12% što je dva puta više u mandatu prethodnih triju vlada. Povećanja rashoda za zaposlene svih državnih i javnih službenika i namještenika u odnosu od 1,7 milijardi kuna zbog povećanja osnovice u 2019. i očekivanog povećanja osnovice za 6,12% u 2020. Podsjećam da ćemo na ovaj način povećanjem osnovice ukupno povećati plaću temeljem temeljnog kolektivnog ugovora za više od 18%, više od 18% u mandatu jedne vlade. Ujedno podsjećam da je prosječna plaća porasla za 846 kuna, to je za 15%, to vam je 3,5 puta više nego u mandatu triju prethodnih vlada. Povećanje naknada za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta s ciljem poboljšanja materijalnog statusa obitelji s djecom za što je osigurano dodatnih 160,6 milijuna kuna. Roditeljske naknade za drugih šest mjeseci povećat će se na 5,6 tisuća kuna što je gotovo 3.000 kuna više nego prije tri godine. Osiguravanja sredstava za kompenzacijske mjere gradovima, općinama i županijama za nadoknadu 507 milijuna kuna uslijed gubitka prihoda temeljem povećanja osnovnog osobnog odbitka od 2020.g. Ujedno, nastavljamo i sa reformom sustava obrazovanja i osposobljavanja u cilju prilagođavanja potrebama tržišta rada mladih, ali i odraslih osoba, 178,6 milijuna kuna osigurava se za sufinanciranje nastavnih materijala i opreme za učenike osnovnih i srednjih škola, riječ je o iznosu za besplatne udžbenike za učenike osnovnih škola. Ove godine 312 milijuna kuna predviđa se za javni, međumjesni prijevoz učenika. U proračunu za 2020.g. osiguravaju se sredstva za stipendije za mlade studente slabijeg socioekonomskog statusa u iznosu od 113,3 milijuna kuna. Time smo u mandatu ove Vlade više nego udvostručili broj stipendija, ukupno ih je 15 000. Za 2020. povećali smo izdvajanja za programa doktoranada i poslijedoktoranada Hrvatske zaklade za znanost za 8,7 milijuna kuna na 58,2 milijuna kuna, to je 17,8, 17 cijelih % povećanje. Istodobno osiguravaju se i značajna sredstva za kapitalne projekte u sustavu obrazovanja i znanosti, posebno u dijelu odgojno obrazovnoga sustava. Dodatno, i dalje ćemo ulagati u znanstveno istraživačke djelatnosti, kao i u razvoj informacijskog društva, zaštitu okoliša i energetike. Nastavit ćemo značajna ulaganja u važne infrastrukturne projekte u cestovnom, vodnom i željezničkom sektoru koji poboljšavaju kvalitetu života, a financiraju se i uz pomoć europskih sredstava. Važna reformska mjera ove Vlade koja vodi daljnjoj decentralizaciji je prijenos poslova Ureda državne uprave na županije, na ovaj način dajemo dodatne ovlasti, dodatni smisao i svrhu rada županija. Za tu mjeru u naredne 3.g. osigurano je 308 milijuna kuna, građanima će se ponuditi učinkovitiji i dostupniji sustav javne uprave i potaknuti lokalni i regionalni razvoj. U proračunu za 2020.g. osigurali smo značajna sredstva za razvoj hrvatske poljoprivrede. Smanjeni su troškovi od ministracije i materijalni troškovi, a prema planu proračuna za isplatu potpora u poljoprivredi i ribarstvu osigurali smo 443 milijuna kuna više potpora u odnosu na rebalans za 2019.g., 7,6% više, na ukupno 6,2 milijarde kuna. Dodatno povećavamo izravne potpore poljoprivrednicima, a same potpore koje su predviđene za iduću godinu nikada nisu bile veće. Sukladno planu za izravna plaćanja poljoprivrednim proizvođačima osigurano je 3,1 milijarda kuna, što je za 110 milijuna kuna više nego ove godine. Poštovane zastupnice i zastupnici, fiskalna disciplina koju od početka provodimo rezultirala je ne samo proračunskim viškom, već i pozitivnim makroekonomskim kretanjima koja će nam omogućiti da u iduće 3.g. ostvarujemo višak proračuna opće države. To će omogućiti i daljnje smanjenje udjela javnoga duga u BDP-u i to za dodatnih 13,2%-tna boda. U postocima to znači da je pad sa 74,8 BDP-a u 2018. na planiranih 61,6 BDP-a u 2022.g. Navedeno će pridonijeti ispunjavanju kriterija proračunske stabilnosti koji omogućuju ulazak u Europski tečajni mehanizam 2. Stoga je posebno važno, podsjećam na to da smo u okviru provođenja naše strategije o uvođenju EUR-a koji smo usvojili u svibnju 2018.g., početkom srpnja osigurali prihvaćanje hrvatskoga pisma namjere za ulazak u EREM2 od strane država članica europodručja. Prednosti ulaska u EREM2, a posljedično i europodručje, najbolje će osjetiti hrvatski građani i gospodarstvo, što je naravno i naš glavni cilj. Koristi od uvođenja EUR-a značajne su i trajne kako za građane tako za gospodarstvo, a osobito za naše izvoznike. Dame i gospodo, sve navedeno potvrda je ispravnosti smjera kojeg smo zacrtali prije 3.g. i koji se odražava i u prijedlogu proračuna za 2020. i u projekcijama za 2021. i '22, proračun će biti u funkciji rasta i razvoja i u funkciji stvaranja još poticajnijih uvjeta za poslovanje poduzetnika, on će biti iz snažnog redistributivnog karaktera, te će pridonijeti povećanju rasta životnog standarda naših sugrađana, a ponajprije zaštiti najosjetljivije skupine u društvu. Za razliku od nekadašnje prakse kada je povećanje naknada značilo zaduživanje, a smanjenje poreza značilo smanjenje socijalnih davanja i zaleđivanje plaća, ovaj proračun osigurava daljnje smanjenje poreza i pad javnoga duga, a istodobno povećanje plaća i naknada. Ova rečenica najbolje opisuje kakav prijedlog smo dostavili pred HS. Ukratko, ovakav proračun omogućava zdrav rast, veća ulaganja i bolji standard naših sugrađana. Molim potpredsjednika Marića da kaže još nekoliko riječi, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Izvolite, potpredsjedniče Vlade i ministre financija, g. Mariću.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane i kolege saborski zastupnice i zastupnici, pa evo nastavno na što ste čuli od predsjednika Vlade, nekoliko riječi i s moje strane. Dakle, prijedlog proračuna kao što ste čuli, baziran je u smislu prihodne strane proračuna na procjeni rasta za iduću godinu od 2,5%. Što se tiče ukupne prihodne strane od tih 145,1 milijardu kuna koje je planirano, najveći dio naravno se odnosi upravo na porezne prihode pri čemu najznačajnija stavka je PDV od 55,9 milijardi kuna, potom tu treba izdvojiti i posebne poreze i trošarine 16,6 milijardi kuna, porez na dobit, što nas ja mislim uvijek sve poprilično treba radovati jer on je izravni pokazatelj gospodarske snage i aktivnosti našeg gospodarstva, 9,3 milijarde kuna, doprinosi u državnom proračunu samo za mirovinsko osiguranje 25 milijardi kuna a pomoći od kojih najveći dio se odnosi na europske fondove 18,8 milijardi kuna, tu su još i ostali prihodi 16,3 milijarde te prihodi od prodaje nefinancijske imovine milijarda kuna. Što se tiče rashodne strane proračuna koji je također malo detaljnije razrađen a ja ću opet apostrofirati ono što je najvažnije a to je ukupna masa, ukupni limit koji smo si zadali, dakle on iz svih izvora je predviđen u iznosu od 147,3 milijarde kuna što je 5% više u odnosu na originalni plan 2019. a 6% više u odnosu na rebalansirani plan kojeg smo jučer raspravljali u ovome domu. Ono što je potrebno reći kad se iz ovoga napravi raščlamba između onih rashoda koji se financiraju iz tzv. općih izvora, dakle ono što utječe na ukupni rezultat fiskalne politike i proračuna, dakle ono što svi kontribuirano u smislu različitih vrsta poreza i javnih davanja i koji nemaju svoju specifičnu namjenu, taj ukupni limit je 115,1 milijardu kuna, dakle njegovo povećanje je 3,2% u odnosu na originalni plan a isto tako i na rebalans. Sjećate se da sam jučer i u uvodnom djelu a i naknadno elaborirao da smo u rebalansu proračuna za 2019. unatoč određenim pritiscima i izazovima na povećanje pojedinih stavki rashodne strane proračuna, zadržali tu ukupnu rashodnu stranu, dakle te opće izvore a opet kada gledate to povećanje, najvećim djelom odlazi na dvije stavke a to su povećanje mirovina i mirovinskih primanja, za iduću godinu predviđena je indeksacija mirovina od 3,5%. Što se tiče plaća, ukalkuliran je efekt prijenosa ovih 2% koji su stupili na snagu 1.9. obzirom da ta mjera ima 3 mj. efekt u 2019. i 9. mj. efekt u 2020. te puna primjena mjere koju smo predstavili također a to je 2+2+2 odnosno povećanje osnovice plaće odnosno plaća svim državnim i javnim službenicima od 6,12%. Što se tiče ukupnog rezultata, još jedna samo mala terminološka, metodološka napomena. U prijedlogu izvanproračunskih korisnika, uz već uobičajenih 6 izvanproračunskih korisnika o kojima smo jučer raspravljali, dakle uz Hrvatske vode, Hrvatske ceste, CERP, HZZO, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i Državnu agenciju za sanaciju banaka i osiguranje štednih uloga, u ovogodišnjem prijedlogu proračuna odnosno prijedlogu proračuna izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija 2021., 2022., uvrštena su i 4 dodatna koja su i ovako i onako već sastavni dio našeg obuhvata prema ESA 2010 metodologiji, to su Hrvatske autoceste, Autocesta Rijeka-Zagreb, HŽ Infrastruktura i HŽ Putnički prijevoz. Kada se sve ovo skupa zbroji, na razini državnog proračuna, prihodi umanjeni za rashode, planirani deficit iduće godine je 2,1 milijardu kuna ili 0,5% BDP-a. Što se tiče izvanproračunskih korisnika, ovih 10, planiran je suficit od 725 milijun kuna, za lokalnu državu koja nije predmet naše današnje rasprave ali ulazi u ukupnu konsolidaciju, 601 milijun kuna manjka i kada to sve skupa iskonsolidiramo i učinimo određene prilagodbe koje od nas Europski statistički ured traži odnosno u konačnici Državni zavod za statistiku i HNB, kompiliraju kao brojke, procjena za iduću godinu je višak od 629 milijuna kuna ili taj suficit od 0,2% BDP-a i kao što ste čuli, to će biti jedan od glavnih razloga zašto očekujemo da će javni dug odnosno njegov udio u BDP-u nastaviti se smanjivati i iduće godine na razinu od 71,3, pardon, 68% BDP-a na kraju 2020. g. ali kada usporedimo čak i u nominalnim vrijednostima, to je nešto preko 2 milijarde kuna manje nego krajem 2015. godine. Sastavni dio ovoga prijedloga su i Zakon o izvršavanju državnog proračuna za 2020. g. pa nekoliko riječi o tome, dakle, proračunska osnovica ostaje na 3326 kn, zaduženje na inozemnom i domaćem tržištu može se provesti do ukupnog iznosa od 26,8 milijardi kuna. Prema ovom prijedlog proračuna, evidentno je da potrebe za financiranje državnog proračuna su svedene na minimum. Dapače, s druge pak strane kompletna potreba za zaduženjem odnosno izdavanjem određenih instrumenata dužničkih je za refinanciranje obveza koje će dospijevati tijekom 2020. godine. Imamo već u 3. mj. dvije domaće obveznice, imamo u 7. mj., jednu veliku međunarodnu, milijarda i 250 milijuna dolara koja je između ostaloga zamijenjena u eure. Sve to dakle sažeto i na neki način objedinjeno u ovom zakonu ali isto tako i u samom računu financiranja. Nova financijska jamstva iznose 3,8 milijardi kuna od čega se na izvanproračunske korisnike odnosi 2 milijarde kuna. Jamstvena zaliha iznosi 300 milijuna kuna. Zakonom su predviđena, naravno ... [[Govornik se ne razumije.]] proračunske zalihe koja su planirana za iduću godinu na razini od 100 milijuna kuna. Kao i u 2019., ukupno ograničenje za zaduživanje svih jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, iznosi najviše do 3% ukupno ostvarenih prihoda poslovanja svih jedinica. Također, utvrđena je obveza za izvanproračunske korisnike državnog proračuna kojima se iz državnog proračuna dodjeljuju subvencije i pomoći iz razdjela nadležnih ministarstava. E sada imamo i nekoliko, neću reći novina ali stvari koje su specifične i karakteristične za 2020. godinu odnosno taj zakon o izvršavanju. Kako što ste maloprije i čuli idući tjedan u utorak ćemo raspravljati o paketu zakona iz 4 kruga poreznog rasterećenja u okviru jedinstvene porezne reforme. Jedna od mjera je povećanje osnovnog osobnog odbitka u sustavu Zakona o porezu na dohodak. Obzirom da je prihod od porezna na dohodak u potpunosti prihod jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, taj gubitak samo za tu mjeru, ne i za mjeru za mlade, ali ovdje govorimo o mjeri povećanja osnovnog osobnog odbitka u procijenjenom iznosu 507 milijuna kuna će se kompenzirati jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave. Ovim zakonom vrlo jasno je propisano i sastavni dio zakona je tablica, tabelarni prikaz koji pokazuje imenom, da ne kažem i prezimenom svakog grada, općinu i županiju koliko tko prema našim izračunima, prema ovome prijedlogu gubi, naravno da nije kao i prošli puta akceptiran efekt povećanje mase plaća u smislu zaposlenosti i rasta plaća, ali i tih 507 miliona kuna je raspodijeljeno i ono će izravno iz državnog proračuna bez da ulazi u one limite i da neće biti tretirano kao sredstva pomoći nego kao izvorni prihodi, dotirati odnosno kompenzirati uplaćivati izravno pojedinačno jedinicama lokalne i područne samouprave 15. u mjesecu za nadolazeće tromjesečje, konkretno 15.1. za prvo tromjesečje, 15.4. za drugo, 15.7. za treće i 15.10. za četvrto. Također, utvrđena je ovim zakonom i osnova za isplatu sredstava pomoći županijama koje se osiguravaju u državnom proračunu na pozicijama Ministarstva uprave u ukupnom iznosu od 308 miliona kuna za financiranje poslova ureda državne uprave u županijama koji su preneseni iz državne razine u nadležnost županija. I završni dio se odnosi na primjenu fiskalnih pravila koji su sastavni dio i ovog ukupnog paketa koji matični odbor ali isto tako i Povjerenstvo za fiskalnu politiku raspravlja, vi znate da prema novom odnosno izmijenjenom Zakonu o fiskalnoj odgovornosti koji je na snazi postoji nekoliko fiskalnih pravila, prvo na koje se fokusiramo je pravilo strukturnog manjka sukladno i našem izlasku iz procedure prekomjernog manjka, sukladno i otpočetom procesu ulaska u devizni tečajni mehanizam dva pooštrena su pravila u smislu toga da strukturni saldo niti u jednoj godini ne smije premašiti vrijednost od minus 1, dakle deficit od 1% BDP-a. U svakoj od ovih godina mi ispunjavamo to pravilo strukturnog manjka jednako kao i pravilo javnog duga bez obzira što je hrvatski javni dug u ovom trenutku još uvijek iznad mastriških kriterija 60% odnosno kriterija iz Pakta o stabilnosti o rastu. Kada prevedete odredbe tih istih dokumenata odnosno akata možemo zaključiti da hrvatski javni dug se smanjuje 4 puta brže od onoga što ti akti odnosno odredbe predviđaju. Kao što sam rekao jučer, svrstava nas u sam vrh europskih zemalja po tom kriteriju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem potpredsjedniku Vlade, ministru financija. Imamo 19 replika za predsjednika Vlade i 6 replika za ministra financija, pa idemo redom. Prvi je na redu kolega Petrov. Izvolite.
Poštovani predstavnici Vlade jel namjeravate ozbiljno podignuti mjesečne plaće za ljude koji su zaposleni u Hrvatskoj jer ovo što predlažete nije ozbiljno ovo je šminka od prosječno 25 kuna mjesečno za ljude. Svake godine uzmete više novaca kroz prihode od poreza. Slijedeće godine kroz ovaj proračun koji nam predlažete novih 5 milijardi kuna koje ćete uzeti dodatno kroz prihode od poreza. Sa svakom kunom koju uzmete poslodavac ima manje mogućnosti za otvoriti radno mjesto, zaposlenik ima manje u svom kućnom budžetu za osobnu potrošnju. Budite hrabri, podignite ozbiljno mjesečne prihode, uvedite fiksne i veće novčane naknade za djecu. Time ćete omogućiti da će prosječni obiteljski budžet narast za 2 do 3.000 kuna, a nećemo biti uz bok Sirijcima po broju useljenih u Njemačku. Mi znamo da je rat poharao Siriju, tko je poharao Hrvatsku?
Odgovor, izvolite.
Pa evo analogno poštovani zastupnici u Hrvatskom saboru, što se tiče poreznih rasterećenja, povećanja plaća, vi ste imali priliku radit u Vladi, odabrali ste ne radih u Vladi zbog nelojalne politike, politike nekakvoga lijevka kavanskoga koji nije donio ništa dobro hrvatskoj politici, izlizali ste se, ljudi su vas pročitali i nemate više potporu. Važno je to uvijek imat na umu i znat kad netko tko predstavlja MOST nešto govori jer treba to podsjećati da se ne bi zaboravilo. Jako je važno to su nelojalni partneri zato to treba znati. Što se tiče većih plaća, što se tiče poreznih rasterećenja, što se tiče neoporezivih primitaka ova Vlada je učinila da ljudi koji rade i u privatnom sektoru i u državnom i javnom sektoru imaju veće plaće. Da ste pažljivo slušali izlaganje koje sam imao onda biste čuli da je prosječna plaća povećana za 846 kuna, da smo [[Upadica: Hvala va.]] povećali za 100 EUR-a minimalnu plaću da rastu mirovine i da ljudi imaju i u jednom i u drugom sektoru više, ali vi to [[Upadica: Hvala predsjedniče Vlade.]] ne želite čuti, a možda i ne znate pročitat.
Idemo dalje. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru kako komentirate tj. vi se hvalite sa odličnosti, komentirate 18 milijardi kuna koje dolaze od naših ljudi koje ste iselili, 18 milijardi temeljem doznaka, 5% BDP-a, ni u Irskoj nije bilo tako kad su se iseljavali ljudi. Govorite o poljoprivredi, sada naši ljudi iz Slavonije sade krumpir u Irskoj koja je manje plodna neg naša, Dalmatinska zagora prazna, Lika prazna, sve je prazno. I ne samo šta ste iselili hrvatski narod nego mu uzimate i dostojanstvo jel dva dana iza Vukovara dovodite u Hrvatsku stranku tj. dovodite Vučića četnika koji u Glinu pozivao na granice Velike Srbije i di nikad Glina neće biti Hrvatska. Uzimate dostojanstvo hrvatskom narodu i ove doznake govore da je hrvatski narod najiseljeniji u svijetu. Hvala.
Odgovor izvolite.
Poštovana ekselencijo Bulj, nadaleko poznati prijavitelju po tome ste jedino poznati kao zastupnik i po neargumentiranim raspravama razliku od vaših klapnji ova Vlada vodi politiku u kojoj gospodarstvo raste, u kojoj se Hrvatska razvija, u kojoj se društvena solidarnost provodi. Vaša stalna nastojanja da primitivizirate, provincijalizirate i Hrvatski sabor i javni diskurs i stanje Hrvatske u 2019. vraća i vašim ponašanjem i vašom retorikom i vašim stavovima Hrvatsku desetljećima nazad. Razlika između vas koji hoće vratiti Hrvatsku nazad i nas koji HDZ koja je učinila ključne stvari glede suverenosti kada je trebalo a koja danas gradi Hrvatsku u europskom kontekstu sreća je naša da vi nikada nećete imati priliku voditi Hrvatsku. Ni vi ni vaša stranka.
Hvala vam. Kolega Lovrinović, izvolite povreda Poslovnika.
Poštovani g. predsjedniče, povreda članka 238. Premijer Vlade je nanio štetu dignitetu saborskog zastupnika, sarkastično ga prozivajući ekscelencijo a ovako bahatog premijera koji najrazornije razvaljuje Hrvatsku sa osmjehom i pri tome zakopčavajući svoj sako ne vidi je Hrvatska a te ćemo posljedice osjetiti narednih godina g. Plenkovići. Vi rasturate Hrvatsku i obmanjujete nas sa podacima o stanju nacije i gospodarstva a znate da su to laži i obmane.
Zahvaljujem g. Lovrinoviću. Hvala lijepa. Procjenjujem da nije bilo povrede Poslovnika, upotrijebljene su malo teže riječi ali isto tako i prema premijeru i članovima Vlade su išle teže riječi. A vas kolega Lovrinović molim vas da ne vičete iz klupe. Idemo dalje kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, postaviti ću vam pristojno pitanje i molim pristojan odgovor. Dakle, 7.2.2017. godine izdano je 5,5 milijardi kuna obveznica na domaćem tržištu, zatim 7.7. 3 milijarde kuna, 27.11. 11 milijardi i 300 milijuna kuna, 9.7.2018. 10 milijardi kuna, 5.2.'19.-te 500 milijuna eura na domaćem tržištu. I to nije sve, izdano je također milijardu i 250 milijuna eura pa još milijardu i 270 milijuna eura pa milijardu i pol eura i još 750 milijuna eura u '17., '18., '19. državnih obveznica na međunarodnom tržištu. Ako se ovo zbroji gruba moja procjena je, nisam kalkulirao oko 80 milijardi kuna, vi ste se zadužili, ova Vlada se zadužila na međunarodnom ili domaćem tržištu. Ponoviti ću 80 milijardi kuna da hrvatska javnost čuje. Želim čuti od vas je li ovo istina, je li laž. Jeste li se vi kroz obveznice zadužili 80 milijardi kuna odnosno jeste li zadužili Hrvatsku državu i hrvatski narod? S time, većina obveznica dolazi na naplatu '28., '29., '30. godine. I tko će to vraćati?
Hvala vam lijepa, isteklo je vrijeme kolega Zekanović. Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, ja sam siguran da ste vi čitali podatke pa ste vjerojatno uspjeli prepoznati da smo mi samo za kamate plaćali u 2015. 12 milijardi godišnje. Sada plaćamo ispod 9. Nominalni javni dug se smanjio za 2 milijarde. Ja ne znam koju vi statistiku čitate, čije podatke imate zašto je teško biti istinoljubiv i precizan ako ste narodni zastupnik na kojeg se pozivate. Izabrani ste na listi HDZ-a. Budite istinoljubivi, recite korektno ako je nešto u proračunu bili 12 milijardi a sada je 9. Ovo što vi govorite euro obveznica koja je sutra čini mi se, refinanciranje ide sutra. Kamata kada je bila uzeta i kamata kada je danas zahvaljujući našoj politici će biti koliko manja? Sa 6,75 na 1,13, to su vam podaci. Evo tu su budući mladi ekonomisti, oni kuže točno o čemu se radi, vi to možda ne znate ali nadoći će to.
Hvala vam. Povreda Poslovnika, izvolite.
238., ja nisam dok sam govorio ulazio u, nisam htio karakterizirati vas i govoriti vam jeste li tašt, jeste li vi izabrani na listi HDZ-a, to je nebitno uopće za ovu priču. Samo sam postavio jednostavno pitanje jeste li vi za svog mandata zadužili Hrvatsku 80 milijardi kuna, odgovor je da ali niste ga imali hrabrosti izreći. Dakle vi ste ti koji niste istinoljubivi.
Kolega Zekanović, dobivate opomenu, zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika. Idemo dalje, kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani premijeru, malo mi je teško bilo slušati vaše riječi o suficitu a pogotovo kada ste se obratili upravo ovima koji trebaju biti budući ekonomisti. Pogledajte samo jučer smo raspravljali o rebalansu, zašto je došlo do pada BDP-a, izvoz roba i usluga, znači praktično ono što čini supstancu gospodarstvo, najviše je stradao, stradao u rebalansu, stradao je isto u ovome proračunu, gospodarstvo 400 milijuna je izgubilo poljoprivreda a 300 milijuna kuna, na povlačenje eu fondova nema, najviše su zakazali oni koji su trebali povlačiti europske fondove. Mislim jako je teško slušati, mi smo po vašim pričama uspješnica. S druge strane ključne resore ste zakinuli. Na taj način nećemo nikada dostići stope rasta od 5%. Ono što je upravo i jučer predsjednica rekla ovo je nedostatna stopa rasta bez ulaganja u gospodarstvo, neće biti pomaka. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Vi ste svoju prigodu kao ministar gospodarstva imali. Što se tiče podataka o kojima govorite glede europskih sredstava, ja ću vam ih još jedan put ponoviti pa onda vi pokušajte to zabilježiti. 2016. 9% ugovorenih, sada na preko 77. 28% isplaćenih i 22% verificiranih. U ovom proračunu, mogli ste i to čuti u mom govoru planirano više od 18,4 milijarde kuna, 18,4 milijarde kuna. Doći će iz europskog proračuna, EU je, to je važno za ... [[Govornik se ne razumije.]] dobra za Hrvatsku, pozitivna za Hrvatsku, donosi veće plaće, razvija standarde, demokratske, političke, gospodarske, socijalne, infrastrukturne. I jako je važno da i vi to akceptirate. Ja znam da je to vama teško, imate antieuropski refleks ali bitno je da javnost zna da je EU pozitivna. I upravo ta sredstva su dodana vrijednost našem razvoju u svim sektorima i to ova Vlada radi a vi niste.
Hvala vam. Povreda Poslovnika, kolega Panenić, unaprijed upozoravam da vjerojatno ćete to koristiti za repliku jer nije bilo povrede Poslovnika, pozorno sam slušao i upozoravam od sada zastupnike prekidat ću ih u povredi Poslovnika ako će biti korištena za repliku, izvolite.
Povreda čl. 238., kvalifikacija koju je iznio premijer da sam ja antieuropski neki element ovdje je sigurno neprimjerena prema bilo kojem našem zastupniku jel ja se osjećam i referendumom je to građana RH iskazano da smo već svi ravnopravni ljudi, državljani RH, isto tako koja je članica EU i on sigurno nije kvalificiran da me tako može ovdje javno kvalificirati.
Kolega Paninić, i vi ste kvalificirali premijera, Vladu i njihovu politiku, dakle ovdje je iznesena jedna teza da vi imate antieuropski refleks, rečeno je, nije nikakav element, nego da imate antieuropski refleks, ako to ne smije se izgovoriti onda ne smijemo ništa izgovarati u sabornici, pa dobivate lijepo opomenu. Kolegice Sabolek izvolite.
Poštovani premijeru, od 2018. do danas troškovi vašeg ureda povećali su se od 9 do 12 milijuna kuna, radite sve gore, dobivate sve više. S druge strane, kapetan Miškić izgubljen je na pučini već tjednima, predlažemo da tih 3 milijuna koje ste dodali za sebe uložite u potragu za kapetanom, na kraju njegov život vrijedi više od vašeg ureda. Osim toga, da se kojim slučajem vi izgubite na moru, sumnjamo da bi građani samoinicijativno skupljali novac kao što to čine za njega, bez uvrede, ali tako je.
Odgovor, izvolite.
Poštovana zastupnice, sigurno ćete imati vremena detaljnije čitati pojedine stavke u proračunu, pa ćete vidjeti da to povećanje o kojem govorite se ne odnosi na ured predsjednika Vlade, nego se odnosi ili na druge urede u okviru Vlade ili na Savjet za nacionalne manjine i dobro je da to precizno čitate. Što se tiče kapetana Miškića, ja ne znam da li ste vi pratili ono što je govorio ministar vanjskih poslova i europskih poslova g. Grlić Radman, da li ste slušali ono što je hrvatskoj javnosti govorila naša bivša državna tajnica Maja Markovčić Kostelac na čelu Europske agencije za pomorsku sigurnost u Lisabonu, da li ste vidjeli koliki broj kontakata je ova Vlada i njene službe imala sa Francuskom prije svega, ali i drugim zemljama za potragu koja se radila, da ste to sve pratili i slušali onda ne biste bili ovo sada izgovorili, a nama je naravno žao što se ta tragedija [[Upadica: Zahvaljujem]] dogodila.
Kolega Pranić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. g. Premijeru, vi ste u svom izlaganju uspoređivali brojke kada ste došli na čelo Vlade i sada u zadnjem proračunu, pa iskoristite prigodu pa nam recite kolko se, kolko je porastao broj državnih službenika, javnih službenika, kad vidimo da konstantno masa izdvajanja u državnim proračunima raste, a RH se nalazi u jednom paradoksu da smo jedna u vrhu članica EU po izdvajanju za javnu upravu, a po efikasnosti smo najlošiji i ondan isto to nagrađivamo kumulativnim povećavanjem pojedinih plaća, nema problema, nek se plaće povećaju, ali budite hrabri i odvažni sukladno strategiji razvoja javne uprave koji je ovi HS izglasao, sukladno akcijskom planu razvoja javne uprave RH, pa podijelite par tisuća otkaza konačno u javnoj upravi RH, pa onom ostatku podignite plaće. Hvala.
Želite li odgovor predsjedniče Vlade? Izvolite.
Pa evo, hvala vam lijepo zastupniče, jedan dobar primjer vam je ova reforma, dakle funkcionalne decentralizacije gdje će vam preko 600 ljudi otići iz sustava ureda državne uprave kada se spoje županije i uredi državne uprave, jedan dobar primjer u tom smjeru smanjenja broja službenika bilo na državnoj, bilo na lokalnoj razini. Povećanja koja se događaju, događaju se najčešće temeljem bilo onoga pravila oni koji odlaze u mirovinu, oni koji dolaze ili pak povećanja ljudi, naročito onih koji se bave apsorpcijom europskih sredstava, a vodite računa da je većina onih koji se bave fondovima svoje plaće, svoje plaće i to u iznosu od 85% dobivaju kroz tehničku pomoć i ne financiraju se izravno sredstvima državnoga proračuna. Hvala vam.
Idemo dalje, kolega Jovanović, izvolite.
Hvala predsjedniče. g. Predsjedniče Vlade sa suradnicima, slično pitanje sam postavio i jučer potpredsjedniku Vlade, a i prošle godine kada smo raspravljali o proračunu, a tiče se onog što ste vi naglasili u svom uvodnom govoru da želite osigurati održivost zdravstvenog sustava, to je zaista hvale vrijedna inicijativa, prihodima koji HZZO ima na raspolaganju to i činite, međutim upitno je koliko sve to možete osigurati uz aktualnog ministra zdravstva. Naime, imamo svojevrsni hrvatski zdravstveni paradoks, proračun HZZO-a je sve veći, ali istovremeno dugovi novi se stvaraju, liste čekanja su sve duže, a ishodi liječenja nisu bolji, prema tome to jasno pokazuje da aktualni ministar ne raspolaže racionalno i učinkovito sredstvima koja su mu na raspolaganju. Da li ste vi njemu uopće dali konkretan zadatak da što u skorijem periodu vidimo da nova sredstva koja se ulažu u HZZO budu popraćena i adekvatnim uspjesima zdravstvenog sustava RH.
Odgovor, izvolite. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, mislim da smo rasprave o zdravstvenom sustavu imali dva puta, dva puta ste imali i vi zajedno sa nekim drugim inicijative za izglasavanje nepovjerenja ministru, pa smo tada cjelovito raspravljali o zdravstvenom sustavu. Što se tiče doprinosa za zdravstveno osiguranje, on je planiran sada za više od 2 milijarde kuna, više od 2 milijarde kuna dodatnih sredstava za zdravstvo, na svim akterima u sustavu zdravstva je da racionaliziraju svoje troškove, dio toga se učinio funkcionalnim spajanjima, objedinjavanjem javne nabave, postoji prostora za još, al ono što jest činjenica da usluge zdravstvene, kako u Hrvatskoj, tako i druge, nažalost, u cjenovnom smislu rastu. Vi to kao liječnik jako dobro znate, prema tome, radit ćemo na tome, ali sredstva koja smo osigurali su dostatna za funkcioniranje HZZO-a.
Hvala vam. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani premijeru. Ja ću biti ovako, dosta blag jer vidim da ste jako nervozni, imate puno problema pa ne bih htio vas dodatno nervirati, vidim da ste jutros i pobjegli iz sabornice, niste mogli slušati izlaganje kolege Bulja. Ja ću postaviti samo jedno pitanje. Znači bilo je planirano 150 tisuća korisnika dječjeg doplatka i ta brojka je promašena za 10 puta i pojavilo se u proračunu novih 250 milijuna kuna. Što se vi s tim novcem napravili? Išli ste u političku trgovinu s Milanom Bandićem, išli ste kupovati APIS, ne znam čemu, a s druge strane niste ta sredstva iskoristili ili za rasterećenje poduzetnika ili za proširenje prava kod dječjeg doplatka, npr. za demografske mjere ili za ulaganje, npr. u obrazovanje i razvoj. Pa evo, molim odgovor zašto je to tako ili jednostavno to tako mora biti?
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam očekivao da će zastupnik Maras potegnuti pitanje APIS-a, ali dobro da i vi pitate zastupniče Grmoja pa ću vam sad pročitati nešto što je jako dobro za kolege iz SDP-a naročito ove koji koriste saborsku govornicu za gradske teme. Odluka o pokretanju postupka kupnje poslovnog udjela u društvu Agencija za podršku informacijskim sustavima i informacijskim tehnologijama d.o.o. Zagreb, tj. APIS. Datum 29. svibnja 2014. g., potpis predsjednik Vlade Zoran Milanović pa poručite, vidim da danas nema moga prijatelja g. Marasa da shvati da se ne radi o nikakvoj trgovini, nikakvom dealu nego o Odluci Vlade RH čiji su neki članovi ovdje sada u lijevom dijelu sabornice, da je riječ o provedbi dogovora iz 2014. zbog objedinjavanja vlasništva. A što se tiče ovoga što ste rekli, ta su sredstva prenamijenjena i za plaće i za mirovine. Hvala.
Hvala vam. Kolegice Strenja, izvolite.
Poštovani premijeru, jučer na rebalansu, a danas ću ponoviti samo jedan apel. Kao što znate, za Spinalni centar u Varaždinskim Toplicama osigurano je 85 milijuna kuna europskih sredstava i da bi se mogao raspisati natječaj nedostaje 18,5 milijuna kuna. Spinalni centar je nacionalni centar ključan kako bi se na jednom mjestu kvalitetno zbrinjavale sve osobe, najčešće se radi o mladim osobama koje imaju ozljedu kralješnice i koje trebaju primarno zbrinjavanje sa osposobljavanje za bilo kakav, kakav-takav samostalan život i za rehabilitaciju onih koji su ozlijeđeni. Na Odboru za zdravstvo jučer sam pokušala dobiti konsenzus svih članova odbora, nažalost, zastupnici iz HDZ-a su glasali protiv Zaključka odbora da preporučamo da se unutar vašeg proračuna nađu ta sredstva kako bi se natječaj mogao raspisati. Ja apeliram na vas [[Upadica: Hvala vam.]] da unutar ovog proračuna nađete ta sredstva [[Upadica: Hvala vam.]] jer je to bitno za sve, bez obzira na stanke. Hvala.
Kolegice Strenja, hvala. Izvolite premijeru.
Hvala lijepo zastupnice Strenja Linić. Što se tiče Spinalnog centra u Varaždinskim Toplicama, upoznat sam sa tom temom, bio sam u Varaždinskim Toplicama, razgovarao sa ravnateljem, upoznala me o tome i naša zastupnica Ljubica Lukačić, dakle imamo jedan sustavni problem gdje imamo europska sredstva i imamo dio koji daje država i imamo u mnogim situacijama povećane troškove za te projekte koje onda jedinice lokalne i područne samouprave, a ovdje nije riječ o državnoj instituciji nego instituciji na razini Varaždinske županije ima poteškoća da sufinancira. Slična tema je bila jučer sa bolnicom u Bjelovaru. Dakle, ono što mi sada nastojimo, da napravimo neko sustavno rješenje kako omogućiti tim jedinicama da im financijski pomognemo da realiziraju projekte za koje nemaju dovoljno kapaciteta. To nije samo Varaždinske Toplice, to je bolnica Bjelovar, a takvih će biti još [[Upadica: Hvala vam.]] no evo učinit ćemo sve da taj projekt ide [[Upadica: Hvala.]] i da riješimo. To nije tako veliki iznos, to je svega 20 milijuna kuna.
Hvala vam. Imamo sada povredu Poslovnika od strane kolege Marasa, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Premijer Plenković je povrijedio čl. 238. Poslovnika spominjući neke odluke iz Vlade iz 2014. g. koje nemaju nikakve veze. Nemojte otići premijeru, ali bilo bi dobro da ovo čujete, možda bi vam pomoglo u kvalitetnijem obnašanju vaše vlasti tako da evo, znači [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Znači, nemojte hvala vam lijepa.
Kolega Maras, niste obrazložili zašto je došlo do povrede Poslovnika [[Upadica: Obrazložio sam da..]] dakle izvolite sada, javljate se sada ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
APIS premijeru Plenković nije aktivirao do trenutka ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Maras, ne možete govoriti jer je isteklo vrijeme, niste iskoristili povredu Poslovnika. Pa tražili ste i stanku. Već ste ju tražili kako bi javnost znala, tražili ste već stanku. Izvolite, dakle nije ovo ništa novo. Dvije minute imate sada.
Hvala lijepo. Vi ste ovdje ceremon, meštar od procedure koji onemogućava raspravu u HS-u i pokušava zaštiti premijera Plenkovića od legitimnih pitanja i mi se moramo jednostavno u klubu konzultirati oko nevjerojatne korupcijske afere, a to je kupovina gradonačelnika Bandića i njegovih ruku za 280 milijuna kuna. Znači profesore, obrazovne djelatnike, g. Plenković, niste bili u stanju platiti onako kako oni traže, jučer su se ljudi morali ovdje okupiti u nevjerojatnom broju. 5 tisuća učitelja iz cijele Hrvatske vam je došlo pod prozor. Samo zbog vas će kaprica i bahatost. Znači mogli ste im omogućiti ono što zaslužuju, a to su koeficijenti koje su tražili, a ne da potrošite više novca i da na kraju ne riješite problem. Ali za Bandića nije bio problem dati 280 milijuna kuna da bi ove rukice, doduše ovdje ih baš i nema, ne vidim di su žetončići. Žetončići dođu samo kada se glasa, To košta hrvatske građane 280 milijuna kuna i oni to moraju znati. To nema veze sa odlukom 2014. godine. Pa gledajte čak i vaši zastupnici ne vjeruju to što radite, pogledajte koliko malo HDZ-ovaca danas ovdje ima. Došli su vam dati veliku podršku, veliku podršku su vam došli dati, pola vašeg kluba ovdje nema, tako da sa te strane nemojte obmanjivati hrvatsku javnost. Dali ste Bandiću 280 milijuna kuna iz proračuna da bi ljudi glasali i da bi vi ostali još godinu dana u fotelji, to je jedina i čitava istina. Tako da evo da se zna. Možda nekome od tih žetončića proradi savjest, mada čisto sumnjam. Evo trebamo stanku da bismo se oko tog konzultirali. Hvala vam lijepo.
Kako bi se klub SDP-a konzultirao oko odluke Vlade iz 2014. godine o dogovoru sa gradom Zagrebom o kupovini udjela u Apis-u, ja ću vam sada dati priliku da se oko toga konzultirate. Nastavljamo u 11,05 sati. STANKA U 10,55 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,06 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, imali smo povredu Poslovnika kolege Grmoje i ako se ne varam, kolege Marasa. Izvolite, kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, ja moram reagirati budući da vi konstantno imate potrebu tumačiti i stanke zastupnika, davati nekakve svoje komentare, s druge strane, jako nervoznog premijera koji je od jutra krenuo sa uvredama prema zastupnicima uopće ne opominjete, ja sam svjestan kako je teška situacija u HDZ-u, da premijer ne može ništa reći Đakiću pa onda ovdje te svoje frustracije koje ima ispoljava prema zastupnicima i mislim da bi vi kao predsjedavajući trebali reagirati.
Hvala vam kolega Grmoja. Kolega Grmoja, zahvaljujem se na vašem pokušaju da objasnite da je bilo povrede Poslovnika, nije bilo povrede Poslovnika nego ste mi replicirali pa dobivate opomenu. Kolega Maras, izvolite.
Povrijedili ste g. predsjedniče, poglavlje 2., to je predsjedanje sjednicom. Znači vi niste ovdje HDZ-ovac koji na sastanku temeljnog ogranka, ne znam di ste, na Vrhovcu, jel' tako, tamo određujete ko će šta govoriti i dajete svoje sugestije drugima nego ste ovdje da vodite sjednicu i da omogućavate zastupnicima da imaju jednaki tretman. To ne radite i kršite Poslovnik non-stop. I ovo je čisto kršenje Poslovnika…
/Upadica predsjednik: Zahvaljujem se, kolega Maras./ [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] /Upadica predsjednik: Izvolite sjesti, vrijeme vam je isteklo./
… pokazujete da ste ovo shvatili kao HDZ-ovu prčiju, znači nemojte izazivati jer ćemo vam se suprotstaviti na ... [[Govornik nije uključen.]]
Kolega Maras, molim vas da sjednete, dobivate opomenu … … [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Zbog toga što niste stali govoriti kada sam vas upozorio da je vrijeme isteklo, prešli ste preko mojeg upozorenja kao da ga nije ni bilo i ja vam … … [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Izvolite se sjesti, dobili ste opomenu. Kolega Maras, sada dobivate drugu opomenu. Kolega Borić, molim vas, dobivate i drugu opomenu sada. Znači idući puta kada dobijete opomenu, nećete više moći govoriti danas. … [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Kolega Maras, molim vas da mi ostavite da vodim sjednicu, pokušavam biti objektivan, pokušavam biti korektan, veliki je pritisak od strane oporbe jer želite očito ostvariti određene probitke u ovoj raspravi o proračunu ali molim vas da se sve to odvija u okviru Poslovnika. Dakle, budite kreativni, budite duhoviti, budite cinični, budite kakvi god želite ali budite to u okviru Poslovnika. Ja vam nikad neću onemogućiti da kažete što želite ali vam neću isto tako dozvoliti da izlazite izvan ovog okvira koji je propisan ovom knjižicom koju smo ovdje usvojili. Ako imate nekih drugih prijedloga, možete ih uobličiti u prijedlog da se izmijeni Poslovnik, da se može raditi što god tko hoće u Saboru, da možete tražiti repliku iako možda niste uopće u prostoriju trenutku kad se traži replika, svašta se može ali to se treba unijeti u Poslovnik pa vas samo molim da se svi zajedno držimo Poslovnika, to je ono što je za nas najvažnije. Kolega Sladoljev, vi ste na redu, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Dakle evo ja smatram dakle da je ovaj proračun odcijepljen od realnog sektora što pokazuje jedna činjenica a to je da je realni sektor kako pokazuju pokazatelji u prošloj godini povukao 100% sredstava iz EU-a, dok je državni sektor ostao uskraćen za 5 milijardi kuna. Jedna činjenica pokazuje nedavna a to je da je državna tajnica ministrice Divjak, Lidija Kralj otišla upravo zbog lošeg povlačenja iz EU, dakle plaćat ćemo penale od 7 milijuna kuna zbog loše administracije a poštovani premijeru, vi ste se pozvali ovdje na mlade ljude koji su upravo izašli i studente pa objasnite im činjenicu, oni sad više nisu ovdje, kako to da neki od tih mladih ljudi koji žele postat poduzetnik za vrijeme studiranja, gubi prava na studentska prava redovitog studenta, kakva je to poruka tim ljudima jer gube prava ako postane netko vlasnik tvrtke.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo, zastupniče Sladoljev. Evo očito nastupi vašega kolege Grmoje i zastupnika Marasa su bili toliko inspirativni da su mladi ekonomisti otišli iz Sabora o raspravo o proračunu pa možda da njih pitate zašto su ljudi otišli. Zbog nas nisu sigurno otišli, otišli su sigurno zbog ovih koji koriste teme koje veze nemaju sa proračunom a niti sa zdravorazumskom argumentacijom nakon što dižu ruku na Vladi dok su ministri da se APIS kupi udjel od grada Zagreba. Dakle nije dobro govoriti neistinu, još govoriti na telefonu u saborskoj dvorani. Sve je to bitno i važno i to javnost mora znat i čut. Što se tiče mladih, mi smo imali u našeg programu toliko aktivnosti za mlade koji su unaprijedili njihove i za studentski rad, puno više sredstava nego prije, za uzdržavanog člana obitelji, mogućnost za poduzetnike, mogućnost za mlade i za realni sektor veća nego u mandatima Vlada prije nas.
Zahvaljujem. Kolega Vešligaj, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo poštovani predsjedniče Vlade, osvrnut ću se kratko na onaj dio koji ste u obrazlaganju proračuna spominjali oko oslobađanja u sustavu poreza na dohodak protiv reći ću, protiv kojega nema nitko ništa no ako se ide već prema tome da se taj porez uopće neće u budućnosti plaćati, a vi ste ga tobožnje kompletnoga prepustili jedinicama lokalne samouprave, onda sam barem od vas očekivao da ćete već kroz ovaj proračun predstaviti neki novi model financiranja jedinica lokalne samouprave koji će barem u budućnosti osigurati njihovu održivost jer evo, u domeni jedinica lokalne samouprave su recimo stvari poput predškolskog odgoja i komunalne infrastrukture a vi u ovom proračunu nudite zapravo samo jednu zakrpu od pola milijarde kuna kojom nadoknađujete ovo povećanje osobnog odbitka no već u projekcijama za 2021. g. nema nikakvih kompenzacijskih mjera niti za osobni odbitak ali niti za ovu vašu pomno promišljenu mjeru kojom ćete osakatiti proračun jedinica lokalne samouprave.
Hvala vam. Kolegice Glasovac, zašto mislite da je kolega Vešligaj povrijedio Poslovnik, izvolite? Samo malo povreda Poslovnika. Izvolite. Dajte molim vas smirite se. Izvolite kolegice Glasovac.
Hvala vam lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, mislim da ste vi svojim nečinjenjem povrijedili članak 232. ne upozorivši premijera Plenkovića …
Kolegice, sada ću vas odmah zaustaviti, kolegice Glasovac dakle vi ste digli povredu Poslovnika za vrijeme izlaganja kolege Vešligaja. Ne možete, … [[Upadica se ne razumije.]] ne niste jer sam pozorno pratio, digli ste povredu Poslovnika za vrijeme izlaganja kolege VEšligaja, ne možete se vi u svojoj povredi Poslovnika referirati na prijašnja izlaganja, tako da vas molim da sjednete. Neću vam dati povredu Poslovnika jer niste u pravu. Izvolite sjesti. Javite se na vrijeme, dakle na vrijeme se javite. Ne može … [[Upadica se ne razumije.]] ne, nije istina, pa nemojte molim vas da tražim snimku i da pokažemo da govorite neistine. Izvolite si sjest. Kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je članak 236. koji govori o tome da nigdje ne piše u njemu kada zastupnik ili zastupnica može pitati povredu Poslovnika, ne odnosi se na točku dnevnog reda, ne odnosi se na prethodnog govornika, članak 236.
Kolega Ostojić, pa vi ste dugogodišnji zastupnik pa znači vi možete dići povredu Poslovnika za nešto što se ujutro dogodilo? To nije istina, pa nemojte molim vas sada uvoditi nova pravila. Odgovor predsjednika Vlade na repliku kolege Sladoljeva. Izvolite. Kolege Vešligaja.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče VEšligaj. Koliko je meni poznato vi ste ujedno izabrani na lokalnoj razni u Pregradi. Piše u našim tablicama i podacima kaže ovako, Pregrada zahvaljujući našem Zakonu o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave u 2018. godini porasli joj prihodi zahvaljujući ovoj Vladi za 74,3%, imali ste 8 milijuna, dobili ste još 6 milijuna samo u 2018. godini. Ja mislim da je to dobro da javnost razumije. Dakle mi smo sa Zakonom o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave dali županijama, gradovima i općinama za sada više od 3 milijarde kuna prihoda više nego što su imali ranije. Razgovarajte sa vašim kolegama, meni oni ne djeluju nezadovoljni, ne djeluju mi nezadovoljni kada sam na terenu.
Zahvaljujem. Prije povrede Poslovnika samo dozvolite mi da u ime svih nas pozdravim roditelje poginulih hrvatskih branitelja Splitsko-dalmatinske županije. Dobrodošli u Hrvatski sabor. [[Pljesak.]] Kolega Kovač, izvolite povreda Poslovnika.
Pa povrijeđen je Poslovnik članak 238. jer premijer uz dužno poštovanje nije odgovorio kolegi Vešligaju koji je postavio stvarno korektno i dobro pitanje. Ima gradova koji dobivaju manje, možda grad Pregrada dobija više, ali ima gradova koji dobivaju manje. I gospodin je kolega je tražio samo odgovor na svoje pitanje, ništa drugo.
Kolega Kovač, jedino ste na izgled ste jako dobronamjerni jer ja ću vam bez obzira na to dati morati dati opomenu jer ste zloupotrijebili povredu Poslovnika [[Upadica Kovač: Pa dajte mi, ali evo sjedim tu s vama i ne ulazim u ovakve rasprave. Ali ovo je smiješno već …]] hvala vam lijepa. Sjednite. Kolega Prelec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Pa evo stalno ističete dobru apsorpciju eu fondova. Činjenica je da se ja ne mogu složiti s vama, a ne ja, nego i Europska komisija je rekla da smo na začelju kaj se tiče apsorpcije tih fondova. Ja znam da gradovi i općine sigurno mogu povući jako, jako puno novca, ja bih rekao više nego što u našoj cijelo omotnici je. Za razvoj infrastrukture, nogostupa, cesta, kanalizacije, voda, škola, vrtića mi možemo strahovito punu povući, međutim nema natječaja. Da bi to malo argumentirao reći ću vam jednu stvar, Fond za zaštitu okoliša u ovom trenutku ima milijardu i 400 milijuna kuna na računu, fond nije tu da skuplja novac nego da novac rasporedi po gradovima i općinama za energetsku učinkovitost, a to se ne čini. Ovo je molba, apel poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, dajte nam natječaja, gradovi i općine vape za novcima. Hvala lijepa.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala vam lijepa. Zastupniče Prelec, neću sada ponavljati ponovo sve ovo što radimo na boljoj apsorpciji, vodite računa mi smo u članstvu 6,5 godina, ja stalno govorim trebat će nam dva višegodišnja financijska okvira, dakle dva puta po sedam godina europskoga proračuna da se i lokalna razina i državna razina i privatni sektor uhodaju u apsorpciji pa će oni postoci koje sada komparirate s onima koji su u članstvu recimo 50, 60 godina izgledati brži, bolji i učinkovitiji. To je jedan proces koji traje. Međutim, već sada se osjeća u ovoj godini mandata u godini koja dolazi puno veća učinkovitost. Što se tiče fonda za sufinanciranje u Ministarstvu regionalnog razvoja, mislim da smo predvidjeli 200 milijuna ove godine. Mi nalazimo načine da pokušamo pomoći pa evo i ovaj primjer spinalnoga centra i izvan tih okvira kada god možemo i to ćemo i dalje činiti i raspisivati natječaj i poticati vas da predlažete projekte koje će pridonijeti ravnomjernom regionalnom razvoju Hrvatske.
Hvala vam. Kolega Mišić, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani premijeru. U zadnje tri godine koje ste vi u ovoj Vladi ste napravili dosta, stabilizirali ste proračun, gospodarstvo raste za 3,1%, investicije privatne rastu u državi, vraća se povjerenje državi, gospodarstvo rasterećujete što se dobro vidi kroz nekakve stvari koje mi privrednici i obrtnici vidimo. Digli ste s 3.000 na 7.000 neoporezivog dijela, … godina 14.000, sa 3 milijuna na 7 milijuna što obrtnici jako dobro tko bavi se tim poslom znaju o čemu se priča. Ja imam pravo da kažem da je to jedan, veliki pomoć obrtnicima i poduzetnicima, naravno nije se sve rasteretilo to je vrijeme koje će doći i ja se nadam da ovaj smjer koji vi vodite u odnosu na ove sve prigovore mislim da nisu u pravi i da je to u redu.
Hvala. Želite li odgovor? Kolega Vlaović izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Gospodine premijeru iz proračuna je vidljivo da proračunski rashodi rastu i to rastu po stopi višoj od rasta bruto društvenog proizvoda. Na taj način si uskraćujete prostor za ozbiljnije potpore gospodarstvu, otvaranje novih radnih mjesta, porezna rasterećenja, a pitanje je zašto je onda tu i primjer je toga drvna industrija je zapostavljena. U proračun za 2019. bila je planirana za potpore projektima drvne industrije 80 miliona kuna, a u proračunu za 2020. samo milion kuna. Pa onda nemojte niti tih milion kuna, to je sramotno. I drugo pitanje pomogli ste Croatia Airlines, važan je nacionalni avio prijevoznik, brođani očekuju da pomognete i radnicima Đure Đakovića da dobiju plaće jer svega 6 miliona kuna treba za bruto plaće 600 zaposlenih tamo i plus toga nađite ili strateškog partnera ili ga dokapitalizirajte sa isto 200 miliona kuna kao i Croatia Airlines. Evo, hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Vlaović što se tiče Đure Đakovića ja sam siguran da vi kao zastupnik iz Brodsko-posavske županije pamtite jamstvo Vlade iz prošle godine. Jel točno? Koliko je bilo 80 miliona. Temeljem toga jamstva su bile isplaćivane plaće radnicima. Mi u ovom trenutku radimo na ovoj plaći za mjesec rujan i to će biti realizirano, ono što u ovom trenutku činimo radimo na pronalasku višegodišnje održivosti poslovanja Đure Đakovića, višegodišnje održivosti. I to nije plan bez konkretnoga, nego vrlo konkretnih projekata koje oni mogu i trebaju realizirati. Što se Croatia Airlines vi znate da je taj proces dokapitalizacije nešto što traje zadnjih nekoliko godina. Sutra će u Hrvatsku doći 20 milijunti turist, 20 miliona na zemlju od 4 miliona ljudi [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ja mislim da ne možemo imat turizam tako jak bez da nemamo nacionalnog avio prijevoznika.
Hvala vam. Idemo sada na repliku broj 15 kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi predsjedniče Vlade moja replika se odnosi i voljela bih dobiti vaš odgovor kako ćete se suočiti sa slijedećim izazovom. Dakle, ovaj proračun pokazuje činjenicu da raste osobna potrošnja, pokazuje i činjenicu da raste uvoz i da osobna potrošnja nije izazvala i rast našega gospodarstva. Gospodarstvo nam je otprilike na razine 2008. godine, a proračun kad usporedimo i s proračunom iz 2008. godine on je veći 20 milijardi. Prema tome, onaj odgovor koji bi predsjednik Vlade trebao dati, što to ćemo činiti vezano uz gospodarstvo zapravo da potaknemo gospodarstvo jer gospodarstvo je to koje nije osjetilo povećanje osobne potrošnje, pa vas lijepo molim odgovor u tom smislu. Hvala vam lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa zastupnice Mrak Taritaš vidim da i vi plivate na ovome tonu i tezi u usporedbi 2008. i 2019. Gdje smo od te situacije danas? Gdje je Hrvatska od 2008. danas u 2019. kao članica EU? Pogledajte malo strukturu proračuna pa pogledajte ono čega nije bilo u proračunu tada. 18,4 milijarde Europskih fondova u ovom proračunu, dosta lagano za izbrojit. Sjetite se koliko je bilo tada. Dakle naš položaj za razliku od ondašnjeg, prije one krize nije isti, nije isti, pa ne bi bilo investicijskog kreditnog rejtinga da smo mi pijani milijarderi, ne bi ga bilo. Ne bi bilo rasta plaća, ne bi, ni rasta gospodarstva od 3,1 prvih 6 mjeseci, ne bi toga bilo, možete se truditi, crtati crnovu sliku, najtamniju, najsiviju sliku ali ona jednostavno nije takva. Trebamo još puno radit, ali nije tako crna kako ste vi pročitali [[Upadica: Hvala.]] a gospodarstvo treba se bavit proizvodnjom i izvozom, ne može Vlada sve.
Izvolite kolega Babić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade jučer su tijekom rebalansa posebno apostrofirane negativne dvije odluke ove Vlade o kojima se pričalo. Prva je bila vezana za povećanje osobnog odbitka s 3.800 na 4.000 kuna jer kao time uskraćujete sredstva jedinicama lokalne samouprave i regionalne samouprave, a druga odluka je bila vezana za umanjenje obaveza poreza na dohodak mladim ljudima do 25 godina 100% odnosno 50% mladim ljudima do 30 godine. Meni osobno je to kontradiktorno. S jedne strane oporba i uvažene oporbene kolege liju suze na odlascima mladih ljudi iz RH, a sada kada se donosi takva mjera za umanjenje ovog obaveze poreza na dohodak 100% do 25 godine odnosno 50% do 30 godine to im je problematično i kažu da je to diskriminatorno i da će dati na ocjenu ustavnosti. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Babić, što se tiče ove prve mjere koja se odnosi na ovaj osobni odbitak sa 3.800 na 4.000 u govoru sam spomenuo idemo sa 2.600 na 4.000 u mandatu Vlade, dakle nije to samo ovo povećanje u ovom valu porezne reforme nego sve zajedno. Taj će prihod biti kompenziran iz sredstava državnog proračuna jedinicama lokalne i područne samouprave u iznosu od 507 milijuna kuna, 507 milijuna kuna. Što se tiče puna usta demografije, puna usta naricanja za odlascima i korištenjem mogućnosti slobode kretanja i kada damo mjeru koja ide za tim da mladi ljudi imaju veće prihode kad uđu na tržište rada ovi do 25 i ovi od 26 do 30, sad ćemo ići ustavnim tužbama zbog diskriminacije. U redu, neka ide pa nek se zna, tko hoće dati mladima više prihoda tko neće to će isto mladi birači [[Upadica: Hvala]] prepoznat, ja sam siguran.
Hvala. Kolega Vešligaj, sad ste vi digli povredu Poslovnika, izvolite.
Pa evo, poštovani predsjedniče HS, povrijeđen je čl. 238., smatram da je premijer u svojem obraćanju, kad je pričao i nije govorio o temi, prvo znači nije meni odgovorio kada sam imao svoje izlaganje, dakle radi se o tome znači da nije govorena istina jer ja sam imao konkretno pitanje za 2021.g. gdje nemate nikakvih kompenzacijskih mjera i samo još jedan odgovor oko grada Pregrade, zahvaljujući gospodarstvenicima …
…/Upadica: Kolega Vešligaj/…
...i poduzetnicima koji su ulagali je grad Pregrada …
…/Upadica: Kolega Vešligaj/…
/… imao ovakvo povećanje prihoda, a nemam problema niti da priznam …
…/Upadica: Kolega Vešligaj sjednite molim vas, dobivate opomenu/…
…da smo bili … … [[Govornik se ne razumije]] porezne reforme, al niste bili u pravu, niste bili u pravu
[[Upadica: Dobivate još, dobivate dvije opomene sada]] Dvije opomene ste dobili i vrlo ne fer i ne korektno, dakle iskoristili ste povredu Poslovnika i replicirali i kada sam vas zamolio, kada je vrijeme isteklo, odbili ste stati nakon što je isteklo vrijeme, nije fer jednostavno, koristite povredu Poslovnika za replike i to je kažnjivo. Kolega Maras, izvolite.
Ja vas molim, obraćam vam se…
Vi ste već dobili dvije opomene, samo upozoravam.
…ali nemam, ne pozivam se na Poslovnik, niti na repliku, niti na bilo šta, pozivam se na zdrav razum, nemojte ovo radit, molim vas.
Kolega Maras, dobivate opomenu i danas više nećete moći govoriti, izvolite sjesti.
O čemu pričate vi?
Izvolite sjesti.
O čemu pričate vi?
Kolega Klisović, izvolite.
Pa neću sjest, evo neću sjest.
Izvolite kolega Klisović.
Poštovani predsjedniče Vlade, …/Govornik isključen/… Evo ga.
Kolega Klisović, ometa vas vaš kolega Maras, pa ga molim vas vi zamolite da se makne da ga ne moram ja zamoliti još jedanput.
Vi ste predsjedavajući, to je ustvari vaš posao.
Kolega Maras, dakle sada vas…
Meni mašete?
… ometate svog kolegu Klisovića. Kolega Klisović, ja vas molim da nastavite.
Hvala lijepo za riječ g. predsjedniče HS. Poštovani predsjedniče Vlade, danas ste nam govorili o uspješnosti vaše Vlade u privlačenju odnosno povlačenju novaca iz Europskih fondova, pa vas molim da u tom kontekstu nam objasnite izjavu gđe. Ivane Maletić, dakle hrvatske revizorice u Europskom revizorskom sudu dane ovdje u HS koja je kazala da u 2018.g. RH je zadnja po isplaćenim sredstvima iz Europskih fondova, zadnja, kategorija zadnja sigurno nije kategorija uspješnosti, dakle ne govorimo o predzadnjoj, zadnjoj i to u kojoj kategoriji, isplaćenih sredstava, ne ugovorenih, isplaćenih sredstava, a to su ona sredstva koja se jedino broje jer su to ona sredstva koja građani stvarno vide da se troše za namjene koje njima koriste. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo zastupniče Klisović, nisam čuo tu izjavu, hvala.
I zadnja replika poštovane kolegice Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče HS. Poštovani premijeru, vi ste se u predstavljaju proračuna za 2020.g. posebno apostrofirali na naknadu za roditeljski dopust koja će iznositi 5.600,00 kn u drugih 6. mjeseci. No vjerojatno zbog kakvoće vremena niste napomenuli, ali ovdje jasno i glasno treba reći da su u proračunu za 2020.g. osigurana veća sredstva za osobne invalidnine i doplatak za pomoć i njegu koje nisu povećavanje zadnjih 2 do 3.g. i to su zasigurno mjere o kojima jasno i glasno moramo progovoriti. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala vam lijepa zastupnice Maksimčuk. Dio naše politike, pa i našeg izbornog programa je bio politika uključivosti osoba s invaliditetom u sve aspekte života i društva u RH, zato ovo što radimo, a zahvaljujem tu posebno i zastupnici Lukačić, svim udrugama osoba s invaliditetom s kojima vodimo stalan i kontinuirani dijalog i koji nam pomažu u tome da izdvajamo sve i više sredstava, a mi smo za osobne invalidnine u 2020.g. predvidjeli 70 milijuna kuna više i to je kontinuitet naše politike. Hvala vam lijepa.
Sada prelazimo na replike koje su upućene potpredsjedniku Vlade i ministru financija, prvi je na redu kolega Kovač, izvolite.
Zahvaljujem poštovanom premijeru. Poštovani ministre, pa evo konkretno jedno pitanje znači konačno nakon 3.g. moljenja ovdje u HS Centar za odgoj i obrazovanje Čakovec je ušao u državni proračun i zahvaljujem na tome, pitanje je znači, 2 milijuna su predviđena, inicijalna sredstva za iduću godinu, no nema ga u projekcijama za 2021. i 2022. kao što je dom, Centar u Slavonskom Brodu, pa me zanima zbog čega i ovoga kad je dogovoreno i prošli tjedan na sastanku s ministrima, resornim ministrima koji su zaduženi za financiranje i izradu tog doma da bi se on izgradio u naredne dvije godine. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, evo ja ću samo reći dakle, mislim da sam i javno o tome govorio, bit će prilike i u utorak ćemo više pričati o tome kad bude oko poreza, pokušali smo opet iznać neko sustavnije rješenje, ali na kraju kada sve skupa zbrojite i oduzmete ovo je u datim okolnostima najbolje rješenje da se kompenzacija vrši izravno. Za 2021. i '22. vidjet ćemo kako će se stvari razvijat tijekom 2020. i ako, a bit će, pretpostavljamo potreba, onda će se vjerojatno opet na ovaj isti način kroz Zakon o izvršavanju državnog proračuna regulirat, kad vidimo i kad svedemo sve stvari na nulu, ali kao što imamo od samog početka, dakle praktički jedina mjera koja će ostati na neki način nepokrivena kompenzacijama je ova, kolokvijalno rečeno, mjera za mlade koja ide samo mladima, a s druge strane neće biti kompenzacijskih mjera za jedinice lokalne i područne samouprave, međutim s druge strane kao i prethodna tema Zakon o financiranju ipak uobličava cijelu priču. Hvala.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Poštovani premijeru, poštovani ministre, kada ste preuzeli vlast rashodi vašeg proračuna su bili 120 milijardi kuna, sada su 150 milijardi kuna, povećali ste rashode u 3.g. 30 milijardi kuna, to je 25%, jesu li se povećale naše plaće za 25%? Nisu. Jel se standard povećao za 25%? Nije. Jeste li smanjili dugove za 25%? Niste. Jeste poboljšali kvalitetu državnih institucija toliko? Niste. Vi vladate na dug, i dalje to nastavljate. Javni dug ste povećali kad ste krenuli sa 284, danas sa 300 milijardi kuna. Vanjski dug sa 42 na 43,5 milijardi eura. Nemojte nas više obmanjivati, svi dugovi rastu, povećavate rashode a kod svoje kuće sigurno ne radite na način da planirate prvo rashode nego prihode. Prvo znači, manite se te politike jer vaše povećanje rashoda znači povećanje poreza nama građanima. To je to.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo, probat ću isto ovako u ovih minutu odgovorit na sve ovo ili većinu što ste spomenuli. Dakle povećanje rashodne strane proračuna ovih godina, dakle znate i sami, najvećim djelom je kod ove komponente koja se tiče europskih fondova koji su na ukupni rezultat praktički neutralni. S druge pak strane, godinu za godinom povećanje proračuna iz općih izvora je svake godine ispod 2%, evo uz iznimku za 2020. obzirom na povećanje i…
[[Upadica predsjednik: Kolega Maras.]] [[Upadica predsjednik: Samo malo, samo malo, kolega ministre.]]
… indeksaciju mirovina i plaća, to je povećanje 4,2%.
Kolega Maras, trenutno govori ministar financija, vi ... [[Govornik se ne razumije.]] dođete ovdje i vičete, on sad ne može govoriti, ja vas molim da sjednete na svoje mjesto. Kolega Maras, izvolite sjednite na svoje mjesto. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Neće vas nitko nositi van, preteški ste pa se neću ljudima sad raditi muku, dajte molim vas si sjednite na svoje mjesto.
Jako ste smiješni, ne, baš ste smiješni, odite objasnite ljudima kako im je krasno. Hoćete se počet normalno ponašat?
Ajde kolega Maras, molim vas sjednite.
…/Upadica Maras: Ne zaslužujete bit sekunde na ovoj stolici, sekunde./…
Kolega Maras, sjednite.
…/Upadica Maras: Dobili ste 300 glasova, nitko vas nije birao./…
Ja bih sad vam izrekao …
… [[Upadica Maras, ne razumije se.]]
Sad ću vam izreći ... [[Govornik se ne čuje.]]
… [[Upadica Maras, ne razumije se.]]
Kolega Maras, sad vam izričem opomenu i za drugi da ne možete govoriti niti danas niti sutra.
… [[Upadica Maras, ne razumije se.]]
Izvolite se maknuti.
… [[Upadica Maras, ne razumije se.]]
Kolega Maras, vrlo ste nepristojni i neodgojeni, izvolite sjesti na svoje mjesto.
… [[Upadica Maras, ne razumije se.]]
Sada molim stražu, stanku i molim da straža udalji kolegu Marasa iz sabornice. Nećemo onda raditi stanku budući da je kolega Maras sam otišao pa bih sada molio da nastavi ministar, izvolite.
Evo nastavit ću. Dakle, što se tiče javnog duga, ne za 25, za preko 30% su smanjeni rashodi za kamate. Maloprije ste isto čuli sa 12 milijardi kuna koliko su iznosile kao … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Javni dug je smanjen za 2 milijarde kuna. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Kolega Lovrinović, kolega Lovrinović, kolega Lovrinović, pa dobro što je vama danas? Pa ja bi vas zaista molio da se pristojno, pa kako možemo … … [[Upadica Lovrinović, ne razumije se.]] Pa neću ja vas izbacivati ali kako možemo normalno raditi ako se ovako nepristojno ponašate, pa vi ste sveučilišni profesor. … [[Upadica Lovrinović, ne razumije se.]] Pa jesam i ja vas molim i apeliram da se držimo Poslovnika Hrvatskog sabora a Poslovnik Hrvatskog sabora ne predviđa da vi urlate iz klupe dok govori ministar financija. Pa je ne znam kako da vam lijepo objasnim, molim vas, kumim vas, vi ne želite, onda moram davati opomene. To je ono što moram činiti da bi zaštitio rad u ovoj sabornici, pa dajte molim vas da se ponašamo kao kulturni, pristojni ljudi, kao kolege koji zajedno ovdje rade. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Izvolite, povreda Poslovnika.
G. predsjedniče, tražim da se ispričate jer ste povrijedili čl. 238. i moj govor ste nazvali urlanjem, ja tražim pristojno da se ispričate.
Kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, ja vas molim stanku u trajanju od 10 min u ime kluba GLAS-a. Tema današnja je proračuna, mi želimo raspravljati o proračunu, želimo govoriti o proračunu a pretvorilo u sve samo ne u to s tim što za akciju vam uvijek treba i reakcija. Dakle ako krenu, ako premijer je krenuo na način na koji je vrijeđao zastupnike, rekao o tome što misli o pojedinim zastupnicima, nije ovo sve zajedno čudno ali nije dobro, jednostavno nije dobro. Sliku koju mi pokažemo, pokazujemo sliku da se mir raspravljamo, da je pitanje koji je bahatiji, ko je bezobrazniji, to nije slika koju mi želimo da bude ni da ide u javnost, mi u klubu GLAS-a želimo raspravljati o proračunu, želimo raspravljati o onom što se u tom proračunu nalazi, želimo raspravljati o tome u kojem djelu je on razvojni, socijalni kao što ga uvijek i prikazujemo i zbog toga vas molim stanku u trajanju od 10 minuta da se malo strasti smire i da se vratimo na temu koja je tema današnje rasprave, hvala lijepo.
Hvala vam lijepa, odobravam stanku. Slažem se s vašim ocjenama međutim molim vas da shvatite moju poziciju, prema Vladi, prema premijeru upućene su isto tako vrlo oštre riječi, ponekad i uvredljive i ja nikoga od vas nisam upozorio da ste prešli crtu kada ste se obraćali predsjedniku Vlade. Na jednak način, ostavio sam i njemu prostor da odgovori kako god želi. Građani će procijeniti da li je to bilo preneugodno, bahato ili kako ste vi već to ocijenili. Dakle ja stalno apeliram i na zastupnike i Vladajuće i oporbe, da budu korektni i da se poštuju. To se ne događa, u prvom redu između nas zastupnika. Obraćate se na jednaki način, ne svi ali jedan dio i prema Vladi. A normalno da Vlada onda odgovori na isto tako neugodan način. Tako ako ćemo se, ja se zalažem za to da se pristojno i korektno razgovaramo ali ne mogu utjecati na jedan zastupnika koji tako ne želi nego želi namjerno skretati pozornost na sebe bezobraštinom i uvredama. I pozivam sada još jednom sve da se strasti smire i da raspravljamo o najvažnijem dokumentu za 2020. g. a to je proračun. Dajem sada stanku do 11 sati i 50 minuta. STANKA U 11,41 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,50 SATI]] Dobro, 11,50 nastavljamo s radom. Sljedeću repliku ima kolega Felak [[Upadica: Oprostite mogu ja samo završiti svoju repliku?]] imali ste još vremena. Dobro. U redu, izvolite. Izvolite gospodine ministre.
Nema profesor je isto izašao, saborski zastupnik. Htio sam samo završiti, dakle što se tiče javnoga duga tu s obzirom da su i studenti oni to jako dobro znaju, dakle u pravilu najrelevantniji podatak za usporedbu je kraj godine. To što je RH ove godine ranije u proljeće izdala obveznicu kojom će se upravo na sutrašnji dan isplatiti obveznica koja dospijeva u tim mjesecima stvara taj pritisak na povećanje, evo profesore dobrodošli, stvara na povećanje. Međutim, na kraju godine naša procjena ovisno o tečajnim razlikama da će javni dug, ne samo u postotku BDP-a nego i čak nominalno biti manji u odnosu na kraj 2015. za nekih cca 2 milijarde kuna.
Molim vas gospodine Lovrinović ne može to tako. Hvala lijepo. Idemo dalje s replikama, gospodin Felak.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, dopredsjedniče hrvatske Vlade. Prvo, par riječi o samom proračunu. Iz proračuna se vidi da je on u porastu u odnosu na ovu godinu, isto tako predviđen je rast BDP- ai u 2019. godini i u svim projekcijama do 2022. godine što je sigurno za pohvalu, istovremeno javni dug kao što ste i sami upravo napomenuli pada i očekuje se da bi 2022. godine bio 61,6% u odnosu na BDP. Ovdje apeliram na vas da sve one projekte koji su planirani kod izvaproračunskih korisnika koji se odnose i na cestogradnju i na izgradnju željezničkih pruga, u vodoopskrbnoj mreži, aglomeracije i sve ostalo da ih maksimalno poduprete i na neki način iskontrolirate da se oni stvarno ispoštuju i ostvare u onim rokovima koji su predviđeni.
Hvala lijepo. Gospodine ministre.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Pa upravo ova vaša zadnja opaska mislim da je ključna. Nije samo stvar podupiranja određenih projekata nego evo ja bih opet rekao ponukan iskustvima koje smo svi skupa proživjeli i proživljavamo, recimo za sektor cestogradnje. I sami znamo kakav je ciklus građevinski i ekspanzivno investicijski Hrvatska prošla i svi smo sretni i ponosni na to. Naravno, struka uvijek ima i nekakva svoja, neću reći izdvojena mišljenja na pojedine segmente, ali generalno gledano veliki broj preko 700km je izgrađen, koliko cesta itd., itd. Međutim, onda se dovedemo u situaciju da cijeli taj sektor financijski ne bude održiv. I onda su se razlagali raznorazni modeli, koncesije, privatna partnerstva i slično, mi smo se odlučili za model financijskog i poslovnog restrukturiranja koji u konačnici upravo ovo što vi govorite osigurava jednu stabilnost tog sektora, ali za pogled dalje. Naravno, podršku daljnjim investicijama uz studije ekonomske i ine opravdanosti i naravno adekvatne instrumente kontrole. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Lalovac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre. Tehničko pitanje, vidim da ste već sada nešto o njemu rekli vezano za ova četiri trgovačka poduzeća koja ste ih sada prikazuju svoje financijske planove unutar proračuna. Čini mi se da je iznos da je višak nekakav od milijardu i 100 milijuna, pa me samo tehnički zanima jel to se odnosi na njih i o kakvom višku se radi budući da znamo da govorimo o Hrvatskim željeznicama, Putničkom prijevozu odnosno ovom cestarskome dijelu. Hvala lijepa.
Odgovor gospodin ministar.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, da evo sami dobro znate po ESA 2010 metodologiji čitav niz institucija već je u obuhvatu. Moramo biti iskreni i treba neko vrijeme i ja se nadam da će u neko dogledno vrijeme, ne bih se sada u ovom trenutku uopće obvezivao i reći kada, ali u svakom slučaju namjera je da u nekim od idućih proračuna kada dođe na stol u Hrvatski sabor ta metodologija i taj obuhvat bude identičan onome europskome. Jel nije samo pitanje naše volje uključivanja tih institucija nego njihovih kapaciteta. Moramo biti svjesni veliki broj recimo lokalnih jedinica, njihovih poduzeća pa i ovih izvanproračunskih korisnika ne vodi svoje računovodstvo po proračunskim principima nego po korporativnim principima. E sada sa uključivanjem ova četiri poduzeća brojke koje sam rekao od ovih 725 milijuna kuna obuhvaća njih svih 10, dakle taj višak koji je planiran imam ovdje brojke, ali ne stignem sada, ali možemo poslije proći za svako pojedino poduzeće. Hvala.
Hvala. Gospodin Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre, puno ste pričali o fiskalnoj odgovornosti, fiskalnoj konsolidaciji itd., itd., no ne znam da li ste čitali Georgea Orwella jedno njegovo remek djelo „Životinjsku farmu“, možda ga je Škola za život već izbacila iz literature za lektiru, u naše vrijeme je to bilo, a priča završava jednim citatom „Sve su životinje jednake, ali su neke jednakije od drugih“. E pa to jako lako mogu primijeniti na naplatu poreznih dugovanja i na ono što Porezna radi odnosno ne radi odnosno zašto je naša naplata poreznih dugovanja kada pričamo o državnim prihodima tako neefikasna. Zašto se dugovanja ne utužuju? Zašto odlaze u zastaru? Zašto se dovodimo u poziciju da neki ljudi iz proračuna imaju prihode, primaju plaću i druge oblike prihoda s jedne strane, a s druge strane državi duguju stotine tisuća kuna? Mislim da svi građani Hrvatske žele živjeti od rada, a ne od zastare poštovani ministre.
Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Mislim da vam je i komentar i pitanje i tema, ja bih rekao, na mjestu ali imali smo nekoliko puta u Hrvatskom saboru sličnu raspravu ali su bila malo oprečna stajališta, malo jedno vrijeme budem napadan zašto porezne vlasti, porezna tijela provode zakone i rade svoj posao a onda malo ih se sad proziva zašto u nekim segmentima im se ili na neki način ja bih rekao, imputira da ne rade sukladno nekakvim propisima. Jedan od razloga zašto smo krenuli u porezne izmjene i poreznu reformu vam je bio između ostalog i ovaj, da se kroz porezni sustav propisi, akti, zakonodavni i podzakonski, zapravo učine prohodnije i da za porezne obveznike bude transparentniji ali i za porezna tijela i administraciju. Pojedinačni slučajevi, vi znate dobro da ne mogu komentirati i porezna tajna na to i mene i ostale kolege u poreznoj upravi obvezuje, međutim jedino što mogu reći da jednaki je tretman prema svim poreznim obveznicima, to odgovorno tvrdim ali isto tako moram reći da želim naravno i vjerovati i kao građanin RH, hvala.
I g. Stričak.
Hvala potpredsjedniče. Ministre, vi ste u svojoj raspravi naglasili novi val poreznog rasterećenja a isto tako da su predviđene kompenzacijske mjere pa da bude svima jasnije, evo ja ću usporediti 2015. i 2018. g., znači zadnju godinu mandata Vlade SDP-a, premijera Milanovića i zadnju aktualne Vlade, znači 2018. Znači upravo zbog izmjena i dopuna poreza na dohodak, u proračune svih jedinica lokalnih samouprava, na području Varaždinske županije, 2015. slilo 276 milijuna 190 080 kuna. Nakon toga, upravo zahvaljujući angažmanu aktualne Vlade i izmjenama i dopunama određenih zakona, 2018. proračun je završavao sa 437 milijuna 866 064 kuna odnosno 54% više. Samo vezano na porez na dohodak, hvala.
Odgovor, g. ministre.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa kažem, to je jedna aktualna tema, dobar dio vas zastupnika je u konačnici ili aktualni ili su se u nekom djelu svoje karijere bavili lokalnom samoupravom u smislu da su bili čelnici ili radili u nekakvim uredima bilo za financije ili nešto drugo, i sami znate koliko smo na neki način ja bi rekao, jednu važnu temu otvorili sa tim redizajnom sustava financiranja jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, brojke koje su svima znane na neki način i brojni zastupnici i drugi su došli u jedan možda ne tako baš ugodan položaj zapravo da u datom trenutku moraš biti protiv nečeg a znaš da je to dobro i da ide tebi u korist ili ide u korist lokalne samouprave jer jedna od osnovnih ideja vodilja zašto smo se u to uopće odlučili, vidjeli ste i sami, lokalna samouprava je sastavni dio proračuna opće države, da jačamo lokalne proračune poglavito iz onog djela za sufinanciranje i financiranje investicijskih projekata, bilo vlastitim sredstvima bilo europskim fondovima, hvala.
Hvala i vama. Ima li netko, gotovi smo s replikama, ima li netko nešto govoriti u ime radnih tijela? Ne. Otvaramo raspravu, najprije po klubovima, prva je gđa. Anka Mrak Taritaš ispred Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, pomoćnice ministra, kolegice i kolege, tema proračun 2020. Na web stranici Ministarstva financija možemo pronaći definiciju državnog proračuna koja glasi: državni proračun je akt kojim se procjenjuju prihodi i primici te utvrđuju rashodi i izdaci za jednu godinu u skladu sa zakonom. Vrlo dobra definicija, razumna, jednostavna, sveobuhvatna. Prihodi i primici se procjenjuju jer naravno nije ih moguće potpuno utvrditi godinu dana unaprijed, a rashodi i izdaci prema definiciji Ministarstva financija se utvrđuju. To utvrđivanje rashoda i izdataka je zapravo jedan od temeljenih razloga zašto je proračun toliko važan, zašto je on jedan od temeljenih akata koji donosi ovaj Parlament, unutra se nalaze 1000 i 1000 brojki koje u proračunu pokazuju što je prioritet. Pokazuju kako se namjeravamo razvijat. Pokazuju što smatramo problemom a što ne i naravno, kako te problem ili kako ih danas volimo više zvati izazovima, rješavati. U našoj politici i u našoj javnosti se često ustalilo i svi to koristimo, svaki proračuna okarakteriziramo jednom frazom koja glasi proračun je socijalan i razvojan i slušamo to u raznim varijantama, iz godine u godinu i bojim se da to sve zajedno ne znači ništa. I sve to je tako evo krasno obavljeno. Ministarstvo ima sjaju definiciju, posao je formalno odrađen, imamo simpatičnog mladog ministra financija koji u medijima izgleda kao da gotovo uopće nije sa ovog svijeta, došlo bi nam da kažemo da imamo zapravo tako ministra koji da smo blagoslovljeni s nekakvim ministrom koji bi odgovarao Švedskoj ili Švicarskoj jer vrlo mirno, staloženo, konstruktivno on nama objašnjava što je dobro odrađeno i koje smo to novosti uveli. I sve bi to bilo dobro da njegov pretpostavljeni odnosno naš premijer nije uveo jednu veliku novost. A te novosti govore o tome da sve ove brojke, milijuni, stotine tisuća kuna pa sve do zadnje lipe ne znače gotovo ništa jer drage moje građanke i građani Hrvatske, mi nemamo ama baš ni do kraja pojma gdje će nas ovaj proračun dovesti. Zašto? Uveo je naš premijer Plenković trgovačko-klijentelistički način na koji je sastavio ovu Vladu i koji ma svoje koalicijske partnere i dogodilo se nešto gdje je uvedena jedna nova kategorija „ja tebi, ti meni“, „ruka ruku mije“, kako god to hoćemo zvati. Iskusni kockar je uložio sve svoje žetončiće a kuća na kraju mora plaćati. Čime? Novcima građana jer mi nemamo uopće pojma koliko će nas ta trgovina na kraju koštati. Ono što imamo prilike malo vidjeti da će nas ovaj proračun koštati donošenje zagrebačkog GUP-a, da će time biti uništen Donji grad u Zagrebu, da ćemo imati dopuštene neke nove agresivne izgradnje mimo svih kriterija, da će zapravo taj zagrebački Manhattan ili grad u gradu ili Novi Zagreb biti zadnji čavao u lijes zagrebačkog urbanizma i urbaniteta i on konačno zapravo pobjeda kumova i korupcije nad glavnim gradom. Što su se premijer i gradonačelnik Zagreba dogovorili na sastanku o proračunu? Nakon sastanka premijer je imao potrebu srdačno zahvaliti gradonačelniku dok su novinari molili da im se da odgovor na barem jedno pitanje koje si svi zajedno postavljamo što sve to znači. Koliko će nas koštati ta nepodnošljiva stabilnost HDZ-a i njegovih žetončića na vlasti. Stabilnost je proglašena vrhunskim dobrom a zapravo je to sve, to je nedemokratska stabilnost i grobar demokracije i slobode u Hrvatskoj. Naš premijer odlučio je da niti jedna cijena nije prevelika za stabilnost da bi se on igrao europejca koji predsjedava Vijećem EU. I naravno nema cijene koja je dovoljno velika za to a plaćati ćemo svi mi na kraju. I zašto? Da bi se premijer mogao razbacivati i praviti važan briselskim frazetinama a i danas smo imali primjer vidjeti da to puno više odgovara i bilo bi prikladnije za nekog uredskog birokratu a ne za nekog tko misli da je ozbiljan političar. Ovaj proračun kao i ova Vlada, kao i naše predstojeće predsjedanje jedan je običan zombi. Te stvari postoje ali zapravo su politički mrtve. To je samo prazna ljuštura, prave vrijednosti zamijenili smo prividom. Tobožnju stabilnost plaćamo razaranjem države. Njene mlade demokracije i još nedovoljno razvijenih institucija. Kao što bi mi imali priliku reći izvana gladac, iznutra jadac. Idemo ući u brojke da zapravo vidimo da ne idemo nikud ili u najboljem slučaju tapkamo na mjestu. Proračun stalno raste a država je sve skuplja i skuplja. I ništa se ne radi na povećanju efikasnosti i reformama ključnih sustava. Proračun za 2020. godinu je 7 milijardi veći od ovogodišnjeg a 20 milijardi veći od onog koji je bio 2008. godine. A kada govorimo na gospodarske aktivnosti tada su one na razini 2008. godine i vidimo zapravo da idemo u pogrešnom smjeru. Cijela priča se temelji na projekciji rasta BDP-a od 2,5%. Ta projekcija je nažalost i realna ali takvim rastom ne možemo naprijed. Mi takvim rastom zapravo zaostajemo. To jednostavno nije dovoljno, nije dovoljno i o tome mogu svjedočiti svi naši građani jer ono što trebamo voditi računa, trebamo voditi računa o standardu života građana. I o tome se ipak na prvom mjestu treba misliti. I nije ni slučajno da se zavaravamo brojkama, zavaravamo se brojkama, ponavljam, vezano uz nezaposlenost, odnosno zaposlenost i manjku radnika. Iz Hrvatske je otišlo zadnjih godina više ljudi nego što je smanjen broj nezaposlenosti. Ono što ovaj proračun ukazuje i što ovaj proračun pokazuje je sljedeće, raste nam osobna potrošnja, pri tome nam raste uvoz a gospodarstvo je tamo gdje smo bili 2008. godine. Na rastu osobnih potrošnji nismo razvijali gospodarstvo. Naš ministar financija je to nazvao izazovom, apsolutno realno, naš premijer na to odgovor nije htio dati. Ali je dao odgovor vezan uz eu fondove. Ali ajdemo vidjeti i gdje smo tu. Kada je riječ o ugovaranju vrlo visoko, kada je riječ o realizaciji na dnu i jučerašnji rebalans proračuna smo išli na način da smo smanjili te iznose jer u odnosu na plan smo bili svjesni da ih ne možemo ispuniti. Drugim riječima, baziramo proračun na europskim fondovima i osobnom potrošnjom. Na osobnu potrošnju raste uvoz vezano uz osobnu potrošnju. Kada je riječ o fondovima, to vam je jako lijepa slika, baratamo milijunima, milijardama, bez obzira od toga da li je riječ o kunama ili o eurima, najavljuju se projekti, ti se projekti lijepo svečano, lijepi stol, lijepa slika potpisuju, šaljemo poruku evo mi smo povukli sredstva biti će ulaganja, ali onda kad vidimo realizaciju, po realizaciji, dakle po onom što smo stvarno napravili na zadnjem mjestu. I nismo se tu pomakli i nećemo se skoro ni pomaći jer trebamo jasno reći pitanje je tko u Hrvatskoj će uskoro imati nešto raditi. Ja sam jučer govorila o primjeru čovjeka koji je povukao sredstva i koji nije mogao to, odnosno realizirao je na vrlo tako nekakav ... [[Govornik se ne razumije.]] način iz jednostavnog razloga nije mu imao tko izbetonirati temelje i složiti vodu, odvodnju i električnu, dakle malo nešto struje da uopće postavi stroj za koji je dobio sredstva a prijetio mu je rok. To je naša činjenica, na tome se trebamo zabrinuti. Odgovor koji je premijer tu trebao biti ne da se, nekako da pokaže se tko se danas, neću, upotrijebila bih jednu ružnu riječ pa ću se zaista suzdržati, neću, ali ući u nekakve neprimjerene rasprave koje su neprimjerene za premijera, odgovor je koji je trebao dati, kako ćemo odgovoriti na taj izazov. Što ćemo, tko će raditi? Jer ono što ovaj proračun pokazuje je sljedeće. Istu količinu novaca dajemo za 250 tisuća zaposlenih u javnoj upravi i sektoru i za 1,2 milijuna umirovljenika. Ovo 1,2 milijuna umirovljenika naravno može rasti, ali to je neodrživo jer to što znači? Znači da nam mirovine ostaju na dnu, a da za javnu upravu dajemo previše i hajdemo konačno reći s ove govornice, ali ne samo reći nego nešto i napraviti, sve dok ne bude ozbiljne reforme i dok se ne naprave ozbiljni rezovi vezano uz javnu upravu, samo će netko drugi, druge godine u nekoj drugoj priči to uspoređivati jer to jednostavno je neodrživo. I u budućnosti samo može biti stanje gore, svjesni činjenice. Izborna je godina, u izbornoj godini nitko neće napraviti takve rezove, ali to su rezovi koje radite u 1., eventualno u 2. godini mandata. Hajmo reći i probati detektirati nekoliko stvari vezanih uz ono što su veliki potrošači proračuna, nešto o čemu dok nema nekakve ozbiljne reforme nećemo ići naprijed. Jedno je zdravstvo, drugo je područje obrazovanja. Kad je riječ o zdravstvu, ja bih se mogla složiti sa ministrom Kujundžićem i reći da ima djelomično pravo u kojem kaže da su suvremene metode liječenja sve skuplje. To je istina. Ali problem je u tome što je naše zdravstvo sve dalje i od brze i od masovne primjene najnovijih metoda. I osnovne metode su sve teže dostupne, a zdravstvo je i dalje sve skuplje. Nešto o obrazovanju. Mi smo apsolutno u Klubu GLAS-a nezadovoljni iznosima koji se ulažu u programe za koje mi smatramo da su izuzetno važni, a to je poticanje programa rada s darovitim učenicima i studentima i poticanje izvannastavnih aktivnosti u osnovnim školama i smatramo da je za to premalo novaca i ponovo ćemo dati amandmane i ponovo će, kao da je onaj film beskonačni dan i onda se probudite i stalno je isto i mi ćemo ponovo ukazivati na to i ponovno će Vlada reći da te amandmane ne prihvaća i mi ćemo opet o tome govoriti, ali apsolutno mislimo i smatramo da je obrazovanje izuzetno važno. Poseban interes, ja moram reći kad gledate pojedine stavke proračuna izazivaju stavke koje su vezane uz pojedine urede. Tako vam pravobranitelj za djecu ima na raspolaganju 5,5 milijuna, pravobranitelj za ravnopravnost spolova 3,7 milijuna. Pravobraniteljica za osobe s invaliditetom 4,3 milijuna, a Ured za Hrvate izvan Hrvatske dobiva svake godine sve više i ove godine smo na razini 85 milijuna. Pa hajmo usporediti to dvije i vidjeti zapravo što mi tu radimo. Ovaj proračun, vrlo slabo ili skoro nikako ne daje odgovor na jedno važno pitanjem kojem se sve zemlje na razini svijeta bave, a to su konkretnim mjerama gdje se suočavamo s posljedicama klimatskim promjena, konkretnim mjerama gdje bi financirali i stimulirali i određene stvari vezane uz razvoj zelene industrije, uz razvoj primjenu ekološki prihvatljivih rješenja u svakodnevnim aktivnostima gospodarstva i građana. Voljela bih da je i premijer ostao moralo slušati, ali ministar financija kao potpredsjednik Vlade to sluša pa pretpostavljam da će to i prenijeti. Nažalost, bez obzira što ste pokušali ovaj proračun pokazati kao korak naprijed, on nije korak naprijed i ja bih ga usporedila sa jednom slikom, a to vam je slika, vi možete pokazivati da imate odličnu suradnju sa svojim koalicijskim partnerima, možete pokazati da su ovaj proračun i politika odlična, ali kad vidite trule cijevi u Novom Zagrebu koje pucaju gdje su građani Novog Zagreba [[Upadica Radin: Vrijeme.]] bez tople vode i bez grijanja [[Upadica Radin: Hvala.]] to je zapravo i slika ove koalicije i ovog proračuna. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu ispred Kluba SDP-a g. Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicom. Evo, danas se pred nama nalazi zadnji akt ove vladajuće koalicije prije izbora, znači najvažniji dokument politički dokument, nakon 4-godišnjem mandata tako da ćemo ukratko se osvrnuti na nekakvo izvješće zapravo što je ovdje jutros i predsjednik Vlade rekao. Nešto s čim se slažem, nešto s čim se i ne slažem, tako da, vezano za projekcije prihoda državnog proračuna u razdoblju 2020.-2022. temelji se na usporenom gospodarskom rastu i poreznim izmjenama. Znači planirani gospodarski rast za 2020. g. iznosi 2,5%. Ako znamo da je 2015. godina koja je bila prva nakon izlaska nakon dugoročne 6-godišnje recesije i da je tada gospodarski rast bio 2,4%, a sada, 5 godina kasnije govorimo o rastu o 2,5%, postavljam vam pitanje strukture tog gospodarskog rasta. Znači 2015., prva godina nakon iz recesije 2,4%, danas 5 godina poslije gospodarski rast 2,5%. To se u ekonomiji zove stagnacija. Kada imate jedan uravnoteženi u tomu dijelu, nema značajnih skokova. Znači, žao mi je što ovdje nikoga ne zabrinjava usporavanje gospodarstva. Usporavanje gospodarstva što pokazuju i brojke u ovome Vladinom dokumentu gdje vidimo da svake godine po nešto manje, ali svake godine je nešto manji je gospodarski rast, a ono što svi vide i i ono što svi gledaju su samo porezni prihodi. Ono što svi vide je tko će koliko dobiti od toga gospodarstva koje usporava, koliko kome u ovome dijelu od gospodarstva koje usporava. Najznačajnije porezne izmjene s fiskalnim učinkom na prihode u Državnom proračunu u 2020. godini odnose se na zadržavanje opće stope PDV-a od 25%. Znači ovo se ne tiče Ministarstva financija koje mislim da je jedino što je u ovom četverogodišnjem mandatu radilo odnosi se na politiku Vlade i sam premijer je ovdje rekao da je to politička odluka, da su političku odluku prvo donijeli da idu na 24% pa kasnije da su taj 1% što treba zaraditi gospodarstvo, što treba tek stvoriti iduće godine da ćemo ga dati javnom sektoru. Znači nešto što će tek trebati stvoriti, doći dobra turistička sezona, nakon što trebaju poduzetnici prodati proizvod, izvesti taj proizvod, naplatiti taj proizvod iduće godine mi smo rekli ok, od tog PDV-a jedan dio i to je politička odluka i to je vrlo jasno tu tako rekao i premijer. Zatim, smanjenje PDV-a sa 25 na 13% za pripremu i usluživanje jela i slastica u ugostiteljstvu također prvo Vlada je spustila sa 25%, sa 13 je dizala na 25, sad ponovo sa 25 na 13 samo tu zapravo nije uključila potrošnju pića odnosno vina i piva što svakako domaći proizvođači vina i domaći proizvođači mali pivari sigurno u tom jednom kontekstu kada su se i borili da se naši proizvodi nađu u ugostiteljskim objektima i pivari i vinari svakako u ovome dijelu su izostavljeni. Smanjenje PDV-a za 1 postotni poen za jedan dio namirnica sa 25 na 13% pokazalo se kao loš potez koji zapravo i sama Vlada priznala, tim činom da nije toliko utjecalo na konačnu cijenu samih proizvoda. I zato se u konačnici i obrazlagalo s 25 na 24 nećemo jel neće doći toliko ovaj toliko doći do smanjenja cijena, nego smo rekli da ćemo ostaviti stopu od 25% upravo zato što taj efekt neće biti vidljiv na cijene jer isključivo konkurencija među trgovačkim lancima je ta koja definira koliko će biti cijene određenih proizvoda. Vezano u sustavu poreza na dohodak predviđa se porezno rasterećenje mlađih osoba do 30 godina i ovih do 25 godina ovdje sam otvoreno rekao iako to izgleda kao da smo protiv onih koji imaju, koji su mlađi, međutim iskreno ovo je diskriminatorna mjera za mlade. Netko ima 30 godina, netko ima 31 godinu nalazi se u različitom sustavu poreza. U različitom sustavu i oporezivanju što mislimo da nije dobro. Također vezano za povećanje osobnog odbitka na 4.000 kuna ovdje je već bilo rečeno da je to nekih 50-tak kuna koliko će se povećati. Ono što je bitno naglasiti da su u ove 4 godine i to sam javno i više puta i pohvalio i kad sam možda kritiziran bio iz vlastitih redova jedno tko je radio u ovoj Vladi je Ministarstvo financija i to se ja tu ne libim reći čak i u ime Kluba SDP-a. Međutim, ono što je činjenica, a sami vi govorite da smo 4 godine, govorimo o 4 kruga poreznih izmjena da smo potrošili cjelokupnu fiskalnu politiku, cjelokupnu fiskalnu politiku smo potrošili, kada dođe kriza mi nemamo više niti jednog instrumenta borbe protiv krize. Nemamo monetarnu politiku, nemamo fiskalnu. Kako nemamo fiskalnu? Stopa PDV-a je na 25% ona više ne može ići gore, znamo da jedna Mađarska ima 27 međutim tu smo potrošili maksimalnu razinu da se može ukoliko dođe kriza dalje utjecati na porezne prihode. Trošarine i na duhan i na alkohol su nam na maksimalnoj razini što je sam ministar govorio daljnje povećanje trošarina dovodi u sivu zonu. Znači otvaranje sive ekonomije. Također, vezano za porez na dohodak, da budemo iskreni potpuno iscijeđen proizvod, iscijeđen limun. Taj produkt poreza na dohodak više ne postoji. Sam ministar je govorio da preko milijun građana više ne plaća taj porez. Znači Vlada za narednih 5 godina nema više ni jedan instrument porezne politike na kojem može stimulirati gospodarstvo ukoliko dođe u recesiju, ni jedan. Ni porezne, ni što se tiče PDV-a, ni što se tiče plaća, jedino što može u budućnosti raditi, jedino a o tome ne želim ovdje razgovarati je uvođenje poreza na nekretnine. To je jedini još instrument uvođenja da bi se u tom dijelu išlo na plaće, razmatranje. Monetarna politika nema više nikakvih utjecaja za poticanje gospodarstva. Zašto? Kamatne stope su na nuli, refinanciranje ne samo države, nego poduzeća su nam na kamatama od 1 do 2%. Bilo kakva promjena na financijskome tržištu ne može više dati, znači ne možete, došli smo na nulu, znači ne može više ni monetarna politika smanjivat kamatne stope da bi potakla gospodarstvo. Iscijeđena i fiskalna i monetarna politika i mi sada nalazimo se na vrhu, vrhu vala i tu plivamo. Mi tu sad plivamo na vrhu vala. Ja više iskreno ne znam kojim instrumentima ukoliko dođe bilo kakav poremećaj na tržištu se može pronaći da bi ova prava, koja danas svi govorimo o pravima u proračunu počeli branit, počeli branit, a na to kad vam se nadoveže niski prinosi, ministar ovdje govori o niskim prinosima na obveznice i niskom zaduživanju. Ali ajmo biti potpuno korektni to je ono što se ne slažem sa premijerom Plenkovićem što je tu rekao da je to isključivo zasluga Vlade. Oni su refinancirali obveznicu iz 2009. godine. U 2009. godini HDZ-ova vlada je jedva se uspjela kakvo je bilo financijsko tržište i zadužiti, bio je uspjeh zadužiti se i po 6%, po 6%. Jednostavno zatvoreno je bilo financijsko tržište. I sada govoriti da je to 1% zasluga zato što je netko drugi došao, a iste osobe su i 2009. i 2019. se nalazile na financijskom tržištu mislim da nije korektno. Mislim da to nije korektno. Zašto? Zato što se nalazimo na takvoj ekspanzivnoj monetarnoj politici EU koja nije viđena 70 godina u Europi. Nije viđena 70 godina u Europi. Grčke obveznice koje su ne junk, ne loše, ne smeće donose vam prinos od 1%, desetogodišnje obveznice Grčke koje su bankrotirali su 1%. Samo da znate koliko novca ima na europskom tržištu. Sam guverner govori i banke govore da u hrvatskom financijskom tržištu imate 30 do 40 milijardi kuna na hrvatskom financijskom tržištu. Znači toliko novca pliva u Europi i u Hrvatskoj i da je to zapravo glavna posljedica međunarodnih niskih prinosa naših obveznica, mislim da je to korektno, ne uvažavam neke stvari koje je Vlada radila, nemam straha reći i neke stvari koje je dobro radila ali utjecaj na financijsko tržište Vlada nema. Rejting 2008. i 2009. je Hrvatska imala pozitivan financijski rejting, tada smo se zaduživali po 6 zarez nešto posto. 2015. godine Vlada Zorana Milanovića nije imala financijski rejting, zaduživali smo se po 3%. Rejting financijski nakon 2008. godine nema nikakav utjecaj zbog investicijskih financijskih kuća koje su procjenjivale na cijene prinosa. Nikakav rejting. Dobili su crveni karton od svih na financijskome tržištu. Znači Vlada 2009. ima rejting 6%, kasnije toga Vlada nema rejting zadužujemo se po 2%. Zbog jednostavno ekspanzivne monetarne politike. Više puta sam govorio i koji ćemo imati problem sa mirovinama, drugim mirovinskim stupom, više puta sam govorio, krivo me se interpretiralo. Obveznice, prinosi na mirovinske obveznice su vam 0,5 do 1%. Znači naš mirovinski stup, 100 milijardi kuna 75 milijardi kuna su vam obveznice, 0,5%. I na izvješću ove godine su govorili da su prinos mirovinaca bilo od 0-1%, 0-1%. Što znači ukoliko obveznice krenu u negativu da će početi gubiti naše mirovine, novac u našim mirovinama, početi će gubiti. I o tome sam govorio da sad moramo već reagirati da bi mirovinski fondovi, naš drugi mirovinski stup nama mogao biti isplativ za koju godinu. I to je taj dio mirovinske reforme koji nažalost, nažalost Vlada je odustala. Jer ćemo iskreno vam govorim morati dodatno da bi odgovorili na to pitanje neće to biti popularna mjera, morati ćemo sami dodatno štedjeti uz drugi mirovinski stup, morati ćemo štedjeti. Jer ako vam se toliki dio obveznica 75 milijardi kuna nalazi pod negativnim prinosima, evo vi mi odgovorite kada to dođe za 2 godine ili za godinu dana viši je menadžment FI koji uzimaju mirovinci nego što donose prinose. I to je ozbiljan problem i govorimo o ozbiljnom problemu mirovinskog sustava. S druge strane, vezano za inflaciju, ona je pozitivna, makroekonomski podiže gospodarstvo 1,5% i to je ono što zapravo u tome dijelu i nominalno diže BDP na nekih 400 milijardi kuna. Kada govorimo o PDV-u i tu se slažem sa premijerom, tu se slažem sa premijerom, kada je govorio koja je razlika između 2008. i 2019. godine. Iako je PDV, kada smo mislili da nam dobro ide 2007. godine, 2007., 2008. kada smo se ono kao što sada govore vrlo skupo zaduživali po 6, nismo jednostavno mogli na financijsko tržište, Hrvatska je bila nepoznanica u tom dijelu, prikupili PDV-a 37 milijardi kuna, danas 56 milijardi kuna, 20 milijardi kuna više PDV-a. Ono što se slažem sa premijerom je to da je Hrvatska integrirana u EU i da sav ovaj dio pozitivnog gospodarstva dolazi od integracije Hrvatske u EU. I kojom srećom da je Hrvatska bila integrirana u EU prije gospodarske krize ne bi imali šestogodišnju recesiju, ne bi imali šestogodišnju recesiju. Zašto? Prvo smo ukinuli barijere carina i na taj način naši proizvodi su sada dostupniji na europskom tržištu. Ova benefit europskog tržišta gdje su sve zemlje, pazite koje je bilo u EU 2015. godine, sami znate Grčka, Španjolska, Irska, sve su bile pod bankrotom. Nisu niko mogao izdati obveznice. Danas svi oni imaju prinose u minusu. Šta se događa na financijskom tržištu? I mi koristimo te blagodati i to je dobro zašto smo ušli u EU. Dobro je i ono što je premijer rekao, koristimo eu fondove, znači ne temeljimo više našu potrošnju na vanjskom zaduživanju privatnog duga jer je on eksplodirao do 2008. godine, privatnog duga znači građana i kompanija nego temeljimo strukturu naše potrošnje na eu fondovima. Međutim ono što nije dobro u ovim eu fondovima da sve ide na uvoznu komponentu, sve ide na uvodnu komponentu, most nam grade Kinezi, pristupne ceste nam grade Grci ili netko treći, uvozna oprema, uvozna radna snaga, uvozni strojevi, uvozna mehanizacija. Sve što smo dobili od eu fondova koje vi ovdje u proračunu ćete vidjeti i reći ćete da, dobro je, ali je dobro što ćemo otići na plaćanje stranih kompanija i podižemo njihovu konkurentnost, ne podižemo konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Pravi i to je ono što ćemo vjerojatno u sljedećem mandatu koja god Vlada bude bila, koristiti eu fondove za podizanje konkurentnosti hrvatskog poduzetništva. To je jedini ispravni put korištenja eu fondova, ne infrastruktura, betonizacija, izgradnja i otvaranje nekakvih infrastrukturnih projekata, to nažalost Hrvatska iskreno vam govorim i preizgrađena i jako dobro, imamo najbolje ceste, koliko god govorili neki drugi u odnosu i na regiju i sve drugo imamo infrastrukturu što su plaćali hrvatski građani. Ali nemamo nažalost konkurente kompanije koje će izvoziti. I to je ono što bi se trebalo u budućnosti fokusirati na korištenje eu fondova. Također vezano za samo povlačenje eu fondova mi uplaćujemo negdje oko 3,8 milijardi kuna, povlačimo negdje oko 12, znači neto efekt je negdje oko 1% BDP-a. Znači, nažalost evo vrijeme mi ističe, znači postoje brojni rizici na ovome proračunu [[Upadica Radin: Vrijeme je prošlo, hvala.]] i to je ono što smo htjeli upozoriti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je gđa. Grozdana Perić koja će govoriti u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa i potpredsjedniče Vlade sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je proračun Vlade RH za 2020. godinu sa Projekcijama za 2021. i 2022. godinu isto tako i isto tako i prijedlog financijskih planova izvanproračunskih korisnika za isto razdoblje s tim da je u ovom obuhvatu sada umjesto 6 izvanproračunskih korisnika sada njih 10, ono što je pobrojao i sam ministar, dakle osim Hrvatskih voda, cesta, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, DAB-a, HZZO-a te CERP-a tu su još i Hrvatske autoceste, Autocesta Rijeka-Zagreb, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura. U sklopu proračuna imamo i njihove financijske planove koji će se sada ove godine i usvojiti u ovom Hrvatskom saboru. Važno je reći da proračun za 2020. godinu je složen na način da istovremeno rastu i prihodi i rashodi proračuna pa su oni planirani prihodi na 145,1 milijardu kuna dok su rashodi na 147,3 milijarde kuna što je cca povećanje za 7 milijardi kuna. Važno je reći da se to povećanje dijelom zasniva iz općih prihoda proračuna u visini od 3,6 milijardi, a 3,4 su izvori iz eu fondova što na taj način zapravo govori da se itekako vodi računa o pravim izvorima odnosno način da se racionira sa i planira onako kako zaista treba i kako bi na taj način mogli imati održiv i kvalitetan proračun. Makroekonomska situacija u okruženju je bila u ovom periodu isto tako bila vrlo povoljna, to je spominjao i kolega prije mene. Ono što treba reći da i Europska komisija je u zadnjem svom izvješću rekla i potvrdila da će naša stopa rasta biti u visini od 2,9%, dakle u polugodišnjem je to bilo u ovoj godini već od 3,1 dok u zadnjem odnosno u drugoj polovici je bila nešto snižena. Kada gledamo to u odnosu na stope rasta Eurozone, onda vidimo da su zemlje u Eurozoni imale i imaju stope rasta 1,1 odnosno imat će oko 1,2% što govori o tome da su zemlje s kojima surađujemo usko i na koje smo orijentirani imaju usporeni rast BDP-a što onda upozorava i nas da moramo biti vrlo oprezni i poštivati te trendove. Ono što je važno za ovaj proračun reći da je u ovom periodu se vodilo računa kako o plaćama tako i o mirovinama, ali sve u skladu zapravo sa mogućnostima proračuna, poštivajući odredbe kolektivnih ugovora koje su bile u prethodnom razdoblju suspendirane, vraćajući taj dio 2+2+2 i povećanjem isto tako rashoda za zaposlene, pa uz to povećanje od 3 i još dodatno 2%. i to su onda odredbe koje su fiksne i s kojima se krenulo u planiranje dalje 2020. godine, s time da se predviđa još dodatno povećanje od 6,12% za plaće, a uz to indeksacija mirovina za 3,5% što kada pogledate nominalno je itekako veliki su to iznosi koji su za mirovine oko 2 milijarde i za plaće oko 2,5 milijarde kuna. Ono što treba još kazati da u samim prihodima u strukturi prihoda proračuna Vlada je donijela političku odluku da stopa PDV-a ostaje na razini od 25% čime su osigurana sredstva za povećanje prihoda od poreza na dodanu vrijednost i to rast od 7,9% u odnosu na osnovni proračun odnosno 3,5% u odnosu na rebalans. To znači da će PDV kao najizdašniji prihod iznositi oko 55,9 milijardi kuna. U isto vrijeme rastu prihodi od trošarina koje će iznositi preko 16,6 milijardi kuna, isto tako porez na dobit 9,3 milijardi te doprinosi na 25 milijardi kuna. Sve ovo kada govorimo onda moramo napomenuti da su paralelno s tim su se dogodile i promjene u ovoj godini i u prethodnom razdoblju kada su se donosile porezne promjene odnosno krugovi porezne reforme pa je onda porez na dobit smanjen za poduzetnike na 12 odnosno 18%,a da je isto tako porez na dohodak kod poreza na dohodak je došlo do promjene oko ustupanja i na koji način je ustupljeno to jedinicama lokalne samouprave. Važno je isto tako reći, da porez na dobit evo sada u ovim izmjenama se mijenja na način da obveznici koji imaju ukupan prihod preko do 7,5 milijuna kuna, dakle ulaze u tu stopu i to je ono što omogućava da ti poduzetnici a takvih je preko 93%, imaju puno niži porez nego do sada. To govori onda činjenica da preko 9,3 milijarde kuna kumulativno sa svim olakšicama koje su se događale, da se oslobađa i poduzetnici i stanovništvo od poreza i na taj način se rasterećuje. Normalno da sa mjerama koje fiskalna politika i koja je bila vrlo aktivna se omogućilo rast osobne potrošnje i na taj način zapravo omogućilo građanima i da imaju što veći kumulirani dohodak da bi mogli osiguravati svoje potrebe i na taj način zapravo se osiguralo i rast potrošnje na čemu se onda bazirao djelomično i rast BDP-a. Ono o čemu još treba posebno istaknuti, to su ukupni rashodi državnog proračuna koji sada iznose 147,3 milijarde, u samim rashoda važno je naglasiti šti se u njima povećavalo, dakle za 3,6 milijardi iz izvornih prihoda se povećavaju rashodi a to su prvenstveno rashodi za mirovine i mirovinska primanja, zatim rashodi za zaposlene koje na ovaj način se dakle povećavaju za 6,12% u 2020. g. i još ono što će se eventualno dogoditi u budućem periodu. Isto tako imamo primjenu aktivne politike mjere demografske politike i to kroz povećanje naknada za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta gdje je dodatno osigurano 160,6 milijuna kuna. U samom proračunu važno je reći isto tako da su se dodatno osigurali sredstva za neke materijalne potrebe a važno je reći da su financijski rashodi smanjeni na svega 8,1 milijardu kuna što je u odnosu na neka prethodna razdoblja, smanjenje za preko 4 milijarde kuna. Isto tako, subvencije su na razini od 6,6 milijardi kuna, tu moramo istaknuti da subvencije i pomoći koje su u ovom periodu ostvarene i planiraju se, zaista se maksimalno koriste europska sredstva pa onda na taj način zapravo korištenjem europskih sredstava puno veća su ulaganja u investicije u javnom sektoru a i u privatnom odnosno realnom sektoru gdje evo samo za poljoprivredu možemo reći da su ta europska sredstva iz europskih fondova preko 5,2 milijarde kuna. Što se tiče samih europskih fondova, važno je isti tako reći da je u odnosu kada pogledate izvršenja od 2015. na ovamo da imamo od 2015. 4,6 milijardi a da je to sada već na 14 odnosno 18 milijardi kuna koliko se predviđa u 2020. g. što pokazuje da se ona sve bolje i ugovaraju a isto tako i izvršavaju jer je važno u konačnici, oni imaju onaj učinak stvarnog novčanog tijeka gdje ukoliko se posao ne napravi, tada se i ne plati odnosno ne priznaje. Kada govorimo o izvanproračunskim korisnicima, onda je važno reći da evo njihov udio odnosno broj se broj se povećava, važno je kako se upravlja u njihovim nadzornim tijelima i evo ono što se očekuje u 2020., da će ona ostvariti višak od 725 milijuna kuna što je onda utjecaj 0,2% na BDP. Lokalna država se predviđa da će biti u minusu međutim ukupno kada pogledamo opći proračun, odnosno konsolidirani proračun države po ESA metodologiji bi trebalo biti zapravo pozitivno i na taj način se dokazuje da i u slijedećem razdoblju ćemo ostvarivati višak s time paralelno smanjivanje javnog duga u BDP-u. Ono što treba još spomenuti oko Zakon o izvršavanju državnog proračuna, naime odredbe samog Zakon o izvršavanju državnog proračuna govore o tome kako će se izvršavati sve ovo što je isplanirano, kolika je visina ukupnog zaduženja, kolika su financijska jamstva, to je 3,8 milijardi i da se isto tako postupak zaduživanja iznosi do najviše 3% ukupno ostvarenih prihoda jedinica lokalne samouprave. Povjerenstvo za fiskalnu politiku je isto tako donio svoje mišljenje gdje je istaknuo d su planiranja realistična, projicirana kako treba i da su se sva fiskalna pravila poštivala i na kraju kod samog poštivanja pravila strukturnog salda govori se o tome da je trend smanjenja javnog duga puno veći čime se ostvaruje onaj cilj da to bude zaista do 2022. 61,6% što je izuzetno dobro i kvalitetno, s time da evo ja u ime kluba mogu reći da će naravno klub HDZ-a podržati ovaj proračun sa projekcijama za 2021. i 2022. godinu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista gospodin Božo Petrov.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Drago mi je da je konačno ova rasprava krenula u onom pravom smjeru, da danas u ovome trenutku konačno razgovaramo o meritumu. Nažalost, mi smo imali priliku jutros vidjeti jednog bahatog, arogantnog predsjednika Vlade koji je kao tajfun uletio u sabornicu, izvrijeđao na osobnoj razini saborske zastupnike iako smo stvarno govorili konkretno govorili smo s argumentima. Ja njega razumijem, meni je stvarno jasno da on ima problem i vjerojatno nitko danas u Hrvatskoj ne bi poželio biti u njegovoj koži. Meni je isto tako jasno da tamo gdje bi trebao valjda imati podršku da ga tamo čekaju bodeži i da su pravi neprijatelji s ove strane, a ne s ove strane. Meni su jasne njegove frustracije. Ja bih samo molio da u trenutku kada dolazi u sabornicu da zna kanalizirati svoje frustracije prema pravome izvoru. Mislim da mu fali malo treninga da bi trebao ponovo istrenirati i samokontrolu i diplomatske vještine u Bruxellesu. A što se tiče proračuna, mogli smo vidjeti zadnjih mjeseci najave četvrti krug porezne reforme. Dodatno rasterećenje od 2 milijarde i 300 milijuna kuna, rasterećenje poreza na dohodak za mlade, dodatno povećanje osobnog odbitka poreza na dohodak i to su prelijepe informacije koje dolaze iz Ministarstva financija. Čovjek bi pomislio da smo konačno krenuli u pravome smjeru, smjeru rasterećenja poreza u smjeru informatizacije, restrukturiranja javne uprave, restrukturiranje državnih tvrtki, oslobađanja poreza poduzetnika da mogu otvarati radna mjesta. Kada čujete sve ove vijesti koje dolaze iz ministarstva jedan čovjek koji nije upućen toliko u zbivanja kada pročita naslove pomislio bi konačno, tu smo, sada će krenuti. Ali nažalost rezultat ovakvih navedenih PR informacija nije točan. Umjesto rasterećenja povećavaju se vidimo po prijedlogu ovoga proračuna povećavaju se prihodi od poreza za 5 milijardi kuna iduće godine, plus 3,5 milijarde kuna koje dolaze iz europskih fondova koji su isto da se razumijemo novac poreznih obveznika. Pa nije on pao s neba, netko ih je uplatio. Uostalom RH uplaćuje novac poreznih obveznika u europske fondove, nije nam poklonjen, plus te 3,5 milijarde kuna mi dolazimo na novih 8,5 milijardi kuna. Ne govorimo mi o nikakvom poreznom rasterećenju. I svaka ta kuna dodatna koja se uzima danas i iduće godine poduzetnicima znači da će poduzetnici imati manje mogućnosti otvoriti nova radna mjesta, povećati plaće svojim zaposlenicima, da će ti isti zaposlenici imati manje mogućnosti za veću osobnu potrošnju, za pristojnu plaću da mogu ostati živjeti u Hrvatskoj. To znači povećavanje poreza odnosno prihoda od poreza. I vi nastavljate s istom praksom, nije ovo ništa novo. Jednu stvar pričate za medije, drugu stvar radite. Vi ste povećali prihode države za 30 milijardi kuna u zadnje tri godine. Nije vam palo s neba, vi ste ih uzeli od građana. I kao što su prethodni govornici rekli, sve alate ste iskoristili za povećanje prihoda. I ne bih se ljutio da je nakon toga uslijedila strateška da je postojala strategija za ulaganjem tih 30 milijardi kuna na godišnjoj razini, da ste odlučili pomoći poduzetnicima, pa ojačati njih da budu okrenuti prema izvozu, da budemo konkurentniji na tržištu, da ste odlučili pomoći strateški poljoprivrednicima, da oni budu konkurentniji na tržištu, da ste barem jednu granu gospodarsku u RH strateški odlučili ojačati da se lakše možemo nositi s krizom koja dolazi. Danas imamo situaciju da ste tih 30 milijardi kuna koje ste pobrali od hrvatskih poreznih obveznika potrošili, trošite i više od onoga što uzimate od građana, živite na dug, stvarate kosture u ormaru koje će neko drugi vraćat potpuno nespremni za sve ono što dolazi. Upozorava vas se već mjesecima o onome što će doći, ne čujete. Slušamo istu priču kao 2008., 2009. neće nam se dogoditi ništa. Neće nam se ništa dogoditi. Dogodilo nam se, dogodilo nam se recesija s padom od gotovo 10% BDP-a i bili smo država koja se najteže vraćala iz krize i najduže. Zašto? Zato što ništa tada niste napravili da biste prevenirali na bilo kakav način. Živjeli ste u nekom paralelnom svemiru. Osim toga, niste naučili na svojim pogreškama, niste apsolutno ništa napravili u zadnje tri godine da to prevenirate. Ponovit ću niste razvili niti jednu gospodarsku granu, strateški niste omogućili gospodarstvenicima da budu konkurentniji na tržištu, niste reformirali javnu upravu, nema nikakve digitalizacije, informatizacije, olakšavanja tog servisa da on bude na korist građanima, da bude jeftiniji, da bude učinkovitiji, ne, čak suprotno osim što niste pomogli povećali ste svoje troškove, trošite više, a uprava vam je takva da nakon reforme koju st napravili vi i dalje trošite osim 100 miliona kuna za otpremnine tih službenika koji će navodno otići u mirovine dodatnih 300 miliona kuna će država dati za rad tih državnih uprava koje ste poslali u županije, a još ne znamo koliko će iste te županije podignuti sve troškove zato što su dobili nove zaposlenike i nove poslove. Tako provodite reforme i onda se pitate zašto su ljudi bijesni. Eto zato su bijesni. Jer ste iskoristili ove tri godine za sebe. Danas je politika u RH snađi se brate, imaj političke veze, ugradi sebe negdje u to, ne misli o onome što će doći sutra to će netko drugi riješit. I takvu poruku vi zapravo dajete i građanima u RH kad trošite više nego što uprihodujete i nije čudo, vi se čudite neću reći onu poznatu izreku u Hrvatskoj, kad vam dođe netko i pokuca na vrate i kaže ej oprosti svoje dugove, al ti ćeš mi vratiti dugove. Pa vi nemate pravo, vi nemate obraz reći ljudima, ne, ne ti si stvorio dugove ti ih vrati, jer vi ne vraćate dugove koje stvarate. Europski fondovi, slušamo istu mantru tri godine, evo upravo sad slijedeće godine mi ćemo poboljšat, ove godine 2,5 milijarde propale, prošle godine 2,5 milijarde propale, 5 milijardi kuna naših. Nisu one pale s nebesa, nećete ih iskoristit ni slijedeće godine. Znate zašto? Jer niste stvorili sustav u javnoj upravi koji je sposoban to iskoristiti. Imate situaciju da Europski fondovi se mogu iskoristiti u realnom sektoru i u javnom sektoru. Zanimljivo, zadnjih 5 godina gotovo u 100%-tnom iznosu iskorišteni Europski fondovi u realnom sektoru u Hrvatskoj, a u javnom sektoru 5 milijardi propalo. Isti ljudi, isti narod, ista zemlja. Kako? Je li vas možda nije briga, jeste možda uhljebili nesposobne unutra? Pa zar je stvarno moguće da ne možete da niste sposobni napraviti natječaj koji će na kraju uzeti fondove, iskoristiti novac. Nije mi jasno. Trošite više nego što zarađujete, uspjeli ste potrošiti i staviti na potrošnju preko 30 milijardi kuna i naravno vi ste došli do toga da je trošak državni, centralni 147 milijardi kuna, znači gotovo 150, startali ste sa 110, došli ste u situaciju da trošite 30 milijardi kuna u zadnje 3 godine bez vanproračunskih korisnika. Ne govorimo mi o onom držanom i javnom sektoru u županijama, u jedinicama lokalne samouprave, ne govorimo o 20 milijardi kuna kojim, koje uplaćuju hrvatski porezni obveznici u zdravstveno osiguranje, ni to nije u tome. Vi na sebe trošite 147 milijardi kuna. Jel vam trebam govoriti što smo vam ostavili u Ministarstvu uprave ponovo? Imali ste plan kako ste mogli povući 880 milijuna, niste napravili ništa, ništa od digitalizacije, ništa od informatizacije, a sad kroz ovaj proračun mi možemo vidjeti sav besmisao prebacivanja poslova s ureda državne uprave na županije. Vi ste pokušali pomoći prebacivanjem odnosno predloženim modelom povećavanja naknade plaće za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta ljudima, da pohvalno je što ste to išli napraviti sa razinom prosječne plaće, ali ljudi nije problem jedino iznos te naknade, problem je da vam je zatajio u potpunosti sustav za roditelje prilikom skrbi za novorođenčad jer ljudi nemaju fleksibilne uvjete za zapošljavanje niste im to omogućili, niste omogućili članovima obitelji da se uključe u tu skrb iako bi to pomoglo i obiteljima, pomoglo bi zaposlenicima, pomoglo bi poslodavcima, pomoglo bi u konačnici Vladi. Da ne govorim o tome da smo vam dali model i jutros sam na vrlo lijep način pokušao predložiti predsjedniku Vlade kako može napraviti pravu demografsku mjeru, kako može za 2 do 3.000 kuna povećati obiteljski budžet da se uvedu fiksni i veći novčani iznosi djecu tako da ljudi imaju razloga zašto ostati u Hrvatskoj. On se sveo na vrijeđanje, a vi ste se sveli na to da demografske mjere provodit na način da smanjujete dječji doplatak u financijskom obimu. Vi ste doveli se do toga da uvodite navodno porezni odbitak s 3.800 na 4.000 kuna, ljudima je u Hrvatskoj, pola zaposlenih u Hrvatskoj toliko niska plaća da ne mogu taj vaš prijedlog niti iskoristit. Jel vi namjerno zavaravate ili vama to nije jasno? A pola onih drugih koji to mogu iskoristiti jer im je dovoljno velika plaća, njima će rasti plaća između 47 i 54 kune mjesečno. Ma evo da to koristim kao jedan pomak naprijed, ok vi ćete pomoći u tom poreznom odbitku, super da nema odmah onoga udarca nazad. Vlada uzvraća, imperij uzvraća udarac, mi ćemo sad tih 507 milijuna kuna koje smo smanjili poreze građanima, jer kad pomnožite 50 puta broj zaposlenih pa vam izađe 600 kuna godišnje, pa vam to izađe 507 milijuna kuna mjesečno, mi ćemo to kompenzirat jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Kako? Pa neće past s nebesa, građani će i to platiti tih 507 milijuna kuna prelijevanje iz šupljega u prazno [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] tako samo mogu okarakterizirati vaš prijedlog proračuna i MOST ga sigurno neće podržati.
Hvala lijepa. Sada ćemo preći na iznošenje stajališta i u ime klubova. Sad ćemo se vratiti točci o kojoj raspravljamo od jutra i očito ćemo raspravljati do sitnih noćnih sati kako barem izgleda po najavama klubova i pojedinačnim najavama pa će sada u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a govoriti poštovani zastupnik Emil Daus. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS-a, poštovani g. potpredsjedniče hrvatske Vlade, poštovana glavna državna revizorica koja vjerujem da će nam se opet pridružiti, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika IDS-a svake godine predlaže amandmane na Prijedlog državnog proračuna. I ove smo godine predložili konkretne kapitalne i razvojne projekte i programe čija bi realizacija omogućila daljnji rast i razvoj Istre, unaprjeđenje društvenog standarda, a samim time i veću kvalitetu naših građana. To su projekti i programi koji doprinose daljnjem gospodarskom rastu i razvoju i ne samo na regionalnoj već i na nacionalnoj razini. Bilo da govorimo o rastu zaposlenosti, BDP-u, privlačenju realizaciji velikih investicija, povećanju atraktivnosti Istre kao turističke destinacije ili većoj prepoznatljivosti Istre kao vrhunske enogastronomske regije i još snažnijem brendiranju istarskih vina, maslinovog ulja u svijetu. Sve to direktno i indirektno doprinosi većem prihodu u državnom proračunu i svaki strateški infrastrukturni projekt je investicija u bolju i perspektivniju budućnost. A kada pričamo o budućnosti, pričamo najprije o mladima koje danas moramo kvalitetno pripremiti za izazove koji ih očekuju sutra, kada bi oni trebali biti nosioci razvoja našega društva. Podizanje kvalitete po europskim standardima, kao i uvođenje jednosmjenske nastave u svim školama je jasno postavljeni cilj u Istri. Zato i državnom proračunu treba biti mjesta za sufinanciranje izgradnje medicinske škole u Puli, nadogradnje gimnazije u Pazinu, kao i rekonstrukciju, nadogradnju ili energetsku obnovu osnovnih škola u Kanfanaru, Bujama, Marčani, Savičenti, Fažani, Medulinu, Žminju i Vrsaru. Također, a posebno stoga što zdravstvo nije u operativnim programima predviđeno za financiranje iz fondova EU-a, kao i zbog toga što su Istarska županija i grad Rovinj već osigurali dio sredstava za kompletiranje financijske konstrukcije bilo bi nužno neophodno osigurati preostali dio sredstava iz državnog proračuna za potrebna ulaganja u Specijalnu bolnicu za ortopediju i fizijatriju prim. dr. Martin Horvat u Rovinju. Očekujemo da se prepozna potreba u domovima zdravlja u Labinu i Pazinu gdje bi realizacijom planiranih projekata uvelike pomogli dizanju zdravstvenog standarda, najprije lokalnog stanovništva, ali također i gostiju kojih je u Istri jako mnogo, posebno u ljetnim mjesecima. Smatramo da Vlada mora prepoznati i doprinos koji su njeni građani kroz svoj radni vijek dali u gospodarskom i društvenom razvoju zemlje, pa danas kad njima treba pomoć da zajedno s lokalnom i regionalnom samoupravom sufinancira izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju ili energetsku obnovu domova za starije osobe u Puli, Pazinu, Labinu, Raši, Novigradu i Buzetu. Vlada bi morala prva prepoznati i jedan projekt iniciran s lokalne samouprave koja je spremna sufinancirati istog. Projekt koji ima za cilj racionalizaciju troškova te bolju učinkovitost i dostupnost usluga na zajedničkoj lokaciji svih pravosudnih institucija u Pazinu, uključujući i sve sudove koji se tamo nalaze, kao i DORH, gruntovnicu i katastar. I možemo tako nastaviti pričati o ulaganjima u lučku infrastrukturu u Puli, Rovinju, Rapcu, Vabrigi i Vrsaru, možemo pričati i o ulaganja u željezničku infrastrukturu koja danas u Istri izgleda gore nego prije 140 g. kada je napravljena. Možemo navesti mnoge projekte općina u unutrašnjosti Istre koji očekuju sufinanciranje kroz državni proračun, no, sve te potrebe obrazložiti ćemo detaljnije kroz raspravu o amandmanima. Kolegice i kolege, možda ovako površno slušajući, izgleda se mnogo toga očekuje od države. I tako bi stvarno izgledalo kada bi se, poput nekih ostalih krajeva Hrvatske financirali gotovo isključivo iz državne blagajne. Ali u Istri se radi. Rade poduzetnici, obrtnici, poljoprivrednici, radnici i svi pune državni proračun. Mnogo više nego u većem dijelu ostatka zemlje. U Istri kao najjačoj turističkoj regiji, veliki je priljev novca, a samim time i uplata PDV-a i ostalih poreza u državni proračun i ne samo 2 mj. kao negdje drugdje jer sezona u Istri traje mnogo dulje. I realno je tada da građani Istre očekuju kako se dio tog novca mora vratiti kroz podizanje komunalnog i društvenog standarda. To je logično, to je legitimno, to je korektno. Posebno za one projekte koji su pripremljeni, općine gradovi i Istarska županija imaju spremne projekte i spremne su sufinancirati prije spomenute investicije, ali za takve investicije je potrebna i podrška države, posebno stoga što Hrvatska još nije funkcionalno i fiskalno decentralizirana. Naglašavam podrška, a ne pomoć jer pomoć ide onima koji državni proračun pune manje nego što dobivaju iz njega, a onima koji ga poput Istre, pune više od velike većine ostalih treba podrška kroz zajedničko sufinanciranje projekata koji će dati još veći zamašnjak hrvatskom gospodarstvu te ekonomskom i društvenom standardu građana. Na kraju i kada se zbroji vrijednost svih istarskih projekata koje ćemo uputiti kroz amandmane u proračun, još uvijek je to manje od onog što građani Istre uplaćuju kao višak u taj isti proračun. No, ono što je zapravo najvažnije kod investiranje je da treba gledati dugoročno. Dugoročno gledano, naši su projekti ulog koji će se višestruko vratiti, a našim će građanima donijeti boljitak, posebice našim mladima koji svakodnevno iseljavaju iz države, a govoreći o migracijama stanovništva Istra je i po tom pitanju svijetli primjer, jedina smo županija u kojoj se više ljudi useljava nego iseljava. Istra je dakle poželjno mjesto za život i poslovanje. Iz tog su razloga naši projekti i programi, ne samo opravdani i poželjni već prijeko potrebni u kontekstu strateškog i održivog razvoja RH koje je danas nažalost u mnogim područjima na začelju EU. Na začelju kada se govori o stopi nezaposlenosti i razini zaposlenosti, kada se govori o ulaganjima u inovacije, znanost i obrazovanje ali zato pri vrhu kada se govori o iseljavanju. I baš zato očekujemo da će biti dovoljno mudrosti i odgovornosti da se bez obzira na uskogrudne stranačke interese projekti vrednuju po njihovoj kvaliteti i očekivanim benefitima za sve hrvatske građane. Istra je lokomotiva razvoja u Hrvatskoj a da bi lokomotiva mogla juriti prema svom odredištu treba imati jasan i slobodan pravac kretanja bez zastoja i prepreka jer bez toga lokomotiva neće moći realizirati svoj potencijal i dosegnuti svoju punu brzinu a cijeli vlak u ovome slučaju Hrvatska će zaostajati. Stoga, nemojmo dopustiti da Hrvatska kasni u napretku i razvoju, zato nemojmo kočiti lokomotivu, dajmo Istri mogućnost da se razvija i realizira svoje potencijale. Jer ono što je dobro za Istru, dobro je za Hrvatsku.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nacionalnih manjina, vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik i potpredsjednik ovog Visokog doma Furio Radin i kolega Bilek, valjda će doći. Izvolite kolega Radin.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Gospodin Bilek će doći sigurno. Nije tajna da je put kojeg moraju proći manjine da bi njihove udruge ili a to želim podcrtati u slučaju Talijanske Unije organizacija jer tako piše u međunarodnom ugovoru kojeg su potpisali Hrvatska i Italija 1996. godine, znači nije tajna da je taj put u najmanju ruku trnovit, prepreke su transverzalne naravi, nisu ni lijeve ni desne ili možemo reći da su i lijeve i desne. One su ili karakteristike tromosti sustava ili što nije za zanemariti u nekim slučajevima mentaliteta onih koji bi neke od takvih zadataka trebali izvršiti. Naravno ima i ideologija, ali ona se ionako namjerno i politikantsko zlorabi pa ja u tome neću sudjelovati. Problem dakako nije u samim konkretnim projektima koji su popraćeni kao što sam rekao određenim propustima već i u percepciji tih projekata i percepciji tih propusta. Percepcija financijskih udruga i ustanova, manjina je i inače jedna od omiljenih tema nacionalno rigidnih mentalnih sustava u hrvatskoj. A medijska ... [[Govornik se ne razumije.]] naravno nekih ne tako malobrojnih medija klasičnih i digitalnih široko su otvorena za ekstremne stavove o nacionalnim manjinama. Šta žele ti zastupnici manjina pored nas iz velike, velike većine? Tko im je dao pravo na riječ? Čak i referendum, sjećate se, nismo zaboravili na referendum, čak i referendum je prizivao da nam se oduzmu upravo ona prava koja sada ja koristim u ovom trenutku. Znači prava da govorim o temi koja je sada na dnevnom redu, o proračunu i da glasam o toj temi i da glasamo o toj temi, mi zastupnici nacionalnih manjina o temi proračuna i naravno ono što je sa proračunom i povezano. I to je povjerenje Vlade. Činjenica da takvi projekti nisu prošli govori u prilogu možda pragmatičnog u nekim slučajevima ali u svakom slučaju zdravog razuma, dobrog dijela predstavnika hrvatske Vladine koalicije ali i oporbe. Nemojmo međutim zaboraviti da u društvu mentalitet isključivosti i potencijalne ili deklarirane diskriminacije nije nipošto zanemario niti prevladan. Naprotiv etnocentrizam, mi smo donijeti jedan dokument koji je zaboravljen, onda ćemo ga opet izvući, napokon etnocentrizam i sklonost diskriminaciji po svim indikacijama u Hrvatskoj ne jenjavaju. I nije uopće bitno da li su to predizborne stilske vježbe, to je tako. To znači ako netko u predizborne svrhe koristi takve teme znači da to utječe na određeni dio birača. Znači nisu samo stilske vježbe. Zašto to govorim? Jer je i u ovom mandatu naravno bilo problema ali mislim da mogu biti relativno siguran u tome da su ti problemi osim u pojedinim slučajevima i razdobljima bili funkcionalni a ne političke naravi kada se radi naravno o svijetu politike. Tako nakon definiranja općeg okvira koji je ušao u Vladin program trebalo je dosta dugo vremena i puno pregovora da se ustanovi operativni plan za nacionalne manjine sa čvrstim projektima i rokovima koji je uglavnom, a za neke nacionalne manjine posebno, koje su posebno nezadovoljne i danas npr. Romska ali i druge, završio u ladicama raznih ministarstava i drugih vladinih tijela. To je izazvalo veliku zabrinutost, posebno kod zastupnika koji su mislili da je potpisani ugovor garancija da će se dogovoreno i izvršavati i da je ponižavajuće hodočastiti po onim istim ministarstvima koji takve garancije su potpisali, dali i potpisali. Na kraju prije nego što dajem riječ kolegi Bileku koji je nestrpljiv, reći ću da je trebalo dosta napora da se proračunske stavke napokon uvedu „ostvaruju“, ostvaruju u proračunu. Drugim riječima, gotovo u produžecima utakmice došle do prave suradnje na ovome polju. Tako za moju nacionalnu zajednicu želim podcrtati pojavila se opet stavka koja se bila negdje izgubila u prijevodu i nitko je nije mogao naći, a radilo se o jednoj srednjoj školi ona iz Buja koja opslužuje prilično veliki teritorij, teritorij bivše Zone B u Umag, Novigrad, Brtonigla, Grožnjan itd., a ostala su i ona sredstva Ministarstva kulture za našu Izdavačku kući Edit, ona koja su bila predmet sukoba s nekadašnjim ministrom Hasanbegovićem. Za Talijane koji žive u Istri iznimne je važnosti i današnja vijest, a to je da se zatvorila financijska konstrukcija za novu bolnicu u Puli, to nas raduje jer je i tu je bilo dosta razgovora, ali i donacije, savjeta za Savjet za nacionalne manjine povećane su kao i sredstva za Ured za ljudska prava i prava nacionalne manjine. Zaključujem, u idućem mandatu o operativnom planu trebat će se početi govoriti od prvog dana i ostvarivati od prvog semestra jer nepotrebno potrošiti nepotrebne kalorije na kraju kada se može lagodno to sve ostvariti tijekom utakmice. Hvala.
Hvala lijepa. Prije nego što počne govoriti poštovani zastupnik Vladimir Bilek pozdravimo na galeriji studentice i studente Hrvatskog katoličkog sveučilišta. [[Pljesak.]] Izvolite kolega Bilek.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade i ministre financije gospodine Marić sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću se prvo nadovezati na kolegu koji je pričao prije mene pa sam gotovo siguran da će Vlada osim što je iznašla mogućnost osiguranja sredstva za bolnicu u Puli na isti način osigurati onaj udio koji se veže na izgradnju novog dijela Opće bolnice u Bjelovaru. Ali vratimo se direktno na proračun koji je nakon jučerašnje cjelodnevne rasprave o rebalansu danas kao najvažnija rasprava ili najvažniji dokument ove Vlade odnosno RH u idućoj godini. Ako pogledamo prihodnu stranu koja se temelji na očekivanom rastu gospodarske aktivnosti uzimajući prije svega u obzir učinke četvrtog kruga provedbe porezne reforme koja je započela u 2017. godini, kao i jačanju apsorpcije sredstava iz fondova EU, vidimo da su ukupni planirani prihodi proračuna u 2020. godini od 145,1 milijardu kuna, a temeljem svih pokazatelje koje imamo trenutno na prihodnoj strani mi smatramo da je prijedlog državnog proračuna za 2020. godinu u njegovom prihodovnom dijelu realan. Dio rashoda koji je povećan u odnosu na 2019. godinu odnosi se na povećanje rashoda za zaposlene uslijed pune primjene povećanja osnovice iz 2019. godine i primjene očekivanog povećanja osnovice za izračun plaća za 6,12% u 2020. godini. Primjene mjera demografske politike u prvom redu povećanje naknade za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta za što je osigurano dodatnih 160,6 milijuna kuna i osiguranje sredstava za kompenzacijske mjere jedinice lokalne i područne samouprave u iznosu od 507 milijuna kuna koje će tim jedinicama lokalne i regionalne samouprave biti plaćane kvartalno i to odmah na početku kvartala što je stvarno dobra stvar u smislu da će jedinice lokalne samouprave moći i dalje nazovimo to disati i servisirati, ali ići u razvojne projekte i razvojne proračune za iduću godinu. Treba spomenuti tu i povećanje rashoda za mirovine i mirovinska primanja, ali svakako i povećanje potpora za poljoprivredu, prije svega kroz izravna plaćanja i mjere uređenja poljoprivrednih proizvoda koje će u 2020. godini dosegnuti razinu od 3,2 milijarde kuna, što znači do sada najveća razina potpore u poljoprivredi, a poljoprivreda je posebice izuzetan i gotovo kod nekih i jedini prihod na domaćinstvima, pogotovo na područjima odakle i ja osobno dolazim pogotovo na području Slavonije, ali i Baranje i ostalih dijelova RH. Pomoći koje se financiraju iz proračuna EU i ostalih izvora financiranja u 2020. godini planirane su na razini od 6,1 milijardu kuna te se povećavaju u iznosu od 1,3 milijarde kuna u odnosu na tekući plan ove 2019. godine prije svega kroz program Konkurentnost i kohezija. Evo meni je drago gospodin ministar zajedno sa gospodinom premijerom i ovaj tjedan bio u Pragu na summitu 16 zemalja EU gdje direktno se bori za to da nam ne skinu sredstva u Kohezionom fondu gdje bi prije svega i za našu državu i za naše općine to bio veliki problem. Kad smo već kod operativnih programa moram napomenuti da su u proračunu osigurana sredstva za provedbu istih u 2020.g. u skladu sa programom Vlade za mandatno razdoblje, pod time mislim i na vraćanje sredstava Savjetu za nacionalne manjine na ciljani iznos kroz program Vlade koji je identičan iznosu prije krize. Osigurana su sredstva za program potpore manje razvijenim područjima RH na kojim u većem dijelu žive i pripadnici nacionalnih manjina i to za jedinice lokalne samouprave, ali i poduzeća i obrte, ali i OPG i to za sve građane na tim područjima bez obzira da li su pripadnici nacionalnih manjina ili većine. U proračunu su nadalje osigurana i sredstva za investicije u infrastrukturu među kojima bi prije svega izdvojio nastavak radova na brzim cestama i to na dionici Farkaševac-Bjelovar, nakon toga modernizaciju državne ceste B5, a posebice rješavanje djela te državne ceste kroz općinu Končanica gdje je hitno rješavanje modernizacije prometnice, ali i izgradnje nogostupa jer još uvijek dio djece na putu prema školi djelomično hoda po neadekvatnim nogostupima ili samom kolniku ove izuzetno opterećene prometnice. Osigurana su nadalje i sredstva sa udjelom financiranja iz Europskih fondova za izgradnju vrtića, škola, domova, kao što je Slovački vrtić u Jelisavcu, vrtići u Punitovcima, u Dežanovcu ili kulturni centri u Daruvaru ili Našicama, ali isto tako i primjer, jedan od primjera je kulturni dom u Šibovcu. Temeljem svega iznešenog smatramo da je ovaj prijedlog proračuna uravnotežen, te da Ministarstvo financija i ova Vlada sagledava sve proračunske korisnike i vodi računa o smanjenju javnog duga. Drago nam je što su operativni programi u ovoj godini ipak dobili određenu potporu, kao što je moj kolega prije mene govorio iako smo pregovarali do zadnjeg trena, ali i mi shvaćamo da nije neke stvari moguće napravit u jednoj godini, operativne programe vjerujem da ćemo u idućem mandatu, u idućem razdoblju, stvarno staviti i na jednu veću razinu i da ćemo definirati i njihovo financijsko djelovanje na proračun odma u startu kako ne bismo morali dolazit do ovog, ali evo zahvaljujem i ovoj Vladi i potpredsjedniku Mariću sa suradnicima što su omogućili da se u velikom dijelu ipak operativni programi provedu. Stoga evo i Klub zastupnika nacionalnih manjina uz provedbu ovakvih operativnih programa sprema podržati prijedlog ovog proračuna za 2020.g. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti odnosno vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Tomislav Panenić najprije, a kasnije kolega Pranić, izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. Poštovani potpredsjedniče Vlade sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege, danas ovdje imamo prijedlog proračuna koji se, kao što je ministar rekao, zasniva na očekivanjima prvenstveno gospodarskog rasta, rasta BDP-a i interesantno je evo pogledati zapažanja Europske komisije koja je bila jasna u tome, naravno da ima tu pozitivnoga kretanja, al ono što oni upozoravaju je pitanje dugoročnosti, danas se već to i spominjalo u raspravi, da li možemo računati na ovaj intenzitet rasta, već sada je evidentno da zamah rasta BDP-a koji je s početka godine počeo je opadati i očekivanja su da bi to svelo se možda u ovoj godini na 2,9%, ali kasnije imamo jedno smanjenje, tendenciju smanjenja tijekom slijedeće dvije godine jel mi govorimo ovdje danas i o projekcijama za '21., '22. gdje bi onda negdje došli na razinu 2,4 što nikako ne odgovara potrebama koje mi imamo i željama, očekivanjima naših građana za boljim životom. Ako gledamo države u okruženju, pa čak evo Srbiju koja nije članica EU onda s pravom možemo reći da nismo uspjeli kao članica koja ima pravo na fondove koji upravo trebaju potaknuti rast, doseći stope rasta od 4-5%, uvijek govorimo o toj nekoj magičnoj granici, 5% je nešto što osigurava da efekt kojeg je danas premijer prezentirao i osjete građani, znači moramo osjetiti, ne samo statistički biti da je to iskazano, nego moramo i osjetiti, da osjetimo ovo nominalno povećanje, ali kako ćemo osjetiti svi govorimo o prvo demografiji da je vezana za radna mjesta, da je, radna mjesta vezana su za gospodarski rast. Kad pogledamo sektore koji su ključni, to su gospodarstvo, razdjel Ministarstva gospodarstva, razdjel Ministarstva poljoprivrede, razdjel Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU gdje smo, imamo pad, smanjenje ili imamo stagnaciju i to je nešto što treba jasno upozoriti da na ovaj način, ovako pristupati izvršenju, prvenstveno korištenju Europskih fondova je neprihvatljivo, ja vjerujem da i potpredsjednik Vlade s obzirom da vodi tu koordinaciju ne može biti zadovoljan sa svojim ministrima jel on na kraju na užem kabinetu Vlade treba braniti stav zašto nemamo uspješnost u korištenju Fondova EU i zašto svake godine, ali svake godine plan podbaci ne za malo, nego za milijarde, dvije, tri milijarde, stalno imamo podbacivanje plana, a mi očekujemo bolju utilizaciju, danas je premijer rekao zapošljavanje, odgovarao je kolegi Praniću, zapošljavanje u javnoj upravi je u svrhu jačanja apsorpcije Fondova EU, zaposleni ljudi, znači tu zapošljavamo, kroz ovo vrijeme nije to više da se dogodilo zapošljavanje jučer, to se zapošljavanje dogodilo prethodnih 2-3.g., mi danas još uvijek imamo isti problem, znači povećavamo broj zaposlenih u javnoj upravi, ali to ne znači da oni su shvatili da ne samo da trebaju bit na tom radnom mjestu, nego isto tako doprinjeti da cilj se ostvari njihovoga zapošljavanja, ovako povećavamo troškove i kad pogledam da na razdjelima Ministarstva poljoprivrede koji su proizvodni, koji stvaraju dodatnu vrijednost, koji su zapravo potpore i ja bi rekao financijska konstrukcija jednog realnoga sektora koji, koji mi pomažemo kao država osiguravamo u proračunu za 2020. i projekcijama 2021./2022. smanjenje, onda ne možemo očekivati da ćemo imati rast. Da li je to politika u kojoj treba ostvariti neke europske ciljeve, moguće. Ja ću se složiti s premijerom ako je ovo razvojni sporazum, ja se ne bojim da će biti nedostatak hrane u RH, dio smo zajedničkoga tržišta, sve će nam doći, ali onda u ovoj bilanci, kad se gleda sastavnici ključnoj, jednoj od sastavnica BDP-a, uvijek ćemo imati disbalans. Znači, da će nam uvoz biti značajno veći od izvoza i da će deficit u vanjskotrgovinskoj razmjeni nas nagrizati i on nagriza i stopu BDP-a. mi je sad baziramo na unutarnjoj potrošnji, domaćoj potražnji koja i nešto na ovim kapitalnim investicijama koje se događaju, ali to nije dovoljno, ispuhat će se jednom. Provest ćemo sve porezne reforme, osigurati maksimume koje možemo i onda se vratimo na probleme tržišta radne snage, ako budemo oslobodili tržište radne snage da uvoz radnika bude slobodan, ti radnici svoju plaću u dobrom dijelu neće potrošiti u RH, oni će trošiti u matičnim zemljama iz kojih dolaze jer gastarbajteri je pojam koji je i kod nas jako uvriježen. Gdje su naši ljudi odlazili tijekom decenija raditi u razvijene zapadne zemlje i ta sredstva donosili u Hrvatsku i ulagali ovdje, gradili i stvarali pa na kraju smo jedno od predvodnice upravo toga transfera sredstava gdje naši ljudi koji su zaposleni u drugim zemljama članicama transferiraju sredstva prema Hrvatskoj i to je značajan iznos. Da li mi očekujemo da će ljudi koji dolaze iz Bangladeša ili drugih zemalja ovdje raditi i živjeti ili će ovdje dolaziti preko sezone ili tijekom cijele godine, zarađivati, štedjeti maksimalno i to prenositi svojim obiteljima koji u nekoj drugoj zemlji žive. Znači ne možemo bazirati na tržištu radne snage da će se stvoriti nova dodana vrijednost, ne možemo reći da će se stvoriti neka nova potražnja. Imamo strukturni problem i taj strukturni problem se prenosi na ovaj prijedlog proračuna. On kao takav će izgubiti dah. Kolega Lalovac je o tome dobro govorio. Sada kad je bio pozitivan bal, kad je trebalo iskoristiti pozitivne trendove gospodarske, gdje su sve zemlje bile uspješnice, mi smo našli zadovoljštinu u tome da usporedimo sa stopom rasta jedne Njemačke pa kažemo naša stopa rasta je veća, ali nitko da kaže koliko je nominalni BDP jedne Njemačke, koliko je njihova snažna supstanca i njihovih 0,1 rasta, kolegice i kolege vrijedi više nego naših 5% da imamo i nikako ih nećemo moći dostići ako ne budemo imali ambiciozan proračun. Ako naš proračun ne bude taj koji podupire razvoj gospodarstva i ono što je najbitnije, da bude realan, da nam se ne događa da svaki rebalans, ali svaki rebalans, što imamo? Imamo snažno rezanje svih troškova, pogotovo onih gdje treba financirati iz hrvatskih sredstava, iz nacionalnih sredstava koja prikupljamo kroz porezna davanja naših građana. I onda nam se pojavi jedna sintagma danas, najviše dajemo našim poljoprivrednim proizvođačima poticaja, ali kad pogledamo strukturu, da nema Bruxellesa, da nisu dali najviše jer to je potpisano sporazumom, ugovorom o pristupanju, naš udio se smanjio u tome, naše bi poljoprivredni proizvođači dobili značajno manje. I to je istina. Brojni su problemi, ali evo, podijelit ću vrijeme i sa kolegom Pranićem pa da i on nešto kaže o toj temi.
Nastavit će poštovani zastupnik Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. G. ministre. Ja ću krenuti izlaganje u ime kluba s jednim osvrtom na sve replike uoči jutros koje je izložio premijer gdje se konstantno pojavljivala jedna floskula, mi dajemo, ova Vlada dajem, pa se ja pitam, da li se daju osobni novci ili mi danas raspravljamo o novcima svih poreznih obveznika, svih građana i zapravo se to preusmjeravaju na neki način novci svih Hrvata. Kako se raspoređuju i kako se transferiraju, to je već pitanje samo po sebi. Nema rasterećenja ni za građane ni za porezne obveznike bez smanjenja rashoda. Ja sam zaista mislio da će ova Vlada obuzdati galopirajuće rashode i mi moramo biti svjesni da smo postali uteg i gospodarstvu, prvo mi ovdje u Saboru, s obzirom koliko nas ima, vjerojatno bi nas trebalo biti manje, pa i u ministarstvu jer je nerealno da država Hrvatska ima 20 ministarstava, nerealno je recimo da imamo Ministarstvo regionalnog razvoja koje raspoređuje 300 milijuna kuna iz nacionalnih sredstava, a imate povećanje 2 milijuna kuna za plaće zaposlenih. Pa što ti ljudi rade ako se kumulativno smanjuje i odnos za potpomognuta i brdsko-planinska područja i otoke, a povećavamo plaće i upravo na te plaće sa najviše grinta plaćaju javne uprave, javne uprave Hrvatske koja je deklarirana od EU, da je najmanje efikasna, deklarirana da najviše izdvajamo na masu kumulativnu plaća s obzirom na BDP i mi svaki put u svakom proračunu imamo kumulativno povećanje mase izdvajanja sredstava za plaće javne uprave. Meni nije jasno da svaka Vlada kalemi dodatan broj zaposlenika i kaže da će to biti održivo. Pa mislim, koga mi ovdje više varamo i zašto ne pogledamo istini u oči? Meni nije poznat nijedan slučaj da je netko u javnoj službi, kad mu tako loše u Hrvatskoj, dao otkaz i otišao u privatnu službu raditi, privatni sektor. Meni taj slučaj nije jasan, ali uredno iza svake Vlade 3, 4 tisuće bude povećano službenika, što u javnoj upravi, što u firmama u vlasništvu države, pa tko će to financirati i da li mi možemo govoriti o održivosti tog sustava s obzirom da znamo i imamo projekcije rasta BDP-a takvog kakav imamo. A i taj rast BDP-a je priča za sebe. Meni nije jasno da zemlje u tranziciji koje su do jučer bile nama iza leđa, Rumunjska, Bugarska, imaju veće stope rasta godišnjeg BDP-a za razliku od Hrvatske. Očito smo mi manje sposobni ili ne možemo obuzdati rashode pa i rasteretiti gospodarstvo, rasteretiti stanovništvo. Kod nas se u Hrvatskoj javljaju i dva procesa demografskog propadanja Hrvatske jer 57 tisuća mladih ljudi odlazi godišnje, Hrvatska stari. I kada gledamo u prijedlogu proračuna konkretno provedbene mjere demografske politike, izvršenju proračuna 2018. 36 milijuna kuna a plan 2019. 56, sad prijedlog plana za 2020. 45 milijuna kuna direktnih sredstava kojima ministrica demografije može raspolagati za demografske neke mjere usmjerene prema jedinicama lokalne samouprave i ostalo. Zaista ne znam da će netko sa 50 milijuna kuna provoditi demografsku politiku Hrvatske. A to kakvo stanje vlada u Ministarstvu demografije govori vam i državni tajnik g. Strmota koji je dao ostavku uredno na pressici Ministarstva demografije. Da situacija štima pa ne bi se valjda i ministrica demografije trebala mijenjati. Priča o regionalnom razvoju je priča za sebe. Osobno smatram da je poražavajuće da imamo 300 milijuna kuna vlastitih sredstava za provesti regionalnu politiku na razini Hrvatske potpomognuta područja, brdsko-planinska područja, razvoj otoka. Razvoj, otoci se sa 111 milijuna kuna smanjuju na 94 milijuna kuna, isti ti otoci koji uredno putem turizma itekako uplate novac u državni proračun. I onda kada dođu ti zakoni ovdje pred nas u sabornicu govore u državnom proračunu nisu bila predviđena sredstva zato što nije bilo moguće povećavanje njihove zato što smo recimo imali zapis 280 milijuna kuna. I onda kada netko kaže zašto iseljava Slavonija, zašto iseljava Lika, Dalmatinska zagora, Gorski Kotar i dio Zagorja, pa iseljava zato što cijelo stanovništvo prelazi živjeti u Zagreb. Ali ako je to politika ove Vlade i ako će biti politika sljedećih Vlada onda recite da je bolje u Zagrebu sagraditi xy nebodera pa da se svi premjestimo živjeti u Zagreb. Jer ako ... [[Govornik se ne razumije.]] ima 280 milijuna kuna a kumulativno za regionalni razvoj nema toliko. Mislim kakvu politiku i kakvu poruku šaljemo prema područjima koja su najviše, najviše, područjima u kojima ima najviše iseljavanja. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik? Poštovani zastupnik Damjan Vucelić.
Uvaženi predsjedavajući povrijeđen je članak 15. Poslovnika. Vi kao što znate nije mi dostavljena dokumentacija koju sam tražio vezano za najam sabornice Europskoj pučkoj stranci, to već tražim sad već drugi put, ja bih …
…/Upadica Reiner: Kolega Vucelić, to sa ovom točkom nema nikakve veze./…
Nema, tako je.
Ja vam dajem opomenu, vi zlorabite povredu Poslovnika, instituciju povrede Poslovnika. Molim vas sjednite.
Možete obrazložiti molim vas.
Nastavljamo sa raspravom, pa će u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB…
…/Upadica Vucelić: Poštovani najavljujem…/…
… sada govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg.
Najavljujem da ću tražiti mišljenje od Odbora za Ustav, Poslovnik. Hvala.
Možete vi tražiti mišljenje.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče hrvatske Vlade sa pomočnicom, kolegice i kolege. Reći ću na početku da je kamera vražja stvar, toliko je magnetna da jednostavno neki naši kolege ne mogu izdržati da ne rade cirkus pred njom i da ne budu važni zbog tog cirkusa. Ono danas što je bilo na početku rasprave o državnom proračunu, temeljnom dokumentu za jednu državu ujutro nije bilo dostojno niti najlošijeg seoskog sajma gdje se ljudi svađaju. Neka ide na čast i diku svakom onom tko na taj način želi hvatati neke političke poene ali i mi svi nosimo onda tu mrlju i tu ljagu na sebi jer građani RH ne gledaju zastupnike po tome tko je tko, tko je oporba, tko je pozicija, tko je opozicija, tko je cirkusant, tko hoće ozbiljno raspravljati. Oni nas gledaju sve jednako. I mi svi nosimo taj teret naših kolega koji ovdje cirkusiraju kontinuirano. Meni se od toga doslovno, reći ću ovdje vrlo ružno i grubo bljuje. To više nema smisla. I razumijem cirkuse dok se radi o nekim ajde manje važnim temama ali kod rasprave o proračunu na taj način ukrasti raspravu nema stvarno nikakvog smisla i vrlo je neodgovorno i moram reći da je to štetno, da je to štetno. Morao sam ovo reći na početku jer jednostavno to sve skupa nema smisla, ja ne želim nositi taj teret na svojem licu, na svojem obrazu, želim ovdje govoriti, iznositi i stavove i kluba i svoje mišljenje što mislim o pojedinoj temi, vrlo ozbiljno, možda pogrešno, možda dobro, zavisi kako kada ali želim iznijeti konkretan stav koji imam, ne cirkusirati nego govoriti ono kako mislim pa ću tako i danas u ime našega kluba koji će podržati naravno proračun za 2020. godinu a navesti ću i nekoliko razloga zbog kojih ćemo to napraviti. Dakle ono što je vrlo važno i što je bitno i što se stavlja u drugi plan, o čemu se uopće ne govori, sa čega se želi skrenuti pozornost jest smanjenje zaduženosti, povećanje kreditnog rejtinga, rast BDP-a, porezna rasterećenja od 9 milijardi kuna za vrijeme ove Vlade i ove parlamentarne većine. Na račun koga? Na račun čovjeka i na račun gospodarstva. Hoćemo bagatelizirati porezno rasterećenje od 9 milijardi kuna? Ja ga ne mogu bagatelizirat jer je ono tu, ono je brojčano, ono je jasno, ono je evidentno i mi ga kao takvog moramo valorizirat, bili mi s time sretni ili ne ali mislim da bi svaki političar u hrvatskoj državi trebao biti sretan bez obzira bio pozicija ili opozicija ako dođe do poreznog rasterećenja u korist građana i gospodarstva od 9 milijardi kuna i pronać neku drugu nišu koju će gađat kao nešto negativno i loše. Povećanje izdvajanja za plaće i mirovine, glavne dvije stvari, glavna dva povećanja što je rekao i premijer u uvodnom djelu i sam ministar, u proračunu za 2020. g., ovdje treba navesti da je stvarno vrlo važno i bitno kada jedan čelnik Vlade, čelnik u krajnjem slučaju vodeće stranke, predloži odustajanje od svog programa u korist ljudi i njihovih plaća. Dakle premijer je odustao od svog programa da bi se smanjio PDV sa 25 na 24% i tu milijardu i 700 milijuna kuna, predložio da se usmjeri u plaće. Ne birokraciji, gospodo, ne birokraciji, razdijelimo malo javne službe u Hrvatskoj. Pa hoćemo reć da su policajci i prosvjetari birokracija? Hoćemo tako govoriti? Ja mislim da nisu. Moramo malo razlučiti i tu neke stvari kad o tome govorimo. Dakle, apsolutno pozitivno i mislim da je i tu vrlo teško naći nekakav argument zašto to ne valja, ja ga ne vidim, osobno uopće nisam bio sretan time da se smanjuje PDV jer bi on nažalost ostao na računima većinom trgovačkih centara, niti bi to osjetili građani, niti bi to osjetili zaposlenici a država bi ostala bez tog prihoda, ne bi mogla podmirivat druge stvar, ovako to ide ljudima koji rade svoj posao, bilo gdje, bilo gdje, druga je stvar tko koliko radi, da li radi, to je stvar poslodavca, to je stvar onih koji zapošljavaju ljude, oni trebaju te stvari riješiti, isto kao što mi kao država moramo riješiti ta nesuglasja i oko koeficijenata i svega ostalog a to su stvari koje se rješavaju, koje će se ja vjerujem u dogledno vrijeme i riješiti. Meni je posebno onako ušlo u uho povećanje broja stipendija za studente. Veliko povećanje broja stipendija. To nitko, to je prošlo nam onako, nitko nije čuo. A ljudi, istaknimo to, istaknimo to. Povećana sredstva za drugih 6 mj. porodiljne naknade, znači za rodilje koje su na porodiljnom dopustu, jel je to dobar primjer, jel je to dobar potez, jel to pametna politika. Za nas u našem klubu, jest. Povećanja sredstava za potporu u poljoprivredi i to one izravne potpore znači za proizvođače, za mlade, za poljoprivredne proizvođače. Da li je to dobro? ja kažem da, dobro je. E sada se malo vratimo na onaj drugi dio jer većinom govorimo o projektima i investicijama i ovdje smo danas čuli raznoraznih konstatacija, komentara, nema investicija, nema ovog, nema onog, pa to nije točno, ljudi, o čemu mi pričamo uopće? O čemu mi pričamo? Mi kažemo da u Hrvatskoj nema investicija. Posebno me to onako zanimljivo dira kad čujem od lokalnih čelnika. To mi je stvarno pa moram reći, nakaradno. Dakle ja sam bio lokalni čelnik i provodio sam neke projekte, pripremao sam neke projekte i odgovorno tvrdim da u ovo vrijeme, u ove 2, 3 g., u lokalnoj samoupravi itekako ima projekata, da ima novaca, da oni koji to znaju iskoristiti itekako mogu i da mogu razvijat svoje sredine. I sam sam kao lokalni čelnik uspijevao sa svojim timom tada koristiti europske novce i evo, moj grad Križevci još danas baštini to, već 2 g. za redom je dakle proglašen najboljim gradom za korištenjem EU sredstava, za projekte koji su još tamo 2015., 2016., 2017. realizirani. Znači može se. Sada ih ima još više. Govorimo o infrastrukturnim projektima velike vrijednosti, govorimo o aglomeracijama, o programima Hrvatskih voda, o programima Hrvatskih cesta. Pa gospodo draga, aglomeracije su pokretane 2010. godine. Postavljam pitanje, pa što su radile one Vlade odnosno ona Vlada od 2012. do 2015., 2016. s tim aglomeracijama? Zašto nijedna nije pripremljena? Zašto su se sada trebale pripremati ove 3 g. i sada su pripremljene? 50-ak samo na kontinentalnom djelu Hrvatske aglomeracija je pripremljena. Evo u mojoj izbornoj jedinici, samo u II. izbornoj jedinici, ovoga trenutka je pripremljeno oko skoro 3 milijarde kuna aglomeracija za financiranje iz europskih fondova. Samo u II. izbornoj jedini. Od Bjelovara, Koprivnice, Đurđevca, Dugog Sela, dakle ovog područja, Križevaca, Daruvara, o čemu govorimo mi? Jel govorimo o istim brojkama, govorimo o istom proračunu, govorimo li mi o istoj državi? Ja nisam siguran više ali mi se čini ko da nekad ne govorimo o istom prostoru. Dakle, odgovorno tvrdim, pripremljene su ali postavljam pitanje, zašto nisu bile prije pripremljene? Pa ne može ova Vlada sada biti kriva što netko prije nje nije pripremio projekte pa je nju to dočekalo, sada ona to priprema i bori se s time da dođe do realizacije. Da ne govorim o tome da je pokrenuta gradnja Pelješkog mosta, da se pokreću i dalje nastavak konačno radova na Podravskom ipsilonu evo što mene posebno veseli i onaj dio što je kolega Bilek maloprije govorio od Farkaševca prema Bjelovaru, ali posebno od Križevaca prema Koprivnici. Dakle i taj dio je pripremljen, ja pouzdano znam da je pripremljen i znam da će ići natječaj uskoro što je lani govoreno kod donošenja proračuna za ovu godinu. I tada je bilo jasno da će to biti u 2020. g. početak toga. Ali moram reći ovdje da tu ima puno drugih problema u realizaciji takvih projekata koji nisu vezani za državni proračun nego za Zakon o javnoj nabavi. Dakle, moramo promijeniti Zakon o javnoj nabavi ako želimo da se projekti realiziraju, ako želimo veće povlačenje europskih novaca, ako želimo još jaču dinamiku. Samo na jednom projektu, nadvožnjak preko pruge u Križevcima čitavu ovu godinu, tamo negdje od početka ljeta pa do sada, traje navlačenje sa procesom i postupkom javne nabave. I sada je tek okončano i šta se dogodilo na kraju krajeva? Radit će ona tvrtka koja je prvotno izabrana ali smo izgubili pola godine dok se već to moglo napraviti. pa mi uredno i dalje dolje stojimo 25 puta dnevno na rampi i čekamo da prođu vlakići. E vidit, tu su problemi s kojima se mi moramo pozabaviti pa će nam te realizacije biti bolje, jače i veće a mislim da i u ovoj sabornici bi se trebalo pozabaviti sa Poslovnikom i nekim načinim ponašanja jer ovako sami sebi stvaramo štetu, zato imamo tako loš rejting, zato je Sabor malti ne sprdnja među građanima jer imamo ovakve stvari kakve smo imali danas ujutro, koje ne zaslužuju barem na ovakav dan kad se govori o krucijalnom, državnom dokumentu od kojega i preko kojega funkcionira cijela država, od plaća pa nadalje do svih projekata koji se događaju. Poštovani potpredsjedniče Vlade, ministre, dakle ponavljam, naš klub će iz ovih razloga, naravno, podržati proračun za 2020. godinu i projekcije.
Hvala vam lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Kažimir Varda, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre financija, kolegice i kolege. Razmijenio sam par riječ sad u klupi sa kolegom Hrgom pa neću ponavljati ono što je on na početku izlaganja rekao, potpisujem u cijelosti, potpisujem u cijelosti. No u svakom slučaju nemam namjeru se ponavljati sa pojedinim kolegicama i kolegama vezano za rasprave po pojedinim stavkama u proračunu, ono na čemu bi ja zapravo htio skrenuti pažnju, to je rashodovna strana državnog proračuna koja ima direktan utjecaj na standard građana, direktan utjecaj. Dakle, to je negdje koliko sam ja uspio matematički izračunati jer nisam kolega Šuker i za to vrstan, to je negdje oko 51 i pol milijardu kuna. Dakle ono što direktno ide građanima. To je otprilike govorim, to je negdje 43 milijarde, skoro 44 milijarde mirovina, kroz ovu indeksaciju koja ide, to su prava iz sustava socijalne skrbi i mjera populacijske politike oko 3 milijarde 665, šest milijuna kuna, ako se ne varam, koliko sam ja to uspio izračunat i to je negdje povećanje osnovice za izračun plaća od milijardu 700 milijuna kuna u idućoj godini ako se … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A dobro, ja nisam matematičar. Dakle, ono što direktno odlazi građanima, što direktno odlazi građanima kroz povećanje osnovce za izračun plaća, kroz indeksaciju mirovina i mirovinskih primanja, kroz primjenu Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, to je u ovom proračunu jako vidljivo i to znači bitna povećanja u odnosu na prethodnu godinu. Ja što se mene tiče, mogu reći da je uzimajući u obzir i jučerašnju raspravi i prijedlog rebalansa proračuna, ovaj je proračun na tim osnovama potpuno je uravnotežen, to je ono najvažnije. Da li između pojedinih stavki se može raditi nekakve izmjene, to je sad stvar eventualno amandmana koje će kolege podnijeti ali u svakom slučaju, ne dirajući u globale prihoda i rashoda proračuna. No poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre financija, vi ste uvijek ovdje u ulozi gromobrana za sve one korisnike državnog proračuna i izvanproračunskih korisnika. Mene bi zanimalo uistinu da, jer u raspravama 1, 2 ili 3 ministarstva ili 1, 2 ili 3 izvanproračunska korisnika na neki način diraju ili su diskutabilni. I bilo bi dobro da su tu, da mogu odgovoriti direktno. Evo npr. a vi znate da sam ja već o tome govorio, za Hrvatske ceste, oni su izvanproračunski korisnik i sad kad sam pročitao njihov prijedlog sustava naplate cestarina, moram priznat da sam ostao malo u čudu zato što taj problem naplate cestarina nije od jučer, nije od jučer, on se već godinama valja a imamo primjere u susjednim državama, nikako da to pitanje riješimo. Drugo, govorio sam i o tome, istinabog, napravili su razliku između turističke sezone i zimske sezone visine cestarina, ali na konkretnom primjeru, cestarina Zagreb-Šibenik u turističkoj sezoni je 162 kn, u zimskom razdoblju 152 kn, dakle ista relacija. Autoceste morate održavati u punom profilu. Dakle sva energija, signalizacija, električna energija, rasvjeta, zimska služba, sve čisto ko, ne može biti bolje. D1 kroz Liku zatvorena, kamioni, šleperi stoje itd., ruše se ceste, treba ih održavati a ovdje već taj trošak imamo. Zbog čega? Zbog čega prvo ne napravimo ono što je napravila i Slovenija i Austrija? Za kamione, šlepere itd. i zbog čega u zimskom razdoblju kad je ta autocesta koliko je meni znano a često idem u zimi dole, do Šibenika, poluprazna. Zašto ne idemo na cijenu koja pokriva ovne fiksne troškove i kanaliziramo taj promet jer ćemo na taj način igrom velikih brojki povećati prihod a s druge strane povećati trošarine. Pa vi znate, svaki automobil koji ide starom cestom može se sa rezervoarom vratiti iz Šibenika do Zagreba nazad ali bogami kad ide autocestom, morat će negdje punit već u Šibeniku ili na povratku na pola puta. Znači povećava se potrošnja goriva jer su veće brzine pa su prema tome i veće trošarine. I mogli bi ih onda usmjeriti u autoceste. No dobro, o tome razmislite. I na kraju, poštovani potpredsjedniče, zahvaljujem vam jer smo jučer razgovarali a predstavnikom Matice umirovljenika Hrvatske i Sindikatom umirovljenika Hrvatske vezano za povećanje prihodovnog cenzusa za besplatno dopunsko osiguranje. On nije u proračunu, to je stvar uredbe, imam informaciju da ste već obavili neke razgovore sa nadležnim tijelima pa bih vas molio da takvu aktivnost nastavite jer stvarno, osnovica cenzusa nije mijenjao već godinama. A mi kroz indeksaciju mirovina, najnižih mirovina dobije 40, 50 kuna, nek dobije i 60 ali onda pređe cenzus i onda automatski mu je 70 kuna dopunsko zdravstveno osiguranje. Trebali bi nać jednu osnovu koja bi normalno klizila kako ide indeksacija ili rast mirovina no u svakom slučaju podržavamo ovaj prijedlog proračuna, državnog proračuna za 2020. g. i projekcijama a klub Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika kao što znate po običaju s obzirom na svoj sastav, donijet će odluku o načinu glasovanja prije glasovanja u Saboru o ovom prijedlogu, hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, kolegice i kolege. Mi koji smo duže u Saboru, sjećamo se vremena kada su rasprave o proračunu bile najbučnije i najaktivnije saborske rasprave. Ali izgleda da je to vrijeme iza nas. Sad dolazi vrijeme kad imamo više klubova, sad ih trenutno imamo 15, a sve manje zastupnika u Saboru i pogotovo ovako važan dokument ima kao što je proračun, državni proračun. Pa kad nam netko postavlja pitanje gdje smo i što radimo u Saboru, tek toliko da se podsjetimo da smo tu gdje jesmo, da imamo sve veći broj klubova a sve manji broj kvalitetnih rasprava jer ih sve stjeramo u prvih pola sata do sat vremena kad je premijer tu i kad se svatko junači u odnosu prema njemu a ne prema temi koja je na dnevnom redu, a na dnevnom redu je državni proračun. No, od mene toliko u vezi sa nekom vrstom samokritike. Što se tiče državnog proračuna, on i ove godine, ove godine je nešto izraženiji nego ranijih godina a pobuđuje niz političkih rasprava što je nužno, s jedne strane poslodavci koji kritiziraju Vladu ili šalju upozoravajuće poruke Vladi zbog toga što povećava potrošnju, povećava cijenu rada, diže plaće, što za njih naravno nije najpovoljnija pretpostavka njihovoga poslovanja niti njihovih prohoda. A s druge strane radnici, posebno oni koji rade u javnom sektoru, u zdravstvu, u školstvu i nizu drugih ustanova javnoga sektora, koji već godinama zapravo nemaju značajnije povećanje plaće i čiji sektori radni već ne samo godinama nego decenijama zapravo stagniraju u našoj zemlji, to se vidi u zdravstvu, to se vidi u školstvu, to se vidi u segmentima javne uprave ili javne administracije i iz toga razloga Vladi nije preostalo ništa drugo nego da odluči što je najbolje za učiniti. I ovoga trenutka se Vlada kao i dio vladajuće koalicije, posegla za mehanizmom da mjerama koje imaju na raspolaganju a to su mjere fiskalne politike, budžetskih sredstava, spriječi ono što se moglo dogoditi i ono što se djelomično događa a to je da socijalno nezadovoljstvo u sferi socijalnog i javnoga sektora, ne postane ozbiljan politički problem. Možda nisu mjere predložene u skladu sa očekivanjima svih aktera, niti koalicijskih a niti sindikalnih ali jesu mjere koje traže razuman odnos između onoga što očekuju poslodavci i onoga što očekuju zaposleni, posebno oni koji još uvijek imaju povijesnu, povijesno pravo, danas nažalost privilegiju, a to da budu sindikalno organizirani i da imaju kolektivne ugovore, a to zaposleni u javnom sektoru, ovi u privatnom sektoru nažalost to nemaju, još k tome ovi u javnom sektoru su višeg obrazovnoga statusa i imaju nešto više reklo bi se klasne svijesti, pa onda posežu za tim sindikalnim odnosno radnim pravima. Ne trebamo se čuditi, to je dobro, bolje nego da ulica na divlji način regulira kao što to regulira, pokušava regulirati u nekim zemljama. Prema tome, ova Vlada je pokušala pokazati i ova vladajuća koalicija je pokušala pokazati socijalnu osjetljivost ili ne samo socijalnu osjetljivost, nego istovremeno i osjetljivost kada je posrijedi zaustavljanje propadanja dijela javnoga sektora, barem kroz određeno vrijeme i na taj način stvorila pretpostavke za koje se nadamo da će dovesti i do obustavljanja štrajkova u prosvjeti odnosno u obrazovnom sektoru. Drugi mehanizam koji je Vladi mogao stajati na raspolaganju nažalost nije toliko u rukama Vlade, a to je mehanizam odnosa između fiskalne politike i monetarne politike, monetarna politika je danas mnogo važnija nego politika željezne zavjese koju neki danas spominju jer je ona zadanija nama nego što je to željezna zavjesa, propisana je od davne '90 i neke godine i drži nas u stanju u kojem nas drži, kojega trpe mnogi, oni koji imaju kredite boje se bilo kakvih aktivnosti u tom pogledu, a domaći proizvođači oni koji bi trebali biti izvoznici, koji bi trebali jamčiti veće prihode državi, oni nažalost trpe zbog toga. Ozbiljno pitanje, pitanje za sve nas koji smo predstavnici političkih stranaka, što nam je činiti u tom pogledu. Slabljenje javnog sektora kao kompenzacijska mjera za to, sigurno nije rješenje. Imamo iskustvo iza sebe kad je posrijedi privatizacija i ne bismo se smjeli entuzijastično usmjeravati prema tome kao što neki zagovornici neoliberalnih mjera to žele i u tom pogledu mi pozdravljamo što je Vlada donijela dodatnu mjeru, a to je da je odustala od smanjenja PDV-a i da će ta sredstva utrošena zapravo u potrošnju kao finalni produkt, a time će smanjiti propadanje u značajnom dijelu naše ekonomije, a to je javni sektor. Drugo je pitanje što Vlada može učiniti da poslodavcima i svim onima koji čine realni sektor, stvori pretpostavke da, bržeg rasta, da imaju pogodnije uvjete za poslovanje, da imaju jeftiniju radnu snagu, da je cijena rada, ne jeftiniju, nego da je cijena rada niža, da je cijena električne niža, e to je drugo pitanje, gdje i kojim sve mjerama i sve kojim eventualnim izmjenama poreskih zakona, a dosta ih je bilo izmijenjeno u ovim godinama, se to može eventualno postići, ako nije moguće postići s pomoću usklađenijega rada fiskalne i monetarne sfere unutar naše države. Nema nikakve sumnje da ovo što je predloženo sa ovim proračunom, a koje donosi povećanje i za socijalu i za socijalni sektor, daleko od onoga što je potrebno ljudima, posve sasvim sigurno, donesi povećanja i u nizu drugih područja, ali daleko od onoga šta je ljudima potrebno jeste mjera koja barem u ovom trenutku treba zaustaviti i zaustavit će vjerujemo porast nezadovoljstva, zbog toga oni koji kažu da je ovo predizborni proračun i sasvim sigurno da su suočeni sa tom vrstom ekonomskih i političkih izazova poduzeli istu vrstu mjere, ne zbog svojih političkih očekivanja, nego zbog toga da zaštite i ekonomiju i društvenu sferu od erupcije nezadovoljstva unutar društva. Što je moguće napraviti ili što bi Vlada mogla ili trebala napraviti na osnovi ovoga? Stvoriti pretpostavke za brži ekonomski rast. Kako? Uzet ću samo jedan primjer sa rizikom da možda pogriješim zbog nedovoljne upućenosti, ali saborska govornica mi dopušta da se upustim u to i da barem postavim pitanje. Jedna od područja u kojem mi trebamo bilježiti veći rast je sasvim sigurno poljoprivredna proizvodnja, prerađivačka industrija i sasvim sigurno da u poljoprivrednoj proizvodnji gdje postoje sredstva iz Europskih fondova i gdje postoje nacionalna sredstva, ovoga trenutka ne bilježimo potreban rast, bilježimo rast potrošenja sredstava, ali ne rast poljoprivredne proizvodnje, dakle bilježimo rast trošenja sredstava bilo iz nacionalnog bilo iz europskoga sektora, ali ne i ozbiljan rast poljoprivredne proizvodnje. Pitanje je sada, kolegice i kolege, ne bi li zapravo, nije li zapravo došlo vrijeme da razmišljamo o tome da RH treba neka vrsta Agrobanke kao dodatnoga instrumenta koji bi stvorio pretpostavke za kontroliranu i usmjerenu poljoprivrednu proizvodnju odnosno rast poljoprivredne proizvodnje, jer ovakav način kakav sad imamo koji traje godinama, barem na osnovi mojega iskustva kao zastupnika, presporo donosi rezultate i sa golemim trošenjem sredstava koje sasvim sigurno u najmanju ruku nisu racionalni. Tema o kojoj želim kao predstavnik Kluba SDSS-a reći nekoliko riječi jeste pitanje uravnoteženog regionalnog razvoja o kojem je nešto govorio predsjednik Kluba zastupnika nacionalnih manjina kolega Bilek. Područja na kojima žive zajedno pripadnici većinskog i manjinskog naroda svih manjinskih naroda na području RH od istočne Slavonije pa do Dalmacije do Istre, posebno ovaj dio od istočne Slavonije do Dalmacije, žive u područjima sa devastiranom infrastrukturom i sa odsustvom bilo kakvih ozbiljnijih ekonomskih aktivnosti. Dodatni programi revitalizacije tih područja sa obnovom infrastrukture i sa stvaranjem pretpostavki za razvoj poljoprivrede OPG-ova i turističkih kapaciteta je jedino što ta područja može sačuvati od daljnjega propadanja i daljnje depopulacije. Uzmimo samo Ličko-senjsku županiju. Ličko-senjska županija sasvim sigurno danas nema ni 7 stanovnika po kvadratnom kilometru u prosjeku, a tokom 80-tih godina na području Ličko-senjske županije ili onoga što danas imamo kao Ličko-senjsku županiju uzgajalo se 250 tisuća grla ovaca. Danas se ne uzgaja ni 10% toga. Zašto? Zato što nemamo takvih mjera, zato što nemamo takve politike, zato što nemamo takvih poticaja da ljudi tamo žive i da ih potičemo da tamo žive na valjan način. Naravno, nekima je draže da još uvijek imamo post ratnu, ratnu politiku pa da onda o tome raspravljamo, a ne da raspravljamo o ovakvim mjerama. Dakle mi očekujemo da se sredstva koje je Vlada u zadnjih 2 godine počela izdvajati i koja su skromno krenula sa 30 milijuna kuna za sva područja, da se ta sredstva povećaju barem dvostruko kako bi se na tim područjima stvorile pretpostavke za ubrzaniji oporavak i za vraćanje, koliko-toliko, koliko-toliko izglednih mogućnosti da se trend umiranja tih krajeva, ali doslovno kažem umiranja jer ljudi umiru, obrne u smjeru tog da se zaustavi taj trend. Na kraju bih htio kazati g. ministre i kolegice i kolege da mi je kao zastupniku nacionalnih manjina i kao predsjedniku Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina HS-a drago što smo ove godine mogli prihvatiti proračun na Odboru za ljudska prava koji je vodio računa o socijalnim kategorijama, ali vodio je računa i o ključnim institucijama pučkih pravobraniteljstava, od pučke pravobraniteljice koja štiti opća prava koja po prvi put nakon niza proračunskih godina dobiva povećanje, a isto tako i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, pravobraniteljica za ravnopravnost djece i to su koliko god bile male sume, iznimno značajne. Jednako tako značajno što su moji kolege iz Kluba zastupnika nacionalnih manjina izrazili zadovoljstvo time što su neke stavke za programe nacionalnih manjina ove godine povećane u odnosu na ranije godine. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani kolegice i kolege, poštovani ministre jer predsjednika Vlade nema, izašao je. Danas sam postavio jedno pitanje, jednostavno pitanje, dosta egzaktno i očekivao sam da će predsjednik Vlade odgovoriti sa da ili ne. Tražio sam da mi potvrdi, da ili ne, evo postavljam vama, volio bih čuti to da ili ne. Dakle, 2017. g., 7.2. Hrvatska se zadužila preko obveznica na domaćem tržištu 5,5 milijardi kuna. 7.7. 3 milijarde kuna po kamati od 3,25%. Zatim u 2018., 27.11., 11 milijardi i 300 milijuna kuna, pa onda 9.7.2018. 10 milijardi kuna, znači po kamati od 2,3%. Onda se zadužila 5.2.2019. 500 milijuna eura na domaćem tržištu, onda se u međuvremenu još zaduživala još na međunarodnom tržištu pa se zadužila '17., '18. i '19. 1 milijardu i 250 milijuna eura, pa 1 milijardu i 270 milijuna eura, 270 milijuna eura i sad konačno zadnje je 19. lipnja ove godine je 1,5 milijarda eura. Možda sam malo pogriješio, ali otprilike to je to. To je tako zbirno 80-tak milijardi kuna. Ja sam tražio samo potvrdu od danas od predsjednika Vlade da mi kaže da ili ne. To je točno, zar ne? Ovo je egzaktno, ovo je sa stranice ministarstva? Da, to je točno. Ja bih volio bez obzira koliko to loše zvuči, da to se ipak izgovori s ove govornice, znači, meni je predsjednik Vlade rekao da treba biti istinoljubiv, a pa baš u tom kontekstu, da. I sad ću vas i pohvaliti malo. Znači i stvarno, imali smo neke kredite koji su bili jako, jako nepovoljni po skupim kamatama, velikim kamatama i ovo je reprogramu jednoj mjeri, nisam rekao da je ovo sve loše, da je reprogram i tako da smo se mi zadužili ponovno da bi digli povoljniji kredit, ali smo se i poanta je ipak, zadužili ponovno. I kad govorimo o našem ukupnom dugu, koliko sam ja uspio izvaditi, naš ukupni dug je sada 298 što unutrašnji što vanjski milijardi kuna, a '16. je bio 284, on je manji u odnosu na proračun jer je proračun rastao, a nama je dug zapravo veći. Znači mi smo po glavi stanovnika s obzirom da smo država koja gubi stanovništvo, a dug je narastao zaduženiji. Ja znam da se to može prikazati vani EUROSTAT, ja stvarno nisam ekonomist, može se prikazati na ovaj ili onaj način ali evo i ja imam domaćinstvo i ako sam ove godine, znači i ja dižem kredite, ali ako sam ove godine digao malo više kredita nego lani onda sam zaduženiji, nisam manje zadužen, bez obzira što su mi primanja možda nešto veća. Tako da je to jedna stvar koja evo ja želim da se kaže istina s ove govornice, dakle to je istina. Hrvatska se zadužila, dijelom su to dosta povoljnije kamate što nije loše, ali se zadužila u ovom periodu 80 milijardi kuna. Ne vraćamo dugove nego se ponovo zadužujemo i tek ponešto vratimo tih dugova. I to ne valja dugoročno. Ja zapravo ne znam gdje je kraj ovoj situaciji. Ovo je zapravo jedan globalni problem kojemu ja ne vidim ni rješenje. Ali ajmo dalje, evo imam još par tu primjedbi. Jedna primjedba, evo žao mi je što je kolega Pupovac napustio sabornicu, maloprije je govorio ovdje prije mene pa je dosta zadovoljan proračunom, onako govorio je srcedrapateljno opet o nerazvijenim područjima koja su Lika, Dalmatinska zagora koja su najviše stradala u srbočetničkoj agresiji. Dobro, dijelom naglasit ću su nerazvijeni i upravo zbog te srbočetničke agresije, ali zadovoljan je jer su njegove novosti znači taj portal i novina Srpskog narodnog vijeća i ovaj put dobili 4,5 milijuna kuna iz državnog proračuna. Pa bio bi i ja zadovoljan na njegovom mjestu. Dakle, on je dobio 4,5 milijuna kuna, pa naravno da će pozdraviti Andreja Plenovića i njegovu Vladu jer ponovit ću, srpske novosti i ovaj put dobijaju 4,5 milijuna kuna iz državnog proračuna pa naravno da je drug Milorad Pupovac i ovaj put zadovoljan sa ovakvim državnim proračunom. Ali idemo dalje, ja sam o ovome već govorio ministre pa ću ponoviti, nažalost u vašem izlaganju ali i onim papirima koji su meni na stolu, tih tisuću listova koliko ima, nisam vidio ono što me zanima kvalitetne demografske mjere. Neću reći da sve demografske mjere koje su napravljene, govorim o financijama, da su loše, ima tu i dobrih stvari od stambenog zbrinjavanja, kredita do nekih poticaja malo većih, ali sve skupa to je jedno veliko nula jer mi na demografskim tokovima u našoj domovini u državi Hrvatskoj mi ne vidimo da se stvar promijenila. Dakle ako i dalje imate poplavu i voda vam ulazi u kuću, znači rupe niste začepili, a mi ćemo se uskoro utopiti u toj našoj kući. Dakle situacija nam je katastrofalna. Dakle, ne vidim u proračunu niti jednu ključnu financijsku, demografsku mjeru i to je jako loše. Ali napomenut ću, da je upravo premijer Andrej Plenković i u predizbornoj kampanji naglašavao demografija, demografija, povratak mladih i što je najbitnije poticaji za mlade obitelji, a toga nažalost nema, toga nema. I to je zapravo ona ključna točka na kojoj bi se trebala lomiti i vlast u ovoj državi e tu ova Vlad nije napravila ništa. Znači na najvažnijoj točki nije napravljeno ništa. I još samo jedna objekcija, jedna primjedba na kamate, dakle rečeno mi je moram provjeriti da smo se zadužili sada po 1,5% kamata i to je kao uspjeh. Pa nismo se mi zadužili po tim malim kamatama poštovani ministre zbog toga što je, ne sumnjam ja u vaše sposobnosti, zbog toga što je netko bio jako sposoban pa je to isposlovao nego jednostavno imamo trend pada kamata na globalnom tržištu kapitala. Znači imamo čak neke države koje daju negativnu kamatu, znači ako mi ti čuvaš novac ti moraš ako ti neko čuva tvoj novac ti moraš banki platiti. Tako da ova kamata od 1,5% zapravo katastrofalna u kontekstu na ona događanja na svjetskom tržištu. Danas se u svim razvijenim zemljama svijeta ne namjenski, stambeni, bilo koji drugi krediti dobijaju sa tri puta manjom kamatom od koje se zadužila Hrvatska država kroz plasiranje obveznica na međunarodnom tržištu, tri puta manjom kamatom. Znači mi smo opet katastrofa. I ono što mene brine evo za kraj, neću do kraja iskoristiti svoje vrijeme, još jedan podatak koji je jako bitan. Dakle većina ovih kredita od 80 milijardi kuna, ponovit ću 80 milijardi kuna, dolazi na naplatu '28., '29., '30. godine znači to će naša djeca vraćati. Znači u tom će trenutku te tri godine doći će toliko novaca na naplatu. Dakle, kolegice i kolege ako se budete bavili politikom, ako budete htjeli participirati u vlasti budite spremni da ćete morati na neki način naći u tri godine toliko novaca jel se Hrvatska zadužila. Ali ovo nije kraj, znači bit će toga još.
Hvala lijepo. A sada će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani ministar Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo nastavno ne samo na ovu raspravu kolegu Zekanovića zastupnika uvaženoga nego i neki drugi, mislim da je dobro da ste otvorili ovu temu pa je i prilika da malo možda jasnije još pojasnim određene stvari vezano za javni dug. Meni je osobno jako drago da se ta tema potencira, ali mislim da je to važna tema i za Hrvatski sabor, a i za javnost tko god gleda ovu današnju raspravu i zasjedanje pa da ima nekakvih konstruktivnih stvari koje su otvorene pa da ih na neki način bolje pojasnimo. Dakle ne mogu sada reći da li sam svaku dobro čuo, ali pretpostavljam da je sve točno što ste rekli vezano za izdanja pojedinih obveznica. Ali isto tako moramo vrlo jasno reći da su se najvećim dijelom ta izdanja obveznica događale kako bi se refinancirali otplatile obveznice i neki drugi, ali poglavito obveznice druga dospijeća dugova iz nekih prijašnjih razdoblja. Uopće nemam namjeru niti upirem prstom u bilo koga, različite vlade u raznim okolnostima različite su potrebe imale. I evo recimo za primjer, za primjer u kako ste dobro rekli u 6. mjesecu RH je izdala obveznicu od milijardu i pol EUR-a na međunarodnom tržištu. Kamata prinos u trenutku izdanja je bila 1,132, 1,132 mi smo kupon ono što piše na dokumentu što se plaća godišnja kamata stavili na 1,125. Sa tim novcima će se upravo sutra refinancirati i otplatiti obveznica koja nam dospijeva u iznosu od milijardu i pol dolara. Kada je ona izdana i sve te godine, 10 godina mi smo na nju plaćali 6,75% znači samo na tom refinanciranju negdje oko 500 miliona kuna, 500 miliona kuna samo na jednom instrumentu godišnje se ostvari ušteda, vrlo jednostavna je matematika ne treba tu ovoga puno čak ni računati. Međutim u isto vrijeme kada otvaramo pitanje javnog duga mjesec za mjesec, kao što je sad aktualno, točan je podatak zadnji koji ste iznijeli i neću umanjivat njegovu vrijednost, ali ću reći da je relevantnije uspoređivati i raditi usporedbe na kraj godine zato što baš evo u ovom konkretnom slučaju mi smo izdali obveznicu u 6. mjesecu, od 6. do 11. mjeseca ovo vrijeme mi praktički imamo dva instrumenta na snazi, ta sredstva koja su izdana jer vi ne možete baš u potpunosti baš uvijek biti sigurni kad će trenutak na financijskim tržištima biti dobar. Vidjeli smo nekoliko primjera bez obzira i na povoljne okolnosti na financijskim tržištima da su pojedine zemlje, a tako i korporacije išle na tržište i nisu se uspjele ovoga zadužiti odnosno izdati obveznice. Jednostavno tržište se u tom trenutku srušilo, bilo nepovoljno, bilo ovako ili onako. Mi smo to napravili unaprijed da bismo osigurali drugu polovicu godine jer nikad ne možete predvidjeti sve okolnosti i sada kada se ta obveznica refinancira do kraja godine će se to sve skupa popeglati. Teško mogu sa sigurnošću decidirano reći koliki će nominalno dug bit, jel u našem javnom dugu nije samo kuna ima i EUR-a, sa od sutrašnjeg dana više neće biti dolara jer ovo je zadnja obveznica koja je čisti dolar, iduću godinu otplaćujemo onu dolarsku obveznicu koja ima, koja to kažemo nije hrvatska riječ, znači zamijenjena u EUR-o svopara, dakle ona je ona je instrument zaštite od tečajnog rizika od valutnog rizika da se promjeni ovoga tečaj smo se zaštitili i promijenili ju u EUR-e, ali recimo ova će biti zadnja dolarska. I sada kad gledate ovisno o tom tečaju teško možete znati koji će biti tečaj na 31.12., ali mi u svakom slučaju očekujemo da negdje oko gotovo 2 milijarde kuna će dug nominalno biti manji. Znači negdje na razini oko 284 i nešto milijarde kuna, krajem ove godine, kraj 2015. je bio negdje oko 287. To su vrlo, vrlo egzaktni podaci, nisu to podaci Ministarstva financija tu uvijek vrlo jasno apostrofirati za statistički obuhvat i za podatke u RH nadležni Državni zavod za statistiku i HNB. Ja samo između ostalog raportiram ono što oni kao službene podatke i kao nezavisni statistički uredi na taj način objavljuju. Ali u svakom slučaju zahvaljujem da ste u svojoj raspravi otvorili tu temu jer mislim da je dobro, da između ostalog i sve te tehničke aspekte, a suštinski vrlo važne jer govorimo o hrvatskom javnom dugu, pojasnimo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Ja vam ministre, ja se vama mogu zahvaliti na jednom detaljnom pojašnjenju, znači rekli ste ono što sam ja htio čuti od predsjednika Vlade, on možda nije ni upućen u sve, vi jeste. Drago mi je da ste pojasnili, drago mi je i ja sam i rekao u svojoj raspravi da je dobro da se je iskoristio trenutak kad su kamate znatno niže da se to reprogramira i to ste dobro napravili, ali ipak sam htio ukazati na ovu činjenicu koja, ja, niste ni vi krivi i vi ste ovdje od nedavno. Znači to je zapravo imamo jedan tijek i jedno način poslovanja još zadnjih puno desetljeća ali je činjenica, ipak se, volio bih da ste izgovorili za ovom govornicom jer treba biti transparentan, znači da kažete i tu brojku, sad ste vi rekli 274 nije bitno, plus minus jedna, dvije milijarde i volio bi da ste rekli i ovo što sam ja izgovorio da ipak građani čuju. Da smo se mi dodatno zadužili opet na jedan duži period, na 10 i više godina, 80, 80-tak evo cirka plus, minus milijardi kuna jer smatram da je formacija, da je dobro i to reći jer je istina. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
I to je u redu pa da nastavim se i na ovo maloprije ovoga ovih 5 minuta, dakle kako nominalno možete smanjiti dug. Dakle, ako ostvarujete suficit proračuna, dakle prihodi veći od rashoda pa ćete iz tog viška otplaćivati dug što dijelom se i događa ove zadnje dvije godine, a isto tako imamo onaj treći element ili drugi kada gledamo ukupno upravljanje javnog duga, a to je privatizacija, prodaja, aktivacija državne imovine kako god mi to nazivali gdje kroz nekakvu zamjenu jednog oblika imovine, recimo zemljište ili udio u nekakvom poduzeću mijenjate ga za drugi oblik imovine u ovom slučaju novac kojim onda praktički otplaćujete nekakve dugove i nominalno smanjujete dug. Upravljanje javnim dugom, dakle svodit ga na nekakve razine ja mislim u slučaju Hrvatske kada je javni dug rapidno rastao sigurno je važno, ali je jednako važno da ga mi aktivno odnosno aktivno upravljamo s njim i da on ne predstavlja toliki ovoga teret. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marina Škibole.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Gospodine Mariću vi ste rekli jednu ključnu stvar, a ta ključna stvar jest da znači reduciranje duga, reduciranje javnog duga vrši se na način da se prodaje državna imovina. Znači da se prodaju državne strateške firme i da se kreće u privatizaciju. Al ono što mene zanima, a nikada još nisam uspio doći do tih podataka tko su vjerovnici hrvatskog javnog duga? Evo ja vas molim ako mi možete to reći, znači navesti te financijske institucije koje su vjerovnici hrvatskog javnog duga, poslati mi to pismeno. S druge strane smanjivanje javnog duga ako ćemo sagledavati sa globalne razine to je Sizifov posao zato što kada bi gledali ukupno javni dug kroz novčanu masu činjenica je, svih država, činjenica je da se ti dugovi u konačnici ne mogu vratiti, a posljedica toga će biti privatizacija [[Upadica: Hvala]] javne imovine u svim državama [[Upadica: Hvala lijepa]] Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Poštovani i uvaženi kolega zastupniče, dakle ja nisam kao prvo baš tako rekao kako ste interpretirali, dakle rekao sam kako se može, nisam rekao da mi to radimo, ali kada pogledate ovo nominalno smanjivanje manjim, puno manjim dijelom je došlo od aktivacije i prodaje nekakvih udjela, pa pogledajmo u zadnjih par godina što je od toga u RH privatizirano odnosno koliki udjeli su prodani ovih ili onih firmi, međutim rekao sam kada gledamo nominalni dug kako se on može smanjivati, dakle dva su, dva su načina. Što se druge stvari tiče koji su stekli vjerovnici, kod obveznica, mi kad izdajemo obveznicu govorimo o desecima, pa ne rijetko i čak i preko stotinu investitora koji u tom tzv. primarnom izdanju kontribuiraju i uplaćuju i kupuju obveznice, već sutradan ta obveznica je tržišni instrument, ona je na tržištu kojim se trguje, ljudi kupuju i prodaju i svak u ovom trenutku da vam ja mogu egzaktno reći tko u ovom trenutku ima ovu ili onu obveznicu to je sve na burzi i putem agenta se može saznati, a da mi imamo sad takvu bazu jednostavno tako stvari funkcioniraju [[Upadica: Hvala]] osim kada govorimo o nekim bilateralnim kreditima gdje jedna banka posudi novac bilo korporaciji [[Upadica: Hvala lijepo]] bilo državi. Hvala lijepo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre, možda je problem u tome što se strategija upravljanja javnim dugom donosi za razdoblje od 2.g., ova zadnja od 2019. do 2021. ako vidimo dospijeće ili ročnost duga onda vidimo da gotovo 90%, gotovo polovica je duža od 10.g. dospijeće, a gotovo 40% je od 5 do 10.g. dospijeće i vaš, jedan od vaših vrlo važnih poslova je osigurati ravnomjerno naplatu, ravnomjeran dolazak tih, tih obroka na naplatu javnog duga. Međutim, taj posao je vrlo teško ostvariti ako vi imate strategiju koja se tiče 2.g., u tom smislu mislim da bi bilo puno, puno ovoga važnije da se ta strategija donosi za duži period neovisno koji ministar bio, bio u Vladi, da se onda ta dinamika osigura da ročnost bude jednostavno ravno, ravno, ravnomjerno zastupljena.
Poštovani zastupniče, slažem se s vama…
Odgovor poštovanog ministra, izvolite.
Pardon, poštovani zastupnik isprika, potpredsjedniče HS, ma dobro to je naravno dobra i prijedlog i inicijativa i sad razdoblje na koje se on odnosi kao i strategija o planiranom javnom dugu, možemo mi to i produžiti i na 5 i na 7 i na 10.g. kao horizont, suština je još važnija ja bih rekao, upravo ovo što ste vi rekli, dakle mi sad to donosimo godinu za godinom i dobro je da je donosimo jel prije toga je bilo vrlo sporadično ako uopće ovoga se i donosila, ali upravo sad kad spominjete ročnost duga, pa ako je RH izdala trezorski zapis prije par tjedana ili mjeseci sa negativnom kamatnom stopom, znači to je konkretno bio instrument na godinu dana, sa negativnih -0,05, netko će reć, pa zašto sad dug ne refinancirate, pa nije baš to tako moguće, jel možete naći odjednom 285 milijardi kuna koje ćete refinancirat s druge strane, pa i danas ako hoćete neke od obveznice ranije isplatiti, na to morate platit premije jel njima se danas trguje, cijena je poprilično visoka, dakle sve je to skupa jedna vrlo kompleksna tema, ali ja se još jedanput zahvaljujem da smo je uopće otvorili, nadam se da će i nekih slijedećih intervencija [[Upadica: Hvala]] i replika bit na tu temu, pa da još pojasnimo. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi ministre, kolegice i kolege, ja ću se prije svega malo osvrnuti na makroekonomske projekcije 2019.-'22. gdje vidimo da BDP bilježi blago usporavanje, tako da imamo plan za 2020. rast BDP-a od 2,5%, normalno sve je to bazirano u stabilnu inflaciju od 1,5% gdje imamo već određeni dio koji je tu, pa i nije tako značajan rast, ali ono što je daleko bitnije je sama struktura koja utječe na rast BDP-a, pa tako vidimo da se u dijelu osobne potrošnje planira zadržavanje na 3,4% udjela s daljnjim tendencijom smanjenja, kao isto i državne potrošnje koja je bila u 2019. 3,2, a planira se na 2,7, ohrabruje i podatak koji je planiran u dijelu izvoza roba i usluga gdje se planira povećanje s 2,3 udjela na 2,6, pa dalje na 3%, što bi trebalo ipak doprinijeti jednom oživljavanju naše proizvodnje i u dijelu usluga isto imamo za 2020. zapravo blago smanjenje, a dalje imamo zadržavanje na nivou. U dijelu uvoza roba i usluga planiramo je smanjenje s 5,8 na 5,2 s daljnjom tendencijom smanjenja i tu sad dolazimo do onog što se svi osvrćemo u svojim raspravama, a to je da nam taj uvoz stalno je rastao brže od izvoza odnosno što su to naše komponente koje ugrađujemo u vlastite iz hrvatske proizvodnje u naš vlastiti izvoz, a koliko zapravo ostvarujemo izvoza i koristimo Europske fondove i to je dobro da ih koristimo, ali zapravo se radi o većem dijelu uvoznih komponenti, uvozne robe i uvoza radne snage odnosno usluga da nazovemo jer jedna stvar je radna snaga, a druga stvar su usluge koje dolaze izvana i kako se onda fakturiraju. Ono što još ohrabruje je podatak o stanju na tržištu rada, on je stvarno i sada dobar, ako pogledamo stopu nezaposlenosti bez obzira kolko govorimo stalno o smanjenju broja naših stanovnika u RH o stalnom iseljavanju, ali uz to što imamo smanjenje stope nezaposlenosti, ako je ona 2018. bila 8,4, u 2019. 7 za 2020. se planira 6,4 uz daljnju tendenciju zadržavanja ili blagog smanjenja. Imamo i podatak o zaposlenosti gdje ona ostaje u dijelu 1,8, 1,5, ako velim da imamo daleko više, odnosno daleko manji broj stanovnika, to je onda zapravo podatak koji je realan. U dijelu prihodovnom državnog proračuna samo ću izdvojiti neke od aktivnosti, prvenstveno ono kako će ovaj 4. krug porezne reforme koji je već uključen u ovaj prijedlog proračuna utjecati, jednostavno je neminovno da se osvrnem na njega s obzirom da je on i ugrađen u ovaj proračun pa ćemo tako imati ostvarivanje PDV-a od skoro 56 milijardi kuna ili u odnosu na rebalans 3,5% više ili na izvorni plan 7,9%. Konstantno bilježimo rast PDV-a i mi isto podržavamo mjeru i od prvog dana smo se zalagali za to da generalno ne bude primijenjena ona odluka koja je već bila donesena u ovom Saboru, a to je smanjenje stope PDV-a s 25 na 24% jer tih 1% smatram da bi isto bilo utrošeno možda za plaće, možda za proširenje nekih proizvodnih kapaciteta, ali sumnjam prije svega, to ne bi osjetili naši građani i poduzetnici koji proizvode nego bi osjetili trgovački centri. Zato smatram da je dobra ovo što se od toga odustalo. To nam pokazuje i ono što smo imali u prošlom krugu porezne reforme kad smo svi očekivali da će smanjenjem stope PDV-a s 25 na 13% znatno pojeftiniti neki artikli, svježe meso, voće i povrće, što se nažalost nije dogodilo, ali kad smo imali prvi krug i vršili smanjenje, onda se stvarno to moglo primijetiti. Tu bi se malo sad zadržala i na onom rasterećenju što se tiče gospodarstva jer velim, imali smo i ove mjere koje su sad u ovom krugu, 4. porezne reforme stvarno se odnose i na smanjenje djelomično neoporezivog dijela, ide se u neku ruku poticanje demografskih mjera odnosno mladima da se ostavlja taj dio poreza. Ovo smo iskoristili za povećanje plaća u javnom sektoru, sve to pozdravljamo. Međutim, poduzetnici s pravom očekuju još daljnje rasterećenja, ma da su stvarno ona bila, imali smo porez na dobit od 20% koji se smanjio na 18%, odnosno 12%, sad još dodatno povećavamo broj onih poduzetnika pa ćemo sad ćemo imati 93% poduzetnika koji će plaćati porez na dobit po 12%, ali tu još treba pronaći neke mjere. Poduzetnici stvarno, ovi koji su u prerađivačkoj industriji, dolazim sa sjevera i znam njihove probleme. To su mahom izvoznici i svi se plaše kako će se odraziti uvođenje eura, odnosno ovaj tečaj eura njih stvarno svakim danom unazađuje, a ne da im ostavlja bilo kakve mogućnosti za daljnji napredak i razvoj tako da je to jedna velika dilema za njih s kojom se moramo svi suočiti i pokušati naći što će to biti jedan realni tečaj. Nekad smo imali onaj šticung famozni, svi se sjećamo mi stariji, kako je to izgledalo i kako je funkcioniralo i izvoznici su stvarno imali mogućnosti i bili čak u povlaštenom položaju u ono vrijeme. Ali sad situacija nije takva. Ono što još poduzetnike dosta muči su izdvajanja za bolovanja. Oni plaćaju, prije je bilo 15%, sad je to 16,5%, doduše smanjena su neka druga davanja, ali onaj dio do 42 dana što moraju isplaćivati i opet se osvrćem na proizvođačku industriju gdje je velik broj žena koje stvarno zbog objektivnih razloga su češće na bolovanjima, a na njihov teret otpada isplata bolovanja do 42 dana. Ako je poduzetnik kriv za ozljedu na radu ili nešto stvarno, ako nije osigurao radniku, to je jedna stvar, ali ovo, o tome bi trebalo svakako razmišljati, ma da, velim, nije sad direktno vezano za ovaj proračun, ali vezano uz probleme onih koji pune ovaj proračun zapravo najviše. Sve sam se osvrnula koliko je porez na dobit smanjeni postotno, ali u realnom, apsolutnom iznosu stvarno daleko veći i što imamo svaki put smanjenje, imamo povećani porez na dobit, pa tako je tu rast od 1,9% u odnosu na rebalans. O rashodima za zaposlene ovo povećanje smatram da je bilo potrebno i ponovno napominjem, daleko bolje je na taj način utrošiti sredstva nego ostaviti taj 1% manje PDV odnosno dati ga našim građanima koji ne bi to ni osjetili. Tu samo napominjem da imamo rashode za zaposlene smanjene za 6,3 milijarde u odnosu na proračun 2019. što je posljedica promjene metodologije i primjene preporuka Državnog ureda za reviziju. Naime, sredstva za financiranje rashoda zaposlenika u osnovnim i srednjim školama u iznosu od 8,4 milijarde kuna više se ne planiraju u okviru skupine tri šest pa tako da je tu ta promjena. Kod materijalnih rashoda, evo tu sam već napomenula ta bolovanja odnosno izdvajanja za zdravstvo. Ovdje još osiguravamo od ukupno 821 milijun materijalnih rashoda koji se financiraju iz EU i ostalih izvora financiranja 462 milijuna, dakle više od 50 za lijekove, pomoći, sanitetski materijal i ostalo. I ja se iskreno nadam da će i to naše zdravstvo konačno doći u neku normalu, odnosno mogućnost normalnog funkcioniranja jer sa svime time ono dobiva 2 milijarde kuna više nego što je imalo. Kod subvencija imamo povećanje subvencija iz EU za 375 milijuna a istovremeno imamo i smanjenje subvencija financiranih iz općih izvora. Tu se isto radi o samoj strukturi odnosno načinu prikazivanja. Međutim, ono na što bih se osvrnula a to je poljoprivreda. U zadnje vrijeme imali smo stvarno puno diskusija, puno bojazni, puno kritika naših poljoprivrednika jer je tako bilo prezentirano da se smanjuju sredstva za poljoprivredu. A upravo evo najznačajnija kategorija su izravna plaćanja u poljoprivredi i mjera uređenja tržišta poljoprivrednih proizvoda koje će u 2020. godini dosegnuti razinu od 3,2 milijarde kuna ili je to u odnosu na realizaciju 100 milijuna kuna više, dakle nema nikakve bojazni. A o onome što je govorio i kolega tu iz SDS-a, stvarno u poljoprivredi postoje veliki problemi. Problem je taj da su nezadovoljni poljoprivrednici a nezadovoljni smo i svi mi onim što ulažemo u tu poljoprivredu a što se dobiva. Ali da je u poljoprivredi teško je i svakog poljoprivrednika kojeg sretnete iznijeti će vam svoje probleme. Oni su različiti ali konačno bi trebalo doći vrijeme da vidimo na koji način to uskladiti. I ministar sam je govorio o onoj plavoj i zelenoj Hrvatskoj o kojoj pričamo već 15-ak godina od toga ništa ali nešto konkretno treba poduzeti bez obzira što smo svi mi dio zajedničkog europskog tržišta svaka država članica EU pokušava pomoći svojim poljoprivrednicima nekim mjerama. Pa tako stvarno moramo i mi konačno naći načina, nekada neće biti svi zadovoljni ali da budu zadovoljniji i pravednija da bude ta raspodjela odnosno odnos uloženog i proizvedenog i dobivenog. I u ovom dijelu pomoći još ću se osvrnuti na kompenzacijske mjere jedinicama lokalne i područne samouprave gdje je u 2020. planirane su kompenzacijske mjere u iznosu od 507 milijuna kuna s osnova onog smanjenja neoporezivog dijela osobnog odbitka sa 3800 na 4000 tisuće kuna, da će ove mjere za mlade koje se planiraju sigurno utjecati, hoće, ali to ćemo vidjeti u 2021. s obzirom kada ćemo imati obračun odnosno vidjeti koliki će ti iznosi biti i na koji način će se puniti proračuni i sigurna sam da će i u tom momentu Ministarstvo financija bez obzira tko bio na čelu pronaći načina zajedno sa jedinicama lokalne samouprave da nađe najpravednije rješenje jer do sada su sva rješenja stvarno išla u korist jedinica lokalne samouprave pa zato nemamo razloga da ne vjerujemo da će tako biti i ovog puta. I naravno klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog proračuna. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-a, SNAGA-e, Nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Dakle, na dnevnom redu je vrlo važna tema, proračun za sljedeću godinu i mogao bih za početak samo ovako reći jednu sliku koja mi pala na pamet jutros kada je ministar stigao ovdje u Hrvatski sabor. Doveo nam je g. proračuna, lijepo ga je obukao, stavio mu je hozentregere, lijepu leptir mašnu, izgleda jedar, okrugao, onako malo i bucmast naš proračun i ako je tako lijep šta je onda problem, šta vidimo kao problem? Pa upravo to što nam se čini da bi tom proračunu trebalo ponešto vježbe, ponešto vitalnosti, ponešto okretnosti jer čini mi se da ovaj, ja bih ovaj proračun ako bi ga trebalo, uvijek se proračun naziva nekim imenima, ja bih ga nazvao izuzetno tromim ili inertnim proračunom, ne u odnosu na sljedeću godinu i ono što on sve mora ispuniti nego u odnosu na izazove koji nas čekaju u budućnosti. Pitanje se postavlja koliko u ovom trenutku ministar i Vlada RH kontroliraju proračun, koliko oni utječu svojim odlukama na same konture proračuna ili suprotno, ili je stvoreno ne sada sa ovom Vladom nego sa već nizom godina, stvoreno, pa dozvolite mi jednu izreku, jednu riječ neobično čudovište koje sad samo sebe kontrolira, samo sebe dalje razvija i na njega više nemamo toliki utjecaj. Jer ako pogledamo glavne, glavne rashode proračuna onda vidimo da su to značajni iznosi. Još ću za uvod samo reći da rast BDP-a a pogotovo vidimo i strukture rasta ovoga BDP-a, ovoga proračuna, predviđeni rast uvijek ide u korist onih bogatiji a kad se usporava rast BDP-a ili kad pada BDP onda to osjete nažalost oni najsiromašniji. Iz dokumenata koje smo vidjeli i jučer i danas, a to je ministar je naglasio da rast našeg bruto domaćeg proizvoda se prvenstveno bazira na rastu osobne potrošnje na temelju domaće potražnje, porasta domaće potražnje. Nešto manje se bazira na investicijama, ali kad govorimo o investicijama uglavnom se tu govori o investicijama opće države, dakle javnog sektora, a malo je privatnih investicija. Dakle, onih investicija koje polaze iz privatnog sektora i onda je ministar jučer jako dobro naglasio da kad pogledamo ta dva rasta, rast osobne potrošnje, rast investicija iz javnog sektora onda zapravo vidimo da raste i komponenta uvoza, uvijek to tako se i prati. I to nam najbolje pokazuje slika za prošlu godinu, se više puta spominjalo i u samom obrazloženju kako su plaćena jamstva za brodogradnju. I to se nekako prikazivalo kao najveći, taj iznos od 2 i nešto milijarde kuna kao najveći problem. Međutim, veći problem od toga kako ga ja vidim da ta komponenta izuzetno važna grana brodogradnje koja je bila generator izvoznog proizvoda se zapravo propastom brodogradnje se to nije niti toliko zamijetilo jer, jer ta, jer i brodogradnja u zadnjem vremenu, novo komponenti posebno kad govorimo o opremanju najskupljem dijelu brodogradnje, opremanju brodova to su uglavnom bile uvozne komponente. Netko je ovdje danas spomenuo i Pelješki most, a vjerojatno i mnoge druge, druge ovoga investicije koje su u RH koje domaća, domaća industrija sudjeluje sa vrlo malim iznosom pa onda to zapravo ne vodi ka povećanju, povećanju izvozne komponente ili povećanju produktivnosti ili konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. E kad smo već kod produktivnosti, mi imamo i sad je aktualna tema, ove godine došlo do povećanja plaća, došlo je i do indeksacije što vole reći u Vladi povećanja mirovina zapravo do indeksacije, usklađivanja mirovina i to povećanje plaća i mirovina će sasvim sigurno povećati opet potrošnju, a ta će potrošnja generirati i rast BDP-a, a taj rast BDP-a će generirati više ubranog poreza od PDV-a, a šta je tu onda sporno, pa sporno je što taj plaća ne prati i rast produktivnosti. Vlada je odlučila, kako ne pozdraviti to, da će povećati minimalnu plaću, to je ok, to je u redu, ali hoće li se s tim povećanjem povećati produktivnost i konkurentnost hrvatskog gospodarstva, to je jedno od pitanja. Ili koliko Vlada ili koliko ministar financija u ovom trenutku još ima kapaciteta, fiskalnih kapaciteta da učini nešto za najsiromašnije dijelove stanovništva, za radnike sa niskim plaćama, povećanje neoporezivog dijela na 4.000 kuna je svakako za pozdraviti ali je pitanje koliko će to utjecati doista na povećanje njihovih, njihovih plaća. Dakle, simptomi su tu, postaviti dijagnozu zašto je to tako isto je, isto je vrlo neću reći jednostavno ali je moguće, ali što onda kakvu terapiju poduzeti? Dakle, mi imamo rast uvoza, a slabljenje domaće proizvodnje i nemamo dovoljnu produktivnost, a s druge strane nam nedostaje veliki broj radnih radnika. U ovom trenutku je potražnja za 30.000 radnih mjesta i djelom je i to uzrokovalo povećanje plaća koje opet nisu, povećanje plaća koje nisu opet praćene sa rastom produktivnosti. I onda se u medijima s pravom pojavi natpis, jedan naslov vrlo je zgodan, zove se „Marićev paradoks, reže poreze, a presija veća nego na početku njegovog mandata.“ RH je među zemljama sa najvećim troškom opće države u odnosu na BDP, gotovo polovica troška opće države odlazi, polovica bruto društvenog proizvoda odlazi na opću državu. To je vrlo visok, visoka, visoki ovaj iznos, a s druge strane porezno opterećenje u RH je izuzetno veliko i ono iz godine u godinu sve više raste iako ministar Marić se trudi i nastoji kroz porezna rješenja, porezna rasterećenja to napraviti, porezi i doprinosi rade suprotno. E oni rastu i došli su do razine od 30 i, preko 37% BDP-a. I upravo u ovoj strukturi BDP-a koji se temelji na potrošnji leži odgovor na to pitanje, jer svakim porastom i plaća i porastom BDP-a rastu i porezni prihodi i onda se vrtimo u, vrtimo se u krug. E sad dolazimo do jedne jako važne komponente, a to su povlačenja sredstava iz fondova EU. Prošle godine 2,3 milijarde kuna je manje povućeno nego što je, što je bilo predviđeno planom. A zašto je to tako? Stručnjaci upozoravaju kaže svaki natječaj je poseban zahtjeva posebno razmatranje mogućnosti, vrijeme pripreme te najvažnije ljudske i financijske resurse. Svako ministarstvo, za ministarstvo koji se zovu upravljačka tijela izdaju na početku godine indikativne liste. Svi natječaji uvijek kasne, neki po 5, 6 mjeseci. Pitanje za ministra Marića, razgovara li on sa svojim kolegama ministrima što se to događa? Jednom je naš kolega, nije ovdje u sabornici, s pravom ili ne, ne znam, došao u jednu instituciju padat će glave ako se ovo ne riješi. Pa ministre ovo je za ostavku pojedinih ministara, to je ogroman novac koji može generirati radna mjesta i koji mogu ovoga, koji može onda uzrokovati konačno veću konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Rekao sam već više puta Slavonac ste, pogledajte u Slavoniji koliko ima neožbukanih kuća. Ne znam šta je sa projektom obnove obiteljskih kuća, zapravo šta se događa. Mi s jedne strane ne povlačimo sredstva a sa druge strane oni koji bi htjeli, koji bi htjeli nešto napraviti ne mogu jer nema lociranih sredstava. Tko o tome odlučuje taj bi trebao za nešto i odgovarati. Dakle to su stvari oko kojih bi trebali u budućnosti voditi računa. Isto tako ovdje se spominje, puno puta sa ove govornice 556 jedinica lokalne samouprave, uopće ne kažu ne rade svoj posao, ja ne znam i u zakonu smo stavili da mogu jedna ili više općina zajednički osnovati urede za privlačenje sredstava iz fondova EU. I onda uopće ne kažu da mi pripremamo projekte a ovi nam odbijaju na ministarstvu. Pa onda imam ja 600 milijuna kuna kaže sam nominirao, trebam dobiti 85% sredstava, ne znam koliko je to sad da izračunam a onda ministarstvo pošalje, kaže dobiti ćeš 100 milijuna. Pa šta, pa ljudi odustaju. Ministre to se ne smije događati, zbog toga imate vi problem, imate problem sa proračunom da kažem ovako puno je gladnih usta a evo sad i povećanje, ja pozdravljam povećanje plaća. Neće se, ostanak na stopi PDV-a od 25% je sigurno put da se porezni, poreznim prihodima vi ćete to kompenzirati, napuniti ali dugoročno to nije rješenje. I evo na kraju samo da, jednu stvar da vas pitam, ljudi su me zamolili da to pitam jer kaže se kod javne nabave procjena je da 10% sredstava u javnoj nabavi završi u privatnim džepovima. Mi smo ovdje čuli i to se s pravom buni, ja sam čuo i ministar jučer je, Butković govorio da se poduzeća sa jednim zaposlenim, bez zaposlenih, poduzeća bez zaposlenih jave se na natječaj onda se žale i ruše natječaje. Evo sad vas pitam što radi ministarstvo, šta radi porezna uprava? Prvo pitanje u 2018. godini od 131 tisuća 117 poduzetnika njih 39 tisuća 711 nije imalo zaposlenih. To možda i nije problem ali što je sa kontrolama, što je sa kontrolama porezne uprave? Što je sa prihodima koji, evidentnom imovinom koja nije popraćena sa adekvatnim prihodima? Ako su naši porezni prihodi toliko veliki, dakle sa doprinosima sa PDV-om, porezom na dobit, kreću se preko 80 milijardi kuna, što ako 5% od toga nije evidentirano? Koliko porezna uprava radi na tom poslu? Kad bi se, mogli bi ovako reći, ako bi se to bolje kontroliralo onda bi onda bi bilo novaca i za dopunsko osiguranje pa ne bi najsiromašniji slojevi i umirovljenici morali plaćati dopunsko, dopunsko osiguranje. Da ovo potkrijepim i točnim brojem, evo porezna uprava je u 9 godina utvrdila nepoznati izvor imovine kod 970 građana. Pazite, još jedanput, porezna uprava je u 9 godina utvrdila nepoznati izvor imovine kod 970 građana. Da bi ovaj proračun koji donosimo za sljedeću godinu bio održiv iako je to teško vjerovati s obzirom da on će biti za iduću godinu vjerojatno održiv s obzirom na ova kretanja koja nam sada puše vjetar u leđa ali da bi mi dugoročno kao država mogli osigurati stabilnost financija i ovu, ispoštovati Strategiju upravljanja javnim dugom i koju ministar najavljuje onda bi trebalo početi ozbiljnije raditi svi u državi, svi koji su za to zaduženi kako bi se ti zadaci i uspjeli ostvariti. Jer ako sad spomenem riječ reforma onda više nitko ni ne vjeruje zapravo o čemu pričamo. Neprestano govorimo o reformama a što je to, je li netko od kolegica i kolega ovdje u Saboru ili od hrvatske javnosti zna koja je to ozbiljnija reforma napravljena u proteklih godina. I onda mi ovdje čujemo od pojedinih kolega, s pravom oni to kažu umjesto da vidimo da se javni sektor postaje efikasniji vidimo da se i dalje gomila, da se ljude zapošljava. 2700 ljudi se govorilo na projektima EU da je potrebno, ne znam koliko od toga se zaposlilo ljudi. Ja vjerujem da ova država ima pametne, mlade obrazovane ljude ali negdje onda dublje postoji problem da se te ljude zaposli, da rade svoj posao i da uspijemo iz ove financijske perspektive izvući maksimalno jer iduća financijska perspektiva neće biti, biti će još nepovoljnija nego ova to je gotovo sigurno. Mi u klubu, našem klubu nećemo podržati ovaj proračun. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSS-a i demokrata u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministre, potpredsjedniče Vlade. Evo u ime kluba Hrvatske seljačke stranke i demokrata nekoliko riječi o predloženom proračunu za 2020. godinu. To je najvažniji politički dokument kojim se, iz kojeg se vide politike i način vođenja države, dešavanje javnih društvenih problema i daju smjernice ukupnom društvenom životu pa i gospodarstvu. Iz proračuna je razvidno da se nastavlja trend bržeg rasta, odnosno rasta po višim stopama u odnosu na rast BDP-a proračunskih rashoda koji su planirani za sljedeću godinu u iznosu od 147,3 milijarde kuna. Na taj način si Vlada, odnosno država smanjuje manevarski prostor da djeluje u onom pravcu da se radi značajnije porezno rasterečenje, stimulira gospodarski rast i razvoj i poboljšava investicijski ciklus odnosno stvaraju bolji uvjeti za kvalitetu života naših građana što bi trebao biti cilj svake Vlade i svake politike. Da, rastu nešto i prihodi, raste i BDP, raste po stopi od 2,5% kako kaže HNB ali to je još uvijek puno niže od zemalja s kojima se volimo usporediti pogotovo onima iz okruženja Slovenija, Austrija, Poljska, Mađarska, tako da i nije to baš tako sjajno kako se često navodi, rast je prisutan ali iz tog rasta prihoda najviše rastu porezni prihodi da se vidi nije onako porezno rasterećenje koje je ova Vlada najavljivala nego da je porezni pritisak i dalje prisutan na gospodarstvo. A posebno treba istaknuti da najveći dio prihoda dolazi iz poreza na robe i usluge tzv. indirektni porezi koji su predviđeni u iznosu od 74,8 milijardi kuna ukupno oko 7% povećanje u odnosu na prethodnu godinu. Znači rast te porezne presije i sigurno da na taj način ne dajemo dovoljno stimulacije gospodarstvu da se razmaše u investicijskom ciklusu, a ono što je najvažnije da na taj način generira novo zapošljavanje, veće osobne dohotke i bolju kvalitetu života. Važno je reći da se odustalo od smanjena PDV-a, razumljivo je to jer je velik bio pritisak javnog sektora i potrebe svih javnih državnih tijela i službi i onda kada se pred vama nalaze predsjednički izbori, pa nagodinu i parlamentarni evo premijer i Vlada je odustala od smanjenja PDV-a, ali naravno da Hrvatska udruga poslodavaca i Hrvatska gospodarska komora pa svi obrtnici i poduzetnici s tim nisu zadovoljni jer ništa od najavljenog poreznog pritiska na njih. Iz ovog proračuna ne vidimo neke dugoročno strateške smjerove u kom se pravcu želi država razvijati i kako riješiti nagomilane probleme. Jedan od važnih segmenata proračunskih prihoda je povlačenje sredstava iz europskih fondova. Onda treba reći da smo za 2019. planirali 17,2 milijarde, da je to rebalansom nažalost smanjeno za preko 2 milijarde kuna i da je plan za 2020. optimističan na 18,4 milijardi kuna. Kada kažem optimističan govorim to iz razloga što sumnjamo u realizaciju ovih sredstava jer evo primjer 2019. kada se smanjio taj prihod preko 2 milijarde, a razlozi su administrativni kapaciteti iako smo dozvolili povećanje u javnim tijelima upravo da bi ojačali taj administrativni kapacitet za privlačenje sredstava i razlozi su duge i komplicirane procedure. A na to smo mi svi iz opozicije i ja osobno upozoravao da mi prečesto zadamo presnažan i krut okvir i da onda ne možemo to u procesu raspisivanja javnih natječaja i odabira najpovoljnijih ponuđača i vrednovanja projekata pokaže se određene manjkavosti. I onda vam još dođe SAFU kao naše nacionalno tijelo koje umjesto da bude i savjetodavno tijelo ono je prije svega kontrolno i represivno tijelo i uglavnom se kažnjava i poništavaju i javne nabave i zbog toga se dio sredstava gubi. I mislim zašto to govorim? Ne da bi kritizirao nego da bi još jednom upozorio na ovaj problem i da država mora naći modele i načine kako ojačati i dalje te administrativne kapacitete, smanjiti procedure i omogućiti prije svega našim OPG-ima, obrtnicima, poduzetnicima, jedinicama lokalne samouprave brže i jednostavnije povlačenje eu sredstava. A posebno tu treba istaknuti da je u 2019. preko 500 milijuna kuna manje realizirano iz programa Ruralnog razvoja upravo iz navedenih razloga jer jedinice lokalne samouprave nisu na vrijeme mogle prikupiti svu dokumentaciju zbog kompliciranih procedura i zbog tromosti i sporosti državnih tijela kod ishođenja različitih suglasnosti i potvrde glavnog projekta. Tako da evo tu su problemi koje treba ponovno istaknuti i sa sumnjom u realizaciju od 18,4 milijarde kuna reći da treba puno više truda uložiti da bi se dosego taj nivo prihoda u državnom proračunu. Spomenuto je već problemi u obrazovanju i školstvu i treba istaknuti da su evo s razlogom jučer prosvjedovali profesori, učitelji i nastavnici jer ako želimo više ulagati u obrazovanje i znanost onda svakako moramo više ulagati u one koji nose tu reformu, koji nose taj proces, a to su učitelji, profesori i nastavnici i mislim da to izjednačavanje koeficijenata i povećanje njihovih osobnih dohodaka je osnovni preduvjet da bi reforma išla dalje i da bi bila uspješna i da bi djeca imala kvalitetno obrazovanje. A onda u kontekstu toga i proračun Ministarstva obrazovanja treba za taj dio povećati, a pogotovo treba povećati u onom dijelu gdje se planiraju investicije o održavanju i izgradnji školskih objekata jer imamo niz područnih škola u malim mjestima koje su u derutnom stanju i koje sigurno treba investirati. A ima i ne izgrađenih, a obećanih dvorana tipa dvorane školske u Babinoj Gredi, srednje škole u Donjem Miholjcu, sportske školske dvorene u Općini Dragalić, Sikirevci i da ne nabrajam, niz je takvih objekata onda ne vidim razloga da se ova pozicija u odnosu na 2019. smanjila na poziciji Ministarstva obrazovanja. I mi ćemo iz klub HSS-a tu uložiti amandman da se ova sredstva povećaju i da se investira u školske objekte da bi svi imali jednake uvjete za školovanje i u Zagrebu, i Rijeci, i Splitu, i u Iloku i u Miholjcu. Također je važno istaknuti i problem zdravstva jer osim ovih obveza i dugova koje su ovdje navedeni stoji kao mač nad glavom i Vladi i ministarstvu, ali i županijama kao osnivačima gradskih i županijskih bolnica jer sigurno da postojeći dugovi prema veledrogerijama to neće moći platiti oni kao osnivači jer njihovi proračuni nisu toliki da bi to mogli podnijeti. Rebalansom je za prošlu godinu 122 milijuna kuna osigurano za sanaciju dijela tih dugova, ali to je premalo u odnosu kolike su obveze prema i veledrogerijama i drugim dobavljačima i mislim da treba o tome otvoreno razgovarati i naći modele kako smanjivati taj dug. A ono što je stalni problem koji nije riješen još od 2001. mislim, a to su dnevni i mjesečni limiti koje naše bolnice mogu i smiju fakturirati. Evo stavite se u ulogu jednog liječnika u operacijskoj sali, šta bi on trebao prekinit operaciju ako je, operacija smije koštat 5.000,00 kn i on je potrošio u pola operacije 5.000,00 kn i šta dalje, da operira ili da prekine? Mislim da, da takve stvari treba rješavat, a ne gurat ih pod tepih i zato je dobro da se povećava Ministarstvu zdravstva proračun, ali to još uvijek nije dovoljno da bi se sanirale sve obveze koje zdravstvo sa sobom nosi. Mi iz HSS-a i ja osobno bi voljeli da smo i više vidjeli investicija u zelene politike, iz ovog proračuna ih ne vidimo ili ih slabo vidimo, mora nas na problem čuvanja okoliša i sprečavanje daljnjeg klimatskih promjena upozoriti djeca srednjoškolci i studenti, a u našem proračunu takovih projekata tipa sadnje 20 milijuna sadnica drveća i slično mi nemamo, zaboravili smo na čuvanje okoliša i na zelene politike, a nismo riješili ni gospodarenje otpadom, nismo riješili niz drugih problema i tu nam prijete i penali i na to moramo upozorit da nam prijete penali jel nismo riješili problem zbrinjavanja otpada. I stalno se u javnosti razgovara o skupoj i tromoj državi, o velikom javnom sektoru i teško je doć do ukupnog podatka koliko je ukupno uposlenih u državnim tijelima i javnim službama, spominju se brojke od 387 000 do 400 000 uposlenih, to je negdje preko 10% ukupnog broja stanovnika u RH, a uspješne zemlje, naši susjedi, Austrija recimo, tamo je taj udjel 4,4%, u Njemačkoj je 5,5% i mislim dok god mi ne budemo značajnije smanjili taj državni aparat, neće biti ni ušteda, ni mogućnosti onda investiranja u gospodarstvo, a svakako treba istaknuti da se u spomenutim državama i u Njemačkoj i u Austriji kroz, putem interneta, kroz e-građani i slične modele, 85% usluga može riješiti od kuće, dok je to kod nas još uvijek na razini 30 do 35% i očekivali smo više sredstava u državnom proračunu za ovakve projekte i ovakve investicije. Ono što također nije dobro da se Ministarstvu gospodarstva u prošloj godini proračun smanjio za preko 500 milijuna kuna, da je on sad negdje na razini 2,7 milijardi kuna i da je takav i za 2020. i tu onda nema značajnijeg potpora gospodarstvu. A što se tiče poljoprivrede, plan je 7,4 milijardi kuna, 3,1 ili 3,2 za izravna plaćanja, ukupno je proračun manji, jedino Ministarstvo poljoprivrede za 4% i da je povećanje ovih 100 i nešto milijuna kuna na izravnim plaćanjima, al treba reći da je to umjetno stvoreno prebacivanjem onih mjera iz drugog stupa, iz … [[Govornik se ne razumije]] i slično u prvi stup i da je to 100% EU novac i da nikad nismo isplatili do 100% ukupne omotnice koje možemo, da uvijek tih 20 do 30% našim poljoprivrednim proizvođačima nismo isplatili i stoga su udruge proizvođača evo i danas u HS bile, tražile da se tih 560 milijuna kuna uvrsti u proračun kroz izravna plaćanja jel nam to EU dozvoljava, a to nikad nismo iskoristili jer ako želimo konkurentnu poljoprivredu onda moramo investirati u poljoprivredu i da naravno onda i kontrola plasmana tih sredstava i dizanje proizvodnje jel nažalost mi imamo pad proizvodnje i u govedarstvu i u svinjogojstvu i u proizvodnji mlijeka i u proizvodnji jabuka i povrća, nažalost svagdje imamo pad proizvodnje, a nitko se nije ozbiljnije uhvatio u koštac sa rješavanjem zemljišne politike već više od 2.g. stoje programi raspolaganja u Ministarstvu poljoprivrede i ne rješavaju se, a dolazi nam i veliki problem afričke svinjske kuge gdje opet teret sprječavanja ulaska afričke svinjske kuge u RH, ta barijera koju moramo napravit i zbog nas i zbog naših proizvođača, ali i zbog EU ide na teret vlasnika držatelja svinja, vlasnika objekata i mi ćemo u proračunu predložiti da to ide na, obzirom da je naređena mjera, da ide na teret države odnosno Ministarstva poljoprivrede. Nije dobro da, ovaj proračun ne poštuje ni odluke Vlade jer odlukom Vlade je predviđeno za 2020. 20 milijuna kuna za osjetljivi sektor za proizvodnju šećerne repe, dok liberalizacija tržišta šećer, ovim proračunom je predviđeno 15 milijuna kuna, za osjetljivi sektor u stočarstvu krava tele, kozarstvo, ovčarstvo, također nije ispoštivana odluka Vlade, onda ili mijenjajte odluku Vlade ili proračun prilagodite ovim ciframa koje su temeljem te odluke trebale biti riješeni. Što se tiče financiranja projekata za Slavoniju, Baranju i Srijem, bilo je planirano 60 milijuna kuna, pa skinuto na 10, pitam zašto, jel nema više projekata, jel ne treba Slavoniji, Baranji i Srijemu, ja mislim da treba i treba ovu poziciju vratiti na 60 milijuna kuna kakva je i bila i da novim projektima omogućimo našim Slavoncima da svoje projekte pripreme i da kandidiraju prema Fondovima EU. I evo kad sam reko da iz ovog proračuna nema prostora za kvalitetnije praćenje gospodarstva, dokaz je i drvna industrija koja je u proračunu za 2019. bila planirana sa 160 milijuna kuna, pa rebalansom skinuta na 80 za potpore njihovim projektima, a znate koliko je u 2020., milijun kuna, sramotno, pa zar nam ne treba drvna industrija koja upošljava preko 50 000 zaposlenih, koja je generator izvoza i prihoda u državni proračun, mislim da to ne smije tako ostati, kao što ne smije ostati da se za sveučilište u Slavonski Brod utroši 0,00 kn u 2019. i da se prenese ponovo tih 5 milijuna u 2020. što je premalo da bi sveučilište se oformilo i počelo raditi, da za Hrvatsku vatrogasnu zajednicu predvidimo 303 milijuna kuna, a znamo kolko nam je važno [[Upadica: Hvala]] vatrogastvo, mislim da ozbiljnije moramo investirat u vatrogastvo, evo hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. E, sad ćemo preći na pojedinačne rasprave, samo da vam kažem s obzirom na broj prijavljenih, bez replika procjenjujem da ćemo ostati negdje do jedno ponoći otprilike ako ne bude replika, naravno sa brojem replika i ovisno o broju replika to može biti i dulje. Krenimo redom, prvo će govorit pojedinačno, poštovana zastupnica Nada Turina Đurić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, g. ministre. Rasprava o državnom proračunu odnosno o prijedlogu državnog proračuna je uvijek prilika da se nešto kaže o generalno, o politici Vlade odnosno o tome kuda nas aktualna vlast vodi i naravno sa opozicije u ovom slučaju, da se kaže ono s čime nismo zadovoljni a isto tako eventualno pohvali ono sa čime jesmo zadovoljni sa politikama budući da je proračun kao takav ustvari prije svega politički dokument i ovo što ću ja govorit će se prije svega odnositi na politike koje se odražavaju kroz brojke koje su nam predstavljane a manje o samim brojevima pa mi je žao da ustvari nema premijera koji je zadužen za politike jer je ministar financija prije svega zadužen za provođenje tih politika i prevođenje politika u brojeve što smatramo da naš ministar odnosno ministar Marić ovdje prisutan, vrlo korektno radi sve ovo vrijeme. Ono što smatramo problemom je naravno sadržaj ovog proračuna odnosno manjak, po nama manjak sadržaja i manjak ciljeva koje je Vlada postavila pred sebe ovim proračunom. Dakle za očekivati je bilo da nakon što smo dočekali godinu u kojoj je ministar i premijer javno rekao i pokazao i brojevima da su se stabilizirale financije, da su prihodi iznad onoga što je planirano u 2019. g. realizirano, da će se moći u ovom proračunu za 2020. g. planirati veći prihodi a isto tako i veći rashodi, da će biti puno više kreativnosti, puno više invencija i puno viših ciljeva kojih će biti predloženi i pretočeni u brojeve. Međutim to se nije dogodilo i nekako je opća ocjena evo ovako i u razgovorima među kolegama da nijedan proračun one bivše države u kojoj smo živjeli a bila je socijalistička, nije socijalističkiji od ovog proračuna kojeg danas predlažemo. Znači sve je divno i krasno, sve rupe su začepljene, svima je nešto malo povećano, svi će vjerojatno s tim malim povećanjima biti jednako zadovoljni jednako nezadovoljni. Znači jedna klasična uravnilovka koja se nažalost ponavlja periodično u Hrvatskoj jer imali smo svega u prošlosti od ovih 29 g. hrvatske države pa su neke Vlade naše nažalost morale ratovati, pa su neke Vlade morale vraćati dugove pa su bile po tome zapamćene, neke Vlade su izgrađivale velike infrastrukturne projekte kao što su bile Hrvatske autoceste sa naravno učincima koje jesu proizveli tako veliki projekti ali i sa svim rizicima koji iz toga proizlaze. Neke su se posvetile europskim poslovima odnosno ulaskom Hrvatske u EU. E sad mi se pitamo čemu se posvećuje ova Vlada koja ima ogromne probleme, odnosno Hrvatska ima ogromne probleme sa prije svega demografskim pokazateljima a i sa pokazateljima toga da nemamo jasne politike s kojima ćemo rješavat te probleme a problemi će se uglavnom reflektirati u gospodarstvu i u manjku radne snage odnosno manjku stručnjaka u RH jer kao što vidimo, prema zadnjim nekakvim informacijama, više od 66% ljudi koji su iselili iz Hrvatske, ne znamo točan broj koliko je iselilo ali su pretpostavke da se radi o nekoliko stotina tisuća ljudi koji su otišli preko granice u potrazi za boljim životom, da je 66% tih ljudi bilo visoko odnosno jest visoko obrazovano. Znači Hrvatska je u proteklih 30-ak godina obrazovala ljude za neka druga tržišta i neka druga gospodarstva i netko se je u ovoj Vladi sjetio prije 2, 3 g. da bi se trebalo posebno pozabaviti reformom i promjenama ja bi rekla suštinskim, velikim promjenama, drastičnim promjenama u našem obrazovnom sustavu ali je negdje u međuvremenu zaboravio da će te promjene u tom sustavu trebat netko provesti a to su djelatnici u obrazovanju pa je zaboravio da bi te ljude trebalo i adekvatno nagraditi pa imamo u tijeku štrajk prosvjetara jer neko nije mislio prije godinu i pol dana da osim što će uvesti „Školu za život“ u škole da trebaju omogućiti život onome tko će tu reformu odnosno tu „Školu za život“ provoditi u školama. To ne komuniciranje, to neznanje, to govori o tome da Hrvatska ustvari sa ovakvim proračunima kakve vi predlažete, ne zna kuda ide i gdje će doć nego razmišlja o tome kako će HDZ ostati na vlasti i kako će kupiti pojedine grupe, ciljane grupe birača koji će ponovno izabrati HDZ da nas na ovaj način vodi kao što nas vodi već dugi niz godina. Apsolutno smatramo da treba reći ne takvoj politici odnosno takvim politikama jer ono što je sasvim razvidno da nitko u ovom proračunu nije vidio tih nekoliko suštinskih problema s kojima smo se trebali pozabaviti i fokusirati se i politikama, ali i pratećim financijama na probleme koje imamo i rješavati iz prije svega znači u demografiji, što znači i u gospodarstvu jer većina ljudi odlazi ili ne zasniva obitelji i nema velike obitelji prije svega zato što nema adekvatne uvjete ili misli da neće imati adekvatne uvjete za život u Hrvatskoj i odlazi ili nema djecu zato jer isto tako te uvjete ne može, ne može ostvariti. Uloga države je ili bi trebala biti ne da ljude zapošljava i da stvara ogromnu mašineriju zaposlenih u javnom sektoru i na taj način kupuje ljude ili da stvara nove umirovljenike ko što smo ih stvarali godinama, sad bi tim istim, te nove umirovljenike trebalo maltretirati da rade do smrti kao bi mogli plaćati one koje nasilno umirovljavali prije 15-tak, 20 godina, znači sve naopako. Politika bivših vlada, najčešće HDZ-ovih vlada i to se mora spomenuti. Međutim, evo bili su uvjeti i smatramo da su uvjeti stvoreni barem kakvi takvi s ovim stabilnim financijama s kojima se hvalite da se krene u određene strateške rezove ja bi rekla u našem, u našem društvu koji bi u nekom dugoročnom razdoblju, jer kratkoročno se to neće moći proizveli efekte kvalitetnijih i stabilnih proračuna. Međutim, to se ovim proračunom nije učinilo i nema se ta namjera, stoga ja osobno ne videći tu novu kvalitetu neću glasati za ovaj proračun kao vjerojatno ni moje kolege iz GLAS-a. Mi smo shodno tome barem pokušali našim amandmanima naznačiti na što bi trebalo dati naglasak i u kom pravcu bi trebalo ići kako bi Hrvatska u nekom dugoročnom periodu mogla očekivati kvalitetniji život, kvalitetniji onda naravno i proračun RH i posebno smo se tu naravno angažirali oko obrazovanja i ulaganja u obrazovanje.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Žagara. Izvolite.
Hvala. Kolegice Turina Đurić potpuno ste u pravu, umjesto da društveni odnosi određuju proračun nama proračun određuje društvene odnose. Od ukupno zaposlenih u RH polovica je zaposlena u potpuno privatnim poduzećima, polovica, a od te polovice još 1/4 ionako je naslonjena na proračun jer radi sa državom preko narudžbi. Dakle, mi imamo svega trećinu, malo više od trećine ljudi koji doista nastupaju na tržištu. I to je problem ovoga društva i zbog toga ovaj proračun, neću reći opasan, ali on doista određuje društvene odnose. On, on administrativno povećava plaće, uređuje odnose koje bi inače trebalo uređivati tržište, a ova trećina ne može sama povećati konkurentnost jer nemaju dovoljno novca baš za ono što podiže konkurentnost, a to su investicije, to su inovacije i to su novi, nove tehnologije i novi načini proizvodnje. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Turina Đurić.
Hvala. Gospodine Žagar upravo je tako, znači mi kao država ne stvaramo preduvjete da preokrenemo trendove. To što smo povećali određena davanja u određenim sektorima, a mislim da javnost treba znati trećina našeg proračuna su defacto mirovine, znači nismo se niti pokušali suočiti sa problemom da mi vjerojatno za nekoliko godina nećemo taj sustav moći više održati. Naravno ne želeći taknuti ne one koji su pošteno zaradili svoje mirovine kroz 30, 40 godina staža, nego ne želeći dirati upravo one koji su nezasluženo na teret državnog proračuna s kojima bi mogli, s tim novcima koji se njima daju i te kako uložiti u nešto što bi danas, sutra osiguralo kvalitetnu stabilnost proračuna.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre dakle pred nama je u raspravi proračun za slijedeću godinu i neki od karakteristika tog proračuna ću posebno navesti. Dakle, ono što taj proračun je brojke sve štimaju, sve je u redu, ali on ukazuje na slijedeće. Jačanje državne potrošnje da plaće za 250.000 zaposlenih u javnom sektoru su na razini mirovina za 1,2 miliona umirovljenika, da nam je gospodarstvo na razini gospodarstva koji je bio 2008. godine. Istina bog tada je javni dug bio 35%, danas je 72%, ukazuje da pretpostavke koji su ovaj proračun ima je da je BDP na 2,5%, nezaposlenost na 6,3 i inflacija da bude između 1,3 i 1,4%. Ono što zaista treba posebno ukazivati, treba ukazivati i to ponoviti svaki put, a to je da se pokaže jačanje osobne potrošnje, ali to jačanje osobne potrošnje nije otišlo u jačanje gospodarstva, nego nam je povećan uvoz i to je nešto o čemu se trebamo ozbiljno pozabaviti i vidjeti što ćemo tu raditi. Jednako tako mene su nekako doma učili da se štedi kad se ima, a ne kad se nema. Tako da bi bilo dobro da smo u ovom proračunu vidjeli i tu jedan određeni pomak koji nažalost u ovom trenutku nema, ali je zanimljivo napraviti, kada napravite malo analizu proračuna. Dakle ministar financija radi proračun zajedno sa svim drugim ministarstvima, ta druga ministarstva daju svoje pretpostavke rada, razvoja i sve ostalo i onda se donosi odluka neki, neka ministarstva rezultat proračuna postaju dobitnici a neka ministarstva postaju gubitnici. Zanimljivo je koja su to ministarstva gubitnici. Zanimljivo je koja su to ministarstva gubitnici u ovom proračunu. To je Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta, naravno govorim o gubitnicima i dobitnicima pod navodnicima, Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo imovine. Ajdemo vidjet Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta. To je jedno ministarstvo gdje bi se dalo pročitati i gdje bi se trebalo pročitati eventualno mogućnost nekakvih subvencija, nekakvih poticaja. Ja zaista koristim svaku priliku u ovoj sabornici da govorim o klimatskim promjenama. Borba protiv klimatskih promjena je činjenica. Sad smo, sad naravno i sve druge zemlje donose svoje proračune i zanimljivo je kako se neke druge zemlje u svojim proračunima odnose prema tome. Recimo Italija ima posebnu stavku vezanu uz obrazovanje imati će poseban predmet edukacija djece vezano uz klimatske promjene. Njemačka se je odlučila uvesti poreze na ove klasične najlon vrećice, a najlon vrećice koje su ekološki ide do toga da ih posebno ukida, one najlon, odnosno vrećice koje su ekološki prihvatljive su besplatne. Dakle, na različite načine, mi se ponašamo, mi jesmo mala zemlja, nas ima malo, gledajući na globalnoj slici dosta često mislim što mi tu možemo napraviti ali možemo napraviti. I bilo bi recimo puno uputnije da smo tu kod Ministarstva gospodarstva možda vidjeli da će se sufinancirati i potpomagati određeni programi odnosno da ono ključno pitanje koje si mi trebamo postaviti kakvu to Hrvatsku vidimo tamo 2030. Ja vas moram pri tome podsjetiti kada su svi oni projekti bili Europa 2020. Hrvatska 2020. nama je to svima se činilo jako daleko a to nije daleko, 2020. je sutra. 2030. je prekosutra, odnosno još bolje da vidimo kakva je to Hrvatska 2050. Hrvatsku kakvu hoćemo 2050. moramo znati sad kroz obrazovanje, kroz određene, poticanja određenog gospodarstva, naravno to bi nekako trebalo vidjeti u proračunu tu ne vidimo. Gubitnik je i Ministarstvo poljoprivrede ali ne u dijelu onih subvencija nego u nečem drugom i ministrica je to dosta dobro objašnjavala da to nije nekakav veliki problem ali je na određeni način i gubitnik Ministarstvo imovine. Pri tome moram vas podsjetiti da je to ministarstvo koje je ova Vlada odlučila osnovati jer je tada je bio jedan saborskih zastupnik očito poželio biti ministar pa više nije bilo mjesta. Ja sam bez obzira što sam oporbena političarka u tom trenutku rekla da se meni čini da to možda i nije loše, da poruka koju time država šalje da joj je važno upravljanje imovinom, da želi upravljati imovinom, da želi imati pod kontrolom, odnosno da želi staviti imovinu u funkciju i da ja čitam tu poruku. E sad mi je ta poruka s ovim da je Ministarstvo imovine jedan od gubitnika vrlo interesantna. A tko su pobjednici? Pobjednici su Ministarstvo turizma, šta apsolutno relativno mali proračun i očito smo odlučili i dalje ulagati u turizam pa je onda to zgodno napraviti u komparaciji sa Ministarstvom gospodarstva, oni su gubitnici, ovi su pobjednici a sve pokazuje na to da ne možemo apsolutno svoj razvoj bazirati na turizmu koji je osjetljiv od niz stvari koje ne možemo kontrolirati. Ministarstvo kulture koje je godinama nekako moralo se štedjeti po očito tu vraćamo. Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, što sa aspekta zaštite okoliša je u redu ali kada gledate aspekt korištenja šta nam je na raspolaganju korištenja fondova EU Ministarstvo zaštite okoliša koje je imalo dosta mogućnost nije odradilo dobro posao. Jednako tako već nekoliko puta spomenut Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, direktor tog fonda koji je vrlo brzo u dva dana otišao se hvalio novcima koje je imao. Ono što je trebala biti njegova hvala je bilo novci koje je uložio u projekte energetske učinkovitosti, u obnovu, u projekte vezane uz otpad pa je onda tu vrlo interesantno da je i tu pojačan iako tog efekta nema. I dvije stvari, jedno je onaj čuveni inspektorat koji očito da bi mogao uopće se ustrojiti i minimalno funkcionirati treba dodatna sredstva. I Vlada ja ne mislim očito je tu se odlučilo pojačati nekakve stvari vezano uz Vladu. Ali mi se čini da kad vi gledate taj gubitnike i dobitnike ovog proračuna da se točno vidi koja je zapravo politika Vlade. Politika Vlade bi trebalo biti da iz ovih proračuna možemo generirati neke nove vrijednosti, neke nove projekte, neku novu priču a ne treba biti zapravo da jačamo državnu potrošnju odnosno da vezano uz javni sektor ostavimo stvari takve jer ono što ne treba dovoljno je da malo samo uđete u to sve zajedno a zemlje koje žele napraviti neke iskorake moraju, to se mora vidjeti i kroz proračun. Sve dok vi imate jedan konzervativan pristup proračunu, dok imate pristup proračunu ne talasaj, neće biti iskoraka i to nam jednako tako treba biti jasno. Najavljujemo i 4.-ti krug porezne reforme i bez obzira na sve te krugove porezne reforme imamo dva osvrta, jedno gospodarstvenici koji cijelo vrijeme kažu da to nije u redu i drugo je da bez obzira na to kad vidite opterećenje u okviru našeg BDP-a vidite da je to ostalo tu negdje. I za kraj svoje rasprave ću se malo referirati na ovu jednu vrlo zanimljivu koaliciju na razini HDZ-a i g. Bandića koji zaista izvlači iz muzeja neispunjenih obećanja razno razne projekte koji u konačnici čak i nisu projekti koji su vezani uz sam grad Zagreb i građane grada Zagreba ja apsolutno tu cijenim opciju gdje grad Zagreb mora biti pokretač razvoja, ne može gledati samo usko, dakle uski interes građana nego mora gledati puno širi interes ali to su stvarno projekti tako da me je čudilo da nije izvučen tunel ispod Medvednice jer to je još jedan od projekata koji tamo stoji na lageru ili recimo, metro zagrebački, izvučeno je sve drugo bez da imamo sve elemente. Cijelo ovo vrijeme kada je bila rasprava i moji kolege su spominjali APIS. Ja tu moram reći da je činjenica da je Vlada u kojoj sam i ja sjedila potpisala s gradom Zagrebom ugovor o tome da se otkupi APIS. On je bio tad na razini 200 milijuna kuna, danas je povećano, gradonačelnik je rekao da vrijedi 280 milijuna kuna. Zašto nije realizirano? Nije realizirano zato što gradonačelnik grada Zagreba koji je bio i onda i sad to nije htio. Samo zato nije realizirano, on to tada nije htio. Zašto nije htio tad, a htio je sad, to on može odgovoriti svom koalicijskom partneru ili može odgovoriti javnosti jer za proračun grada Zagreba, dakle ja sam i zastupnica ovdje, ali i zastupnica u gradu Zagrebu za proračun grada Zagreba, naravno da je bolje da dođe 280 milijuna nego 200 milijuna. Ali, kad gledate to razini države, onda nije i tu treba, kad je riječ o APIS-u, ja ga prvi put sad spominjem, to je stvarna činjenica i to je bio razlog. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ostat ćemo mi ipak iza ponoći, imamo puno replika na poštovanu zastupnicu Mrak-Taritaš. Idemo redom. Prva je replika poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvažena kolegice. Pa vrlo je jasno zašto g. Bandić sada, upravo sada i baš sada pristaje na prodaju APIS-a. Zato što je iscijedio grad Zagreb, zato što je iscijedio građane grada Zagreba do zadnje lipe, zato što mu u proračunu nedostaje novca i potrebna mu je ova injekcija. A g. Plenković i g. Marić su mu tu injekciju spremni dati zato što žetončići Milana Bandića naprosto trebaju za opstanak ove vlasti, za opstanak ove koalicije i za održavanje HDZ-a u foteljama. Vi ste govorili da ne znate tko su dobitnici ovog proračuna, ja ću vam reći tko je dobitnik ovog proračuna. Dobitnici ovog proračuna sigurno nisu građani Istre jer oni od njega dobivaju ništa. Ali Milan Bandić dobiva. A što dobiva? Dobiva mogućnost da bez obzira [[Upadica Reiner: Hvala.]] kako raspolagati sa novcem grada Zagreba ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Hvala lijepo uvaženi kolega. Dakle, ako netko zna kako petljati i prtljati onda to sigurno, namjerno koristim petljati i prtljati, zna g. Bandić. Dakle, 280 milijuna kuna je samo rješavanje dijela problema. Ja odgovor na repliku vama koristim, dakle iz proračuna grada Zagreba do kraja ove godine će biti isplaćeno 370 milijuna kuna, projektu roditelj-odgojitelj za koji smo se svi složili da je projekt koji nije dobar. Iz tog projekta će benefit imati otprilike 4,5 tisuće građana, dakle 4,5 tisuće familija. Samo da napravimo usporedbu, mi ovdje govorimo o milijunima. Proračun Koprivnice koji je jedan ozbiljan grad je 270 milijuna kuna, a za APIS će se platiti 280 milijuna kuna, a zbog projekta za 4 tisuće i pol građana iz proračuna grada Zagreba 370 milijuna.
Hvala. Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Beus Richembergha. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak-Taritaš, ovo je definitivno klasični socijalistički distributivni proračun u koji funkcionira po modelu protočnoga bojlera, samo je pitanje koju pipu koristite, hoćete li toplu ili hladnu vodu da vam izađe vani. Pobrojali ste onih koji će dobiti toplu vodu, a i one koji će dobiti hladnu, međutim, ono što bi vas htjela pitati, imam dva pitanja za vas. Prvo je jeste li primijetili da danas premijer kada je govorio o tome što, na čemu se temelji gospodarski rast a onda i porast sredstava u državnom proračunu, prvo je rekao reformama, onda ulaganjima, treće korištenjem EU fondova i četvrto fiskalnoj konsolidaciji. Dakle nigdje nema porasta industrijske proizvodnje, većeg izvoza, veće zaposlenosti, veće produktivnosti. Jeste to primijetili? I moje pitanje glasi, prvo jeste li to primijetili? A drugo, možete li namesti barem 3 reforme na kojima se temelji gospodarski rast u RH?
Hvala. Odgovor, poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo kolega Beus Richembergh. Da, premijer je, kao što obično zna, usta moja, hvalite me pa je bio za govornicom i usta moja hvalite me. Ono što je njegov potpredsjednik Vlade ili ministar financija i jučer i danas, on je apsolutno dosta realno i sa dosta ograda govorio o pojedinim izazovima. Ono što je apsolutno jasno, reforme u ovom trenutku za vrijeme trgovačko-ucjenjivačke koalicije ne stanuju ni s jedne strane Markovog trga. Ne stanuju u Vladi jer kada bi stanovali tamo, dio bi došao i ovdje. Zašto? Zato što si jednostavno ne žele. Znate, kad radite reforme, morate znati što hoćete. Morate nešto raditi, morate se nekom zamjeriti, a ovo vam je politika Vlade nezamjeranja. Najbolje da se nikom ne zamjerimo, nećemo ništa napraviti, ali tako ne možemo naprijed i to moramo nama svima zajedno biti jasno.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Lenarta. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Pa gđo. Mrak-Taritaš, evo vi ste nabrajali gubitnike, dobitnike ovog proračuna. Pa s obzirom na to da je američka agencija izašla s podatkom da se u Hrvatskoj ukrade godišnje 50 milijardi proračunskih sredstava, smatram da su gubitnici ovoga proračuna najviše hrvatski narod i korisnici proračuna. Dobitnici su ovog proračuna oni koji su sudjeluju u procesu javnih nabava, oni koji ih raspisuju, oni koji su dobili zadatak da, tj. dobili javnu nabavu da opskrbljuju državne ustanove i ministarstva s onim što treba, tako da, tu su pravi gubitnici i dobitnici, a hrvatski narod to uvijek na kraju plaća, po onome Bog i Hrvati, šuti, pa plati.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Upravo tako poštovani kolega, uvijek su na kraju gubitnici oni koji nekako pristojno, uredno, rade svoj posao i pune ovaj proračun i oni su na kraju gubitnici. Imam jedan zgodan projekt koji je zapravo pravi, možda pravi trenutak da ga spomenemo, to je vezano uz subvencije za stambene kredite. Stručnjaci koji se s tim bave su upozoravali da taj projekt subvencija nije dobar da raste cijena kvadratnog metra, da će se ponovo nekretninski biznis razvit, a sad u posljednja 2 dana iako sam ja uvijek bila stanovišta dobro je da pomognemo ljudima, dobro je da se pomogne mladim obiteljima, dobro da se pomogne nekom da nekako napravi svoj krov nad glavom, a sad već zadnja 2 dana imamo prilike slušati i vidjeti i objašnjenja da su se ti … [[Govornik se ne razumije]] u krajnjoj liniji možda i dobra ideja pretvorila u to da kupuju se kuće od roditelja, da se preprodaju, a da je zapravo rezultat kupovanje [[Upadica: Hvala]] apartmana na moru, a ne rješavanje stam.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Vlaovića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš, rekli ste da nije problem što je smanjen proračun Ministarstva poljoprivrede, ja i mi iz HSS-a mislimo da je to veliki problem i da su gubitnici svi naši poljoprivredni proizvođači, a gubitnici su i svi građani RH kao potrošači jel će i dalje jesti uvozno i meso i voće i povrće jer smanjivanjem proračuna Ministarstva poljoprivrede nećemo dodatno potaknuti rast i razvoj proizvodnje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u RH. Istine radi, od 3 milijarde za izravna plaćanja je 80% ukupne omotnice i to je temeljem zajedničke poljoprivredne politike koju dobijemo iz EU, a onih 20% iz nacionalnih izvora što bi trebali plaćat to, RH i Ministarstvo poljoprivrede ne uplaćuje i to je prava istina i zato su poljoprivredni proizvođači danas bili ljudi, ovdje u HS su imali tiskovnu konferenciju i tražili da im se tih 560 milijuna kuna vrati u proračun. Hvala.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, ja sam rekla da je gubitnik Ministarstvo poljoprivrede, ali da ministrica koja je na čelu tog ministarstva ne smatra na bilo koji način da su oni gubitnici. Namjerno sam to spomenula jer ja mislim da to nije dobro, ja mislim da je zadatak bio ministrice ne da samo skače po glavi ministru financija nego i premijeru i da proba objasniti što je to problem. Ja sam kad je za ovaj proračun, kad je o proračunu riječ onda vam ljudi zapravo govore o svojim problemima, govore o svojim brigama, govorim o tome, jedna gospođa mi je govorila o tome da su oni pokušavali napraviti zdravu hranu u određenim institucijama gdje oni rade, da su htjeli imati hrvatske proizvođače, da su htjeli imati OPG-ove, da su htjeli od njih uzimat hranu i jednostavno ih nije bilo dovoljno, da su svi rekli da situacija nije dobra, da dobro ne funkcionira i bilo je za očekivat od resorne ministrice da ona kaže ne, nije dobro, treba biti drugačije, trebamo [[Upadica: Hvala]] odradit, a ona je rekla da [[Upadica: Slijedeća replike…]] tu ne vidi problem.
…poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, evo prije vas je govorila kolegica Turina Đurić, u replici g. Beus Richembergh, oni su govorili o socijalističkoj distribuciji, a vi ste onako čim ste započeli zapravo govorili o onom anglosaksonskom razmišljanju, o tome da se štedi onda kada se ima i da je to Vlada mogla raspodjeljivati na jedan drugačiji način. S obzirom da ste vi bili u Vladi i da ste i sami pripremali proračune znate kako smo se mi tada ponašali i analizirajući vaš proračun zapravo govorili smo o vlastitom programu, ali nismo mogli negirati činjenice one koje su bile dobre, tako i ovo, znate i sami da ministar Marić svaki put i kod rebalansa proračuna i sada i kod samog proračuna sada i ove i prošlih godina je bio transparentan, javan i jasan, to mu priznaju i međunarodne institucije, međutim to kod nas jednostavno nije moguće, zato mi je žao s obzirom na vaš vokabular i na vaš renome da govorite na takav način o ovome proračunu jer stavke koje su u njemu jasne, čuli ste [[Upadica: Hvala]] [[Govornik se ne razumije]] od premijera, [[Upadica: Odgovor poštovane zastupnice…]] a i od ministra Marića i one se ne mogu pobiti.
…Mrak Taritaš.
Hvala lijepo na vašoj replici. Da bi bilo to posve jasno, to sam već i jučer rekla i danas rekla, ne zamjeramo mi ministru Mariću, ministar Marić uredno radi svoj posao, brojke i slova odgovaraju, ono što je proračun, proračun je rezultat, proračun je politički dokument, proračun je rezultat rada Vlade, proračun je projekcija kako ćemo, što ćemo dalje radit, ministar Marić samo ono što dobije od pojedinih ministarstava, od pojedinih resora, od strategije razvoja gospodarskog RH treba složiti i uokviriti u proračun, to mi ponavljamo, mi zapravo je bilo dobro da je danas bio tu premijer jer zašto je taj odnos potrošnje uvoza, izvoza, pad odnosno gospodarstvo ne razvija se dalje, na taj, na to pitanje odgovor treba dobiti premijer, ministar Marić uredno radi svoj posao [[Upadica: Hvala]] on nije … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Slijedeća replika poštovanog zastupnika…]] gospodarske politike razvoja RH.
…Vešligaja, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Pa evo kolegice, kao osoba koja, reći ću, dobro razumije lokalnu samoupravu, a i nešto ste spomenuli u svojoj raspravi, volio bi vas malo čuti, vaš jedan komentar nekakve budućnosti lokalne samouprave i financiranja, znači porez na dohodak danas je već to rečeno je kompletno, reći ću, izmožden, od njega očito u budućnosti ne možemo ništa puno očekivati. U PDV, u PDV vladajući su odlučili da se neće dirati, neće preusmjeravati na lokalnu samoupravu, od uvođenja poreza na nekretnine smo odustali, e sad moje pitanje je ovdje, a to sam danas i premijeru pokušao postaviti, pa je prešao skroz na drugu temu, ali dobro nije važno, na koji način vidimo lokalnu samoupravu nakon 2020.g., kad nam prođu predsjednički izbori, kad nam prođu parlamentarni izbori, kako ćemo mi to financirati ukoliko se sve ove Vladine mjere, a izglasat će se, izglasaju, znači tu su naravno oslobođenje [[Upadica: Odgovor poštovane zastupnice…]] od porezne … [[Govornik se ne razumije]] , povećanje osobnog.
…Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Sada ja koristim retoriku nekih drugih bi rekla odlično pitanje. Ajdemo ja tu mogu vrlo jasno i nedvosmisleno odgovoriti, ajdemo biti tu posve jasni. Mi se svi s ove govornice kunemo u decentralizaciju, prave decentralizacije nema bez fiskalne decentralizacije. To znači kada vi nekome dajte posao morate mu dati mogućnost i da taj posao radi odnosno i dio sredstava. Hrvatska bez jedne ozbiljne reforme jedinica lokalne i regionalne samouprave nema šanse da ima nekakav iskorak naprijed i budućnost. Mi imamo 576 što općina, što gradova tu ubrajam i grad Zagreb pa ga neću u onih 20 županija i to je jednostavno ne održivo. I jačati taj javni servis jednostavno nije dobro. Ali svim ovim mjerama ja mislim da je politika da u jednom trenutku će jedinica lokalne samouprave htjeti same se ugasiti.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Sedam sati raspravljamo o proračunu i pokušavamo čuti i čujemo od oporbe različitih napada na ovaj proračun. Možda bi za početak moje rasprave bilo dobro istaknuti što je Povjerenstvo za fiskalnu politiku reklo komentirajući prijedlog proračuna za 2020. godinu, a ono je reklo da je on realan jer se temelji na ispravno procijenjenim makroekonomskim pokazateljima, prije svega rastu BDP-a za 2020. pa onda s projekcijama za 2021. i 2022. i da na temelju tih pokazatelja, osnovnih tih pokazatelja se ispravno onda projiciraju prihodi državnog proračuna, a time jasno onda s obzirom na predviđeni deficit i ispravno se procjenjuju rashodi državnog proračuna. Prema tome, ovaj proračun je prije svega realan i crpeći iskustvo iz proteklih proračuna koje je ova Vlada predložila Hrvatskom saboru, a svjedočimo da oni nisu doživljavali gotovo apsolutno rebalans u smislu značajnijeg povećanja prihoda ili rashoda pa tako i jučerašnji rebalans onda možemo sa sigurnošću tvrditi da će se ovaj proračun na način kako je predviđen u idućoj godini izvršiti i ono što želim prije svega reći u izbornoj godini, dakle mi donosimo proračun koji će se realizirati u izbornoj godini i koji nije prenapuhan. Kada ja čujem od oporbe da je ovo izborni proračun onda mi je nekako u nesuglasju s činjenicom da sutra možemo očekivati ili toku dana na stotine amandmana. Dakle govori se kako vladajući idu sa proračunom koji je predizborni, a s druge strane vidjet ćemo do kraja rasprave koliki će broj amandmana doći na ovaj proračun. I budite sigurni gospodine državni tajniče da niti jedan amandman neće od oporbe ići u pravcu da se nekome nešto uzme, dakle niti jedan amandman neće doći od oporbe na način da se uzme nekom od korisnika državnog proračuna. To će u pravnom biti ili obavještajne službe ili će biti Ured predsjednika ili dakle takve neke stavke, ali će se zalagati sa svim amandmanima da se u prvom redu pokuša određenim kategorijama građana dodvoriti sa amandmanom i na taj način u izbornoj godini oporba preko proračuna sticati jeftine političke poene. Dakle prebacujući vladajućima o tome kako je izborni proračun neće odoliti izazovu da sa brojnim amandmanima idu in favore pojedinim skupinama kojima bi se htjeli dodvoriti. Prema tome, to mi je nekako u nesuglasju sa činjenicom da je ovaj proračun predizborni, da je on ide za time da bez ikakvih kriterija sve zadovolji. Ne, odgovor je naš … ovaj proračun realan, on je temeljen na rastu od 2,5%, taj rast je ispravno procijenjen kao što je ispravno procijenjen i rast za ovu godinu i za prošlu godinu. Uvijek smo ispravno postavili rast BDP-a na temelju čega smo mogli ići onda u planiranje rashoda državnog proračuna i pri tome sve što se događa sa bitnim makroekonomskim pokazateljima rezultat je upravo i činjenice da je Vlada prije svega poreznu reformu, a i druge strukturne reforme iznašla način kako konsolidirati državni proračun dakle javne financije i potaknuti određene grane da prije svega u nove investicije, a jasno i druge stvari kojima se onda omogućuje rast BDP-a. Mislim da sam danas ili jučer čitao negdje da je rast osobne potrošnje u Hrvatskoj ponovno među većima u Europi, dakle govori se na razini EU, dakle govori se o tome da taj rast BDP-a koji se godinama polako već od kada je ova Vlada provlači kroz hrvatsko društvo rezultira jasno i osobnom potrošnjom. I najbolji pokazatelj kako radi vlada jest podatak da je rast BDP-a po glavi stanovnika u proteklih tri godine porastao za 21%. dakle to govorio o radu Vlade, prije svega rast BDP-a per capita u RH koji je danas negdje oko 12.500 eura, a bio je prije 3 godine 10.424 eura. Dakle kroz vođenje javnih financija, kroz vođenje fiskalne politike na način kako je vodi ova Vlada dolazimo onda u mogućnost da možemo govoriti o rastu BDP-a s jedne strane o suficitu državnog proračuna i s treće strane jasno onda i kroz i kroz smanjenje javnog, javnog duga RH i kad govorimo o postotku BDP-a ali i kada govorimo i u nominalnom iznosu mislim da je to već izračunato da je za 2 milijarde manji javni dug i u nominalnom iznosu. Što se tiče dijela proračuna koji se odnosi i na moju županiju i o tome bih trebao, želim reći nekoliko riječi. Dakle, jasno da je u mojoj županiji odakle ja dolazim vidljiv veliki nivo javnih investicija u koje, u prvom redu možemo zahvaliti europskim fondovima, pri tome ne želim uopće spominjati dvije vjerojatno najveće investicije koje se u Hrvatskoj financiralo sredstvima europskih fondova, a to je izgradnja Pelješkog mosta i dogradnja i rekonstrukcija Zračne luke Čilipi, nego na brojnim, brojnim drugim investicijama koja se odnose i na vodu infrastrukturu aglomeraciju Metkovića i Ploča, na uređenje kompletne obale male Neretve na području grada Opuzena i općine Slivno, da ne govorim o tome da se kroz proračun ove godine je vidljiv nastavak subvencioniranja uzgoja mandarina u dolini Neretve, da je tu vrlo važna stavka obeštećenje radnika Plobesta u Pločama, također se vidi na stavkama državnog proračuna na brojna ulaganja u lučki sustav na prostoru Dubrovačko-neretvanske županije od Pelješca preko moje Korčule i otoka kako Lastova tako i elafitskih otoka. Prema tome, brojne su tu investicije koje su u ovom proračunu vidljive da ne govorim na pozicijama koje se odnose na hrvatske ceste itd., itd. Prema tome, proračun u onom dijelu u kojemu smo već rekli da je realan, da se temelji na stvarnim pokazateljima omogućuje dakle i kroz korištenje europskih fondova, pa onda i kroz nacionalnu komponentu doista vrlo visoku razinu investicija koje se gotovo 70% financiraju sredstvima europskih fondova. Ono što bih još na kraju htio izdvojiti, a to me podsjetila gospođa Mrak Taritaš kritizirajući donošenje Zakona o subvencioniranju stambenih kredita. Kroz taj zakon do sada je u RH subvencionirano oko 5.000 stanova za mlade hrvatske obitelji. Ove godine u tom sustavu temeljem javnog natječaja kojega je objavila Agencija za promet nekretnina prijavljeno je 4.000 novih mladih obitelji u RH koji će temeljem tog zakona riješiti stambeno pitanje. U ovom proračunu odnosno u prijedlogu proračuna za 2020. godinu na poziciji subvencioniranja, subvencionirani stambenih kredita osigurano je 140 milijuna kuna, a on će se povećavati sukcesivno, sukcesivno novim natječajima koji će proisteći iz tog zakona. Tim zakonom dakle riješeno će biti u vrlo kratkom razdoblju negdje oko 5 godina provedbe tog zakona 9.000 stanova. Cijeli POS koji već na snazi je 17 godina ima svega 8.000 stanova koji su prodani po tom modelu. Prema tome se dovoljno govori da je u 4 puta kraćem vremenskom razdoblju više korisnika stambenih kredita regulirano kroz ovaj zakon. I to ako je u tom postupku i bilo 0,001 zloupotrebe pojedinog zahtjeva, izigravanja zakona to treba kazniti i sankcionirati, a ne zbog toga tvrditi da je zakon loš. Prema tom, brojni se zakoni krše u puno većem postotku pa onda se prekršitelji zakona sankcioniraju tako nek bude i u ovome zakonu, ali ne trebamo zbog toga govorit da je zakon koji, prema kojemu je vrlo veliki broj mladih obitelji u Hrvatskoj riješio stan nad glavom da je time loš zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Lenart je digao ruku, vjerojatno za stanku. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolegice i kolege s obzirom da je proračun jedan od najvažnijih dokumenata koji se donosi u Hrvatskom saboru evo kroz raspravu kolege Bačića koji nam je obrazložio kako bi on pisao amandmane da je oporba i odakle bi uzimao novce, znači suflirao je ovaj način kao predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a koji kontrolira većinu u ovom saboru da će svi amandmani biti odbijeni koje će oporba dodati, donijeti tj. predložiti jer on već unaprijed zna odakle će biti skinuta sredstva. S druge strane svaki puta kada je ovako važna tema u raspravi poštovani potpredsjednik Reiner nam svaki puta suflira tj. docira da ukoliko ćemo replicirati da ćemo ovdje ostajati do dugo u noć tj. hoće nam reći da ne bismo mi trebali toliko replicirati da bolje da šutim ovdje i da ne govorimo ovako važnom dokumentu. Stoga vas molim da nas pustite da mi procijenimo koliko ćemo replicirati, koliko ćemo raspravljati i dokle ćemo ostati, a evo kolega Bačić može nam dat sad u stanci malo naputke kako da napišemo te amandmane da budu po njegovoj mjeri tj. po mjeri HDZ-a, da se ne priča o proračunu i o onome što proračun prouzročit će u budućem vremenu. Ja bih molio kolegu Bačića evo da se malo smiri vidim da se vidno uzrujao, da se smiri da ja završim ovaj svoj izlaganje oko toga. Tako da evo hvala kolega Bačić što ste nam rekli kako biste vi pisali i kako ne bi trebalo pisati, a amandmane koje smo mi predložili mi smo dobro odredili odakle ćemo predložit da se skine i gdje da se ta sredstva prenamijene. Pa zato hvala vam lijepa.
Kolega Lenart naravno da ću vam dati stanku ovaj, ako uopće hoćete slušati što vam želim reći ovaj, a ja ni jednom riječju nisam rekao da vi ne replicirate. Što se mene tiče možete na svakoga svi replicirati 50 puta. Meni je sasvim to svejedno, ovaj prema tome nikad nikom nisam reko da ne replicira. Ja vam naprosto govorim činjenice znam koliko je prijavljenih ovaj za pojedinačnu raspravu i bez repliciranja je toliko vremena, ovisno o repliciranju to može bit sat, dva, tri dulje, ja sam naprosto imao potrebu vam to reći. Što se mene tiče, možemo do jutra ostati.
Kolega Reiner, ako vi mislite da je vaše dociranje, da smo mi glupi, oprostite ali nismo glupi.
10 minuta stanka, vidjet ćemo znači u 16 i 46 minuta. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A pardon, kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, također tražim stanku od 10 min da i mi unutar kluba raspravimo o proračunu a kolegi bi Lenartu odgovorio da sam dugo vremena već u Hrvatskome saboru i sjećam se dana kad ste vi bili državni tajnik, kako ste i na koji način prihvaćali amandmane oporbe. Vi ste tada kao dio vladajuće većine odnosno kao dio Vlade, redom odbijali sve amandmane a što se tiče mog predviđanja kolega Lenart, o tome kako će izgledati amandmani oporbe, ne samo da mogu crpit na temelju iskustva rada u Hrvatskom saboru nego na temelju već sada dostavljenih amandmana. Ti amandmani u pravilu daju određenim interesnim skupinama koje oporba ocijeni da su im najprilagođenije novce a novci se u pravilu dižu iz iste stavke. Prema tome, ta stavka, rekao sam vam koja je i koja je već sada u amandmanima sadržana, tako da to moje iskustvo evo i ove godine ste potvrdili jednim neinventivnim predlaganjem amandmana na državni proračun. Prema tome, mi smo rekli i kolegica Grozdana Perić, u ime kluba, rekla je što misli o državnom proračunu, ja sam u svojoj pojedinačnoj raspravi rekao da je to proračun koji je realan, koji možemo i temeljimo na dosadašnjim proračunima i da u izbornoj godini ne podilazi nikome nego točno definira prihodovnu i rashodovnu stranu sukladno reformskim mjerama koje je ova Vlada napravila. Prema tome, meni je žao što ćete i nakon ovog izbornog ciklusa biti u oporbi, samo tako nastavite, ja nemam ništa protiv toga, hvala.
Kolega Lenart, vi ste digli povredu Poslovnika, što je povrijeđeno u Poslovniku?
Poštovani potpredsjedniče, čl. 238., povrijeđen je Poslovnik. Kolega Bačić, dok sam ja bio državni tajnik, vi ste bili ministar i nosili ste Sanaderu novce u taški, hvala.
Kolega Lenart, dajem vam opomenu jer je to zloporaba institucije povrede Poslovnika. I dajem stanku do 5 sati, e tako, do 5 sati, tako je.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice, imamo replike, poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Poštovani kolega Bačiću, rekli ste da je oporba predvidiva i da će vjerojatno da bi amandmanima dala interesnim skupinama za koje smatra da trebaju više sredstava uzimati uredu predsjednice. E mislim da ste se tu prevarili jer imalo je to logike prethodnih godina da uzimamo uredu predsjednice jer naprosto tamo se ništa nije ovih 5.g. radilo, a i ono što se radilo bolje da se nije radilo, žali Bože novaca. S obzirom da idu predsjednički izbori i da će, ja vjerujem, u ured predsjednika ovaj useliti novi predsjednik koji će nešto i raditi, mislim da nije pametno ove godine u amandmanima uzimati sa stavaka ureda predsjednice, nego tražiti novce negdje, negdje drugdje, osobno ću ja to tako, tako napraviti jer mislim da to više nema logike da će trebati novaca za rad jer će se tamo raditi za razliku od ovih 5.g.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Tako je kolegice Glasovac, vidjet ćete vi iz amandmana koji se sada pišu, a već su neki od njih i predani dole, kome će se ti novci uzimati i kome će se davat. Što se tiče predsjedničkog kandidata i izbora za predsjednika, bit će ista osoba u predsjedničkim dvorima i nakon, nakon, nakon ovih izbora, no mene ne bi čudilo da ste vi i premda u uvjerenju da će vaš kandidat pobijediti, skidali sredstva sa ureda predsjednika, jednako on, kao što nije radio ništa u Vladi, neće radit ništa, ali ni gore, pa mu ni gore ne bi trebali novci, ali ne trebate brinuti zbog toga, vi ćete tražit skidanje sastava sa te pozicije, ali će svejedno ista osoba biti u predsjedničkim dvorima.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Bačiću, istina je ono što ste rekli, to se ponavljalo prošle godine, ponavlja se i ove godine glede oporbe, ali je interesantno recimo da one stvari koje su danas tijekom prijepodneva čuli i od predsjednika Vlade i od ministra financija da tako olako prolaze kroz HS i oporbu, a tiču se velikog broja građana, evo prvenstveno recimo pravnih subjekata kojima se zapravo dobit povećava s 3 na 7 milijuna kuna po stopi od 12%, onima iznad 7 milijuna 18%, u ovoj stopi do 12% obuhvaćeno je gotovo 93% tih pravnih subjekata, dakle šteta je što takve stvari ne primjećuju, osobne odbitke koje smo danas govorili tijekom rasprave u HS za mlade ljude, dakle bez poreza na dohodak 25.g. 100%, iznad do 30.g. 50%, osobni odbici s 3,800,00 kn [[Upadica: Zahvaljujem kolega Babić]] na 4.000,00 kn, da niti jednu od takvih stvari nisu znali i mogli pohvalit.
Odgovor poštovani kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Babić, ma ja nisam uopće govorio o poreznoj reformi, o 4 kruga porezne reforme, o ukupnom rasterećenju od preko 9 milijuna kuna hrvatskih građana i da u isto vrijeme premda, dakle dolazi do rasterećenja građana i poduzetnika bilježimo suficit, al to je zbog toga što je rast BDP-a, što raste broj zaposlenih, što je veća porezna baza, pa onda jasno dolazi do povećanja prihoda, dakle u isto vrijeme dok smanjujemo poreze, rastu prihodi državnog proračuna, pa ako hoćete iz poreznih, iz porezne osnova, prema tome to su te reforme o kojima je premijer govorio, o kojima govori potpredsjednik Vlade i ministar financija, no koje oporbi nisu, nije im drago slušati, to nije primamljivo za njihove uši, pa će pokušavati na bilo koje načine dosjetkama, podvalama, lažima prije svega omalovažiti rad Vlade, ali su pokazatelji i to matematički pokazatelji o makroekonomskim pokazateljima najbolja legitimacija rada Vlade.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Bačić, govorili ste o infrastrukturnim projektima na području vaše županije, bilo bi dobro da je svaki od zastupnika možda dao primjer što se događa na području njegove županije i mislim da bismo tada razbili famu oko ovoga u što se ulaže, a u što se ne ulaže ili na koji način će primjerice se poboljšati investicijska klima u RH. Želim istaknuti primjer Međimurske županije, samo kapitalne infrastrukturne projekte u visini oko 400 milijuna kuna koji će sigurno doprinjeti ne samo boljem životu naših građana u Međimurju, već će biti i dobar, dobar mamac za nove gospodarske projekte ili će se stvoriti bolji gospodarski preduvjeti, a samim time i otvarati nova radna mjesta. Prema tome, ako govorimo o proračunskim prioritetima onda i na ovakav način moramo gledati stavke koje su u proračunu i ja mislim da je dobro izbalansiran.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolegice Glavak, s pravom ste rekli dakle da su investicije pretpostavke gospodarskog razvoja, ne može se na, na običnom Cost-benefit analizi utvrditi kolika je isplativost pojedinog infrastrukturnog projekta, bilo da je on prometni, komunalni, bilo koje infrastrukture, energetske, vrijednosti investicija i vrijednost investicijskih projekata, projekata komunalne ili bilo koje druge projekte, prometne infrastrukture, doprinosi rastu gospodarstva, prije svega podizanju poduzetničkog okružja u dijelu gdje se ta gradi prometna infrastruktura, pa tako i u vašem Međimurju i kod mene u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, da nismo izgradili ovako modernu mrežu autocesta ne bismo bilježili svake godine rast turističke sezone, prema tome pretpostavka gospodarskom razvoju je realizacija infrastrukturnih objekata bilo kod vida infrastrukture. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bačić. Sljedeća replika poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Bačić, iako je današnja rasprava pomalo čudna sa strane oporbe, opet nas nije iznenadila, ali htio sam reći na vaše izlaganje jednu činjenicu, da dokažemo što tko radi i na koji način postoje razlike između nas i njih. U jednom trenutku ove godine otvorila se tema besplatnog prijevoza invalidnih osoba prema otocima i istih prema kopnu radi njihovih potreba. Čuli smo sa strane oporbe žuč, sve ostalo što treba ići od njih ne bi li se to pitanje riješilo i onda smo kao odgovorna Vlada rekli da ćemo izmijeniti zakon i da ćemo osigurati sredstva. Zakon ćemo raspraviti sljedeći tjedan, sredstva su osigurana na poziciji Ministarstva mora, povećanja od 15 milijuna kuna. Pogledajmo situaciju u koju sada dolazimo. Oni koji su se tobože silno brinuli o takvoj skupini naših građana, u jednom trenutku kažu, mi ćemo biti protiv toga i glasat ćemo protiv proračuna koji omogućava takav jedan, hajmo reći iskorak prema osobama sa potrebama, invalidima, u njihovom prijevozu prema otocima ili sa otoka prema kopnu.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Borić, mene to ne čudi, to je konstanta u radu oporbe u HS-u. najprije su predložili da se radi do 68 g. pa su potpisali referendum protiv toga. Pa su onda ukinuli božićnicu i regres prosvjetarima u Hrvatskoj pa su sada i protiv kada su se tim istim prosvjetarima vratile božićnice i regres i povećava osnovica za jubilarne nagrade, kad im se povećava plaća ukupno nekih 18% temeljem rasta osnovice u 4 godine, oni su opet protiv. Prema tome, problem je u tome što oni ne znaju što hoće pa onda na ovaj način reagiraju i kad se donosi proračun i kad se donosi mirovinska reforma ili bilo koji drugi zakon, kad se donosi porezna reforma, nikada nisu za jer jednostavno oni ne znaju kako bi to radili, provodili.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću na odgovoru. Prije nastavka, pozdravljam na galeriji studentice i studente Hrvatskog katoličkog sveučilišta u Zagrebu, dobrodošli i želim vam ugodan boravak u HS-u. [[Pljesak.]] Sljedeća rasprava, poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite kolega.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a, g. ministre, g. državni tajniče. E da je proračun napraviti lako, radio bi ga svatko, tako bi ja mogao reći nakon ove rasprave danas. No, ako govorimo o proračunu, najvažnijoj poluzi za provođenje ekonomske politike jedne Vlade, onda naprosto treba sagledati okruženje i prostor u kojem se taj proračun donosi. I onda sve ono što iz tog okruženja proizišlo u proračunu i o tome se može raspravljati i kad gledamo prihodovnu stranu proračuna i kad malo, samo 3, 4 prihoda pogledate, onda ćete vidjeti da su oni sjajno konzervativno planirano u odnosu na makroekonomske pokazatelje koji su u ovom trenutku u RH. Isto tako, šteta je možda što nismo raspravili porezne zakone prije ovih proračuna jer onda bi prihodovna strana proračuna bila puno jasnija i puno bolja, ali isto tako, kad pogledate ovaj proračun i kad pogledate ove porezne izmjene, onda vidite jednu konzistentnost politike ministarstva financija i ove Vlade RH. Dakle ja znam da se teško pomiriti s tim da su makroekonomski pokazatelji dobri. Uvijek netko može reći, oni mogu biti bolji. Da, ali ti makroekonomski pokazatelji su osigurali kontinuirani rast prihoda od poreza na dodanu vrijednost i trošarina koji su posljedica određenih poteza koje je Vlada povukla prije, dakle Vlada je kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak ostavila jedan veliki dio dohotka građanima, povećala njihovu kupovnu moć, a samim tim je povećala dvije prihodovne stavke u proračunu koji su vezani na potrošnju, to je PDV i trošarine. Međutim, tu isto tako moramo reći da to što je pozitivno vuče jednu negativnu konotaciju, a to je da je platna bilanca nažalost loša, da više uvozimo nego što izvozimo, ali to je posljedica stanja u našem gospodarstvu, dakle naprosto hrvatski građani i oni koji dolaze u Hrvatsku kao turisti mogu daleko više potrošiti nego što hrvatsko gospodarstvo proizvede i to je jedno pitanje koje se svima nama, bez obzira iz koje smo političke opcije treba nametnuti i o čemu trebamo razmišljati je što trebamo napraviti da taj jedan negativni pokazatelj popravimo da ne bude tako negativan. Dakle, toliko što se tiče tog prihodovnog dijela, međutim, u prihodovnom dijelu također, ne smijemo zanemariti jednu stavku koja u odnosu na rebalansirani proračun raste jako puno, a to su prihodi iz EU fondova. Međutim, to nije samo priča Vlade, nije samo priča ministarstava, to je priča svih dionika u RH kako privatnog sektora, tako društvenog sektora i jedinice lokalne i regionalne samouprave jer oni su ti koji apliciraju na ta sredstva i treba vidjeti kritično, pogledati gdje smo to do sada kiksali, gdje smo promašili, pa smo recimo, u rebalansu proračuna za 2019. morali umanjivati, ali opet optimistički u proračunu za 2020. planiramo povećana sredstva i to znatno povećana sredstva. I to nam mora biti primarni zadatak u sljedećoj godini kako realizirati ta sredstva. Dakle i s tim praktički možemo završiti prihodovnu stranu jer najizdašniji prihodi su ti, onaj prihod koji je sljedeći izdašan, to je doprinos za mirovinsko osiguranje, on naprosto prati trend rasta na tržištu rada i povećanje plaća. I tako je Vlada planirala, međutim, nažalost, kad pogledate, o tome ću kasnije malo više govoriti na rashodovnoj strani ćete vidjeti da sredstva koja prikupimo od mirovinskog doprinosa su itekoliko nedostatne za isplatu mirovina. Rashodovna strana. Plaće. Dakle Vlada je u ovome Prijedlogu proračuna jasno predvidjela ono što planira dati svojim zaposlenicima jer Vlada je najveći poslodavac u državi i temeljem toga je predvidjela porast rasta sredstava za plaće. Ono što je po meni nedostatak u ovom proračunu, međutim, drugi nas sile na to, što više ne vidimo sredstva za plaće za osnovno i srednje školstvo na rashodovnoj strani, nego kad netko onako bukvalno pogleda ona vidi trošak za plaće 22 milijarde pa kad uzmete da je trošak za plaće zdravstva praktički izvan državnog proračuna onda za negdje 180-190 tisuća zaposlenika u Hrvatskoj netko tko gleda proračun ne vidi to dobro. Zato bi možda ministre bilo dobro u obrazloženju proračuna s obzirom da vi vučete sve te podatke da u obrazloženju proračuna se točno naznači da ja ukupno za plaće bez obzira po kojem osnovu u RH isplaćeno toliko i toliko novaca. I sad gledajte kolegice i kolege, danas smo čuli svakojakih primjedbi onih koji u životu nisu pokušali napraviti proračun, a kamoli da su ga napravili kritike ovako i onako i sad gledajte Vlada svjesna činjenice da je napravila fiskalnu konsolidaciju i da ne smije naprosto dozvoliti tu da popusti ta fiskalna disciplina je odustala od jedne političke odluke, a to je da smanji opću stopu PDV-a sa 25 na 24. Zašto? Zato što su se naprosto pojavili neki novi trendovi, neki novi troškovi koji se moraju podmiriti i Vlada ostaje na toj stopi, ali isto tako je prihvatila sugestiju ugostitelja i promijenila ovu, zapravo spustila se na diferenciranu stopu. I sad kažemo da se od PDV-a prikupi puno, ali gledajte ako mi za plaće slijedeće godine moramo izdvojiti 32 milijarde kuna, ako ćemo za mirovine onaj nedostatni dio morat pokrit skoro 18 milijardi kuna, to vam je 50 milijardi kuna, ako ćemo zdravstvo morat krpat sa tri, četiri milijarde to vam je 54 milijarde kuna. Prihod od PDV-a je 56 milijardi planiran. Dakle, a to su troškovi koje vi ne možete izbjeći. Mi smo da li sabor, da li Vlada određenim odlukama i definirali da se to mora isplatiti i vi to morate ispuniti. Dakle, tek toliko da se baš ne možemo nabacivati ovako ili onako. Zato jesam rekao onu doskočicu na početku jer ja se sjećam jedanput sam došao u dnevnik obrazlagat proračun i dočekao me tada super ovaj popularni voditelj evo mi smo napravili aplikaciju otvoreno gledateljima da predlože proračun i mi ćemo ministru predložit taj proračun. Prošo je meni jedan mandat i drugi mandat i evo već oho, ho godina od toga nikada taj proračun nisam dobio jer treba popuniti onih 100-tinjak osnovnih kocki, a onda nekoliko tisuća pomoćnih kocki, a to je praktički nemoguće i ja bih volio da smo se mi danas kad smo raspravljali o proračunu da smo naprosto rekli ja smatram da to i to nije dobro i ja mislim da bi to trebalo napraviti tako i tako. Veli netko narasto je proračun 30 milijardi, je, ali pogledajte koliko je bio trošak plaća za 2016. bio je 26 milijardi, koliko je trošak plaća sada u 2020. 32 milijarde, znači 6 milijardi. Koliko su materijalni troškovi otišli gore, koliko su otišla sredstva za mirovine, koliko su povećana sredstva se povlače ovoga iz EU, evo začas ste došli na 25 milijardi kuna. I to su činjenice od kojih naprosto ne možemo pobjeći. Međutim, danas smo prisustvovali nečemu što se još nije dogodilo u Hrvatskom saboru u trenutku kad nemate argumenata da argumentirano napadnete, kad nemate hrabrosti reći da je nešto ne bi trebalo ići nego bi trebalo ovako, izazivate incidente i pokušavate prekinut raspravu o proračunu. Međutim, činjenica je da RH je u dobroj situaciji, RH je odlično iskoristila povijesno vrijeme niskih kamatnih stopa. Gledajte 2015. trošak kamata je bio 12,5 milijardi, sad je taj trošak 8,5 milijardi. Uzmite da je razina kamata ostala ista taj trošak bi dana bio 14-15 milijardi kuna, deficit državnog proračuna ne bi bio milijardu i 700 nego bi bio jedno 6-7 milijardi kuna. Dakle, to su sve stvari koje treba jasno reći, a svatko ko smatra da proračun bi trebao izgledati drugačije, predsjednik Vlade je jutros rekao, ministra je rekao kad budu ovi porezni zakoni svatko može reći nemojte dati onima do 25 godina ukinuti porez na dohodak, nemojte onima do 30 godina ukinut 50% porezna na dohodak, ok, to je politička odluka, to je razmišljanje ove Vlade na koji način želi pomoć mladim ljudima, ako netko ima neku drugu bolju ideju neka je predloži. Je ali strah da se ne zamjere mladim ljudima, e to je danas rasprava sa figom u džepu, bez jednog konkretnog prijedloga, bez jedne konkretne ideje i bez hrabrosti da se kaže da određeni trošak ne smije biti ovakav, nego da mora biti onakav i da određeni porezni prihod ne smije biti toliki nego ovoliki i uzeli ste hrvatskim građanima. A bože moj, a koliko dolazi turista u RH, jel oni plaćaju taj PDV 25%, jel nama turizam primarna gospodarska grana, je. Ali kolegice i kolege za nas koji smo duže u ovom saboru ostaje zapisano što smo govorili kao oporbeni zastupnici, što smo govorili kad smo bili na vlasti pa ćete vidjeti tko je bio konzistentan, tko nije bio konzistentan. Treba priznati ono što je dobro, treba kritizirati za ono što smatraš što nije dobro, ako smatraš da treba nešto drugačije treba izložiti. Ali u konačnici političku odgovornost za to će na slijedećim izborima položit onaj tko predlaže proračun, a to je ministar i Vlada RH. I stoga, ministre čestitke na ovom proračunu, možda i neke stvari su mogle biti drugačije, ali naprosto pozitivni trendovi su tu koji idu, vi ste jedan dio dohotka oslobodili hrvatskim građanima i to je neko što naprosto netko treba zatvoriti.
Zahvaljujem. Kolega Šuker imamo replike. Poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šuker pa evo da upravo ste rekli dobro da je čuđenje na ovoj drugoj strani što se to događa sa PDV-om, u isto vrijeme 20 milijuna turista smo imali u ovoj sezoni, u isto vrijeme su povećane plaće, mirovine, a uz to građani ove države imaju 208 milijardi štednje, dakle to je od nekuda došlo, to od nekuda se akumulira, a i troši. Dakle, zbog čega onda čuđenje da se povećavaju ovaj prihodi od PDV-a koji uostalom omogućavaju da, za servisiranje upravo ovih potreba koje imaju građani. Zbog toga sve ono što je dobro napravljeno, ovo što ste rekli i što je napravljeno kvalitetno i konzistentno treba i te kako podržavati, a sve ono što smatraju da se može drugačije i bolje neka, neka predstave.
Zahvaljujem, odgovor kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Perić, PDV je definitivno najizdašniji i uz trošarine najdraži prihod svakog ministra financija međutim oni koji nama danas prigovaraju ali to niste čuli recimo od kolege Lalovca koji ... [[Govornik se ne razumije.]] SDP-a, dakle u trenutku kad je bilo naprosto gusto a ovdje govorim o jednom drugom trenutku, kad prethodna Vlada nije znala kako spasiti državne financije, digla je PDV na 25%. I ako takva stopa pokazuje se kao efikasna za punjenje državnog proračuna, onda vjerovatno mora ostat takva, na kraju krajeva, vidjeli ste i mišljenje kompletne stručne javnosti da stopa od 25% bolje da ostane takva nego da se smanji na 24 da proračun izgubi milijardu i 800 a hrvatski građani to neće osjetiti kao nažalost što nisu i osjetili u onom trenutku kad se Ministarstvo financija se odreklo praktički 2 milijardi prihoda, kad se uvela diferencirana stopa na određene prehrambene artikle međutim to je tako. Vi naprosto ponudite gospodarstvenicima i građanima, na njima je kako će to iskoristiti.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šuker, da, dobro ste rekli, u jučer i danas slušamo otprilike ovdje od strane opozicije, raspravu sa figom u džepu, ja bih puno više pozdravila da su oni danas raspravljali na način da treba na određenim stavkama proračun smanjit i te novce stavit negdje međutim takve konkretne prijedloge nismo uspjeli čut. Ovo što ste vi rekli, to je zato što se ne žele nikom zamjerit, to je točno, to je upravo tako, najlakše je ovako općenito formulirat kako proračun nije dobar ali ovaj proračun je zaista prije svega i razvojan i socijalan i on prije svega je stabilan i govori o tome da je i ova politika Vlade uspjela pokrenut određene procese u društvu koji su doveli do ovakvog stanja u proračunu za slijedeću godinu, hvala.
Zahvaljujem, poštovani kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Jelkovac, najvažnija stvar je da Vlada sa svojom poreznom politikom i sa određenim poticajnim mjerama da zraka hrvatskim građanima i hrvatskim poduzetnicima, to je najbitnije jer pogledajte samo jednu stvar kad su granice ulaskom Hrvatske u EU postale otvorene, koliki hrvatski građani su samoinicijativno se razmirili po Europi i počeli izvoziti svoje proizvode bez posrednika, bez ičega. I onda su se mnogi čudili zašto izvoz raste, pa zato naprosto što su nestale određene barijere. Prema tome, na državi je da stvori preduvjete a ljudi su dovoljno kreativni, dovoljno sposobni da te preduvjete pretvore u nešto kvalitetno a to kvalitetno će vam onda svi osjetiti i na kvalitetu života i na prihodima u državnom proračunu a praktički i na vlastitim prihodima.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana Kolegica Božica Makar, izvolite.
Potpredsjedniče. Uvaženi kolega Šuker, možda sam ovo pitanje trebala postaviti sadašnjem ministru jer s obzirom na sve njegove odgovore koje je morao jučer davat i danas, postavit ću ga vama kao bivšem ministru i dobrom poznavatelju i proračuna i kompletno situacije. Radi se naime opet o poduzetnicima na koje se toliko vraćam jer mislim ovaj dio rasterećenja što imamo sad smanjenje PDV-a u ovom djelu doprinijet će donekle međutim i dalje imamo sad prisutan problem u prerađivačkoj industriji, radno intenzivnoj, izvoznicima gdje oni bi sad trebali povećati plaće svojim radnicima ali nemaju mogućnosti jer ovo smanjenje PDV-a za njih nije toliko značajno jer do sada nisu ostvarivali neku dobit. Da li je to smanjenje parafiskalnih nameta mada vidimo koje su reakcije bile sad kad smo pokušali neke strukovne komore uvesti da ne bude obavezno članstvo odnosno vaš pogled na to i ... [[Govornik se ne razumije.]] hvala lijepa.
Zahvaljujem, poštovani kolega Šuker, odgovor.
Gledajte kolegice Makar, vi ste iz kraja gdje je radno intenzivna, grane su tekstil, koža, drvo, ja se sjećam kad smo 2008. dizali minimalnu plaću, nakon 3, 4 mj. upravo gore iz onog sjevernog djela Hrvatske je došao zahtjev od sindikata da se oni izuzmu od primjene te odredbe minimalne plaće jer su ljudi svjesni radije dobijem i nešto manje da radim a ne da za 3 mj. nemam gdje radit. Dakle, jedno pitanje koje sam ja vrlo često u proteklim godinama govorio i kao ministar i kao zastupnik, a to je problem opterećenja plaće. Dakle, plaća od 4000 kuna, od 1.1. neće biti opterećena porezom. Međutim ono što naše plaće prosječne, izuzetno opterećuje negdje preko 90% je doprinos za mirovinsko i zdravstveno a istovremeno, ono što bise trebalo plaćati iz tog doprinosa mirovinskog i zdravstvenog, mora se krpat sa preko 20 milijardi poreznih prihoda i vjerojatno u nekakvim budućim razmišljanjima će se u konceptu tih poreznih rasterećenja morat ić u tom smjeru jer naprosto s obzirom da, ali nemam sad više vremena.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Šuker, vaša rasprava upućuje upravo na to da je fiskalna odgovornost i dalje potrebna, dobro ste upozorili na činjenicu da danas mi imamo koristi od toga da su na međunarodnom tržištu niske kamate međutim, te okolnosti, te međunarodne okolnosti vrlo lako se mogu promijeniti i nažalost već postoje neki signali u tom smjeru. I upravo zbog toga voditi računa o rashodima i općenito o fiskalnoj odgovornosti i dalje mora biti imperativ, mislim da ste upravo na tome poentirali sa vašom raspravom.
Zahvaljujem, odgovor, kolega Šuker, izvolite.
Da, ja mislim da je ministar Marić toga jako svjestan da opću državu mora držati pod kontrolom i praktički u suficitu jer ovako nisko zaduživanje neće biti dugo, a iskreno govoreći, rejting agencije se ponašaju nepošteno prema Hrvatskoj jer svi ovi pokazatelji koje je Vlada i Ministarstvo financija napravili u protekle 3 g., pa nama je kreditni rejting morao za 3, 4 stupnja bit viši. Naprosto je morao. Međutim oni se drže toga što se drže i meni je drago da iz svih proračuna kad počnete od 2016. na ovamo, vidite jednu jasnu politiku čvrste, fiskalne konsolidacije i to je bitno i na tome naprosto treba inzistirati i dobro je da sve oni koji primaju iz proračuna, treba uputit na to, ja sam to rekao jučer u raspravi, privatni poduzetnik neće nikada isplatiti više nego što proizvode, isplatit će onoliko koliko može. Prema tome, država kao poslodavac ne može isplatiti više jel ako isplati dovodi se u minus, dovodi se u deficit i mora se zaduživat, a onda ćemo to sve jako puno plaćat.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre ja ću kolegice i kolege opet ponoviti bit priče ovoga proračuna jel stvarno kada slušam vladajuće onda ko da žive samo pod ovim svjetlima i čujem hvalospjeve. Ali moramo znati kakva je politika kontinuiteta političkih elita da trenutno tj. sada i više nego u 2018. godini, a tako će biti i u 2020. najveći dio BDP-a iz doznaka iz inozemstva i to je u ogromnom porastu zbog iseljavanja ljudi. Znači kada imate 18 milijardi kuna od doznaka naših građana, našega naroda i na osnovu toga imate gospodarski rast, na osnovu toga to je nešto najgore. Gubite ljude koji odlaze, evo pozdravljam ujedno studente, ljude koji odlaze vani, ostaju prazna područja, nemamo radne snage i u ovome trenutku taj gospodarski rast je vidljiv. Zbog čega? Jer ljudi mladi koji su otišli vani, ti mladi ljudi sada uplaćuju kroz doznake i uplate u RH svojim obiteljima i povećan je gospodarski rast. Ali to je lažni sjaj, to je lažni sjaj. O tome sam govorio jutros, vidio sam nervozu kod premijera, čak ja ne zamjeram premijeru, ja više zamjeram onima koji se pozivaju da su oporba premijeru a ne smidu ništa kazati unutar njegove političke stranke, evo svi tu jednostavno spuštaju glavu bez obzira na to što će i ova sabornica biti u rukama Europske pučke strane u kojoj je Vučić i Tajani, ali nervoza tolika još nije viđena odavno od tih problema. Međutim, premijer se poziva ovdje, recimo rekao je mi smo decentralizirali ojačali smo županije, dali smo im određene djelatnosti. Pa županije do sada šta su vodile, evo u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji zdravstvo je nikad gore zdravstvene usluge nisu bile, poglavito na primjeru Dalmatinske zagore, tako i na otocima. Evo na Hvaru danas koliko je novca otišlo na decentraliziranih sredstava na zdravstvo u rasulu. U Makarskom primorju dolje u Makarskoj nemate laboratorij, kada čovjek izvadi krv mora u Kaštela prevoziti, sada će sa Hvara tko zna gdje. A rodnoga mjesta premijera sa Hvara nema više laboratorija, znači katastrofalno. I vi ste sada umjesto da ukinite županiju, ja kada sam se kandidirao za župana da sam postao ja bih sve radio da se ukine županija, sve jer je županija grobar razvoja RH. od kada je županija najveći dio iselio stanovnika tj. iz Dalmatinske zagore 100.000 ljudi. Kada govorimo o projektima, kada vidim da Branko Bačić predsjednik kluba HDZ-a kaže da mi pišemo amandmane i da nas on uči kako ćemo pisati amandmane, pa Branko Bačić je recimo položio kamen temelja za most tj. Tunel RAvča-Drvenik 2005. godine, ni koraka dalje nije otišlo. Znači službeno stranica ministarstvo na kom je on bio je objavila da se radi taj most, on i tadašnji predsjednik Luka Bebić Sabora, katastrofa. Ti krajevi su zaboravljeni. Brze spojne ceste na vladi u Splitu kada se tiče Splitsko-dalmatinske županije niti jedan projekat koji je obećan u Splitu tj. koji je donesen zaključkom uvaženi ministre, apsolutno nije se pomakao s mista, osim što se sada spremaju kameni temeljci i onaj janjocid o kojem ja često govorim, umjesto da potičete poljoprivredu jel poticaji su bili ogromni, a kada se poziva na poljoprivredu onda znamo ponovit ću još jednom i jutros sam rekao. Dajte poticaje po hektru ne po kilogramu proizvedenoga ili po broju stoke. Ima ih dosta koji ne znaju koji primaju za krave poticaj, a u biti ne znaju koliko krava sisa ima, a ima ljudi, nije smiješno ministre, a ima ljudi koji imaju blago i stoku u Benkovačkom kraju na stotine grla ne mogu dobiti poljoprivredno zemljište tj. pašnjake krške da mogu koristiti i to je činjenica o poljoprivredi. Koliko je novca otišlo, o tome nećemo govoriti. Naravno da za sva obećanja koja je dao premijer u Splitu ja ću dati kroz amandmane tj. moj klub Mosta nezavisnih lista i to je naša obaveza. Kolega Šuker govori da oporba nema prijedloge. Sve što je obećao premijer u Splitu na vladi i donio zaključke ja ću dati kroz amandmane. Ja se nadam da će svi podržati iz moje izborne jedinice, evo ja se nadam da će kolega Babić tamo lovrečki kraj će Zagvozd brzom cestom Imotski ako ima hrabrosti i snage jel prošle godine kada niste glasali za taj amandman onda se trkalo u Imotski doli dovodit ministricu bivšu regionalnog razvoja koja je dala obećanja, izlagala je doli sve živo. Nemojte obećavati ljudima. Ja molim kada budem davao konstruktivne prijedloge, sutra amandmane koje je Vlada RH obećaje već u kontinuitetu da to podržite. Pa npr. navodnjavanje polja ili odvodnja polja Imotskoga polja, Vrgoračkog polja, recimo Sinjskog polja kojim teče Cetina, nadam se da ćete i to podržati. A godinama se obećaje, pa pazite mi umjesto da bude hrana za cilu Hrvatsku, a ne samo turizam, nema sustava navodnjavanja, nema sustava. Suša usred lita u Sinjskom polju ili poplava u Vrgoračkom polju ili u Petrovom polju gdje je župan također Pauk obećao ima godinama 10, 20 godina da će biti navodnjavanje umjesto da hrane ti krajevi u biti ta polja turističkoj sezoni dodatnu vrijednost i da ljudi ostaju na tome području vi jedino šta ste sve izmuzli iz toga područja, jedno šta ga eksploatirate sve ono što je dobro eksploatirate, pa primjera evo Cetina proizvodi 40% hidroenergije RH, što ste to vratili Cetinskom kraju i Dalmatinskoj zagori, jeste li možda spoj na autoput brzu cestu koja je 2016. pokrenuta od Sinja, od Križica do Kukuzovca, 50 000 stanovnika samo na tome području da živi, pokrenuta je 2016., studija izvedivosti je, odabrana je varijanta i dalje ni makac, dalje ni makac. Također, ista stvar je i sa Kninom, imamo bolnicu, opću bolnicu i veteransku, Hrvatski Ponos, prošle godine niste za fizikalnu terapiju bazen da se napravi gdje se hrvatski veterani, branitelji i naravno i građani svi u Kninu liječe, vi niste osigurali niti ta sredstva. Jedino šta znate doć kao i na Sinjsku alku, vidim da neke tu ćete dati nešto sitno da vam se plješće, kao i u, kao i u gore, i u ovome i u Kninu, dođete se samo slikat, poslije toga nema ništa i zato pozivam vas kolege, ali ja ću vam dat svoje amandmane, kopirat ću vam g. Babiću, Šipić nije ovdje, svi iz moje izborne jedinice, dat ću vam, iz mojih krajeva Dalmatinske zagore, pa vi dajte taj amandman, ja ću ga podržat, bez ikakvog problema, bio sam i ja dio većine, pa nisam glasao za proračun zbog Dalmatinske zagore, to možete provjerit, bio sam dio većine, nisam glasa za proračun jer sam smatra da nije bio najbolji bez obzira šta je jedini premijer koji je u godini dana smanjio dug za 2,5 milijarde je bio Tihomir Orešković, al vam je smeta i HDZ-u i SDP-u i vi ste ga srušili, to triba reć istinu, 2,5 milijarde kuna, ne ovaj sada, ovaj sad premijer, neg jedino u toj godini i to je činjenica, znači dat ću amandmane jel moramo znati da Splitsko-dalmatinska županija, Ličko-senjska županija, Šibensko-kninska, Zadarska, veliki dio je bez, ljudi nemaju u kući pitku vodu u 21. stoljeću, a to je ljudsko osnovno pravo i onda se čudimo kako ljudi sa Zelova, Ogorskog platoa, kako ljudi iz Drniškog zaleđa, kako ljudi iz Knina, kako ljudi iz zaleđa Kaštela odlaze iz svojih krajeva s područja prekrasnih za život gdje s more turizam razvijati, seoski turizam, … [[Govornik se ne razumije]] odlazi, pa nemaju vodoopskrbu, dat ću te amandmane, naravno da ću dat amandmane, ja se nadam da ćete kolege i kolegice to prihvatit, ako ne želite vi prihvatit, dođite kod mene još traje rasprava, vi ih prepišite, evo svi iz moje izborne jedinice, prepišite amandmane, ja ću glasat, pa budite jednom hrabri dođite među narod vi dajte amandman, dogovorite s ministrom, pa ne mogu bit krajevi u 21. stoljeću bez vodoopskrbe, pa npr. evo selo Ruda, Ruda izvor ima svoj i vodocrpilište za pola Splitsko-dalmatinske županije nema vodoopskrbu, to je Otočki dio il Triljski dio il Zelovo, gleda u Cetinu il Ogorski dio, pa cijela Dalmatinska zagora [[Upadica: Zahvaljujem]] Vrgorački dio, dio sela [[Upadica: Zahvaljujem kolega Bulj]] nadam se da ćete podržat moje amandmane vi iz doli izborni jedinica.
Zahvaljujem kolega Bulj, ja vas molim nema potrebe za prozivanjem kolegica i kolega zastupnika, možete raspravljati bez toga. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Pa poštovani potpredsjedniče HS, čl. 238. st. 5. omalovažavanje saborskog zastupnika, dakle kolega Bulj ne znam zbog neke njegove mentalne destrukcije kontinuirano obraćajući se meni il nekom drugom kolegi iznosi neistine poglavito za cestu, spojenu cestu od tunel Sv. Ilija, Vinjani Donji, za koju zna da je napravljena Fizibiliti studija, da sada idu izmjene i dopune prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije, kao i za aglomeraciju imotskog polja, da se informirao znao bi da je taj projekat sada u Ministarstvu zaštite okoliša i da je osigurano 200 milijuna kuna, dakle kontinuirane neistine, zna da to ide [[Upadica: Zahvaljujem]] u lokalne medije i da mu to, al neće uspjet ove godine [[Upadica: Zahvaljujem kolega…]] prošle godine … [[Govornik se ne razumije]]
…Babić, ja sam zamolio kolegu Bulja da ne proziva nikoga, pa tako da nije bilo potrebe za tim, a i vi, kolega Babić nisam završio, a i vi u vašem obraćanju također nemojte na bilo koji način omalovažavati i prozivat bilo koga. Izvolite kolega Bulj, ništa, hvala. Imamo replike, poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, govorili ste dakle o ovom državnom proračunu i kako je zapravo zapostavio ova ruralna područja, međutim ključ i zapravo glavna tema ovog proračuna je spašavanje vojnika Bandića putem 280 milijuna kuna i sad gledajte jedan paradoks, gdje Grad Zagreb ima 10 milijardi kuna proračun i sada država spašava gradonačelnika koji loše upravlja svojim gradom, a to je državni novac koji pune građani Dicma, Trilja i drugih dakle dijelova RH i spašavaju gradonačelnika koji ima proračun od 10 milijardi kuna. Dakle, građani trebaju znati da je ovih 280 milijuna kuna njihovo, dakle da je, gradonačelnik je loše upravljao Gradom Zagrebom i zapravo HDZ ovdje spašava njihovim novcima gradonačelnika Bandića.,
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Sunčana Glavak, poštovani kolega Babić, poštovani kolega Klarić, ja bi vas lijepo molio nemojmo ometat kolege dok govore i raspravljaju. Odgovor poštovani kolega Bulj, izvolite.
Pa naravno da je njima puno bitnije da prođe proračun koji plaćaju svi građani RH, nego da opstanu ljudi, bitnije je spasiti Bandića i ovde njegov proračun i ovde proračun državni nego da ostanu ljudi na ovim područjima koja ste vi nabrojili i zbog toga je u Imotskome tribalo dolaziti 6 ministara jel kolege saborski zastupnici nisu prihvatili amandman koji je vrlo bitan Zagvozd, Imotski, spoj na autoput, nisu ga prihvatili, pazi iz Imotskog oni ne smidu to prihvatit, a mogu prihvati da one novce koji iđu u Imotski, u Lovreč, da ostaje ovdje Bandiću koji ima novac, a ne zna što će s njime, to ne znaju, znači to su ljudi koji jednostavno moraju spasiti sa žetončićima i ovaj proračun i gradski proračun Milana Bandića. Zbog toga imamo kolega Sladoljev dvije trećine RH prazne.
Zahvaljujem kolega Bulj. Sljedeća replika poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj. Vidim da niste zadovoljni s proračunom, dakle on je prezentiran kao reformski konsolidirani proračun. Ja sam posebno proučio onaj dio proračuna koji bi trebao dati odraz te tzv. reformske opredijeljenosti u sektoru zaštite okoliša, vaš kraj je posebno osjetljiv za to područje. Jeste li vi primijetili možda u proračunu da će Cetinska krajina biti posebno zaštićena odnosno da će potrebna pažnja biti dodijeljena tom pitanju?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Održivi razvoj jedini je spas RH i to poglavito na području moje Dalmatinske zagore koja je … na Primorje tj. na turizam. I zbog toga i zbog neodgovornog ponašanja danas imamo da iz 100km udaljenog Vrgorca žele u Sinj dotrati otpad, a naravno da to nije briga ove kolege koji sada žamore dok mi o tome pričaju, a iz tih su krajeva. Pa pogledajte kolegu Babića tamo kako galami, ako ga može neko opomenut. Znači zaboravljeno je gospodarenje otpadom tj. jedna katastrofalna situacije doli i kaos na tome području gdje bi tribali razvijati eko proizvodnju, gdje bi se tribali boriti za opstanak tih ljudi na tome području. Jedino od projekata i svih obećanja koja su dana je prijevoz otpada 100km iz jedne sredine u drugu sredine, sva ostala obećanja su pala u vodu, nemamo sustav navodnjavanja, nemamo gospodarenje otpadom.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Sljedeća replika poštovana kolegica Ines Strenja. Izvolite kolegice.
Kolega Bulj ja ću vas tražiti komentar na ono što zapravo treba znati. U ovom trenutku Splitsko-dalmatinska županija ima toliko propusta što se tiče zdravstva da je bilo vrijeme i da ministar zdravstva baci oko na to i da pokaže barem primjerom što se u drugim dijelovima Hrvatske dobro rješava u nekim drugim dijelovima Hrvatske gdje je isto HDZ na vlasti pa bi onda na vrijeme shvatio da će zbilja Hvar ostati bez laboratorija za koji je potrebno 2 milijuna kuna. Ne samo Hvar nego i Brač, ni neki dijelovi Hrvatske, znači Makarska. Vi npr. imate ja sam kritizirala župana Komadinu, on ima dva laboratorija na par kilometara. Jedan kompletan u psihijatrijskoj bolnici koji je platila županija i jedan kompletan u samom gradu Rabu što je isto malo previše jer se rade iste, a obadva plaća županijski proračun. To je malo previše. Ali to je nešto što svatko treba vidjet svatko na lokalnoj razini, ali ako ne na lokalnoj na državnoj.
Zahvaljujem kolegice Strenja. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Pa zdravstvo je to je u Splitsko-dalmatinskoj županiji izvor i grobar izvor nepotizma grobar, ali to je potvrdio i doktor Ivan … u svojoj snimci gdje je rekao da moraju pitati premijera kada u domu zdravlja zapošljavaju i portira. 10 godina nisu raspisivali specijalizacije, ja sam vodio i prosvjede za opstanak Sinjskog rodilišta, stacionara žena koje su čekale na UZV komplet dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije uništen pod vodstvom gospodina Petrica, sada je dobio svoga zamjenika. Pa je bila i tematska sjednice kolegice Linić bili ste, ja sam dao prijedloge koje su sve prihvatili kako će se razvijati dom zdravlja. Sjećate se turističkih ambulanta da će biti u Makarskoj, ne da u Makarskoj nema turističke ambulante ili u Sinju ili u bilo kojem kraju nego sada gase laboratorije gdje će morat se krv nositi po 100km od grada do grada. Katastrofalna situacija.
Zahvaljujem kolega Bulj. Sljedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani kolega Bulj. Vi ovdje pričate cijelo vrijeme o redistribuciji, i sam premijer je priznao da je on redistributor. On uzima da bi kao pravedno dao, on i Zdravko Marić pravedno dijele, a rekao je kolega Sladoljev gdje se dijeli i kako se dijeli. Dijeli se za političku trgovinu. A nitko u ovom Saboru ne govori o onima koji pune proračun. Što je s njima? Troškovi države rastu, tog hladnog pogona konstantno. Ponovno su danas u inspektoratu vidim da su dizali koeficijente profesorima naravno za njih nema. U veljači su se dizali koeficijenti u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, da je premijer Plenković možda došao iz prosvjete možda bi bili riješeni ti koeficijenti, ali stalno troškovi rastu. I pričamo svi o redistribuciji, kako ćemo, vi bi dali za ovaj projekt, ovaj bi dao, nitko ne govori o ljudima koji pune proračun. Sjeli su im na šiju Plenković i Marić, o njima nitko ne priča.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Kolega Grmoja najbitnije da su oni ojačali županije sa još 200 djelatnosti, a županije su uništile RH i razvoj RH i to je jedan od ključnih problema. I najbitnije je njima da se što više tih ljudi iseli vanka, da ne bude 5% rekord kao što je 5% BDP-a iz doznaka iz inozemstva naših građana, njima je cilj iseliti što više ljudi i da pune na taj način proračun tj. kroz doznake da se poveća gospodarski rast i na taj način da se kroz PDV puni proračun. To je njima cilj. Nije njima cilj opstanak ljudi na tim područjima, jel da im je cilj opstanak područja onda ne bi ojačavali županije koje su isključivo instrument kontrole stranačke i kontrole birača jel bez njih ne može se ništa, bez župana. To su faraoni, gradonačelnici, ima li ih ovdje koji su suprotne u svome, vrlo malo. Oni koji su suprotni gradonačelnik sa županom vrlo ih je malo ili moraju šutiti ili zauvijek zašuti ako će bilo kakav projekt, uglavnom njima je najbitnije iseljavati ljude.
Zahvaljujem kolega Bulj. Sljedeća rasprava poštovana kolegica Ines Strenja. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću se još s par podataka osvrnuti na proračun vezan uz zdravstvo i Ministarstvo za demografiju, mlade i obitelj. Dakle, za Ministarstvo zdravstva za 2020. g. predviđen je 5%-tni rast u odnosu na originalni proračun u 2019. i taj resor će raspolagati sa 12,4 milijarde kuna u slijedećoj godini. Prijedlog financijskog plana HZZO-a za 2020. planiran je u iznosu od 27 milijardi i 486 milijuna 102 000, dakle nikad veći. Najznačajnija sredstva za transfer HZZO-u iz državnog proračuna su i ove godine planirane za slijedeću godinu, 2 milijarde i 600, 2021. 2 i 700 i to su sredstva namijenjena za financiranje prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja koja se financiraju iz državnog proračuna što je kako znate, ponovno puno manje od onog što je obveza države koje je država zakonima preuzela a to su zapravo 4,2 milijarde koje bi trebalo prenijeti. To su brojke. Ono što nedostaje je odgovor na pitanje, koliki je onda ukupni trošak javnog zdravstva u RH? To vjerojatno nije zbroj ovih dviju brojki jer bi to značilo da je na raspolaganju javnom zdravstvu u Hrvatskoj 40 milijardi kuna no kad se pogleda struktura proračuna, jasno je da je bolnički sustav koji je i najveći potrošač u hrvatskom zdravstvenom sustavu, vidljiv u razdjelima čak i sa istim stavkama i u Ministarstvu zdravstva i u HZZO-u. Što se u biti krije u tom proračunu? ono što mogu slobodno reći, nesposobnost uzeti u uzde i financijskim preustrojem obuzdati troškove koji rastu sa sve nedostupnijom zdravstvenom zaštitom u mnogim našim krajevima. Ne govorim o vrhunskoj medicini koju imaju na raspolaganju ljudi u našim najvećim gradovima. I vi to isto tako dobro znate. Dakle, jedina mogućnost bila je upotrijebiti sredstva za europske projekte koji su i ove godine ostali neutrošeni navodno zbog dorade natječajne dokumentacije. Koja sredstva? To su sredstva HZZO-a za izgradnju integriranog informacijskog sustava kojim bi se uspostavio novi poslovni informacijski sustav i omogućio efikasnije upravljanje i nadzor unutar zdravstvenog sustava osobito u pogledu upravljanja i praćenja tijeka financijskih sredstava u svrhu bolje zdravstvene zaštite svih osiguranih osoba. Nadalje, projektom e-lijekovi koji isto tako nije dovršen, uspostavila bi se jedinstvena baza lijekova te kontrola nad prometom i potrošnjom lijekova. Projektom DRG a to je projekt sustava za plaćanje i mjerenje učinkovitosti bolnica, osigurala bi se nadogradnja sustava za plaćanje, praćenje i mjerenje učinkovitosti bolničkog sustava. Dakle, to će se možda samo krenut uspostavljati u vašoj zadnjoj godini mandata a to su bili ključni projekti kako bi se napokon krenulo sa obuzdavanjem financijskih troškova u zdravstvenom sustavu koji rastu. Dakle, osim financiranja redovite djelatnosti ministarstva zdravstvenih ustanova u vlasništvu države i državnih zavoda, planirano je, ono što je dobro i dalje značajna sredstva za nastavak izgradnje nove bolnice KBC-a u Rijeci u ukupnom iznosu od 562 milijuna kuna i dovršetak gradnje Opće bolnice Pula za što je planirano 150 milijuna što je svakako za pozdraviti. Pozdravljam i to što ste napokon krenuli sa planiranje sredstava za KBC Osijek za izradu projektne dokumentacije bolnice ali mislim da tu nije trebalo stati već pokušati paralelno osigurati kako bi se sredstva omogućila da kako bi se krajem 2020. počelo sa izgradnjom KBC Osijek za kojeg znamo koliko vapi za suvremenim prostorima obzirom na vrhunske rezultate kojima svjedočimo i u toj ustanovi. Zbog toga pozivam Slavonce da se posebno potrude i okrenu malo ministra da pogleda i prema Slavoniji i prema KBV Osijek. S obzirom da ministra u ovom trenutku pokušava na bilokoji način barem izabrati i započet znači sa nastavkom tog svog projekta Nacionalne dječje bolnice koju je zapravo bio obećao da ćemo u lipnju ove godine već zakopati i prvu lopatu, ali zapravo treba biti realan i želje su jedno a rokovi nešto sasvim drugo. Da podsjetim, tek treba izabrati se izvođač za izradu studije izvodljivosti kojom će se precizirat arhitektonske, urbanističke, ekološke, prometne i sve ostale parametre prema kojima će se gradit a tek potom tek treba provesti natječaj za idejni i izvedbeni projekat. To je realnost, to su činjenice. Inače, u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo 63 bolničke zdravstvene ustanove, imamo 12 791 akutnu postelju, 1296 postelja za produženo liječenje i 6 381 postelju za liječenje kroničnih bolesti. O njima se, dakle taj cijeli bolnički sustav košta otprilike 10 milijardi kuna sa tendencijom povećavanja za 1% svake godine i to je ono o čemu zapravo sam i već rekla, što treba počet kontrolirat, što ovaj ministar nije uspio i to je njegov veliki propust, zato smo već dvaput i tražili opoziv. O svim tim posteljama, o svih tih 4 milijuna stanovnika, brine se 12 523 liječnika, od toga 9 600 specijalista i 46 000 medicinskih sestara. Ono što ja ovdje postavljam pitanje, dakle nije se razmišljalo što s tim ljudima, ide se samo na ujednačeno povećanje plaća kao i svim ostalim ali zapravo ne razmišljamo o tome da nismo u ovom proračunu mogli iščitat nikakav iskorak, nijedan iskorak ka tome kakao bi se pokušalo barem financijski zadržati one bez kojih ovaj sustav nije moguće da opstoji na ovakav način. Dakle, nemamo uopće planirana sredstva kojima bi se poticalo da liječnici i medicinske sestre idu i rade u onim dijelovima Hrvatske u kojima ih nedostaje a kamoli da se razmišlja o tome da još u ovom trenutku kao ... [[Govornik se ne razumije.]] nad glavom stoje tužbe liječnika i sestara kojima nisu obračunati prekovremeni sati i zbog kojeg tužbe kad dođu će jako, jako duboko ući u džep svih kliničkih bolničkih sestara i ostalih, kliničkih bolničkih centara i ostalih bolnica jer ti liječnici i te sestre imaju pravo da im se plati za ono što su odradili adekvatno satima koji su proveli u tim ustanovama. Dakle, to je, to su oni koji drže ovaj sustav. Ministar ni o tome nije razmišljao. Par riječi o posebno skupim lijekovima. Za posebno skupe lijekove ponovno je planirano milijardu i 850 miliona to je čak 32% više od onog što je bilo u 2019. godini. Kaže ministar, s obzirom na sve veći broj novih, inovativnih i skupih lijekova na listi te zahtjeva za proširenjem opsega pokrivanja većeg broja indikacija očekivano raste i broj pacijenata s popisa posebno skupih lijekova. Naravno s time se slažem, ali on kaže uz nove lijekove bolje je sveukupno preživljavanje, a time i trajanje liječenja pacijenata duže, s time se ne slažem. Morate znati da još uvijek Hrvatska je nažalost na drugom mjestu, ali lošem mjestu po broju oboljelih od malignih bolesti u EU. Dakle, prva je po broju oboljelih Mađarska i po broju umrlih, a druga Hrvatska. Znate što čekamo? Evo, ulazimo u 4 godinu čekamo Nacionalni plan za borbu protiv malignih bolesti, protiv raka kojom bi se napokon moralo pokušati obuzdati to što nas i najskuplje košta jer jedan dio ovih lijekova su zapravo, najveći dio ovih lijekova su posebno skupi lijekovi za onkološke i hematološke bolesnike. Dakle, ove stavke rastu da vam ne kažem kakve će bit, kakve su projekcije vidjeli ste u slijedećih godina vjerojatno će se rebalansom morati povećavati. Dakle, enormni novci, a zapravo rezultati nisu, nisu dobri i ništa se po tom pitanju nije učinilo. Dakle, nećemo govoriti o Spinrazi znate koliko je Spinraza samo 150 miliona kuna, a mi ovdje govorimo o milijardu i 850 slijedeće '21. je planirano 2 milijardi kuna. Par riječi samo o demografiji obzirom na, o Ministarstvu za socijalnu skrbi i demografiju i obitelj, govorimo o udomiteljima, govorimo o djeci, a zapravo te stavke se ne povećavaju. 6,5 milijardi je u ovom resoru predviđeno za slijedeći, slijedeću godinu. Želimo proces deinstitucionalizacije, a zapravo smo ostali slijedeće godine i '21. i '22. samo na 183 miliona kuna, dakle naknada za smještaj u udomiteljsku obitelj, to nije dobro, tu nisu samo djeca, tu su i starije osobe koje nemaju svoje obitelji i smještaju se u udomiteljsku obitelj. I status roditelja i njegovatelja svakako ono što treba proširiti i tu mogućnost da osim roditelja njegovatelja moramo imati mogućnost da supružnik ili netko tko je član uže obitelji bude njegovatelj teško oboljele osobe, [[Upadica: Zahvaljujem.]] da ta osoba ne bude smještena u nekakvu ustanovu i za to treba osigurati više sredstava. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Strenja. Imamo replike. Poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Strenja vi ste u svojem izlaganju prilično vidim sistematično prošli primarno resor kojim se vi bavite tako da nisu to definitivno kritike bez argumenata jer ste uostalom neke stvari i pohvalili što je svakako jedan konstruktivni doprinos raspravi u kojem se želi za našu zemlju u danim okolnostima dobiti više. Međutim, iznijeli ste niz kritika pa me zanima s obzirom da sam ja gledao najviše ovaj svoj resor i nisam vidio nikakve ove reformske dapače antireformske smjerove, kakva je situacija u resoru zdravstva po pitanju reformi?
Zahvaljujem. Odgovor poštovana kolegica Strenja. Izvolite.
Pa moglo se proći kroz cijeli niz projekata koji se dovršavaju i koje ministar voli da kaže da su zapravo njegov rezultat oni su zbilja rezultat one vlade koja je još bila za vrijeme ministra Nakića kada su i započeti projekti dnevnih bolnica, objedinjenih hitnih bolničkih prijema itd. Oni su imali svoj tijek još prošle godine završene su npr. dnevne bolnice unutar mog KBC-a, neke druge su kasnile. Dakle, to je nešto što je tekuće, to ide, nije to doprinos samo ovog ministra, to je krenulo još 2016. godine, to je povlačenje dosta sredstva što se tiče znači opremanja bolnica, sve ono što je potrebo. Ono na što ja apeliram to su ljudi. Kako ćete vi u vrhunski opremljeni Dubrovnik dovesti ljude da nemate 1/3 penzionera koji mjesečno dolaze tamo da pokriju posao. To je problem. Kako ćete medicinsku sestru dovest tamo kad ona svoju plaću pola mora dati da bi platila podstanarski stan iz kojeg izlazi preko ljeta, ona će biti sirotinja ako ode radit u Dubrovnik. To je problem, a to u ovom proračunu nemam odgovor.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice Strenja bilo je neki dan potpisivanje ugovora za gradnju dnevne bolnice u Metkoviću u Dubrovniku i kaže ministar ta je dnevna bolnica po ministru Kujundžiću trebala biti gotova on je to obećao odmah nakon lokalnih izbora, on i gradonačelnik Milan da je to gotova stvar, sad govore 2023. I znate što obećava ministar, a to je bilo ono oko opoziva, obećava kaže ja ću dolazit radit u dnevnu bolnicu u Metkoviću kad bude gotova, ako bude gotova 2023. on će imat 66 godina. Zamislite što, što on prodaje hrvatskom narodu, građanima Metkovića. Znači, liječnika nema u Dubrovniku, a ono što bih vam posebno postavio pitanje zanima me oko Imunološkog zavoda predviđena su određena sredstva u proračunu, znamo koliko je bitan Imunološki zavod, je li to dovoljno, stalno govore o spašavanju Milan Bandić i premijer Plenković o spašavanju Imunološkog zavoda, ali ja sam jako zabrinut zbog tih njihovih najava.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Strenja izvolite.
Ja sam već u više navrata govorila o tome zapravo da je sasvim drugačiji pristup trebao biti rješavanju problema zdravstvene zaštite i dostupnosti u Metkoviću, ali ću se sad nemam dovoljno vremena osvrnut na Imunološki zavod. Imunološki zavod je strateška ustanova od nacionalnog interesa za RH. I ako je rečeno da će se pola, pola ići sa Zagrebom, što zapravo mi potpuno je nelogično, to znači da je onda u ovom proračunu trebalo osigurati 110 miliona i RH odnosno državni proračun isto kao i gospodin Bandić. Nažalost nama je izuzetno bitno zadržati proizvodnju tamo, zadržati da tamo stvaramo od naše hrvatske krvi, znači od našeg biološkog materijala, preradu krvi i svih pripravaka koji će se onda plasirati kao lijek pacijentima u bolnicama, kao i seruma koji su od zmijskog, od ugriza, od protiv crne udovice, vakcina, znači sve ono što je potrebno da bi mi imali u Hrvatskoj državi. To je nacionalni interes, nažalost u ovom proračunu samo 30 miliona više.
Kolegice ja bih vas lijepo molio da malo pripazite na vrijeme. Slijedeća replika poštovani kolega Robert Podolnjak. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegice govorili ste dosta o nizu važnih investicija u zdravstvu i želim vas pitati s obzirom na jednu važnu investiciju u području Varaždinske županije, ali ne samo od interesa za Varaždinsku županiju nego za čitavu RH. Riječ je o spinalnom centru Varaždinskim toplicama, jednu stratešku investiciju u koju bi županija investirala preko 5 milijuna kuna u projektnu dokumentaciju, važna sredstva europskih fondova trebaju za izgradnju tog spinalnog centra. Odgađa se izgradnja tog centra već nekoliko godina i moje je pitanje hoće li se po vašem mišljenju naći rješenje za izgradnju tog spinalnog centra što hitnije s obzirom na stalne odgode i nedostatak financiranja za izgradnju spinalnog centra. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor poštovan kolegice Strenja.
Jedini odgovor leži u ovoj lijevoj strani sabornice, ja apeliram na zastupnike HDZ-a i njihove vladajuće koalicije da učine ono što je potrebno, a to je da napišu amandman i stave sredstva od 18,5 miliona kuna koji su neophodni uz 85 što je već osigurano europskih sredstava da bi se sa 105 mogao raspisati natječaj i konačno krenuti u izgradnju spinalnog centra. To je jedino rješenje. Premijer je danas već odgovarao i rekao je da je to lokalno, to je nacionalni referalni centar za oboljele sa ozljedom kralježnice, znači spinalni centar za cijelu Hrvatsku. Za Hrvatsku državu ne smije biti previše 18,5 miliona kuna. Jedino rješenje je lijevoj strani sabornice, ja apeliram da oni utječu na ministra Marića i da se osiguraju sredstva. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo kvar na serveru, ali, imamo kvar na serveru ali ćemo ručno štopat vrijeme tako da ne brinete ništa, onaj koji treba, ne morate se vi kolega Bulj s time opterećivat. Prelazimo na slijedeću raspravu poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, proračun RH čuli smo u više navrata da se radi o proračunu koji odražava reformsko opredjeljenje, dakle težnju politike da provodi reforme naravno u svim resorima i to se jasno mora vidjeti u proračunu. Ja neću govoriti o fiskalnoj konsolidiranosti, naravno to mi nije ni struka, međutim ono što mogu dobro iščitati, a to je financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u kojom se vidi točno kakva se politika zaštite okoliša namjerava provoditi. Osim što se naravno vidi i jučer smo imali rebalans kakva se trenutno provodi. Mi znamo reforma, evo sektor gospodarenja otpadom je sektor koji je u stvari sektor gdje treba najveću reformu napraviti. Mi znamo da se otpad dominantno odlaže i znamo da smo počeli još od pristupnog ugovora, Zakona o državnom gospodarenju, donosili stope recikliranja, dakle to su naše obvezne stope, 50% recikliranja do 2020., znamo da je politika kružnog gospodarenja doživjela i drugi korak u EU, mi smo članica i da sada govorimo o novim stopama za 2025., '30., '35. Jasno je ako imamo poteškoća sa ovim stopama koje dolaze već dogodine, da ćemo imati još i više poteškoća sa slijedećima. No, vidi li se ta situacija, ona je vrlo ozbiljna, danas mnogi pričaju o penalima i to sve opravdanije, dakle o penalima kao financijskom instrumentu kojim EU kažnjava dakle zemlju članicu koja ne poštuje opće preuzete obveze, ne vidi se. Dapače, mi imamo ozbiljni problem, mi imamo cijeli jedan resor u praktički u rasulu. Evo ja ću vam probati to dokumentirati. Mi imamo tzv. centre za gospodarenje otpadom. Centar za gospodarenje otpadom je mjesto gdje se obrađuje smeće i na njemu, u njemu se isključivo formira inertizirani materijal za odlaganje i gorivo iz otpada za kojeg sad već dobro znamo treba uložiti mnoga sredstva, znatna da bi se negdje plasiralo. Sad na stranu sve ekološke štete koje se time čime, ali stavljam u prvi plan potrebu da otpad vraćamo u gospodarski sustav i zato postoje stope recikliranja. Dakle, u tim centrima imamo već dva Marišćinu i Kaštijun, nema recikliranja odnosno ono je svedeno na koji postotak, ako ne vjerujete pogledajte, pitajte ih koliko su oni plasirali sekundarnih sirovina. Tamo toga nema. Prema tome, to nije rješenje s kojim se može transformirati sustav gospodarenja otpadom. Međutim, pogledajmo u plan financijski fonda pa ćemo vidjeti da za 2020. je predviđeno još 16 milijuna kuna za Kaštijun koji je u pogonu već dosta vremena pa se možemo pitati o čemu se radi, nije li taj fond, nije li taj CGO završen. Koji je rezultat? Što se događa? Dakle, postoje li odgovornosti onih koji su to rješenje i projektirali i izabrali, koji, tko to stoji iza tih sustava, pogotovo kad vidimo da ti sustavi neometano idu dalje. Svjedoci smo da neke županije, neki gradovi uopće ne planiraju ništa drugo, ništa od infrastrukture koja je potrebna nego samo čekaju famozne centre, tu moram spomenuti Lećevicu, dakle grad Split ima svoj plan gospodarenja otpadom koji je odobrila dakle županija, Splitsko-dalmatinska u kojem uopće nema niti jedne infrastrukture predviđene, dakle to bi bila sortirnica i kompostiranje nego će sve ići u Lećevicu kad se izgradi u područje netaknutog krša, u područje koje u slivu najvažnijih izvora krških na tom dijelu Jadrana, koji se naravno svi odreda koriste za vodoopskrbu. Što je alternativa? Što je rješenje, dakle da ne bi netko mislio da nema rješenja. Dakle rješenja ima i radi se o infrastrukturi koja to omogućuje i postoje stavke. Recimo, stavka u planu financijskom ... [[Govornik se ne razumije.]] oporaba otpada, iskorištavanje vrijednih svojstava otpada. Dakle, to je nešto što bi bilo vrijedno za aktivirati i mi možemo vidjeti da je 2018. bilo planirano milijun kuna, 50 tisuća, 2019. 220 tisuća, a jučer smo saznali da je rebalansom predviđeno, spušteno na 79 tisuća, a znate koliko je za 2020.? Svega 10 tisuća kuna. Što je to? Dakle taj smjer razvoja transformacije sustava ne postoji. Ne planira se išta ozbiljno uložiti u to, oporaba otpada. Onda imamo poticanje odvojeno prikupljanja otpada i recikliranje, 2019. 6 milijuna i 900, realizacija jučer smo saznali, 0. Dakle 0 kn, planirano za 2020. 40 tisuća. Ljudi moji, ne znam da li razumijete da je to apsurdno, da je to neodgovorno. I ako direktor fonda to ne razumije, ako njegove službe to ne razumiju, ako ministar koji je odgovoran za ovo ne razumije, gdje u kojoj mi to zemlji živimo? Dakle to je jedna politika apsurda i na koncu, ja moram reći, ako ne vodi to ministar jer je vrijeme opravdanja, ne zna se, pa nismo sigurni, dakle to je prošlo. Mi u Hrvatskom imamo primjere, dakle pogledajte Prelog, pogledajte Krk, ima još niz drugih gradova koji nešto lošije stoje, ali ova dva koja sam spomenuo su već ispunili ciljeve do 2020., ispunili su. Čime? Time da imaju suvisli sustav prikupljanja i da imaju sortirnicu i kompostište i to je na lokalnoj samoupravi, to nije na fondu i ministru da definira i upliće se u to i nabavlja milijun i nešto tisuća posuda. Pazite, predviđeno 370 milijuna kuna za nabavku posuda. Tko to može isporučiti preko milijun posuda u jedno kratko vrijeme? Je li to nabava koja će poskupiti ili pojeftiniti nabavu? Definitivno poskupiti, to je nabava koja će izbaciti sve male proizvođače u Hrvatskoj ili se moraju udruživati u nekakav klaster gdje će naravno biti mali partner. Prema tome, ja ne mogu drugačije okarakterizirati ovaj proračun. Da je to, ne da nije reformski, on je nazadan, on je neodgovoran, ustvari zlonamjeran i mi moram postaviti pitanje tko ustvari vodi ovaj resor. Ja ne vjerujem da ministar vodi taj resor jer on sigurno nema motiva da on ide ovako loše. On bi trebao imati motiva da ide bolje, ali on ga ne nalazi. Direktor fonda je otišao, ali ja moram reći da je onda odgovorna Vlada i premijer. Premijer i evo, ministar Marić sasvim sigurno nema veze s ovim, s ovim brojkama. Ali to su stvarne brojke koje odražavaju porazno stanje da se Hrvatska unatoč silnim novcima u Operativnom programu Konkurentnost i kohezija ne pomiče s mjesta i penali će doći i onda molim, nemojmo postavljati pitanja tko je odgovoran. Evo, danas možemo govoriti o odgovornosti onih koji su ovakav plan financijski donijeli, bez srama i koji će izazvati situaciju, dakle još lošijeg stanja Hrvatska, još slabijih prilika da odgovorima na stvarne izazove današnjice, a to je da od našeg otpada stvaramo sirovine. Dakle to ne može biti floskula, to je nešto što je praktično provedivo i provodi se, spominjao sam i u Krku i Prelogu za što je potrebno suvišno postaviti stvari i osigurati osnovnu infrastrukturu.
Zahvaljujem. Imamo replike. Poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Dobrović, ako je itko stručan, kompetentan i koliko je sudjelovao u projektima održivog gospodarenja otpada tj. gospodarenja otpadom na pravi način gdje je otpad tj. novac, a ne smeće interesne skupine koji s njima mešetare, evo rekli ste Marišćina, znamo kakav ima problem ljudi tamo, na tome području, vidimo da u Splitsko-dalmatinsko županiji, rekli ste u krškom području, čistom okolišu koji je povezan sa najbitnijim izvorima u Dalmaciji pitke vode da se želi graditi tj. namjerava daleko otišlo, a u biti ništa se nije napravilo što se pare potrošile, Projekt Lećevica koji je štetan. Možete li ponoviti kolika je štetnost i što kažete kakvo je gospodarenje otpada sa istog sanacijskog odlagališta koje ima uvjete iste kao sanitarne iz Vrgorca do Sinja 100km ili iz Zagreba do Novske 100km? Koje su to štete okolišne, ekonomske i koji je to način upravljanja i gospodarenja otpadom?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Apsurdno je voziti otpad ma niti 5 do 10km ako je moguće naći bliže rješenje. Voziti 100km daleko otpad na slično odlagalište je van pameti. Ja ne znam kako bi to drugačije ocijenio jer pitanja zaštite okoliša glede odlaganja tog otpada su ista, mi samo imamo pridodani silni transport dakle 100km i to za vozila koja nisu uopće tome namijenjena. Da se lako izračunati i možemo i to izračunati, uskoro informirati javnost, ali velike su posljedice tog neodgovornog izbora. Što će tiče Lećevice, to je nesumnjivo veliki rizik, dakle siguran rizik za taj kraj. To možemo vidjeti danas u Marišćini gdje kod velikih kiša kakvih danas možemo uvijek očekivati dolazi do velikog problema sa oborinskim vodama u kontaktu sa smećem.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Dobrović. Dakle govorili ste o penalima, mi imamo činjenicu da je HDZ ovim imputom u vezi spašavanja vojnika Bandića i 280 milijuna kuna na neki način spasio njegovu fotelju, ali mi imamo što se tiče grada Zagreba tek 2021. ogromni problem, a to su penali zbog lošeg gospodarenja otpadom, pa imam pitanje, to će se naravno 2021. odraziti na državni proračun. Koliko će po vašoj procjeni iznositi ti penali ako grad Zagreb nastavi ovako loše gospodariti otpadom?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Nije samo grad Zagreb u pitanju nego naravno penali će biti određeni temeljem situacije i u cijeloj Hrvatskoj sasvim sigurno da će država tada spustiti taj trošak na jedinice lokalne samouprave sukladno matematici. Dakle lošiji gradovi će lošije proći i mi ne moramo govoriti kao možda jednog dana, dakle to će se definitivno dogoditi. I apsurdno je da danas imamo novce, znamo kako, međutim to se ne čini jer nekome više odgovara trošiti novce na drugačiji način. Kakav način? Graditi centre. Evo Babina Gora preko 50 milijuna eura, Lećevica ne znam koliko je ona procijenjena isto cifre su 50, 60 milijuna eura, dakle na tom području se za dva, tri, pet puta manje novaca mogu sagraditi ova jednostavnija infrastruktura koja se ipak ne gradi.
Zahvaljujem. Imamo sljedeću repliku, poštovani kolega Robert POdolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Dobroviću, znamo vas kao stručnjaka za područje zaštite okoliša i kao ministra i sada kao zastupnika. I gledajući proračun upravo ovog područja kojeg najbolje poznajete, gledao sam malo prije Fond za zaštitu okoliša i gotovo šokiran kada sam vidio da sredstva koja su prošle godine bila osigurana za sanaciju odlagališta otpada u Brezju od 20 milijuna kuna, ove godine nisu predviđena za proračun 2020. niti kasnije. Ali svi znamo da upravo to odlagalište više od deset godina kontaminira tlo i podzemne vode i uništava zdravlje građana ne samo Varaždina nego i okolice i ne vidim logiku zašto bi ministarstvo i fond izbacili taj mali iznos sredstava za proračun 2020. godine … vi mislite o tome?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Nije mi poznato razlog zbog čega su oni to izbacili, međutim ja bih spomenuo dakle baliranje smeća. Ja sam osobno tada kao profesor kritizirao takvu odluku javno, to se može i naći. Dakle neko je tada također neodgovorno javnim novcem pomagao takvo rješenje i uvjerenje ljude, ne, ne kada mi to zamotamo u foliju i stavimo na hrpu to će biti sjajno i onda ćemo mi to obraditi iz toga ćemo izvlačiti korist. To su sve gluposti, gluposti neodgovorne koje donose ogromne štete. Sasvim sigurno da te bale donose štetu u okolišu, putem okoliša i na ljude. Međutim, u Hrvatskoj se najmanje postavlja pitanje odgovornosti za te koji su tada, pazite a to je vjerojatno bio lukrativan posao baviti se javnim nabavom tzv. balirki, plaćati mjesecima folije itd.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Dobroviću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite kolega.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle jedna danas jako čudna rasprava o proračunu, jedan nervozni, arogantni, bahati premijer koji je jutros tu došao izvrijeđao zastupnike onda otišao. Iznenađujuće mal broj zastupnika vladajuće većine koji su inače na proračunima koliko se ja sjećam bili prisutni u sabornici kako bi replikama branili proračun i samog premijera i Vladu. Iznenađujuće da nema šefa najbrojnije oporbene političke grupacije u Hrvatskom saboru SDP-a danas u Saboru, nema ni predsjednika HSS-a, ali dobro evo mi smo uvijek na položajima pa da malo prođemo kroz proračun. Dakle, kada pogledamo kako se proračun razvijao proteklih, proteklih godina vidimo da su rashodi od 2017. do onog što evo vi iz Ministarstva financija, iz Vlade predlažete za 2020. godinu, porasli za 22 milijarde kuna. Znači državni troškovi su tijekom razdoblja u kojem zajedno vladaju HDZ, HNS, Bandić Milan 365 i SDSS dostigli razinu od čak 147 milijardi kuna i uporno se povećavaju tempom bržim od rasta bruto društvenog proizvoda. Vlada će reći znači da su rashodi porasli uslijed korištenja sredstava iz europskih fondova i naravno time će nam pokušati zamagliti oči stvarajući klimu kako su europski, kako su, znači sredstva iz europskih fondova nekakav dar s neba, a ne žele priznati da je to također novac poreznih obveznika koji je uplaćen u proračun i stavljen na raspolaganje javnom sektoru. I zato moramo govoriti o ovih 22 milijarde kuna rasta rashoda države i do čega je dovelo tih vrtoglavih 22 milijarde kuna više koje na raspolaganju ima ova vladajuća trgovačka koalicija. Je li Hrvatska postala zemlja rasta i razvoja? Je li postala zemlja boljeg životnog standarda? Je li privlačna destinacija u kojoj se primjenjuju nove tehnologije? Ili je rad Plenkovićeve, Vrdoljakove, Pupovčeve, Bandićeve ekipe za stabilnost doveo do toga da je Hrvatska danas devastirana i napuštena, a njeni ljudi su stalno taoci jedne velike i neučinkovite javne uprave, rođačkog kapitalizma i nepotizma, ne restrukturiranih državnih poduzeća, glomazne i rascjepkane lokalne birokracije i o tome je bilo govora, o tome je kolega Bulj ovdje možda najviše govorio. Društvenih struktura znači koje postaju potpuno ovisne o državnom proračunu. Znači takva situacija ograničava bilo kakve potencijale koje imamo za razvoj i za potreban iskorak prema uređenijem i naprednijem društvu. Situacija u kojoj je za uspjeh ključno imati, a to dobro zna i ministar financija, ključno imati bolje političke veze, izlobirati za sebe i svoju bolju poziciju pri raspodjeli novaca poreznih obveznika kojeg mnogi doživljavaju kao puki njima pripadajući plijen, ne može nas nikako poštovana gospodo iz Vlade voditi u bolju sutrašnjicu. Stoga je moja obveza danas ovdje, znači i obveza i dužnost završiti ovu priču o proračunu tako da dignem glas u ime onih koje nitko u Hrvatskoj ne štiti. U ime poreznih obveznika, u ime šutljivih i zapostavljenih više od milijun ljudi, malih i srednjih poduzetnika i zaposlenika privatnog sektora koje vladajući potpuno isključuju iz svih područja političkog odlučivanja, a koji su glavni dionici stvaranja novih vrijednosti u Hrvatskoj. Oni predstavljaju kreativan potencijal čijim radom omogućuju državi da ubire prihode iz kojih se može financirati glomazni i neučinkoviti javni sektor. I sad će netko reći, kako to da se ja zalažem za privatni sektor, a istovremeno se zalažem za to da se izmjene koeficijenti da se daju veći koeficijenti profesorima, učiteljima i nastavnicima. Vrlo jednostavno, zato što nemamo sustava vrednovanja, nemamo uopće sustava koeficijenata pa onda premijer u veljači povisi koeficijente u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova odakle on dolazi, da je profesor onda bi možda povećao profesorima, učiteljima i nastavnicima, a ovdje nema novca i kad profesori, učitelji i nastavnici to zatraže ide povećanje osnovice svima, ponovno isto svima, bez ikakvog vrednovanja, bez koeficijenata, a MOST je predlagao akcijski plan reforme javne uprave, da se znat tko što radi u javnoj upravi, koliko radi treba li ga nagraditi, treba li ga kazniti ili treba li ga možda otpustiti. Ali nitko ne želi srediti stvari u tom sustavu. Znači ovaj privatni sektor, ovi ljudi koji pune državni proračun oni ne dobivaju kvalitetne javne jer vladajući nisu sposobni prepoznati koga i kako u javnom sektoru moraju bolje platiti i u koje usluge treba više uložiti. To je upravo ova priča o kojoj sam govorio. Nisu zato sposobni, zato što su u mreži isprepletenih interesa s uhljebima i naravno u mreži su lovaca u mutnom koji žele osigurati svoj interes kroz netransparentne procese javne nabave, državnih poticaja, subvencija, znači potpora o kojima sam jučer govorio ministru Mariću i izbacio ga iz takta. Znači MOST se u raspravi o ovom proračunu želi zauzeti za one koji imaju ideje, koji će nas umjesto povratka u procese dogovorne ekonomije vući naprijed kako bi mogli iskoristiti sve blagodati tržišnog gospodarstva. Danas još uvijek imamo državu koja ministre Mariću povećava svoje namete, koja je upletena u većinu ekonomskih procesa u zemlji, koja utječe na zapošljavanje sve više ljudi i koja teži k tome da u potpunosti kontrolira bilo kakvu ekonomsku aktivnost u zemlji. Ne želimo mirno i nezainteresirano gledati kako se poreznim obveznicima iz džepa izvlači još nekoliko milijardi kuna zbog neprovođenja najavljenog smanjivanja PDV-a, kako se provode mjere poput navodnog poreznog rasterećenja mladih koji su bacanje prašine u oči, kako se bez ikakvih kriterija povećavaju rashodi za zaposlene u javnom sektoru mjerom jednako svima. To je mjera koju ste vi primijenili, bez diferencijacije potplaćenih i svakom društvu potrebnih zanimanja od izmišljenih savjetničkih i inih mjesta po ministarstvima, agencijama i uredima. Ne želimo kada nastupi nova recesija ponovi priča koju smo vidjeli u Hrvatskoj prije 10 godina i stoga ćemo biti ustrajni u djelovanju koje će smanjiti porezno rasterećenje i olakšati privatno poslovanje, reformirati javnu upravu kako bi građani mogli dobiti primjerene javne usluge, provoditi realne mjere koje će utjecati na bolju demografsku situaciju i ostanak mladih obitelji u Hrvatskoj, usmjeriti javna sredstva u istraživanje, razvoj i obrazovanje. Samo se tako poštovani ministre možemo približiti razvijenim zemljama. Nažalost u ovom proračunu ne prepoznajemo, ne prepoznajem, znači ja govorim u ime kluba Mosta ništa od navedenog i zato ga nećemo i ne možemo podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Grmoja. Slažem se s vama u tome kada ste rekli bez kvalitetne i sveobuhvatne reforme državnog aparata koja će se bazirati na tome da se vrednuje rad, a da se nerad i izmišljena radna mjesta prepoznaju kroz sustav, to bi sve trebao biti rezultat jedne kvalitetne reforme, bez toga se neće moći naprijed. Međutim moj snažni dojam, ali ne samo dojam nego i uvjerenje i saznanje je da se državom i resorima vodi na jedan feudalni način, dakle postoje politički feudi i onda se više to ne dira jer ja ne mogu drugačije rastumačiti da ministar Ćorić ne intervenira u fondu koji valjda vodi HNS i napravi naprosto reda jer ne vjerujem da je toliko nesavjestan i naprosto za odgovornost ovdje više niko ne pita.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Gledajte, premijer Plenković je primio sve, tko je god zatražio sastanak s njim on ih je primio. Nije primio profesore, učitelje i nastavnike, to govori o odnosu. I zato nikad ovakav bunt nije bio u zbornicama, a imam ih puno po zbornicama što prijatelja, što rodbine i ostalih, svi kažu nikada ovakav bunt nije bio. Ne zato što se ti ljudi bore za plaću, oni se bore za dostojanstvo, a nikakvog reda nema u tom sustavu koeficijenata u tome da se zna što tko radi. Pa te agencije evo, taj Fond za zaštitu okoliša, vidim Hrvatske vode šta kupuju neke rukavice ženske luksuzne izašlo je čitao sam po medijima. Pa ko to dira i ko tamo ulazi? Mi smo to pokušali tu močvaru malo isušiti, ali otpori su veliki. Smije se i kolega Šuker.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Robert POdolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, s pravom ste ukazali na povećanje proračuna za sljedeću godinu koji raste iznimno sa 140 na 147 milijardi kuna, dakle punih 5% i ukazali ste na izgovor vladajućih da je to zbog porasta sredstava iz europskih fondova i oni zapravo tome doprinose. Pa nije točno. Naime, prema prijedlogu proračuna fondovi EU-a će doprinijeti ove godine po planu sa 14 milijardi kuna, ali sljedeće sa 14,7, samo 700 milijuna kuna više, a razlika je 7 milijardi povećanje proračuna. Dakle nisu u pitanju eu fondovi nego potrošnja i prihodi porezni iz sasvim drugih izvora. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grmoja.
Pa kolega Podolnjak mislim da ste zapravo potvrdili ono što sam i sam u svom izlaganju rekao jel jednostavno ne želi se nigdje uvesti reda, očito nekome nered odgovara i to je problem, to je problem. Kaže premijer danas to mu je glavna, žali kaže nismo bili lojalan partner. Pa neću ja nikada biti lojalan Andreju Plenkoviću i nekoj stranci, ja sam lojalan samo hrvatskom narodu, njemu polažem račune. I u ovoj poplavi žetončića i kada vidimo šta radi HNS, pa ja sam ponosan, nije veći kompliment danas Plenković mogao reći Mostu. Kada smo vidjeli da ne želite mijenjati stvari, da ste vi lojalni ovim interesnim skupinama, a ne državi pa nemamo šta raditi s vama gospodo. To nam je najveća pohvala koju nam je netko mogao izreći ovdje u Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Grmoja je spomenuo dvije stvari, jedan je štrajk prosvjetara. Treba reći jasno i glasno da SDP-ova vlada smanjivala plaće, bitno je jako je bitno sada ću vam reći zašto. Zašto što nikad nijedna vlada se nije uhvatila koeficijenata koji su naslijeđe iz prošlog sistema. Da, to ne znate, pa ne znate da. Pa ne znate, da znate ne bi nemojte mi dobacivati dok govorim. Znači nijedna vlada se nije uhvatila redizajna plaća, osnovica i koeficijenata, Vlada je sada ponudila povećanje plaća, povećanje osnovice od 6,12% plus 2% povećanje koeficijenata složenosti. Znači nije ova Vlada ta koja smanjuje plaće nego je ova Vlada ta koja odgovorno pristupa tom problemu. Ova Vlada rješava to na način da će se analizirati cijeli sustav koji se nije analizirao od početka hrvatske samostalnosti.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Kolegice, meni nikad nije bilo ugodno gledati kada se ljudi sramote, bude mi neugodno pa spustim pogled ne mogu to gledati. Nemojte, rekli su vam da branite Vladu, ali nije vam se pametno uvijek javiti. Ja sam govorio o koeficijentima, a vi pričate o dizanju osnovice, ja govorim da je dizanje osnovice upravo problem. Znači nije vam se pametno uvijek javiti, nekad je bolje ostati sjediti kada nemate spremnu repliku i kada niste u temi i ne znate o čemu govorite. Mene ne zanima što je radila SDP-ova vlada, ja ništa dobro ne mislim o vladi Zorana Milanovića i o Zoranu Milanoviću, to me uopće ne zanima. Govorim vam da nije uveden sustav da nisu uređeni koeficijenti složenosti poslova i da to nije napravljeno. Vi pričate o dizanju osnovice, pa to jest problem što ide jednako svima pa o tome sam i govorio u raspravi.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Ja bih vas lijepo molio da u odgovorima i raspravama na bilo koji način ne omalovažavate kolegice i kolege zastupnike. Izvolite kolegice Petrijevčanin, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Povrijeđen je članak 238. zato što kolega Grmoja imputira da nisam u temi, vrijeđa da nisam dovoljno upućena u ovu problematiku. Kolega Grmoja ja ništa osobni nisam rekla vama, upravo sam vrlo dobro upućena u ovu problematiku. Nemojte zlouporabiti vašu repliku da biste vrijeđali druge zastupnike. Ne umanjujem vaše znanje kao profesora, ali nemojte ni vi moje kao sveučilišnog profesora, pa vas molim da ne vrijeđate druge zastupnike.
Zahvaljujem kolegice Petrijevčanin. Prije vas sam zamolio kolegu da ne raspravljamo na taj način i mislim da nije bilo potrebe za povredom Poslovnika, tako da smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, evo cijeli dan pa i nervoza premijera čak je dobro kada nas bude on hvalio bit će onda veliki problem. Njima je osnovni problem kolega Grmoja ovoj Vladi da prizna da 18 milijuna eura 2,4 milijarde ili 5% BPD-a od doznaka iz inozemstva što znači da su iselili naš narod u druge države i šalju novac ovamo. I to je ključni problem i ključna priča. Proračun raste na osnovu potrošnje i gospodarskog rasta od doznaka ljudi mladih koje su potrali na stotine tisuća i sada je najveći prihod BDP-a najveći je od doznaka. Šta to govori? Govori da je planirano iseljavanje mladih i hrvatskog naroda da bi punili proračun.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj. Znate zašto mislim da je premijer Plenković jutros među ostalim i ovo što ima probleme u stranci ovaj ko bi poželio ovakve stranačke kolege znači ovo što su mu izveli Đakić i ekipa, išao je napraviti nekakav predizborni paket za Vukovar domoljubni, a ovi su to sve ovaj, ja nisam mogao vjerovati što su napravili. Ali ovaj pustimo to na stranu. Ono što sam želio reći zašto je Plenković bio onako arogantan, pa izašli su podaci da smo mi znači nakon Rumunjske i Sirije treća zemlja iz koje se najviše iseljava u Njemačku, zamislite borimo se za drugo mjesto sa Sirijom koja je pogođena ratom. I to je ovo o čemu vi govorite. I zato su doznake tolike i zato je to je 5% BDP-a vi ste iznijeli prvi te podatke. Nitko nije demantirao to, nisam čuo iz Ministarstva financija demantiraju i to je zabrinjavajuće.
Zahvaljujem kolega Grmoja na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle ja ću ovu raspravu o proračunu početi sa jednom svojom tezom. Dakle ja mislim da je ova rasprava o proračunu na neki način ponižavajuća i vrijeđanja i na neki način ponižavajuća za zastupnike vladajuće većine iz jednog razloga. Mislim da to danas nitko nije spomenuo u sabornici, ali ovdje u ovoj raspravi sam uvidio jednu logičku pogrešku. Mi raspravljamo o proračunu koja će se za 2020. godinu, a u taj proračun će biti uvrštena sredstva koja će uprihodovati zakoni o poreznoj reformi, a mi o toj poreznoj reformi još nismo raspravljali. Dakle mi prejudiciramo odluku Hrvatsko sabora da će porezna reforma biti izglasana. Dakle po nekoj teoretskoj stvari može se desiti da proračun bude izglasan, a porezna reforma ne. Naravno da će i porezna reforma i proračun biti izglasan, a ja ponavljam temu šta bi se dogodilo da izglasamo proračun koji će zapravo biti baziran na toj poreznoj reformi, a poreznu reformu ne izglasamo. Dakle sve bi palo u vodu. Dakle s time želim reći da su zastupnici u ovom Saboru na neki način evo i formalnopravno učinjeni žetončićima jel se uopće ne raspravlja o tome kako bi oni trebali glasati o poreznoj reformi. Dakle mi ćemo imati o tome raspravu i meni bi bilo logično da je bio obrnut slijed što se tiče tih rasprava jer jedino ... [[Govornik se ne razumije.]] drugo. Drugo što ću naglasiti a to je činjenica da kad je MOST otkrio da je u zagrebačkom proračunu po priznanju pročelnice za financije u gubitku od milijardu i 700 milijuna kuna i kad smo to iznijeli u Saboru, dobili smo kritike od potpredsjednika Sabora g. Reinera da se ne bi trebali baviti temom zagrebačkom jer se to ne tiče nacionalne. Upravo na ovom proračunu vidjeli smo da je to itekako nacionalna tema jer da nema tih milijardu i 700 milijuna kuna, država ne bi gradonačelniku Bandiću davala 280 milijuna kuna i kako je sam gradonačelnik Bandić rekao, ako padne Zagreb, past će cijela Hrvatska jer je on Hrvatsku drži iznad površine. Dakle sve ono što se događa u Zagrebu, svi oni gubici koji se događaju u Zagrebu, direktno se implicira i na nacionalnu razinu jer gradonačelnik Bandić traži da država spašava zagrebački proračun i zagrebačke gubitke tako da mislim da ta teza da gubici zagrebačkog proračuna nisu nacionalna tema, smatram pogrešnom. Ono što ću također reći da niti jedna zapravo rasprava o državnom proračunu ne bi smjela proći bez rasprave o reformi lokalne samouprave. Nedavno sam gostovao na jednoj televiziji, upravo u vezi štrajka prosvjetnih djelatnika i onda sam rekao dakle da bi reforma lokalne samouprave ozbiljna, da analize stručnjaka koji se time bave, pokazuju da bi državni proračun, dakle ozbiljna reforma, uštedio oko 4 milijarde kuna. Nakon toga mi je novinar postavio pitanje da li bi to značilo odlazak ljudi na burzu, da li bi ti ljudi dobili otkaz i šta s tim ljudima, ja sam mu postavio protupitanje a zašto jedan čovjek koji radi u lokalnoj samoupravi ne bi otišao u Irsku a vodoinstalater, medicinska sestra mora odlaziti, koja je dakle razlika? Dakle mislim inače da se u Hrvatskoj razvila jedna umjetna podjela na realni i državni sektor, ja mislim da u Hrvatskoj postoje ljudi koji rade, koji su vrijedni u oba dva sektora ali u lokalnoj samoupravi postoje ljudi koji su na izmišljenim radnim mjestima, dakle u realnom sektoru jednostavno po logici stvari ne stoji jer nijedan privatnik neće zaposliti nekoga na izmišljeno radno mjesto jer mu on donosi gubitke. I dok god ćemo imati dvije velike stranke koje se izmjenjuju na vlasti a koje su zapravo uhljebili znači na ta mjesta te ljude i kojima je to biračko tijelo, po meni Hrvatska neće biti prosperitetna i ... [[Govornik se ne razumije.]] Ono što ću također istaknuti u ovoj raspravi, u vezi realnog sektora i državnog sektora, da se vidi koliko je učinkovitiji i realni sektor je povlačenje iz europskih fondova, dakle 100% su realni sektor povukao a državni sektor 5 milijardi kuna nije povukao iz europskih fondova. I dakle i ovaj štrajk prosvjetara koji se upravo događa, dakle namjerno se želi posvađati prosvjetne djelatnike sa realnim sektorom ali mislim da jedno ne isključuje drugo, postoje izmišljena radna mjesta, postoji višak u lokalnoj samoupravi ali se državna vlasti nije uhvatila sa tim u koštac, hvala.
Zahvaljujem. Imamo repliku, poštovani kolega Davor Lončar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Marko, u svojoj raspravi ste se dotakli lokalne uprave odnosno reforme lokalne uprave. Kako dugo obnašam tu dužnost, ja bi volio stvarno s vama sjesti i raspraviti o toj temi i da vidimo zapravo činjenice koje će govoriti pozitivno ili negativno. Dolazim evo iz jedinice lokalne uprave koja u svojim proračunima godinama a tako rade ... [[Govornik se ne razumije.]] kolega mojih u Hrvatskoj, sufinancira ... [[Govornik se ne razumije.]] školstva iz kojih vi dolazite. Kod mene je to 3,5 milijuna kuna u jednoj maloj jedinici lokalne uprave, sad sam se iznenadio vašom raspravom u kojoj kažete da, u vašem izlaganju da su svi isti i da zapravo nanosimo štetu proračunu RH što nije točno. Ja ću vas upozorit na jako velik prihod, odlazi upravo iz područja jedinica lokalne uprave u centralnu blagajnu. Evo hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Sladoljev.
Hvala gospodine. Dakle ja nisam rekao da su sve lokalne samouprave loše, ja sam rekao da jedinice lokalne samouprave koje se ne mogu samostalno uzdržavati, da ne treba ukinuti nego da ih treba pripojiti nekoj lokalnoj samoupravi kojoj se može da bi od tog i vaš grad imao koristi ali taj novac kojim vi financirate školstvo, taj novac bi postojao u toj općini koja bi bila na neki način zadužena i za vašu općinu, taj novac ne bi nestao, npr. neka općina koja ima 1000 stanovnika a koja ima zaposlenih, načelnika, vozača, tajnicu, kad bi to nestalo, taj novac ne bi nestao za te ljude, on bi i dalje ostao. Dakle ja ne znam kako funkcioniraju druge zemlje koje nemaju toliko jedinica lokalne samouprave, šta oni nemaju novac? Dakle, ta logika mi nije jasna.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Robert Podolnjak.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS. Poštovane kolegice i kolege, pripremajući se za rasprave i oko prijedloga državnog proračuna za 2020.g., imajući u vidu tisuće i tisuće brojaka koje su relevantne kad čitate stotine stranica općeg i posebnog dijela proračuna, pa i ovih posebnih dijelova koje se odnose na druge proračunske korisnike, pokušavam kao znanstvenik sve te brojke gledati kroz jednu komparativnu prizmu gledajući ih na način što te brojke znače ako ih ne gledamo samo u okviru RH, našeg proračuna, našeg rasta BDP-a, nego ako ih stavimo u kontekst rasprave sa drugim državama kojima se možemo uspoređivati, a to su nama slične tranzicijske države u EU, države koje nas okružuju i koje su zapravo prošle slični put tranzicijski kao i mi. Prema predviđanjima plan rasta BDP-a u ovoj godini predviđa se oko 2,8%, slijedeće godine manje, niže 2,5%, što ta brojka sama po sebi govori, ništa ako vi iz HDZ-a i drugih stranaka vladajuće većine kažete imamo makroekonomski rast, imamo rast BDP-a, što vam ta brojka sama po sebi govori, ništa ako je ne stavite u kontekst sličnih podataka drugih država s kojima se RH može usporedit, a kada ih stavite u kontekst onda vidite da RH se razvija sporije, da zaostaje, da ne smanjuje razliku prema drugim državama, da se sporije oporavljala od recesije, da i sada ima sporiji rast BDP-a od usporedivih država, primjerice u ovoj 2019. predviđa se da će Slovenija imati 3,1, Poljska 3,5, Mađarska 3,4, Češka 2,9, Slovačka 4,1, kad to gledate u kontekstu komparativnih podataka onda vidite da mi zapravo ne stojimo dobro, da naš rast BDP-a nije dovoljan, a da zapravo imamo daleko veće povećanje prihoda u proračunu čak 5%, sa 140 na 147 milijardi kuna i nije to zbog prihoda iz fondova EU jer sam i ranije rekao, oni rastu po planu sa 14 milijardi na 14,7, dakle to nije razlog. Nažalost, porezna presija će ostati, racionalizacije nema, nema racionalizacije javnog sektora koji je preskup prema svim analizama Eurostata i čak i naših, naših ustanova koje, koje mjere te indikatore. Nažalost, u proračunu ništa novo, sve po starom. Ono što želim reći u drugom dijelu odnosi se na neke konkretne proračunske stavke za koje smatram da su važne i na koje ću i podnijeti amandmane na prijedlog proračuna. Jedan se odnosi kao što sam rekao u replici kolegi Dobroviću na ukidanje predviđenih sredstava za sanaciju odlagališta Brezje kraj Varaždina, jednog dugotrajnog kroničnog problema koji truje to područje već više od jedno desetljeće i gdje je država ipak osigurala u ovoj godini 20 milijuna kuna za sanaciju tog odlagališta, to nažalost nije realizirano zbog određenih pravnih sporova zbog situacije oko izrade programa sanacije tog odlagališta, međutim vjerujemo da će i lokalna samouprava riješiti taj problem u slijedećoj godini i da bi se konačno moglo prići sanaciji tog odlagališta, al ako u proračunu Fonda za zaštitu okoliša neće bit predviđena sredstva onda bi to značilo da bi lokalna zajednica odnosno lokalni proračun sam morao snositi troškove sanacije i meni doista nije jasno zašto je iz proračuna maknuto tih 20 milijuna kuna koji bi sasvim sigurno pomogli u sanaciji tog, tog odlagališta baliranog komunalnog otpada i očekujem da ću na to dobiti odgovor nadležnog ministarstva kad budemo imali raspravu o amandmanima ili će amandman biti prihvaćen. Drugi amandman koji želim, koji ću predložit, odnosi se na povećanje sredstava za izdavanje domaćih znanstvenih časopisa, otprilike je taj iznos sada nažalost svega nekih 3,5 milijuna kuna, on je još u 2018. bio preko 12,7 milijuna kuna i amandman podnosim zato što je to apel senata Sveučilišta u Zagrebu koji je uputio Vladi RH ove godine za očuvanje sustava javnog financiranja znanstvenih časopisa, te za njihovo regularno i dostatno financiranje upozoravajući na dramatično stanje u koje je dovedeno izdavanje znanstvenih časopisa u RH. Dakle, radi se o relativno skromnom iznosu, o povećanju sa 3,5 na 12,7 milijuna kuna koliko je bilo 2018.g. i ne radi se, hajmo recimo striktno o političkom amandmanu zastupnika oporbene stranke, radi se o apelu senata Sveučilišta u Zagrebu. I još jedan amandman koji se odnosi na povećanje sredstava za redovito financiranje djelatnosti Sveučilišta Sjever, posljednje osnovanog sveučilišta, javnog, osmog sveučilišta u RH kojem nažalost državni proračun je maćeha, svim ostalim javnim i sveučilištima državni proračun je majka, a sjeveru, Sveučilištu Sjever je maćeha. Zašto? Zato što Sveučilište Sjever s obzirom na broj studenata koji su upisani na to sveučilište po svakom upisanom studentu dobije daleko niži iznos proračunskih sredstava nego druga javna sveučilišta u RH. Ta sredstva su sada prema planu proračuna za 2020. g. nešto preko 6200 kn po upisanom studentu, a Sveučilište Sjever ima nekakvih 4100 upisanih studenata. Druga sveučilišta, da ih ne navodim pojedinačno dobivaju po jednom studentu od 14 tisuća do preko 21 tisuće kuna po studentu dakle u svoj ukupni proračun za redovito financiranje. To je apsolutno nelogično jer je jedini objektivni i ispravni kriterij da javna sveučilišta financirate prema broju studenata koji studiraju u skladu sa programima i koje su upisali. Tako ispadne paradoksalno da neka sveučilišta koja imaju daleko manji broj studenata upisanih, a nema potrebe da ih imenujem, dobivaju daleko veći iznos sredstava za redovito financiranje. Namjera amandmana nije smanjiti financiranje drugih sveučilišta nego omogućiti da Sveučilište Sjever ima, koliko-toliko ravnopravni status i da financiranje tog sveučilišta prema broju studenata bude barem kao financiranje jednog sveučilišta koje prima 14 tisuća kuna po upisanom studentu. Dakle ne ono sveučilište koje prima najviše, preko 21 tisuće, nego barem ono koje prima 14 tisuća, to je od ostalih 7 sveučilišta ono koje priman najmanje po osobi studenta. Zamislite, Sveučilište Sjever koje ima dva studijska centra, u Koprivnici i Varaždinu prima po studentu 6258 kn, kako sam izračunao. Radi se o izuzetno uspješnom sveučilištu koje ostvaruje i značajne samostalne prihode koji su čak veći nego ovaj iznos koji dobivaju iz državnog proračuna. Je li logika dati sveučilištu koje ostvaruje značajne samostalne prihode da ga državni proračun treba kazniti i da mu ne da sredstva kao i drugim sveučilištima? Ja se nadam da to nije logika ovog državnog proračuna i da državni proračun ne može [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] pojedinim sveučilištima biti majka, a drugima maćeha. Hvala.
Zahvaljujem kolega Podolnjak. Prelazimo na sljedeću raspravu. poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Evo želim i ja nešto reći o proračunu za 2020. g. sa projekcijama za 2021. i 2022. g. s obzirom da se radi o, hajmo to tako reći zadnjem proračunu ove Vlade prije izbora. Stoga nas je itekako iznenadila jutrošnja rasprava koja jednostavno pokazala svu slabost oporbe jer ono što smo primijetili, a vjerojatno su to vidjeli i svi građani, osobina Bernardić-Beljak jednostavno se nije niti udostojala pojaviti u sabornici, njima ovaj dokument u biti ništa i ne znači. Nisu imali ništa reći na ovu temu, vjerojatno imaju nekog prečeg posla, što ja ne znam da li se ikada desilo u ovom Domu, da onaj tko želi sutra biti alternativa apsolutno nema što reći o politikama Vlade, aktualne niti vjerojatno naglasiti ili naznačiti neki svoj pa da to kažeš kroz nekakve brojke, projekte, itd. Očito da ih nije previše interesiralo i onda smo ušli u jednu situaciju da oporba nije imala dobar odgovor na ovakav prijedlog proračuna jer je više-manje pozitivan u svemu i krenuli su na ono što jedino znaju, to su bile nekakvi pokušaji uvreda, nadjačavanja verbalnog, ovakvog i onakvog i naravno da je tu nastradao jedan kolega naš koji bio onako najžešći, ne znam što mu je bilo, odmah je dobio 3 opomene na temi APIS. To je bio klasični šuster-mat, ako znamo što govorim, kad govorimo o šahu, ne, što je to, kada vas netko stalno proziva, a vi mu pokažete papir i kažete pa vi ste za to glasali i naravno da se on naljutio, ispao je već u kvalifikacijama za opću raspravu i cijeli dan ga nema, imamo barem mira u ovoj sabornici, tako da možemo reći da smo prošli jednu, hajmo reći bolju lekciju od jučerašnje kad smo raspravljali o rebalansu. Osim pokušaja da se izvrijeđa premijer na sve načine i da neki, kao gospoda iz MOST-a ponovno Hrvatsku iz EU vrate u region, što im je očito nešto draže, ništa drugo važnije nismo uspjeli čuti. Tek kad su vidjeli da na tu snagu ne ide ništa, onda je rasprava naravno, ušla u jedan bolji normalniji tok i jasno je da se počelo raspravljati o proračunu. Što smo tu čuli? Čuli smo od bivšeg ministra iz SDP-a koji je nahvalio naravno i samog ministra i Vladu i premijera, rekao je da je to dobar proračun, ali da će oni glasati protiv. Onda smo čuli MOST koji je od nas zatražio da mi u njihovo ime predložimo određeni broj amandmana, a da će onda oni to pozdraviti i također glasati protiv. I čuli smo 3 glasa od GLAS-a koji su raspravljali o zagrebačkom proračunu iako je na dnevnom redu bio državni i vjerojatno su se cijeli dan razmišljali kako se sukobiti s g. Bandićem, naravno kad njega ovdje nema. I naravno, osnovna poruka svih što sam ja čuo danas sa strane oporbe je, mi smo protiv svega što pozitivno nudi ovaj proračun, to je nekakva početna, vjerojatno i završna točka njihovih rasprava jer ništa upečatljivije ili nešto onako kao u broj, uvijek se znalo naći nešto što bi nas smetalo pa je to bio nekakav motiv cjelodnevne rasprave. Ništa nisu uspjeli naći osim malo grintanja po nekakvim osnovama. Pa hajmo kazati što se to zaista dešavalo s obzirom da su se spominjale mirovine i naravno, aktualni štrajk, tj. obrazovanje osnovnoškolsko i srednjoškolsko. Malo sam pogledao što je ostavljeno 2015. u izvršenju proračuna na poziciji zaposlenih u osnovnim školama. Iznos ostavljen za plaće 3 milijarde 712 milijuna kuna u izvršenju. proračun 2020. na istoj poziciji 5 milijardi i 517 miliona kuna ili samo 1,8 milijardi više za plaće zaposlenih u osnovnim školama. 2015. srednje škole tj. srednjoškolsko obrazovanje i zaposleni 2 milijarde 121 milion kuna to je kod gospođe Glasovac bilo ja mislim, sada je to u 2020. 2 milijarde i 926 miliona kuna ili samo 805 miliona kuna više. Znači ta dva segmenta zaposlenih u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju ukupno 5 godina 2,6 milijardi kuna više. Vjerojatno to dolazi na račune s obzirom da u proračunu piše da će tako biti, tako se i izvršavalo, negdje je taj novac došao. I slušamo da nema povećanja plaća, da se ništa nije radilo, da ništa nije dogodilo i da su plaće male. Mirovine i tu je bilo povika, i kažu da su svi protiv ovoga što se nudi u proračunu kad govorimo o mirovinama. 2015. transferi prema HZMO-u znači 36 milijardi i 729 miliona izvršenje, 2020. 42 milijarde i 619 miliona kuna planirano. Znači gotovo 6 milijardi više, 5,9 milijardi, 6 milijardi više za mirovine u ovoliko godina i kažemo mirovine nisu rasle. To je taj način rasprave u ovom domu gdje pojedinci zaista ne libe se lagati i izmišljati ne bi li bili uvjerljiviji iako brojke su vrlo lako provjerljive, postoje vani svi proračuni do sada pa može pogledati što se to događalo na svakoj stavci. Jer ako mi ne govorimo istinu onda valjda govore brojke. I onda slušamo, vjerojatno će i kolega Hrelja biti protiv ovog proračuna i biti će prvi koji će reći e ja sam zaštitnik svih umirovljenika u RH, ja se borim za njihova prava tako što sam protiv proračuna koji im donosi povećanje ili veće mirovine. Tako smo i s druge strane imali priču o učiteljima i profesorima i sam za njih bez obzira što sam im smanjivao plaće, ali kad se dižu plaće ja sam protiv toga da im se dižu plaće. Pa se reklo da je sada 30 milijardi više u proračunu cijelo vrijeme ignorirajući i onih 18 milijardi planiranih više iz EU fondova, pa se stvori dojam, zaista s 30 milijardi treba se podijeliti. Međutim, pogledaš ostale brojke i vidiš da ono što oni govore jednostavno ne može se opravdati brojevima o kojima oni govore na svoj način. Ono što mene uvijek interesira kod svih proračuna je razdjel Ministarstva mora, prometa i infrastrukture tamo raste proračun za slijedeću godinu na gotovo 8 milijardi 970 miliona kuna, vidi se znači najveći dio pozicije kad govorimo o razdjelu Hrvatskih cesta izgradnja Pelješkog mosta, ali ono što je nama važno s obzirom da smo to obećali i da želimo riješiti to je besplatan prijevoz za osobe invalide na otoke i sa otoka prema kopnu za sve kategorije koje je obuhvatio zakon i kojeg ćemo slijedeći tjedan raspraviti, vjerujem i donijeti i 15 miliona kuna više na dijelu redovnih znači pomorskih linija, iznos od 320 miliona kuna. Ono što me također veseli to su luke koje se grade zaista jednim primjerenim tempom gotovo 84 miliona kuna za pomoći županijskim lučkim upravama da grade bolje pristane, da imamo bolje pristaništa naravno uz dobre trajekte da otoci budu dobro povezani i da možemo ostvarivati dobre rezultate posebno u vrijeme turističke sezone. Veseli me i povećanje na stavki otoka u dijelu kapitalnih ulaganja, također nešto što je dobro za sve jedinice lokalne samouprave jer moram reći da imamo problema na javnim natječajima s obzirom na indeks razvijenosti teško prolazimo kod određenih infrastrukturnih projekata i svaka pomoć uvijek je dobrodošla. Ono što je također vidljivo iz samog proračuna, razdjel Ministarstva branitelja povećanje od 70 miliona kuna i ono što mene interesira u mojoj županiji to je svakako početak izgradnje KBC-a za koji je u ovoj godini planirano iznos koji je raspodijeljen u nekoliko godina, iznos koji prelazi gotovo 700 miliona kuna sa projekcijama do 2022. godine što znači da smo ozbiljno tome prišli i da će se taj objekt svakako izgraditi kao i završiti bolnica u Puli. I ono što mi je također bilo važno u našoj županiji jedan od važnijih projekata to je u cijelu Hrvatskih cesta čvor Škurinje – Luka Rijeka nova cesta također planirana u samom planu Hrvatskih cesta što znači da želimo brinuti o razvoju svog kraja na način da ne da samo govorimo nego da konkretnim potezima posebno Ministarstva mora možemo opravdati to što i govorimo, a mislim da su svi ostali kažem vidjeli da sve ono što je govorio i premijer i ministar itekako ima osnove, da imamo nit koja nas vodi od početka mandata do samom kraja mandata, da ono što obećamo ostvarimo jer pogledao sam proračun za 2015. bio je planiran na iznos, samo malo, znači 131 milijardu, a izvršen je na 121 milijardu, promašiš 10 milijardi i kažeš da si bio ministar.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine Boriću postavili ste jedan upit o kvaliteti oporbe i oporbenih rasprava oko ovog proračuna mada bi se ustvari moglo postavi pitanje i oko kvalitete naravno Vlade i vladinih politika. Pa evo recimo od 129 popisan konkretnih obećanja s kojima je HDZ išao u izbore 2016. ispunjeno ih je 19, djelomično ispunjeno 10, započeti rad na njih 15, što je 44 obećanja, a 85 obećanja što je dakle više skoro od 2/3 na tome se nije radilo ništa. Evo recimo ja ću u ovih 16 sekundi krenut ono, dakle nema postignute stope rasta BDP-a od 5%, nema opće stope PDV-a smanjene na 25%, nema kupnje INE ili kao što ste rekli za HEP da ste ga htjeli … [[Govornik se ne razumije]] , nema 1.000,00 EUR-a za svako dijete, nema delimitiranje rodiljnih naknada, nema [[Upadica: Zahvaljujem]] zamjena … [[Govornik se ne razumije]] poreznih olakšica za djecu itd., prema tome, o čemu da sad raspravljamo toliko detaljno. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Kolega Bauk, i tu postoji razlika i jučer sam i rekao, a sad ću i ponoviti, znači vi ste nabrojili barem 45 nekakvih u pripremi izvedeno itd., kad ste vi bili, vi ste imali onaj famozni plan 21, sjećate se i onda ste na kraju mandata rekli, sam premijer je tada rekao da je to bila nekakva igra, apstrakcija, da niste ništa obećali i da niste bili dužni ništa ni izvesti prema građanima, niti ste vi to na taj način ovaj htjeli priznati da je to bio u biti poraz svih obećanja koje ste dali jer je stanje koje smo zatekli znači 2015. u biti u svim segmentima bilo gotovo i gore od onoga koje je ostavljeno 2011., barem u financijama, 2016., na kraju 2015. ok, 2016., znači ništa niste radili, nigdje niste bili osim što ste nas, kažem, malo više zadužili, gotovo 70 milijardi javnog duga više i nikad objasnili u što je to išlo.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Ma nisam uopće mislio replicirat na jednu raspravu koja nema ni, ni glave, ni repa, ali ovaj nešto sam načuo, pa bi molio da mi se objasni, spomenut je MOST u kontekstu zapadnog Balkana, regiona, jel, jel to bila, MOST u kontekstu regiona, a nije spomenut Plenković koji je bio u Berlinu na poziv Merkelice tamo sa Vučićem gdje je rekao da će jedan od prioriteta znači hrvatskog predsjedanja biti zapadni Balkan i sad nam ovdje još dva dana nakon Vukovara dovodite Vučića u Zagreb i vi meni i MOST-u predbacujete zapadni Balkan i region, ma dajte Boriću umijte se što vam.
Kolega Grmoja, ja bi vas lijepo molio nemojte na takav način imati izričaj u ovom visokom domu, birajte malo riječi, izvolite kolega Borić odgovor.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, naučili smo mi da ne smijemo razgovarati s njima kao oni sa nama ili se uvrijede ili pobjegnu van, tako da ovaj što sam reko oko regiona, pa slušali ste jutrošnju raspravu kolege Bulja, to je bilo na temu iznajmljivanja, ako se sjećamo, ove sabornice i tko bi sve nešto trebao reći jer se on zalaže za to da mi budemo vjerojatno država koja ne smije imati svoje prijatelje, koja ne smije biti u nekakvoj Europskoj pučkoj stranci [[Upadica iz klupe: … da sjedi Vučić na mome mjestu, aj molim, to meni ne treba]]
Poštovane kolegice molim vas, nemojte upadati u riječ…
Pa to su vaši nekakvi stavovi [[Upadica iz klupe: To su vaši prijatelji…]]
Izvolite kolega Borić.
Jel mogu ja završit to? [[Upadica iz klupe: To su tvoji prijatelji Boriću]]
Kolega Grmoja! Temeljem, temeljem čl. 239. izričem opomenu poštovanoj kolegici Strenja,a vama kolega Grmoja temeljem čl. 240. izričem opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj točki dnevnog reda.
Eto, znao sam da ćeš nastradat … [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite kolega Boriću.
… vidiš, jednostavno ne možeš izdržat.
Kolega Boriću nastavite.
Jer ne možeš priznat da vas nekoliko članova MOST-a koji je ostao, ja ne znam dal je kolega Bulj u MOST-u, ja mislim da nije, da je on nezavisan, jednostavno ne možete prihvatiti da postoji stranka koja može biti dio nekakvih drugih asocijacija i tako, ja ne znam di ćete vi pripadati kao pontonac, rekao sam da li ćete na desnu ili lijevu stranu, čuli smo od kolegice Strenja da će se ona zdušno boriti da SDP dođe na vlast i da ste vi ti koji ste budući partneri sa SDP-om, to je vaš odabir.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću repliku poštovana kolegica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. g. Boriću, prozvali ste me za to što sam bila pomoćnica ministra u vremenu kada smo smanjivali plaće učiteljima i nastavnicima u sustavu obrazovanja i tu ste u pravu, ne samo njima, smanjivali smo mi plaće i policajcima i obrani i socijali i zdravstvu i vaše legitimno pravo je to utvrditi kao činjenicu, al ne može, nemate pravo bolovati od sinkope i zaboraviti, da ste vi bili aktivni sudionik Vlade koja je popljačkala i uništila RH, ostavili ste nam spaljenu zemlju i mi smo čuvali radna mjesta, spašavali radna mjesta i egzistenciju tih ljudi, da ih ne moramo otpuštati i da ne dovedemo u pitanje plaće i mirovine, morali smo rezat prava, ali ne možete biti toliko bezobrazno i jednima spočitavati nešto što su napravili, a ono što ste vi napravili zaboravljati.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Odgovor kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Glasovac ne trebate se ljutiti ako ste smanjivali plaće učiteljima i profesorima, to je bila vaša politika i ona vas u biti unaprijed nominira ili vam odriče pravo da ovako zastupate sada kad ste u oporbi žestoko sve ono što govore i sami sindikati i sami su rekli da oni vašu pomoć ne trebaju, nek se oni bore sami za sebe. A kad govorimo o spaljenoj zemlji, rekao sav već danas, imali smo stanje 2011., to se da pogledati, pogledajte BDP 2011., pogledajte ga 2015., što ste radili 4.g. i ako je spaljeno bilo 2011. onda je spaljeno ostalo i 2015., to je nekakva logika jer pogledajte brojke, ja ne izmišljam. Evo kolega Lalovac vam te brojke zna i slaže se, on se danas sa svime složio, sa svime složio, pohvalio ministra, premijera, proračun i rekao da će glasati protiv.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću repliku poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Borić, spominjali ste rast sredstava za plaće u prosvjeti, ja sam, kako ne bi govorio na pamet, zamolio svog prijatelja ravnatelja gimnazije da mi dostavi podatak koliko je plaća bila profesorici koja je imala puno radno vrijeme kad je gđa. Sabina Glasovac bila pomoćnica ministra i kolko ima danas i znate kolko je razlika, 18,5%, kad je bila gđa. Sabina bila je 7.093,00 kn, danas je 8.400,00 i to ne samo što mi zaboravljamo temeljem rasta osnovice od 11,5% koliko je rasla osnovica nego i zbog činjenice da je promijenjen Zakon o porezu na dohodak, da je povećani osobni odbitak, da onima koji imaju i odbitke za djecu i odbitak za djecu, prema tome da je to uvjetovalo povećanje plaće od 18,5%. Prema tome, kad čujemo što nam govori ovamo sa lijeve strane, ona mi je sve [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] jasno kada je u pitanju briga za profesore.
Odgovor kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Evo imamo i razdjele, znači u ovom proračunu i rast u odnosu na prošli, znači osnovnoškolsko obrazovanje plaće 5 milijardi 104, sada 5 milijardi 517, ugrađeno, obećano, što vjerojatno ćemo na neki način pokušati ispregovarati plus srednjoškolsko obrazovanje, također povećanje gotovo 200 milijuna kuna. To se vidi iz proračuna, ne moramo mi sebe uvjeravati, pogledamo stavke, imamo aktivnost, jasno se vidi ali imamo ono što je problematično da oni koji se silno zalažu za to povećanje a to smo vidjeli od strane SDP-a, GLAS-a, MOST-a i svih ostalih u oporbi glasaju protiv proračuna. Kakva je to poruka? Ja to ne razumijem. Znači ako želiš pomoći onda vjerojatno se i slažeš s time što si rekao da ćeš podržati i želiš podržati. Ako ne želiš, kao što smo zamoljeni da mi predložimo amandman da će oni to pozdraviti ali da će glasati protiv. Pa kakva su to nova pravila u politici? Znači postoji oni koji jasno govore i ostvaruju svoja obećanja.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić, lijepo ste saželi sav sukus ovog proračuna, sada će ispasti da su samo neki za narod a HDZ je protiv naroda i da su samo neki bili za profesore koji nisu bili a HDZ je protiv profesora. Zašto tada nisu štrajkali? Pa zato što nisu imali od čega dobiti a sada će 629 milijuna kuna biti višak u državnom proračunu pa onda imaju zašto i štrajkati zato što znaju da mogu dobiti. Onda nisu mogli štrajkati jer im se ništa ne bi moglo niti dati. A znate koliko iznosi tih 6,11% u proračunu koje će im ova Vlada isplatiti? 476 milijuna kuna a onih dodatnih 2% nakon 30. lipnja je 180 milijuna kuna. Dakle to je u okvirima bez da se ide u novi minus. A ono koliko sindikati traže povećanje od 18,3% to je 5,5 milijardi kuna. E onda bi otišli u minus.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Irena, ja sam naveo ukupno povećanje od 2015. do sada i rekao sam gotovo 2,6 milijardi godišnje više će krenuti od 2020. godine i to se vjerojatno osjeti na računima. Čuli smo ukupno povećanje kroz ovo što je ponuđeno, same osnovice plus što imamo na ispregovaranim dodacima kroz granske kolektivne ugovore. Pa kad vidimo što imamo na svim ostalim troškovima, čuli smo i kolegu Bačića na ... [[Govornik se ne razumije.]] primjerima. Pa ne mogu reći da kada se pomnoži taj iznos mjesečnog puta 12 da te plaće nisu o ovih 4 godine rasle barem za nivo najmanje 2 plaće više nego što se dobivalo prije 3 ili 4 godine. To se može dokazati, svatko i sebi. Ako dobiješ 800 kuna više mjesečno pa to je godišnje 9600 kuna više, to nije malo. Ali očito, kažem svatko ima svoju matematiku.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Davor Lončar, izvolite. Uključite molim vas mikrofon kolega. Hvala.
Kako je 2013. bivša SDP-ova Vlada ugasila dio iz poreza na dobit općinama i gradovima na moje inzistiranje i mišljenja sam da bi možda trebalo razmisliti o tome da se taj porez ponovno vrati jedinicama lokalne samouprave u nekom manjem iznosu kako bi mi mogli nastaviti sa svojim razvojnim projektima. Pa evo da čujem vaše mišljenje.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Lončar, mislim da nakon cjelokupnog poreza na dohodak, cijela priča o porezu na dobit vjerojatno bi bila opet nešto što naravno da bi svi rado primili u jedinicama lokalne samouprave ali ja vidim Vladu koja brine o lokalnoj samoupravi. I pogledajmo iz samog Zakon o izvršenju proračuna jedan rad gdje se svatko može pronaći sa svojom općinom i gradom da vidimo što ćemo kompenzirati u sljedećoj godini, naravno u okviru brojki da znamo što ćemo ako smo nešto i izgubili za toliko i dobiti, to je za mene odgovorno u odnosu na ono što smo imali kada je bio ovdje g. Grčić. On nam je obećao kompenzacijske mjere i otišao je i ništa nam nije dao i uzeo nam znači nekoliko, ja mislim milijardu i nekoliko stotina milijuna kuna. To je razlika. Znači poštuješ i želiš napraviti, obećaš i izvršiš. A ne ova njihova priča, povećati ćemo odbitak na 5 tisuća a kada dođu lokalne samouprave kaže što ste im uzeli novce.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvaženi kolega Borić izrazili ste čuđenje što oporbenih čelnika kolege Bernardića i Kreše Beljaka nema ovdje u sabornici čitav dan ukoliko se raspravlja o najvažnijem dokumentu u državi koji znači razvoj, izgradnju i sve ono o čemu ste govorili. Zar vi zaista mislite da njih dvojicu uopće zanima to što ste spomenuli što se gradi Pelješki most, što kreće izgradnja pristupnih cesta, što se gradi bolnički centar u Rijeci, Puli, što hrvatski otoci doživljavaju renesansu u izgradnji i komunalnih lučica, što se u Crikvenici gradi lukobran. Zar vi zaista mislite da njih dvojicu to zanima s obzirom na njihove izjave proteklih dana, pa između ostalog i ovo ... [[Govornik se ne razumije.]] hrvatskom predsjedniku Tuđmanu i svemu onom što se događalo i što smo mogli iščitati iz njihovih istupa?
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Klarić, ja mislim da to njih ne zanima, znači ovaj proračun apsolutno nikako. Njihova je poruka nije interesantno, ne želimo sudjelovati u toj raspravi, nije nas briga kako će to biti u 2020. godini, nemamo politika koje bi promovirali na svoj način, sa svojim prijedlozima. Protiv smo bez obzira što god vi tu napisali ali ćemo štiti sve one koji se pojave negdje nezadovoljni ako i to bude na neki način popularno. Uvijek smo tu, nekada su štitili radnike i radničku klasu do '90.-tih sada su prešli na sve ostale skupine, radnike su otpustili, sjetimo se samo mandata 2000.-2003., tada su nastradali svi radnici pogotovo u javnom sektoru pa su nastradali ponovno od 2011. do 2015. i jasna poruka da oni jednostavno nisu sposobni obnašati vlasti a da radnici ne nastradaju.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava, poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre i kolega. Naslušala sam se svakakvih čudesa u ovoj sabornici pa tu spada i rasprava o ovom proračunu. Ako se može reći šta je highlight ove Vlade, to je onda porezno rasterećenje a upravo smo slušali da nema poreznog rasterećenja. Treba onda sada malo proći ponovno za one koji nisu čuli i malobrojne koji ovo slušaju kroz neke činjenice. Znači ukupno porezno rasterećenje u mandatu ove Vlade bit će 9 milijardi kuna i to zašto? Zato što se upravo vodi briga o onim egzistencijalnim skupinama naših građana koji su najugroženije i to je jako važno pitanje za ovu Vladu i Vlada upravo stavlja naglasak na te socijalne kategorije. Spominjalo se ovdje da nema rasterećenja malim poduzetnicima, opet nije istina. 93% obveznika poreza na dobit sada će imati stopu od 12% što će upravo tim malim poduzetnicima dati ogroman vjetar u leđa i to je ono što smo trebali. Govorilo se ovdje svašta ali najmanje činjenica. Govorilo se da mirovine ne rastu koliko bi trebale odnosno da uopće ne rastu. E pa istina je da je 12% povećanje prosječne mirovine što je 2 puta veće nego u mandatu prethodnih Vlada. Govorilo se da je minoran rast prosječne plaće, znači sve što se dobro radi se ovdje obezvrjeđuje i na obezvrjeđivanju i manipuliranju se gradi politička agenda onih koji nemaju argumenata i nemaju znanja da rade bolje, 846 kuna ili 15% je porasla prosječna plaća što je 3 puta više nego u mandatu prethodne 3 Vlade, to su činjenice. Govorilo se da se zanemaruju naši učenici, da se nema novca za lokalnu sredinu, da se nema novca za one koji su najpotrebitiji. 178,3 milijuna kuna ova Vlada daje za sufinanciranje besplatnih udžbenika za osnovne škole. Više od 312 milijuna kuna za besplatni prijevoz naših učenika u onim lokalnim sredinama o kojima su kolege govorili a sad ih ovdje nema. Znači iznesu neistinu, iznesu laži, izmanipuliraju, podvale i onda odu. Pa zašto sad nisu ovdje da repliciraju? Idemo replicirati sa argumentima i s brojkama. 15 000 stipendija se plaća iz državnog proračuna. Pričalo se ovdje o poljoprivredi, da ništa ne valja, nema poticaja itd. 440 milijuna kuna više potpora za poljoprivrednike odnosno 7,6% više nego prije. Izravne potpore za poljoprivrednike nisu bile nikad veće, ukupno 110 milijuna kuna više. Ja ne znam odakle meni ovi podaci a kolege očito nisu čitale ovaj debeli proračun. U idućem razdoblju zahvaljujući efikasnoj i odgovornoj politici što jako boli neke kolege, očito im nije stalo da Hrvatska prosperira. 13,2% smanjenje zaduženosti, 13,2% što će poticat i rasti razvoj. Onda se govorilo svašta o Ministarstvu za demografiju i o najugroženijim kategorijama. E pa to treba isto raskrinkati te neistine pa reći ovako. Da su na stavci Ministarstva za demografiju naknada za građane a to su upravo najosjetljivije socijalne kategorije, porast za 1,9% većih mirovina odnosno 48,9 milijuna kuna a to uključuje prava građana iz sustava socijalne skrbi, doplatke za pomoć i njegu, roditeljski dopust itd. Znači nije -48 milijuna kuna nego +48,9 milijuna kuna. Onda se govorilo da osobne invalidnine padaju. Pa porast iznosa osobnih invalidnina, evo ja sam prepisala, dakle iz proračuna je 14%. Govorilo se doplatak za pomoć i njegu, da se smanjuje odnosno da je nedostatan, pa evo ja sam opet izvadila podatak, doplatak za pomoć i njegu je 6,2% porasta, znači ne minus nego +6,2%. 10 milijuna za roditelje-njegovatelje. Opet ne -10 milijuna kuna, ne oduzima im se, znači daje im se 10 milijuna kuna. Neki će reć pa treba više, pa ja se slažem da treba više, treba više ali nemojte obezvrjeđivati tih 10 milijuna kuna jer ako niste bili u stanju dati 2 milijuna kuna, nijedan milijun kuna, onda nemojte obezvrjeđivati kad netko daje 10 milijuna kuna. Dodatni porodiljni dopust, dakle 160 milijuna kuna ili 10,7% za drugih 6. mj., dakle raste povećanje sa 2600 na 3000 kuna odnosno 3000 kuna više, krivo sam pročitala, 5648 kuna je sada a bilo je 2600. Znači ovo je čak stavka koja je za ove najosjetljivije kategorije, dakle a tu spadaju roditelji na rodiljnom dopustu, kad im je plaća ako inače rade za 10 000 pa padnu na 2600, to baš nije ugodno ili rade za 5 pa padnu na 2600, to je najveća stavka koja je povećana. Dakle 10,7%, pitala sam državnog tajnika kad je bio na Odboru za obitelj je li ovo bilo prije, neka mi napravi presjek unatrag nekoliko Vlada i rekao je da nikad nije bilo 10,7% povećanje za rodiljne dopuste. I znači, što to znači sažeto, pa znači 676 milijuna kuna u odnosu na 2016. g. na ovoj stavci povećanje. Ja sam sada govorila samo o povećanjima jer ne mogu govoriti o ničem drugom kad nije bilo nikakvih umanjivanja. Da je bilo umanjivanja za ove kategorije za koje su nas prozivali, ja bih prva rekla, da umanjeno je i što da radimo. Međutim, nije umanjeno, povećano je pa prema tome, treba onda reći da je povećano i to su činjenice. Isto tako, ovdje se govorilo, a nema kolega da mi repliciraju, što je jako me žalosti da je Hrvatska na 3. mjestu po iseljavanju. Znači, nije istina, opet laže. Idemo redom. Sirija, Rumunjska, Poljska, Italija, Bugarska, Ukrajina, Mađarska, Albanija, Rusija, Hrvatska. Znači Hrvatska je na 10. mjestu po iseljavanju. Govorilo se dakle svašta se nabacivalo bez argumenata od Irske do Njemačke do ne znam kojih država, znači Irsku se tu često i Njemačku spominje kao obećane zemlje. Njemačkoj momentalno nedostaje 700 tisuća radnika pa naravno da prima radnike i primat će i dalje. Ali, što se tiče Irske, podaci su potpuno neistiniti koji su izneseni. Dakle, Irska za useljenike funkcionira po principu kolodvora, a broj Hrvata koji su odselili u Irsku dakle nije ni među prvih 15 zemalja koje su na popisu. Dakle Hrvatska se uopće ne spominje po broju iseljenika u Irsku, a Irska je zemlja iseljavanja, Irska je zemlja iseljavanja ljudi, a ne useljavanja. Tek prošle godine se taj trend promijenio kada je prvi puta broj iseljenih smanjen, Irska je trajno primila 79 tisuća ljudi, a izgubila je 76 tisuća ljudi, dakle 79 tisuća se uselilo u Irsku, a istovremeno je 76 tisuća iselilo. Dakle momentalno cijela Europa useljava i iseljava i nemojte govoriti neistine da se samo iz Hrvatske silno iseljava i da je Hrvatska nekakva crna rupa Europe, da je Hrvatska nekakva nazadna država, da ova Vlada je nesposobna i da sve što se radi nije dobro jer to naprosto nije istina. Ovo su činjenice i ovo su argumenti, a drugo me ništa ne zanima.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovana kolegice Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Petrijevčanin-Vuksanović. Ne interesira nas ništa, kažete, nego brojke. Pa hajmo onda brojke. U 2020. g. za realizaciju strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti Vlada previđa potrošiti 13 tisuća i 500 kn. djelovanje nevladinih udruga u području zaštite, promicanje i poštivanje ljudskih prava, 110 tisuća kuna. Provedbu Zakona o ravnopravnosti spolova i nacionalne politike 345 tisuća kuna i provedba drugih nacionalnih politika i strategija 10 tisuća kuna, sve to skupa zajedno manje od onoga što namjeravamo potrošiti za aktivnosti ureda vezane za predsjedanjem vijećem u 2020., znači 6 mjeseci. Hajmo dalje, subvencije kamata za poduzetničke kredite smanjuju se s 19 milijuna na 13 milijuna kuna. Unaprjeđenje poslovne klime s 13 milijuna na 1,5. Mjere za poticanje istraživanja i razvoja inovacija s 20 milijuna na 6 milijuna, provođenje aktivnosti za održivi razvoj industrije s 2,5 milijuna na milijun. Stipendiranje redovitih učenika i studenata [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolegice.]] pomorskih škola, fakulteta s 3,5 milijuna na 2.
Kolegice zahvaljujem. Odgovor poštovana kolegice Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Pa dobro ste rekli, ništa me ne impresionira. Znači uopće ne shvaćam zašto ste mi sad ovo čitali jer ja nisam spominjala te stavke nego sam spominjala one stavke koje su problematizirane u raspravi kao sporne, a to je dakle, naknade za građane najugroženije i egzistencijalno ugrožene skupine naših građana. A to je stavka koja raste 48,9 milijuna kuna i nalazi se u Ministarstvu demografije i socijale. Dakle ja sam to govorila, a ne znam zašto vi govorite ovo jer to nema veze sa ovim. Isto tako, ova Vlada nije bila ta koja je stisnula zeleno da se smanje plaće prosvjetnim djelatnicima, a sada licemjerno podržava iste te prosvjetne djelatnike u štrajku. Ova Vlada će pomoći tim prosvjetnim djelatnicima da dobiju veću plaću zato što im se može pomoći. Vi im niste mogli pomoći jer niste imali od kud jer ste napravili minus u državnom proračunu. Ne vi osobno nego Vlada.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Petrijevčanin. Ovaj proračun nije ni socijalno osjetljiv, nije ni razvojan, a očito nema ni svoju demografsku notu pa tako stambeno zbrinjavanje za tisuće mladih obitelji, porezno rasterećenje za mlade od 150% do 30 godina, podizanje rodiljnih naknada na 5600 kn, što je rast od 3 tisuće kuna u mandatu ove Vlade, smanjenje nezaposlenosti, veće plaće i uz sve ovo što ste vi naveli definitivno nisu ni socijalne, ni razvojne ni demografske mjere po nekima ovdje, pa evo, mene ono što zanima, što je to što su drugi, ljudi sa druge strane sabornice učinili kao demografske mjere s obzirom da znamo da je u mandatu njihove Vlade najviše ljudi upravo otišlo iz Hrvatske.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Petrijevčanin. Izvolite.
Pa neki će reći da mi hvalimo, ali mi ne hvalimo, mi govorimo činjenice. Znači prvi puta se može planirati višak opće države. Pa ako se može planirati višak znači da je taj višak negdje i ostvaren. Ostvaren je, imamo, nemamo minus. Svašta smo ovdje čuli, čuli smo, govorilo se o osnovnom osobnom dobitku. Dakle povećan je na 4000 kuna, a na početku mandata je iznosio 2600 kn. E sad u čem je problem? Pa Vlada je poslodavcima omogućila da nagradi svoje zaposlenike, ali ti poslodavci neki će iskoristiti to, a neki neće iskoristit. Neću imenovati nijednu tvrtku koja je to iskoristila, ali neću imenovati ni one tvrtke koje nisu iskoristile jer na taj način pokazuju koliko drže do svojih zaposlenika. Ali nedavno je predsjednik uprave jedne velike tvrtke rekao, moramo biti fer prema Vladi i reći da nam je ona omogućila da svojim zaposlenicima damo veće plaće.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Ja opet moram reći da sam pod dojmom, drugi dan za redom. Ne mogu vjerovati ono kakva rasprava se vodi, a pogotovo ovo od HDZ-a, dakle pogotovo ovi jurišnici, ovaj trojac Borić, Bačić, Šuker koji optuže opoziciju za neku neargumentiranu raspravu, a u biti oni vode raspravu na nivou ono tako bi ja mogao govoriti. Kada je Bačić bio ministar cijena benzina bila u Hrvatskoj 9,5 kuna, a kada je Crkvenac bio ministar bila je 4 kune, kada je Lalovac bio ministar cijena benzina je bila 8 kuna, a sada je Marić pa je cijena 10 kuna. Ali to nema veze s ničim, a tako kolege raspravljaju cijeli dan. Ali neću evo drugi dan za redom past pod dojam takve rasprave, a i nema ovog jučer šta je dobacivao, danas ga je premijer ukorio, jutros vjerojatno kleči na kukuruzu zbog onoga što je napravio pa onda mogu slobodno razgovarati, tako da othrvat ću se tim zovima takvim načinu diskutiranja i dotaknut ću se u ovom proračunu par stvari za koje ja mislim da treba istaknuti. Dakle, prije svega žao mi je, mislim da je to neko već i rekao danas, ja mislim da bi bilo puno kvalitetnije da smo ovaj četvrti val poreznih promjena raspravili možda prije ovog proračuna pa da onda možemo to povezivati. Mislim da bi bilo lakše i nama svima raspravljati, ali dobro, ok, ja ću se probati dotaknuti toga iako mi je teško jer to je ipak tek prijedlog i dok ne dođe u ovaj Sabor ne možemo o njemu konkretno razgovarati. Ali ono što sam ja primijetio u ovom proračunu, pogotovo na prihodovnoj strani vidi se veliki rast od prihoda od trošarina i to ukazuje na nekakve planove i povećanja određenih trošarina itd., ali ono što ja sada recimo primjećujem je da je veliki rast po pitanju alkohola, cigareta itd., dakle ovaj zdravstveni dio. E sada moje mišljenje je da ako uzimamo na tom zdravstvenom dijelu i to je dobro, da onda taj novac treba usmjeriti u neko porezno rasterećenje po pitanju zdravlja. I sada tu su mi na pameti recimo sportaši, ja mislim da bi upravo taj prihod od trošarina na duhan, na alkohol ili recimo evo, zašto mislim da je važno da smo o poreznoj ovoj kao nazovimo reformi, ali tom četvrtom valu rasterećenja razgovarali prije jer ja sam u novinama pročitao ministre da vi planirate uvesti oporezivanje na energetska pića i sada ja samo imam iz medija, nemam to na stolu, zato bi volio da smo o tome razgovarali. A onda bi moj prijedlog mogao ići u tom pravcu da te prihode koje ćemo imati od energetskih pića i da li su to samo energetska pića ili su to sva pića sa šećerima, dakle da ta sredstva usmjerimo npr. na sportaše. Pa kada pričamo o nekim poreznim olakšicama, evo tu je kolegica maloprije spomenula da direktori tvrtki danas mogu, podigli ste neoporezivi dio za nagrade na 7.000 kuna na svoje djelatnike, ali recimo nismo podigli stipendije za vrhunske sportaše one su i dalje na 1.800 kuna ministre ili 1.750 ako se ne varam. Evo moj prijedlog bi bio da tu napravimo jedno rasterećenje, dakle idemo podignuti stipendije za vrhunske sportaše da ih se može stipendirati neoporezivo sa 7.000 kuna ko što poduzetnici mogu stipendirati svoje djelatnike. Onda s druge strane imamo jedan paradoks u sustavu, dakle imamo te vrhunske sportaše koji imaju neoporezivi dio stipendija, a s druge strane imamo trenere koji njih treniraju i omogućavaju njima da postanu vrhunski sportaši, a to ljudi koji rade i uz posao obavljaju određene trenerske aktivnosti i praktički u tim svojom nekakvim naknadama u poreznom smislu ulaze u porez, to im je kao drugi dohodak i onda se dodatno oporezuje odnosno klubovi za njihove naknade moraju plaćati nekakvih 110% davanja. Ajmo na to pitanju nešto napraviti, a to idemo rasteretiti upravo od ovih trošarina zdravstvenih, ajmo to tako reći. S druge strane ministre mi smo već u nekoliko navrata i situacija razgovarali o trošarinama na vozilima, evo ja bih opet volio vidit jedno rasterećenje u smislu na nova vozila. Ne znam da li planirate šta po tom pitanju jer nažalost Hrvatska se pretvara u groblje starih automobila iz Zapadne Europe, ja ne bi želio da to tako bude ni u sigurnosnom smislu, ni u ekološkom u konačnici. S druge strane ima jedan problem oko poticaja vozila na električni pogon, dakle vi sada imate poticaje koje daje Ministarstvo zaštite okoliša za električna vozila koja ne mogu koristiti pravne osobe nego isključivo privatne osobe. Dakle ja mislim da nije u redu i da bi se i poduzetnici trebali potaknuti da svoja vozila koriste ova električna, dakle idemo omogućiti i tu jedno rasterećenje poticajno. Druga stvar, ja bih volio vidjeti ovo, opet ću se vratiti, zašto ne razgovaramo o ovom rasterećenju za mlade, dakle to još ovdje nije došlo. Dakle doprinosi oslobođenje 100% za mlade do 25 godina i 50% do 30, 100% do 25, dakle to smo isto čitali u novinama. Ja osobno mislim da je to dobar prijedlog. Kada slušam svoje kolege gradonačelnike i načelnike oni imaju zamjerku jer se to uzima njima, ali to je za mene jedna nova stvar o kojoj, to je prvi put da imamo neku novu stvar nakon dugo, dugo vremena, jednu novu ideju o kojoj treba razgovarati. Dakle ja ću to podržati taj prijedlog ukoliko se naprave kompenzacijske mjere za gradove i općine po tom pitanju. I ne samo to, nego ću dati prijedlog da bude oslobođenje 100% do 30 godina, a 50% do 35. Jer opet mislim ali zato o tome trebamo razgovarati, mislim da nije dobro da su oslobođeni 100% samo oni od 25 godina jer šta onaj koji studira, onda kažnjavamo one koji idu na fakultet i koji su visoko obrazovani. Dakle njima je kazna, jer ako završi fakultet u 24., 25. godini on ne može koristiti tu beneficiju 100% oslobođenja doprinosa. Dakle o tome treba razgovarati, zato je ta porezna reforma trebala doći prije na raspravu. Ali i da pričamo o ovim kompenzacijskim mjerama, dakle onda da uvedemo to, to fali lokalnoj samoupravi idemo vidjeti gdje ćemo to namiriti, na koji način ćemo taj dio kompenzirati. Drugo, jedan veliki problem, ministre vi ste često hvalite a i premijer kako ste konsolidirali financije, kako ste uveli reda, kako ste napravili stabilne prihode i stabilan proračun i može se to, mogu se čak i složiti s time. E sad bi trebalo ići korak dalje a to je naplata potraživanja i jedna racionalizacija poslovanja. Meni je kada pričamo o naplati potraživanja, dakle prije 15, 20 dana je objavljena ova refresh lista dužnika, imamo tamo ugledne Hrvate, imamo jednoga koji je brend, koji sam za sebe kaže da je brend a dužan je milijuna državi. Šta država radi po pitanju naplate potraživanja takvima? A s druge strane gledamo ovrhe nad onim malim ljudima, malim poreznim dužnicima i tu mislim da efikasnost porezne uprave bi trebala biti jača i veća i da trebaju krenuti. Ja pitam se od čega živi Davor Šuker ako je čovjek dužan milijune kuna poreza državi i blokirana mu je imovina, pod ovrhama, od čega čovjek živi, otkuda mu prihodi? Odnosno kako može imati prihode i istovremeno milijunski dug prema državi a s druge strane malog čovjeka za ono 10, 20 tisuća kuna ga ... [[Govornik se ne razumije.]] ovrha. Dakle to su stvari o kojima moramo razgovarati i kako to popraviti i gdje je tu efikasnost porezne uprave. S druge strane, mi imamo veliki broj ministarstava, agencija i državnih institucija u najmu. Dakle to je ova racionalizacija poslovanja. Dakle u privatnim zgradama su neka ministarstva, ministarstva imaju sjedište i država plaća isto milijunske najmove. Idemo vidjeti pa ima država svoje imovine puno. Za vrijeme naše Vlade koja po vama ništa nije radila i ništa nije napravila a napravila je popis državne imovine javno dostupan svima recimo je napravljen prvi korak pa je Ministarstvo socijalne politike i branitelja stavljeno u bivšu upravnu zgradu Industrogradnje koju je država uzela za porezni dug. E pa ima takvih objekata još, pa idemo sad raditi ka tome. Vi ste ubijali iz HDZ-a ministra Zmajlovića kako plaća skup najam za poslovni prostor a sada ste prije mjesec dana vi produžili, produžili u istom tom objektu, po istim uvjetima najam i govorite kako je to super stvar. E pa ajmo o tome razgovarati, ja bih volio sada čuti kolege Borića, Šukera, Bačića koji govore vi u oporbi pričate jedno, na vlasti drugo. Zašto je ministar Čorić produžio najam u ovom Zagreb Tower ili kako se zove za svoje ministarstvo a HDZ je govorio Zmajloviću da je kriminalac i da treba ići u zatvor jer je nekome pogodovao zbog tog najma. Evo, pa dajte budite dosljedni, idemo razgovarati o tome. Dakle ja mislim da je sada vrijeme za taj drugi korak, vrijeme mi ističe, mogli bi još puno razgovarati o tome ali evo nadam se da moja rasprava se neće shvatiti zlonamjerno nego da je bilo stvarno nekih konstruktivnih stvari i argumenata koliko god tko mislio da možda to nije tako. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Pa slažem se kolega Đujić da je u jednom dijelu rasprava bila ne samo konstruktivna nego i dobronamjerna isto kao što je moje uvodno danas bio govor vezano i iskreno neke stvari što smatram da kada je premijer rekao da nešto 2008. i današnje nisu uvjeti isti vezano za eu fondove i to sam argumentirao čak u tom dijelu vezano za šokove koje je Hrvatska doživljavala kada smo mi bili na vlasti, jednostavno kada nismo bili dio tih integracijskih procesa i zašto je to dobro da danas jesmo dio integracijskih procesa a nažalost prije 2009. kada je bila kriza nije bilo. I nažalost žao mi je što određene kolege unutar HDZ-a su to svele na ovo kao što ste vi rekli binarno, evo danas je cijena benzina veća a dok smo mi bili bila je manja je da su nažalost pojedini kolege u HDZ-u samo na taj dio shvatili raspravu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa upravo tako kolega Lalovac, evo ja gledam njih i ne vjerujem. Dakle cijeli dan govore kako ste vi konstruktivni i imate super raspravu a onda je sad rekao borić da ste ministar za, da ne rečem šta. Jer da ste bili lošiji od Marića jer ste imali tamo ne znam 10 milijardi manje i tako, maltene je rekao jedan ministar može, drugi ne može tako da ste nesposobni. Dakle tu su oni nekorektni. Dakle treba govoriti o okolnostima i o svemu. Pa normalno ja sam sretan što je proračun danas nikad veći, sretan sam zbog toga koliko god evo kolegica govorila da mi možda ne želimo prosperitet Hrvatske. To nije istina. Ali treba govoriti da su kamate danas nikad manje, nikad manje za sve. I mi plaćamo, evo, proračun za 2020. je milijardu kuna kamata manje nego ovaj što smo jučer imali rebalans. I to je odlična stvar. A 5 milijardi kuna je manja kamata nego što ste ju plaćali vi g. Lalovac. I to je dobro ali to su neke okolnosti, pa nije za to zaslužna Vlada. Ali ono s čime se ne slažemo je rashodovna strana jer tu bi mi možda drukčije radili nego vi.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani kolega Đujiću. Mislim da ste pogriješili u svojem izlaganju i smatram svojom obvezom ispraviti vas. Naime, zakup koji je ugovorio ministar Ćorić za najam poslovnih prostora u Zagreb Tower je skuplji nego što je bio onaj zakup u prethodnom razdoblju. I ministar Ćorić ne samo da je ugovorio zakup po skupljoj cijeni nego što je bila ona u prethodnom razdoblju već je od 3 prispjele ponude izabrao sasvim slučajno onu koja je bila najskuplja. Tako da držim da ste ozbiljno pogriješili u svojem izlaganju. Hvala.
Izvolite kolega Đujić.
Hvala kolega Grbin što ste me ispravili, evo ja to nisam znao, stvarno nisam znao ali ono što sam znao je da je kolega Zmajlović bio proglašavan upravo od ovog trojca Borić, Bačić, Šuker kao kriminalac koji će u zatvoru završiti kada oni dođu na vlast jer je napravio ono, ne znam čudo. A sad, evo vi mi kažete da su oni to, da je Ćorić to produžio po još većoj cijeni. Pa kako sad, kako to, rekao bi predsjednik Jandroković, kako to, netko me sabotira. Dakle to mi nije jasno, ali to su činjenice, onda oni krenu činjenice. Pa dajte ono, ajmo razgovarati argumentima ali objektivno. I ovo je jedna tema o kojoj stvarno treba razgovarati ono hladne glave, mora biti politike u raspravi o proračunu, ali gledajte nemojmo ići u krajnost.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 20,15 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom plenarne sjednice na redu je poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege na samom početku želim reći da naravno da sam kao zastupnica u Hrvatskom saboru osoba koja je između ostalog i plaćena da u Hrvatskom saboru zastupa građane sretna i zadovoljna vidjeti da nam je proračun u boljoj poziciji nego li je to bio prethodnih godina i na neki način sam i zadovoljna i zbog toga što da ne bi ni toga bilo da nije bilo određenog napora i kontinuiteta u radu i prethodne vlade koja je ipak 2015. godine ostavila za sobom gospodarski rast u iznosu od 2,4%. Čak mi pada na pamet onako ona pjesma od Bijelog dugmeta, što bi dao da si na mom mjestu, da te mrze, a da ti se dive, znači nit vas mrzim, nit vam se divim ali kad se sjetim nekih vremena prije 4, 5 godina zaista moram reći da bih voljela da sam danas na vašem mjestu i puno je lakše raditi u uvjetima gdje ima novaca, gdje ste na nekakvom pozitivnom valu, gdje ne morate razmišljati o tome hoćete li morati otpuštati ljude, hoćete li morati čuvati radna mjesta da biste spasili i onako niske, niske plaće. Ovo se vidi da je na neki način možda predizborni proračun, to nije ništa novo u hrvatskoj politici. S obzirom da ima novca gotovo na svakoj stavci u hrvatskom proračunu za 2020. godinu to je vidljivo. Isto tako vidimo da se i brojna ministarstva suzdržavaju od nekih kontroverznih stavki tipa nabavke voznog parka, nekih troškova koje izazivaju uvijek revolt kod naših, naših građana, nemamo više ono više puste narudžbe ne znam lososa za Ured predsjednice, tu malo odstupaju samo kod nabave voznog parka vidjela sam HZZ i Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku kod njih, ali u nekoj neznatno mjeri se sredstva povećavaju u odnosu na 2019. godinu. Nadam se da se u Hrvatskim vodama ne kriju ponovno nekakva sredstva za nabavu ženskih rukavica s podstavom od kašmira, to su zaista stvari koje u trenutcima kad država ima novaca se ne smiju tolerirati i ne smiju si dozvoljavati čelnici institucija pogotovo ne državnih firmi koji nisu toliko kad govorimo o proračunu pod lupom javnosti kao što su to ministarstva, a vrlo često upravo tamo dolazi do ovakvih, ovakvih situacija. I lijepo je kada ima novaca, ali zaista onda moramo voditi računa o tome da posložimo prioritete na nekakav, nekakvu normalnu razinu. Osobno ne mogu glasati za ovaj proračun zbog toga što u njemu unatoč činjenici da je državi krenulo bolje nema poboljšanja za one ljude koji su u trenutcima krize podnosili najveći teret, ne samo u vladi Zorana Milanovića, nego i u prethodnim vladama, a to je sustav zdravstva i sustav obrazovanja. I zbog toga osobno ne mogu glasati za ovaj proračun. Možda i nije bilo sredstava da im se udovolji njihovim zahtjevima u 6,11%-tnom povećanju koeficijenata, ali da se negdje Vlada sa sindikatima nađe na pola puta ne odjednom nego u nekakvim, nekakvim intervalima mislim da je do takvih moglo doći, možda još uvijek dođe. Iskreno se nadam da hoće. Ono što je uz ponovno male plaće u Hrvatskoj koje su naravno ključne za nekakav kvalitetnu, kvalitetu života za egzistencije svakog građanina, jedan od velikih problema u Hrvatskoj je i siromaštvo ma koliko mi šutjeli o tome. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku stopa rizika od siromaštva u 2018. godini iznosila je 19,3%. Usporedbe radi u 2012. godini ta stopa je bila 13,9%. Ako čak, znači 19,3% ljudi je u riziku od siromaštva, a 24,8% naših sugrađana je u riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, e sad kad iz toga bismo izuzeli recimo socijalne transfere i mirovine tad bi se postotak osoba koje su u riziku od siromaštva digao čak na visokih 42,9%. Tu su najviše pogođene osobe starije od 65 godina i žene. Zašto ovo naglašavam? Zato što mi je nelogično vidjeti recimo u proračunu ako imamo problem siromaštva, da recimo strategija borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti da je u ovoj godini, znači ove godine je bilo u tom, znači ona traje još uvijek se provodi do 2020. godine, 2.500 kuna to je stvarno smiješno, 2.500 kuna u 2019. godini, a za provedbu Strategije borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti u RH iznos je 13.500 kuna. Kad govorimo o ženama to je pak posebna, posebna kategorija, znači mi još uvijek nemamo nacionalnu politiku za ravnopravnost spolova koja bi postavila državne prioritete i usmjerila proračun RH kao jedan od ključnih, ključnih alata za provedbu svake politike na način da radimo rodno osviještene proračune. Znači, da žene koje pune proračun jednako kao i muškarci u javnim servisima, u benefitima od tog proračuna imaju istu razinu zadovoljavanja svojih potreba kao i muškarci. Unatoč činjenici da je u prethodnoj politici koja je do 2015. godine, politici za ravnopravnost, Nacionalnost politici za ravnopravnost spolova, jedna od mjera bila da kad se radi proračun da se točno iz proračuna može iščitati u kom smjeru taj proračun ide prema ženama, kad govorimo o ženama u ruralnom području, o ženama na tržištu rada, kad govorimo o ženama, o zaštiti žena od nasilja u obitelji, u obrazovanju, u zdravstvenom sustavu, o njihovom položaju u svim segmentima društva mi još uvijek iz ovog proračuna ne možemo vidjeti znači što smo mi kao država napravili na unapređenju položaja žena u odnosu na prethodne, prethodne godine. Ja molim da se poštuju odluke nacionalne mjere, nacionalne politike, odluke odbora, apeli prema Vladi da idemo u tom pravcu, neke države to imaju, trebala bi to imati i, i RH. Ono što zabrinjava, u vremenu kada smo bombardirani šokantnim naslovima i ne samo naslovima, nego realnim situacijama u kojima su žene izložene strašnom nasilju kada nas neke sudske presude, bez obzira što moramo poštivati trodiobu vlasti u RH, naprosto ostavljaju sablažnjenima, mi na stavci unapređenje zaštite žrtava nasilja u obitelji smanjujemo sredstva, u odnosu na 2019.g. smanjujemo sredstva sa 2,15 milijuna kuna na milijun i 935, a svugdje skoro raste, mislim to je loša poruka, to je možda jedna stavka, al to je loša poruka. Mi iz ovog proračuna ne vidimo što smo nakon potpisivanja i usvajanja Konvencije Vijeća Europe zapravo dobili od onog što smo trebali, što obaveza koje smo preuzeli uz osiguravanje dovoljnog broja mjesta skloništa za žene, centara za pravnu pomoć ženama žrtvama nasilja, u prevenciji nasilja, u nekim drugim elementima, mi ne vidimo iz ovog proračuna koliko sredstva, što namjeravamo u 2020.g. raditi na implementaciji Istambulske konvencije. Kad bismo imali neku analitiku tog rodno osviještenog osjetljivog proračuna, mi bismo točno mogli, mogli znati gdje stojimo i kako, kako stojimo. I završit ću, što se tiče rada i poticanja rada, nije mi jasno zašto smanjujemo sredstva za aktivnu politiku zapošljavanja, zašto smanjujemo sredstva za razvoj vještina i znanja za poboljšanje uvjeta na tržištu rada, zašto smanjujemo subvencije kamata na poduzetničke kredite, zašto za 30% smanjujemo sredstva provedbe mjera obiteljske i populacijske politike, zašto smanjujemo potporu za programe usmjerene djece, usmjerene prema djeci i mladima, zašto smanjimo recimo stipendije redovitim učenicima i studentima pomorskih fakulteta i škola, zašto ćemo uložit 4 puta manje u odnosu na 2019.g. za poticanje i istraživanje i razvoja, zašto smo prepolovili sredstva za razvoj poslovne klime, to su pitanja na koja nemamo odgovor. I još jedno stvar koja me malo moram prizat nije mi jasno, ja bih vas molila ministre da je pojasnite, administracija i upravljanje Središnjeg državnog ureda za sport, 2019.g. plan je bio 9 milijuna kuna, on se u proračunu za 2020.g. povećava na 13,7 milijuna kuna, iz ovog proizlazi da će rashodi za zaposlene u administraciji upravljanja Središnjeg državnog ureda za sport porasti sa 6,7 na 11 milijuna kuna, to ne može biti razlog ovog povećanja osnovice za sve zaposlene u državnim i javnim službama, ne može biti, ovo je skoro dvostruko povećanje, što se to događa Uredu za sport i zašto dolazi do ovog duplog povećanja sa 6 na 11 milijuna kuna?
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče, uvaćene kolegice i kolege, spomenuli ste uvažena kolegice Glasovac sustav obrazovanja i naravno s obzirom na ono čime ste se vi bavili i u Vladi i čime se bavite kao saborska zastupnica to nikoga ne bi trebalo iznenaditi, naravno da vi o tome govorite jer o tome puno znate i pratite taj sustav i zbog toga ću vas nešto pitati, kolega Borić je prije u svojoj raspravi nam otkrio podatak da su ukupna sredstva za plaće zaposlenih u sustavu obrazovanja narasla za gotovo 50%, međutim koliko ja pratim sustav obrazovanja, koliko ja pratim situaciju u sustavu obrazovanja, nisam primijetio da su i zaposlenima, dakle profesorima, nastavnicima itd., plaće porasle 50%, uostalom da su porasle, nekako sumnjam da bi imali ovaj štrajk zar ne?
Zahvaljujem. Odgovor kolegice Glasovac.
Zapravo ste i sami odgovorili, dakle ta, ta teza g. Borića nije činjenica, to je notorna, notorna, notorna laž, ne zato što to kažemo vi ili ja, ne moramo mi građanima govoriti jel njima bolje ili lošije, oni sami znaju kako žive, nitko lud ne bi prosvjedovao, ne išao na svoj posao i bio frustriran da mu je plaća porasla za, za 50, 50%, znači ti ljudi bi da im je zaista plaća porasla za 50% umjesto na Markovom trgu jučer obitavali, išli sa zadovoljstvom sretni, ne poniženi, nego ponosni na svoje poslove, bili bi u učionicama i zbornicama, a ne na, na ulicama.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Boris Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega, kolegice Glasovac, zapravo 2012.g. kada su bili pregovori tada i sa sindikatima, kada nije lako bilo donositi te odluke da se i smanji, smanji masa plaća u sustavu, to nikad nisu popularne mjere, to nažalost kako sada stvari stoje kod prve slijedeće krize će morati raditi ponovo nekakva slijedeća Vlada jel danas je ovdje bilo govora da su plaće sa 25, 26 milijardi išle na 32 milijarde kuna, ovaj i da jednostavno cjelokupni taj sustav sa plaća će se tek nakon 6 milijardi kuna što se povećalo tek onda ide u analizu, tek onda ide u analizu da li se tu, na kako ga formirati na taj način da se nagrađuju oni koji su bolji, oni koji imaju, koji su uspješniji itd., pa evo, evo čisto jedno vaše mišljenje pogotovo u tom segmentu sustava obrazovanja kako bi se on mogao ovaj postaviti na jedan bolji i efikasniji način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolegica Glasovac.
Ključ svakog segmenta društva je čovjek, ako mi nismo spremni uložiti u čovjeka onda nemamo šanse. U Ministarstvu obrazovanja smo spremni odvojiti za udžbenike 178 milijuna, na prijevoz 312 milijuna, na tablete nekoliko milijardi, kapitalne investicije stagniraju nažalost, one nisu osjetile taj zamah povećanja proračuna u Ministarstvu obrazovanja, bila je 60 milijuna, ostala je 60 milijuna iako su nam škole u groznom stanju neke, ne sve, a znači ako smo mi spremni ulagati u prijevoz, u udžbenike, u tablete a nismo spremni uložiti u čovjeka koji je ključ da se sve ovo primjeni, onda smo mi što bi rekli naši susjedi, nemojte mi zamjeriti omašili ceo futbal. A to je nažalost tako. Jer tako piše u proračunu, tableti su važniji od plaća. Tableti su plaćeni puno više nego što treba možda izdvojiti za te plaće.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, g. potpredsjedniče Vlade, državni tajniče, kolegice i kolege. Proračun je možda i najvažniji politički akt kojeg Hrvatski sabor donosi tijekom jedne godine zasjedanja. Mnogi zakoni, deklaracije, često ostaju mrtvo slovo na papiru ako istovremeno nisu popraćeni sredstvima koja se nalaze u državnom proračunu. Zbog toga je državni proračun možda i najbolja osobna iskaznica jedne Vlade, jedne vlasti i jedne države. I zato treba proučavati što u proračunu piše, što se u proračunu nalazi ili često ono što se u proračunu ne nalazi. To je daleko bolja osobna iskaznica jedne vlasti nego bilo što što smo usvojili u zakonima ili u drugim aktima. A lice i poruka koja dolazi iz ovog proračuna je nažalost samo jedno, obmana i to velika. Idemo radom, godinama, pogotovo vi uvaženi g. potpredsjedniče Vlade tvrdite da kroz razno razne izmjene poreznog sustava evo ovo što ćemo ove godine raspravljati je 4. nazovi reforma poreznog sustava, rasterećujemo hrvatske građane. Obmana kolegice i kolege jer podaci koje je Eurostat objavio prije nekoliko dana pokazuju da je omjer poreza i BDP-a u RH od 2015. do 2018. porastao sa 37,3% na 38,6% udjela u BDP-u. Eurostat je prepoznao da je za vrijeme HDZ-ove Vlade za 1,5% poen poraslo porezno opterećenje odnosno udio poreza u BDP-u za hrvatske građane. To je istina poštovane kolegice i kolege. To nisu moji podaci već oni Eurostata. I sada da se razumijemo, ja sam socijaldemokrat, meni osobno velik porezi ne smetaju ali samo i isključivo pod jednim uvjetom da su ti porezi praćeni adekvatnom javnom uslugom a u Hrvatskoj oni nažalost nisu praćeni adekvatnom javnom uslugom niti se o tome brinemo, niti o tome raspravljamo, ni na tome radimo. Ovaj štrajk koji sada imamo u obrazovanju je primjer kako novci iz povećanog poreznog opterećenja hrvatskih građana ne završavaju tamo gdje bi trebali. Dakle ponoviti ću još jedno, da, velikom poreznom opterećenju ali samo isključivo i jedino ako iza toga stoje nekakvi rezultati i ako iza toga stoji korist za hrvatske građane koje niti ja a niti oni ne vide. Još jedan dokaz, još jedna informacija iz Eurostata. Danas je objavljeno istraživanje o zadovoljstvu građana u EU i Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja gdje zadovoljstvo građana od 2013. do 2018. nije uopće poraslo, dapače, na predzadnjem smo mjestu u EU po zadovoljstvu hrvatskih građana, nezadovoljniji od nas su samo Bugari. Uz jednu malu iznimku kod Bugara zadovoljstvo raste i ovim tempom već kod sljedećeg mjerenja preuzeti ćemo to zadnje mjesto od njih između ostalog i zbog ovakvog proračuna kakvog ste nam ponudili. I još jedna stvar, ovaj proračun osim što predstavlja još jedan porast udjela poreza u BDP-u i dodatno porezno opterećenje a na to vas je jutro vrlo jasno upozorio kolega Lalovac je i rizičan za RH jer u njemu ne ostaju nikakve rezerve za slučaj nove krize koja nam nažalost prijeti između ostalog i zbog djelovanja ove Vlade o čemu ću kasnije govoriti. Idemo na sljedeću obmanu. G. Krstičević je nedavno izdao jednu knjigu u kojoj se hvali uspjesima njegovog ministarstva i njegovim osobnim uspjesima. Kao napravio je nešto za obrambeni sustav RH. Svi se sjećamo fijaska sa avionima, svi se sjećamo kako smo nakon toga najavili novu nabavu, svi se sjećamo kako su i premijer i g. Krstičević i ... [[Govornik se ne razumije.]] govorili o tome kako će se avioni vrlo brzo napraviti i onda nam dođe u ruke proračun i onda taj proračun prolistamo i vidimo da je na stavci za nabavku višenamjenskih borbenih aviona u 2020. 100 tisuća kuna, 2021. 100 tisuća kuna a isto toliko i u 2022. Ovaj proračun je poslao poruku od višenamjenskih borbenih aviona neće biti ništa. Kako ćemo braniti hrvatsko nebo o tome nije bilo niti riječi. Treća obmana. Poštovane kolegice i kolege eu fondovi. Jedan primjer koji dobro poznajem je Sveučilište u Puli. Svake godine pa tako i u ovom proračunu srežete sredstva za europske fondova Sveučilišta u Puli, mi vas na to upozoravamo a onda nakon toga u rebalansu morate povećavati jer naravno bez nacionalne komponente ne mogu se niti povlačiti sredstva iz fondova EU. Pa to je notorna činjenica, pa to bi danas nakon 6 godina članstva u EU trebao znati svatko. Međutim, vi te iznose srežete i onda ih poslije morate dodavati jer ljudi koji na sveučilištu koje dobro poznajem odgovorno i marljivo rade svoj posao bez novca ne mogu napraviti ništa. Džabe im dobri projekti, džabe im ljudi koji će te projekte moći realizirati ako država ne osigurava niti onaj minimum, minimuma za nacionalnu komponentu. Sveučilište u Puli koristim samo kao primjer ali primjer na kojem se ovaj odnos jako dobro vidi a onda idemo o rezultatima takvog odnosa. 2018. planirali smo iz eu fondova, odnosno vi ste g. Mariću to planirali kao ministar financija povući oko 10,5 milijardi kuna. Rezultat o izvršenju kojeg ste opet nam vi dostavili je 3 milijarde kuna manje. Znači fulali ste za samo 3 milijarde kuna. Dobro. 2019., jučer je bila rasprava o rebalansu, smanjio se iznos sa 13,9 na 11,6 milijardi. Nešto manje nego 2018. ali opet smo fulali za 2,3 milijarde kuna, a niti to nije konačan iznos jer se ovdje radi tek o planiranim sredstvima, a kada sve podvučemo, kada sve zbrojimo, tek onda ćemo znati da li je doista povučeno samo 2,3 milijarde kuna manje nego što smo planirali ili je taj iznos još i veći. I sada u 2020. g. planirate povući 14,7 milijardi kuna. Pa kako da vam vjerujemo? Pa kako? Pa jasno je iz ovih brojki koje sam vam pokazao da će i ovo ostati mrtvo slovo na papiru i da opet nećemo imati sredstva za realizirati projekte koje ovako sveobuhvatno najavljujete. Aktivna politika zapošljavanja koju je spomenula kolegica Glasovac. Da, hvalite se padom nezaposlenosti, ali onda kad pogledamo drugu statistiku koja se odnosi na rast zaposlenosti, primjećujemo da nije u korelaciji sa padom nezaposlenosti. Dapače, broj zaposlenih u RH uporno stagnira što znači da ljudi koji se miču sa Zavoda za zapošljavanje ne idu raditi u RH. Nego idu negdje drugdje. Mjere aktivne politike zapošljavanja se nalaze ovdje upravo zato da bi osigurali da ti ljudi završe na radnim mjestima u RH, a vi ih smanjujete. Rezultati biti će, biti će loši. Predsjednik Vlade se jutros hvalio da ovaj proračun sadrži mjere borbe protiv korupcije i jačanja pravosuđa. Ja ih ne vidim, ono što vidim je 280 milijuna kuna za g. Bandića kroz APIS što sigurno nije borba protiv korupcije, ali isto tako vidim i 13 milijuna kuna za osnivanje Visokog kaznenog suda koji je potpuno nepotreban i u sljedećoj godini će donijeti do kaosa u nekim od najznačajnijih kaznenih postupaka koji se vode u RH, a neće donijeti ništa osim što će nesuđeni HDZ-ov ministar pravosuđa g. Turudić avansirati u karijeri. Poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a i žetončići, to nije sve jer imamo još nešto. Imamo jednu mjeru kojom se uvaženi kolega hvalio, a to su subvencionirani krediti. Vi govorite o subvencioniranim kreditima kao nečem pozitivnom, ja o subvencioniranim kreditima mislim sve najgore. Zamijenjeni su, s njima su zamijenjene mjere koje su bile, primjerice porezna olakšica za mlade, koja se odnosila samo na one koji doista nabavljaju prvu nekretninu, a ne na one koji kupuje stan od svojih roditelji ili koji mijenjaju malo manji stan za malo veći bez obzira na razliku u vrijednosti tih stanova. Što stvarate? Stvarate balon na tržištu nekretnina koji bi svakog dana mogao eksplodirati, a istovremeno omogućili ste zlouporabe. Subvencionirani krediti nisu nešto čime bi se trebali hvaliti, već su subvencionirani krediti nešto što bi trebali ozbiljno razmisliti i popraviti ako želite da opstane na tržištu. Ovako kako je sada Hrvatskoj i hrvatskim građanima nosi štetu, a to iz proračuna plaćamo svi mi zajedno. Promijenite to prije nego što šteta bude još i veća. Poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a i žetončići, kada sve ovo zbrojimo, proračun za 2020. g. nije dobar. Poslužit ću se jednom floskulom koju su upotrijebili mnogi moje kolege prije mene i s time ću završiti. Ovaj proračun niti je realan niti je razvojan niti je socijalan i zato ga ja doista ne mogu podržati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Imamo repliku. Poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, spomenuli ste ovdje subvencionirane kredite i ukidanje porezne olakšice na kupnju prve nekretnine i to je točno i ti krediti, u biti samo dovode do rasta cijene nekretnina upravo u ovom periodu kad se raspisuju natječaji Ministarstva graditeljstva. Ali, treba i reći da je taj zakon od izvornog onog Kuščevićevog, kad ga je on uveo pa do sada ovog Štromarovom, 3, 4 puta mijenjan, ali nijednom nije mijenjan u pravcu ovom kojem ste vi govorili, da se spriječi rast tržišta nekretnina, da se spriječe neke zlouporabe, nego se mijenjalo, prvo je bila subvencija 50% rate kredita na 4 godine, onda je to smanjeno za većinu gradova na 30% pa je produženo na 5, pa je onda smanjena subvencija za broj djece, pa je povećana, ja očekujem iskreno i dogodine, opet neke izmjene, ali nažalost ne u pravcu ovom kojem ste vi rekli da bi trebale ić nego na ovom Štromarovom iz šupljeg u prazno.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Đujić, dakle subvencionirani krediti naprosto nisu dobro osmišljeni. Ako govorimo o subvencioniranim kreditima kao o ideji, možemo se složiti da je njihova namjera možda i bila dobra. Oko toga se vjerojatno možemo složiti. Međutim, realizacija ne. Ako pogledate ono što smo prethodno imali, imali smo poreznu olakšicu za mlade koji kupuju prvu nekretninu. Ta porezna olakšica je bila na taj način riješena da prije svega ne ide ništa iz proračuna, nego da građani budu oslobođeni. Dakle, nije postojao proračunski trošak. Sada postoji proračunski trošak, a da stvar bude bolja, da stvar bude bolja, moguće su malverzacije koje prije kroz olakšicu naprosto nisu bile moguće. Stvorili smo nekretninski balon, omogućili smo zlouporabe, a kada se podvuče crta, zbog rasta cijena nekretnina, korist za korisnike subvencioniranih kredita je u konačnici 0 jer ono što možda dobiju kroz državnu subvenciju, platit će kroz veći cijenu nekretnina. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava, poštovani kolega Ivan Lovrinović. Izvolite kolega.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče, poštovani g. ministre, državni tajniče, poštovani kolegice i kolege zastupnici, a posebno pozdravljam vas, poštovani građani. Ovaj proračun je isti kao i svi proračuni koji su donošeni od uspostave hrvatske države, a to znači da je ovo tipični politički proračun. Znate li kako se rade politički proračuni? Prvo se zacrtaju rashodi, a onda se brine kako će se skupiti prihodi. Pa prema tome ni ministar financija ni premijer ni nitko iz Vlade, oni kod kuće, znate kako prave kućne proračune, prvo gledaju koliko imaju prihode pa onda koliki će biti rashodi. E vidite, politički proračun sve kontra donosi i to je ono što je problem u Hrvatskoj. E zato ćemo mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku promijeniti na sljedećim izborima kada dođemo u tu poziciju ovu filozofiju jer ovo je filozofija vladanja na dug, napravi račun, a netko će to platiti, a to smo mi poštovani građani, ali ajmo sada govoriti stručno argumentima jer je ovdje doktor Borić maloprije dao jednu sveobuhvatnu recenziju današnjih istupa, on je secirao na visokoj razini, što mi teško možemo domisliti i on je ovu oporbu okarakterizirao kao intelektualno inferiornu, ali ajmo sada o podacima da čuju građani, kao prvo poštovani građani vidite da danas ovdje kad je bio premijer nema pola HDZ-ovaca, očito kod njih se vodi neka unutrašnja borba i ne poštuju svog premijera, ni ministra financija, niti ovaj proračun, ali to su njihove unutrašnje igre, nek se bave. Ajmo mi stručno, naši članovi Odbora za financije u Stranci promijenimo Hrvatsku odnosno ekonomski stručnjaci došli su do slijedećih zaključaka o analizi da je ovaj proračun nerealna, socijalno dovoljno neosjetljiv, on nema antiresecijske mehanizme i on je predizborno populistički proračun, ajmo argumente za svaki, dakle vi znate da ja ne govorim nikad napamet, zašto je on nerealan, nerealan je u prihodima, pa nitko ne zna, pazite što je u prihodima nerealno, vi ste napisali da će u slijedećoj godini 14,7 milijardi kuna doći iz Europskih fondova, pa prestanite nas više zafrkavati, jednom koristite izraz „ugovoreno“, drugi put „isplaćeno“, ovo što ste naveli „ugovoreno“, pa svak može ugovorit koliko hoće, a vaša je članica gđa. Maletić rekla da smo zadnja zemlja u EU po povlačenju, a to je znači oko 18% ugovorenog je povučeno, eto to je dragi građani živa istina i prestanite nas više molim vas obmanjivat, ne može se vladat na lažima, u stvari može jedno vrijeme, ali dođe trenutak kad se raspadne i svi prethodni sustavi su se raspadali. Što je ovdje, zašto sam rekao da je socijalno nedovoljno osjetljiv? Vi prije svega brinete hoće li bankari i fond menadžeri dobit onih kamate na državni dug od 8 milijardi i 200 milijuna kuna, vi ste g. ministre ove godine smanjili stvarno kamate za jedno 700 milijuna kuna, ja sam 4.g. ovde trubio i vama i drugima, pa smanjite za 3, 4, 5 milijardi, mogli ste, vi ste doktor ekonomije, vi dobro znate da ste mogli, međutim niste to napravili i sada narodu koji, ljudima koji nisu ekonomisti, vi možete prodat priču, možete ovaj podatak okrenuti itd., vi ste u tome dosta vješti, moram vam to priznati, ali trpate novac bankarima u džepove, trpajte ovim ljudima, povećajte im plaće koji su jučer bili ovdje prosvjetari, zdravstvenim radnicima, umirovljenicima koji su najveće žrtve od uspostave hrvatske države, oni sad imaju prosjek mirovine u odnosu na prosječnu plaću 38%, a 1990.g. su imali 75%. Ajmo dalje, vaša je Vlada povećala rashode proračuna od 2016. do danas za 30 milijardi kuna odnosno 25%, pa jeste li dragi građani osjetili da je za 25% porastao naš standard, jeste li možda osjetili da je porastao BDP za toliko, je li porastao za 25% kvaliteta usluga državnih institucija, je li za toliko smanjen uvoz odnosno pokrivenost uvoza izvozom itd. itd., nije, novci su otišli, ulupani su, a mi i dalje smo na predzadnjem mjestu u EU. Znači ovaj proračun ne, nije, nema tu ni „r“ od razvojnog proračuna. Zašto je on predizborno populistički? Pa zato što ste rekli ovim istim prosvjetarima jučer povećat ćemo vam plaće, u prosjeku oni imaju plaću oko 5.500,00 kn, povećat ćemo vam plaću za oko 300,00 kn, umirovljenicima za 30-40,00 kn, to su te mrvice, a ono glavno jelo sa stola u kamatama od 8 milijardi nose bankari, fond menadžeri itd., pa vi ste g. ministre, vi govorite da je sve dobro, al da je predsjednik Vlade ovde, isto bi mu rekao zašto mi živimo u dvije države, vi kažete da je dobra situacija, al vi ste tako govorili i jedno pola godine prije nego što ste otišli iz Agrokora, da je sustav Agrokora stabilan, da je dobro, međutim poslije toga kad je Agrokor se počeo drmat, vi ste došli u Vladu i kako da mi vama vjerujemo sad da će to biti dobro, ali bit će, vi ćete ogulit malog čovjeka, ogulite vi poduzetnike, zašto? Jel svakoj Vladi i razumnoj ekonomskoj politici stalo je do toga da smanjuje poreze i onom poduzetniku. Zašto? Da bude što konkurentniji na tržištu, al vi imate 200 parafiskalnih nameta, četvrti krug porezne reforme provodite, pravite od toga cirkus, tjerate strane investitore jer 4 kruga porezne reforme svima vani šaljete poruku, pa ljudi ne dolazite u ovu zemlju, svake godine mijenjamo porezni sustav, mene čudi to, vi ste doktor ekonomije da to radite jel, ne trebate tako ovaj propagirati RH vani. Ali ajmo sad malo makroekonomski pogled na ovaj proračun, poštovane kolegice i kolege, mi smo našom analizom u Stranci promijenimo Hrvatsku došli do slijedećih poraznih zaključaka, prihod državnog proračuna se temelji na dvije stvari, gledajte, znate na čemu, na turizmu i na deficitu robne bilance u razmjeni sa inozemstvom. Zašto na turizmu? 20% svih prihoda iz PDV-a dolazi od turizma, vi niste, ja sam pitao jučer, niste napravili analizu scenarija što će se dogodit slijedeće godine ako turizam zbog kiše ili nekog drugog razloga padne 5%, od čega ćete namiriti taj manjak prihoda? S druge strane, u turizmu uvozimo sve živo, od vode, hrane, voća, povrća, svega, 2016.g. deficit robne razmjene RH s inozemstvom je bio 6,6 milijardi EUR-a, krajem 2018. je bio 9,6 milijardi EUR-a, znači u proteklih 10.g. u prosjeku RH je imala preko 500 milijardi kuna deficita u robnoj razmjeni sa inozemstvom, preko 500 milijardi kuna, to je vaša politika, zato propadaju industrije u RH jedna po jedna. Vi govorite, što ste danas rekli, trebamo raditi na tome da povećamo. Ma kako ćete ga povećati kada ga satirete na svakom koraku od monetarne politike, kamatne politike, tečajne i porezne presije. Rekli ste da ste u ova tri kruga smanjili porezno opterećenje za oko 9 milijardi kuna, je li tako? Poštovane kolegice i kolege, pa to nije točno, evo malo prije smo isto čuli nekoliko puta je rečeno. Hrvatska ima jednu od najvećih poreznih presija u EU i to je naprosto nemoguće napraviti. Zato vas upozoravam, nećemo kada dođe sljedeća kriza, kada recimo, kada naglo padne uvoz, a zašto je uvoz važan, zašto je deficit, zašto vi potičete deficit robne razmjene? Pa zato što se na svaki uvoz obračunava PDV i on odmah puni državnu blagajnu. Prema tome, vi se radujete tome, a to je ekonomski, to je bolesno razmišljanje znate. I ja kada vama kažem da razarate Hrvatsku i jutros premijeru kad sam rekao, dobro on nije ekonomist, pa nije razumio dobro što sam mu rekao a nisam mu u minuti mogao objasniti onda je jasno o čemu se radi. Dakle, ovo, ispred stranke Promijenimo Hrvatsku predložio sam 7 amandmana, nije kasno da napravite refinanciranje ovih dugova. G. ministre, plašim se uvijek kada odlazite u inozemstvo hoćete nas zadužiti milijardu, dvije, tako. Ali imam prijedlog, obveznica koja dospijeva sljedeći srpanj, sljedeće godine od milijardu otprilike, 250 milijuna, pa nemojte ... [[Govornik se ne razumije.]] otplatite iz državnih, iz deviznih rezervi. Gledate me čudno, je li to moguće. Pa nemojte nas zaduživati, platite jer su vam devizne rezerve 20 milijardi eura. Za koga ih čuvate? Počnite smanjivati dugove jer ste sve dugove i vanjski i unutrašnji povećali i vrijeme je da počnemo drugačije raditi. Evo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, spominjali ste deficit robne razmjene i kako uvozimo i hranu i piće i onda ste rekli jednu rečenicu, uvozimo sve živo i tu ste bili u pravu. Nažalost u zadnje vrijeme, zadnjih nekoliko godina uvozimo i radnu snagu jer naši ljudi odlaze iz zemlje a u ovom proračunu imamo smanjenje sredstava za mjere poticanja zapošljavanja za iduću godinu. E sada, dajte mi vi recite vaše mišljenje, mislim koji je tu nesrazmjer, dakle imamo sve manje svoje vlastite, odnosno naši ljudi izlaze iz zemlje iako su nam danas neki objašnjavali da je to dobro i da to tako treba biti jer je to tako u cijelom svijetu ali naši ljudi idu tražiti kruh u treće zemlje, mi uvozimo i radnu snagu a smanjujemo sredstva za poticanje mjera zapošljavanja. Što vi mislite o tome?
Zahvaljujem. Odgovor g. Lovrinović.
Hvala kolega Đujić na ovom pitanju. Pa vidite politika zapošljavanja ove Vlade, ona napreduje, smanjuje se nezaposlenost na rekordnu razinu međutim ovdje je potrebno naglasiti da se izvozi razumijete nezaposlenost, ona se izvozi duplo intenzivnije nego što se izvozilo u bivšoj Jugoslaviji. I ono što jedino spašava RH, molim vas uspostavite predsjedniče mir i zaustavite barem 3 sekunde, ja ne mogu govoriti vidite, hvala. Pazite 2014. godine, 2,2 milijarde eura je stiglo u Hrvatsku deviznih doznaka, prošle godine 3,2 milijarde eura. To je jedini stabilizacijski mehanizam koji drži socijalni mir u Hrvatskoj, sve drugo vi izvozite, prinosite građane na žrtvenik financijske oligarhije, najbolje ljude u najboljoj životnoj dobi izvozite vani. Želite vladati do sudnjeg dana. Pozivam vas građani da srušimo ovu Vladu na sljedećim izborima. Hvala.
Hvala g. Lovrinoviću. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite kolega.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Kaže da je svaki proračun zapravo legitimacija jedne vladajuće političke veličine, bilo stranke, bilo većine kao parlamentarne većine, bilo Vlade kao takve. I ako gledate ovogodišnji proračun, tu ću se složiti sa kolegom Lovrinovićem i onima koji su to rekli prije mene, ovo je jedan predizborni proračun, ovo je jedna predizborna politička legitimacija koja nam daje jako lijepo, jako puno lijepih slika ali zapravo malo sadržaja, malo napretka, malo razvoja, malo onoga što bi davalo optimizam za budućnost. Dakle možemo govoriti o čitavom nizu stvari. Ministar je govorio i tu je s pravom naravno, to je nešto što se ne može osporiti a to su fiskalna odgovornost, održivost proračuna itd., međutim Domovina nije korporacija i ako se vodimo samo onime što je održivo i onime što je isplativo tada država kao takva, tada bilo koja država, bilo koja politička kako bih rekao organizacija gubi smisao. Jer ako ćete gledati da li je cesta do nekog naselja ekonomski isplativa tada ćemo se zapravo dovesti u situaciju da mnogo naših naselja više to nije. Možda nikada nije ni bilo ali time više sada iseljavanjem to nije. Dakle proračun, političku legitimaciju bilo koje većine treba promatrati na jedan sasvim drugačiji način, ne kao sam proračun, ne kao sumu brojki, ne kao sumu statistike, održivog itd., nego kao nešto što će donijeti na kraju napredak našim građanima. Ono što će oni osjetiti u svakodnevnom životu, ono što će oni moći protumačiti, osjetiti ako hoćete na vlastitom novčaniku ali i na druge načine kao benefit koji su dobili od onih koji ih vode, u ovom slučaju Vlade. E sad, puno toga je rečeno već prije pa se neću zadržavati na nekim segmentima, na nekima hoću o tome koliko zapravo vizije nedostaje u ovom proračunu. Ja ću si dozvoliti malo da to promatram možda iz nekog svog profesionalnog područja, dakle uglavnom ću se fokusirati na obrazovanje, na socijalu i slično ali i malo ću biti lokal patriota. Dakle ovaj proračun ne predviđa jako puno stvari koje je mogao predvidjeti, jako puno troškova koje je mogao predvidjet, koji su se pokazali već u prošlim godinama, a koji su bitni za naše građane i meni je muzika za uopće slušat o smanjenju duga, ali na kraju dana kolegice i kolege ako moji sugrađani u Osijeku i Osječko-baranjskoj županiji budu ponovo suočeni sa najezdom komaraca kakvom su bili ove godine, kakve oni konkretne koristi imaju od fiskalne održivosti, to je kao retoričko pitanje. Drugim riječima, grad Osijek može ulagati i ulaže jako velika sredstva u tretiranje komaraca, sad kada sam na ovom već konkretnom problemu, ali isto tako dok susjedne općine to ne rade, tada može uložiti još toliko i rezultati će izostati, zato što su katastarska, granica općine Osijek se ne podudara možda sa prostorom gdje nastaje najezda, gdje se stvaraju, gdje ono, gdje je mjestište komaraca itd. itd., znači gdje oni dalje nastaju i napadaju građane Osijeka, Bilja, Darde itd., oni ne diskriminiraju, a mi moramo upravno diskriminirat i što se desilo ove godine, Vlada je uskočila sa, sa određenim sredstvima, županija je to organizirala, znači tretiranje komaraca, to je dalo nekih rezultata, hvala Bogu i dakle zajedničkom akcijom i regionalne i lokalne samouprave nešto se postiglo, što vidimo u ovom proračunu, ne vidimo to kao predviđeni trošak, ne vidimo to kao nešto što je ovoj Vladi bitno iako evo ako dolazite iz moje sredine, ja znam da možda nekima je to malo arbitrarno i jako apstraktno govoriti što znači živjeti sa ovakvom najezdom komaraca, ali kada imate više od 300 uboda u minuti onda vjerujem da možete shvatiti da ne da ne možete sjediti negdje vani, nego ne možete otvoriti vrata kuće i što imamo, dakle imamo Vladu koja ne predviđa taj trošak ili će ga podmirivati iz proračunske zalihe kao veliki uspjeh i trijumf premijera koji će doći i donositi poklone možda u, u svrhu, ne možda nego sigurno u svrhu predizborne promidžbe, a ne u svrhu toga da je predvidio potrebe svojih građana, da li je to odgovorno fiskalno poslovanje, pa ne znam, evo, vi recite to za mene. Kada govorimo konkretno o nekim stvarima koje me smetaju, recimo hrvatski kvalifikacijski okvir o kojemu se možda nedovoljno govori, a koji je jedan od osnovnih alata za unapređivanje našeg obrazovnog sustava, tržišta rada itd., znate koliko je dobio u ovom proračunu, brojkama i slovima 0,00 kn, 0,00 kn kolegice i kolege. E sad ja vas pitam, mi imamo neku Školu za život ili Život za školu ili već što koje se pokazalo već kao prilično manjkavo, a s druge strane hrvatski kvalifikacijski okvir koji bi trebao promovirati cjeloživotno učenje, stalno usavršavanje itd., dobiva 0,00 kn, kurikularna reforma više od 100 milijuna ako se ne varam odnosno ako me dobro pamćenje služi. Zatim recimo slijedeće što dobiva 0,00 kn je tehnička kultura odnosno poticanje izvannastavnih aktivnosti iz tehničke kulture u sustavu osnovne i srednje škole, 0,00 kn kolegice i kolege, a pričamo o stem području, pričamo o našim studentima koji trebaju i učenicima koji trebaju biti lideri u stemu jer u društvenim i humanističkim znanostima, iz kojih i ja dolazim i kojima svaka čast ipak, dakle postigli smo određene rezultate, ali stem je ono što je motor razvoja, tu ulažemo znate koliko, 0,00 kn. Godišnje u osnovnoj školi, dakle od, govorimo ne o razrednoj nastavi, nego o predmetnoj, imate 35 sati tehničke kulture, 35 sati godišnje, e sad ja vas pitam koliko naši učenici mogu dobiti konkretnih znanja iz tehničkih znanosti odnosno iz tehničke kulture u 35 sati godišnje, koliko to može razviti njihove sposobnosti, koliko oni mogu se orijentirati prema tehničkim znanostima, pa ja mislim nula do minus, u deficitu smo tu, a govorimo o poticanju, znači i srednjoškolskog obrazovanja koje bi trebalo poticati naše učenike u stem smjeru, znači tu smo opet pali na, na testu. Hrvatska vatrogasna zajednica i hrvatski vatrogasci općenito svakog ljeta gase požare u antiknim primjerima prijevoznih sredstava i opreme, dakle vidjeli smo tu od Fiata 750, popularno zvani fićo, da ne znam, valda jedino nismo vidjeli kola koja vuku konji, koliko je ove godine predviđeno za nabavku novih vozila za Hrvatsku vatrogasnu zajednicu, znate koliko, brojkama i slovima 0, 0, pa Ministarstvo poljoprivrede će možda ne znam donijeti nekom poklone ili premijer, pa će biti, pa će skupljati bodove, ali opet će nas dočekat ljeto, opet će nas dočekat požari i opet će nas dočekat fiće negdje u Zagorju ili u Dalmaciji i opet ćemo se snebivat kako 30, 40, 50.g. nakon što je to bio zadnji odgovor tehnologije i dalje vidimo tu tehnologiju u uporabi na našim požarištima. Kada govorimo općenito o, recimo darovitim učenicima, daroviti učenici ovoj Vladi vrijede 3 milijuna kuna kolegice i kolege, govorimo o darovitim učenicima u osnovnim i srednjim školama, da brojke sada ne iznosim koliko osnovnih i srednjih škola imamo itd., itd., a stalno govorimo o darovitim učenicima kao velikom potencijalu, kao nečemu u čega bi trebalo ulagati, 3 milijuna kuna kolegice i kolege. Ja ću sada arbitrarno reći, budući da nemam konkretne podatke i brojeve, ako to razbijemo na brojku škola, otprilike svaka škola bi dobila 200-300,00 kn za rad sa darovitim učenicima, možda i manje, možda sam bio pre, preambiciozan u svojoj matematici, kolegice i kolege 300,00 kn, 300,00 kn za rad sa darovitim učenicima tijekom cijele školske godine. Koliko mi cijenimo naše darovite učenike? Baš toliko. Koliko dajemo u poticanju recimo volonterstva u RH, kulture koja nažalost kod nas nije pretjerano razvijena i koja treba razvoja i koja ima utjecaj na cjelokupni socijalni razvoj, društveni razvoj, razvoj naših mladih. Da vam govorim o brojkama, bile bi smiješno, itd., itd., mogao bi pričati cijelo večer a dotakao sam nešto i tu ću stat, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Hajduković, vi ste spominjali situaciju s kojom se Osijek susreće već 20-ak a to je najezda komaraca, spomenuli ste 300 uboda u minuti i cijelu tu situacija koja tamo se nalazi, osobno znam a je to tako, još sam 2003. bio na vatrogasnom takmičenju u Osijeku i to je bilo strašno, ali onda ste spomenuli kako ova Vlada u biti ne planira sredstva za borbu protiv te najezde i kako diskriminira a znate zašto je to tako, kolega Hajduković? To je zato što gradonačelnik Osijeka nije Milan Bandić, da je Milan Bandić gradonačelnik Osijeka, onda biste možda dobili i duplo više sredstava ili da je neki zastupnik iz vaše županije, iz opozicije otišao u Bandićev klub, onda biste isto možda to dobili ili da je g. Vrdoljak možda član Vlade ili da je ministar iz Osijeka, onda bi možda tamo bilo za borbu protiv najezde komaraca. Ovako kolega Hajduković, ima za neke druge stvari.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Hajduković.
Hvala lijepo. Pa da kolega, lijepo ste to primijetili no s druge strane onaj koji se prikazivao kao veliki borac protiv toga vam je znate tko, Ivan Anušić. Župan iz reda HDZ-a. Iz moje županije, sad ne moram vam pričati o tome koliko je moja županija propatila i u ratu i nakon rata i u privatizaciji, koliko smo mi gospodarski razvijeni odnosno nerazvijeni ali očito pazite, našem županu nije važno lobirat za proračun, našem županu nije važno to što će njegovi građani ispaštat od komaraca i čitavih niza drugih stvari, njemu je važno, znate što? Kampanja Kolinde Grabar Kitarović. E to je njemu važno jer on vam se ne pojavi na sjednici županijske skupštine nego je on po Dalmatinskoj zagori, župan osječko-baranjski, pazite, župan osječko-baranjski. Svoje vrijeme i energiju provodi u kampanji predsjedničkog kandidata što je sasvim legitimno ali ne ispunjava svoje obaveze kao župana za što ga je narod izabrao, pa birajte ga opet.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovani kolega Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Kolega Hajduković, s obzirom da dolazimo obojica iz istoga grada, problem komaraca u Osijeku definitivno nije problem koji je nastao prošle godine, problem je to koji traje već jedan dugi niz godina, problem koji vi koji ste u vlasti u gradu Osijeku ne možete već evo mandata riješiti ali naš župan kojeg ste danas ovdje spominjali je to riješio u samo nekoliko dana u suradnji sa Vladom RH. Samo ću vama za informaciju i vašem kolegi reći da je osnovano i Povjerenstvo za koordinaciju sustava kontrole komaraca u županiji i u biti u izradi je jedna strategija koja će zajedničkim aktivnostima ali i financiranjem kako grada Osijeka tako da i okolnih općina, riješiti problem komaraca kako u Osijeku tako u Osječko-baranjskoj županiji. Komarce smo riješili kao što smo i ovim proračunom riješili i fiskalnu politiku a u Osijeku definitivno nisu problem komarci, u Osijeku je neki drugi problem a možda se nalazi upravo s te strane.
Zahvaljujem. Molim vas da pređemo na točku dnevnog reda, Prijedlog državnog proračuna RH za 2020. Imamo prije odgovora, povredu Poslovnika, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Čl. 238., dakle kolega nas omalovažava, kako on može govoriti da smo mi problem grada Osijeka s ove strane? Dakle gleda tu prema nama i govori, ja nisam problem grada Osijeka, problem je možda negdje drugdje, možda on zna di je problem, ne znam kako bi ja mogao biti taj problem. Prema tome, nek se drži proračuna ali bi volio već kad je rekao, da nas izvijesti o rezultatima rada tog povjerenstva za komarce koju je osnovao župan gore u Osječko-baranjskoj županiji, vidim da i vas zanima, vidim vam to po brku, potpredsjedniče, tako da evo, nadam se da će nas kolega izvijestiti o radu tog povjerenstva, evo, hvala lijepo.
Poštovani kolega Đujić, smatram da nije povrijeđen Poslovnik i molim vas nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika. Imamo kolega Mikulić, povreda Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem se. Također čl. 238., možda se vi niste ispali, primijetili da ste vi prozvani ali netko očito je s obzirom da šuti u sabornici. Ja ću ponovno ponoviti ovdje, u Osijeku niste vi ali netko drugi jest i mi smo povjerenstvo odnosno je riješilo problem komaraca u gradu Osijeku što može i g. Hajduković posvjedočit kad smo digli avione iako su oni uporno govorili da to nije moguće, da to jako puno košta pa uopće toliko velika financijska sredstva.
Zahvaljujem. Kolega Mikuliću, smatram da nije povrijeđen Poslovnik i također vas molim da ne zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika. Imamo još jedan institut povrede Poslovnik, poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. I ja isto mislim da je povrijeđen čl. 238. odnosno ne sviđa mi se imputiranje da netko šuti jer nisam uspio doći do svoje replike pa reći ono što hoću. Dakle takvi inputi a pogotovo usmjereni na ovu stranu sabornice, mislim da nisu u redu pa da ste trebali reagirati u tom smjeru.
Zahvaljujem. Također smatram da nije povrijeđen povrede Poslovnika. Jeste odustali od replike ili…? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, taj problem, kolega, ja kažem, ja nikad nisam onaj koji će nekome odreći neku zaslugu ali kao što vi odričete zaslugu gradonačelniku, tako ja mogu odreći i zaslugu župana jer taj problem nije rješavan samo od župana, rješavan je od gradonačelnika i još nekih ljudi ali nije sad to ni bitno. Ono što je bitno kolega, osnovano je povjerenstvo, a znate što znači u političkoj teoriji osnovat povjerenstvo? Kad ne želite riješit problem, onda osnujete povjerenstvo pa onda povjerenstvo nešto radi. Niste spomenuli recimo da bi županija voljela osnovat agenciju za kako su je nazvali, ne znam, borbu protiv komaraca pa da još ljudi zaposlimo. Jer očito županu nije dovoljno što je toliko narastao broj upravnih odjela unutar županije. Pa ako je to borba protiv komaraca zapošljavanje onda super. Osječko-baranjska županija najveći, najveći porast zaposlenika ima uopće upravo Osječko-baranjsko županija. Ako ćemo brojem zaposlenika koji će valjda mlatiti komarce postići to da nećemo imati taj problem, onda ok.
Zahvaljujem. Ja bi vas još jednom molio, kolegu Hajdukovića i sve ostale koji ćete replicirati i raspravljati da se držimo teme a to je Prijedlog državnog proračuna RH za 2020., borba protiv komaraca nije problematika državnog proračuna nego proračun lokalnih jedinica samouprave. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Hajduković, replicirat ću vam iz sfere baš vaše rasprave obrazovanja gdje ste naglasili koliko su mizerna i mala izdvajanja u određenim segmentima obrazovanja jer imate kompletan jedan sustav obrazovanja predškolskog sustava koji je zanemaren apsolutno u Hrvatskoj jer imate jedan paradoks gdje danas kompletan obrazovni sustav štrajka, a predškolski sustav nitko ne spominje. Nekoliko puta smo ovdje naglašavali u raspravama pozivajući ministricu obrazovanja da konačno reformiramo taj sustav, da se iz državnog proračuna pomogne jedinicama lokalne samouprave u potpomognutim područjima jer nije jednostavno sufinancirati i biti u jednakim kriterijima kao urbana područja Hrvatske međutim vidimo da ni u ovom prijedlogu proračuna takvih konkretnih mjera nema iako smo imali najavu od ministrice demografije da će takve konkretne mjere biti predložene u državnom proračunu upravo za jedinice lokalne samouprave iz potpomognutog područja, hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Hajduković.
Apsolutno se slažem s vama kolega, dakle predškolski odgoj i sustav predškolskog odgoja je prebačen na jedinice lokalne samouprave. I apsolutno je da nije u istoj poziciji grad Zagreb, grad Osijek ili ne znam, općina ... [[Govornik se ne razumije.]] evo gledam kolegu pokraj vas. Dakle nemaju istih fiskalnih mogućnosti uopće financirati tako nešto. I onda opet dolazimo do toga da su neki jednaki a neki su jednakiji od drugih. Sve ovisi gdje živite i što vam vaša općina može ili grad priuštiti, koliki je doprinos, koliki je proračun, koliko je dobar sa državom, koliko može izvući novca itd., itd. I dolazimo do toga da nije gdje živite a želimo repopulirati područja koja su izložena depopulacijom, želimo mlade ljude vratiti a kako, kolega? Kako? Jer ovo je osnovni preduvjet uvjeta, kvalitetnog uvjeta života a to je predškolski odgoj da roditelji negdje svoju djecu mogu ostaviti.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću repliku poštovanog kolege Tomislava Panenića, izvolite.
Hvala lijepo. Cijenjeni kolega Hajduković, evo drago mi je i da spominjete upravo područje kao što je moja općina pa bi samo evo postavio pitanje, koliko poznajete pitanje decentralizacije troškova prema osnovnim školama koje ministarstvo, Vlada, upućuje prema županijama koje raspodjeljuju i onda dođemo do onog ključnog kriterija, to je kriterij broja učenika, broja odjela, pokrivanje svih onih općih troškova u ovim okolnostima gdje pada broj učenika, gdje se ukidaju odjeli, gdje ministrica želi i škole kao takve, da li je dostatno tih 30-ak ili 40 kuna koliko je po jednom učeniku da pokrije sve troškove ili onaj iznos koji se odvaja po odjeljenju, da li može pokrit. Znači to su kriteriji koje je Vlada uspostavila u ono vrijeme kad je bilo popunjenosti škola kao što i naših gradova, općina, mjesta, sada isti kriteriji trebaju pokriti troškove za takvu malu školu s malim brojem učenika i to je kurikularna reforma onako kako se provodi.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo recimo, igrom slučaja baš sam upoznat sa situacijom recimo Osnovne škole Čakovec ali to nije jedina osnovna škola koja je u takvoj situaciji, ima ih još jako puno. Dok sam ja još radiom, dobro, tome već ima godina ali ja vam pričati u uvjetima koji su bili u nekim područnim školama, koji bi rekli da ne spadaju u 21. st. a kamoli u Europu uopće. Dakle govorimo o antiknim pećima, govorimo o žbuki koja pada sa stropa, govorimo o potpuno neuvjetnim situacijama u kojima se odvija nastava. I sad vi očekujete od ne znam, takve nastave, vi očekujete od nastavnika koji radi u takvim uvjetima, čuda božja, 21. stoljeće galore, što bi se reklo. Ne možete to očekivati, kolega. Decentralizacija sredstava što se tiče županija, to je samo preusmjeravanje novca, opet se svodimo na to domovina nije korporacija, domovina nije statistika, domovina nisu brojke, ako nam je cilj vratiti ljude u ruralna područja onda se ne možemo voditi isključivo isplativošću.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Tomislav Lipošćak, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi ministre. Pa evo i u ovoj današnjoj cjelodnevnoj možemo zapravo već reći i cjelovečernjoj raspravi o državnom proračunu za 2020. g., mogli smo uistinu svašta čuti. Čuli smo i povišenih tonova, bilo je politikanstva, bilo je svega, bilo je i konkretnih rasprava međutim ono što uistinu zanima naše ljude na terenu, to su projekti i to su učinak koji ti projekti imaju na njih i na sredine, na mjesta u kojima oni žive. Konkretno, uz samo fiskalno izravnanje koje je pojedinim jedinicama lokalne samouprave predstavljalo znatno povećanje u proračunima, konkretno evo u mom Ogulinu to iznosi gotovo 12 milijuna kuna više u proračunu svake godine. Za Ogulin i Ogulince iznimno je bitan i sam projekt obrane Ogulina odnosno zaštita od poplava grada Ogulina. I kada govorimo o proračunu, upravo je tu najviše upita mojih Ogulinaca, mojih Ogulinaca sa terena upravo vezano uz financiranje i samu provedbu ovoga projekta. Ako se sjećate u rujnu 2017. g. nakon katastrofalnih poplava, u ovom sam Visokom domu i tražio stanku i upozorio na što hitnije rješavanje pitanja retencije u Ogulinu, zaštite od poplava i tada sam apelirao i na kompletnu Vladu RH, na premijera ali i Hrvatske vode i sve one zapravo dionike koji su u taj projekt uključeni, da nešto što prije učinimo i da nam taj projekt ne ostane kao i mnogi do tada, samo mrtvo slovo na papiru. I uistinu sredstva za taj projekt, za zaštitu od poplava grada Ogulina, kroz sam financijski plan Hrvatskih voda kao sastavni dio proračuna, osigurana su i u 2019. g. ali vidimo sada i po prijedlogu ovoga proračuna i u 2020. godini. Na poziciji projekata iz EU fondova IPA projekata gdje se nalazi i ovaj projekt zaštite od poplava grada Ogulina predviđeno je bilo u 2019. godini prvotno 1,2 milijarde kuna, a ove godine 1,5 milijardi kuna. Što se tiče samog projekta zaštite od poplava grada Ogulina u studenom 2018. godine proveden je postupak izrade i usklađivanja prijavnog paketa dokumenata, te u rujnu ove godine ishođen …/Govornik govori stranim jezikom./… od konzultanata za EU projekte. Projektna prijava je prihvaćena od strane Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU i pred nekih tjedan dana ako se ne varam je odobrena i u tijeku je unos projektne prijave u sustav EU fondovi nakon čega bi slijedio ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava. Podsjetit ću još jednom vrijednost ovoga projekta iznosi 186 miliona kuna, a udio bespovratnih sredstava je 85% odnosno 158 miliona kuna, a 15% odnosno 28 miliona kuna otpada na nacionalnu komponentu odnosno na sredstva od Hrvatskih voda. Trenutno je u tijeku provedba i postupka javne nabave za radove na pregradnom mjestu retencije o procijenjenoj vrijednosti nabave od 48 miliona kuna. Također se provodi usklađenje glavnog projekta izgradnje zaštitnih građevina željezničke pruge uz retencijski prostor, usklađenje sa zakonskom regulativom i uvjetima koje nalaže HŽ infrastruktura. Zahtjev za ishođenje građevinske dozvole brane retencije predane u kolovozu 2018. godine i u tijeku je formiranje građevinskih čestica odnosno građevinske čestice za retencijski prostor. Imovinsko pravni odnosi riješeni su u iznosu od 96% i tu bih spomenuo još jednom primjenu ogulinskog modela u kojem se je županija pojavila i aktivno uključila i zapravo ubrzala rješenje imovinsko pravnih odnosa. Također u tijeku je čišćenje Đulinog ponora od naplavina te priprema dokumentacije za projekt zaštita od poplava grada Ogulina 2. Naime, sama izgradnja retencije o kojoj toliko često govorimo samo je nužni i prvi korak, a dugoročnim investicijskim programom predviđena je izgradnja tunela Turković – Donja Dobra čime bi se zapravo omogućila i evakuacija vodnoga vala, na način da taj val u potpunosti zaobiđe grad Ogulin. Zašto sam danas odnosno večeras iskoristio priliku i u ovoj raspravi se dotaknuo obrane od poplava grada Ogulina? Upravo zato što ljude na terenu zanima postoje li sredstva, da li su sredstva planirana, da li su sredstva osigurana u državnom proračunu i napreduje li ovaj projekt po planu. Odgovor je da, ma koliko se pojedinci trudili to prikazati drugačije, a dokaz tome je i ovaj proračun koji je pred nama, dokaz tome je i financijski plan Hrvatskih voda koji je sastavni dio ovoga proračuna i na čemu vam se zahvaljujem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Evo uz čast, određenih iznimki, nekako imam osjećaj da ovdje Slavonci raspravljaju o ovome proračunu, jedan koji predstavlja proračun, jedni koji, drugi koji problem s tim prijedlogom, teći koji brane ono, al evo govorimo o stanju trenutno ovdje ili možda smo u drugoj vremenskoj zoni, ali definitivno da moramo se složiti da imamo drugačije poglede na ovaj proračun. Imali smo jutros premijera koji je u jednom dijelu bio kao ovčica, pa je bilo sve divno i krasno, prekrasni podaci, ja da ne živim na istoku Hrvatske pomislio bi ono da govori netko tko najmanje sa Briselske razine predstavlja kako je sve divno i krasno. Onda nakon toga je krenuo gristi sve ovdje, svi koji su imali neku primjedbu na takav pogled na život u Hrvatskoj, sad ovdje dolazimo i raspravljamo zapravo o samome sadržaju. Ja ono što mogu reći da ne želim se osjećati kao netko tko je ugodan sa prijedlogom proračuna, prvenstveno gledajući područje s kojeg dolazim, to je ulaganja u poljoprivredu sektor koji je izgubio jako puno. Ulaganje u gospodarstvo, također jedan od najvećih gubitnika, regionalni razvoj od kojega očekujemo puno osto je na istome, nema napretka. Sve ono što se govorilo mi smo tu gubitnici. Kad pogledam samo u Ministarstvu poljoprivrede samom smjenom ministra došlo je do promjena u financijskom iznosu. Ono što se zastupalo govoreći o projektu Slavonija, Baranja i Srijem o velikim projektima, 60 miliona kuna je bilo, jel tako, jel kolege iz HDZ-a možete potvrditi, 60 miliona kuna je bilo samo iz razdjela Ministarstva poljoprivrede zapravo jedinog razdjela koji je osigurao direktna sredstva, ono ostalo su priče o Europskim fondovima koje pretvarate da su projekt Slavonija, Baranja i Srijem, ali ovo je stvari novac, sveo se na 5 miliona. Da li stvarno ćemo prihvatiti da jedino što u Slavoniju ide direktno je sufinanciranje studiranja studenata, hvale vrijedno, ali da li je to jedino i dovoljno da prikažete da je to projekt koji brine o Slavoniji. Zašto je nestalo 55 miliona kuna? Jel Slavonija napredovala u zadnje vrijeme? Da li je u Srijemu puno bolji život? Ili ćemo stati na tome da govorimo o srijemskoj transverzali u domeni izrade jednoga dijela dokumentacije za djelić ceste i reći u predizbornoj kampanji da je izgradnja srijemske transverzale, nemojmo biti tako licemjerni, nemojmo više ljudima prodavati, jer na kraju kako povjerovati i u dobu želju i dobru namjeru. Pa nije vam isto na srijemskoj transverzali 5 km ceste i nekoliko vijadukata. Ministre ajmo jednom reći jel idemo napraviti transverzalu, pa ćemo ju napraviti, koliko treba izdvojiti za nju sredstava, ono jel ćemo stalno govoriti o jedno te istoj cesti koja stoji na razdjelu Hrvatskih cesta gdje je navedena, nešto će se raditi ili ćemo govoriti o dvorani, školskoj dvorani u Babinoj Gredi koja je opet zaglavila. Stalno negdje kasnimo, kaskamo prebacujemo sredstva iz jedne godine u drugu, treću, četvrtu i stalno govorimo evo upravo sada u ovome trenutku sada smo potpisali. Što smo potpisali? Koju vrstu dokumenta? Ljudi očekuju kada predvidite sredstvo za nešto da u toj godini bude barem početak konkretne izgradnje, u sljedećoj godini završetak projekta, a ne da imamo projekte koji traju deset godina i o kojima se priča stalno, iznova, iz početka. I onda bismo mi trebali reći zadovoljni smo s proračunom s onima koji govore o tom proračunu sa epitetima s hvalospjevima ili trebamo jednostavno reći postoji opravdano stvarno nezadovoljstvo u kome vidimo sve strukture društva. Ako pogledate Slavoniju, Baranju i Srijem tamo pogotovo izričito govore i oni koji su otišli. i ako govorimo gospodarska kretanja, kako ćemo sa ovim proračunom popraviti tržište radne snage? Dal će i u poljoprivrednoj djelatnosti sa radošću doći državljani zemalja ne članica EU da bi ostvarili svoje prihode, da bi stvarali svoj život? Ne, to se kod nas ne događa ili iznimno rijetko se događa. Svi gledaju da odu barem u Zagreb, da im to bude odskočna daska za dalje ili sezonu na moru. Gdje u proračunu mi imamo sredstva kojima ćemo poticati da upravo u ova najugroženija područja, ne tražim ekskluzivu da je to samo Slavonija, Baranja i Srijem. Kolega Bulj dolazi iz Zagore, kod njega situacija ništa manje bolje nije kao i u dobrom dijelu takvih krajeva i malo po malo tonemo, kako god mi malo pogledali. Ja očekujem stvarno da imamo u ovome proračunu naznaku da će biti nešto prema nama. Dosta mi je više slušanja prosjeka jel u tom prosjeku ne možemo prihvatiti da se zbraja BDP koji nastaje u jednom gradu Zagrebu, da je to nešto što nama podiže prosjek pa da mi živimo bolje. Uvijek smo na tome dnu koji bi trebali sada povući i onda se govori da je bolje. Imamo specijalizirane fondove koje možemo povlačiti, ruralnoga razvoja koji bi trebali biti okusnica razvoja područja koja su prvenstveno nerazvijena, kojima težimo stvoriti snažnu poljoprivrednu djelatnost, kojima težimo stvoriti dodatne djelatnosti kojima će se i stanovništvo koje ne može ostvariti dostatne prihode iz poljoprivrede baviti. I na kraju kada pogledamo rezultate svi zaglavili na javnoj nabavi, čekamo dok se realizirala administrativna kontrola da svaku javnu nabavu neko pregleda i onda traje i traje i nikako doć do tih sredstava. Neko je podigo, kreditno se zadužio želio je to na kratak rok, po bilo kakvoj kamati nekad čak i veća traži brza sredstva, realizira svoj projekt, ali čeka, čeka administrativno da bi neko odradio jel njegova javna nabava bila apsolutno savršena, kolika će biti korekcija i čeka konačnu isplatu koja se jako kasno događa. I naravno da onda svaki proračun pokazuje dvije ili više milijardi izostanka povlačenja sredstava, jel na kraju ono što je bitno rečeno i danas u replici na koju premijer je rekao da nije baš dobro čuo kao izjavu, a to je da je Hrvatska smještana na kraju i to upravo od Ivane Maletić koja je na toj poziciji gdje mora sada racionalno izgovarati ono što je činjenica. Znači na kraju smo povlačenja, ne onoga što se kao ugovara. Što imamo? Imamo sada ugovor koji ti ne znači ništa nego sve radnje tek kada napraviš onda ćeš dobiti odluku da bi krenuo u realizaciju i tek onda kada je realiziran projekt možeš povlačiti sredstva. I onda se kaže naši korisnici su neodgovorni, spori, ne osiguravaju financije na vrijeme, ušli su nepripremljeni u to, a niko ne govori o administraciji, jel odjednom administracija postala riješena. Da li ova odvajanja, izdvajanja koja imamo u proračunu koja su porasla pokrivaju učinak tih ljudi? Premijer je danas rekao, mi smo zapošljavali ljude koji su svi za povlačenje eu sredstava, nakon toliko ljudi koji su zaposleni, nakon toga što se u ovom proračunu toliko izdvaja, svi bi očekivali stvarno da su učinci značajni, brzi, efikasni da se to provodi, ali taj rezultat nemamo. Još bi vam ministre jednu uputio razmotrite sredstva koja odvajate za troškove provedbe izbora 300 kuna više ni u Slavoniji nije nešto što će potaknuti ljude da sjede na izbornome mjestu sa radošću. Ono što je prije desetak godina bilo traženo više nije, jednostavno više to nisu sredstva za koja neko hoće uopće da ima blizinu politike. Evo toliko o tome što je politika napravila da za 300 kuna ne žele tamo sjediti. A kada pogledamo realizaciju, bojim se kada bude inauguracija predsjednice dal će sredstva koja su bila izdvojena biti uspješno realizirana ili će biti praksom dosadašnjom što je poznata radi problema u javnoj nabavi nemoguće je realizirati pa ćemo možda dočekati 2022. da bude inauguracija novoga predsjednika ili nove predsjednice. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo repliku, poštovani kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Panenić, pa lijepo ste oslikali tu sliku i zapravo tko ne dolazi iz našeg kraja mislim da to ne može do kraja shvatiti. To se jako lijepo ocrtava ako se samo prošetate ulicom ili Berka ili Tompojevaca ili Čakovec ili da vam ja pričam o svome kraju, možete i Osijeka, možete i Darde, možete i Batine, možete i SEmeljaca da vidite što zapravo ta populacijska odnosno depopulacijska politika donosi. I dok je super ovo o čemu vi pričate, sportska dvorana ili društveni dom, itd., itd., to je sve divno, ali da li će zbog toga ljudi ostati u svom selu, u svojoj općini, u svom zavičaju? Neće, neće. I o tome mi pričamo. Ja sam više puta ovdje rekao da Vlada treba razmišljati o nekim ciljanim poreznim olakšicama, o aktivnom poticanju, a ne pasivnom gospodarstvu. Ali od toga se ništa nije desilo. I dalje smo se sveli na društvene domove.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Panenić.
Evo, u skladu s tim razmišljanjima, dolazeći odande ni vi ni ja ne očekujemo da nas netko žali ili samo tražimo tuđi novac, želimo poštovanje. To je onaj minimum koji treba razumjeti, ono kad je neko područje ima sadašnji trenutak. U nekom drugom trenutku bili smo visoko razvijeno područje u koje su ljudi željeli doći. I tada smo pomagali i hranila se druga područja, imali razumijevanja i zato treba shvatiti trenutak. Sigurno nismo zaslužili da netko, evo npr. kod mene što se dogodilo, ukinuti broj pošte i da te ne obavijesti. Da jednostavno saznaš u jednom trenutku, nemate više broj pošte, netko vas je ukinuo. Nema vas. Nema poštanskog ureda, nema institucije ove, one, samo netko donese odluku, više nije racionalno. Ukinuti školu, poštu i što još imamo, trgovina će nestati, ako nema ljudi nestane trgovina, ako nema dječjega vrtića koji je motiv da netko ostane? Nema više tu života.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ga, ovo je 4. po redu proračun ove Vlade i s obzirom na ovaj opširan dokument koji se tiče svih naših sugrađana, nas samih i budućeg smjera države, s obzirom na ovu dugačku raspravu, da smo već dugo ovdje, pokušat ću biti što jasniji i što konkretniji. Ovaj proračun koji se nalazi pred nama vidim kao jedan realan proračun jer ovo je ipak realno stanje u kojem se nalazi Hrvatska, također, i odgovoran i s obzirom da je Ministarstvo financija sa svojim prognozama uvijek bilo točno, nemamo razloga sumnjati da će ovaj puta biti drugačije. Puno je bilo danas komentara da nije dovoljno socijalno osjetljiv, da nije razvojan, da nije dostatan, no ja svakako smatram da on jest socijalno osjetljiv jer daje više za mirovine koje su u ovom mandatu povećane za 12%, jer predviđa veće rodiljne naknade u iznosu od 166 milijuna kuna, s čime naknade rastu na 5600 kn, što je rast u iznosu od 3 tisuće kuna u mandatu ove Vlade. Daje također i više sredstva za osobe s invaliditetom, 1,2 milijarde kuna idu za rast osnovice plaća za 6% u idućoj godini što predstavlja rast plaća u mandatu ove Vlade od gotovo 20%. Više novaca ide i za stambene kredite mladim osobama u iznosu od 144 milijuna kuna te još 200 za POS-ove stanove. Također, stipendije za mlade u iznosu od 100,3 milijuna kuna što predstavlja ukupno 15 tisuća stipendija. Samo na znanje da nikad više stipendija nije izdano u RH. Između ostalog, ovo jest razvojan proračun. U porezu na dohodak za mlade do 30 godina, rasterećenje od 100 ili 50% čime se upravo šalje poruka mladim osobama koje izlaze na tržište rada kako bi ih se nagradilo, kako bi ih se potaknulo za ostanak i za rad u RH u svojim gradovima i općinama. Također, očekuje se i smanjenje stope na 13% u ugostiteljstvu koje će omogućiti upravo ugostiteljima da ulažu u svoje objekte, u svoju ponudu, da pomognu turizmu kao velikoj i važnoj grani, kako za proračun, tako i za Hrvatsku i da budemo konkurentni u današnjem okruženju. Ovaj proračun je i razvojan jer sadrži zaista velik broj infrastrukturnih projekata gdje bi posebno istaknuo značajna ulaganja za Slavoniju, za koje ste rekli da ih nema i za koji smo čuli da je zapostavljena, to je definitivno koridor 5C, za koji se izdvaja 595 milijuna kuna kao budućoj žili kucavici s obzirom na područje u kojem se nalazi. Izgradnja terminala za pretovar rasutih tereta u luci Osijek u iznosu od preko 145 milijuna kuna, potpore zračnoj luci i s ovim ulaganjima Slavonija postaje snažna logistička podrška ekonomiji cjelokupne istočne Hrvatske. I još kad tu pridodamo i aglomeracija, navodnjavanja i brojne male projekte koji čine veliku perspektivu za našu županiju Osječko-baranjsku, ali i za čitavu Slavoniju. Ono što se ja pitam za koga je sve to, za koga su to iznosi, za koga se to radi ako ne za osobe u Slavoniji. također, dotaknuli su se neki ovdje projekta za Slavonija, Baranja i Srijem koji je jedna perspektiva od 18 milijardi kuna gdje je ugovoreno do sada 10 milijardi kuna, a svi govore o isplatama. Dosada je isplaćeno 4 milijarde sredstava koji su rezultirali brojnim projektima u čitavoj Slavoniji. također, drago mi je vidjeti u ovom proračunu milijun kuna za projekt Proizvodi Slavonije, Baranje i Srijema koji je također jedan od produkata projekta Slavnija, Baranja i Srijem koji ima cilj poticanja proizvodnje i plasmana te promocije izvornih inovativnih proizvoda, tradicije i baštine hrvatskih regija i ovo obuhvaća upravo male proizvođače, OPG-ovce, poljoprivrednike. Također, drago mi je vidjeti da se nastavlja sa Naturavitom, programom koji je razminirao grad Osijek, učinila je to HDZ-ova Vlada, ne prijašnje, a uskoro ćemo razminirati i ostatak Slavonije, a nakon toga ide i obnova šumskog fonda. Tako da, puno je segmenata u ovom proračunu koji ima svoju socijalnu, demografsku i razvojnu notu. Ovaj proračun za 2020. g. sa projekcijama za naredne 3 godine, što god govorile kolege sa druge strane sabornice, osigurava daljnje povećanje plaća, osigurava povećanje zaposlenosti, uz smanjenje poreza i smanjenje javnog duga s jasnim ciljem boljeg standarda naših sugrađana. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Mikuliću. Imamo repliku, poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo cijenjeni kolega Mikulić. Dotakao bi se dvije izjave. Jedno je socijalnoga dijela proračuna i druga je razvojnoga dijela proračuna. Ovo socijalnog ja razumijem, ali morate razumjeti da postoje ljudi koji žele samo stvarati i raditi koje ne trebaju niti socijalnu potporu, niti mirovinu, niti bilo koju tu beneficiju žele svojim radom nešto zaraditi i stvorite im uvjete da rade. To što ćete im osiguravati, kako bi ja rekao kao one poklone za Božić i Novu godinu, pa nije to vaš novac da tako raspodjeljujete, to ste prikupili iz poreze. Uložite upravo u radna mjesta, bolje plaćena radna mjesta i onda će to samo po sebi zadovoljstvo iznać, ne treba nikoga subvencionirati. A kod ovoga razvojnoga, sve ove projekte koje ste nabrojali, ajmi nabrojite još jednom koji će biti sljedeće godine završeni od tih velikih kapitalnih projekata da ljudi imaju automatski sljedeće godine veću korist od toga? Ovo što sam ja nabrojao, ja sam ih se naslušo i traju godinama, godinama i godinama i nema kraja.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Mikulić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Pa evo kolega Panenić, govorili ste o perspektivi ja tu gledam iz percepcije mlade osobe, nama ono što je bitno je studiranje, tako da evo u Osijeku se završava jedan veliki studentski dom. Naš idući cilj je pronalaženje posla s obzirom da vidimo da raste broj zaposlenih da pada broj nezaposlenih, očito da i to ispunjavamo. Idući cilj nam je stambeno zbrinjavanje odnosno osnivanje svojih obitelji, mi ovdje potičemo i stambeno zbrinjavanje, a i osnivanje obitelji kroz porodiljne naknade i olakšavanje života svih naših sugrađana.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava, poštovani kolega Ante Pranić. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Kao i u ime kluba kada smo jutros govorili jednostavno bi rekao da ovaj prijedlog proračuna maltene kako kaže princip je isti sve su ostalo nijanse. Zadnjih 20 i nešto godina u ovoj sabornici se donose prijedlozi proračuna koji maltene uvijek imaju isti jedan princip, a to je da mi ne možemo obuzdati državne rashode i rashodi nam jednostavno rastu. Hrvatska je mala država sa velikim poreznim teretima, represijama i to je činjenica. Rekorderi smo u cijeloj EU po udjelu PDV-a u BDP-u i to je činjenica. Činjenica je isto tako što kažemo da imamo najveća izdvajanja državnog novca za javnu upravu. Isto je činjenica da je javna uprava najneučinkovitija i činjenica je da to svake godine bude isto. Svake godine u državnom proračunu mi apsolutno nemamo nekih konkretnih mjera koji pokazuju da će doći do određenih zaokreta. I onda se pitamo zašto 57.000 ljudi godišnje iseli iz Hrvatske. Pa iseljavat će normalno, iseljavat će još i više sve dok ne dođe do zaokreta i prije svega o ovako velikom važnom dokumentu kao što je državni proračun gdje će tu zaokreti biti vidljivi, realni. Govorimo da ćemo uprihodovat od PDV-a 5,9 milijardi kuna 8% više u odnosu na 2019. i 3% u odnosu na rebalans za 2019. godinu i onda kažemo da se nešto daje. Pa daje se onaj novac koji se uredno uprihoduje od građana i od poreznih obveznika. Govorimo o demografskim mjerama, prije svega ovo za mlade ispod tridesetak godina, ali kako ćete vi zadržati mladu osobu koja ima plaću u ruralnom području Hrvatske 4.500, 5.000 kuna? Pa nemoguće je zadržati isto tako ko što je nemoguće gospodarstveniku dat veću plaću s obzirom da ima ista davanja kao i oni poduzetnik u centru Zagreba. I mi uopće nemamo instrumente koji bi omogućavali određena rasterećenja gospodarstvenika, prije svega u ruralnom prostoru Hrvatske. Kada govorim o ruralnom prostoru Hrvatske govorim o 75% površine Hrvatske, 75% površine Hrvatske, onog dijela Hrvatske gdje su iseljavanja najveća, znači iseljavanja u Slavoniji u Dalmatinskoj zagori, Gorskom kotaru, Lici, Hrvatskom zagorju. Kojim ćemo mi nekim zakonom koji će omogućiti ne znam stotinjak ili petstotinjak kuna više na razini ili nekog kvartala ili određene godine, mladog čovjeka zadržat na tom području? Pa to je prosto nemoguće. Prosječna Hrvatska plaća iznosi koliko iznosi, ali izdvojite grad Zagreb pa izdvojite sve ove druge gradove na razini RH pa ćete vidjeti određeni veliki nesklad. I onda ćemo mi jednom mjerom na razini RH govoriti o istom efektu koji će se dogoditi i u gradu Zagrebu i ostalim krajevima Hrvatske, nemoguće. Nama 57.000 ljudi odlazi iz Hrvatske, mi imamo negativni prirodni prirast, imali ste prošle godine 12 gradova u Hrvatskoj ima pozitivni prirodni prirast, samo 12 gradova. I umjesto da imamo snažne demografske mjere definirane u državnom proračunu jer nemojmo više govoriti sve na teret lokalne samouprave jer lokalna samouprava će puknuti ako se nastave ovakvi zahtjevi iz niza nekih drugih sektora zašto je lokalna samouprava odgovorna. Uvijek se određene reforme rade preko leđa lokalne samouprave po sistemu da će se kompenzirati mjerama. Pa jel se iko pita o održivost tih mjera? Što će se dogoditi 2022. sa fiskalnim izravnavanjem, što će se dogoditi s kompenzacijskim mjerama 2023. godine? Znači mi se nalazimo trenutno Hrvatska na jednom valu gospodarskog rasta s obzirom gdje se nalazimo u okruženju i s obzirom na članstvo EU i taj val ne koristimo. Vi kada gledate projekcije rasta BDP-a Hrvatske 2023., 2024. 2022. pa to je poražavajuće i onda kada usporedimo druge članice EU u našem susjedstvu koje imaju duplo veće godišnje stope rasta. I mi ne možemo sada kada se nalazimo na nekom zenitu donijeti značajne demografske mjere koje bi ostavile stanovnike na području Hrvatske, pa iseljavanje Hrvatske će se nastaviti, ne da će se nastaviti nego će se povećavati jer kad dođe do određenih poremećaja tehtonskih u gospodarstvu razine EU što će oslikat na Hrvatsku tek tada nećemo uopće imati mogućnost donijeti bilo što. Sad kad smo imali mogućnost nismo donijeli. Provedba mjera demografske politike RH, prijedlog u proračunu 2020. godine 45 miliona kuna, 45 miliona kuna za provedbu konkretnih demografskih mjera. Mi smo ovdje predlagali u sabornici vezano za predškolski odgoj, predškolski sustav, pa vi ćete imati sad jedan paradoks situacije gdje će se izgradit po 100-tinjak vrtića u hrvatskom ruralnom prostoru gdje jedinice lokalne samouprave neće moći financirati te vrtiće jer nemaju dovoljno fiskalnog kapaciteta. I ne da nemaju sada nego se postavlja pitanje održivosti, pa nije poanta otvorit vrtić slijedeće godine, zaposlit ne znam 10, 15 teta pa za 5 godina ga zatvoriti jer nema održivosti, te dugoročne održivosti niti se može sagledati da će događati. I to su izrazito veliki problemi. Postoji još jedna stvar koja mislim danas u raspravi nije rečena, svi se nekako diramo lokalnih tema kad se priča o proračunu, ja ću dodirnut se teme financiranja Državnog ureda za sport. Sport je jedina stvar u Hrvatskoj koja je ujedinila Hrvate. Osjetili smo sve što znači uspjeh reprezentacije Hrvatske. Na sportskim natjecanjima kad se dogodi jedan uspjeh svi se ujedinimo, no kakva mi država smo i koliko financiramo sport. Poticanje lokalnog sporta iz državnog proračuna 11 miliona kuna, direktno financiranje infrastrukture 16 miliona kuna. Mislim o čemu ćemo mi pričati, mi smo na dnu EU i po tome. Upravo po onome sportu koji nas zapravo preko uspjeha najviše promovira Hrvatsku, što u Europi što u svijetu. Što se tiče regionalnog razvoja, davno sam rekao ovdje u sabornici da Ministarstvo regionalnoga razvoja treba ukinuti i spojiti s ministarstvom financija, ono je samo sebi svrsishodno, 300-tinjak miliona kuna se podijeli za određene infrastrukturne projekte, ulice, trgove, ali kad ovakva situacija nastane kad imate 57.000 ljudi koji iseljava iz Hrvatske, pa tko će hodati tim ulicama i tim trgovima kad ovakvo stanje se nastavi. Umjesto da pokušavamo poreznim rasterećenjem pomoći gospodarstvenike koji jedino zapošljavaju, jedino održavaju i jedino ostvarivaju održiva radna mjesta. Znači govorim održiva radna mjesta. I nemojmo se dičiti sa kumulativnim nekim brojem radnih mjesta u određenim područjima, sagledajmo plaće koje se daju, kolike su one i koliko iznose. Šta znači kažem mladom čovjeku 500-tinjak kuna veća plaća na razini godine i neko radno mjesto u ruralnom prostoru ako taj isti poslodavac mu ne može jamčiti za 2, 3 godine da će to ići prema većoj plaći da će osjetiti određena rasterećenja, a kada vidimo da se takva rasterećenja uopće ne mogu ostvariti ovakvim prijedlozima proračuna. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo repliku poštovani kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pranić, pa dobro ste to rekli, mi smo mala država za velike poreze. I da si budemo iskreni nije lako, nije lako pokušati usmjeriti ovaj razvoj i ostanak ljudi o kojemu vi pričate, nije lako. I to je nešto se mora prožimati na više načina.
Ispričavam se kolega Hajduković. Ja bih vas lijepo molio kolega Maras, vama je danas izrečena mjera temeljem Poslovnika da ne možete biti nazočni u parlamentarnoj dvorani pa bih vas molimo da napustite dvoranu.
Gospodine potpredsjedniče ja neću diskutirati [[Upadica: Nema veze.]] želim samo da građani znaju da sam ja u Hrvatskom saboru, bez obzira što me …
Kolega Maras…
… notorni Jandroković zabranio da raspravlja, evo to je jedino što sam ja htio da danas građani znaju. Ja sam pripremio stotinu amandmana, ja vam ih želim predati ovdje gospodine potpredsjedniče da date gospodinu Jandrokoviću te amandmane da hrvatski građani znaju, oni koji su me birali da ih predstavljam i da ih zastupam. I sa te strane je to bila jedina moja želja, ne morate raditi performans i scene ovdje, zazivati ne znam kakvu stražu, ja ću otići, ali vam prvo želim uručiti ove amandmane.
Gospodine Maras temeljem Članka 241. izričem vam mjeru sa sjednice i za sutrašnji dan. I molim vas napustite dvoranu. Što se tiče amandmana znate kakva je procedura dostavljanja amandmana i gdje se dostavljaju. Izvolite kolega Hajduković.
Pokušat ću sad nastavit. Ali hoću vam reći kolega, ja vam mogu garantirati da nitko u Osijeku recimo neće ostati zbog Koridora 5C, nitko u Osijeku neće ostati zbog luke za rasute terete, nitko zbog toga neće ostati. Mi konstantno ulažemo u krive stvari. Mi razvijamo infrastrukturu, ovo što ste vi rekli, tko će hodati tim trgovima, tko će koristiti tu luku, tko će koristiti taj koridor, mi ne ulažemo u ono što će stvarati dodanu vrijednost, što će generirat rast, što će biti održivo. I tu stalno ono što bi rekli sa mora, smo mašili cili balon.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Pranić, izvolite.
Pa naravno kolega Hajduković zato što jednostavno rezova u Hrvatskoj nema. Dok mi imamo ovakvo povećavanje rashodovne strane proračuna, znači koje je apsolutno neopravdano. Meni netko ne može reći da je činjenično opravdano povećavanje broja zaposlenika u javnim službama, u javnom upravi, u državnim tvrtkama, ako imate smanje broja stanovnika svake godine za 57.000 ljudi koje iseljava iz Hrvatske. I sad imate situaciju da je ministar financija konačno potpredsjednik Vlade. Ja sam očekivao zaista da će on rashodovnu stranu bar po tom cenzusu smanjiti odnosno da će zamrznuti. Zamrznuti za, u projekcijama za ovu godinu, slijedeću u i narednu godinu. Da će se konačno uvest rez da se to ne povećava. I nisam ništa protiv povećavanja plaće, nek se poveća plaća, al se nek prvo otpusti 3-4.000 ljudi pa ćete i te kako vidjeti na tim uštedama da će se moć taj novac uložiti na rasterećenje gospodarstvenika. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava, poštovana kolegice Snježana Sabolek, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, tajniče, poštovani zastupnici. Prolazeći ovim proračunom, ovim predizbornim proračun, jednostavno me ne iznenadila, već zaprepastila činjenica kako smo dovoljno velika država za svoje borbene avione, borbena vozila, opremanje dalekometnim topničkim sustavom, a nismo dovoljno velika država za svoju valutu. Hrvatskoj su potrebne hitne reforme kako bi promijenila strukturu svog gospodarstva i izbjegla rizik niskog rasta i zaostajanja za drugim članicama EU. Kome to nije prioritet, taj je debeo zaostao u razmišljanju, a sudeći po raznolikim razmišljanjima već ovdje, vidim da nam je reforma obrazovanja jedan od najvećih prioriteta. Zatim, osim što je sama po sebi vrijednost, zdravlje i preduvjet za gospodarski napredak, zdravlje ljudi utječe na gospodarske rezultate u smislu produktivnosti, ponude radne snage, ljudskog kapitala i javne potrošnje. Sektor zdravstvene zaštite trebao bi biti snažno potaknut inovacijama jer ima veliku gospodarsku važnost, čini 10% BDP-a u EU. Osim toga, riječ je vrlo radno intenzivnoj aktivnosti i jednom od najvećih sektora u EU-i. zdravstveni djelatnici činili su 8% ukupne radne snage u Europi. Hrvatska je i tu zakazala, ovaj proračun upravo i ponovno to dokazuje. Naši zdravstveni djelatnici potražili su neke druge domovine poput Irske, Njemačke, a mi, kao najgora članica EU nikako da shvatimo tko i što su nam prioriteti. Živi zid smatra da je rješavanje ovih pitanja prioritetnije od poslušničke politike prema NATO-u. Na volju NATO-a povećana su sredstva za obranu za skoro 300 milijuna kuna, gotovo onoliko koliko bi bilo dovoljno za sreću i zadovoljstvo razrednih zbornica diljem Hrvatske. Uz sve nevolje koje imamo, od iseljavanja, učestalost nezadovoljnih ljudi koji izlaze sve češće na ulice, zaostajanje za svim tranzicijskih zemljama, a naziru se već i simptomi nove ekonomske krize, ali eto, Vlada je opet kao glavni prioritet u ovom proračunu prvo se pobrinula za vojnu eskadrilu, modernizaciju raketnih topovnjača i aeromiting jer kako je rekao ministar Krstičević, Hrvatskoj treba ratno zrakoplovstvo i oklopna vozila, ako želi biti država. Samo je pitanje jesmo li država kada su u pitanju građani RH. Srećemo ih sve češće ovdje na Markovom trgu. Dakle, borbeno oklopno vozilo, NATO integrirani sustav protuzračne obrane, opremanje dalekometnim topničkim sustavom, razvoj cyber sposobnosti, to su nam najveći prioriteti u državi. Kupit ćemo borbena oklopna vozila koja nam izaberu i narede da kupimo Amerikanci, koje ministar naziva partnerima. Ako nazovete odmah, dobit ćete i set nehrđajućih noževa. Protiv sam ratno raspoloženog društva, a sa ovakvom eventualnom kupnjom ionako nismo kupili nikakvo oružje već oldtimere i eventualno strateške, vojne i političke dobre odnose sa Amerikom. Što će nam oklopno borbeno vozilo, NATO integrirani sustav protuzračne obrane, opremanje dalekometnim topničkim sustavom kada nemamo ljudi? Koga ćemo i gdje, koga, kad ćemo braniti ih? Ali uzet će se ove godine još i iznos namijenjen razvoju stočarske proizvodnje, drvnoj industriji se daje opet premalo, smanjit će se sredstva za, zamislite, školski medni dan i opremanju srednjih poljoprivrednih škola. Moram reći da se jedva suzdržavam kada komentiram takve ishode. Čini mi se kao da se netko prihvatio posla koji ne razumije u zemlji čije građane uopće niti malo ne razumije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Damjan Vucelić, izvolite kolega.
Poštovani predsjedavajući, kolege, državni tajniče. Danas ću se obratiti direktno vama građanima, neću se obraćati niti ministru, a niti direktno kolegama. Na jednoj od prvih sjednica kojima sam prisustvovao kada sam došao u ovaj Sabor, predsjedavajući, g. Milijan Brkić mi je rekao da ne smijem koristiti izraz vi političari zato jer sam ja jedan od njih, da od sada pa na dalje koristim mi političari. Nema problema pa ću tako to napraviti i danas pa me molim vas i poslušajte. Nama političarima vi građani dajete svake godine vaš novac kako bismo s njime savjesno raspolagali. Točnije, dajete nam za sljedeću godinu 147 milijardi kuna. Da li vi znate uopće kome dajete taj novac? Pošto sam sada jedan od tih političarima sa saborskim imunitetom, mogu slobodno reći da te novce dajete najgorima od najgorih koje ovo društvo može dati. Dajete to ljudima koji su ušli u ovaj Sabor, gospodo iz HDZ-a, kako bi mogli lagodno živjeti na vaš račun. Godine i godine partitokracije i negativne selekcije gdje loš bira gore, a gori bira još gore, dali su, učinili su svoje. Od 147 milijardi, koliko će novaca završiti u džepovima naših političara? Vjerojatno više od 10%. Sokrat je rekao da lopovi i prevaranti žele državne funkcije jer oni teže za moći, a kada lopovi i kriminalci dođu jednom na vlast i to na demokratski način, nastat će gora tiranija nego oligarhi i monarhi. Dragi građani, predsjednik Živog zida je prije par godina rekao da ste lisicama dali da vam čuvaju kokošinjac. Lisicama koji glume političare. A ovih 147 milijardi čuvat će sljedeće godine baš te lisice za stranačkim iskaznicama. Iskaznicama HDZ-a i korumpirane koalicije. Ali i iskaznica svih drugih koji su vam čuvali kokoši zadnjih skoro 30 godina, a tu su ubrojeni skoro svi u ovom Saboru. Ovaj proračun za 2020. godinu je proračun koji ne donosi nikakve promjene, a niti projekcije proračuna za 2021. i 2022. Hrvatska je u stanju gdje je proračun prilagođen političkim lisicama i njihovom bankarskim gazdama, a građani mogu biti sigurni u samo jedno, život u ovoj zemlji bit će im samo još gori. Ako mislite da živite loše i da nemate budućnosti, budite uvjereni da još nismo dosegnuli dno. Naime, mi lisice svake godine smijemo se zadužiti za još nekih 30 milijardi kuna šta otprilike i činimo. To vam znači da vam lisica svake godine uzme 10.000 kuna iz vaše džepa na ime vašeg duga. To su otprilike dvije vaše plaće za koje ne znate kome ste ih dali i da ste uopće dužni. Lisice vam drže jednu ruku u džepu dok vam se smješkaju i obrađuju vas svojim lijepim i iskravim govorima. Kojigod program da upalite, kojegod novine da okrenete lisice su tu i uvjeravaju vas kako su baš one te koje vi morate izabrati da vam čuvaju vaše kokoši. A kako lisice gospodare vašim novcem? Npr. za obranu, na NATO, za EU, za Vladu, za Ured predsjednika Vlade, za Ured predsjednika, za diplomaciju, za Ustavni sud koji je politički sud. Mi lisice izdvajamo godišnje 10,5 milijardi kuna i to u zemlji koja nema gospodarstva, koja nema poljoprivredu, gdje su djeca gladna, gdje su radno sposobni očajni, a umirovljenici broje zadnje dane u neimaštini. Živi zid je nazvao početkom ove godine jedan umirovljenik gdje on i njegova supruga žive sa oko 2.100 kuna mjesečno ukupne mirovine. Kaže da mu nakon što poplaća režije ostane oko 1.500 kuna za hranu i kaže on meni, a šta će se dogoditi kada dođe zima kada ću morati plaćati grijanje još dodanih 700 kuna? Biti ćemo gladni. A onda mi je rekao jednu tužnu stvar, a to je šta će on napraviti kada mu supruga premine, rekao je da će si sljedeći mjesec od te mirovine kupiti pištolj i oduzeti si život. Političke lisice ne žele čuti tužne priče ljudi koje su upropastili, glavno da lova kapa, a proračun nam je i onako samo kozmetičke prirode. Ministarstvu obrane povećavate proračun za 264 milijuna kuna, ministarstvu koje nema viziju razvitka naših obrambenih snaga. Nama se javljaju ljudi iz vojnih postrojbi, iz brigada i svjedoče da su brigade polupopunjene, da neke postoje samo na papiru. S druge strane opremamo se zastarjelom opremom niske tehnologije, kako to objasniti osim trošenja ogromne svote novaca kako bi potvrdili uliznički i vazalni odnos prema Amerikancima. A ministar Krstičević i dalje kroz bivšu firmu King ICT izvlači državne novce i namještaju se natječaji za oružje i opremu. Zar su na to spali naši pobjednički generali? A kada je postao ministar, ministar Krstičević King ICT dobiva sve jače i veće poslove sa državom, a za to vrijeme društvo, trgovačko društvo King ICT od prodaje kompjutora prelazi recimo na remonte aviona ili prodaje dronova MORH-u. A koliko tek lisice potroše za NATO, gdje šaljemo naše vojnike u agresivne i osvajačke ratove, da ubijaju za tuđe interese i tuđi profit. NATO misije plaćamo 165 milijuna kuna, NATO zapovjedni sustav 1,6 milijuna, naknadu cestarina za NATO vozila pola milijuna kuna, aktivnosti u okviru NATO-a i EU 56 milijuna, NATO integrirani sustav protuzračne obrane još dodatnih 35 milijuna i tako ćemo svake godine. A šta lisice rade u Ministarstvu vanjskih poslova, ministarstvo kojem ste povećali sredstva u proračunu 943 milijuna kuna, danas ono prezentira u svijetu i to tako da je ustaljena praksa da si diplomati uzimaju po stotine tisuća kuna i to od fiktivnih kupnji pa do lažiranja u svrhe dizanja gotovine. Ti si diplomati naše novce troše na lagodan život, na kockanje, na darove ljubavnicama. Ovo je stvarno izdašna kasica prasica koja financira odabranu elitu lisica. Odličan primjer, ovako ćemo što će nam uopće ulizivačka i sluganska politika, diplomacija Plenkovićevog kalibra? Ona sigurno ne zastupa interese nego oni kojima se ulizuje, a to je Trump i Juncker. A ja jedva čekam dan kada će ljudi uvidjeti i shvatiti kako ovi novci nisu državni novci, nego su vaši vlastiti novci iz vaših vlastitih džepova. A što se lisica tiče, ne vjerujte onima koji vam obećavaju kako će vam sutra biti bolje jer biti će vam samo sve teže. Vjerujte onima koji imaju snage i hrabrosti te lisice strpati u kaveze. Sve lisice pozdravlja vaš Živi zid. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče Ministarstva financija, kolegice i kolege. Nastojat ću biti maksimalno kratak, sve ono o čemu sam htio danas govoriti mislim da nema potrebe večeras, ali ću se samo referirati na jednu stvar koja se ponavlja još od prošle godine. Neki uvaženi zastupnici iz oporbe na jedan poseban osebujan insinuatorski način prozivaju nas kolege ovdje s ove druge strane govoreći niz neistina pa ću se samo osvrnuti na jedan dio projekta jedne iznimno zahtjevne ceste vezano za Imotsku krajinu odnosno od tunela Sv. Ilije do Vinjana Donjih. Dakle, Hrvatske ceste, silno sam im zahvalan je smo i u prošloj godini nastojali sa po meni, izvrsnim timom Hrvatskih cesta inženjera, arhitekata i statičara, napraviti najbolju varijantu vezano za tu cestu i izraditi feasibility studiju. Naravno da to nije toliko jednostavan posao i on vremenski dosta traje međutim mislim da smo na vrijeme taj dio napravili, Hrvatske ceste su to odradili u najboljoj mogućoj mjeri. Dio koji je sada vezan za ovu cestu, tunel sv. Ilija-Vinjani Donji je vezan za izmjenu i dopunu prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije koji će se nać već od 14.11.2019. g. kroz izmjene i dopune prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije. Nakon toga će se pristupiti samoj studiji odnosno izradi projekte dokumentacije. Dakle, toliko glede ove ceste i mislim da sam to bio dužan reći večeras jer skroz ramu repliku od jedne minute je to nemoguće zato ne volim da me se na takav način proziva pogotovo što to nije kolegijalno, nije kolegijalno i nije fer od strane oporbenih kolega jer je istina posve drugačija i treba ju čuti sa ove strane na onaj pravi način a zahvaliti onim ljudima koji rade na jednom takvom projektu jer ulažu silne napore da ova cesta jednog dana i ugleda svjetlo dana. Neću i ne želim zamarati sa drugim pravcima o kojima sam mislio večeras govoriti kao i o stvarima vezanih za sredstva Ministarstva rada i mirovinskog sustava glede dječjih doplataka, o tome nekom drugom prilikom, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegi Babiću. Replika, kolega Pranić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. A moram replicirati kolegi Babiću. S njim se inače razumijem i često raspravljamo, diskutiramo pa čak i pronalazimo neka ajmo reći zajednička mišljenja oko nekih tema ali oko ovih spojnih cesta, meni to kolega Babiću, nije jasno. Znači na vlasti u našoj županiji od 90-ih je HDZ sa koalicijskim partnerima. Svi znamo koliko je HDZ bio na vlasti u Hrvatskoj i mi sad govorimo, zamislite, 2020. g. da je uspjeh studija i moguća projektna dokumentacija i moguće izmjene u prostornom planu Splitsko-dalmatinske županije oko spojene ceste Imotski autocesta. I to je nama uspjeh. 20 g. oko izmjene plana Splitsko-dalmatinske županije. Proći će 20 g. ovakvim tempom da se izgradi.
Zahvaljujem, odgovor, kolega Babić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Praniću, dakle ja sam govorio o dinamici izvođenja tih radova a govoriti i biti neskroman, govoriti glede prometne infrastrukture na području Splitsko-dalmatinske županije, mislim da je nekorektno jer pogledajte samo autocestu. Dolazak autoceste do Ploča, spojne ceste koje su vezane na samu autocestu od Trilja, Biska, Imotskoga, ovaj dio ceste o kojem govorim, to je dio od tunela Sv. Ilije do Vinjana Donjih, to nije nimalo jednostavna trasa, iznimno je zahtjevna. Htio sam govoriti recimo o cesti od Zagvozda Lovrinčevića do Šestanovca za koji mi je žao što nije sanirana jer se koristila za vrijeme izgradnje autocesta ali smo i to dogovorili sa Hrvatskim cestama. Dakle ja sam govorimo o dinamici izvođenja, vi ste neke stvari pomiješali i rekli ste i kad je to moguće bilo napraviti puno prije ali nije bilo moguće.
Zahvaljujem kolega na odgovoru. Prelazimo na završne riječi, u ime Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, prvo stariji kolega Panenić a onda će mlađi kolega Pranić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora na ovoj opasci, tako da sve ide svojim redom pa bi bilo u redu da pozitivne idu stvari ali evo pošto ćemo podijeliti stariji i mlađi ovo vrijeme onda ću ipak iznijet samo svoje primjedbe i primjedba jeste kolega Babić, nije fer. Nije fer da sve što nastane u nekom ruralnom području na kraju mi moramo i platiti. Ta autocesta koju ste sami rekli dokle je sve dosegnula je upravo ona koju mi najskuplje plaćamo, ne samo mi, mi koji putujemo ovdje u Saboru pa nam Sabor refundira to ali naši poduzetnici, njima njihovo tržište na koje bi trebali te proizvode dostaviti, ne refundira. Zamislite bilokojeg poljoprivrednog proizvođača, što god treba ozbiljnije nabaviti, kupiti bilokoji dio, sve na kraju svede se Zagreb, bliža okolica Zagreba, sve treba proći, par stotina kilometara da bi se riješilo što god treba nabaviti, nemate u neposrednoj blizini, nema više niti servisa niti majstora niti građevinskih tvrtki koje mogu obaviti pa i one male radove, sve je to u deficitu i to je ono što treba ovaj proračun kojeg toliko zdušno predlažete i branite, prepoznavat. Ne treba štititi nas, ne treba se baviti s onima koji imaju ali treba prepoznavati probleme koji su u društvu. Ako danas ne možete pronaći električara koji vam može doći riješiti nešto u kući, tijekom dana kad imate problem ili slijedeći dan, onda imate stvari problem. Znači moramo prepoznati da u obrazovni sustav moramo uložiti u tu struku, da moramo osigurati uvjete da nastaje poduzetnik iz tih ljudi, da taj poduzetnik zna da djeluju u državi koja ga neće porezne opteretiti pa da onda porez postane najbolji izvor punjenja državnoga proračuna, mora imati perspektivu, znači ne da bude socijalan, ne da bude razvoja, nego mora imati perspektivu, da netko vjeruje da ovakvi prijedlozi proračuna mogu dovesti do nečega što će osigurati održivost bilo kojeg područja, zadržati ljude, ne samo mlade, vrlo često govorimo samo o mladima, nego sve. Nama odlaze svi. I ovo izdvajanja za mirovine, ni oni koji trebaju tu mirovinu zaslužiti, više ne vjeruju, svi gledaju u jednoj Njemačkoj ili nekoj državi odrade tih 4, 5, 6, koliko je potrebno godina da bi imali pristojnu mirovinu i više nitko ne očekuje da će država kroz potpore u proračunu osigurati nekom dostojanstvenu starost, a kamoli da možemo sačuvati mladost. Kolega Praniću, nastavite.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Pranić.
Iskoristit ću završnu riječ na državni proračun da se obratim svojim kolegama koji dolaze iz Dalmacije i koji se uredno nalaze u redovima svih političkih opcija pa neka dobro pogledaju plan Hrvatskih cesta, Hrvatskih autocesta i svih drugih proračunskih korisnika koji se direktno financiraju iz državnog proračuna pa neka pogledaju što se predlaže 2020. g. Zaista je žalosno danas slušati da se priča o pojedinim projektnim dokumentacijama spojeva na autocestu i to se priča iz redova političkih opcija koje su u velikoj većini na vlasti i u županijama južnim i u Zadarskoj, Šibensko-kninskoj, Splitsko-dalmatinskoj i Dubrovačko-neretvanskoj kao i na razini države, uvijek je maltene bila slična politička opcija i danas pričamo o pojedinim projektnim dokumentacijama, spajanja Imotskog na autocestu, spajanje Drniša na autocestu, spajanje Knina na autocestu, spajanje Sinja na autocestu, a da ne govorimo o spajanju otoka Hvara sa autocestom A1. Znači što se tiče tog projekta moglo bi se ispričati jedna velika priča najneuspješnijih hrvatskih projekata. Projekat koji se otvarao službeno 2009. g., čak su tu bio i državni tajnik g. Bačić na otvaranju te ceste o kojoj se danas ponovno ne priča, 2020. g., 10 godina nakon samog otvaranja. Ja više ne znam što se treba napraviti, koliko činjenica treba reći da netko shvati važnost tog projekta za centralni dio Dalmacije, ali i područje zapadne Hercegovine i prije svega, otoka Hvara. Otoka Hvara koji je prošle godine proglašen najljepšim otokom na razini Europe. Znači, koliko s Hvara, koliko s područja makarskog primorja, koliko s područja Dalmacije se uplati u državni proračun u turističkim sezonama i pogledajte sada, kolega Dalmatinci, svi mi iz Dalmacije, koji se nalazimo u svim političkim opcijama, pogledajte planove Hrvatskih cesta, autocesta, pa se uspješno vratite u svoje lokalne sredine i objasnite ljudima zašto se pojedini cestovni pravci ne nalaze u državnom proračunu. Hvala.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, jutros sam prvi počeo, očito ću zadnji završiti jer ministra nema. Nema ni premijera, ostao je tajnik, otišao na RTL, puno je bitniji RTL i samo reklama nego, ili bilo koji drugi medij, kako ste rekli nego da zastupnicima odgovara na upite o kojima govorimo cijeli dan. Inače, ja bih također rekao da proračun bi trebao biti razvojan, ekološki, poduzetnički ili i socijalan, međutim, moramo staviti ovdje ispred sve NE, četiri N proračun. Ovaj proračun je apsolutno baziran, opet ponavljam, na prihodima od, na to još nisam dobio odgovor, ne znam zbog čega, i nervoza premijera, 5% BDP-a od doznaka naših ljudi iz inozemstva kojega ova Vlada potjerala vanka. I naravno da sad ne razgovaramo ovdje o pitanjima koje je kolega Babić rekao da 2020. g. se radi planska dokumentacija za projekte koji su dosad 10 puta otvarani i 10 puta stavljani kameni temeljci. I on to hvali. On hvali spojne pristupne ceste, tj. spojeve na autoputove Dalmatinske zagore. Da će sad planska dokumentacija, tj. nešto mislim bunca čovjek, pa kako ga nije sramota se vratit u Imotski nakon svega. Pa prošle godine sam dao amandman, nije ga prihvatio. Za Imotski-Zadvarje, imotski spoj na autoput. Ili Ravča-Drvenik ili spoj na autoput. Vjerujem, ja ću dati amandmane opet, ja vjerujem da će kolega Škorić za to glasati jer vidim ga često u Sinju, poglavito na dane Alke kad su Velike Gospe. Ja ne sumnjam u vas da vi nećete, valjda nećete kao i ove godine. Znam i nervoza premijera. Njemu je veća nervoza reforma kalendara jer očito ima unutar stranke ogromnih problema, a o tome ćemo sutra razgovarati, tko će se kome pokoriti i kako će to ići. Ali osobno, što se tiče proračuna još ću jednom reći, dao sam 40-tak amandmana. Vjerujem da će ljudi iz Dalmatinske zagore, Gorskog kotara, Like, Slavonije, ja ću ih sve podržati koji su bili, koji su za taj rad, da će ih podržati. MOST nezavisnih lista, klub također je dao 100-tinjak amandmana, što .../nerazumljivo/... ukupno oko 150 amandmana, ne znam točan sad broj. Tako i drugi kolege su dali. Ne vidim niti jedan razlog, da npr. kolega Ante Babić ne podrži spojni put Imotskoga na autoput, vertikalu. Koji je razlog? Ja ne vidim niti jedan razlog. Ili kolega Šipić da ne podrži amandmane područja koja nemaju vodoopskrbu. Nemaju vode u 21. st. Sad će opet reć da se radi planska dokumentacija. Za sljedećih 20 godina će raditi vodoopskrbu. Ja ne vjerujem da oni neće to podržati, prošle godine nisu mogli, sad je malo u panici premijer u, ali ne krivim ja samo njega, ja krivim i one koji vrše taj pritisak jer oni će na kraju opet dignuti ruku kako premijer kaže. Prema tome, ja mislim da ovaj proračun treba izmijeniti i da prihodi od ovoga proračuna su uglavnom od iseljenih Hrvata. Ljudi koji su iselili iz RH ciljano, poljoprivrednici, liječnici, poduzetnici, ljudi koji su radili u brodogradilištima, u industriji i gospodarski rast je temeljem toga. Znači hvalite se sa gospodarskim rastom, a u biti ste iselili hrvatske ljude i nemamo radne snage, poglavito na područjima kao što sam rekao, ovim jer ta područja nemaju ništa. Pa evo primjer ću reći. Dalmatinska zagora, znači otkad je županija Splitsko-dalmatinska, 140, 100 tisuća ljudi je iselilo. Je li to dovoljno? Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Završna riječ u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, poštovani kolega Vladimir Bilek. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo danas od pola deset ujutro stvarno ovdje se raspravlja o mnogo čemu, a nažalost bilo je gotovo najmanje toga o državnom proračunu. Bilo je riječi o svemu, na neki način sve se veže na državni proračun zato on je najbitniji dokument. A ono što moramo reći za ovaj proračun da je on ipak uravnotežen. Iako je ovdje bilo puno priče, ne bih se ja složio s vama kolege koji ste rekli da ide prihod najviše od iseljenih Hrvata, iseljenih ljudi. To je 5%, 95% od tog dijela ipak su naši ljudi koji rade, koji žive u RH, to su poljoprivrednici, to su obrtnici, to su poduzetnici, svi oni koji rade u gospodarstvu, svi oni koji rade svojom glavom sva ta sredstva se slijevaju u državni proračun. Povećanje unutar tog dijela je upravo iz uplata, jednim dijelom velikim iz poreznih prihoda, ali jednim velikim dijelom iz europskih fondova i priljeva sredstava izvana. Bitno je više da možemo povući nego što dajemo. Masa sredstava za poljoprivredu povećana je na 3,2 milijarde kuna, direktna plaćanja poljoprivrednicima našim direktno su i dalje iz fondova kohezije, mjere ruralnog razvoja, mjere četvorke poljoprivrednicima, šestice mladim, 6.1., 6.2, 6.3 onima kojima imaju i nepoljoprivredna zanimanja na ruralnim područjima. Sve su te mjere i sva tu ta sredstva upućena upravo mladim ljudima na područjima i Slavonije i Baranje i Like i Zagore, gdje god se ljudi žele prijaviti. Masa ljudi je otišlo, otvorile su se granice, otvorile se mogućnosti, ali ja vjerujem da uz ovakvu politiku jedan dio će se ljudi ipak vratiti i nazad ovdje. Čemu ova povećanja? Jedan veliki dio povećanja odlazi na povećanje mirovina, jedan dio povećanja odlazi na plaće, na povećanje plaće. Jedan veliki dio sredstava povećanje potpora, jedan veliki dio evo kroz mjere koje smo direktno ispred našeg kluba predlagali, mjere kroz tri ministarstva, Ministarstvo gospodarstva mjere potpore za obrtnike, poduzetnike, Ministarstvo poljoprivrede mjere za naša OPG-ove, mjere kroz regionalni razvoj gdje se grade ceste, gdje se grade škole, gdje se grade vrtići, to su bitne stvari. I zato je ovaj proračun uravnotežen i zato je on u razvoju. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Petar Škorić, završna riječ. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolege. Evo na koncu cijelog dana rasprave o proračunu, čuli smo dosta sugestija, čuli smo dosta prijedloga, rasprava i konstruktivnih i destruktivnih i politiziranja i tema koje nemaju veze sa proračunom. Vidjeli smo u kojem smjeru ide, vidimo da je razvojan, vidimo da se ovim proračunom su prepoznata i brojna pitanja i problemi koji su uvrštena u budućem radu i djelovanju. Osobno evo kada slušam kolege koji stalno upućuju kritike, koji su imali prilike biti u ovoj vlasti i davati svoje sugestije i riješiti pitanja, lakše je bilo poći u hladovinu oporbe i iz hladovine ovdje danas pametovati, kritizirati, prozivati, politizirati što u krajnjem slučaju nije dobro. Naravno da i mi, svatko od nas ponaosob od zastupnika može naći i mana i svega ostalog i zadovoljstava i nezadovoljstva. Svatko bi od nas želio za svoj kraj napraviti što više, međutim Hrvatska je koliko god mala, toliko je i velika. Proračun koliko god bio velik, toliko je i mali i nedostatan. U svakom slučaju zahvaljujemo svima koji su bili konstruktivni, a oni koji su bili destruktivni uputili su poruku i svojim biračima. Na koncu mogu samo zaključiti da za dobrim konjem prašina se diže i dobrom konju nalazimo sto mana, ali loš konj ima samo jednu. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Škoriću. Imamo povrede Poslovnika dvije. Poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih samo znači 238. kolega Škorić je iznio neistinu. Mi nismo sudjelovali u ovoj vlasti, ovo je vlas HDZ-a, HNS-a i ostali sada zovi žetončići ili slično, prema tome ne možemo biti odgovorni za niti ovaj proračun, niti za ovu politiku. Smatram da je to za mene osobno uvreda da me neko smatra dijelom ove vlasti. Ako sam kritičan sigurno je zato što nisam dio te vlasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povrijedio je kolega Škorić Poslovnik članak 238. jel je rekao da nismo konstruktivni. Dali smo 40 amandmana, ja sam i vjerujem … obnovu i sanaciju Poljuda da ćete prihvatit. Ja vjerujem da ćete prihvatiti sve projekte koji su u županiji, tribalo bi se potrošiti za te projekte, a potrošit će se za uhljebljivanje. Ja vjerujem da ćete podržati spoj na autoput na Sinj-Imotski-Vrgorački tunel tj. Ravče-Drvenik da ćete to podržati, a ne da ćete gasiti, gušiti Splitsko-dalmatinsku županiju, a … /Govornici govore u isto vrijeme./ … županijski upravi za ceste ili županijske ceste.
Kolega Bulj zahvaljujem.
I dosta je predizbornog obećavanja i tanga očiju ljudima. Da … samo ono što ste vi asfaltirali … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Temeljem članka 240. oduzimam vam riječ i molim vas sjednite [[Upadica Bulj: 100.000 ljudi je zbog vas otišlo.]] kolega Bulj sjednite molim vas. Recite još jednu sutra više nećete biti na zasjedanju Sabora. Rekao sam vam molim vas sjednite. Hvala lijepo. Zaključujem raspravu, zahvaljujem državnom tajniku, kolegi Zdravku Zrinušiću, glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti. Sutra počinjemo sa radom u 9 i 30 sati sa Prijedlogom Zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u RH s konačnim prijedlogom zakona. Hvala lijepo i ugodan ostatak večeri. SJEDNICA PREKINUTA U 22,30 SATI
Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Prijedlog Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za 2021. i '22. godinu. Uz prijedlog Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za 2021. i '22. s obrazloženjem podnose se i prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. godinu i projekcija planova za '21. i '22. s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO, Centar za restrukturiranje i prodaju, Hrvatske autoceste, Autoceste Rijeka-Zagreb, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastrukturu. Rasprava je zaključena. Pregled amandmana podnesenih na prijedlog državnog proračuna i na prijedloge financijskih planova izvanproračunskih korisnika dostavljen vam je elektroničkim putem. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Ponovo potpredsjednik Vlade i ministar financija poštovani Zdravko Marić. Pa krećemo, opći dio, 1. amandman zastupnik Ivan Lovinović.
Predloženi amandman se ne prihvaća, predviđena sredstva na poziciji financijski rashodi u iznosu od nešto preko 8 milijardi kuna odgovaraju utvrđenim ugovornim obvezama i realnim potrebama u 2020. te ih nije moguće smanjiti. Hvala.
Budući da zastupnika nema, glasovat ćemo o amandmanu. 2. amandman Klub zastupnika Nezavisne liste mladih.
Amandman se ne prihvaća, rashodi koji se u 2020. planiraju financirati iz izvora financiranje fondovi EU planirani su sukladno očekivanoj dinamici izvršenja projekta te bi dodatno povećanje istih dovelo do nerealnog rasta ukupni rashod državnog proračuna. Hvala.
Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepa. Upravo ste rekli ključni, očekivani prihodi. Zašto ste pesimista? Na osnovu samo događanja koja su bila u prethodnom vremenu opravdano trebate biti pesimista jel ako u 2017. imali smo nastup proračuna da ćemo povući 10,92 milijarde kuna, povukli smo 7,35 znači 3,5 milijarde manje. 2018. smo imali sličnu situaciju, planirano 13,8, povukli 10,7 i opet evo sada je i zadnji rebalans pokazuje tu tendenciju i dobro je da priznajete ovdje da taj pesimizam postoji, ali ono što od vas kao ministra financija, potpredsjednika Vlade se očekuje da podignete taj …. Znači ne može se događati da svake godine obećavate povlačenje koje je nerealno, a da ne govorimo da se tu govorilo o 100, 200 milijuna kuna određenoj prepreci, mi govorimo o milijardama. Svake godine dvije, tri i više milijardi kuna koje se ne povuku i trebalo bi na kraju reći ok, ali to je odgovoran za to stanje? Tko su ti ministri ili njihova administracija koja je dovela do toga i redovito dovodi tijekom mandata vaše Vlade da ne dolazi do povlačenja sredstava? I dvi mi očekujemo da oni izvještaji koji imate na zatvorenom sastanku, dijelu sjednice Vlade da se objave. Zašto su usmeni, zašto revizija vas je uputila da bi to trebalo biti izvješće koje se javno objavi, da imate bilo koji dokument onda bismo mi ovdje zatražili dajte i nama da to vidimo tko su ljudi koji su odgovorni. Pa možda bismo kod dogovora unutar opozicije o tome jel neki ministar učinkovit ili ne, ima li bolju sliku i možda bismo tražili sankcioniranje onih ministara koji svojim radom ne doprinose pravima koje Hrvatska ima u povlačenju sredstava iz EU. I ovaj amandman je namjera vama, podignite taj optimizam, podignite ljestvicu. Ne može se događati da dvije, tri milijarde nestane, nego tražimo glasanje o tome i o radu ministara.
Hvala. Idemo sada na posebni dio. Prvi amandman je vezan uz Hrvatski sabor, a predložio ga je zastupnik Gordan Maras. Amandman 3.
Predloženi amandman se ne prihvaća. Sukladno izvješćima saveza o utrošku sredstava u iznosu 300.000 kuna koliko je planirano dostatan je za podmirenje troškova aktivnosti koje savez provodi. Hvala.
Očitovanje, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Vidim da je dinamika čitanja obrazloženja takva brza prilagođena velikom broju amandmana od kolege ministra, da se pokuša malo to sve skupa ubrzati. Ovdje se radi o jednom vrlo jednostavnom amandmanu, ova naša institucija je slijednik institucije na čelu koje je sjedio jedan veliki hrvatski pjesnik Vladimir Nazor, mislim da s obzirom na to koliko se sredstva uplaćuje za administraciju i upravljanje Hrvatskog sabora iz godine u godinu sve više. Nažalost znamo kako hrvatski građani ocjenjuju i rad i aktivnosti. Evo sada recimo sljedeći tjedan uopće nema aktivnosti kako bi se ovdje mogao kongres Europske pučke stranke. Mi iz opozicije želimo da se nastavi sa radom, ali nažalost HDZ inzistira na tome da se prekine sjednica ne bi li se taj kongres mogao u hrvatskoj sabornici odviti. I mislim da bi se moglo smanjiti milijun kuna kako bi se dodijelila sredstva aktivnostima odnosno Savezu antifašističkih boraca i antifašista Hrvatske. Rekao sam jedan od čelnika ovog našeg Visokog doma je bio veliki hrvatski pjesnik Vladimir Nazor i to je institucija i organizacija i udruga koja u RH obilježava određene dane podsjeća na to da smo tijekom velikog rata prošlog stoljeća bili na pobjedničkoj strani. I sramotno je da cijela hrvatska Vlada koja se deklarira da su podržavatelji tih tekovina u biti izdvaja samo 300.000 kuna na razini cijelog proračuna. Znači moj prijedlog je da se izdvoji sa pozicije Hrvatskog sabora još milijun kuna i na taj način pomogne se udruzi koja radi nevjerojatno korisnu stvar kako bi se ljudi osvijestili i zapamtili gdje smo i s koje strane smo bili. Hvala lijepo.
Kolega Maras, budući da imate puno prijedloga, budući da su svi kolege vrlo korektno držali se dvije minute, molim i vas da to činite. Idemo sada na Državno izborno povjerenstvo RH, 4. amandman isto tako kolega Maras. Izvolite.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća, DIP-u sredstva za '20., '21., '22. planirana u skladu s važećim izbornim zakonima te su ista dostatna za pokriće svih troškova izbora. Hvala.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepa. Ovo je jedan vrlo važan amandman i htio bi da hrvatski građani vrlo jasno čuju poruku. Znači HDZ ne želi transparentnu kontrolu predsjedničkih izbora. Ovo što je jučer rekao premijer Plenković fantomi, znači oni žele fantomske glasove na predsjedničkim izborima kako bi povećali mogućnost da bude izabrana kandidatkinja koju oni predlažu. Ovaj amandman ide za time da se usvoji zakon koji bi kao i na svim ostalim izborima omogućio da imamo predstavnike biračkih odbora koje predlažu parlamentarne stranke kako bi bili sigurni da neće biti varanja na predsjedničkim izborima. HDZ, Vlada RH govori da nije logično da se to predlaže neposredno pred izbore ista ona Vlada koja je predložila jedan dan pred europske izbore izmjenu da se može u kampanji potrošiti 4 milijuna kuna, šta je suštinska izmjena i jako utječe na to kakva će biti kampanja. Ovaj prijedlog amandmana bi omogućio nakon prihvaćanja zakona koji smo uputili u proceduru da se imenuju birački odbori, da se imenuju ljudi unutra, da se na neki način ima kontrola izbornog procesa jer vjerujte mi sumnjamo u ovom trenutku mogu reći, sumnjamo na transparentnost i poštenje … izbora s obzirom koliko je važno Andreju Plenkoviću da pobijedi gospođa Grabar Kitarović. Ukoliko ona pobijedi on ima šanse preživjeti u HDZ-u, ukoliko ona izgubi on će biti bivši. I to svi znaju, to znaju i uskoci i Hajduci, to znaju i oni koji će sutra glasati za bilo kojeg kandidata na predsjedničkim izborima. Ti izbori moraju biti pošteni, oni koji žele da budu pošteni prihvatit će ovaj amandman. Hvala vam lijepo.
Idemo sada na Ured predsjednice RH, 5. amandman istog zastupnika.
Također se ne prihvaća. Mandat predsjednice RH je u tijeku te ne nalazimo opravdanim niti uobičajeno da se naziv tijela državne vlasti unaprijed mijenja. Ista analogija je bila 2015. godine dakle ni tada se državni proračun za 2015. nije vodio očekivanjima hoće li RH imati predsjednika ili predsjednicu, te se naziv stavke proračuna nije unaprijed mijenjao niti prilagođavao.
Očitovanje, izvolite.
Hvala vam lijepa. Ne znam da li ste dobro pročitali, ovdje piše Ured predsjednika/predsjednice. Znači ostavlja mogućnost da bude izabran i muški i ženski kandidat na tim izborima. Znači sa ove strane HDZ kao što percipira da je sve što rade u Hrvatskoj po onom sloganu „Imamo Hrvatsku“ biti njihovo i da privatiziraju tko će već u ovom trenutku pobijediti, znači bez obzira što će predsjednica RH izgubiti na tim izborima koji će se desiti za manje od 2 mjeseca. Sljedeće godine u proračunu će stajati naziv Ured predsjednice RH. Znači moj prijedlog je vrlo jednostavan i logičan. Zbog čega se ne bi zvao Ured predsjednika/predsjednice RH kao stavka u proračunu koji bi onda omogućio znači potpunu ravnopravnost, pa i rodnu ravnopravnost, ukoliko želite, vezano uz tu stavku. Znači to je vrlo jednostavna poruka. Ali, HDZ šalje puno opasniju poruku. Znači oni šalju poruku, ovo na što sam upozorio već maloprije. Napravit će sve što je u njihovoj moći, pa i netransparentno kako bi gđa. Kolinda Grabar Kitarović koja usput, budi rečeno ima najniži rejting od svih aktualnih predsjednika do sada u RH, znači svega 28% hrvatskih građana u ovom trenutku je podržava. Ima najniži rejting i vjerojatno vrlo vjerojatno neće pobijediti na tim izborima. I zato sam predvidio ovu mogućnost jer mislim da je to najnormalnija stvar. Znači nažalost i u ovom slučaju kao i mnogim drugim slučajevima HDZ percipira i proračun i Hrvatsku kao svoje vlasništvo, a ne kao vlasništvo hrvatskog naroda, hrvatskih građana, što to u biti jest. Znači ovo, gospodo, nije vaše, ove je od svih građana RH i to bi trebali respektirati. Hvala vam lijepo.
Idemo sada na Vladu RH. Amandman br. 6, zastupnik Miroslav Tuđman.
Predloženi amandman Vlada ne prihvaća. Predloženim izmjenama naziva proračunske aktivnosti ne ostvaruje se svrha predloženog amandmana, financiranje aktivnosti, javne i društvene sigurnosti kroz suradnju sa civilnim društvom, potrebno je urediti prije svega temeljnim strateškim dokumentima svakog davatelja sredstava. Ministarstva i druga nadležna tijela mogu samostalno uvjetima svojih natječaja za dodjelu sredstava omogućiti financiranje aktivnosti u područjima javne i društvene sigurnosti u suradnji sa organizacijama civilnog društva koristeći pritom sredstva državnog proračuna te drugih izvora financiranja. Hvala lijepo.
Očitovanje, izvolite zastupniče.
Hvala. Prijedlog ovoga amandmana i sljedećem amandmana s obzirom da su vezani ne traže se dodatna sredstva ili promjena sredstava nego naglasak je na tome da se shvati da razvoj i sigurnost u dvije strane jednoga te istoga procesa jer ne može biti sigurnosti bez razvoja niti razvoja bez sigurnosti. S druge pak strane, s obzirom da u RH djeluju udruge civilnog društva koja okupljaju priznate stručnjake iz različitih politika ove sigurnosti, od lokalne, regionalne sigurno, od urbane sigurnosti, od zaštite infrastrukture što je sve više dio privatnog sektora, suradnje javnog, privatnog, korporativnog, akademskog sektora, itd., naglasak je upravo na toj svezi da jedno bez drugoga ne može i zato bi trebalo voditi računa o tome jednako u nazivu da se to naglasi kao i u financiranju. Međutim, ako Vlada kaže da će voditi računa o tome pri financiranju, onda povlačim i ovaj i ovaj naredni amandman koji ide iza toga.
Zahvaljujem zastupniku Tuđmanu. Dakle i 6. i 7. amandman su povučeni pa idemo na Ministarstvo financija, amandman br. 8, zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Pomoć iz državnog proračuna koji su u 2018. bile planirane na razini Ministarstva financija ostvarivale su se temeljem kriterija utvrđenih Zakonom o izvršavanju Državnog proračuna za pojedinu proračunsku godinu. Budući da odredbama Zakona o financiraju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave koji je u primjeni od 1. siječnja 2018. propisan fond fiskalnog izravnanja u Prijedlogu državnog proračuna za 20. i projekciju 21. i 22. nisu predviđene pomoći koje su jedinice lokalne i regionalne samouprave ostvarivale temeljem kriterijima utvrđenih u dosadašnjim zakonima. Pravo na sredstva izravnanja ostvaruju one jedinice čiji je kapacitet ostvarenih prihoda manji od referentne vrijednosti. Što se tiče Osječko-baranjske županije, samo u 1. g. implementacije novog zakona, 40% više sredstava u odnosu na godinu prije. Hvala lijepo.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, uvaženi ministre. Dakle ovdje se ne radi o izravnanju. Ja mislim da komarci nisu niti u jednom zakonu niti se mogu računati kao izravnanje budući da je ovaj iznos koji sam namijenio proračunu upravo za to, pomoći u tretiranju komaraca. Prošla godina je pokazala kako je najezda komaraca grad Osijek i okolne općine, prije svega Kopačkog rita su bile izuzetno pogođene. I same za sebe nisu mogle efikasno isfinancirati i koordinirati suzbijanje komaraca kako bi se to svelo na prihvatljivu razinu. Tu je uskočila država, iz koje točno, iz koje stavke ne znam, ja sam mislio da je pošteno to navesti onda direktno u proračunu, dakle da se vidi točno koja je stavka i koja joj je namjena. A namjena je isključivo ova i zapravo iznos koji sam predvidio, bio bi simboličan. Ja se mogu kladiti kolegice i kolege da će u sljedećoj godini ponovo kada budu problemi s komarcima, premijer vrlo velikodušno odriješiti kesu, što se kaže u narodu, doći noseći darove i očekujući glasove, kao da se nije moglo predvidjeti da će i ove godine to biti problem ili je možda naš župan prezauzet vođenjem kampanje predsjedničke kandidatkinje pa se ne brine o svojoj županiji, a onda se brine barem oporba, što Vlada odbija. Tražim glasanje.
Idemo na 9. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. U državnom proračunu za 20., osim navedenih i znanih 20 milijuna kuna za elementarne nepogode, osigurano je i 100 milijuna kuna na aktivnosti proračunska zaliha koje se također mogu koristiti za financiranje rashoda nastalih pri otklanjanju posljedica elementarnih nepogoda te također, na raspolaganju su sredstva mjere 5 Programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.-2020. kojima upravlja Ministarstvo poljoprivrede sa 140 milijuna kuna, koja još uvijek nisu utrošena, a mogu se koristiti za ulaganje i obnovu poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala narušenog elementarnim nepogodama, klimatskim prilikama i katastrofalnim događanjima ili događajima i to do 100% prihvatljivih troškova. Hvala lijepo.
Kolega Vešligaj, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, evo smatram da, mi u SDP-u smatramo da iznos od 20 milijuna kuna je daleko nedovoljan da se barem donekle kompenziraju sve one štete koje su nastale i na poljoprivrednim usjevima ali i na stambenim zgradama, na ostalim objektima uslijed posljedica prirodnih nepogoda. Reći ću da su te štete za ovu godinu procijenjene već sada na 792 milijuna kuna, da su u 2018. one bile više od milijardu kuna, dobar dio ih još uvijek nije nadoknađen i zapravo tražimo da se taj iznos poveća na 100 milijuna kuna što zasigurno nije dovoljno. Istina jest da su kroz neke druge mjere, kroz neka zapravo druga ministarstva i državne tvrtke su se osigurala određena sredstva ali s obzirom na kakvim vremenskim prilikama svjedočimo, koliko ekstremni vremenski uvjeti su dana, pa evo možemo ovih dana također svjedočiti onome što se dešava u Dalmaciji, što će još više povećati ovaj iznos od gotovo 800 milijuna kuna prirodnih nepogoda u 2019. g., smatram da je minimum koji bi država trebala osigurati je da u budućnosti taj zapravo iznos treba rasti uz sve ove druge izvore koje ste vi također naveli i ono što bi apelirao također da se ubrza postupak dodjele nekakvih obeštećenja ljudima jer imate situaciju da je Vlada odnosno Ministarstvo graditeljstva donijelo odluku o stambenom zbrinjavaju osoba kojima su oštećena klizišta još sredinom 2018. g., to je bilo znači najvećim djelom za ono Hrvatskoj Kostajnici, oni jesu obeštećeni, međutim ostali građani još uvijek nisu obeštećeni a bilo je takvog klizanja tla i na drugim područjima RH. I za kraj ministre samo još jedna tehnička napomena, to sam vam rekao i kod prijedloga državnog proračuna, zakon se danas tove Zakon o prirodnim nepogodama a vi u proračunu još uvijek imate stavku elementarne nepogode a ovdje ste isto koristili taj termi pa samo to ispravite, evo hvala.
Hvala vam lijepo. Idemo sada Središnji državni ured za Hrvate izvan RH, amandman br. 10 zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Predloženi amandman se ne prihvaća. Inače, podsjetit ću, na 14. sjednici međuvladinog mješovitog Odbora za zaštitu nacionalnih manjina između RH i Mađarske održanog u Budimpešti održanog 6. ožujka 2018. g., potvrđeno je ranije dogovoreno načelo da realizaciju velikih manjinskih projekata koji se ostvaraju u Mađarskoj, financira mađarska strana a u RH, hrvatska strana. Slijedom toga, sredstva za nesmetan rad i funkcioniranje ovog kazališta, treba osigurati mađarska strana dok će obje strane podržati programsku suradnju gostovanja i koprodukcije, hvala lijepo.
Idemo sada na Središnji državni ured za šport. A joj, oprostite, oprostite, da, da.
Hvala predsjedniče. Dakle ministre, ja sam svjestan dakle i međudržavnih ugovora i sl., međutim ništa nas ne sprječava da potpomognemo zajednicu koju smatramo vrijednim toga. Naime, Hrvati u Mađarskoj su zajednica koja svojim samoorganiziranjem mogu biti primjer svim ostalim hrvatskim zajednicama u Europi a usudio bi se reći i šire i sama činjenica da postoji hrvatsko kazalište u Pečuhu koje radi parom je već veliko priznanje za njihovo čuvanje našeg identiteta i jezika u jednom potpuno drugačijem različitom jezičnom a u sudio bi se reći, prilično različitom i kulturnom okruženju. To je s jedne strane a s druge strane dobili su jako malo do ništa potpore u realizaciji ovog velikog projekta koji je realiziran, dakle kazalište postoji, ono postavlja predstave, ono se financira iz alociranih sredstava od mađarske države međutim baš zbog te sramote što smo im pomogli malo do ništa, smatram da bi ih trebali potaknuti, barem ovim simboličnim iznosom da i zajednica u Mađarskoj vidi da nije zaboravljena, da nije ostavljena, da se na nju misli i da se na njezine velike projekte itekako računa. Naravno da su dobrodošli sve suradnje, sve financiranje gostovanja i sl., međutim mislim da bi trebalo i ovakvim primjerom pokazati da se na njih pazi, da se na njih misli i da se ovakve velike projekte a slažemo se svi nadam se kad kažemo da je kazalište ogroman projekt, treba podržati i djela i zbog toga tražim glasanje, hvala.
Idemo sad na Središnji državni ured za šport, 11. amandman zastupnika Gordana Marasa, izvolite. Oprostite, to je državna tajnica Dunja Magaš, izvolite.
Hvala lijepa. Predloženi amandman se ne prihvaća. Povećanje na razinu 0,36 Središnji državni ured za šport ne prihvaća se jer je sukladno sporazumu o zajedničkom financiranju zakupnine za gradsku sportsku dvoranu u Varaždinu te ugovorom između grada Varaždina i ... [[Govornik se ne razumije.]] sporazum o zajedničkom financiranju zakupnine za Arenu Zagreb od 14. lipnja 2007. te ugovorom između laništa d.o.o. i zagrebačkog Holdinga s navedene stavke predviđene financiranje zakupnine i indeksacije zakupnine za navedene objekte. Planirani iznos dostatan je za financiranje navedenih aktivnosti te ga nije potrebno povećavati.
Izvolite, očitovanje kolega Maras.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Svi sjećamo dobro kada su te dvorane građene, na koji način su građene, koja je bila intencija tada da se zbog Svjetskog rukometnog prvenstva tadašnji premijer Ivo Sanader iz HDZ-a pohvali sa velikim dvoranama u RH koje su preskupo plaćene ali to nije ništa novo za HDZ, znači tako stvari funkcioniraju kada se o HDZ-u i velikim infrastrukturnim projektima radi i nažalost nakon toga jedan dio dvorana nije u onoj funkciji koja je trebala biti. Znači sada kada vidimo dvoranu u Splitu koja zjapi prazna, možda 320, 330 dana godišnje, kada vidimo neke druge dvorane koje su također neiskorištene na način na koji se treba koristiti ali ono što je veći problem, one se ne održavaju, recimo u Splitu koju možete vidjeti kada naravno dođete dole se ne održava na adekvatan način. Ovdje sam htio upozoriti na taj problem koji se nažalost desio da se jedna infrastruktura velika sportska, koja se investirala prije 12, 13 g. ne održava na adekvatan način bez obzira da li su ugovoreni uvjeti takvi kakvi jesu odnosno da li država ispunjava te uvjete jer ako je tada Ivo Sanader inzistirao da se gradi, ako je Vlada tražila da se gradi, ukoliko je sa Ingrom potpisivala ugovore, ukolko su stotine milijuna kuna možda i preplaćeni neki poslovi, ko zna na koji način su se ti poslovi kasnije refundirali onima koji su ih naručivali, onda sada Vlada ima dužnost isfinancirati i održavanje tih dvorana koje nažalost propadaju, znači [[Upadica: Hvala lijepa]] neke od tih dvorana propadaju. Hvala lijepo.
Idemo na 12. amandman istog zastupnika.
Predloženi, predloženi amandman se također ne prihvaća na razdjelu 0,30 Ministarstva obrane na aktivnost obuka i vježbe planirana su sredstva za postizanje i zadržavanjem potrebne razine borbene spremnosti oružanih snaga, te razvijanje sposobnosti potrebnih za ispunjavanje misije zadaće očuvanja suvereniteta i cjelovitosti RH i preuzetih obveza u kolektivnoj obrani i međunarodnoj obrambenoj suradnji. Zbog navedenoga se sredstva u ovoj aktivnosti ne mogu umanjivati, povećanje na razdjelu 0,36 Središnji državni ured za šport ne prihvaća se iz razloga što je iznad znatno povećan u odnosu na 2019.g. s obzirom da je programsko područje obuka neplivača izdvojeno iz natječaja, te su se za njega osigurala dodatna sredstva od 2 milijuna kuna kroz provedbu novog programa Hrvatska pliva.
Izvolite očitovanje kolega Maras.
Hvala lijepo g. predsjedniče, nisam dobro shvatio gđa. državna tajnica iz Ministarstva obrane ovdje ili iz?
Ja sam u ime…
Kolega Maras, državna tajnica je ovdje sukladno Poslovniku u ime potpredsjednika Vlade koji pokriva i tu djelatnost, a to je kolega Štromar.
Aja, okej, ja se ispričavam zato što nisam znao jer ste rekli u startu da iz pozicije Ministarstva obrane se ne može smanjivati. Ono što sam htio, ono što sam htio ovdje istaknuti, a šta je vidljivo iz proračuna i šta je sramota, znači da mi imamo planirano za poticanje lokalnog sporta i sportskih natjecanja 11 milijuna kuna na razini cijelog proračuna. U isto vrijeme, znači za sav amaterski sport i lokalni i lokalna sportska natjecanja 11 milijuna kuna na 140 i nešto milijardi kuna rashoda ili 10 puta manje nego za jednu, dvije vježbe koje će se održati ne znam gdje, možda na poligonu u Slunju ili na, na, na, na Jadranskom moru, da bi g. Krstičević i g. Plenković mogli stavit šljemove, uzet dalekozore i gledati kako se ispaljuje raketa ova ili ona. I sada ja sam, ja sam samo vrlo jednostavnu poruku htio poslati, da smanjimo samo za 10% ta sredstva, znači smanjimo 11 milijuna kuna, 10 milijuna kuna ta sredstva i dajmo da pokažemo gestom da nam je lokalni sport i sportska natjecanja važnija, da su važna jer objektivno ja bi bio puno zadovoljniji da je obrnuta situacija, da se stotinu milijuna kuna ulaže u lokalni sport, a da se 10 milijuna kuna ulaže na to da, da kažem g. Krstičević i g. Plenković sa dalekozorima gledaju da li je, da li je sa fregate pogođena meta ili nije, znači to su stvari gdje vidite koji su prioriteti Vlade [[Upadica: Zahvaljujem]] a koji bi trebali po meni biti drugačiji. Hvala.
Idemo sada na 13. amandman istog zastupnika, izvolite.
Amandman se ne prihvaća, predloženo smanjenje se ne prihvaća jer se na skupini rashoda 323 rashodi za usluge osiguravaju sredstva za podmirenje poznatih obveza, za planiranu obnovu pojedinih dotrajalih infrastrukturnih sustava u zgradi Sabora, kao i nastavak aktivnosti na projektima vezanim uz povećanje energetske učinkovitosti, povećanje na razdjelu 0,36 Središnji državni ured za šport ne prihvaća se iz razloga što se navedeni projekt provodi u suradnji s više partnera koji u provedbi sudjeluju s materijalnim tehničkim sredstvima, te je navedeni iznos dovoljan za provedbu navedenog projekta.
Izvolite očitovanje kolega Maras.
Hvala lijepa. Nisam sad siguran, ovo smanjenje energetske učinkovitosti se odnosi na HS jer, jer to je, smanjenje je bilo milijun kuna na administraciju u upravljanju HS ne, tako da ako se to odnosilo na novu fasadu HS, to nisam znao da se, da se u proračunu tu planira, ali ono šta je puno važnije je da na razini cijelog proračuna, znači stotinu i preko stotinu, 40 milijardi kuna, mi za jedan problem koji se nažalost u školama dešava, mi pred tom, pred time ne možemo zatvoriti oči, znači mi u školama imamo problem međuvršnjačkog nasilja i sada cijela, cijeli proračun, Vlada RH planira 389.000,00 kn na razini, na razini proračuna za rješavanje tog problema i ulaganje u školski sport, u dvorane, u rekvizite, u to da se naša djeca mogu baviti u okviru školskih sportskih klubova određenim sportskim aktivnostima i ja sam sada predložio da podignemo milijun kuna tu stavku, a da smanjimo sa administracije i upravljanja HS jer smo svi svjesni da nažalost na ono šta naši građani dosta često doživljavaju kao uhljebljivanje se u ovoj zemlji troši previše novca. Znači, HDZ zapošljava na sve strane. Jedna, dvije, tri, četiri plaće manje da se ne zaposle ljudi po, po, po kriteriju uhljebljivanja bi bila dostatna da se ovaj program provodi na razini na kojoj sam ja, na kojoj sam predložio i to je ono o čemu treba ovdje govoriti, znači ovaj, ovaj proračun je onaj koji promovira strančarenje i uhljebljivanje, a ne rješavanje nagomilanih problema koji se dešavaju svakodnevno u RH. Hvala vam lijepo.
Idemo na sada na 14. zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća, povećanje na razdjelu 0,36 Središnji državni ured za šport ne prihvaća se iz razloga što se navedeni projekt provodi u suradnji s više partnera koji u provedbi sudjeluju s materijalnim tehničkim sredstvima, te je navedeni iznos dovoljan za provedbu navedenog projekta. Rashodi za zaposlene u Uredu predsjednice RH utvrđeni su u limitima danim u smjernicama za izradu Državnog proračuna RH, smatramo nužnim osigurati potrebna sredstva u planiranom iznosu radi strateškog interesa RH, no institucija koja pruža stručnu i savjetodavnu podršku predsjednici RH u strogo zadanim okvirima ustavnih ovlasti i dužnosti predsjednika RH na optimalan i odgovarajući način pruži potpunu i cjelovitu podršku neposredno izabranom predsjedniku RH. Hvala.
Očitovanje kolega Hajduković.
Hvala g. predsjedniče. Pa, u pravu ste da sam možda tražio smanjenje sa krive stavke. Možda sam trebao tažiti povećanje sredstava na ured Predsjednice da je se bolje savjetuje da ne radi više tolike gafove i da nas ne sramoti po inozemstvu. Možda da ima više novaca, više savjetnika i da su bolje plaćeni možda to ne bi činila. Ali sada ne ironično. Prevencija, nasilja sportom u školama, prevencija nasilja je nešto izuzetno bitno i ako čitate medije, vidjeti ćete svaki dan nažalost da je trend porast međuvršnjačkog nasilja u školama. Liječnici vole reći kod bolesti da je kuna uložena u prevenciju 4 kune spašene iz sanacije. Ja bih rekao da je u naselju koje ostavlja duboke ožiljke ne samo one fizičke, taj omjer i puno, puno veći. I u situaciji kada svjedočimo tom trendu recite mi da li je na poziciji koju sam pokušao, odnosno predložio da se uveća za 2 milijuna kuna da li je 15 tisuća kuna dosta. Kolegice i kolege, neka ministarstva će utrošiti više od 2 milijuna kuna samo za troškove predsjedanja EU. Naravno opravdani trošak. Ali mislim da isto tako opravdano onda ulagati i u našu budućnost, u našu djecu i omogućiti im ili im barem pokušati omogućiti da svoje djetinjstvo i svoje odrastanje provedu u okruženju u kojem nema nasilja. I zbog toga tražim glasanje.
Idemo na amandman br. 15. zastupnika Davora Vlaovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Proračunski korisnik držanog proračuna može preuzeti obvezu po investicijskim projektima tek po provedenom stručnom vrednovanju i ocjenjenoj opravdanosti i učinkovitosti investicijskog projekta kako je propisano člankom 45. Zakona o proračunu. Isto tako u Prijedlogu državnog proračuna posebnom dijelu 0,36 Središnji državni ured za šport na aktivnosti sufinanciranje i izgradnje, građevinskog zahvata i opremanje športskih građevina planirano je 16 milijuna kuna za sufinanciranje i ili financiranje izgradnje novih ih građevinskih zahvata na postojećim športskim građevinama kao i opremanjem istih potrebnom opremom putem javnog poziva namijenjen jedinicama lokalne i regionalne samouprave.
Očitovanje, izvolite kolega Vlaović.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena državna tajnice, nisam zadovoljan sa obrazloženjem i tražim glasovanje o ovom amandmanu jer već 11 godina općina Dragalić, o.š. Dragalić očekuje izgradnje ... [[Govornik se ne razumije.]] dvorane za koju treba oko 5 milijuna kuna. Općina je uložila u projektnu dokumentaciju, započela je radove na infrastrukturi da bi sačuvala valjanost građevinske dozvole i 11 godina ne da čeka općina i škola čekaju djeca. 240 godina postoji tradicija školstva u Dragaliću. Nakon 240 godina je sramota reći da još uvijek dvorana nema, da škola nema dvoranu, da djeca nemaju gdje obavljati tjelesni odgoj, da nemaju gdje se baviti športom. 240 godina školstva ali još tome treba dodati da je Dragalić bio okupiran, da je selo spaljeno, da je škola spaljena i da je to obnovljeno i da su se ljudi vratili. Ispada sada da su ta djeca kažnjena, da su ih roditelji kaznili što su se vratili u Dragalić jer se ne mogu baviti sportom kao što se to bave djeca u Zagrebu, Rijeci ili nekim drugim većim središtima gdje postoje dvorane i klubovi. A zbog te djece, zbog tih roditelja, mislim da nakon 11 godina čekanja zaslužilo da se ova dvorana izgradi jer načelnik i općina puno ulažu tamo i kažu ulagati ćemo dok nas ima. To je poruka ulagati ćemo dok nas ima ali ih je sve manje, ljudi odseljavaju. I ovo je dio demografske politike da sačuvamo život na tim područjima. I tražio sam da se skine sa SOA-e jer je to i sigurnosno pitanje jer tko će braniti taj kraj ako nema ljudi, ako nema mladih koji su sposobni braniti svoj kraj. Izgradimo dvoranu i u Dragaliću i u Babinoj Gredi i u Miholjcu, puno je dvorana u Slavoniji koje su neizgrađene. Tražim glasanje.
Amandman br. 16. Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Na razdjelu 0,95 Ministarstvo uprave na navedenoj aktivnosti u 2020. godini planirani iznos od 3 milijuna 413 tisuća 335 kuna. Sredstva na ovoj aktivnosti planirana su realna i koriste se u svrhu redovnog funkcioniranja Ministarstva uprave te bi smanjenje sredstava na ovoj aktivnosti onemogućilo nesmetani rad Ministarstva uprave i ispunjenje ugovorenih i zakonskih obveza. Povećanje na razdjelu 0,36 Središnji državni ured za šport ne prihvaća se iz razloga što su se izdvajanjem projekta Hrvatska pliva iz aktivnosti poticanja lokalnog športa i športskih natjecanja značajno povećala sredstva za obuku neplivača. Hvala.
Očitovanje kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Dakle mi u MOST-u smatramo da se Hrvatska dakle treba baviti svojom djecom. Dakle kao profesor u školi znam koliko djeci znači taj projekt Hrvatska pliva i koliko mi imamo djece, mislim da je najveći postotak u EU koji su neplivači. Dakle smatramo da je Hrvatska pliva iznimno važan projekt, ne znamo trenutno koliko određena ministarstva plivaju u novcu ali znamo da se ta sredstva mogu usmjeriti u ona bolja dakle sredstva. Smatramo da je iznimno važno promovirati takve aktivnosti i sportove na vodi. Imali smo nedavno poreznu reformu gdje se zapravo dižu porezi na zašećerena pića i na taj način se misli smanjiti pretilost djece a zapravo po ovome ne ulažemo u sportske aktivnosti djece gdje zapravo onda ne bi bilo ni potrebe za takvim aktivnostima. Dakle smatramo iznimnim važnim dakle da djeca se bave dakle vodenim sportovima, da taj projekt Hrvatska pliva obuhvati što više djece, ne samo u Zagrebu nego diljem dakle Hrvatske. Iako nemamo puno bazena, dakle treba organizirati prijevoz do tih bazena i smatramo ova sredstva koja ste vi planirali da su nedostatna i tražimo glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Idemo i na 17. amandman istog kluba zastupnika. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Povećanje na razdjelu 0,36 Središnji državni ured za šport ne prihvaća se jer se na navedenoj aktivnosti sufinacira izgradnja i građevinskih zahvata na športskim građevinama putem javnog poziva. S obzirom na dosadašnji broj prijavitelja provedene analize planirani izvoz bit će dostatan za realizaciju javnog poziva u 2020. godini, a isti je povećan u odnosu na 2019. za 7 milijuna 200 tisuća kuna te zajedno s ulaganjima natkrivanje bazena … Jadran, ulaganju sportsku infrastrukturu od interesa za lokalnu zajednicu se povećava za više od 100%. Prijedlog smanjenja na razdjelu 0,48 Ministarstvo vanjskih i europskih poslova se ne prihvaća jer bi smanjenje u iznosu od 4 milijuna kuna na aktivnosti administracija i upravljanje dovelo do nemogućnosti izvršenja preuzetih obveza. Hvala lijepa.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala. Ovim amandmanom nam je bio cilj omogućiti dostupnost sportskim građevinama svim korisnicima na cijelom području RH kroz raspisivanje javnog poziva za izgradnju novih sportskih građevina, bazena, dvorana svega što spada pod sport te rekonstrukcija i opremanje na postojeće . Obzirom da su potrebe u cijeloj Hrvatskoj ogromne, velike za bavljenje sportom, znamo da brojna područja i nemaju mogućnost niti bazena, niti sportskih dvorana. Ja mogu evo ponoviti da kad je bilo rukometno prvenstvo u RH da su se napravile ogromne velike dvorane koje nisu rentabilne niti se koriste. Međutim najveći dio RH, poglavito djeca nemaju mogućost bavljenja sportom. Ja mogu kazati da je to cijelo područje od Dalmatinske zagore, Zaleđa, Skradina, svih područja Gorskog kotara, Like, Slavonije, Zagorja gdje jednostavno djeca nemaju mogućnost da vide kako izgleda parket u sportskoj dvorani, da se bave sportom i to im treba omogućiti. Mogu reći primjer evo iz svoga Sinja gdje imamo školsku dvoranu, ogromnu veliku koja je napravljena prije 40 godina za vrijeme Univerzijade gdje propada kiša kroz, treba kišobran i čizme našoj djeci kada se bave sportom. Jednostavno omogućite svakom djetetu pravo i istu dostupnost prema sportskim objektima da se mogu baviti sportom. Jer ako djeca ako smo uložili u te najveće propale investicije kao što su ogromne dvorane i to uglavnom u velikim sredinama, a male sredine ste zaboravili to je jedan od razloga demografskog pada jel kako će roditelji ostati s djecom gdje se ne mogu baviti sportskim aktivnostima i to našu djecu koči u razvoju sportskom tako i u svim ostalim. Hvala.
Hvala. Idemo sada na Hrvatsku vatrogasnu zajednicu. Amandman broj 18 Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Vlada predloženi amandman ne prihvaća u skladu s propisanim zakonodavnim okvirom, a sukladno programu aktivnosti u provedbi posebnih mjera zaštite od požara od interesa za RH, Hrvatska vatrogasna zajednica financira troškove protupožarne sezone i rashode angažiranih vatrogasnih organizacija. Svi ostali rashodi dobrovoljnih vatrogasnih društava se financiraju iz proračuna jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave. Hvala lijepo.
Kolega VEšligaj, izvolite.
Pa evo točno je ovo što ste rekli. Međutim, po najavama po novom Zakonu o vatrogastvu Hrvatska vatrogasna zajednica od iduće godine postaje središnji državni ured. Vodeći se time predložili smo novu stavku u iznosu od 50 milijuna kuna, a odnosi se na poboljšanje materijalnih uvjeta zgrada dobrovoljnih vatrogasnih društava. Naime, deseci dobrovoljnih vatrogasnih društava nažalost nisu uspjela dobiti sredstva iz programa Ruralnoga razvoja iz mjere 7.4.1. unatoč tome što su uložile ogromne iznose novaca u izradu projektne dokumentacije. Evo s područja Krapinsko-zagorske županije čak tri DVD-a, DVD Pregrada ukupno je uložio oko 120 milijuna kuna u izradu projektne dokumentacije, vrijednost projekta 2,5 milijuna kuna, DVD Hum Prišlin 700 milijuna kuna vrijednost cijeloga projekta, DVD Mihovljan također je uložio znatna sredstva u izradu projektne dokumentacije. Nažalost malo im je falilo ali nisu prošli na natječaju. I šta sada? Dakle, jedinice lokalne samouprave iz svojih proračuna ne mogu financirati kompletnu dogradnju, izgradnju sanaciju ovisno … društvu i mi tu predlažemo da se osigura 50 milijuna kuna i da država to sufinancira. Znači da država sufinancira u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave jer ne trebam valjda govoriti o tome koliko su vatrogasci značajni za društvo, koliko ih trebamo u trenucima prirodnih nepogoda, koliko su važni za neke društvene aktivnosti posebice u manjim mjestima. Predložili smo smanjivanje Ministarstvu obrane jer smatram da su vatrogasci zapravo dio reći ću sustava obrane, posebice u manjim mjestima jer oni prvi kao što sam prije rekao uskaču u slučaju onoga … Nemojte zaboraviti na vatrogasce i probajte osigurati ta sredstva, evo to je naš prijedlog i vjerujem da će se ga podržati kroz sam amandman. Hvala.
19. amandman zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Predloženi amandman se ne prihvaća. U prijedlogu financijskog plana Hrvatske vatrogasne zajednice za navedenu namjenu osigurana su dostatna sredstva sukladno programu rada same zajednice za 2020. Hvala lijepo.
Očitovanje, izvolite.
Hvala lijepa. Da li su ta sredstva dostatna ili nisu to znaju najbolje naši vatrogasci, problem je što se kada se sredstva planiraju određene stavke se planiraju u određenim iznosima i ljudi se moraju zadovoljiti s onime što je planirano. I vjerojatno svako obrazloženje od sada pa do kraja amandmana koje će biti vezano uz određenu aktivnost će imati istu formulaciju, osigurana sredstva su dostatna. E sada, pitanje je da li je dostatno za osposobljavanje svih vatrogasaca u RH za napredovanje u vatrogastvu, za određena stjecanja novog znanja? Da li je dovoljno na razini cijelog proračuna 3,5 milijarde kuna? I kada gledaš to povećanje koje sam tu predložio, čak na razini proračuna nije ni ništa posebno značajno, znači radi se o nekih 7 milijuna kuna, a sa druge strane smanjenje je sa obuka i vježba Ministarstva obrane. Znači opet govorimo o sličnoj stvari kao što je maloprije govorio i kolega VEšligaj. Ministar obrane se dosta često hvali da vojnici uskaču u situacijama kriznim i pomažu kada se govori o prirodnim katastrofama velikim požarima itd., ali zar ne bi bilo onda logično da više investiramo u one kojima je to primarna zadaća, znači vatrogasce, da omogućimo ljudima da mogu imati više vježbe, treninga, da mogu educirati i motivirati ljude da budu kvalitetniji u poslu kojem, koji sa ljubavlju obavljaju i koji mnogi od njih nemaju nikakvu posebnu naknadu za to što rade. To je jednostavno poziv koji ljudi odlučuju prihvatiti zbog toga što žele vratiti svojoj zajednici [[Upadica: Hvala vam.]] određenu aktivnost i određenu ljubav koju u to ulažu. Hvala lijepo.
Hvala kolega Maras. Idemo na Amandman 20.-ti istog zastupnika.
Također se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao kod prethodnog amandmana.
Izvolite obrazloženje.
Hvala lijepo. Evo, kao što sam rekao to će biti obrazloženje za svaki amandman, a znamo i samo da to nije istina, odnosno da sredstva uvijek i oprema može biti bolja nego što je, a ne da se onda u pojedinim situacijama ljudi moraju snalaziti, tko je bolji sa ovim ministrom, gradonačelnikom, županom itd., da li bi dobio novu cisternu, novu opremu i nove, nove određene tehničke, nova tehnička pomagala kako bi svoj posao mogao obavljati bolje. I sad vi meni recite, zar nije logično da ta sredstva, znači radi se o 25 miliona kuna koje predlažem da se da više za program provedbi posebnih mjera za zaštitu od požara, da se poveća sa 25 na 50 miliona, a da se smanji sa NATO misija i operacija. Znači ovdje se adi o tome da jedna institucija kao što je NATO koja će u budućnosti vjerujte mi vrlo brzo gubiti na svom značaju da Hrvatska na svojem teritoriju osigurava svoje građane, prevenira požare i elementarne nepogode poplave, evo sad ćemo ući u sezonu poplava i imat ćemo problem sa poplavama i vidjet ćete koliko vatrogascima opreme i sredstava u biti treba i da nikada nije dovoljno, nikada nije dovoljno. I moj prijedlog je ovdje bio da se ne, čak ni previše, tu se radi možda od 15% manje planiranih sredstava za NATO operacije da se prebaci na operacije u RH odnosno za provedbu posebnih mjera za zaštitu od požara koje provode naše vatrogasne zajednice odnosno naše vatrogasne postrojbe i vatrogasci koji rade nemjerljiv, daju nemjerljiv doprinos u zaštiti imovine i života naših sugrađana. Hvala lijepo.
Amandman 21. istog zastupnika.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman uz isto obrazloženje kao kod prethodnog.
Izvolite očitovanje kolega Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o tome da se kunemo u decentralizaciju, da ćemo davati više novca jedinicama lokalne samouprave ovdje za vatrogastvo, a u biti u praksi se to ne provodi na način na koji smo to zamislili odnosno kako se deklaratorno Vlada o tome izražava. Znači, hrvatsko vatrogastvo je prepušteno u mnogim slučajevima političkim moćnicima tko će se gdje snaći. Gledao sam evo prilikom požara u Gradu Zagrebu imali smo ogroman požar na jednom odlagalištu otpada u 6. mjesecu, 7. mjesecu gdje s obzirom kako se u Zagrebu nema sustavnog odlaganja otpada i ne gospodari se otpadom na jedan kvalitetan način došlo je do ekološke katastrofe u Novom Zagrebu, na odlagalištu otpada i buktio je požar koji je cijeli Novi Zagreb ugrozio na nekoliko dana, ne samo kvalitetom zraka, nego i neugodnim mirisom i vjerojatno štetnim česticama koje su se u zraku mjerile danima i tjednim poslije samog požara. I vidio sam u kakvoj su situaciji naši vatrogasci odnosno da oni najviše što mogu daju od sebe, ali nažalost često nemaju, često nemaju opreme i mogućnosti da odrade posao na način na koji bi to mogli odraditi. Mnogi od njih moraju nakon cijelo noćnog dežurstva na požarištu sutra ujutro ići na posao, o tome nitko ne razmišlja i ne omogućava im da moraju otići u svoju firmu zaraditi plaću nego se ljude uopće ne pita, a ono kad treba vatrogasce je kada se gradonačelnik Bandić uključuje dodjeljivajući određena sredstva pred same izbore da bi se radile fešte i njegove mini kampanje po dobrovoljnim vatrogasnim društvima. To nije dobro i sa te strane [[Upadica: Zahvaljujem.]] te stvari treba mijenjati. Hvala lijepa.
Idemo na Amandman 22. zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Predloženi amandman se ne prihvaća, također u prijedlogu financijskog plana za navedenu namjenu su dostatna sredstva sukladno programu rada Hrvatske vatrogasne zajednice za 2020. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo predsjedniče. Kao što je rekao i kolega Maras prije mene. Jesu li sredstva dostatna, mislim da bi naši vatrogasci itekako imali što reći, ali mislim da bi i javnost imala što reći. Sjetite se prije nekoliko godina imali smo strašne požare u Dalmaciji koji su baš bili čak i nekarakteristično strašni odnosno veliki i sjetite se prizora kakve smo mogli gledati. Da su naši vatrogasci do požarišta dolazili u antiknim vozilima. Pa smo imali primjere vidjeti neke zaista što bi se reklo na engleskom blast from the past odnosno neke prizore koje smo mislili da spadaju samo u povijest, primjerice Zastave 750 odnosno popularne Fiće kako se još koriste u našim vatrogasnim zajednicama. Dakle, ako govorimo o nabavci novih vozila, ako govorimo o opskrbljivanju opremom naših vatrogasaca i naših vatrogasnih društava tada mislim da ne odvajamo dovoljno. I iznos koji sam predložio je bio prije svega simbolički, za njega bi se moglo možda nabaviti dva navalna vozila koja bi, dakle potpuno opremljena po zadnjim standardima koja bi bila u stanju nositi se sa takvim požarima, samo dva. Ali ipak na toj stavci imali bi nešto što bi i našim vatrogascima poslalo poruku da je to i te kako bitan segment o kojem vodimo brigu i da se neće opet desiti da nas požari iznenade i da nas ponovo iznenade prizori Fića kako dolaze na požarišta jer drugih vozila jednostavno nema. Dakle, mislim da bi usvajanjem ovog amandmana Vlada pokazala kako unaprijed misli i unaprijed planira za moguće potrebe odnosno katastrofe u ovom slučaju kao što i u mnogim drugim amandmanima sam već podcrtao, zbog toga tražim glasanje.
Idemo sada na Ministarstvo unutarnjih poslova, amandman 23 zastupnika Ante Pranića je povučen pa prelazimo na amandman 24 zastupnika Snježane Sabolek i Damjana Vucelića, očitovat će se državni tajnik u MUP-u, poštovani Žarko Katić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća jer su sredstva za rashode za zaposlene predložena za povećanje proračunskom korisniku MUP-u osigurana u državnom proračunu. Također, u aktivnosti NATO misije i operacije, planirana su sredstva za sudjelovanje i podmirenje troškova pripadnika OS-a RH i zbog toga navedenog ta se sredstva u ovoj aktivnosti ne mogu smanjivati, hvala lijepa.
Izvolite očitovanje, kolega Vucelić.
Poštovani, djelatnici hrvatske policije na terenu pokazuju iznimne napore suočavajući se sa izazovima koji su im s vremenom sve veći. Znači zadovoljnog službenika hrvatske policije za ispunjavanje temeljne odrednice sigurnosti i povjerenja građana je presudan. Hrvatska policija je na granicama i na graničnim područjima suočena sa iznimno velikim pokušajima ilegalnih prelaska granice. Sami smo na posljednjoj deložaciji prilikom uhićenja i sami se uvjerili u kakvim teškim uvjetima oni rade. Takvi izazovi zahtijevaju dodatne ljudske napore. Službenici hrvatske policije ionako su potplaćeni a savladavanje novih izazova zahtijeva adekvatnu nagradu za njihov rad. Hvala.
Zahvaljujem. Glasovanje, hvala. Prelazimo na 25. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite g. državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, postupak za uređenje zgrade PP Sinj već u tijeku a sredstva su osigurana djelom iz proračunskih sredstava a većim djelom iz sredstava EU-a putem energetske obnove zgrada, hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Smatram da bi ovo trebalo uređenje PP Sinj koja 80 g. nije uređivana, vidio sam u medijima, točno je na dan kad sam predao ovaj papir da je bio ministar i da najavio da će biti iz EU fondova energetska učinkovitost međutim derutna je policijska postaja unutra i vrlo značajno sada policijske nam snage a i kad dođu građani, znači poslije II. svj. rata, a mislim čak i prije su unutra i što se tiče zatvora, vrata, prozora, katastrofalna je situacija i ja mislim da bi trebalo minimalno šta je staviti u proračun i obnoviti ne samo vanka, izvana energetsku učinkovitost nego unutra jer je u derutnom stanju i građani ne mogu imati dovoljno dobre usluge što se tiče PP Sinj. Naravno da policija ima sada i druge obaveze, znamo da ta zgrada služi u slučaju, evo vidimo sada i migrantske krize jer je veliki sada pritisak na to područje, policija je prezauzeta, malo ih je, zato evo kad već govorim o ovom amandmanu, očekujem da ćete ga prihvatiti i da će ući u proračun jer puno je bilo tih priča do sada da će se obnavljati ta zgrada međutim apsolutno ništa nije napravilo se osim prije nekoliko godina, desetak godina, nešto se krov malo promijenio ali to je sramotno, to je 50 000 ljudi, cetinski kraj, to je policijska postaja koja je smanjena, čak i ... [[Govornik se ne razumije.]] policijske postaje, o tome bi trebali razmišljati, vrlo malo je policajaca na tom području, ljudi se trude koliko god mogu a kako sam rekao evo, i ova migrantska kriza utječe na te probleme jer migranti nelegalno ulaze i na to područje pa evo još jednom očekujem da ćete pozvati ministra unutarnjih poslova po zakonu iz 2016. i hrvatsku vojsku da pomogne od ulaska nelegalnih migranata i naravno tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 26. amandman poštovane zastupnice Snježane Sabolek i poštovanog zastupnika Damjana Vucelića. Izvolite državne tajniče.
Amandman se ne prihvaća jer su sredstva koja su potrebna za rad HGSS-a koja obavlja naravno vrlo odgovorne zadaće, osigurana u državnom proračunu za 2020. g., hvala lijepa.
Zahvaljujem. Izjašnjavanje, poštovani kolega Damjan Vucelić, izvolite.
Uvaženi, ovako, iako je GSS-u bilo obećano povećanje za 2020. g. u iznosu od 900 000 kuna, na iznos od 12 milijuna i 900 000 kuna, vi ste ih prevarili, taj iznos im je bio obećan, oni su si napravili financijski plan na iznos od 12 milijuna 900 000, sad će im ovih 900 000 faliti. Ja ću postaviti pitanje, zar je vama normalno da vi na službene sastanke idete sa 27 službenih auta, sa 44 tjelohranitelja, sa helikopterom koji orbitira iznad vas a ljudima, junacima koji spašavaju živote u najtežim uvjetima, vi ne možete dati tih pišljivih 900 000? Pokrijte se ušima i sakrijte se u mišju rupu, hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 27. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća jer su sredstva predložena za smanjenje proračunskom korisniku MUP-u na projektu informatizacija namijenjena za financiranje svih održavanja sustava vezanih za schengensku granicu kao i za održavanje svih sigurnosnih sustava MUP-a, hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ovdje se radi o jednom amandmanu koji ide za time da se u Hrvatskoj što prije riješe razminirana područja odnosno da Hrvatska konačno postane zemlja bez mina, jedna ja bi rekao, od najvažniji pretpostavki da bi naši građani se mogli sigurno kretati po cijelom teritoriju RH i tih 40-ak milijuna će sigurno doprinijeti tome da se to što prije riješi. Sa druge strane, smanjuje se sa informatizacije MUP-a i to je jedna od stvari na koju danas trebamo ovdje upozoriti. Znači većina stvari i projekata informatizacije i u MUP-u, obrane itd., u javim institucijama se odvija preko bivše tvrtke potpredsjednika Hrvatske vlade, znači od je bio suvlasnik tamo u toj tvrtci gospodina Krstičevića. 2015. godine kada je SDP bio u poziciji ta tvrtka je imala prometa sa državom 50-60 miliona kuna. Odmah slijedeće godine 2016. kada je HDZ došao taj iznos se penje preko 100 miliona kuna, danas kada je potpredsjednik Vlade rekao sam bivši suvlasnik te tvrtke radi se o 180 miliona kuna godišnjoj razini odnosno trećina prihoda te tvrtke se ostvaruje od javnog novca. I to je, gledajte kolegice i kolege jedna od stvari o kojima treba govoriti. Za razminiranje je teško dati 40 miliona kuna, a za tvrtku bivšeg, bivšu tvrtku potpredsjednika Vlade nije nikakav problem dati 100 i više miliona kuna [[Upadica: Zahvaljujem.]] posla godišnje. Hvala lijepo.
Tražite glasovanje? Zahvaljujem poštovanom zastupniku Gordanu Marasu, zahvaljujem također i državnom tajniku gospodinu Katiću. Prelazimo na amandmane u nadležnosti Ministarstva hrvatskih branitelja. 28. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče gospodine Vukić.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici, amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je znači Ministarstvo hrvatskih branitelja na ovoj poziciji je planiralo sredstva temeljem iskustva, dosadašnjeg iskustva i broja prijavljenih hrvatskih branitelja na javni poziv Ministarstva hrvatskih branitelja. Dodatno obrazloženje je i što provodimo EU projekt za istu mjeru, tako da smo dobili potpisom ugovora od 18.10. ove godine 37 miliona kuna za ovu istu mjeru, tako da smatram da je sredstva planirana dostatna.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče, znači ovdje je riječ o jednoj stvari koju nažalost Hrvatska vlada odnosno barem kada je pozicija HDZ ne konzumira na ispravni način. Znači mi smo u ovom mandatu vidjeli promjene zakona koje su dovele do toga da imamo novih branitelja, tisuće novih branitelja znači 25 godina poslije rata, tisuće. A sa druge strane uopće se ne razmišlja o tome da se, da se investira više u zapošljavanje ljudi gdje i oni sami bi imali puno kvalitetniji život da takve programe razvijamo. Sjećam se osobno kada je bivši ministar Predrag Fred Matić radio programe koji su vezale i velike hrvatske tvrtke gdje su braniteljske zadruge radile vrlo korisne stvari i na kraju krajeva i neke novce uspjele zarađivati kroz to, osjećati doprinos, davati gospodarstvu, društvu na taj način. Nažalost HDZ se odlučio za upravo drugačiji put, a to je širenje skupine branitelja valjda misleći da će ti ljudi koji automatizmom sada steknu pravo, a nisu ga imali do prije godinu dana, ali pazite radi se o proteku vremena 25 godina, ne na kraju mi smo došli do preko 500.000 Hrvatskih branitelja, mnogi govore da je zbilja bilo toliko branitelja da ne bi bilo praktično niti rata vjerojatno na cijelom širem području da bi uspjeli to spriječiti da smo imali toliko ljudi koji su se mogli uključiti. Znači, to je razlika između pristupa. Da li ulagati u to da ljudi rade, da doprinose društvu ili da se širi skupina kako bi sutra netko glasao na izborima za HDZ. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zahvaljujem i državnom tajniku gospodinu Vukiću. Prelazimo na amandmane Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta. Pozdravljam državnu tajnicu Natašu Mikuš Žigman. Prelazimo na 29. amandman poštovanog zastupnika Tomislava Panenića. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo gospodarstva ne potiče istraživanje, razvoj inovacija i …/nerazumljivo/… navedene aktivnosti. Najveći dio izdvajanja dolazi iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija gdje su potiču inovacije novoosnovanih malih i srednjih poduzeća, komercijalizacija inovacija, inovacijski vaučeri, aktivnosti istraživanja i razvoja, a od ove godine poduzeća mogu podnositi i prijave za razvojno istraživačke projekte na temelju Zakona o državnoj potpori za istraživačko razvojne projekte, a tu je riječ o poreznim olakšicama u vidu smanjenja porezne osnovice što je također poticanje ulaganja u istraživanje i inovacije.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo i ja bi na ovome pojašnjenju ono što meni je jedino znači ukoliko u ovoj godini iz naših vlastitih sredstava odvojimo i rebalansom čak povećamo na 22,7 milijuna kuna, nakon toga smanjimo na 6 milijuna kuna onda je pitanje kako mi s našim sredstvima potičemo istovjetna. Znači OPKK-a i ostali izvori su postojali i ove 2019. godine kao što će i 2020. godine, prema tome izvjesno je da mi trebamo dati naš doprinos da pokrijemo ono što programiranjem nije obuhvaćeno jer cjelokupno gospodarstvo zahtjeva značajno ulaganje pogotovo istraživanje razvoja da bismo pojačali konkurentnost. Ja smatram osobno da i 22 milijuna u 2019. godini je nedostatno vjerojatno da ćemo se složiti ono što mi ulažemo, a kamoli 6 milijuna. Tako da evo ja ću vas još jednom zamoliti da razmotrite ovaj prijedlog i molit ću da se o njemu glasa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 30. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite kolega Maras. Izvolite državna tajnice, ispričavam se.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva u visini od 56 milijuna 100 tisuća kuna održavaju realnu procjenu potrebnih sredstava za podmirenje obaveza te nema potrebe ista povećavati. Izračun je izrađen na temelju dosadašnje realizacije ove mjere i na temelju praćenja i utvrđenja visine i dinamike proračunskih obaveza za naredno razdoblje prema odredbama Zakona o poticanju ulaganja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Prijedlog je dan, znači ja mogu prihvatiti da postoji određena dinamika, ali isto tako znam da u određenim stvarima neka dinamika nije, nije onakva kakva bi trebala biti. Znači dosta često se dešava da se sredstva potroše i onda ljudi koji su ostvarili određene, pravo na određene mjere za poticanje ulaganje ne dobiju novac na vrijeme, čekaju da dođe sljedeće proračunsko razdoblje i ukoliko je sada konjunktura, odnosno imamo investicija više nego što je to bilo proteklih godina, tu treba planirati više sredstava. Ako ništa, onda da stimuliramo, kako bi rekao i Vladu koja nažalost u tom segmentu dosta kaska i stranih investicija nema na onoj razini na kojoj bi trebalo biti. Masu je tu razloga, jedan sigurno od njih je i pravna sigurnost odnosno pravosuđe koje je rak rana hrvatskog društva, ne samo u gospodarstvu nego i u određenim pravima koje ljudi nažalost ne osjećaju dugotrajnim postupcima, tako da ovaj amandman i prihvaćanju ovog amandmana bi išlo za time da se napravi jedna poruka da smo otvoreniji prema investicija jer sa druge strane kada vidite da na području, odnosno u proračunu na poziciji MORH konstantno raste. Znači i održavanje materijalnih sredstava i sustava i određene stvari koje kupujemo, koje uvozimo, znači to je negativni, ja bih rekao, negativni novčani tijek što se tiče našeg gospodarstva, bilo bi bolje da raste ovaj segment koji je vezan za poticanje ulaganja, odnosno onoga što bi otvaralo nova radna mjesta i stvaralo nove vrijednosti u RH. Hvala lijepo. Tražim glasanje [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Znači tražim za sve glasanje, tako da, je li ima potrebe da [[Upadica Brkić: Dobro.]] to posebno govorim?
Hvala lijepo. Dok ja presjedam, ne trebate [[Upadica: Dobro. Hvala lijepo.]] Hvala lijepo. Prelazimo na 31. amandman poštovani zastupnika Gordana Marasa, izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Aktivnosti privlačenja i podrške investicijama i izvozu, dodatno će se financirati iz sredstava prethodno spomenutog Operativnog programa Konkurentnost i kohezija te smatramo da nisu potrebna dodatna sredstva iz državnog proračuna. S druge strane, sredstva koja su planirana na aktivnosti za održavanje materijalnih sredstava i sustava MORH-a nije moguće smanjivati obzirom da su ista planirana za održavanje borbenih i neborbenih materijalno-tehničkih sredstava, radi njihovog dovođenja i zadržavanja u stanju ispravnosti i pouzdanosti. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Ja bi mogao sad ući u tu raspravu kada gledamo dinamiku koliko se ulaže u borbena sredstva, a koliko se ulaže u poziciju privlačenje podrška investicijama i uvozu. Znači nesrazmjer je 1:100. Znači 3 milijuna kuna za podršku privlačenju investicijama i izvozu, a 300 milijuna kuna za održavanje materijalnih sredstava i sustava MORH-a. To dovoljno govori kao gesta, bez obzira što je činjenica da mi imamo mogućnosti da se koriste određena sredstva i iz operativnih programa. Inače, treba usput ovdje reći da je upravo Ministarstvo gospodarstva nastavljeno na programiranje 2014. i 2015. najbolje u iskorištavanju fondova EU za naše poduzetnike, male i srednje pogotovo, znači to treba isticati. Nažalost, kaskamo u infrastrukturnim projektima što se tiče povlačenja novca i to je isto signal gdje se posao dobro, a gdje se nije dobro odradio i gdje treba ulagati, a gdje ne treba ulagati. Znači sa te strane apsolutno je potrebno više ulagati u privlačenje podršku investicijama jer 3 milijuna kuna, mislim ovo je također, jedna gesta da se pokaže što nam je važno da ne bude 1:100 u odnosu na održavanje materijalnih sredstava i sustava. Znači to je nešto na čemu nažalost naša Vlada ne radi dovoljno, vjerojatno i zbog nesnalaženja ministra jer čovjek je izgubljen u ovim svim problemima, Đuro Đaković, brodogradnja, itd., najavama Hyundaia koji će doći u Hrvatsku, tvornicama, gradnji, vjerojatno ćemo postati velesila u autoindustriji po njegovim najavama, to dovoljno govori kako se on snalazi [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] ali nažalost, ova gesta isto pokazuje da nam ovo nije .../nerazumljivo/...
Zahvaljujem. kolega Maras. Prelazimo na 32. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Sredstva koja su planirana na navedenoj aktivnosti se koriste za podmirivanje međunarodnim članarina, za organizacije kao što su UNIDO, OECD, Organizaciju za zabranu kemijskog oružja i to sve na temelju potpisanih ugovora odnosno sporazuma i ista sredstva su dostatna za podmirenje tih obveza i nema potrebe da se iste povećavaju.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Maras.
Hvala lijepa. Radi se o aktivnosti vezani za održivi rad industrije. Sad vi meni recite, ako ministar Horvat kaže da će Hyundai otvoriti tvornicu u Varaždinu da Volkswagen čeka praktično u niskom startu jer su se odlučili da neće raditi u Turskoj zbog nestabilnosti, znači on najavljuje, to je najavljivač velikih vijesti. Znači čovjek je najavio ne znam koliko velikih vijesti. Taj Đuro Đaković će dokapitalizirati nevjerojatno velika američka kompanija, južnokorejske autokompanije će navaliti u sjeverni dio Hrvatske. Znači Hyundai, Kia, itd. Volkswagen će otvoriti tvornicu u također, u Hrvatskoj. Brodogradilišta, pa ja, već sam tamo očekivao da ću vidjeti kineske radnike kad sam otišao u Uljanik u riječko brodogradilište, koliko je primio delegacija iz Kine koje su, kakti bile zainteresirane za ulaganje u naša brodogradilišta. Znači čovjek je najavio 5-10 ogromnih svjetskih kompanija koje bi trebale doći u RH, otvarati ne znam kako velike ovdje pogone i investicije. Na kraju se desilo nije ništa, a pošto želi da raste, ja bih rekao prerađivačka industrija, odnosno da se ulaže u industriju, nevjerojatno je da planira svega milijun kuna, pazite, na razini cijelog proračuna za određene aktivnosti koje se baziraju za održivi rast industrije. Znači to vam samo govorim da građani RH shvate da od tih priča nema ništa. Znači prije će Hrvatska lansirati ekspediciju na Mars nego što će g. Horvat dovesti neku tvornicu iz južne Koreje ili iz Njemačke u RH da ovdje radi u autoindustriji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 33. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Hvala. Amandman se ne prihvaća. Kao što sam prethodno navela dakle izdvajanja za istraživanje, razvoj i inovacije dolaze iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija što je također sastavni dio proračuna. I samo nekoliko brojki, dakle do sada je za iste potrebe stavljeno na raspolaganje 2 milijarde kuna, do kraja ove godine planiramo staviti na raspolaganje nešto manje od dodatnih milijardu kuna a realokacijom unutar operativnog programa s obzirom na prethodno istaknutu uspješnost upravo u privlačenju sredstava za poduzetnike smo zatražili od Europske komisije još dodatno 200 milijuna kuna za nove tehnologije i inovacije.
Zahvaljujem. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Ali svejedno smo zadržali stavku u proračunu i izdvajamo 6 milijuna kuna na godišnjoj razini jer za poticanje i istraživanje razvoja i inovacija po meni nikad nije dovoljno sredstava. Znači to će se potrošiti i uložiti i najkorisnije su to uložena sredstva koja možemo napraviti za hrvatsko gospodarstvo. Znači u ovom trenutku nažalost još uvijek u RH su ta ulaganja ispod one razine koja bi trebala biti kako bi naše gospodarstvo i naši poduzetnici imali od toga benefite, veće benefite i kako bi postali konkurentniji sutra u odnosu na ovo šta su danas. Bez obzira na ove alokacije mislim da nije problem izdvojiti još 20 milijuna kuna a sa druge strane smanjiti bujanje ulaganja u opremu koju vjerojatno nećemo koristiti uopće, dronove, razno razne polovne rashodovane avione drugih zemalja. Znači sa te strane mislim da trebamo gledati u interes da ulažemo u vojsku onih koji će raditi, zaposlenih a manje u to da se troši na materijalna sredstva neke opreme koju vjerujem nikada više u budućnosti nećemo, hvala Bogu imati prilike koristiti s obzirom da nećemo ulagati, da nećemo ulaziti u neke ratove. Ono što želim reći, treba se ugledati na Sloveniju, znači mi se ovdje želimo dodvoriti NATO-u i američkom predsjedniku koji zahtjeva veća izdvajanja za obranu u odnosu na ovo što imamo danas. Slovenci rade upravo suprotno, ulažu u industriju, ulažu u gospodarstvo a participaciju u NATO-u odnosno ulaganje u obranu drže na onoj razini koja je nužna da bi se očuvala sigurnost zemlje. Hvala lijepo.
Kolega Maras, ja bih vas lijepo molio da malo pripazite na vrijeme. Prelazimo na 34. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Naime, subvencija kamata za poduzetničke kredite tijekom 2019. godine je već smanjena sa 19 milijuna na 16 milijuna kuna i to iz razloga što nije bilo novih zahtjeva za subvencijom kamata prema županijama s obzirom na, dakle u okviru programa poboljšanog kreditiranja poduzetništva i obrta. A isto tako treba reći da je Vlada RH 25. srpnja ove godine donijela odluku kojom je dala suglasnost ministarstvu za preuzimanje obaveza na teret sredstava državnog proračuna u razdoblju od 2020. do 2030. godine na koji način je provedba ovog programa produžena do 31. prosinca tekuće godine i planirana sredstva u proračunu su dovoljna za provedbu navedene odluke.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. To je jedan od programa koji smo djelomično i sa dostupnosti financijskih instrumenata u programima znači koje koristimo EU kompenzirali i sada postoji čitav niz financijskih instrumenata koje smo isplanirali proteklih 4, 5 godina koji su dostupni hrvatskim poduzetnicima ali svejedno ne znači to da hrvatska Vlada i hrvatsko Ministarstvo gospodarstva ne bi trebalo voditi računa i na neki način promovirati tu vrstu poduzetničkih kredita koji su sa subvencioniranim kamatnim stopama. Ukoliko ne postoj interes to bi me zbilja začudilo jer ovo nisu neka velika sredstva. Onda treba po meni ići još sa nekim novim programima prema hrvatskim bankama. Vjerojatno bi se našao neki model koji bi u ovom trenutku potaknuo naše poduzetnike da idu prema tim kreditima. Pogotovo zato šta dosta poduzetnika i recimo u kreditima koje mogu dobiti iz europskih sredstava se žale na veliku participaciju koju moraju imati prilikom realizacije tih kredita. Znači hrvatska Vlada bi mogla napraviti za ajmo to tako reći sa kapitalom deficitarnije poduzetnike svoj program, novi program i to ne bi bilo uopće u neskladu sa onim što radimo kroz eu fondove. Znači postoje sigurno potrošači koji bi htjeli koristiti ta sredstva koje možda ne mogu koristiti sredstva u ovom trenutku koja su dostupna iz EU a mogli bi razvijati svoja poslovanja. I zato nije logično da smanjujemo sredstva sa 19 na 13 umjesto da promoviramo tu vrstu aktivnosti pored ovog što imamo da nadograđuje i hrvatska Vlada sa svojim posebnim programima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu. Prelazimo na 35. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Naime sredstva za razvoj IT platforme koja se predlaže ovim amandmanom su već planirana u prijedlogu financijskog plana za 2020. godinu i to na aktivnosti A913007 naknade za upravljanje financijskim instrumentima iz ESI fondova a izvor financiranja je 563. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Sonja Čikotić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana i uvažena državna tajnice. Meni je iznimno drago da je već predviđeno ovo financiranje u sklopu drugih stavaka u proračunu i da će korisnici koji koriste ESIF povoljne kredite jasno i transparentno putem digitalne platforme moći pristupiti digitalnoj platformi i da će se sami njihovi zahtjevi u određenom realnom vremenu obrađivati te da će hrvatska javna uprava na taj način isto tako moći mjeriti radno opterećenje svakoga korisnika. Hvala.
Zahvaljujem. Jel tražite onda glasovanje? Hvala. Prelazimo na 36. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman se također ne prihvaća. Naime, sredstva koja je Agencija HAMAG BICRO predložila u prijedlogu plana i projekcijama za razdoblje 2020.-2022. su dostatne za provođenje programa inovativnog koncepta ili PoC-a, a sa druge strane smanjenje na razdjelu 0,25 Ministarstva financija na glavi Porezna uprava bi onemogućilo izvršavanje preuzetih i planiranih obaveza. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolegica Čikotić, izvolite.
Poštovana državna tajnice s ovim se ne mogu složiti obzirom da program inovativnog koncepta ima za cilj osigurati kvalitetnu bazu projekata koji će se kasnije moći financirati na osi 3 kao što i sami znate sada imamo raspisan natječaj S3 ulaganje u područje S3. tamo se traži jedan funkcionalan gotov prototip malim tvrtkama, srednjim poduzetnicima je iznimno bitno da imaju sredstva preko kojih mogu osigurati funkcionalan taj prototip i isprovjeriti svoj koncept jeli on komercijalan i jeli on zapravo inovativan. Ova upravo nacionala sredstva su bila podrška malim, srednjim poduzetnicima da do toga dođe u suradnji za znanstvenom zajednicom. Kao što znate program inovativnog koncepta on se provodi prema prepoznatim centrima i do sada je ostvareno niz patenata koji kasnije čine bazu kvalitetnih projekata koji se mogu prijavljivati kasnije na natječaje koji su financirani iz eu sredstava, a samim time osigurati kasnije dobru apsorpciju u RH kako bi zapravo članarinu koju plaćamo na neki način u što kraćem vremenskom roku i koristili. Hvala. Molim glasanje o amandmanu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na 37. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman se također ne prihvaća. Naime, Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta već provodi projekt uspostave digitalnog pokretanja poslovanja tzv. sustav START i on će omogućiti on line pokretanje poslovanja kako za trgovačka društva sa jedne strane, tako i za obrte i za provođenje projekta su sredstva osigurana na navedenoj aktivnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Kolegica Čikotić, izvolite.
Poštovana državna tajnice. Tijekom zadnjih šest mjeseci obratio mi se niz građana koji su htjeli otvoriti obrt, danas je 2019. godina i jednostavno sama ta procedura koja se omogućuje kroz e-postupak nije zapravo u svim segmentima povezana sa drugim registrima. Kada građanin želi otvoriti obrt, da, on može jedan dio postupaka obaviti on line, ali druge postupke ne može. Znači opet mora otići fizički u HZZO, mora otići fizički u poreznu i odabrati kakav oblik želi. Ono što je konkretno u ovom slučaju predloženo je da se svi postupci koji će od početka same registracije obrta do samog postupka gdje se otvara taj obrt i počinje poslovanje, da se to sve objedini u jedan postupak i na taj način ukine i digitalizira postupak u cijelosti. To će dovesti do transparentnosti. I stoga smo evo drago nam je što je taj projekt u provedbi što ste naveli. No međutim, nama je iznimno žao što je danas 2019. i što taj projekt već nije završen i što danas građani ne mogu već to realizirati uspješno i drago nam je što su predviđena ta sredstva, a o amandmanu molim glasanje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Tražite glasovanje? Hvala lijepo. Prelazimo na 38. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Naime, sredstva koja su planirana na aktivnosti A9130120 potpora za istraživačko razvojne projekte su dostatna za navedene potrebe odnosno već smo prethodno rekli da se kroz Agenciju HAMAG BICRO provodi da program poticanja dakle inovacija istraživačko razvojnih projekata iz Operativnog programa Konkurentnost i kohezija te se na taj način osiguravaju dostatna sredstva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Ovo je amandman Gordana Marasa kolegice, jedino ako ćete vi prijeći u SDP. Hvala lijepo. Dakle prije nego što nastavimo o izjašnjavanjem o amandmanima, na galeriji su nam se priključili učenice i učenici te profesorice i profesori Poljoprivredno-prehrambene škole Požega, srdačno ih pozdravljam i želimo vam dobrodošlicu u Hrvatski sabor i ugodan boravak. [[Pljesak.]] Prelazimo na 39. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman se također ne prihvaća. Naime, Ministarstvo gospodarstva kao što je već prethodno bilo navedeno potiče razvoj malih i srednjih poduzeća kroz europska sredstva i do sada je stavljen na raspolaganje 7 milijardi kuna. Do kraja ove godine planiramo preko dodatnih milijardu kuna staviti na raspolaganje za poduzetnike, a relokacijom unutar operativnog programa s obzirom na do sada ostvarene rezultate smo predložili Europskoj komisiji još dodatnih 55 milijuna kuna. Sa druge strane smanjenje na razdjelu Vlade RH nije moguće iz razloga što su planirana sredstva u iznosu od 599 milijuna kuna namijenjena za podmirenje eu projekata i aktivnosti ukupno 13 ureda koji čine navedeni razdjel. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolegica Čikotić, izvolite.
Poštovana državna tajnice. Klub MOST-a predložio je da se osiguraju dodatna sredstva kako bi se provodio projekt E-impulsa koji je usmjeren na postizanje konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva koje čini skoro 97% ukupnih poduzetnika RH. Ono što imamo iskustva i što je bilo 2016. godine kada je E-impuls prvi put raspisan je da je došlo 2099 prijava, da je došlo oko 800 milijuna kuna ulaganja koja su znači bila spremna za to, a da zapravo ta sredstva su tek ugovorena na razini od 250 milijuna kuna, što zapravo pokazuje da je bilo nedovoljno planirano sredstava i da je svakako potreba hrvatskog poduzetništva na toj stavci vijeća, stoga nam je iznimno bitno osigurati u državnom proračunu sredstva za male i srednje poduzetnike koja će biti u iznosu do 300.000,00 kn kako bi oni mogli podići svoju konkurentnost, radi se znači o manjim projektima i o tome, pa svakako o ovom amandmanu molim glasanje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na 40. amandman Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite državna tajnice.
Hvala. Amandman se ne prihvaća, u odnosu na predloženi amandman i osiguravanje sredstava za dokapitalizaciju RH će u postupanjima koje će eventualno pokrenuti poduzetnik, primjenjivati relevantna pravila o državnim potporama bilo da se radi o državnim potporama za sanaciju ili državnim potporama za restrukturiranje. Sredstva koja bi se eventualno realizirala po pitanjima financijske konsolidacije ili restrukturiranja bit će odobrena u formi, sadržaju i u naravi koja će odgovarati pravnoj osnovi traženog i ispunjavanju uvjeta koji su vezani uz primjenu državnih potpora za sanaciju i za restrukturiranje, te ih kao takve nije moguće na ovaj predloženi način planirati u proračunu za 2020.g. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice, država RH je suvlasnik i to pojedinačno najveći u Đuri Đaković grupi, iz tih razloga smo i predložili da se osigura ovim amandmanom 200 milijuna kuna za dokapitalizaciju grupe Đuro Đaković jel još prošle godine je društvo upozorilo da nedostaje kapitala i raspisan je javni poziv za dokapitalizaciju, bilo je zainteresiranih ulagača i zbog nespretnosti ili neznanja, ja ne bih znao što je razlog, ulagač je odustao jer predstavnik Vlade u nadzornom odboru nije imao stav, pa se odgađala sjednica skupštine, a u međuvremenu je društvo došlo u financijske probleme, Zagrebačka banka je prestala financijski pratiti ovo društvo, radnici su štrajkali, evo ovih dana im je isplaćena plaća za rujan, međutim ostaje problem što dalje, ministar i Vlada najavljuje razgovore sa potencijalnim ulagačima i poslove za ovo društvo, što mi iz HSS-a i ja pozdravljam, međutim ako želite prave partnere privuć onda morate pokazati i ozbiljnost svojim činjenjem, a činjenjem bi bilo dokapitalizacija društva, financijska konsolidacija i jačanje pozicije na tržištu, tada se kvalitetnije pregovara sa ulagačima potencijalnim i otvara prostor za ulaganje i čuvanje radnih mjesta. U međuvremenu, obzirom da ste skinuli društva sa liste od firmi od strateškog značaja za RH i gospodarenjem … [[Govornik se ne razumije]] dobrog gospodara ugašena su dva društva, 500 otkaza je podijeljeno, ne plaćaju se obveze po otkazanim rokovima za rad, ne plaćaju se ni doprinosi i porezi i traži se odgovornost uprave nadzornog odbora, ali odgovorna je i Vlada jer je suvlasnik u ovoj tvrtci i zato bi dokapitalizacijom pokazali da stvarno RH zna, da RH zna za svakog svog radnika, pogotovo što tu radnici su većina branitelji koji su čuvali i branili RH, onda bi bilo red da im RH to vrati čuvanjem tih radnih mjesta i snaženjem ove [[Upadica: Zahvaljujem]] kompanije. Hvala. Tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Vlaović. Prelazimo na 41. amandman poštovanog kolege Davora Vlaovića, izvolite državna tajnice.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća, naime Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i obrta potiče razvoj malog i srednjeg poduzetništva iz EU sredstava kako je već prethodno razloženo, a ono što bi željela dodatno reći je da se u projektima koji se dakle predlažu na raspisane pozive dodatno vrednuju odnosno valorizira upravo projekte iz slabije razvijenih područja i njima na taj način daje prednost. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Kolega Vlaović izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice, ovim amandmanom sam predložili odnosno predložio da se napravi poseban fond za sufinanciranje pripreme i sufinanciranje EU projekata obrtnika i poduzetnika iz Slavonije, Baranje i Srijema jer kroz projekat Slavonija, što je projekat Slavonija? Uglavnom su to projekti općina, koje su pripremile općine, gradovi, županije, poduzetnici, javni sektor, udruge, država tu nije dala svoj doprinos i zato bi kroz ovakav fond omogućili našim obrtnicima i poduzetnicima da imaju sredstva za pripremu projekata, za kandidiranje i sufinanciranje, za onaj vlastiti udio, bez toga, bez takvog potpore našim obrtnicima i poduzetnicima neće bit investicija u Slavoniji i otvaranja novih radnih mjesta, a želimo i da ovi učenici iz Požege imaju gdje radit sutra kad završe svoje obrazovanje. Bez ulaganja u obrtništvo i poduzetništvo kroz poseban fond za Slavoniju jer ratom je opustošena, ljudi su iselili i obrtnici jednostavno i poduzetnici nemaju dostatno vlastitog kapitala za pripremu projekata i sufinanciranje projekata, mislim da bi sa ovakvim fondom pomogli i da bi to bila i kvalitetna demografska mjera, ali i gospodarska mjera. Mislim da bi trebali razmisliti o tome i da se ipak osnuje poseban Fond za projekte, obrtnike i poduzetnike iz Slavonije i da im se na taj način da dodatna injekcija i stimulira da ostanu raditi u Slavoniji, Baranji i Srijemu i tražim glasovanje. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 42. amandman poštovanog kolege Tomislava Panenića, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, planirana sredstva u visini od 56 milijuna 100 tisuća kuna odražavaju realnu procjenu potrebnih sredstava za podmirenje obaveza, te nema potrebe ista povećavati. Naime, ovaj izračun je izrađen na temelju dosadašnje realizacije ove mjere i na temelju praćenja i utvrđenja visine i dinamike proračunskih obaveza za naredno razdoblje, a sve sukladno odredbama Zakona o poticanju ulaganja. Sa druge strane, sredstva za LNG terminal su planirana sukladno odluci Vlade o financiranju prve faze projekta plutajućeg terminala za ukapljeni prirodni plin, a kojim su se osigurala sredstva za realizaciju LNG terminala na otoku Krku i na koju je Europska komisija dala odobrenje u skladu sa pravilima određenim potporama. Dakle, riječ je o strateškom projektu RH koji će osigurati sigurnost opskrbe prirodnim plinom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnoj tajnici. Glasovat ćemo o ovom amandmanu, zahvaljujem državnoj tajnici na obrazloženju amandmana. Prelazimo na amandman u nadležnosti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa koji je podnio poštovani kolega Gordan Maras, to je 43. amandman po redu, izvolite poštovani potpredsjedniče Vlade g. Marić.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Predloženi amandman se na prihvaća. Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa sukladno procijenjenim potrebama predložilo financijski plan za 2020. te prijedlog povjerenstva u cijelosti prihvaćen od strane Vlade RH stoga su planirana sredstva u potpunosti dostatna i navedenu poziciju nije potrebno povećavati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Maras izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Jasno je o čemu se tu radi i jasno je da Vlada RH i predsjednik Vlade RH povjerenstvu ne da ne daje potporu nego ga onemogućava u njegovom radu. Znači, kada je povjerenstvo tražilo slijedom svojih zakonskih ovlaštenja da se dostavi dokumentacija vezana uz put u Helsinki predsjednik Vlade RH je počeo tumačiti da oni na to nemaju pravo da preširoko traže svoje, tumače svoje ovlasti, da je svima tu sve jasno i da on to neće dostaviti. Da smo u nekoj uređenoj zemlji, primjerice Njemačkoj ili SAD-u kada kažeš ne instituciji koja zakonski ima pravo na određene dokumente slijedeće šta ti na vrata kuca policija i uzima tu dokumentaciju da bi mogli na kraju donijeti svoj sud i da bi mogli napraviti određene, određene aktivnosti vezane uz njihova ovlaštenja. Ali ne, znači Vlada RH to ne prihvaća, premijer Plenković to ne prihvaća i moj prijedlog amandmana je bilo da se podigne 400.000 tisuća kuna za informatizaciju Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa umjesto, to je vezano da se to radi u Vladi RH. Jer što je logično, znači ukoliko već ne daju dokumentaciju pa dajte onda da se informatizira povjerenstvo, da ima mogućnost raditi i da bude efikasnije u svojem radu. Znači, to bi odgovorna vlada napravila, nažalost odgovorna vlada nije i Vlada Andreja Plenkovića. Umjesto da se bavi informatizacijom povjerenstva oni se bave uskocima i hajducima u HDZ-u. To vjerujem da nije ni vama potpredsjedniče prihvatljivo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na amandmane iz nadležnosti Ministarstva kulture. Pozdravljam državnog tajnika gospodina Ivicu Poljička. 44. amandman poštovanog zastupnika Ante Pranića. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi. Prijavljene programe razmatraju, vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Budući da Program – Obnova rodne kuće Tina Ujevića je prijavljen na natječaj Ministarstva kulture za 2020. godinu isti će biti razmotren i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 45. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Kao što sam kazao u kod prethodnog amandmana Ministarstvo kulture raspisuje javni poziv s tim u vezi. Sredstva za financiranje književnog izdavaštva osigurana su u proračunu Ministarstva kulture u skladu sa smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2020. do 2022. godine.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa jučer je predsjednik Vlade ili danas nisam siguran otvorio Interliber i govorio o tome kako je knjiga žilava, ne i održala se. I zbilja je, treba reći da je nevjerojatno da uz male potpore koje, koje Hrvatska izdvaja za književno izdavaštvo i koje u pravilu gospodine državni tajniče kad pogledate malo izdavače, svake godine isti dobijaju, tu se jako malo širi na nove poduzetnike, nove ovaj nove ja bi rekao ljude koji žele se baviti tim poslom, nego su ušemirane šprance i na te vaše natječaje imam dosta prigovora od poduzetnika da uvijek jedni te isti dobijaju potpore iz godine u godinu, ali to je tema za neku drugu situaciju, možda za aktualni sat da ministrica kada dobijem potpune podatke koji su to i kako i svake godine isti dobijaju, kada ih prezentiram da mi odgovori. Ono što ja ovim amandmanom želim da knjiga bude i dalje žilava, al da je tu i tamo zalijemo, znači ovaj da pokušamo iznaći nešto više sredstava, ovdje se radi o 20 miliona kuna više koje smo smanjili sa informatizacije odnosno vjerojatno bi taj novac otišao sa potencijalih poslova bivše tvrtke potpredsjednika Hrvatske vlade gospodina Damira Krstičevića koji je zapojasao cijeli javni sustav, odnosno ne on nego kažem njegova bivša tvrtka i jedio oni rade gdje god odete u bilo koji ured, pogledajte ovdje u saboru vidjet ćete naljepnice te tvrtke koja je kažem tri puta veći promet ostvaruje danas nego šta je, od države, nego šta je ostvarivala 2015. godine.
Zahvaljujem. Prelazimo na 46. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Ovaj program nije prijavljen temeljem poziva i Zakona o financiranju javnih potreba u kulturi, kako nije program rekonstrukcija zgrade javne namjene Kašća kulturni i turistički informativni centar Gradišće prijavljen na natječaj Ministarstva kulture za 2020. godinu isti ne može biti razmotren u okviru navedenog javnog poziva.
Zahvaljujem. Kolega Emil Daus, izvolite. Kolega Maras molim vas ugasite mikrofon [[Upadica: Ma ja se ispričavam.]] Hvala, izvolite kolega Daus.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče mi smo u Klubu IDS-a ukazivali tamo pred, negdje početkom godine što će se dogodit novim Zakonom o brdsko-planinskim područjima odnosno podzakonskim aktom koji definira obuhvat jedinica lokalne samouprave na području brdsko-planinskih područja gdje je obuhvaćeno novih 47 gradova i općina, ali izbačeno 7 jedinica od toga 3 iz Istre, Buzet, Motovun i Gračišće i središnja Istra nije istarska obala to su jedinice sa jako skromnim proračunima, a realizacija ovog projekta je bitna ponajprije zbog sigurnosti svih građana i posjetitelja Gračišća, zgrada u derutnom ruševnom stanju nalazi se na glavnom trgu te su uz nju odvija najveći promet posjetitelja. Glavni ciljevi projekta su rekonstrukcija postojeće zgrade Kašće u naselju Gračišće i prenamjena iste u zgradu društvene i javne namjene u svrhu razvoja društvenih i kulturnih djelatnosti na području općine koje će biti dostupna lokalnom stanovništvu, mladima, lokalnim udrugama i organizacijama civilnog društva na području općine. Općinsko vodstvo i stručni timovi se jako trude da bi tu općinu uspjeli sačuvati i brendirati i mnogo su u tome uspjeli, ali bez obzira na ove vaše argumente očekivali smo da će se podržati u neku od stavaka proračuna o ovaj projekat. Svakako tražimo glasanje o amandmanu.
Zahvaljujem kolega Daus. Prelazimo na 47. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje da su sredstva za financiranje poduzetništva u kulturi i kreativnim industrijama osigurana u proračunu Ministarstva kulture u skladu sa smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2020.-2022. godine.
Zahvaljujem. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Pa i moj komentar može biti da smjernice nisu dobre, a to je toliko uopćen, kako bi rekao obrazloženje odnosno argument da mi izgleda kao copy paste u svim odgovorima, znači dovoljne su. Šta znači dovoljne su? Ko da nemamo duplo više sredstava da ne bi ih mogli iskoristiti. Ovdje se radi o 4 milijuna kuna na godišnjoj razini za poduzetništvo u kulturi i kreativnim industrijama. E sada kada bi vidjeli šta to obuhvaća, što obuhvaća mnoge stvari među inima i nove industrije koje nastaju razvoj softvera, gaming industrija, znači Hrvatska u to minimalno ulaže, minimalno ulaže. Vi kada vidite jednu Finsku koja je zemlja, žao mi je šta premijer kada je bio u Finskoj kada nije htio dostaviti dokumentaciju vezano za službeni put nije otišao recimo u tvrtku poput Rovija ili Supercella da vidi kako je moguće u nekoliko godina doći od nula do tvrtke koja vrijedi 4 milijarde eura u tri godine sa 180 zaposlenih. Znači to je tvrtka koja je nastala 2010., 2011. godine, 2015. se dokapitalizirala 50% je vrijedilo 2 milijarde eura. I sada Hrvatska za tu industriju moguće je i među drugim poduzetnicima i tu industriju izdvaja 4 milijuna kuna i nama gospodin državni tajnik ovdje kaže da je to sukladno strategiji Vlade odnosno da je to ono što je Vlada planirala za kreativne industrije. Ja kažem da je to nedovoljno, ja kažem da to treba mijenjati jer jedino tako Hrvatska može stvarati industrije koje će stvarati visoke dodane vrijednosti i tjerati Hrvatsku gospodarski naprijed. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. 48. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture je raspisalo javni poziva za financiranje programa u kulturi, prijavljene programe razmatraju i vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti. Kako program obnova lansirne rampe Torpedo u Rijeci nije prijavljen na taj natječaj za 2020. godinu isti ne može biti razmotren u okviru navedenog javnog poziva.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle mi u MOST-u smatramo da su hrvatski brendovi kojima možemo brendirati Hrvatsku izumi naših pametnih ljudi. Jedan od njih je i Torpedo, ne smatramo da su hrvatski brendovi neke trenutno osobe odnosno predsjednici nego upravo takvi brendovi kao što sam spominjao dakle kao što je Penkala, Torpedo. Kao što znate Hrvatska je dakle Rijeka je prijestolnica kulture sljedeće godine i mi smatramo da ova obnova lansirne rampe Torpeda u Rijeci promiče em kulturnu baštinu, em brendira Rijeku, em brendira Hrvatsku jel mi smatramo da se mi trebamo dičiti našim izumima, da oni mogu postati na neki način i dio izvoznog proizvoda. Tražimo da se glasa o ovom prijedlogu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 49. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Također kao i u prethodnom slučaju program nije bio prijavljen na javni poziv. Kako program Muzeja mora u Splitu nije prijavljen na navedeni natječaj, isti ne može biti razmotren u okviru navedenog javnog poziva.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Zgrada Dalmacija vina nalazi se jugoistočnom dijelu Splitske luke, izgrađena je 1950. godine po projektu arhitekta Stanka Fabrisa i zaštićena je kao kulturno dobro RH 2017. godine. Nakon gašenja firme Dalmacijavino zgrada je kao pomorsko dobro postala vlasništvo države zajamčeno sada je značajno i devastirana. Smatramo da je izvrsna ideja prenamjene prostora Muzeja mora, predlagateljica inače ovoga to je poznato gospođa Duška Boban. Najbolje je to i sama obrazložila gdje govori da iz osnovnih postavki ovog prostornog kompleksa jasno je da je more i njegova dominantna odrednica od smještaja objekta u luci kao mjesta susreta grada i svijeta preko komunikacija s brodovima i ime preuzimanja otoka i proizvodnju vina. Od počasnog odnosa prema putniku na pučini koja stvara korelaciju sa spomen svjetionikom na Katalinića brijegu i u čijem podnožju se nalazi ovo veličanstveno modernističko zdanje. Zbog svih ovih morskih odrednica koje se isprepleću oko same zgrade i kulturoloških sadržaja na temu pomorske povijesti i orijentacije Splita predlažem da ovo mjesto osnivanja modernog života Muzeja mora kojega je obuhvatilo zbirku postojećeg Pomorskog muzeja, Malakološku zbirku Prirodoslovnoga muzeja, prezentiranu pomorsku arheologiju, renomiraj akvatorij, akvarij, reinterpretira etnografsku građu šire lokalne sredine, organizira izlete po srednjodalmatinskim akvatorijima te možda napokon ostvari i brodski park, sa sidrištem ili vezištem pred muzejom. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 50. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista izvolite, državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Programi sanacije Dioklecijanovih podruma prijavljen je na natječaj Ministarstva kulture za 2020. g. Isti će se naravno, razmotriti i donijet će se odgovarajuća odluka.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam mislio nakon sjednice Vlade prije 2 godine da će Split procvjetati i da će ono sve što daje Splitsko-dalmatinska županija, Split i Dalmacija da ćete vratiti i ono kroz turizam što pruža RH i privlačeći turiste, a i financijski, da će se vratiti. Međutim, ovakav odnos prema podrumima Dioklecijanove palače od vas nisam očekivao jer palače su jedini i jedna od najznačajnijih resursa Splita i Dalmacije. Nezaobilazna točka u sklopu posjeta Dioklecijanovoj palači i povijesnoj jezgri. Najava da ovaj projekat sam očekivao da ćete, Ministarstvo kulture prepoznati, da će Dioklecijanovu palaču prepoznati, mi smo predložili da se osiguraju ova sredstva jer instalacije su tu dotrajale u podrumu Dioklecijanove palače, česte su poplave, curenje vode kroz svodove čiji dijelovi mjestimično otpadaju. Znači raspada se sve unutra, nije lijepo da to turisti gledaju i naravno, da promocija Splita bude u tom svjetlu, nečega najbitnijeg bisera u Dalmaciji, to je Dioklecijanova palača. Tu se vidi da je od Ministarstva kulture nebriga i zapuštenost Dioklecijanovih podruma. Očekivao sam da ćete prihvatiti ovaj amandman barem djelomično, a ne se izrugivati sa Splitom i Splitsko-dalmatinskom županijom, a poglavito biserom, Dioklecijanovom palačom, Dioklecijanovim podrumima i sramotno je, žao mi je što ovdje nisu saborski zastupnici od Petra Škorića i svih ostalih pa me zanima hoće li glasati splitski zastupnici i zastupnici toga područja za Dioklecijanove podrume koji su se u rasulu, koji su zaboravljeni i jedino što Split i Splitsko-dalmatinska županija daje i Dalmacija, daje novac u proračun, a sve što je vrijedno i turistički i bilo kako, to od Vlade se ne vraća. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 51. amandman poštovani zastupnika Mire Bulja, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća i ovo je jedan od onih programa koji nije prijavljen sukladno proceduri i prema zakonu. Kako program sanacija krova Gradskog stadiona Poljud nije prijavljen za 2020. g., isti ne može biti razmotren u okviru navedenog javnog poziva.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bulj.
Poljud, splitska lipotica je 2015. g. Ministarstvo kulture je upisalo je na listu zaštićenih kulturnih dobara. Ovim se zaštiti vrijedno arhitektonsko i konstruktivno rješenje koje se trebalo dati za ovaj sportski objekat koji je prepoznatljiv u cijelom svijetu, a poglavito dolje u Dalmaciji i znači, a Hajduk i Poljud to zaslužuje jer prije 40 godina apsolutno nema nikakvih ulaganja i ne treba tu, uvaženi tajniče, nikakve kandidature, nikakve jer očito nebriga je i gradonačelnika Splita i splitsko-dalmatinskog župana za Poljudom, za Stadionom Poljudom koji je, ne samo da, koji se devastira nego bez ulaganja on postaje i opasan. On se mora zaštiti, splitski Poljud se mora zaštiti. Hajduk je hrvatski klub, osnovan 1911. od studenata splitskih u Pragu, to je izraz domoljublja, kao i Torcida i zaboravljate da je Poljud jedan od najljepših stadiona u Europi. Tolika devastacija je nebriga ljudi za splitskim, za Poljudom. Umjesto da ga zaštitimo, da ga sačuvamo. Rekao sam, niste samo ministarstvo krivi, nego župan i gradonačelnik i svi su krivi što se ne brigaju o splitskom Poljudu. O Poljudu, stadionu kojega treba zaštititi i baš me zanima kako će glasati, žao mi je što ovdje nije, ponavljam, i Petar Škorić i moj kolega Ivan Šipić i svi iz Splita koji dolaze, hoće li podržati da se sačuva, zaštiti i obnovi u pravo, rekonstruira Poljud kao simbol, Hajduk je simbol Dalmacije. To je isključivo hrvatski domoljubni klub koji je osnova 1911. g. od splitskih studenata i taj stadion zaslužuje minimalnu [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] od vas. Hvala lijepo. Tražim glasanje o splitskom Poljudu.
Kolega Bulj. Prelazimo na 52. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. U obrazloženju mogu kazati da su sredstva za financiranje spomenika koja su zaštićena u kulturno dobro RH osigurana u proračunu Ministarstva kulture u skladu sa smjernicama ekonomske i fiskalne politike za razdoblje 2020.-2022. g.
Zahvaljujem. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. G. državni tajniče, sredstva koja su osigurana nisu dovoljna, a da nisu dovoljna, dovoljno je obići, ne znam da li ste bili, pogotovo u Dalmaciji, imate svako selo praktično ima takav spomenik, dosta njih je devastirano. Radi se o spomenicima antifašističke borbe u RH, pričali smo danas o tome za vrijeme praznika na jedno ponosno vrijeme kada se oduprije prvo fašistima iz Italije i nacistima i kvislinškoj državi koja je nastala na području naše zemlje i kada jedan od najjačih pokreta antifašističkih u Europi Hrvatsku doveo do pobjedničke strane u Velikom ratu. Sramota je da ti spomenici propadaju, da se o njima nitko ne brine oni su kulturna baština kao što ste i sami rekli, mnogi od njih i velike umjetničke vrijednosti, ne samo simboličke, ne samo time što podsjećaju na period pobjede u II. svj. ratu, što mnogi danas negiraju ali činjenica da zbog antifašističke borbe u RH, da je Hrvatska bila na pobjedničkoj strani u II svj. ratu, sa te strane bi trebalo o tome voditi računa i ulagati u to i ovaj prijedlog je da se u, čak mislim da taj iznos nije ni prevelik, ne bi bio ni dovoljan ali bi bio korak naprijed da se napravi program sa kojim sa 5 milijuna kuna poduprijeli održavanje tih spomenika i spriječili daljnje propadanje odnosno devastaciju istih. Mislim da to jednostavno moramo napraviti, žao mi je šta Ministarstvo kulture i Vlada RH o tome ne vodi računa, hvala vam lijepa.
Zahvaljujem, kolega Maras. Prelazimo na 53. amandman kluba odnosno poštovanog kolege Marka Sladoljeva, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća, Ministarstvo kulture je u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje istih kako program izgradnje i uređenje kina u Karlovcu nije prijavljeno na natječaj Ministarstva kulture za 2020. g., isti ne može biti razmotren u okviru navedenog javnog poziva.
Zahvaljujem. Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Znači hrvatska javnost ne zna tj. nisam ni ja do nedavno znao, dakle Karlovac, grad Karlovac, grad oko 50 000 stanovnika nema svoje kino, dakle, ti ljudi moraju ići u grad Zagreb sa svojom djecom da bi pogledali neki film. Istina, grad Karlovac nema ni bazen iako je u tom gradu na vlasti uvijek jedna te ista politička opcija, dakle oni nisu svojim građanima osigurali evo neke normalne stvari za život kao što je kino ili bazen. Dakle ono što je paradoks u svemu tome, da ovo kino koje ja predlažem da se obnovi, to je izgrađeno u stilu art decore, dakle tzv. kino Edison, dakle ono je kapaciteta 470 sjedećih mjesta i zadovoljio bi potrebe Karlovčana. To kino je jedno vrijeme bilo disko klub, jedno vrijeme kafić i ono je zanimljivo, dakle da je ono trenutno u posjedu grada Karlovca a da Karlovac izgleda je odustao od kina a odustao je vjerojatno i od svojih građana. Dakle građani grada Karlovca su me zamolili da predložimo ovaj amandman i da osobito obratim pažnju na zastupnike iz te županije, iz tog grada da vidimo kako će glasati jer očigledno oni imaju novaca da bi svaki vikend otišli u Zagreb sa svojom obitelji i u kino, ali neki Karlovčani za to nemaju novaca i zaslužili su to kino. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 54. amandman poštovanih zastupnika Domagoja Hajdukovića i kolege Damira Tomića, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje da program osvjetljenja đakovačke katedrale nije prijavljen na natječaj ministarstva kulture za iduću godinu te isti ne može biti razmotren u okviru navedenog javnog poziva.
Zahvaljujem. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, mislim ako govorimo o Gradskoj upravi grada Đakova pa to su vam ljudi koji su nasjeli na onaj kružni mail što vam ide okolo da morate uplatiti 50 000 eura jer će vas netko tužiti ili će vam bogati stric ostavit nasljedstvo. Pa uopće me ne čudi da ovdje nisu u stanju tako nešto prijaviti, uopće me ne čudi. Ali ono što me čudi je to da ministarstvo opetovano odbija ovaj amandman koji kolega i ja podnosimo već čitav niz godina, naime đakovačka katedrala je vrhunski sakralni i arhitektonski biser istočnog djela Hrvatske, najveći te s time zaslužuje po nama adekvatno osvjetljenje tim više što je i turistička meka, govorimo o nekom povećanju turizma i sl., osim toga gradu Đakovu dakle općenito, mislim da bi kvalitetna rasvjeta ... [[Govornik se ne razumije.]] katedrala itekako dobrodošla i kroz turističku ponudu i kroz đakovačke vezove i kroz sve ono što đakovo može ponuditi turistima ali i čime se mi trebamo dičiti a to je upravo đakovačka katedrala i ostavština J.J. Strossmayera, zbog toga tražim glasanje.
Zahvaljujem. Zahvaljujem i državnom tajniku g. Ivici Poljičku na obrazloženjima amandmana. Sada ćemo prijeći na iznošenje stajališta temeljem čl. 249. a Poslovnika. Prelazimo nazad na točku dnevnog reda a to je izjašnjavanje o amandmanima. Na redu su amandmani Ministarstva poljoprivrede. Pozdravljam državnog tajnika u Ministarstvu poljoprivrede g. Željka Kraljička. Prelazimo na 55. amandman poštovanog kolege Domagoja Hajdukovića i kolege Damira Tomića. Izvolite državni tajniče.
Ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što je od 1. siječnja 2019. godine Državna Ergela Đakovo, proračunski korisnik u okviru razdjela Ministarstva poljoprivrede te su prijedlogom Državnog proračuna za 2020. godinu osigurana financijska sredstva za rad Državne Ergele Lipicanaca.
Zahvaljujem. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Dakle kolega i ja već isto čitavi niz godina podnosim ovaj amandman koji se sustavno odbija. Kada kažete osigurana su sredstva tada mogu se zapitati jesu li osigurana sredstva isto kao i za vatrogasnu zajednicu, isto kao i za čitav niz drugih projekata. Možemo pitati i same vatrogasce u ovom slučaju, možemo pitati samu Ergelu jesu li sredstva dostatna. S jedne strane imamo instituciju s kojom se trebamo podnositi, koja treba biti jedna od ishodišnih točaka turizma Osječko-baranjske županije, ali i istoka Hrvatske. Dakle, ergelu koja apsolutno zaslužuje veću pažnju, ovaj je simbolični iznos koji sam predložio da se, dakle alocira ergeli koju bi vjerujem, oni uložili u danje, bilo marketinške, bilo razvijanje ljudskih potencijala ili neki drugi način na koji bi mogli ergelu učiniti dostupnijom, otvorenijom i poznatijom i javnosti i svim zainteresiranima koji bi mogli doći i iz tog razloga tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Hajduković. Prelazimo na 56. amandman Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. S obzirom na potrebe racionalnog trošenja državnog proračuna i maksimalno usmjeravanja sredstava hrvatskim poljoprivrednicima, mišljenja smo da je navedena aktivnost potrebno provesti unutar zakonom predviđenog okvira po kojem su izvori financiranja Hrvatske poljoprivredne komore prvenstveno osigurana i potrebno ih je osigurati putem plaćanje članarine i to obvezne članarine svih članova. Sredstva ostvarene obavljanjem vlastite djelatnosti kao i možebitnih izvanrednih prihodima sukladno odredbama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a. poštovani državni tajniče, u ovom Saboru smo donijeli Zakon o osnivanju i funkcioniranju Hrvatske poljoprivredne komore i tad smo istaknuli važnost poljoprivredne komore za razvoj poljoprivrede da HPK bude predstavnik poljoprivrednih proizvođača u kreiranju poljoprivrednih politika i partner Ministarstvu poljoprivrede i u kreiranju i u provedbi istih. U završnim i prijelaznim odredbama je tada napisano da će, dok se ne osigura stabilno financiranje i stabilno funkcioniranje HPK-e biti osigurana sredstva u državnom proračunu. Obzirom da nisu, vidimo da u proračunu za 2020. nema sredstava za rad HPK-a, predložili smo da bude 1 milijun kuna. Zašto? Zato što u međuvremenu još uvijek Ministarstvo poljoprivrede i Agencija za plaćanje nisu dostavila HPK-u popis članova i ne mogu dobiti popis članova koji moraju plaćati članarinu i obzirom da je takva situacija na terenu da poljoprivredni proizvođači žele da poljoprivredna komora u njihovo ime pregovara, a to ne ide bez novca, bez funkcioniranja komore, onda tražimo da se u državnom proračunu, dok se ne dostave podaci predstavnicima HPK-a o članstvu, tko su to obvezni članovi, tko mora plaćati članarinu, dok se ne odradi skupština HPK-a, dotle je Ministarstvo poljoprivrede odgovorno za ovu instituciju i tražimo da se financira rad komore u tom prelaznom periodu i da se konačno riješi ta zamršeni gordijski čvor ili je to nekakav privatni sukob bivšeg ministra i ovog vodstva komore ili sadašnje ministrice. To poljoprivredne proizvođače ne zanima, njih zanima da komora bude njihov alat da se bore za bolje zakone i više novca u državnom proračunu jer ako želimo da hrvatski poljoprivrednik zna, onda u cijeloj Hrvatskoj treba biti predstavnici HPK-a, a za to treba novca, ovog puta milijun kuna nije prepreka da se to ne može [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] iz državnog proračuna. Tražim glasanje.
Prelazimo na 57. amandman poštovanog kolege Tomislava Panenića, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao što sam obrazložio i prethodni.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo. Ali, ja nemam isto objašnjenje. Možda je isti vaš razlog. Mene jedino zanima koja je politika hrvatske Vlade kada se govori o sektoru poljoprivrede. Nama je na saborskom odboru kada smo raspravljali i ovdje jasno bilo rečeno da je stav ministarstva, ujedno i stav Vlade da poljoprivredna komora je članska organizacija gdje članovi su obavezni svi uplaćivati članarinu. I tu smo vodili rasprave oko toga, da li treba uvoditi još jedan namet ili ne treba ga uvoditi, pobijedila je vladajuća opcija u kojoj ste i vi, gdje ste tražili da poljoprivredni proizvođači moraju biti obavezno članovi poljoprivredne komore i uplaćivati članarinu. Sada kad pogledamo s odmakom proteka vremena, dođemo do toga da poljoprivredna komora nema osigurana sredstva niti iz članarina niti iz proračuna, jedno i drugo stoji u tom prijedlogu zakona. Onda nije jasno da li se nešto promijenilo u stavu Vlade. Da li Vlada smatra da ne treba se financirati više iz članarine? Da li je to možda poruka poljoprivrednim proizvođačima, ne uvodimo vam novi namet i koja poruka, ali onda pitam koja je poruka prema poljoprivrednoj komori? Da vam mi vas držimo na izdisaju? Ako niste predvidjeli niti jednu kunu onda je pitanje samo kada planirate dostaviti taj potpis, popis koji negdje stoji u Ministarstvu poljoprivrede koji nikako da iziđe da komora ga može koristiti u naplati članarine. U cijelom tome limbu koji se događa oko toga, izgleda najbolje prođu poljoprivredni proizvođači koji ne moraju platiti ništa, niti jedan, niti takav namet, ono koji nije, možemo reći, nije tako velik, ali namet je namet, a komora, a valjda je naučila i do sada preživljavati pa će nekako i preživjeti, ali to je poruka da nema konzistentne politike Vlade u poljoprivredi.
Zahvaljujem. Prelazimo na 58. amandman Kluba zastupnika SDP-a i Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Poruka našim proizvođačima stoji u ovome obrazloženju. Zašto ne prihvaćam amandman, a to je da godišnja financijska omotnica za izravna plaćanja poljoprivrednicima odnosno poticaje koje isplaćujemo od 2013. do 2022. g. iznosi 382,6 milijuna eura i utvrđena je Ugovorom o pristupanju RH EU-i. Dodatno je za financiranje izravnih plaćanja u razdoblju 2014.-2019. iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj osigurano 298,8 milijuna eura, tzv. mehanizmom fleksibilnosti. Na ovaj način relokacijom sredstava između Europskog poljoprivrednog fonda i uz osiguranja sredstava državnog proračuna, RH je već u 2013. g. dosegla iskorištenost financijske omotnice za izravna plaćanja u visini 71,3% ugovorenih godišnjih iznosa, da bi već u 2018. godini taj udio iznosi 95,4%. Za 2019., 2020. prema planu proračunu za 2020. uz korištenje mehanizma fleksibilnosti, poljoprivrednicima će biti isplaćeno 387,8 milijuna EUR-a godišnje, na taj način će prvi put ne samo dosegnuti nego se i premašiti iznos od 382,6 milijuna EUR-a koji su za izravna plaćanja zajamčena ugovorima o pristupanju. Ujedno radi se i o najvećem iznosu potpora koji će poljoprivrednicima biti isplaćen od pristupanja RH EU.
Zahvaljujem. Kolega Alen Prelec, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ja moram prvo reći da je ovo amandman zajednički Kluba SDP-a, Kluba zastupnika HSS i Demokrata, ali i udruga Hrvatskih udruga poljoprivrednika, a sad ću navesti imena tih svih koji su dali prijedlog zajedno s nama. Znači to je Hrvatska udruga poljoprivrednika, Nezavisni hrvatski seljak, Udruga OPG-a Hrvatske Život, Udruga poljoprivrednih proizvođača središnje Hrvatske i Hrvatska udruga poljoprivrednika. Ovo vaš obrazloženje stoji, ne kažem da potpore nisu velike, ovih naših 300 miliona kuna to je bio zajednički prijedlog svih ovih udruga i nas Klubova zastupnika SDP-a i HSS-a. Činjenica je da od 3 obroka u Hrvatskoj, dva su iz uvoza, dva su iz uvoza i u svakom slučaju nas brine sadašnje stanje u hrvatskoj poljoprivredi. Ne kažem da je jedini uzrok male potpore, one su velike potpore, ali činjenica da naš hrvatski poljoprivrednik dobi manji postotak potpore od europskog poljoprivrednika. To je činjenica. Kod nas je 60 plus 20 ili 70 plus 10, a vani to znati biti i do 100% ovaj potpora. Činjenica je da je hrvatska jabuka skuplja od Mađarske jabuke, činjenica je da je hrvatsko meso skuplje od mesa iz uvoza. Zašto je to tako? Tu je ključ onoga zašto nam hrvatski poljoprivrednici propadaju. Znači ajmo iz staviti barem u isti položaj, ajmo da ih osnažimo da danas sutra, daj bože da ne treba hrvatskim poljoprivrednicima potpora, da opstanu sami, da je naš proizvod jeftiniji, bolji i kvalitetniji od uvoznoga, ali to danas nije. I zato, iskreno rečeno bojim se da hrvatska poljoprivreda će ići opet ovako kako je sad trend, silaznom putanjom. Hvala.
Tražite glasovanje?
Da, tražimo glasovanje.
Hvala lijepo. Prelazimo na 59. amandman Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje da ako se u razvojni sporazumu za područje Slavonije, Baranje i Srijeme uključe novi projekti u suradnji sa drugim nadležnim ministarstvima, Ministarstvo poljoprivrede će formirati proračunsku poziciju i osigurati sredstva.
Hvala lijepo. Kolega Vlaović izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče u proračunu prije dvije godine je bilo 60 milijuna kuna za projekte i razvojne projekte obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava iz Slavonije. Prošle godine je to smanjeno na 10 milijuna kuna, a za 2020. planirate svega 5 milijuna kuna. Mi ovim amandmanom predlažemo da se ova pozicija poveća na 20 milijuna kuna jer želimo reći a obiteljska poljoprivredna gospodarstva i poduzetnici iz Slavonije, Baranje i Srijema iz cijele Hrvatske imaju projekata. Ne mogu ih sami izfinancirati i pripremiti treba im dati i logističku podršku, ali i financijsku. Sramotno je da se ova pozicija smanjuje kad znamo da u Slavoniji je poljoprivrednih proizvođača sve manje, da je poljoprivredna proizvodnja u padu i da ukoliko je osnažimo poljoprivrednike će to biti i tako dalje odnosno da će se oni nastaviti iseljavati. Imamo pad u proizvodnji mlijeka, imamo pad u proizvodnji mesa, imamo pad u proizvodnji voća i povrća. Na koji način to zaustaviti? Pa samo ako im damo potporu, ne samo deklarativnu nego i financijsku. Ako ih osnažimo da mogu pripremiti svoje projekte za kandidiranje i prema programu mjera ruralnog razvoja i prema drugim izvorima financiranja. Oni to sami nisu u mogućosti. Većina naših poljoprivrednih proizvođača je znate i sami blokirana i ukoliko im ne damo nekakvu financijsku injekciju kroz mogućnost da participiraju iz Ministarstva poljoprivrede za pripremu svojih projekata ja ne vidim kako će oni pripremit projekte, kako će sufinancirati projekte i kako će okrupnit svoju proizvodnju. Kako će je modernizirat bez sredstava EU, a ne mogu doći do sredstava iz EU fondova ako nemaju kvalitetnu i pripremljenu dokumentaciju. I zato je potreban ovaj fond i tražim da se o njemu glasuje. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 60. amandman Kluba zastupnika SDP-a i Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su osigurana sredstva u visini 15 milijuna kuna dostatna za provedbu programa potpore za proizvođače šećerne repe u 2020. godini.
Zahvaljujem. Kolega Pelec izvolite.
Hvala poštovani tajniče na odgovoru, evo ja sam vam pomenuo da je ovo zajednički amandman HSS-a, SDP-a ali i svih ovih 5 udruga. Ovaj naše amandmane podržava i Hrvatska poljoprivredna komora. Reći ću ono što je najvažnije, jedini proizvod ako možemo reći izvozni proizvod u Hrvatskoj je šećer, definitivno ekstremno puno proizvodimo šećera ili ja bi rekao dovoljno da imamo i za izvoz, ali stanje sa šećerom u Hrvatskoj je loše. Činjenica da spada proizvodnja šećera, činjenica da su neke bolesti desetkovale isto proizvođače šećera i ovih 20 miliona kuna koje mi predlažemo bi bilo jedno poticajno, da jednostavno osnažimo malo još ponovo tu našu granu koja je jedini svijetli primjer u hrvatskoj poljoprivredi i da ne padamo sa proizvodnjom šećera, a to se događa. I zbog bolesti i zbog nekih drugih stvari koje su proizvođačima šećera otežavaju. Ovo nije velika potpora 20 miliona kuna odnosno to je bio prijedlog i nas, ali i svih tih udruga poljoprivrednika, a 20 miliona kuna u Ministarstvu obrane neće biti ništa strašno. Ja ne kažem da nam obrana nije potrebna, nego kažem da nećemo danas-sutra imati što braniti, nećemo imati što braniti, djeca nam odlaze, poljoprivreda nam propada, šećerna proizvodnja opada, ajmo spasiti on što možemo spasiti a mislim da u obrani ćemo onda razmišljati onda kad budemo imali što braniti. Hvala lijepo. Molim glasanje vezano i za ovaj amandman.
Zahvaljujem, kolega Prelec. Prelazimo na 61. amandman poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje koje sam izrekao kod amandmana 59, radi se o istoj poziciji.
Zahvaljujem. Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Ja mislim da što se tiče politike Vlade opet govorimo o tome što je smjer. Jedno je imati neki smjer koji je nominalan pa se govori mi ćemo kroz projekt Slavonije, Baranje i Srijema unaprijediti stanje na tome području, uložit ćemo intenzivno sredstva. Ministarstvo poljoprivrede je jedino zapravo kao resor i pokazalo da ide u tom smjeru, osigurali su čak 60 milijuna kuna je bilo jednom proračunu što smo mi pozdravili, davali potporu dajte da bude još više, da je još više tih projekata jer ne može samo bit na sredstvima koja su iz europskih fondova koje onda kad vam treba samo za promociju uzmete. To je bio jedini pravi konkretna doprinos iz vašeg ministarstva, upravo projekt Slavonije, Baranje i Srijema. I sada sa 60 mi smo došli na 5 milijuna kuna. 5 milijuna kuna 5 županija. Kad preraspodijelile svaka milijun kuna, kad bi podijelili na stanovnike koji tamo žive, sića. To je otprilike eto postoji stavka da baš ne ispadne da je izbrisan, koliko sam imao informaciju, to je pomaganje školovanja na poljoprivrednim fakultetima, ono što je evo hvalevrijedno ali nažalost upravo ta djeca koja završe svoje školovanje, moraju negdje i početi raditi, mora se stvoriti kvalitetna infrastruktura, organizirati tržište poljoprivrednim proizvodima, imati modernu proizvodnju a vi uskraćujete sredstva kojima bi trebalo upravo unaprijediti mehanizme, u prethodnom razdoblju financirali ste tržišne mehanizme na tržištu poljoprivrednih proizvoda a na ovaj način samo ste rekli, nemamo više potrebe za tim, tržište nije profunkcioniralo puno bolje a vaša sredstva su nestala. Prema tome ovim tražimo značajnije povećanje i tražimo glasanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 62. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede u završnoj je fazi obrade prijava pristiglih za natječaj financiranja projekata u 2019. g. prema programu i imamo osigurano 7,5 milijuna kuna. Za 2019. g. za realizaciju ovoga programa smo osigurali 100% više sredstava odnosno 15 milijuna kuna.
Zahvaljujem. Kolegica Čikotić.
Poštovani državni tajniče, htjeli smo, klub MOST-a je htio kroz ovaj amandman ukazati na važnost zapravo ulaganja u ruralnim područjima. Ono što je simptomatično za ovaj program koji se provodi, provodi se znači na 119 jedinica lokalne samouprave i one mahom pripadaju I., II. i III. skupini indeksa razvijenosti. Bez aktivnosti gospodarske na tim područjima, događat će se još veća depopulacija stoga oni drugi zakoni koji se odnose na stambeno zbrinjavanje upravo na tim područjima i sve druge mjere koje na tom području činite, bez gospodarske aktivnosti nažalost ljudi će napuštati ta ruralna područja a sama činjenica da jedina sredstva koja su dostupna na ovom segmentu jesu ova nacionalna sredstva stoga smo predložili da se još malim gospodarstvima jer su to gospodarstva do 4000 ekonomske veličine, znači do neka 4 ha, da im se još više omogući da mogu ulagati u ta gospodarstva i da se zadržavaju u tim ruralnim područjima i da ostaje gospodarska aktivnost. Jednom kada ljudi odande odsele, jako će biti teško vratiti zapravo te ljude na te ruralne prostore. Sama europska sredstva iznimno se dugo čekaju, čeka se raspisivanje natječaja i po pola godine a onda jednom kada ministarstvo i raspiše, mladi poljoprivrednici čekali su gotovo 300 dana da bi zapravo onda i ministarstvo obavijestilo da će oni biti oni koji su prošli administrativnu mjeru i u konačnici i ugovorena sredstva. To iznimno dugo traje, investicijski ciklusi se na taj način koče. Da je ministarstvo bilo ažurno u donošenju svojih odluka po završetku natječaja u 6. mj. 2018. g. i da je već kroz mjesec obavijestilo te poljoprivrednike, oni bi krenuli u realizaciju projekata ali vi ste to napravili tek u 3. i 4. mj. kada već su mnogi od njih su i odustali od samog ulaganja stoga vas molimo da o ovom amandmanu glasamo, hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Čikotić. Prelazimo na 63. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede će tijekom 2020. g. raspisati javni poziv za manifestacije u skladu sa osiguranim sredstvima u okviru proračunske aktivnosti.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kroz ovaj amandman predložili smo osiguranje sredstava na stavkama proračuna organizacije i manifestacije i djelokruga rada Ministarstva poljoprivrede kojima bi to trebao biti i prioritet, to su znanstveni stručni skupovi, to su gospodarske manifestacije i lokalne tradicionalne manifestacije, sva tri područja su značajna za vaše navedeno ministarstvo i minimalno što je očekivati od vas, da se promiči tradicijski proizvodi i gospodarstva koja ne mogu svoje proizvode prodati ni u trgovačkim lancima jer im je preskupo, od proizvođača bućinog ulja do ne znam, mljekara koji proizvode svoje proizvode jer jednostavno konkurencija im to ne dozvoljava. Znači manifestacije da se organiziraju, da se omogući i lokalnim samoupravama, da rade na opstanku ljudi na tim područjima i minimalno što je za očekivati, da se ovi prijedlozi uvrste. Tajniče, vi ste iz Ministarstva poljoprivrede, ja znam da je Ministarstvu poljoprivrede puno bitniji uvoz štetne i loše hrane nego kroz manifestacije jedino tržište, jedina mogućnost da OPG-ovi i razni obrti i drugi koji se bave poljoprivredom, mogu prodati svoje proizvode. Međutim vama je puno bitnije zaštititi uvozne lobije nego ostaviti naše ljude u Slavoniji, u Dalmatinskoj zagori, u Lici, u G. kotaru i vi ne želite da promičete znači manifestacije, znanstvene skupove gdje će naši ljudi moći prodavati i prezentirati svoj proizvod koji jednostavno nema gdje plasirati i zbog toga ljudi odlaze. I zbog toga imamo sve više para u proračunu tj. u BDP-u iz ljudi koji su se iselili vanka, a oni iz Slavonije koji su sada u Irskoj puno slabijoj zemlji sadi krumpir, a ne u svojoj Slavoniji jel nema mogućnosti, a ovo je sasvim razumno, da se vi bavite s ovim. I zbog toga tražim glasanje i baš me zanima kako će glasati ljudi s ovih područja.
Zahvaljujem. Prelazimo na 64. amandman poštovanog zastupnika Tomislava Panenića. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje koje sam izrekao kod prethodnog amandmana.
Zahvaljujem. Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Naravno da evo od kada sam ovdje u Saboru i od kada je krenulo smanjenje sredstava prvo onda nakon toga ukidanje, govorim o tome, nešto je i kolega Bulj, a to je utjecaj sredstava relativno malih sredstava na opći društveni gospodarski život u ruralnim područjima. Koliko je samo raznih organizacija i raznih manifestacija ta sredstva koristila kao nužna da bi uopće nešto organizirali. Par milijuna kuna mijenjalo je sliku na nekim mjestima gdje se uz ta sredstva, u sredstva regionalne, lokalne samouprave vlastita sredstva organizirala čuda. I onda dođe ministar Tolušić sjeti se pametan idem ja to maknuti, to je sića šta to znači. Znači to jednostavno ne možeš shvatiti tko ima utjecaj na terenu. On je prvo smanjio, onda je ukinuo, ali vidim da sadašnja ministrica isto tako razmišlja. Govore samo o velikim brojkama, a stvarni život događa se nekada na onim najmanjim razinama gdje svaka kuna jako dobro dođe i potakne angažman ljudi koji trebaju malu motivaciju. Dobivanje ugovora kada se prijave na natječaj dobiju taj ugovor onda ih to i potiče i dalje da rade na tome, da možda kada dođe do osipanja ljudi i gubitka volje, kaže imamo barem sredstva ajmo nešto pokušati i ove godine idemo pokušati. I ja poznajem brojne primjere koji su upravo na tim sredstvima gradili svoje manifestacije i stvarali život. Ovako ukinimo pošte, ukinimo škole, ukinimo sve i na kraju ćemo ukinimo i društveni život. Nema potrebe niko da ostane ni u jednom selu, niko to ne prepoznaje nego samo govorimo o velikim projektima koji dok se jednom dogode više niko neće opstati na ruralnim područjima. … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Prelazimo na 65. amandman poštovanog zastupnika Tomislava Panenića. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je aktivnost podizanje razine bio sigurnosti na farmama kroz subvenciju u trgovačkim društvima kvalitetno i dobro projektiran i planiran za 2020. godinu. Radi se o subvencijama kod podizanja dvostrukih ograda, mi za sada imamo 173 takva posjednika koji trebaju riješiti taj problem i osigurana sredstva su sasvim dostatna za provedbu ovoga programa.
Zahvaljujem. Kolega Panenić, izvolite.
Onda nemamo istu sliku događanja, da se radi o 173 koja trebaju nešto napraviti ja vjerujem da bismo već u ovoj godini i prije izdavanja naredbe riješili taj problem. Ja vas pitam kako znate da ih ima 173 iz izvještaja veterinara. Zašto niste onda pokrenuli aktivnosti izadat ćemo naredbu, dajemo evo nudimo sredstva i paralelno idete jednim i drugim i riješite ljude taj problem da se ne morate dovesti u situaciju da sada tijekom svinjokolja imate ogromne financijske izdatke gdje treba plaćati penale, penalizirate te ljude, gdje se opstruira tradicionalna svinjokolja, dovode ljude u neizvjesnost i gdje će puno njih upravo radi takve aktivnosti odustat. Jedne godine zabranite, a onda nagodinu osigurate milijun i 900 tisuća kuna i onda govorimo o čizmama. Pa nije čizma samo ta koja je problem tamo nego ljude treba samo na vrijeme, kvalitetno, organizirano upozoriti na problem koji ima, što treba poduzeti. Država treba biti ta prva koja potiče tu promjenu i financijski je ta koja na kraju pomaže da se prebrode nepogode jer netko tko ima nekoliko svinja ako treba podignuti ogradu koja vrijedi tisuće i tisuće kuna on ima problem dal se odlučiti na takav financijski gubitak ili sa druge strane probati imati svinje na crno, ono što je najgore uzorke nositi u Srbiju ili BiH, dolaziti u kontakt sa drugim proizvođačima koji možda imaju afričku svinjsku kugu u svojim kućanstvima, gospodarstvima i time samo izazivamo još veću prijetnju našem sustavu svinjogojstva. Mislim da ste krenuli pogrešnim putem, a sredstva ne možete ni mene niti proizvođače uvjeriti da su dostatna. Tražim glasanje.
Zahvaljujem kolegi Paneniću. Prelazimo na 66. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede još 2017. godine pokrenulo je projekt opremanja srednjih poljoprivrednih škola, međutim još 2017. godine smo kroz rebalans osigurali dodatna sredstva i time cijeli iznos planiran za trogodišnje razdoblje utrošili 2017. godine, a time smo 37 škola smo opremili. Međutim ako se pojavi interes, ministarstvo je spremno 2020. godine nastaviti sa programom.
Zahvaljujem. Kolegica ČIkotić, izvolite.
Hvala. Poštovani državni tajniče. Klub MOST-a je izrazito zainteresiran da naši učenici diljem cijele Hrvatske imaju jednake prilike u obrazovanju. Ovdje se to konkretno odnosi na opremanje srednjih poljoprivrednih škola i smatramo da bi to trebalo biti prioritet Ministarstva poljoprivrede, obzirom da i ova omotnica od 2,3 milijarde kuna koja je za period od 2014.-2020. upravo bi trebali utrošiti na način da se upravo ta djeca koja će sutra biti naši poljoprivrednici i koji će pokretati svoja poljoprivredna gospodarstva koji će ostajati u ruralnim područjima da oni imaju adekvatno obrazovanje. Vi kažete da na toj stavci nema potreba. Pa svjesni smo isto tako da postoji škola recimo jedna poljoprivredna u Donjem Miholjcu. Ona je u stanju koje je zapravo opasno za učenike, učitelje i sve ono osoblje i ljude koji tamo borave i vi se, smatrate da to, tome nema potrebe. Znači, upravo Klub MOST-a je obišao određene srednje škole poljoprivredne diljem RH, da vi ste uložili i pisalo je da ste imali 380.000,00 kn ste osigurali na ovoj stazi, mi smatramo da to nije dovoljno, smatramo da se u obrazovanje treba uložiti na način da naša sva djeca imaju odgovarajuću infrastrukturu i opremu kako bi kad izađu iz škole bili adekvatno opremljeni sa znanjima koja traže tržište rada, a ne da jedni koji žive u Zagrebu ili negdje drugdje imaju određene prednosti koja ona djeca koja su recimo u nekim ruralnim dijelovima nemaju, a na taj način osiguravamo adekvatan kapacitet da bi sutra mogli iz nove omotnice 2021.-2027. imati ljude koji će stvarati nova sebi radna mjesta, a i drugima na području ruralnih krajeva. Molim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolegice Čikotić. Prelazimo na 67. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća, a Zakonom o šumama iz 2018.g. i 2019. su utvrđene vlastiti prihodi koji se upotrebljavaju za optimalni doprinos sa šumama povezanim sektorima ruralnog razvoju, rastu i ostvarivanje radnih mjesta odnosno sektoru prerade drveta i proizvodnje namještaja. Novim izmjena i dopunama zakona koje smo najavili za 2020.g. razmotrit će se mogućnosti dodatnih vlastitih prihoda za predmetnu namjenu.
Zahvaljujem. Kolegica Čikotić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, drvna industrija od izrazitog je značaja za RH, a ulaganje u finalizaciju, znači proizvoda od milijun kuna koliko je predviđeno na ovoj stavci je nedovoljno. Kojim vi drvnim pogonima možete osigurati potporu kroz milijun kuna? Tolko ste vi predvidjeli na ovoj stavci. A da vas podsjetimo da je Vlada RH donijela strategiju razvoja prerade drva i proizvodnja namještaja u RH za proizvod, za proizvode od 2017. do 2020. i akcijski plan i kakve su onda, kakav je to akcijski plan na koji se isto utrošio novac i radno vrijeme službenika i Vlada ga je potvrđivala i sve da bi na kraju 2020.g. vi tim proizvođačima u drvnom sektoru osigurali milijun kuna. Šta ćete s tim milijun kuna? MOST nezavisnih lista predložio je da se ta stavka poveća na 40 milijuna kuna koliko je bilo ranije izvršenje. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Čikotić. Prelazimo na 68. amandman Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, izvolite.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i kod prethodnog amandmana.
Zahvaljujem. Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, svima je bilo puna usta ulaganja u drvnu industriju i želja svih nas da ne budemo samo sirovinska baza i da se ojača prerada drveta, da se sačuvaju radna mjesta u drvnom sektoru i da se ojača pozicija drvne industrije i zato je bilo planirano u proračunu za 2019. 80 milijuna kuna na ovoj poziciji, pa je rebalansom smanjeno na 40, a u planu za 2020. stavili ste milijun kuna i sad ja vas pitam, što se to dogodilo u toj drvnoj industriji, jel se ona toliko razvila da joj više ne treba pomoć da se prerade trupci, da se napravi namještaj, da sačuva radna mjesta, da se ostvari dodatna vrijednost, da povećaju plaće radnicima u drvnom sektoru vlasnici drvoprerađivačkih industrija i da za svoje razvojne projekte za nabavku strojeva i opreme mogu računati na potpore Ministarstva poljoprivrede iz ovoga fonda. Što se to dogodilo da ste tako drastično smanjili sa 80 na 40 milijuna kuna u 2019., a svega milijun kuna u 2020.? Mi tražimo da se to vrati bar na ovih 40 milijuna kuna kako je rebalansom u proračunu za 2019., a 40 milijuna kuna osigurate u proračunu za potpore drvnom sektoru il u preradi drveta, da ojačamo i dalje taj sektor jel vidimo da taj sektor upošljava u RH preko 50 000 zaposlenih. Ja znam to je u vašem resoru, vaš, vašem državni tajniče da bi vi to podržali i sigurno ste protiv toga, ne znam zašto je ministrica i Vlada dopustila da se drvni sektor na takav način tretira, čiji je to interes? Uvoznih lobija, čijih lobija? Mislim da jedini lobi treba biti radnik i hrvatski građani. Tražim glasanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 69. amandman poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća, isto obrazloženje.
Zahvaljujem. Kolega Panenić, izvolite.
Državni tajniče, o tome smo već i na odboru razgovarali da drvna industrija, ona je prva koja je osjetila recesiju, koju osjećamo da dolazi sa svjetskog tržišta, gdje smo i mi vezani i ugovorima isto tako i poslovanjem, želimo biti dio svijeta. Nakon godišnjih odmora ove godine sami su izjavili da ih više nisu dočekali ugovori koje su očekivali i da će morati u kratkom vremenu rješavati probleme u proizvodnji. Kod rješavanja problema u proizvodnji prvo što padne uvijek na pamet je smanjenje troškova, smanjenje broja radnika, zamjena radnika sa novim tehnološkim rješenjima i na kraju oni moraju svoje akumulacije ako su je stvorili rješavat taj problem, a država umjesto da slijedimo primjer jedne Njemačke koja svoju automobilsku industriju kad je zapala u poteškoće, a koja je jedna od najjačih, pomogla subvencioniranje otkupa rabljenih automobila ili u drugim sektorima isto tako, mi smo se okrenuli tome ako ste već zaglibili, a bolje ste stojali, vjerojatno ćete se sami iščupati i pustimo ih nek se snalaze sa problemima u koje će doći. Ja ne vidim tu ekonomsku logiku, uvijek je ko prvi pomogne i ko prvi prebrodi probleme taj kasnije postaje lider, taj nastavlja i vuče druge za sobom, a mi ćemo izgleda po ovome proračunu rješavati socijalne probleme ak ovak se postavimo prema našem gospodarstvu onda će socijalni problemi biti svaki dan sve veći i nikad ni neće bit sredstava za pomaganje gospodarstvu nego ćemo mi to preljevati prema socijalnim fondovima i govoriti kako smo mi socijalno osviještena država koja pomaže svojim građanima, subvencionirat ćemo im sve i svašta umjesto da su im pomogli da ostvare svoj dohodak iz stvarne proizvodnje. Tražim glasanje.
Hvala. 70. amandman Kluba zastupnika HSS-a i demokrata.
Amandman se ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i ostali prethodni.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala. Poštovani državni tajniče, isto obrazloženje i isto nerazumijevanje. Znači i ova pozicija je doživjela istu sudbinu kao i prethodna, također je bila sa 80 milijuna kuna pa skinuta na 40 a u planu za 2020. milijun kuna. Riječ je o projektima konkurentnosti, razvoja konkurentnosti i ... [[Govornik se ne razumije.]] finalizacije izvoza gdje se naša drvna industrija mogla kandidirati i ostvariti potpore za svoje razvojne projekte. Ako drvna industrija nije od interesa za RH koja to je? Vidimo smanjuju se potpore za poljoprivredu, smanjuju se za drvnu industriju, nema povećanja potpora u obrtništvu i poduzetništvu jer je i Ministarstvo gospodarstva doživjelo smanjenje proračuna. Samo državna potrošnja raste, zadovoljavanje birača, glasača, izbori su predsjednički, sutra parlamentarni, treba zadovoljiti glasače. Ali gdje će se ti glasači zaposliti? Preko 50 tisuća u drvnoj industriji je bilo, hoće li ostati? Drvna industrija traži značajne potpore, traži i razgovore oko smanjivanja tečajnih razlika jer su većina izvoznici jer ništa se ne događa. Hrvatske šume imaju ugovoreni etat, dio se prodaje na tržištu i javnim licitacijama, izgleda interes da se što više drvne mase prodalo ... [[Govornik se ne razumije.]] licitacijama, da Hrvatske šume imaju veće prihode a za drvnu industriju očito nikog nije briga. Zato ni Spačva u Vinkovcima nije dobila dovoljnu količinu trupaca ni Slavonija DI u Slavonskom Brodu ni Požežani a onda sada je sve jasno kojim smjerom ide ta politika, ne treba nam drvna industrija, radnici snađite se, vlasnici smanjujte proizvodnju, ne investirajte jer za vaše investicije nema potpore od države. To je sramotno i tražim glasovanje.
Hvala. 71. amandman je poštovanog zastupnika Bože Petrova, nema ga ovdje pa molim vas očitujte se da li prihvaćate ili ne prihvaćate ... [[Govornik se ne razumije.]]
Amandman se ne prihvaća jer u Državnom proračunu RH za 2020. godinu na aktivnostima istraživanje i razvoj u sektoru voća i povrća planirane su aktivnosti provedbe programa u iznosu milijun 474 tisuće i 600 kuna i predstavljaju sve planirane aktivnosti predviđene planom aktivnosti.
72. amandman je Kluba zastupnika SDP-a, zastupnika HSS-a i Demokrata.
Amandman se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća iz razloga što je očekivana dinamika naplate namjenskih prihoda u visini 3 milijuna i 900 tisuća za provedbu aktivnosti i planirane.
Poštovani zastupnik Alen Prelec u ime kluba.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Ja ću spomenuti ponovo ovaj treći amandman koji su zajedno podnijeli Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata i pet udruga u poljoprivredi, samo da znamo to je znači Hrvatska udruga poljoprivrednika, Nezavisni hrvatski seljak, Udruga OPG-a Hrvatski život, Udruga poljoprivrednih proizvođača središnje Hrvatske, Hrvatska udruga poljoprivrednika. Naime, mi znamo da je stočarstvo temelj hrvatske poljoprivrede, to je temelj i ako je stočarstvu loše a loše je a ja ću sada dati neke podatke koji govore o tome koliko je stvarno teško u stočarstvu to je činjenica. 4,9% manje proizvodnje mlijeka naspram prošle godine tj. u 2018. godini. S time da samo jedan podatak zadnji, samo u rujnu je prikupljeno 1338 tona manje mlijeka nego u mjesecu prije. Dalje, lani je ugašeno 800 farmi krava, povećan je uvoz mlijeka za 330% u usporedbi sa 2008. godinom. Luksemburg, Luksemburg proizvodi skoro više mlijeka od nas a površinski je kao jedna županija. U usporedbi sa 2012. godinom broj isporučitelja mlijeka smanjio se sa 14 tisuća od 14800 OPG-a na 6200 OPG-a. Broj muznih krava smanjio se sa 181 tisuću na 139 tisuća, 80% junadi dolazi iz uvoza. To su činjenice. Ako mi ne pomognemo stočarstvu nećemo pomoći ni hrvatskoj poljoprivredi. To je vapaj svih ovih udruga u poljoprivredi koji zajedno s nama daju ovaj amandman. Cijenim sve ono što je bilo volja do sad činiti za hrvatsku poljoprivredu, ovo su konkretne stvari, ljudi koji su u tome, kojima treba pomoći da bi osnažili hrvatsku poljoprivredu i hrvatskog stočara. Molim glasanje vezano uz ovaj amandman.
73. amandman Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje koje sam izrekao kod 66. amandman.
U ime kluba poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala lijepo poštovani državni tajniče. Da, ulaganje u obrazovanje i znanost je u nekom drugom ministarstvu. Ali smatramo da Ministarstvo poljoprivrede treba i dalje pomagati opremanje i razvoj srednjih poljoprivrednih škola u Hrvatskoj. Do sada je to činilo i to je dalo i rezultate. Znate kako izgleda srednja poljoprivredna škola u Slavonskom Brodu. Evo danas su bili i učenici poljoprivredno prehrambene škole iz Požege. Puno je uloženo u laboratorije u opremu, međutim tu ne možemo stati. Treba nastaviti jer ti učenici zaslužuju kvalitetne uvjete za svoj rad u svim kabinetima i sa svim pomagalima koja trebaju suvremenom srednjoškolstvu u poljoprivredi a pogotovo što treba istaknuti da te škole rade i eu projekte i treba im sredstava i za pripremu i provedbu eu projekata. Dijelom ih u tome prate njihovi osnivači i županije ali je još uvijek nedostatno sredstava za ovakve aktivnosti. I zbog toga tražimo da ukoliko stvarno da naši učenici u srednjim školama poljoprivrednim u Hrvatskoj steknu ona znanja i vještine da sutra odmah mogu otvoriti svoj OPG i baviti se nekom proizvodnjom onda trebaju i adekvatnu opremu i kvalitetno obrazovanje. Bez ulaganja dalje u srednje poljoprivredne škole ćemo sigurno i dalje zaostajati. Nama treba obrazovan, moderan, konkurentan seljak, to ne ide bez znanja a znanje se ne može ostvariti bez kvalitetne opreme. I zato tražimo da se osiguraju sredstva za opremanje škola i žalosno je da se od toga odustaje i da se tu smanjuje. Mislim da tu najmanje treba smanjivati sredstva i treba i povećavati sredstva da imamo i kvalitetne i srednje škole i poljoprivredne fakultete. I nažalost naši poljoprivredni proizvođači to od Ministarstva poljoprivrede očekuju i ne mogu razumjeti zašto Ministarstvo poljoprivrede od toga odustaje, zašto se ta sredstva smanjuju. Tražim glasanje.
74. amandman Kluba zastupnika HSS-a i demokrata.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su u okviru razdjela Ministarstva poljoprivrede već osigurana sredstva za uzgoj krmača u vidu potpora za iznimno osjetljive sektore i čemu se uzgoj krmača potiče sa 530 kuna po grlu, odnosno ukupno 32 milijuna kuna. Dodatno uzgoj izvornih pasmina svinja dodatno se potiče kroz program ruralnog razvoja.
Poštovani zastupnik Vlaović u ime kluba.
Hvala lijepo. Državni tajniče drago mi je da ste istaknuli samo ove dvije mjere u svinjogojstvu jer nažalost kod ulaska u EU i ugovaranja smjernica za provođenje zajedničkih poljoprivrednih politika svinjogojstvo je najlošije prošlo a to se pokazuje i na terenu da u proizvodnji svinjskog mesa smo sa svega 30% vlastite proizvodnje, sve ostalo dolazi iz uvoza. I namjerno sam i prošle godine tražio da se posebno izdvoji pozicija za svinjogojstvo jer smatram da svinjogojstvo je jedna od naših tradicija i naša mogućnost razvoja sela i poljoprivrede i očuvanja života na selu i poljoprivredi a svinjogojstvo je osjetljivo i najlakše se digne ali mu moraš dati financijsku potporu i injekciju, nije dovoljno samo za krmače, nije dovoljno samo za izvorne pasmine, treba osmisliti i druge modele pogotovo sad kada nam je na, pragu da tako kažem afrička svinjska kuga gdje smo opet nametnuli nove financijske troškove nositeljima OPG-a odnosno vlasnicima i držateljima svinja. A što će biti ako svinjska kuga dođe, afrička svinjska kuga, nije pitanje da li će doći samo je pitanje trenutka kada će doći jer je takva bolest i tako se lako širi da je pitanje dana kada će doći. Kada nastanu štete, kada naši proizvođači budu morali sve svoje svinje na svom gospodarstvu usmrtiti, otkuda ćete ih nadoknaditi ako nemate posebni fond za svinjogojstvo. Zato ovaj fond treba i zato želim još jednom poslati poruku svim našim svinjogojcima da ovo ministarstvo, ova Vlada ne treba svinjogojstvo jer to pokazuje kroz samo tako malo sredstava, samo kroz ove dvije mjere. A nameće im nove obaveze i ne rješava probleme na tržištu sa uvoznom svinjetinom, ne rješava probleme sa bolestima nego jednostavno uredbama i naredbama nameće nove troškove. Tako se ne diže svinjogojstvo. Tražim glasovanje.
75 amandman zastupnika Ivana Lovrinovića. Nema ga ovdje.
Amandman se ne prihvaća a sredstva osigurana u okviru zadanih proračunskih limita dostatna su za provođenje poljoprivredne politike Vlade RH te se iz toga razloga amandman ne prihvaća kao što sam izrekao.
76 amandman također zastupnika Ivana Lovrinovića, nema ga ovdje.
Isto obrazloženje kao i kod prethodnog amandmana, amandman se ne prihvaća.
Sad prelazimo na amandman upućene Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU. Poštovana državna tajnica Nikolina Klaić. 77. amandman zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala poštovani g. potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, amandman se ne prihvaća. Naime projekte poput predloženog moguće je financirati iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. S obzirom na nastojanje da se potakne što jača realizacija projekta financijskim sredstvima dostupnim iz eu fondova Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU u Prijedlogu državnog proračuna za 2020. ne planira proračunska sredstva za projekte koje je moguće financirati iz eu sredstava.
Poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala lijepo. Pa evo tražiti ću glasovanje i o ovom amandmanu iz razloga što evo želimo da naša poljoprivredna proizvodnja ne bude samo, da ne budemo samo sirovinska baza nego da imamo šansu i kvalitetno uskladištiti naš poljoprivredni proizvod, preraditi ga, zapakirati, plasirati na tržište. Upravo tu mogućnost omogućava ovaj projekat tehnološko, inovacijskog razvojnog inkubatora Brodski Stupnik koji je djelom već koristio sredstva EU kroz ITU mehanizam grada Slavonskog Broda. Osigurano je oko 26 milijuna kuna za realizaciju ovog projekta. Međutim za ukupan projekat će trebati nešto preko 35 milijuna kuna. Općina sama ne može, općina Brodski Stupnik sama ne može isfinancirati ovaj projekat. I ovih dana se očekuje i raspisivanje javnog poziva za izvođača radova jer je došao u tu fazu da je pripremljen kompletno. Međutim za sufinanciranje ovoj općini koju želimo razviti ali to nije projekat samo jedne općine, to je i projekat LAG-a koji pokriva 6 općina i gdje je ogroman broj poljoprivrednih proizvođača zainteresiran za plasman roba kroz ovaj tehnološko inovacijski inkubator. I ne vidim razloga zašto ministarstvo odbija jer očito da ne želimo pomoći našim općinama u pripremi i razvoju njihovih projekata. To sama općina i sami ste svjesni neće moći. Za jednu općinu je puno 5 milijuna kuna da imaju samo taj projekat. A to je jedna od uspješnijih općina koja ima preko 20 projekata, vi to znate jer se javljaju i na vaše natječaje i imaju niz projekata koji su im odobreni. Znači da kvalitetno rade i umjesto da pomognemo te sredine koje kvalitetno rade mi kažemo odbija se amandman. To nije put kako Hrvatska zna. Tražim glasovanje.
78 amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva u Prijedlogu državnog proračuna za 2020. godinu za regionalne razvojne projekte su na istoj razini kao u 2019. godini te su dostatna sredstva za financiranje istih sukladno planu Ministarstva regionalnog koji je izrađen uzimajući u obzir prethodno razdoblje i izvršenje planiranog tj. realiziranog kao i ostala financijska sredstva koja su osigurana iz proračuna za 2020. na razdjelu Ministarstva regionalnog razvoja te iz europskih fondova.
U ime kluba poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo ovdje smo cijeli dan mi zastupnici MOST-a 120 konkretnih amandmana, rješenja za sve dijelove Hrvatske. Tražimo naravno da Vlada prihvati ove naše amandmane ali vidimo da se većina toga odbija. Od zastupnika vladajuće većine tu jedna zastupnica iz redova HDZ-a i evo dvije iz HNS-a. Mi smo ovdje prepoznali da sukladno strateškom planu 2018./2020. da ministarstvo je predvidjelo povećanje za 50 novih financiranih projekata, tako da su upisane vrijednosti 2018. g. 150 financiranih projekata, 2019. 200, 2020. 250 financiranih projekata, stoga je nužno da se financiranje zadrži na predviđenim sredstvima 2019. g. jer ako se uzme u obzir da je u 2019. recimo ostvaren pokazatelj od 50 financiranih projekata, dolazimo do prosječne vrijednosti projekta po korisniku od 700 000 kuna, predmetnu alokaciju stoga je nužno povećati u korist povećanja kvalitete života u lokalnim zajednicama kroz realizaciju kvalitetnih regionalnih razvojnih projekata. MOST se kao politička opcija zalaže za ravnopravan i ravnomjeran razvoj svih dijelova Hrvatske i u tom smislu predložili smo i ovaj amandman i sve amandmane, kolega Bulj je u više navrata govorio o tome da država treba posebno skrbiti o onim područjima koja su slabije razvijena, od naše Dalmatinske zagore do Like, G. kotara, naših otoka i naravno naše Slavonije iz koje se sve više iseljava. Tražim glasovanje o ovom našem amandmanu.
79. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem kao i prethodni amandman.
Poštovani zastupnik Grmoja u ime kluba.
Dakle, tražim naravno glasovanje o ovom amandmanu. Nedopustivo je da Vlada nema znači osjećaja za stanje u kojem se nalaze nerazvijeni dijelovi Hrvatske, tražimo da se više sredstava odvoji za te projekte kako bismo imali ravnomjeran i ravnopravan razvoj svih naših krajeva. Vidjeli smo da je iseljavanje iz Hrvatske sve snažnije, isto tako kolega Bulj je govorio ovdje u sabornici o tome kako 5% BDP-a dolazi od oznaka koje šalju naši ljudi koje ste vi zahvaljujući vašoj politici, zahvaljujući politici, zahvaljujući percepciji političke korupcije i korupcije pravosuđa koja je u porastu i prema europskim dokumentima odnosno prema izvješću Europske komisije, znači mi tražimo da jednostavno se povećanjem sredstava vrati nada da je život u ovim nerazvijenim područjima moguć i da se zaustavi iseljavanje. Demografski trendovi su izrazito nepovoljni, sredstva koja su bila planirana za korisnike dječjeg doplatka su promašena, to je negdje oko 250 milijuna kuna, ta sredstva nisu potrošena za proširenje broja korisnika nego su potrošena na političku trgovinu između M. Bandića i A. Plenkovića. To je ono što je MOST-u kao političkoj opciji apsolutno neprihvatljivo, skrbimo za svakog čovjeka, za svakog našeg građanina neovisno o tome u kojem djelu Hrvatske živio i to ovim amandmanima, ovih 120 konkretnih amandmana koje smo uputili želimo postići ali nažalost vladajući odbijaju sve naše amandmane, hvala, tražim glasovanje.
80. amandman također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Planirana sredstva u prijedlogu državnog proračuna za 2020. g. dostatna su za financiranje potreba lokalne zajednice na potpomognutim područjima iz ove mjere. Razvoj potpomognutih područja financira se i kroz druge mjere i stavke na razdjelu ministarstva, primjerice kroz program integrirane fizičke, gospodarske i socijalne regeneracije malih gradova na ratom pogođenim područjima koji se trenutno provodi a području Knina, Benkovca, Petrinje, Vukovara, Belog Manastira s općinom Darda. U prijedlogu državnog proračuna za 2020. za taj program osigurano je više od 105 milijuna a ukupno raspoloživa alokacija tog programa iznosi više od 700 milijuna kuna iz europskih fondova. Za slijedeće financijsko razdoblje planira se proširiti broj jedinica lokalne samouprave u navedenom programu.
U ime kluba, poštovani zastupnik Grmoja.
Dakle, kao i ovih ostalih 120 amandmana koje smo dali i koji pokrivaju sve dijelove Hrvatske ali nažalost ova Vlada nema sluha, odbacujete sve što smo predložili i ovo samo pokazuje kakvu politiku vodi Vlada, ne vodite jednu partnersku politiku jer mi iz oporbe svakog petka podržimo barem jedan vladajući zakon a ovdje niti jedan amandman državni tajniče, i vi možete to prenijeti premijeru Plenkoviću, niti jedan amandman koji je oporba dal niste predložili. Ovdje se radi o 250 projekata u potpomognutim područjima koji su pogođeni visokom stopom iseljavanja međutim ponovno nema sluha za ove naše amandmane i nama ne preostaje ništa drugo nego svakog dana uporno kao što i radimo ovdje na svom radnom mjestu upozoravati na problem iseljavanja, na problem naših potpomognutih područja. Žalosno je da ovdje sada u sabornici sjedi samo dvoje saborskih zastupnika vladajuće većine jer je sasvim jasno da su se odluke već donijele, odluka je donesena da sve ovo što je oporba podnijela, koliko god kvalitetno bilo, treba odbaciti i jednostavno evo kolega Šipić će u petak po nalogu Vlade glasati za proračun neovisno o tome što neki od ovih amandmana koji smo uputili, koji idu u korist potpomognutih područja pa čak i njegovog kraja su konstruktivni i dobri. Znači te amandmane će odbaciti a glasovat će za ovakav proračun. To je politika koju mi nikako ne možemo prihvatiti. Mi smo zagovornici jedne inkluzivne politike gdje će se sve ono što je dobro, što je konkretno, što ide u korist naših građana prihvatiti ali nažalost Vlada ne provodi takvu politiku. Hvala. Tražim glasanje.
81. amandman također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Sredstva planirana u prijedlogu državnog proračuna za 2020. na ovoj stavci dostatna su za financiranje programa i projekata koji providi Ministarstvo regionalnog razvoja. Tendencija je maksimalno korištenje dostupnih sredstava iz europskih fondova kroz različite programe kroz koje je moguća obnova i gradnja infrastrukture kako bi se postiglo rasterećenje državnog proračuna u tom segmentu i povećalo korištenje europskih fondova.
U ime kluba, poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Evo ovaj amandman koji … prihvatiti jel Zakona o brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima kojega ste donijeli ovdje za bivše ministrice je čisti bio PR jel nema nikakvih ni financijske konstrukcije niti financijskog okvira što je žalosno i naravno da mi predlažemo da ta nerazvijena područja brdsko-planinska područja ostvare svoja veća sredstva za opstanak ljudi na tim područjima. Međutim od 120 amandmana vi nećete prihvatiti niti jedan, bilo za Slavoniju, poljoprivrednike, za ruralni razvoj, za bilo koju kulturu, za opstanak ljudi na ovim područjima vi ne prihvaćate jel apsolutno vas nije briga i zato Ministarstvo regionalnog razvoja bilo bi najbolje samo da je jedan amandman da se ministarstvo ukida jer ne služi ravnomjernome razvoju. Ja očekuje, evo ovdje je samo jedan iz HDZ-a osim potpredsjednika, moj kolega iz Cetinskog kraja Šipić vjerujem da će sve prijedloge koje sam dao kroz 120 amandmana, a ja osobno 40, MOST 120 da će podržati i da će napokon se misliti o tome kraju na način kako treba i kako zaslužuje. Evo samo u Dalmatinskoj zagori je 100.000 zbog loših zakona Ministarstva regionalnog razvoja i ponašanje županija 100.000 ljudi je iselilo od kada je osnovana županija, od kada postoje županije. A Cetinska krajina evo tu je kolega Šipić proizvode rijeka Cetina 40% hidroenergije RH, ali nema brze ceste, dao sam amandman kolega Šipiću, nema navodnjavanja Sinjskog polja, dao sam amandman. Ja očekujem svih koji su s toga prostora da će to podržati. Ako vam je neugodno podržati moj amandman jel to je ruralno kako je rekao predsjednik i provincijalski amandman jel naravno 11.000 glasova koje je meni dalo potporu ljudi doli njegovih 200 je usporedivo, ako vam je sramotan ovaj provincijalski amandman … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. 82. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Predviđena sredstva su dostatna, a nastojanje da se što više projekata financira iz europskih sredstava, a ne iz nacionalnog proračuna.
U ime kluba poštovani zastupnik Vešligaj.
Hvala potpredsjedniče. Pa nikako se neću složiti da su sredstva koja ste osigurali za brdsko-planinska područja i predlažemo da se zbog izuzetne važnosti za održavanje života, a nakon toga i razvoj brdsko-planinskih područja taj iznos poveća sa 37 milijuna kuna na 80 milijuna kuna. Prošle godine vrlo gromoglasno je donesen novi Zakon o brdsko-planinskim područjima, najavljivale su se raznorazne mjere, razne aktivnosti i šta smo dobili nakon toga? Šta dobijamo ove godine? Dobijamo to da se smanjuju sredstva za brdsko-planinska područja, ne samo za brdsko-planinska područja, smanjuju se sredstva i za potpomognuta područja. Pa moje je pitanje, di su sada te konkretne mjere za razvoj brdsko-planinskih područja? Umjesto da idemo prema onome što imaju hrvatski otoci, gdje postoji jedan lijepi problem, gdje postoje konkretne mjere brdsko-planinska područja su očito stavljena sa strane. Zato vas pozivam da osigurate barem ovih 80 milijuna kuna u proračunu da konačno predstavite te mjere i pozivam vas da ispravite jednu diskriminatornu, jednu nepravednu odluku u kojima su tisuće stanovnika Hrvatske koji žive na brdsko-planinskom području izuzeti iz brdsko-planinskoga područja. Reći ću primjer Krapinsko-zagorske županije gdje nema općine niti grada za koje se ne bi moglo reći da nije brdsko-planinski prostor, to nisu moje riječi to su riječi također i vašeg stranačkog kolege i našeg kolege saborskog zastupnika Žarka Tušeka izrečene na jednom skupu HDZ-a jel i onda obuhvatom brdsko-planinskih područja vi od 32 lokalne jedinice samo 8 uđe u brdsko-planinska područja. Ostalih 24 od Desinića, Pregrade, Zlatara, Klanjca, Zaboka, Krapine, Krapinskih toplica, Konjščina po vama nisu, po vama nisu brdsko-planinska područja. Ispravite to, utvrdite obuhvat na nazive naselja ili osigurajte sredstva Krapinsko-zagorskoj županiji koja u proračunu za 2020. je predvidjela sredstva upravo za ove lokalne jedinice kako bi se ispravila ova nepravedna odluka. Hvala.
83. amandman zastupnika Ante Pranića, zastupnika nema ovdje. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Temeljem analize prethodnog razdoblja izvršenja planiranog tj. realiziranog u proračunu. Smatramo da su planirana sredstva dostatna, tendencija je poticanje jedinice lokalne samouprave da kao izvore financiranja za projekte štoviše koriste europske fondove.
84. amandman također zastupnika Ante Pranića, kojega nema ovdje.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog proračuna za 2020. uključio je i nove obveze po novom Zakonu o otocima kao i sredstva potrebna za provođenje dosadašnjih mjera i aktivnosti 1. siječnja 2018. je stupio na snagu novi Zakon o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave kojim je prihod od poreza na dohodak u cijelosti prepušten gradovima i općinama. Do sada je to bio slučaj samo 16% su otočne gradovi i općine dobijali iz tog poreza. Kako je ova Vlada porez na dohodak u cijelosti prepustila gradovima i općinama prestala je potreba za prikupljanjem tih sredstava na stavci ministarstva kao što je slučaj bio do 2018. na dan 5. studenog 2019. na predmetnoj aktivnosti Fond za financiranje kapitalnih projekata za razvoj 26 općina i gradova ostalo je još nešto više od 11 milijuna kuna koji će se trošiti do kraja 2019., a onda prenijeti u 2020. kao namjenska sredstva u proračunu.
85. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Financijska sredstva planirana u prijedlogu državnog proračuna za 2020. su dostatna za financiranje mjere poticanja otočnog gospodarstva. Temeljena su na zakonskoj pretpostavci za njihovo ostvarenje te temeljem analize zahtjeva isplaćenih potpora u prethodnim godinama. S obzirom na uredbu komisije 1407/2013 i Ugovora o financiranju EU za de minimis potpore koji kaže da ukupan iznos de minimis potpore koji se po državi članici dodjeljuje jednom poduzetniku ne smije prelaziti 200.000 eura u tri fiskalne godine. Veliki otočni poslodavci se prijavljuju ciklički za korištenje ove mjere i zbog toga nastaju odstupanja u planiranim iznosima za ovu mjeru.
Prije nego što u ime kluba dam riječ poštovanom zastupniku Sladoljevu, pozdravimo na galeriji učenice i učenike Prirodoslovne grafičke škole iz Rijeke. [[Pljesak.]] Poštovani zastupnik Sladoljev u ime Kluba.
Evo pozdravljam ja učenike i njihove profesore, dakle slika sabora koju sad trenutno gledaju nije im baš lijepa. Dakle, jedino MOST brani ove amandmane, dakle 120 amandmana i borimo se za bolju i ljepšu Hrvatsku. Jedan od ovih amandmana upravo se tiče hrvatskih otoka, dakle koliko je zapravo u našim zahtjevima, koliko smo realni, mi tražimo da se poticanje otočnog gospodarstva, ne da se povećaju sredstva nego da ostanu na razini prošlogodišnjih, dakle samo da ostane onako kako je bilo ako već nemate novaca i ako nemate viziju kako poticati otočke proizvode. Radi se o gospodarstvu i radi se o jednom dakle cilju da hrvatski građani Hrvati ostanu na svojim otocima, a ne da se iseljavaju jer njima je tamo jedini dakle način da preživljavaju upravo to malo gospodarstvo kojim se oni mogu baviti, a to je maslinovo ulje, sir ili neki dakle suveniri. Dakle, upravo želimo s time potaknuti dakle male gospodarstvenike koji žive na otoku, koji prehranjuju svoju obitelj, koji pune dakle te škole kojih je sve manje i manje da ostanu na svojim otocima jer smatramo da hrvatske otoke treba razvijati, da su oni dakle budućnost Hrvatske. Da neka druga zemlja ima takvu ljepotu sigurno bi se dakle posvetila hrvatskim otocima. Dakle, tražimo da potičemo otočno gospodarstvo i tražimo da glasamo o ovom amandmanu.
86. amandman također Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Predmetna aktivnost se tiče provođenja twinning projekta jačanja kapaciteta AFCOS ureda, projekt se provodi u Ministarstvu financija Crne Gore. Cilj projekta je bilo jačanje kapaciteta crnogorskog AFCOS-a. Projekt su provodili hrvatski stručnjaci iz hrvatskih institucija, SAFU obavlja funkciju administrativnog tijela za ovaj projekt stoga su sredstva potpuno dostatna.
U ime kluba poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Osim što nudimo konkretna rješenja za sve dijelove Hrvatske kroz naše amandmane mi iz MOST-a smo i najdosljednija i najupornija antikorupcijska snaga ovdje u Hrvatskom saboru. Znači predlažemo konkretna zakonska rješenja, a isto tako kroz ovaj amandman tražimo da se povećaju sredstva AFCOS-u obzirom da je cilj ojačati svijest javnosti o potrebi suzbijanja prevara, korupcije i drugih oblika nepravilnosti u sustavu, a najsigurniji način smanjivanja nepravilnosti jest da one postanu neprihvatljive za sve sudionike uključene u projekt. Cilj je naravno ukazati na važnost borbe protiv korupcije obzirom da je korupcija navedena kao jedna, jedan od glavnih razloga iseljavanja mladih iz domovine. Znači, nisu problem samo malo plaće, nije problem, nisu problem samo primanja naših ljudi, problem je i percepcija korupcije koja je u porastu, o tome sam govorio i u prvom amandmanu kojeg sam obrazlagao i jednostavno ako se ne počnemo na jedan pravi način borit protiv korupcije posebno jačanjem transparentnosti i smanjivanjem nepravilnosti u svim institucijama jednostavno ta percepcija i nepovjerenje u institucije će rasti, a naši mladi će sve više odlaziti iz Hrvatske. Posljednjih dana je kolega Bulj iz mog kluba dosta govorio o tome kako 5% našeg BDP-a dolazi od doznaka koje šalju ljudi koji su iselili iz Hrvatske. To je apsolutno neprihvatljivo i na tome trebamo raditi i u tom smislu smo uputili ovaj amandman i tražimo glasovanje o njemu, a nadam se evo dolazi i ministar financija, znači da će ovaj doći do nekakvih promjena do glasovanja o proračunu jer je nemoguće da od 120 amandmana niti jedan amandman koji je Klub MOST-a [[Upadica: Hvala.]] predložio ne prihvatite. Tražim glasovanje.
Slijedeća skupina amandmana usmjerena je ka Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture, pa će o njima se izjasniti državni tajnik Josip Bilaver. Izvolite. 87. amandman zastupnika Bože Petrova, nema kolege Petrova ovdje, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupnici, amandman se ne prihvaća. Navedeni projekt nije uvršten u plan građenja, održavanja državnih cesta. U narednom periodu razmotrit će se opravdanost izgradnje predmetnog mosta. Osim navedenoga, predloženo smanjenje rashoda onemogućilo bi izvršavanje preuzetih i planiranih obaveza porezne uprave.
88. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Lučka uprava Rijeka je 2019. godine u svrhu prihvata kruzera uložila 2 milijuna kuna te u 2020. godini planira daljnje ulaganja u uređenje pomorsko-putničkog terminala iz vlastitih sredstava. S druge strane smanjenje u iznosu 30 milijuna kuna na aktivnosti A 777046 administracija, upravljanje na razdjelu Ministarstva vanjskih i europskih poslova dovelo bi do nemogućnosti izvršavanja preuzetih obveza.
Poštovani zastupnik Grmoja u ime kluba.
Dakle, kao što sam rekao kroz ovih naših 120 amandmana nastojali smo voditi brigu o svim dijelovima Hrvatske, a posebno o našim najvažnijim gradovima. Među njima je i grad Rijeka koja će 2020. postati glavni grad kulture i u državni proračun treba hitno ući uređenje kolodvora i pristaništa, prvog kontakta putnika i turista s ovim gradom. Znači, putnički i pomorski terminal u Rijeci u koji se danas ubraja prostor od zgrade lučke uprave pa do mola Longa izgleda neuređeno i država hitno mora iznaći rješenje za uređenje navedenog prostora iz svog proračuna. Na razvaljeni riječki lukobran 2020. očekuje se 41 kruzer i na 100-tine manjih kruzera kao i svakodnevne redovite linije za sjevernojadranske otoke i grad Zadar. Ukupno preko 150.000 putnika što je potvrdila i sama lučka uprava u Rijeci, stoga je ovaj prostor od državne važnosti za uređenje na turističko putničku razinu i država bi za potrebe popločivanja lukobrana, uređenje klupa, rasvjete, struje i vode za plovila, organizaciju malih kućica, ugostiteljske objekte i kioske, turističke info ploče i znači hortikulturalno uređenje trebala izdvojiti oko 30 miliona kuna. To je naš prijedlog i tražimo glasovanje o ovom amandmanu kojeg ste također kao i sve amandmane koje smo uputili odbacili bez ikakve rasprave iako mi kao oporba, kao što sam rekao svakog petka ovdje, barem jedan zakonski prijedlog, ako je kvalitetan, iz redova vladajuće većine podržimo, a vi koliko god mi predložili nešto kvalitetno ne želite podržati i to je politika na koju nikako ne možemo pristati i zato tražim glasovanje. Hvala.
89. amandman zastupnika Bože Petrova. Nema kolege Petrova ovdje. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni projekt nije uvršten u Plan građenja i održavanja državnih cesta. U narednom razdoblju očekuje se sklapanje Sporazuma o sufinanciranju izrade projektne dokumentacije za proširenje prilazne prometnice graničnog prijelaza Doljani između društava Hrvatske ceste d.o.o. i Hrvatske vode d.o.o. Osim navedenoga predloženo smanjenje rashoda onemogućilo bi izvršavanje preuzetih i planiranih obveza porezne uprave.
90. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Županijska uprava za ceste Istarske županije sukladno odrednicama Sporazuma o realizaciji projekta izgradnje investicijskog ulaganja, rekonstrukcije na županijskim i lokalnim cestama Istarske županije potpisanima između Hrvatskih cesta, Županijske uprave za ceste, Istarske županije pristupila je radovima na izvanrednom održanju lokalne ceste 50182, obilaznica Barbana prva i treća faza u ukupnoj dužini od 2,15 km. Navedeni radovi na izvanrednom održavanju obilaznice Barbana 1 i 3 faza su okončane. Nastavak radova na izvanrednom održavanju lokalne ceste 50182 obilaznica Barbana, druga faza podrazumijeva uređenje raskrižja sa županijskom cestom 5101 te sanaciju 4 privoza raskrižju u ukupnoj dužini od 1,1 km, uz adekvatno uređenje i odvodnju oborinskih voda. Za navedeni zahvat izrađena je tehnička dokumentacija, u narednom razdoblju razmotrit će se nastavak radova, sukladno utvrđivanju prioriteta projekata i dinamike njihova izvršenja od strane nadležne županijske uprave za ceste.
U ime Kluba, poštovani zastupnik Demetlika.
Zahvaljujem na obrazloženju, međutim, nismo zadovoljni sa odgovorom. Naime, cilj svake Vlade, pa i ove trebao bi biti razvoj gospodarstva i otvaranje novih radnih mjesta. Općina Barban je u proteklom periodu odlučila se za pokretanje poduzetničke zone Barban i ono što ste rekli da je istina da su zajedno sa Hrvatskim cestama i sa županijsko cestom izgrađena je pristupna cesta, zaobilaznica, kompletna infrastruktura za funkcioniranje te poduzetničke zone. Međutim, ovaj dio drugi, za 2. fazu, tj. raskrižja i 4 pristupne ceste za koje je pripremljena kompletna dokumentacija, izvršeni su svi imovinsko-pravni odnosi, a moramo napomenuti da upravo kroz, preko te nove buduće raskrsnice ide cjelokupni kamionski promet prema luci Bršica kao i promet koji se odmaknuo od samog centra naselja, čime se povećala sigurnost. Znači sa dokumentacijom riješena i lokacijska dozvola, izrađeni su projekti oborinskih i sanitarnih voda i ono što smatramo je da općina i županijska uprava za ceste jednostavno nemaju te dovoljno sredstava pa da je bilo potrebno predvidjeti ta sredstva u državnom proračunu.
91. amandman zastupnika Davora Vlaovića, nema ga ovdje. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture doznačilo je Županijskoj upravi za ceste Brodsko-posavske županije u iznos za 2018. g. sredstva u iznosu od 5 471 000 kuna. Planom županijskih uprava za ceste 2019. doznačena sredstva su namijenjena za obnovu kolnika dionice lokalne ceste 42036. radovi na predmetnoj dionici ceste su pri završetku.
92. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnosti A570219 u lukama otvoren za javni promet od županijskog i lokalnog značaja te modernizaciju obnove i izgradnje ribarske infrastrukture ovog ministarstva osiguran je iznos od 84 milijuna kuna od čega 77 milijuna kuna je planirano na konto kapitalnih donacija neprofitnim organizacijama. Kroz taj postupak očekujemo da će Lučka uprava Šibensko-kninska županija kandidirati amandman za predložen za sufinanciranje. S druge strane, smanjenje u iznosu 10 milijuna kuna, dovelo bi do nemogućnosti izvršavanja preuzetih obveza.
U ime Kluba poštovani zastupnik Bulj.
G. tajniče evo, dolazite iz, pomoćniče ministra, bili ste velika nada iz, moga ste doli kraja iz Dalmacije, računao sam da uložene nade brojnih predstavnika HDZ-a da ćete vi ipak nešto prihvatiti jer moramo znati da otoci naši su zaboravljeni, poglavito ovdje se predlaže nešto što je potrebo otoku Žirju, a to je gradnja ribarske luke i novog pristaništa za trajekte. Međutim, od ovih 120 amandmana koje je Klub MOST-a dao i za otoke i nerazvijena područja i brdsko-planinska područja i cijelu RH, jednostavno odbija i samo odbijate. Ja evo, drago mi je što je kolega Šipić ovdje trenutno jedini iz HDZ-a koji brani bolje HDZ-a, samo da on vidi i uvjeri se i da zna kako će sutra glasati, recimo o ovim amandmanima. Ja računam da on dobro piše ove amandmane i da će prihvatiti ovo da Žirje, otok koji je sad i prenatrpan ljeti i koji nema trajektnu luku i koji mu je potrebno da se to i ribarska luka nova, jednostavno razvoj Dalmacije je zaboravljen. A mi smo svjesni, za vrijeme turizma Dalmacija puno dalje u proračun, ne vraća nam se ništa, osim lažnih obećanja, tj. što su osnove ove 3, 4 dolje županije koje su svrha same sebi. A zaista, g. Bilaver, ja sam od vas očekivao kad ste došli u Ministarstvo prometa da ćete vi taj svoj lokalpatriotizam koji dolje iskazujete po ovim skupovima kad su izbori za župane, izbor za ... [[Govornik se ne razumije.]] vidim vas često sa bivšim gradonačelnikom Kalmetom, sa tim velikim facama koje su ulagale puno u krajeve Dalmatinske zagore i zaleđa otkad su oni bili, iselilo je samo iz Zagore 100 tisuća ljudi, a nećemo govoriti iz Ravnih kotara. Očekivao sam da ćete vi ovo prihvatiti. Međutim, sve te nade koje su vam predsjednici bivši HDZ-ovi lagali, očito su vas zašutila, dovoljno vam je biti pomoćnik. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Amandman 93. Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte gradnje infrastrukture na aktivnosti izgradnja, sanacija, rekonstrukcija objekata pod gradnjom lukama otvorenim za javni promet županijskog lokalnog značaja te modernizacija obnova izgradnja ribarske infrastrukture ministarstvo je osiguralo iznos od 84 milijuna kuna od čega je 77 milijuna kuna planirano na kontu kapitalne donacije. Pozivamo Lučku upravu Pula da kandidira amandman predloženi projekt za sufinanciranje kada se raspiše poziv.
U ime kluba poštovani zastupnik Demetlika.
Gospodine potpredsjedniče samo za onaj 90. amandman da potvrdim da tražim glasovanje. Vezano za amandman 93. treba reć da lukobran u Pulskoj luci štiti cijeli Pulski zaljev, a pošto je izgrađen u vrijeme Austrougarske od tada nije saniran. Istome je prijeko potrebna sanacija kako bi se zaštitili građani i njihova imovina. Osnovna svrha sanacije lukobrana prvenstveno je dugotrajna zaštita cijelog akvatorija Pule i to na potezu od Muzila do Štrinjana, od tzv. velikog mora, a time i ostalih gospodarskih objekata smještenih u luci uz samu luku tj. stari dio grada Pule. Dužina lukobrana u dužini od 1200 metara, ali od toga 250 metara kojeg nikada nisu izgradili sanacijom tog lukobrana ojačao bi se gradski sigurnosni pojas prevencija od poplave, a saniran i osposobljen funkcionalni lukobran imao bi tada višestruku namjenu i donosio bi korist i zaštitu i na taj način bi se ta luka mogla koristiti i za razvoj putničkog i teretnog prometa. Kao što ste i rekli vrijednost predviđenih radova je oko 50 milijuna kuna. Uputit ćemo lučkoj upravi taj prijedlog da se javi na natječaj, ali svejedno smatramo da bi tako značajna investicija trebala biti uključena u državni proračun i zato ćemo tražiti glasovanje. Hvala.
94. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture u državnom proračunu za stavku izgradnja, sanacija, rekonstrukcija objekata pod gradnjom luka otvorenim za javni promet županijskog lokalnog značaja osiguralo iznos od 84 milijuna kuna od čega je 7 milijuna kuna planirano na kontu kapitalne pomoći unutar općeg proračuna koji će se namijeniti za projekte sufinanciranja sanacija, rekonstrukcija pomorskog dobra u općoj uporabi. Kroz navedeni postupak očekujemo da će Općina Smokvica kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
U ime kluba poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ako je ova Vlada zaboravila građane RH mi nismo zaboravili nikog, mislili smo na sve dijelove Hrvatske pa tako i na naše otoke. I ovdje na Korčuli u Općini Smokvica tražimo uređenje turističkog mjesta Brna zbog težnje povećanja broja turista, uređenje obalnog pojasa, produženje sezone i podizanje destinacije na veću razinu gdje je neophodno uređenje šetnjica i plaža. I nije mi jasno zašto ste ovo odbili, mogli ste to odmah uvrstiti u proračun, ne čekati da Općina Smokvica evo mi čak nismo ni gledali koji je tamo načelnik, tamo je načelnik iz SDP-a, znači tražimo za to mjesto jer nam je u interesu da se poboljša i kvaliteta života i turistička usluga u svim dijelovima Hrvatske i nije mi jasno zašto ste odbili ovaj amandman. Rekli ste da će to Općina Smokvica to moći kandidirati, ali moglo se to riješiti već sada u ovom proračunu i to pokazuje samo da vi odbijate sve što dolazi iz redova opozicije. Znači uputili smo 120 konkretnih amandmana, nismo gledali jeli na vlasti HDZ, jeli na vlasti SDP jeli na vlasti MOST nezavisnih, gradonačelnik, načelnik, znači ovdje smo da vodimo brigu o svim hrvatskim građanima, o svim dijelovima Hrvatske, ali jednostavno Vlada nema sluha za to, a novih 5 milijardi kuna poreza ćete uzeti od hrvatskih građana koji ćete potrošiti na političku trgovinu i na očuvanje ove trgovačke koalicije. Mi na to ne možemo pristati i tražimo glasovanje.
95. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Društvo Hrvatske ceste d.o.o. u projekciji plana za razdoblje od 2020. do 2022. ima predviđena sredstva za spojenu cestu čvor Vučevica na A1, čvor na D8 na kojoj je izgradnja tunela Kozjak.
U ime kluba poštovani zastupnik Bulj.
Evo od 120 amandmana i onaj najznačajniji s kojim se hvalio župan Boban u predizbornoj kampanji evo ja vjerujem da jedini predstavnik HDZ-a kod vrlo bitnih amandmana evo Šipić se toga i sjeća, to je tunel Kozjak. Čak je župan rekao vi ste s njim odali po kampanji i u Trilju je bio to obećao tunel Kozjak da će se izgraditi u što kraćem roku u ovoj Vladi i da će napraviti šator rekao je ispred Vlade ako mu se ova Vlada ne napravi tunel kao najznačajniji projekat Dalmacije, tako su ga proglasili. Pošto već ima gotovu projektnu dokumentaciju kako naglašava župan, ja sam naravno tj. klub MOST-a saborskih zastupnika je da bi olakšao županu premijeru Plenkoviću, vama kolega Šipiću da se ne crvenite ove godine kada bude predizborna kampanja pa da opet ista obećanja da daju, ipak uz vas stoju i evo vaš kolega koji je također iz Dalmacije, nemojte biti nervozni nego ja se nadam da ćete vi dignuti ruku za ovaj amandman kolega Šipiću i da ćemo riješiti taj krunski projekt, a ne samo da će pojist se janjci za vrijeme kampanje i slušati lažna obećanja. Nema nervoze. Mi pomažemo županu Bobanu da ne mora ovdje mećati šator ispred Vlade i tu kampovati kao što je obećao. Znači projektna dokumentacija prema županu postoji, bila je sjednica Vlade i u Splitu, naslušali smo se obećanja i spojeva i Cetinski kraj i Vrgorački kraj, Imotski kraj, međutim od toga nažalost do sada nije bilo ništa i zbog toga ću ja dati ove amandmane jel smatram da ovaj čvor Vučevica ako župan kaže i ovih znači 300-tinjak miliona kuna koje sam predložio nadam se da će se to vratiti Splitsko-dalmatinskoj županiji i naravno tražim glasanje o ovom amandmanu.
96. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo je osiguralo iznos od 77 miliona kuna i to je planirano na kontu kapitalne donacije neprofitnim organizacijama, a koji će se namijeniti za projekte koji se prijave na poziv ministarstva i koji budi vrednovani prema utvrđenim kriterijima. Kroz taj postupak očekujemo da će lučka uprava Rovinj kandidirati amandmanom predloženi projekt za sufinanciranje.
U ime kluba poštovani zastupnik Giovanni Sponza.
Zahvaljujem. Poštovani pomoćniče zahvaljujem na odgovoru. Želim kazati da Rovinj više od dva desetljeća ima najbolje ukupne turističke rezultate u RH, a time želim kazati da daje svoj značajni doprinos u punjenju državnog proračuna. Pomoćniče me možete pažljivo slušat? Hvala.
Ne može vas slušati pomoćnik jer gospodin Bilaver je državni tajnik, pa nema pomoćnika ovdje.
Onda se ispričavam, državni tajniče ako me možete samo poslušat. S obzirom da iz državnog proračuna za više gradova do sada jesu izdvojena i data sredstva za lučku infrastrukturu, s obzirom da ste rekli da vi očekuje, moj odgovor glasi da ja očekujem na temelju prethodnog što sam iznio iz razloga što Rovinj ipak puni u značajnoj mjeri i državni proračun da ćete tijekom 2020. godine se pozitivno izjasniti u odnosu na kandidirani projekta i korektnosti radi u odnosu na vaša očekivanja, a i moja, neću tražiti glasovanje. Dajem vam šansu i vama i ministarstvu i ministru.
97. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo je osiguralo iznos od 77 miliona kuna planirano na kontu kapitalna donacija neprofitnim organizacijama, kad se objavi poziv mi očekujemo da će e kandidirani projekt iz lučke uprave Poreč kandidirati i staviti na razmatranje.
Poštovani zastupnik Demetlika.
Zahvaljujem na odgovoru, ali ja ću biti i dalje uporan jer i predložit ću da i za ovaj amandman se ide na glasanja jer još je to jedan amandman sa kojim želimo razvijati naše lučke uprave tj. lučku infrastrukturu. Jer želimo i nastojimo omogućiti prije svega za ovaj primjer našim ribarima da svoju djelatnost obavljaju u infrastrukturnim uvjetima koji će biti adekvatni njihovim potrebama i zapravo poticajni za daljnji razvoj njihovog poslovanja. Ovo je jedan od načina na koji putem razvoja infrastrukture omogućujemo razvoj pojedinih gospodarskih grana, konkretno ribarstva. Kako se radi o značajnoj investiciji koja nadilazi proračunske mogućnosti lokalne samouprave držimo opravdanim zahtijevati da se i država sa iznosom od 3 miliona uključi u realizaciji ovog financijskog projekta. Hvala lijepo.
98. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća, objašnjenje je identično kao i za prethodne.
U ime kluba poštovani zastupnik Demetlika.
Zahvaljujem. Prije svega u ovom slučaju dali smo amandman zbog zaštite područja i stanovnika i njihove imovine općine Tar-Vabrige kao i njihovih gostiju tijekom turističke sezone. Za to je potrebna izgradnja ovog lukobrana u ribarskoj luci Santa Marina u Tar-Vabrigi. Pošto sredstva iz lokalnih proračuna nisu dostatna za financiranje izgradnje ovog lukobrana u luci ribarskoj, ribarskoj luci Sana Marina u Tar-Vabrigi ovim amandmanom predlažemo dodavanje nove pozicije potpora lučkoj upravi Poreč za izgradnju lukobrana u ribarskoj luci Sana Marina u Tar-Vabrigi kojom bi se iz državnog proračuna osigurala sredstva u iznosu od 15 miliona kuna za izgradnju navedenog lukobrana i ribarskog dijela za smještaj ribarskih plovila. Tražim glasovanje i o tom amandmanu.
99. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a.
Amandman se ne prihvaća, objašnjenje je kao i za prethodna dva.
Poštovani zastupnik Demetlika u ime kluba.
Hvala vam lijepa. Dragi predstavnici Vlade ja ću reći da evo i ovih dana tj. sve češće smo svjedoci ekstremnih klimatskih promjena koje uzrokuju vremenske nepogode. Mogli smo vidjeti kakve je probleme i štete tijekom jučerašnjeg i današnjeg dana izazvalo jugo i nevrijeme duž naše obale od Umaga pa dole do Dubrovnika [[Upadica: Kolege molim vas, pa nemojmo iz klupa.]] i upravo u luci Rabac jučer je izmjeren najjači udar juga od 156 km/h i zato već duži niz godina predlažemo za i ovaj lukobran koji je potrebno izgraditi u dužini 150 metara upravo zbog zaštite luke Rabac, kako bi prije svega i domicilno stanovništvo imalo osiguranu svoju imovinu, kao i turisti koji nas posjećuju, ali svjedoci smo da upravo zbog nedostatka tog lukobrana strada i imovina koja je na samoj rivi. Činjenica je da je grad Labin zajedno sa lučkom upravom pripremio svu potrebu dokumentaciju, da u proteklom vremenu izgrađena je i nova riva, sanirana je i stara riva i jednostavno iznos od ovih 69 miliona kuna je preveliki teret za jedan proračun lučke uprave Labin Rabac i stoga smatramo da i jedan ovakav značajan projekat zbog prije svega ja ću reći, zaštite same luke Rabac potrebno je osigurati u državnom proračunu i stoga tražimo i za ovaj lukobran glasovanje i da predvidite ta sredstva u proračunu. Hvala.
100. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture iz sredstava državnog proračuna sufinancira isključivo javnu infrastrukturu odnosno infrastrukturu luka otvorenih za javni promet, infrastrukturu luka posebne namjene gradi i održava upravitelj luke posebne namjene.
U ime kluba poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Još jedan amandman za grad kako vi kažete, biser Split, centar Dalmacije, grad koji daje puno u turističkoj sezoni, drugi grad po veličini ali naravno 120 amandmana kad se radi i o Dalmaciji i Slavoniji, vi to tajniče iz Dalmacije sve odbijate, iz Dalmacije ste i očekivao sam da ćete vi ... [[Govornik se ne razumije.]] bar prihvatiti evo bar ovakav amandman za Sportsku lučicu Zenta, uzurpirana je, zapostavljena je, vrlo je bitna tu, evo upozoravali su vas na to i Vladu članovi Jedriličarskog kluba Zenta koji su dosta aktivni, građani Splita upozoravaju da se riješi taj problem međutim očito vi ne pokazivate volju i od 120 amandmana da vi niti jedan nećete prihvatiti ili poluprihvatiti ili reći svojim zastupnicima npr. da prepišu, evo tu ima dvoje kolege pa mogli ste ih zovnut, evo stigli su amandmani kao i prošle godine što ste radili, pa evo prepišite vi amandman i ja bi digao ruku, tj. vi bi ga prihvatili, ne bi dovodili se u ovu poziciju da infrastruktura u ovom slučaju, evo lučica na Zenti u Splitu, tako i svi ostali i na otocima, prometna infrastruktura i druga infrastruktura jer vidimo na koje kiše tek je vidljivo, velike u Dalmaciji da Hrvatske vode ne rade svoj posao, promet ne radi svoj posao, sve je poplavilo, sve je u kaosu, show, ljudi mi šalju videozapise, slike poplavljene su im kuće zbog nemara i nerada države koju građani plaćaju. Plaćeni su da se čiste i kanali i da se kontrolira i da se zaustavi ova lučica Zenta koja je uzurpirana i zapostavljena. Očekujem od vas kolege, ovdje nema, žao mi je što nije Petar Škorić ovdje, dao sam amandman i za Poljud i za Dioklecijanove podrume, sad za Zentu, lučicu, da ćete glasati za ove amandmane i zbog toga tražim glasanje, zanima me kako će Petar Škorić glasovati, hvala lijepo.
Slijedeća skupina amandmana je usmjerena ka Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja pa će na njih odgovarati državna tajnica, poštovana Dunja Magaš, izvolite. Prvo amandman 101 Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-ja.
Predloženi amandman se ne prihvaća. Sredstva za komunalno uređenje osiguravaju se u djelu 0,76 Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, aktivnost unaprjeđenja i ... [[Govornik se ne razumije.]] komunalnog gospodarstva te jedinice lokalne samouprave imaju mogućnost svake godine javiti se na natječaj i aplicirati za dodjelu sredstava za uređenje komunalne infrastrukture pod jednakim uvjetima za sve. Iz navedenog razloga, predloženi amandman se ne prihvaća. Razdjel 0,20 Vlada RH predloženi amandman ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva u iznosu od preko 599 milijuna kuna namijenjena za podmirenje iz EU projekata te aktivnosti iz nadležnosti ukupno 13 ureda koji čine navedeni razdjel, hvala.
U ime kluba, poštovani zastupnik Daus.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Gđo. državna tajnice, ne slažemo se s vašim obrazloženjem, već sam danas spominjao kako je teško općini Gračišće osigurati sredstva u svom proračunu za sve potrebe koje ima lokalna samouprava otkad im je ukinut status brdsko-planinskog područja. Ne bi se složio da je pod jednakim uvjetima za sve da su natječaji jer indeks razvijenosti i ostale … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Predsjedavajući, molim vas, ne čujem sam sebe, g. potpredsjedniče.
Dajte molim vas, kolege. Ima vas 2 i pol u dvorani i još morate vikati. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Vi vičete, zato govorim. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle da nastavim. I ne mogu se složiti da pod jednakim uvjetima svi se mogu javljati na natječaj jer mnogo je faktora koji utječu od indeksa razvijenosti do ostalih. Ono što je za ovaj projekat važno, da općina Gračišće već nekoliko godina radi na realizaciji projekta rekonstrukcije s trga u starogradskoj jezgri mjesta, tijekom 2017., 2018. završeno je popločenje ceste 1 te su troškovi popločenja iznosili nešto ispod pola milijuna kuna. Sukladno navedenom projektu, još su ostale tri odvojene cjeline za dovršetak cjelokupnog projekta, iznos koji je potreban za dovršetak je oko milijun i 800 000 kuna. Ono što je važno da je do 2017. u projekt popločenja koje se odnosi na popločenje i spajanje dva glavna trga u Gračišću, uloženo približno 10 milijuna kuna. Ono što je tu otežavajuća okolnost, barem s financijske strane je to da se radi o zaštićenoj kulturno-povijesnoj cjelini i troškovi su prema tome znatno veći. Nužno je da se u financiranju ovog projekta uključi država i svakako tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Amandman 102 Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Predloženi amandman se ne prihvaća. Razdjel 0,76 glava 0,5 Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja u svom proračunu konstantno planirane aktivnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] iznos od 100 000 kuna. Prema odluci Vlade RH u 2019. g. planirano je jednokratno povećanje od milijun i pol kuna radi financiranja legalizacije romskih naselja. U periodu od 2012. do 2019. g. ministarstvo je u skladu sa nacionalnom Strategijom za uključivanje Roma, sudjelovalo u financiranju uređenja područja naseljenih Romima u iznosu od 6 milijuna 200 000 kuna, hvala.
U ime kluba, poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala g. potpredsjedniče. Evo otišao je predzadnji zastupnik vladajuće većine, dakle netko će reći da mi ovdje radimo uzaludan posao dakle jer se svi amandmani odbijaju. Ja ne bi tako rekao. Dakle mi ovdje predstavljamo svoju viziju Hrvatske, dakle viziju koja će se ravnomjerno razvijati, u kojoj će biti svi građani jednaki i u kojoj će obrazovanje biti jednako za sve građane i bez obzira da li nam bio prihvaćen bar jedan amandman a ne vjerujem da će da će i jedan, dakle mi želimo ovdje poslati poruku hrvatskim građanima da nismo odustali od njih, da nismo odustali od Hrvatske, predlagat ćemo konstruktivno amandmane a nadam se da će građani vidjeti tko radi u njihovom interesu i da će to znati vrednovati na slijedećim izborima. Tražim glasovanje.
103. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Predloženi amandman se ne prihvaća. U prijedlogu državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. g. na aktivnosti unaprjeđenje i stanovanje komunalnog gospodarstva planirano je u 2020 g. 11 milijuna i 100 000 kuna, 2021. g. 15 milijuna kuna i u 2022. g. 15 milijuna kuna. Uz navedena sredstva, za poticanje razvoja komunalnog gospodarstva i označavanje komunalnog standarda, koriste se i sredstva prikupljena od uplata naknada za legalizaciju bespravno izgrađenih objekata u iznosu uplaćenih i prebačenih sredstava iz prethodnih godina. Ministarstvo financija, Porezna uprava je u svom prijedlogu proračuna za 2020. g. i projekcijama za 2021. i 22. godinu planirala sredstva temeljem realno iskazanih potreba za sredstvima kojima bi se osiguralo nesmetani rad tijela. Smanjenje rashoda onemogućilo bi izvršavanje preuzetih i planiranih obveza te se s obzirom na navedeno predlaže odbijanje amandmana. Hvala.
U ime kluba, poštovani zastupnik Grmoja.
Evo ovdje smo u HS-u jedino zastupnici MOST-a su tu, brane svojih 120 amandmana kojima smo pokrili sve dijelove Hrvatske, od vladajuće većine iz redova HDZ-a nema nego jedna zastupnica, ovo pokazuje kakav je odnos prema hrvatskom proračunu, prema potrebama naših građana, znači mi ćemo ovdje i dalje predlagati konstruktivne prijedloge, ali nažalost sve ono što predlažemo vladajući odbijaju. Nikoga iz vladajuće većine nema, raspravljamo o proračunu, a ja mislim da to govori da se niti jedan amandman koji je došao iz redova opozicije ne prihvaća koliko god kvalitetan bio. Tražim glasovanje.
104. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Inače, nije točno da je samo jedna zastupnica, pogledajte malo bolje. Pogledajte malo bolje okolo. Pogledajte malo bolje. Okrenite se ako već hoćete [[Upadica Grmoja: Iz vladajuće većine.]] Dobro. Izvolite.
Hvala. Predloženi amandman se ne prihvaća. U Prijedlogu državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za 2021. i 22. godinu na aktivnosti održavanje katastra zemljišta i uspostava katastra nekretnina planirano je u 2020. g. 13 075 000 kuna, 21. godina 22 598 245 kuna i u 22. godini 22 075 000 kuna. Temeljem Zakona o državnoj izmjeri katastra nekretnina propisano je da se poslovi državne izmjere katastra nekretnina obavlja na temelju 5-godišnjih i godišnjih programa. Programima se, u prvom redu utvrđuju područja kojima će se obavljati osnovni geodetski radovi, topografske izmjere, izrada državnih karata, izmjere i označavanje državnih granica, izradba katastra nekretnina te izvori financiranja za provedbu programa. 5-godišnji programe donosi HS, a godišnje programe Vlada RH. Sredstva potrebna za izvršenje programa te za izradbu i održavanja katastra nekretnina, osiguravaju se u državnom proračunu te iz drugih izvora. Osiguranje sredstava za obavljanje poslova državne izmjere katastra nekretnina mogu sudjelovati županije, gradovi, općine te druge zainteresirane pravne i fizičke osobe. Budući da Državna geodetska uprava nema mogućnosti izvršiti traženu aktivnost, katastarsku izmjeru u navedenom iznosu od 200 milijuna kuna u jednog godini iz razloga nedovoljno raspoloživih ljudskih kapaciteta, predloženi amandman se ne prihvaća. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Evo, ovo je vrlo bitan amandman za sigurnost, pošto je povećan gospodarsku aktivnost jer zemljišne knjige su jedan od najvećih problema neurednosti i čak neformiranost, od Austro-Ugarske u nekim krajevima odakle ja dolazim i u većini RH te knjige se nisu mijenjale i dobro ste rekli da nema dovoljno ljudi. Da, zato je ugašen, primjera, evo, Općinski sud u Sinju kojega je car Franjo Josip otvorio 1873. i naravno da sada ima problem i projekti kao što je veliki projekt aglomeracije jer nedovoljno ljudi. Ugasili ste vi i ova Vlada i sad vam dajemo amandman od 200 milijuna s kojim bi riješili taj problem, osigurali investitorima, ulagačima i ljudima koji žive na tim područjima sigurnost, da mogu ulagati jer će biti uredne knjige, znači i posjedi i vlasništvo da se to objedini ujedini, a ne ovako je kaos na terenu. I zbog toga mladi odlaze jer ne mogu svoje posjede ili nasljedno ili kupiti ili prodati na tome području zbog toga što nemamo uređene knjige koje treba obnoviti ili nove otvoriti zemljišne knjige. I vi sad ovdje dajete urbi et orbi kao nema dovoljno ljudi. A kad sam ja ovdje govorio da se gase općinski sudovima i ljudi da nemaju, da nema ljudi u katastru zaposlenih, ima upravi zaposlenih gdje ne treba raditi, a ovdje bi trebalo zapošljavati ljude koji bi trebali raditi u interesu razvoja gospodarstva jer bez sređenih knjiga, nema, zemljišnih knjiga, nema razvoja. I to je činjenica i mi vam dajemo amandman, vi ga ne prihvaćate. Vamo ste poterali ljudi na druga mjesta, ugasili ste sudove i zemljišne knjige koje vode, a ovdje ne želite prihvatiti da se riješe knjige koje nisu dirane od Austro-Ugarske zemljišne knjige i to je pravi gospodarski problem br. 1 u RH.
105. amandman [[Upadica Bulj: Tražim glasovanje o amandmanu.]] Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Predloženi amandman se ne prihvaća. U aktivnosti uređenje posjedovanje vlasničko-pravne evidencije na otocima, planirano je 2020. g. 2 milijuna kuna, u 2021. 3 750 000 kuna i u 2022. g. 3 750 000 kuna. Provođenje navedene aktivnosti bazira se na katastarskim izmjerama. Kao što sam već rekla, temeljem Zakona o državnoj izmjeri katastra nekretnina, propisano je da se posao državne izmjere katastra nekretnina obavlja na temelju 5-godišnjih i godišnjih programa. Programima utvrđuje se, u prvom redu područja na kojima će se obavljati osnovni geodetski radovi, topografske izmjere, izrada državnih karata, izmjere i označavanje državnih granica, izradba katastra nekretnina te izvori financiranja za provedbu programa. 5-godišnji programe donosi HS, a godišnje programe Vlada RH. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Evo, amandman za amandmanom koji nudimo kao rješenje barem djelomično da ste prihvatili bilo bi dobro, ali evo, i ovaj amandman poradi jačeg razvoja otoka i gospodarstva u otocima nužno je uređenje posjedovne i vlasničke pravne evidencije. Stoga je nužno predvidjeti veća sredstva u proračunu. Vi kažete za 5 godina, pa nije samo bitno da je Lovro Kuščević riješio zemljišne knjige i svoje posjede vlasništva. pa ima ljudi na otoku koji to ne mogu riješiti i s otoka odlaze mladi ljudi jel ne mogu tu ulagati u svoje gospodarske ili investirati za opstanak na tome području, em što nećete da proglasite naše ribare da zaštitite, proglasite isključivi gospodarski pojas pa ste ribare potrali. E pa sada da nećete da riješite ove pravne posjede i vlasništvo nećete da riješite, vi kažete u roku pet godina. Šta se čekalo do sada? Pa ti će ljudi otići, ti mladi ljudi ako ne mogu ulagati na svome otoku, a ima djedovinu koja nije pravno riješena vlasničke knjige nisu riješene i vlasništvo. Pa ne može ulagati ondje gdje nije pravno riješeno, ne more dobiti dozvole, ne more dobiti ništa. I to je jedan od velikih razloga slabijega razvoja na području i otoka i odlaska ljudi sa otoka. I ovo je jedna od bitnijih mjera, a ujedno i demografska jel ako nije na zemlji riješeno vlasništvo i posjed onda ne možemo ulagati tu, ljudi odlaze, a tu bi ljudi ostali na otocima. Umjesto da ljude potičemo da ulažemo, međutim vi ste na kraju rekli ne, to ćemo kroz petogodišnji plan, novi plan. Na kraju će biti da nećete imati za koga nego ćete kao i sve do sada to prodati strancima za Judine škude. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Sljedeći amandmani usmjereni su k Ministarstvu zaštite okoliša i energetike pa molim državnog tajnika Marija Šiljega. Amandman najprije 106. zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Dobar dan svima. Amandman se ne prihvaća. Eksploatacija mineralnih sirovina koja uključuje sanaciju postojećih ili napuštenih eksploatacijskih polja u nadležnosti je Ministarstva gospodarstva. Nadalje, sukladno Zakonu o održivom gospodarenju otpadom sprečavanjem odbacivanja otpada na način suprotan zakonu kao i uklanjanje tako odbačenog otpada u nadležnosti su jedinice lokalne samouprave. Hvala.
U ime vlastiti poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepa. Od 120 amandmana ništa prihvatit pa ni sanaciju ovoga rudokopa, a moglo je Ministarstvo okoliša i Mladineo dati plan kako će se prevesti iz Dugoga Rata troska industrijska u slane stine i tako sanirati. Dao sam vam i amandman po pitanju rješavanja i crnoga brda, ovdje sada govorimo o Zadru koje je Europski sud osudio i država će morati platiti štete zbog toga. Ali kada govorimo o slanim stinama to je na području od Sinja kada idemo prema Hrvacama dva brda na selu Sukaču kroz D1 i Karakašici bez sanacije tog opljačkanog devastiranoga područja, tog područja gdje ste tili odlagati štetnu industrijsku trosku vi iz Ministarstva okoliša, vi iz ministarstva ubrati milijune na prijevozu. Ja sam to spriječio prosvjedima i naših građana kad je ovaj loši projekat prijevoza smeća gospodine tajniče vjerojatno ste i vi u tome sudjelovali, vi ili Mile Tobdžija jel vi ste dobri sa Pupovčevim SDSS-om to su njihovi projekti, kada su iz Vrgorca 100km prevozite smeće u Sinj, tili ste iz Drugoga Rata industrijsku trosku u moje selu uz rijeku Cetinu, a niste i nećete. Nećete to napraviti. Zato dajem amandman. Sanirajte u skladu sa elaboratom o sanaciji rudokopa Slane stine, proširimo naš grad jel on je kočnica razvoja. Ogroman je rudokop 12 milijuna tona, a nemojte predviđati štetne troske i industrijske otpade bacati uz Cetinu dok ćete vi mećati … u džep vi i Mile Tobdžija jel mu to prezime. E to nećete, to nećete i zbog toga tražim ja bi mislio da ćete vi prihvatit ipak ste iz tih krajeva, bili ste i ekolog, porez o ekologiji kolega Grmoja mi je rekao. Međutim očito ste i vi pristali plivati niz vodu, niz vodu. Zbog toga tražim glasanje o ovome amandmanu. Hvala lijepo.
107. amandman Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. U prijedlogu državnog proračuna za 2020. godinu s projekcijama za '21. o '22. godinu navedene su stavke i iznosi za projekt „Shema za podizanje svijesti otpornosti prilagodbi klimatskim promjenama na nacionalnoj i lokalnoj razini“ koji je programiran sukladno prethodno definiranim iznosima i planovima korištenja sredstava iz fondova EU. Stoga nije moguće mijenjati navedene iznose. Na podizanju svijesti ili utjecaju prilagodbi klimatskim promjenama sigurno će se nastaviti raditi kada se donese nacionalna strategija prilagodbe klimatskim promjenama. Hvala.
U ime kluba poštovani zastupnik Beus Richembergh.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zapanjujuće kojom se vi nonšalantnošću odnosite prema ovome problemu. Dakle to prelijevanje iz šupljega u prazno imamo shemu pa ćemo imati program, pa čekamo strategiju. Samo vi čekajte. 10 milijuna kvadratnih kilometara teritorija RH izravno je ugroženo potencijalno velikim poplavama podizanjem razine mora. Jednoga dana proklinjat će nas oni koji dolaze iza nas jer ništa napravili nisu. Dakle govoriti 2 milijuna i 900 tisuća kuna je dovoljno za podizanje svijesti i to na nacionalnoj i lokalnoj razini u trenutku kada je kao što rekoše kolege iz Istre, dakle samo u jednome danu zbog ogromnih količina kiše stradalo je gotovo čitavo Primorje, kada imamo požare, kada imamo svjetske kataklizme, kada se cijeli svijet trese zbog toga što Amerika izlazi iz Pariškog sporazuma, kada zapravo mladi, najmlađi među nama oni koji imaju pravo i mogućnost da glasom podignu svijest izlaze na ulice i demonstriraju i u hrvatskim gradovima, mi kažemo 2 milijuna i 900 tisuća dovoljno. Pa može nas biti sram. I ovo što smo mi predložili da se poveća je minimum minimuma da se u sljedećoj godini pod hitno počne razmišljati o jačanju svijesti jer nije stvar samo u tome da ćemo mi u Hrvatskoj spriječiti da se otopi Grenland, nego da u svojoj konkretnoj praksi i svakodnevnici se počnemo odgovorno ponašati kako bi se usporile negativne tendencije koje će doći glave izgleda generacije koje dolaze. Tražimo da se glasuje o amandmanu jer on je simboličan jer govori da ova Vlada nema pojma što radi kada je riječ o opasnosti od klimatskih promjena.
108. amandman Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a.
Amandman se ne prihvaća. Sve preostale obaveze Ministarstvo zaštite okoliša i energetike po postojećim po postojećim sporazumima i ugovorima za financiranje izgradnje županijskog CGO-a Kaštijun, planirane su na aktivnosti operativni program okoliš, prioritet 1 i 3 u iznosu od 180 000 kuna za 2020. godinu. Planiranje 70 milijuna u jednoj godini nije realno jer izgradnja postrojenja za energetsku oporabu goriva iz otpada nikako nije moguća u jednoj proračunskoj godini osobito ako postojeće postrojenje nije ni započelo s izradom projektne dokumentacije te ishođenje ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su nužni za tu vrstu projekta, hvala.
U ime kluba, poštovani zastupnik Demetlika.
Zahvaljujem gospodine. Državni tajniče, nisam zadovoljan vašim odgovorom jer jedina dva centra koja su izgrađena za zbrinjavanje komunalnog otpada su Kaštijun i Marinščina. Svjedoci smo da jedno i drugo postrojenje imaju određenih problema u samom radu i iziskuje se sigurno određene i preinake, nadogradnje što smo i sa ministarstvom i fondom na neki način i izdogovarali kako bi ispunili one uvjete zaštite okoliša i zaštite ljudskog zdravlja po maksimalnim standardima međutim kao što ste rekli da je nemoguće planirati 70 milijuna u jednoj godini, ova Vlada upravo ovakvim projektima kasni. Rekao sam, dva su jedina centra koja su izgrađena a sa tehnologijom koju je ova država pripisala tj. mehaničkom biološkom obradom, nije riješila i zaokružila cijeli postupak zbrinjavanja komunalnog otpada. Danas u ova dva postrojenja proizvodi se gorivo iz otpada tzv. SRF i ova država tj. ova Vlada nije riješila način zbrinjavanja tog SRF-a i zato smo predložili da se po hitnom postupku iznađe mogućnost da SRF koji se sada i skladišti i po visokim cijenama izvozi iz naše zemlje, da upravo kroz izgradnju energana, mogu se ista dva postrojenja sanirati tj. kompletirati cijeli postupak zbrinjavanja komunalnog otpada zato smo to i predložili i tražimo za ovaj amandman glasovanje, hvala vam lijepa.
109. amandman Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata.
Amandman se ne prihvaća. DHMZ je na traženje Ministarstva poljoprivrede izradio analizu sustava obrane od tuča, izvješće i mišljenje opravdanosti daljnjeg rada sustava obrane od tuča u RH. Provedena analiza nedvosmisleno pokazuje da operativna obrana od tuče na sadašnjoj operativnoj i tehnološkoj stručnoj razini nije svrsishodna za operativnu primjenu pogotovo ne na razini financiranja iz državnog proračuna i operativnoj nadležnosti DHMZ-a. Uzevši u obzir nedokazivost učinkovitosti sustava obrane, jedini učinkoviti način smanjivanja štete od tuče je pasivna metoda zaštićivanja mrežama i sustavu osiguranja. Pri tome treba naglasiti da je tuča samo jedna od vremenskih nepogoda a da štete nastale u poljoprivredi u to na mnogo većem području, nastaje zbog sve učestalije pojave suša, mraza, leda, poplava itd. Hvala.
U ime kluba, poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, recite hrvatskim građanima da ova Vlada ukida obranu od tuče. Recite to hrvatskim poljoprivrednim proizvođačima. Ne provodite zakon koji je još uvijek na snazi, zakon o obrani od tuče je još uvijek na snazi a vi ga ovim dokidate. I to na način da kažete da obrana od tuče nije učinkovita odnosno ministarstvo je naručilo nekakvo istraživanje. Gdje je objavljeno to istraživanje, da li je ono stručno, potvrđeno od relevantne struke? A kako može biti učinkovito ako 2 g. nisu nabavljeni niti jedna raketa niti je na svim postajama bilo dovoljno raketa i otopine srebrenog jodida. Pitajte ljude koji su na terenu a 300 ih je raspoređeno po cijeloj Hrvatskoj, koji bi svaki dan morali imati na zalihi i dovoljne količine i raketa i otopine srebrenog jodida, nisu imali, nisu djelovali pa normalno onda da je zaključak neučinkovito. S druge strane imate primjere u Francuskoj i SAD-u, da privatne kompanije plaćaju obranu od tuče. Imate primjer Mađarske koja je povukla sredstva iz EU-a, koja jača svoj sustav i traži od Hrvatske u pograničnom području da i mi ojačamo svoj sustav. Vi kažete izrađujete strategiju upravljanja klimatskim promjenama. Klimatske promjene ne čekaju. I danas smo svjedoci teškog stanja u Dalmaciji i priobalju kolika je snaga prirode. Može čovjek djelovat određenim svojim aktivnostima da se to toliko ne manifestira, jedan od modela je i zaštita poljoprivredne proizvodnje obranom od tuče i raketama i otopinama srebrenog jodida. Da, zato im treba kvalitetni suport DHMZ-a i svi ste hvalili i ja sam hvalio njihov rad i potrebu da ih se materijalno i tehnički ojača a vi smanjujete sredstva i za DHMZ i za obranu od tuče. To nije put kojim želimo razvijati Hrvatsku, to nije put kako štitimo prirodu i poljoprivrednu proizvodnju, tražim glasovanje.
Slijedeći amandmani usmjereni su ka Ministarstvu znanosti i obrazovanja pa molim državnu tajnicu gđu. Branku Ramljak. Amandman 110 Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] ne prihvaća se iz razloga što se sredstva za predloženu ustanovu ne osiguravaju u državnom proračunu jer ista nije niti proračunski korisnik. Kako se radi ipak o hvalevrijednom projektu, održali smo nekoliko sastanaka u ministarstvu s predstavnicima inicijative i uputili ih da se jave na različite natječaje za europska sredstva posebno na lokaciju nadležnosti Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU-a.
U ime kluba zastupnika, poštovani zastupnik Vešligaj.
Pa zahvaljujem. Evo reći ću samo da je Znanstveno-edukacijski centar u Donjoj Stubici jedan nacionalno važan projekt i mi ovdje tražimo zapravo da se osigura 2,5 milijuna kuna za izradu projektne dokumentacije koja je već u tijeku, dakle cijeli projekt je vrijedan 125 milijuna kuna usmjeren na popularizaciju znanosti, usmjeren uistinu na edukaciju svih generacija i Krapinsko-zagorska županija osim što ulaže sad u projektnu dokumentaciju i tu molim jednu pomoć od vas kao ministarstva, ona je zajedno sa gradom Donja Stubica otkupila prostor di će biti, znači to je prostor dvorca Stubički Golubovec. Ono što hoću reći da je zašto je nacionalno važan projekt jer ovakav centar u EU-u nemaju samo Hrvatska i Rumunjska. I ovom projektu, da, istina je da i Vlada pruža podršku ali ja bih volio da se to onda malo pokaže i na proračunu kroz konkretna novčana sredstva. Podršku također ima i od Grada Zagreba, ima podršku od Instituta Kopernik iz Poljske, ima podršku i od znanstvenoga instituta Narodne Republike Kine, dakle uistinu nacionalno važan projekt i žao mi je da ne uvažavate ovaj amandman koji vodi, još jedanput ponavljam, popularizaciji znanosti. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Amandman 111. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman 111. se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što je predloženo u suprotnosti s odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja sredstava za ove namjene u Državnom proračunu RH već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županija i gradova. Također je za naglasiti da smo svjesni skromnih fiskalnih kapaciteta osnivača školskih ustanova te da postojeća raspoloživa sredstva nisu dostatna za financiranje potrebne obrazovne infrastrukture te smo predložili Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU da se pokrenu pregovori oko izmjene Operativnog programa na način da se omogući financiranje i obrazovne infrastrukture iz EU sredstava.
U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Vešligaj.
Pa evo rekonstrukcija navedene škole u Krapinskim Toplicama i izgradnja trodijelne dvorane nisu samo bitne zbog đaka i učenika koji polaze osnovnu školu u Krapinskim Toplicama nego ima jedan širi značaj. Krapinske Toplice su mjesto koje imaju 3 bolnice, koje imaju 2 hotela i koje su reći ću jedan biser kontinentalnoga turizma RH. Krapinske Toplice su središte jedne turističke zajednice područja srce Zagorja, to je bilo među prvim turističkim zajednicama gdje su se udružile više lokalnih jedinica shvaćajući da mogu na taj način ovaj podignuti jedan, jednu vrijednost turizma na veću razinu. Upravo zato je jako važno da ministarstvo, vi kao nadležno ministarstvo ovo prepoznate i da date podršku ovome projektu. Ne znamo što će biti u novom proračunskom razdoblju EU i ovakvo jedno mjesto koje može, reći ću dati jedan doprinos razvoju gospodarstva na puno širem području nego je to samo sjedište općine treba podržati na taj način i omogućiti prvo adekvatan naravno adekvatnu nastavu za učenike koji polaze osnovu školu u Krapinskim Toplicama, znam da imamo puno takvih škola koje vape za tim, ali i dati jedan poticaj ovom razvoju turizma prvenstveno zdravstvenoga gdje su zapravo Krapinske Toplice najjači, najjači reći ću centar zdravstvenog turizma na području RH, nekoliko puta su i dobile nagradu na Danima hrvatskoga turizma od Hrvatske turističke zajednice i Ministarstva turizma. Ja tražim glasovanje o ovom amandmanu.
112. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što nije potrebno uvođenje nove pozicije jer se aktivnosti edukacije u području prevencije nasilja, diskriminacije, pa tako i opasnosti totalitarnih režima fašizma i holokausta organiziraju i financiraju iz nekoliko izvora, ovisno provode li se u osnovnim ili srednjim školama te na međunarodnoj razini. Rashodi za zaposlene u Uredu predsjednice RH utvrđeni su limitima danim u smjernicama za izradu državnog proračuna. Smatramo nužnim osigurati potrebna sredstva u planiranom iznosu radi strateškog interesa RH da institucija koja pruža stručnu i savjetodavnu podršku predsjednici Republike u strogo zadanim okvirima ustavnih ovlasti i dužnosti predsjednika Republike na optimalan i odgovarajući način pruži potpunu i cjelovitu podršku neposredno izabranom predsjedniku Republike.
U ime kluba poštovani zastupnik Vešligaj.
Ja se jednostavno ne mogu ovdje složiti sa vama da se ove preporuke Vijeća za suočavanje sa posljedicama vladavine …/nerazumljivo/… demokratskih režima provode, one se uistinu, one se zapravo ne provode. Ne provodi se niti u osnovnim školama, ne provodi se nažalost niti u srednjim školama, a to možemo nažalost i vidjeti po jednoj ustašizaciji našega društva koja je moramo to svi sami priznati sebi na djelu posebice među mladim ljudima. Da bi to spriječili jedini lijek, jedini lijek je edukacija, a da bi edukaciju provodili trebate imati osigurana i konkretna financijska sredstva. I upravo je ovo što predlažemo kroz ovaj, kroz ovaj znači kroz ovaj amandman na držani proračun da se osiguraju sredstva za edukaciju o opasnostima fašizma. Fašizam je ideologija, reći ću koja nas vrača u zoologiju čovječanstva. Ideologija koja isključuje po boji kože, ideologija koja isključuje po vjerskoj pripadnosti, ideologija koja isključuje po političkom opredjeljenju, ideologija koja isključuje po seksualnome opredjeljenju i zbog te ideologije, samo zbog toga, samo isključivo zbog toga su ljudi stradavali i mi u Hrvatskoj bi trebali biti ponosni što smo u vremenima kad je on bio na vlasti imali ljude, hrabre ljude, antifašiste, građane Hrvatske, partizane koji su se suprotstavili tome zlu i na kraju pobijedili. I o tome bi trebali podučavati i nove generacije koje dolaze, antifašisti i partizani su bili i oni koji su '90. godine se prvi suprotstavili velikosrpskoj agresiji. U partizanskom pokretu je sudjelovao i prvi predsjednik i prvi ministar policije, prvi ministar obrane, prvi predsjednik hrvatske vlade i to je nešto što bi trebali afirmirati, a ove mračne snage staviti sa druge strane i to jasno ukazati mladim ljudima.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
113. amandman zastupnika Ante Pranića, zastupnika nažalost nema ovdje.
Amandman se ne prihvaća.
Izvolite. Dakle, amandman se ne prihvaća, dobro. Izvolite kolega Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo tražim stanku u ime zastupnika HSS-a i Demokrata kako bismo se konzultirali oko daljnjeg načina vođenja rasprave i prisustva u dvorani u kojoj nema niti jednog zastupnika vladajućih HDZ-a, HNS-a i žetončića naravno. Smatram da je ovo ponižavanje Hrvatskog sabora, najvažnijeg dokumenta koji se donosi ovdje proračuna i da je nažalost rasprava prepuštena nekolicini zastupnika koji ovdje raspravljaju o amandmanima gdje se baš i svaki amandman odbija. Znači nismo doživjeli danas da je prihvaćen niti jedan amandman. Prešli smo već preko 100 amandmana, još ni jedan amandman nije prihvaćen. Smatram da, kaže kolega da je 1, … ... [[Upadica se ne čuje.]] HDZ-a, a dobro, mislim na oporbu i smatram da je ovo stvarno ponižavanje i demokracije i sramoćenje Hrvatskoga sabora kojega ćete idući tjedan iznajmiti Europskoj pučkoj stranci Tajaniu, Vučiću i ostalima koji će doći ovdje šepuriti se u ovom našem Saboru koji je danas toliko prazan. Stoga ovom stankom dajemo priliku evo kolegama iz HDZ-a, HNS-a, žetončićima, pa možda i Milanu Bandiću da on malo pogura ove svoje žetončiće, ako treba i koju kunicu da im da da oni dođu danas jer vjerojatno im je premala plaća da bi oni danas ovdje sjedili. I smatramo da evo i vi kao predsjedavajući pokušate malo utjecati na vaše stranačke kolege iz HDZ-a da dođu poslušati ono što oporba ima za reći, što predlaže pa iako nećete ništa od toga prihvatiti možda neke naše ideje jednom postanu vaše ideje pa nešto se pomakne korisno za ovaj hrvatski narod. Hvala vam lijepo.
Hvala. Naravno da ću vam dati stanku, vidimo se u 15,46 minuta. STANKA U 15,36 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,48 SATI]] Nastavljamo sa radom 114. amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite kolega Grmoja, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala poštovani potpredsjedniče. Mislim da je oporba ovdje znači prisutna ali vladajuće većine nema niti jednog zastupnika i nemoguće je da o ovako bitnim pitanjima, amandmanima na državni proračun raspravljamo bez ijednog predstavnika vladajuće koalicije koje mi iz oporbe trebamo uvjeriti da podrže ove amandmane koji se tiču poboljšanja života naših građana. I ja vas molim da prekinete sjednicu i da intervenirate u klubu HDZ-a da barem jedan zastupnik dođe ovdje.
Kolega Grmoja, vi znate da to nije povreda Poslovnika i ja vam dajem opomenu. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovani. Ja mislim da je besmisleno da samo oporbeni saborski zastupnici koji su ovdje nazočni da budu a da nitko ne bude iz vladajućih koji bi morali glasati o ovome amandmanu. Znači vi ste trebali uopće zabraniti amandmane da se uopće o njima raspravlja kada su se sakrili kao mali miševi saborski zastupnici i ne žele čuti prijedloge od svojih kolega koji su konstruktivni, to je 350 amandmana, nitko ne želi čuti o čemu mi pričamo. Tako da je ovo besmisleno. Mi možemo nastaviti ali to je besmisleno.
Kolega Bulj, znate da to nije prekršen Poslovnik, dajem i vama opomenu. Idemo dalje na… ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite.
238. poštovani potpredsjedniče, dakle izgleda da su zastupnici vladajuće većine odlučili isprazniti Sabor prije dolaska Vučića, dakle pozivam uskoke i hajduke iz what's up grupe da se pridruže ovome, da mi ne raspravljamo sami. Dakle smatram da je ovo skandalozno, dakle hrvatski građani nam šalju poruke i evo to je moja povreda Poslovnika.
Kolega ja i vama naravno dajem opomenu jer vi vrlo dobro znate da to nema veze sa člankom 238. A osim toga ovdje niti je prisutan predsjednik vaše stranke, dakle stranke MOST-a nezavisnih lista, niti je predsjednik HSS-a i Demokrata prisutan ovdje. Dakle cijeli niz ljudi nije prisutan ovdje od kojih bi se očekivalo pa svejedno mi možemo raspravljati o tome, ja ne vidim nikakav razlog i to ne stoji u Poslovniku. Kolega Maras vi ste isto digli povredu Poslovnika? ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, hvala. Kao što sam rekao nastavljamo dakle 114. amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Ne prihvaća se jer su na poziciji poticaji Hrvatskoj zajednici tehničke kulture osigurali 19 milijuna 115 tisuća 080 kuna. Aktivnosti koje će poticati STEM područja u osnovnoškolskom i srednjoškolskom odgoju i obrazovanju financirati će se i u okviru aktivnosti poticanje programa rada sa darovitim učenicima i studentima u iznosu od 3 milijuna 190 tisuća kuna. Zatim na poziciji poticanje izvannastavnih aktivnosti u osnovnim školama u iznosu od 2,5 milijuna kuna te na poziciji [[Upadica Reiner: Kolega Bulj molim vas dajte se utišajte molim vas.]] te na poziciji poticanje izvannastavnih aktivnosti u srednjim školama i visokoškolskom obrazovanju u iznosu od 2 milijuna 105 tisuća 250 kuna. Što se tiče rashoda za zaposlene u Uredu Predsjednice RH utvrđeni su limitima danim u smjernicama za izradu državnog proračuna RH.
Povredu Poslovnika dignuo je poštovani zastupnik, u čemu je povrijeđeni Poslovnik?
Poštovani predsjedavajući, članak 238. je povrijeđen. Mislim da ste me prozvali a koliko vidim tu sam ali još uvijek nema niti jednoga [[Upadica Reiner: Ne, u ovaj čas ste ušli unutra.]] člana vladajuće [[Upadica Reiner: Ovaj čas ste ušli unutra, nije vas bilo cijele vrijeme.]] većine. Poštovani predsjedavajući, mi raspravljamo o amandmanima, trebamo uvjeriti zastupnike vladajuće većine a vidimo da nema niti jednoga ovdje. Je li se mi trebamo pokupiti iz sabornice da biste shvatili ozbiljnost situacije?
Dakle vi i sami znate da to nije povreda članka 238. prema tome i vama dajem opomenu. Pa do sada smo bez vas raspravljali pa ćemo i dalje. ... [[Upadica se ne čuje.]] Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa ja smatram da ipak iznos nije dovoljan tim više što ako pogledate i darovite učenike, ako pogledate i poticanje izvannastavnih aktivnosti ti su iznosi više nego simbolički. Ako govorimo o 2 milijuna kuna za poticanje izvannastavnih aktivnosti u osnovnim školama to podijelite sa brojem osnovnih škola koje postoje u RH i broj koji ćete dobiti je više nego poražavajući. Ako želimo da potaknemo učenike da se bave tehničkom kulturom, da ... [[Govornik se ne razumije.]] na kraju studiraju tehničke studije, dakle STEM ono o čemu stalno pričamo, mislim da bi bilo dobro direktno poticati upravo to jer sa 35 sati godišnje koliko imaju tehničke kulture znači 140 sati sve skupa tijekom osnovnoškolskog obrazovanja a u srednjim školama često nemaju više doticaj sa tehničkom kulturom poput, znači ako upišu gimnaziju ili slično mislim da je itekako bitno imati ovu poziciju. I zbog toga tražim glasanje.
Hvala. Kolega Maras je dignuo, vjerojatno želi.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a da vam pružim šansu da vratite malo ozbiljnosti u klub HDZ-a koji nema ni jednog zastupnika u sabornici jer ovo je sramota. To pokazuje, mi smo u direktnom prijenosu na HRT-u 4. programu. Zastupnici koji su podnijeli amandmane su tu, raspravljaju cijelo vrijeme. Evo došli smo tek do 110., trećinu posla smo tek odradili a sa druge strane niti jednog zastupnika HDZ-a nema u sabornici, vas ne računam tu naravno jer vi vodite sjednicu. U klupama nema niti jednog. Ja ne kažem da moraju biti svi ali bio bi red prema hrvatskim građanima, prema kolegama u Hrvatskom saboru da HDZ-ovi zastupnici barem nekolicina slušaju raspravu i evo prva zastupnica koja se uopće pojavila ovdje koja nestrpljivo čeka Brexit, ali vidjet ćemo da li će se desiti i imenovanje gospođe Šuice. Znači ja vas molim radi hrvatske javnosti ovo je podcjenjivanje Sabora, ovo je podcjenjivanje hrvatskih građana, ovo je podcjenjivanje posla koji smo napravili 300, i 330, 340 amandmana je na dnevnom redu znači hrvatski građani zaslužuju vidjeti ovdje određeni dignitet i ponašanje zastupnika, pogotovo većine. Niti jednog, evo sada da proširim sa HDZ-a na HNS niti jednog zastupnika do sada dok nije ušla gospođa Glavak nije bilo većine u hrvatskoj sabornici. Sramota, ovo se nije desilo nikad. Ovo je prvi puta u Hrvatskom saboru. Danas je prvi puta u Hrvatskom saboru da za vrijeme ovakve rasprave nema nijednog zastupnika većine. Ja vas molim da uvedete disciplinu da pozovete, da raspravljamo da vidimo koja rješenja možemo ponuditi građanima RH da njihov život bude bolji. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo, vrijeme je isteklo. Moram reći da nije to točno, vi ste ovaj čas došli bilo je zastupnika, malo, premalo ja osobno mislim, od većine, ali to je njihovo pravo isto ko što je pravo bilo da neko vrijeme nije bilo ni zastupnika iz vaše stranke. Sada vas ima, ali bilo je razdoblja kada vas nije bilo. To je pravo, naprosto pravo zastupnika da budu ili ne budu ovdje. Naravno da ću vam dati stanku. Povreda Poslovnika? U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Članak 238. kolega Maras ako vi imate usavršenu teleportaciju neki drugi nemaju. A kada veće nešto spominjete pa bih ja vas željela pitati, znate li tko je vaš predsjednik stranke? On se zove naime Davor Bernardić. Znate li da prvi puta u povijesti Hrvatskoga sabora čelnik oporbene stranke nije bio na raspravi o hrvatskom proračunu. Prema tome, nemojte docirati i kao obično bezobrazni ste i to ad hominem, ali to možemo van sabornice. Hvala lijepa.
Ja vas molim da s time prestanemo sada sa tim pričama, ja vam dajem opomenu jer ne možemo tako razgovarati, to nije povreda Poslovnika. Vi ste isto kolega Maras nešto htjeli reći?
Hvala lijepo. Nema potrebe za prijetećim pogledom, ja sam vama htio odati priznanje da ste uočili da gospođa Glavak nije povrijedila da nije imala opravdanu povredu Poslovnika i da ste joj dali opomenu. Hvala vam lijepa.
Da, ali vama dajem isto opomenu zato jer ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika. Izvolite kolega Beus Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. U ovome Domu sam od početka 2008. godine.
Što vi tražite sad?
Tražim stanku u ime kluba GLAS-a.
Izvolite.
Jel sada to jasno?
Izvolite. Niste rekli pa nisam znao što želite. Izvolite.
Nema druge osnove, nisam digao nikakvu drugu pločicu sigurno vas nisam tražio riječ za nešto izvan … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Vi ne. Samo izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] dobit će vrijeme bez brige, nemojte se vi brinuti.
Ovo je drugi dan za redom da se događa nešto što se do sada nije zabilježilo. Vi znadete naime da je za funkcioniranje Hrvatskoga sabora zadužena saborska većina. Ona je ta koja stvara kvorum, ona je ta koja omogućuje regularno donošenje odluka, ona je ta naravno koja diktira ritam rada Hrvatskoga sabora i naravno plan i o čemu će se i kada raspravljati. Dakle ona ima i škare i platno, ali nosi i odgovornost upravo u tome da kada se razgovara o najvažnijim stvarima, proračun to jest ili kada se razgovara o stvarima za koje vladajuća većina odlučila da budu po hitnom postupku kao što je to bio recimo Zakon o blagdanima, da onda svojim prisustvom ovdje legitimira takve zahtjeve. Nije na oporbi da čuva kvorum Hrvatskoga sabora, nije na oporbi da omogući vladajućoj većini da normalno funkcionira. A mi ovdje sjedimo ne samo zato što smo podnijeli amandmane i želimo ih obrazložiti i ne samo zato da primamo šamare jer Vlada nikome od nas neće prihvatiti amandman nego zbog toga da čuvamo dignitet ovoga Sabora. Ovo je drugi dan za redom da s one tamo strane nema gotovo nikoga i to satima. Pojavljuju se na kapaljku. Ja znam da saborski zastupnici imaju druge obveze, ali na vama je kao predstavnicima saborske većine da osigurate da barem 10, 15 ili 20 od 79 koliko vas ima bude ovdje i zagovara taj proračun, da dade potporu Vladi koja odbija ove amandmane. Čuvajte dignitet Hrvatskoga sabora, nemojte da nam se smiju jer pazite kada vam dođu gosti ovdje gore, oni ne vide nas tu, mi smo im preko ograde, oni gledaju tamo i vide da nema nigdje nikoga. Idu kući i kažu nigdje nikoga nije bilo kada smo mi bili u Saboru, koga vi to plaćate, koga vi to birate.
Hvala lijepa. Naravno da ćete dobiti stanku. Kolega Šipić vi ste htjeli povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik.
Povrijeđen je članak 238. kolega Beus Richembergh iznosi neistine. On uopće jutros nije bio tu, a prije svega svi se pitamo gdje je on dva mjeseca, njega nitko nikada nije vidio ima dva mjeseca tu, ja ga prvi nisam vidio. Prema tome, on proziva za ovo koji prvi nije tu. Hvala lijepo.
To nije bila povreda Poslovnika dajem vama opomenu. I naravno sada dajem stanku, vidimo se u 16,11 sati. STANKA U 16,01 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,16 SATI]] Stanka vam je završena pa ćemo nastaviti sad imamo amandman 115. zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite gospođo državna tajnice, izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2020. godini te su uvećana za milijun 227 tisuća kuna odnosno za 77% više. U okviru ove aktivnosti financira se projekt resocijalizacije ovisnika o drogama te se sufinanciraju programi prevencije ovisnosti u osnovnim i srednjim školama za koje se sredstva osiguravaju i iz drugih izvora iz MUP-a, Ministarstva zdravstva, Agencije za odgoj i obrazovanje. Također, Ministarstvo znanosti i obrazovanja u okviru natječaja za udruge s aktivnosti namijenjene poticajima izvaninstitucionalnom odgoju i obrazovanju financira projekte koji se provode u obveznom partnerstvu sa školama. Što se tiče rashoda za zaposlene u Uredu predsjednice RH oni su utvrđeni u limitima danim u smjernicama za izradu Državnog proračuna RH.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Znam da su sredstva uvećana, ja sam isti amandman imao i prošle godine i drago mi je da tako. Međutim i dalje mislim da u 2 miliona i 800 tisuća kuna opet ako podijelimo na sve škole u Hrvatskoj do kakve ćemo brojke doći. Moje povećanje za duplo, znači da budemo barem na 4 miliona, a i to je premalo. Jer kolegice i kolege neka ministarstva će više izdvojiti za programe predsjedanja EU. Kao što sam rekao naravno to je opravdani trošak, ali mislim da opravdani trošak treba biti prevencija nasilja i ovisnosti pogotovo kada govorimo o sustavu obrazovanja i zbog toga tražim glasanje.
Amandman 116. zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer na aktivnosti poticanje programa rada s darovitim učenicima i studentima predložen je iznos od 3 milijuna 190 tisuća kuna što je u odnosu na 2019. povećanje u iznosu od 690 tisuća kuna. Ta sredstva se koriste za sufinanciranje troškova sudjelovanja darovitih učenika na međunarodnim i nacionalnim manifestacijama. Što se tiče rashoda za zaposlene u Uredu predsjednice RH oni su utvrđeni u limitima danim u smjernicama za izradu Državnog proračuna RH.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Dakle, govorili smo i ranije o radu s darovitim učenicima. I sad ako uzmete u obzir da ćemo za rad sa njima izdvojiti tek 3 miliona kuna, ako to podijelite opet po školama do kojeg ćemo iznosa doći, više nego simbolički. Rad s darovitim učenicima i studentima je nešto što u našem školstvu opetovano ne dobiva dovoljno pažnje. Dakle, ja sam i prošle godine podnosio isti amandman, znam da su sredstva povećana ali i dalje mislim da nisu povećana dostatno. Jer darovitima mora biti omogućeno napredovanje iskorištavanja njihovog punog potencijala te baš zbog toga smatram da sredstva nisu dostatna koja su osigurana i tražim glasanje.
Amandman 117. Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća jer se, jer su na aktivnosti poticanje izvan nastavnih aktivnosti u osnovnim školama osigurana dostatna sredstva za provedbu izvan nastavnih aktivnosti u osnovnim školama, ona su povećana za miliju 496 tisuća i 85 kuna odnosno za čak 149%. Aktivnosti vezane uz provedbu izvan nastavne i izvan učioničke nastave planiraju se financirati i kroz aktivnost poticaj udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih u provedbi organizacija civilnog društva u suradnju s osnovnim školama.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepa. Dakle, kvalitetno obrazovanje i osnovna škola koja je iskorištena u potpunosti ne podrazumijeva samo kvalitetnu nastavu, dakle ne samo formalno, formalni način prenošenja znanja već i izvan nastavne aktivnosti, od sporta, kreativnih radionica do različitih sekcija i grupa. Sam dolazim iz tog sektora, znam koliko entuzijazma i inicijative često imao od učitelja i nastavnika i mislim da bi se to trebalo samo podržati proračunom, a 2 i po miliona kuna koliko je predviđeno na ovoj stavci, iako je povećano, dakle i dalje smatram da nije dostatno. Naime, ovo je iznimno važan rada odgojno-obrazovnih institucija za socijalizaciju učenika, poticanje njihove kreativnosti, učenje kroz rad i stjecanje vještina koje se ne može prenijeti u formalnom nastavnom radu. Slijedom navedenog i dalje smatram da su sredstva predviđena u ovom proračunu nedostatna i tražim glasanje o ovom amandmanu.
Amandman 118. Kluba GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer su predložena sredstva dostatna za planirane aktivnosti u 2020. godini. Ministarstvo znanosti i obrazovanja kontinuirano sufinancira izvannastavne aktivnosti osnovnih škola, a te se aktivnosti financiraju iz nekoliko udruga. Iz pozicije poticaji udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih, s pozicije poticaji Hrvatskoj zajednici kulture te s pozicije poticanje programa rada s darovitim učenicima i studentima.
Poštovani zastupnik Beus Richembergh u ime kluba.
Poštovani gospodine potpredsjedniče iznio bih svoje nezadovoljstvo ujedno i nesretan što kolege Ćorića nema, valjda su mu kapi za oči previše otvorile zjenice pa ne može na svijetlo da me vidi, ali nikako se ne bi složio s konstatacijom predlagatelja proračuna da su ova sredstva dostatna. Naime, kad to podijelite na ukupan broj škola onda tek vidite da su zapravo smiješna. Nekad su vanškolske aktivnosti bile toliko važan dio da su okupirale čak i možda 1/4 ukupne satnice jer su nastavnici bili stimulirani da ih vode, dakle da djecu usmjeravaju kroz različite vanškolske aktivnosti na različite, na različita područja svojih talenata, ali isto tako ako se sjećate i kroz različite sekcije na kulturno umjetnički rad same škole, na sađenje školskih vrtova, dakle učenje o nečemu što inače ne uče u školi, a može im itekako koristiti za razvoj njihove osobnosti. Zato ova mizerna sredstva koja smo predložili da se povećaju, čak kad bi se i usvojio amandman bila bi premala, al bi svakako bila veća od svih dosadašnjih i ponovno bi se stimulirali nastavnici da se time bave jer kao što znadete oni nemaju nikakvu naknadu za to, pa onda ispada da uz malu plaću, lošu osnovicu i još ih ne stimulirate i za rad s djecom dodatno postavlja se pitanje kako uopće imaju i koji im je motiv da rade svoj posao, drže se očito klasične i čvrste satnice, već ih boli glava od dodatnih obveza koje imaju iz kurikularne reforme, a oni koji to rade, koji stvarno odvajaju veliki dio svoga vremena i volje, njih na nijedan način ne stimuliramo, pa niti financiranjem tih aktivnosti da bi i oni i djeca bili zadovoljni. Razmotrite ovu stvar, ona je važna u ukupnom sustavu RH.
119. amandman zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer su na aktivnosti i poticanje izvannastavnih aktivnosti u srednjim školama i visokom obrazovanju osigurana dostatna sredstva za provedbu izvannastavnih aktivnosti u srednjim školama i visokom obrazovanju, povećana su za 605.250,00 kn odnosno za 40%. Aktivnosti vezane uz provedbu izvannastavne i izvanučioničke nastave planiraju se financirati i kroz aktivnost poticaj udrugama za izvaninstitucionalni odgoj i obrazovanje djece i mladih u provedbi organizacija civilnog društva u suradnji s odgojno obrazovnim ustanovama.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kada govorimo o izvannastavnim aktivnostima, smatram da u osnovnoj školi nisu dovoljno razvijene i poticane, a kada govorimo o srednjem i visokom obrazovanju, tada su gotovo nepostojeće. Baš zbog toga mislim da je više nego bitno izdvojiti dostatna sredstva. Ponovo dolazimo do one, do onoga 2 milijuna i 100 tisuća kuna ako podijelimo sa brojem svih srednjih, samo srednjih škola, opet ćemo doći do simboličkog iznosa, ako podijelimo i sa brojem visokih učilišta u RH doći ćemo do ne simboličkog nego potpuno neupotrebljivog broja. Baš zbog toga što je ova populacija osjetljiva, što joj treba kreativno popuniti vrijeme i što ih treba usmjeriti dakle kroz ovaj odgojni rad koji nažalost često u našim ustanovama nije prisutan iz razno raznih razloga odnosno zato što je nastavno osoblje opterećeno nekim drugim stvarima i ne može se koncentrirati na ovo, smatram da treba uvećati ovu stavku, barem za duplo kao što sam predložio i zadržati se ipak u okvirima realnog. Zbog toga tražim glasanje.
120. amandman Kluba zastupnika GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što pored sredstava predloženih u državnom proračunu na predmetnoj poziciji, ministarstvo je sinergijom sredstava državnog proračuna i Europsko socijalnog fonda u okviru operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali provelo i projekt dodijele stipendija studentima i provodi taj projekt dodijele stipendija studentima nižeg socioekonomskog statusa i temeljem kojeg je osigurano dodatnih 321 milijun, 81 tisuća, 81,08 kn kroz period od 5.g. u okviru kojeg se dodjeljuje 10 000 stipendija godišnje. Pored navedenih stipendija dodjeljuje se i 3400 tzv. stem stipendija godišnje financiranih također iz Europsko socijalnog fonda i konačno još 400 stipendija za posebne skupine studenata financirane iz državnog proračuna.
U ime kluba poštovani zastupnik Beus Richembergh.
Ako je točno ovo što govorite, to je sjajna vijest jer ispada da ćemo godišnje dijeliti negdje oko 70 milijuna, mimo stema, ali postavlja se pitanje na 70 milijuna vi ulažete 70 tisuća, toliko o tome koliko država ozbiljno to shvaća. Dakle, ovo povećanje do 500 tisuća svakako nije dramatično veliko, ali govori o nekoj ozbiljnosti. Ali ako uspijete ovoga angažirati ova sredstva iz Europskog socijalnog fonda, a mi smo do sada bili dosta u tome kilavi, spori, kao što znadete i na brojnim drugim stavkama, nije išlo onako košto je Vlada obećavala, ja ću vam skinuti kapu, ali ako koncem godine vidimo da ste ovaj plan od 321 milijun u 5.g. srezali na način da u prvoj godini nema ništa, nego stalno to odgađamo ad kalendas grekas, onda ćemo vas pitat za junačko zdravlje. Hvala lijepo, tražim glasovanje.
121. amandman poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što je ministarstvo iz Europsko socijalnog fonda u okviru operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali pripremilo projekt uspostava i upravljanje registrom HKO kao podrška radu sektorskih vijeća i ostalih dionika u procesu provedbe HKO-a u iznosu od 11.400.000,00 kn na stavci K818050, projekt i dalje traje od 2016.g., te se Hrvatski kvalifikacijski okvir financira iz njega. S obzirom da se radi o iznimno važnom reformskom alatu, Hrvatski kvalifikacijski okvir kojim se uređuje sustav kvalifikacija s ciljem podizanja kvalitete obrazovne ponude i usklađivanja s potrebama tržišta rada i cjeloživotnog učenja sredstva su osigurana kroz navedeni izvor financiranja.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Jako mi je drago čuti dakle da se iz europskih sredstava financira ovaj itekako važan projekt odnosno provođenje istog i ostajem pri stavu da dodatna sredstva bi tu samo pomogla. Naime, kao što je već spomenuto HKO je ključan alat u procesu osuvremenjivanja sustava formalnog, a posebno neformalnog obrazovanja u RH koji je ključan za čitav niz drugih segmenata društvenih djelatnosti poput volontiranja, poput spomenutih izvannastavnih aktivnosti, konkurentnosti na tržištu i slično. Iako mi je kažem drago čuti da se financira iz europskih sredstava, volio bih da to prisnažimo i našim nacionalnim sredstvima iz državnog proračuna i zbog toga ću tražiti glasanje o ovom amandmanu.
122. amandman Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer se iz predmetne aktivnosti financiraju isključivo najprioritetniji objekti u kojima je ugrožena sigurnost učenika i zaposlenika odnosno kada su za isto ispunjene stvarne i formalne pretpostavke te su predložena sredstva za pokriće istih.
U ime kluba poštovani zastupnik Vlaović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice. Mi iz HSS-a i ja osobno smatram da niste dovoljno predvidjeli sredstava i da to nije dovoljno za sve osnovne i srednje škole u RH jel evo vidite i kroz niz amandmana koja su uložili saborski zastupnici postoji potreba za renoviranjem, opremanjem, izgradnjom i dogradnjom osnovnih i srednjih škola i sigurno da to ne može biti dosta. Ja vam i mi vam želimo pomoći na ovaj način da se poveća taj iznos jer stvarno sva djeca u cijeloj Hrvatskoj u svim područjima zaslužuju podjednake uvjete ili jednake uvjete za osnovno i srednje obrazovanje. Ne samo da imaju zgradu škole nego da imaju i opremljene kabinete i opremu u tim kabinetima i da imaju školske sportske dvorane i da se mogu baviti sportom. Vidite da ima niz amandmana iz Babine Grede iz DRagalića iz Donjeg Miholjca gdje ukazuju upravo na potrebu i većeg investiranja osnovne i srednje škole, vi to uporno odbijate. Pitanje je da li se iza ovoga krije i ona najava ukidanja većeg broja područnih škola što HSS svakako neće i ne može podržati jer kada jednom selu ugasite školu gotovo je selo, gotova je općina, mlade obitelji odoše kao što već sada odlaze, ako se još to dogodi to će još pojačati iseljavanje. Pa nas je strah da iza ovih malih sredstava za cijelu Hrvatsku za osnovne i srednje škole se krije upravo to da vi stvarno želite neke škole područne i one koje nisu matične ugasiti, a na taj način gasite život u Slavoniji i u Hrvatsko. I tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
123. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer se predmetne aktivnosti financiraju isključivo iz tih aktivnosti najprioritetniji objekti u kojima je ugrožena sigurnost učenika i zaposlenika ponavljam odnosno kada su za isto ispunjene stvarne i formalne pretpostavke te su predložena sredstva dostatna za pokriće. Prijedlog se ne prihvaća jer bi smanjenje u iznosu od 20 milijuna kuna na aktivnosti administracija i upravljanje dovelo do nemogućnosti izvršavanja preuzetih obveza.
U ime kluba poštovani zastupnik Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle kada se čita amandman pa o njemu piše kapitalne investicije u osnovnom i srednjem školstvu onda to onako zvuči apstraktno. Međutim ovdje se radi, dakle našim amandmanom obnova i popravak škola osnovnih i srednjih u ruralnim sredinama, makar takvih ima i u gradu Zagrebu koje su gotovo opasne po život. Dakle ova škola u Donjem Miholjcu pogledajte kako izgleda kako izgleda škola u Donjem Miholjcu, dakle poljoprivredna škola koja je opasna po život. Evo ovo je žbuka koja pada, dakle radi se o obnovi škola koje su doslovno opasne po život, po učenike. I mi iznosom od 20 milijuna kuna za cijelu Hrvatsku, dakle radi se o 20 milijuna kuna za cijelu Hrvatsku tražimo da se napravi jednaki uvjeti za sve školarce u RH što je njihovo ustavno pravo. Dakle ustavno pravo svih školaraca da imaju jednako pravo za sve obrazovanje. Dakle molim vas ako niste prihvatili nijedan amandman, prihvatite bar ovaj zbog djece.
124. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća jer se s predmetne aktivnosti financiraju isključivo najprioritetniji objekti u kojima je ugrožena sigurnost učenika i zaposlenika kao što smo i u prethodnim amandmanima naveli i prijedlog se ne prihvaća jer bi smanjenje u iznosu 10 milijuna i 500 tisuća kuna na aktivnosti administracija i upravljanje dovelo do nemogućnosti izvršavanja preuzetih obveza.
U ime kluba poštovani zastupnik Grmoja.
Evo mi smo ovdje cijeli dan dajemo konkretne prijedloge. Kolega Sladoljev je sada pokazivao fotografije derutnih škola u koje dolaze naši učenici, međutim Vlada ni za to nema sluha. Ono što je ja bih rekao najgore da je ovo prvi put i to pokazuje kakvo je stanje u HDZ-u, prvi put da ovakav proračun koji nema osjećaja ni za, ja bih rekao najnerazvijenije dijelove Hrvatske niti za našu djecu, niti za naše učenike ne želi nitko braniti osim kolegice Glavak koja je i bila u Vladi i sada će uskoro otići u Europski parlament i kolege Ćosića. Do prije nekih 10 minuta ovdje nije bilo niti jednog predstavnika vladajuće većine i to pokazuje da više nitko ne stoji uz ovu Vladu Andreja Plenkovića niti itko ima uopće obraza braniti ovakav proračun. Tu je još ministar Marić koji pristaje na sve, on je pristao čak biti i mandatar, a nikoga drugoga ovdje nema. Svi, on je nezavisni ali on je sve po potrebi. Dakle nitko ne želi uopće braniti ovakav proračun, sve ove amandmane, ovo je konkretan amandman tražim da se na krov sportske dvorane u Općini Smokvica u Korčuli postave solarni paneli i tako smanje troškovi za grijanje koji su jako veliki, znači i to odbijate. Mi smo mislili na svije dijelove Hrvatske, na naše otoke, na Dalmatinsku zagoru, Liku, Gorski kotar, na naše Primorje Rijeku, Slavoniju sve smo obuhvatili ovim amandmanima, ali vi jednostavno nemate sluha i sve odbacujete. Tražim glasovanje.
Hvala lijepa. Ja vas samo moram nešto ispraviti faktografski. Dakle, mi sada raspravljamo o amandmanima koje ste vi predložili i koje su zastupnici predložili, Vlada ih prihvaća ili ne prihvaća. Većina ne može ih braniti, ne smije ih braniti i ne smije ništa govoriti. Prema tome, oni jednostavno ne smiju ništa govoriti i vi to vrlo dobro znate. Vi znate da oni ne smiju govoriti. Prema tome tko smije govoriti ste predlagači amandmana i Vlada koja prihvaća ili ne prihvaća amandmane. Prema tome čisto da znamo jasno o čemu govorimo. Oni naprosto ne smiju govoriti i ne smiju braniti. Možda bi oni da smiju oni bi možda bili jako glasni ali ne smiju. Ne smiju reći niti jednu jedinu riječ, smijete vi govoriti i smije predstavnik Vlade govoriti. ... [[Upadica se ne čuje.]] Možda slušaju preko televizije, šta znate. Dakle 125. amandman zastupnika Marka Sladoljeva. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se sa obrazloženjem koje smo dali i u prethodnom amandmanu a direkcija za korištenje službenih zrakoplova predloženi amandman ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva namijenjena za realizaciju sigurnih i kvalitetnih letačkih operacija koje zahtijevaju tehničko održavanje službenog zrakoplova RH te kontinuirano usavršavanje stručnog osoblja.
Poštovani zastupnik Sladoljev.
Dakle to da li će vladajući prihvatiti ili ne to ćemo vidjeti na glasovanju pa ćemo onda znati tko je prihvatio a tko ne. Dakle mi se često kunemo da je Hrvatska zemlja sportaša. Dakle ja sam predložio ovaj amandman dakle općina Klinča Sela su dobili novu o.š. 2017. godine ali da bi bila u potpunosti funkcionalna i prilagođena današnjem obrazovnom programu i potrebama svih učenika na području općine potrebno je dograditi sportsku dvoranu koja je kao takva predviđena projektom i poslovno planskom dokumentacijom. Dakle stoga predlažem općina Klinča Sela ne može isfinancirati tu dvoranu, škola je izgrađena, to je za pohvalu ali jednostavno nemaju kapaciteta za novu dvoranu za izgraditi i tražim da se glasuje o ovom amandmanu.
126 amandman zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je isto kao u prethodnom amandmanu.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Evo jedan amandman koji sam i prošle godine predložio to je amandman da se izdvoje sredstva 4 milijuna kuna za rekonstrukciju i popravak srednjoškolske dvorane u Sinju. Ista dvorana je derutna, opasna je po život djece, ista prokišnjava. 40 godina se apsolutno od Mediteranskih igara je izgrađena ništa nije uložilo, znamo da Sinj i Cetinski kraj ima 50 tisuća stanovnika a nema dvoranu. Čak da kažem ne samo djeca, u toj dvorani igra košarkaški klub Alkar koji, zbog njega je grad Sinj i a i grad Sinj je prepoznatljiv po sportu. Sjećamo se, tko se može sjetiti filana kupa tog, polufinala kada je treće ligaš ušao u finale kupa sa Bosnom a pobijedio je Zadra najjačega. I sad tu dvoranu djeca nemaju gdje igrati. Zaboravljamo tu dvoranu, županija iz godine u godinu govori da će je obnoviti međutim dvorana prokišnjava, parket, djeca su u čizmama moraju igrati sa kišobranom, pa barem uputite u tu školu, imamo znači tu tri škole iz cijelog Cetinskoga kraja iz područja Trilja odakle je i kolega Šipić koji također prošle godine nije glasao za ovaj amandman jer djeca idu u tu srednju školu, nikoga apsolutno nije briga niti tko poduzima bilo kakve mjere osim obećanja župana splitsko-dalmatinskoga u predizborno vrijeme da će se riješiti ta dvorana. A kad je i stavi u proračun ništa se ne ispoštiva. Prema tome ja mislim da je bitno da budu zastupnici ovdje koji će sutra glasati i mijenjali ste poslovnički da se najprije raspravljaju amandmani pa se onda glasa a do sada uvaženi potpredsjedniče nije se glasalo o amandmanima na ovaj način nego bi se raspravilo i zajedno bi se glasalo a vi ste napravili evo ovo što ste napravili. Tražim glasanje o amandmanu. Hvala lijepo.
127. amandman zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što je predloženo u suprotnosti sa odredbama Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju kojim je utvrđen sadržaj javnih potreba u predškolskom odgoju i obrazovanju a koji se sufinanciraju iz državnog proračuna. Javne potrebe se odnose samo na programe odgoja i naobrazbe za djecu sa teškoćama u razvoju i darovitu djecu, za djecu predškolske dobi i hrvatskih građana u inozemstvu, za djecu predškolske dobi i pripadnika etničkih i nacionalnih zajednica ili manjina i program predškole. Sredstva za zahtijevano osiguravaju se u proračunima jedinica lokalne odnosno regionalne uprave i samouprave.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Hrvatska je na dnu EU po broju djece koji pohađaju vrtiće. Čak 40% djece ne ide u vrtiće i oni nemaju jednaku životnu šansu. Stvaraju se razlike i prije sustava obaveznog osnovnoškolskoga obrazovanja ali to utječe i na društvenu i socijalnu nejednakost poglavito u nerazvijenim područjima pa čak neke županije u nas, čak ni 10% djece nemaju mogućnost u dječji vrtić da roditelji ih šalju. I to je jedan od vrlo teških, ... [[Govornik se ne razumije.]] Znači Europsko vijeće 2000. godine je donijelo zaključke da na području EU da bude Europe 90% djece omogućeno dječji vrtići od 3-6 godine, ne kao čuvalište nego kao obrazovno i odgajalište, nego kao obrazovna ustanova jer ta djeca neće imati istu šansu. Zbog dječjih vrtića ovim amandmanom kojega sam dao 100 milijuna kuna poglavito u nerazvijenim područjima taj su problem riješile Njemačka, Austrija i druge državne u nerazvijena područja sufinanciraju onaj dio koji roditelji plaćaju. Znači država, ja sam to i predlagao ne samo sad nego i kod Zakona o nerazvijenim područjima potpomognutim područjima i brdsko-planinskima. Međutim ministrica tj. Vlada nije to usvojila. Samo 40% djece ima mogućnost ići u dječje vrtiće dok skoro pola jedinica lokalne samouprave nema financijske kapacitete jedinica lokalne samouprave u Hrvatskoj da za jedno dijete osiguraju dječji vrtić pa tko će ostati živjeti na tim područjima, zato imamo na osnovu doznaka naših ljudi koje ste istjerali vanka, ne prihvaćate ovo 55 BDP-a najviše u Europi i s tim se ljudima rugate jer ste ih istjerali vanka. Osigurajte novac da imaju djeca iste uvjete kao i u EU. I u Dalmatinskoj zagori [[Upadica: Tražite glasovanje?]] tražim glasanje o ovom amandmanu.
128. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer nemogućnost financiranja ovog projekta izravno iz državnog proračuna proizlazi iz odredbi Članaka 48., 49. i 50. Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju koji utvrđuju da su proračunima osnivača ustanova predškolskog odgoja i obrazovanja, tj. u proračunima lokalne i područne (regionalne) samouprave osiguravaju sredstva za financiranje izgradnje i opremanja predškolskim ustanova.
U ime kluba poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo ovdje smo cijeli dan, borimo se za interese naših građana, za interese znači ljudi koji žive u svim dijelovima naše zemlje, ali jednostavno vi nemate sluha, odbijate sve amandmane, ne želite uopće biti tu, tu nema zastupnika vladajuće koalicije koji bi branili, branili ovakav proračun, koji je vodi računa o našim ljudima koji žive na otocima. Ja sam ovdje tražio za Korčulu i ovo je treći amandman koji se tiče općine Smokvica gdje sam tražio znači za dječji vrtić i obnovu dječjeg vrtića, ali i to odbijate znači ne vodite uopće računa, a stalno se kunete u to da brinete o otocima, donijeli ste i Zakon o otocima, ali koji nije bitno poboljšao život ljudi, naših otočana. Imao sam i zastupničko pitanje nedavno koje se tiče otoka Hvara odakle dolazi naš premijer jer je tamo laboratorij ugašen, ne mogu se napraviti krvne pretrage, vidjeli smo kakvo je jugo bilo i ovaj gdje ljudi sve moraju ići kako bi napravili krvne pretrage. To je vaša politika i vi jednostavno želite kao što je rekao kolega Bulj iseliti Hrvatsku i on govori danima o tome. Ministar financija šuti, 5% BDP-a dolazi od doznaka, vi ne vodite računa niti o otocima, niti o Dalmatinskoj zagori, niti o Gorskom kotaru, niti o Lici, niti o našem primorju, niti o Istri, evo kolege će vjerojatno ovdje imati amandmane koji se tiču Istre. Ne vodite računa znači niti o Slavoniji. Jednostavno sve što je opozicija uputila to ste odbili i ja ne znam čemu uopće ova rasprava jer ste vi zapravo sve odluke bitne već donijeli. Tražim glasovanje.
129. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem kao u prethodnom amandmanu s time da bi dodala da Vlada RH financira iz programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014. – 2020. putem mjera 741 u proračunu Ministarstva poljoprivrede, a za izgradnju, rekonstrukciju i/ili opremanje dječjih vrtića i to u dva objavljena natječaja do sada ugovorila 170 projekata s ukupnim iznosom potpore od 900 milijuna kuna.
Poštovani zastupnik Bulj u ime kluba.
Ovim amandmanom koji nije velik, nisu značajna sredstva, osiguraju se za izgradnju modernih dječjih igrališta u najsiromašnijim općinama dalmatinskog zaleđa, Splitsko-dalmatinske županije i Šibensko-kninske županije. Ako vi kažete da su osigurana sredstva, onda šta radi župan, ukinite županije, koji je smisao županija ako taj novac nije došao do periferije. Ako ta djeca nemaju uvjete za igralište njima je nezamislivo, ovdje u Zagrebu vi to sve vidite. Otiđite u to zaleđe pa ćete vidjeti nekad najpotentniji krajevi po broju stanovnika, rasadnik ljudi koji su iseljavali u Zagreb, inozemstvo. Sad je prazno, sad su gore ispražnjena ta područja zaleđa Dalmacije, primorskoga dijela nego šta je bilo za vrijeme od Turaka i svih okupatora. Zbog nebrige. Ne radi se o velikom iznosu, vi ste iselili te ljude, evo ministar Marić odlazi, iselili ste ljude da bi 5% BDP-a bilo od tih iseljenih ljudi i da bi se vi hvalili sa gospodarskim rastom, a 2/3 Hrvatske su prazne, a tim krajevima Dalmacija koja turistički im puno daje ne želite 2 miliona kuna za dječja igrališta dati. Onda im ugasite županije koje su besmislene, koje isključivo služe za uhljebljivanje i kadrove i da služe kao podijeliti koncesije na pomorskome dobru kao npr. Bene ili Zlati rat i ljudi vam odlaze, prazni se, zbog vašeg ponašanja. Pa omogućite ljudima da mogu ta djeca živjet, da imaju vrtić, da imaju igralište, da mogu ostati na tim područjima. Ta područja su zaboravljena, ognjišta su se ugasila, prezimena se ugasila, cijela sela se ugasila. Pa gore ste štete napravili nego svi osvajači na tim područjima. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
130. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što je Vlada RH kao odgovoran nositelj ukupne ekonomske politike, ali ujedno i kao odgovoran poslodavac već od 2016. do 2019. osigurala povećanje osnovice plaća državnih i javnih službenika za 11,49% odnosno sredstva Državnog proračuna RH za isplatu plaća povećana su za oko 3,2 milijarde kuna godišnje. Kada uzmemo u obzir predloženo povećanje osnovice od 6,12% u idućoj 2020. godini kao i moguće povećanje od 2% od 1. srpnja 2020. plaća učitelja i nastavnika koji imaju visoku stručnu spremu i rade puno radno vrijeme iznosit će u prosjeku 7.891 kunu neto, što pretpostavlja ukupno povećanje plaće od 2016. godine u visini 21,64% odnosno 1.404 kune. Vlada RH će u duhu dobrog poslodavca i u idućem razdoblju voditi računa o pravednosti i dostatnosti prava za dostojanstven život o čemu će se posebno voditi računa pri izradi najavljene analize cjelokupnog postojećeg sustava plaća u javnim službama i izrade novog sustava koeficijenata plaća u javnom sektoru.
U ime kluba poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Ne samo da od ova dva amandmana koja niste maloprije prihvatili nego niste prihvatili ni ovaj amandman gdje se, gdje bi se osigurala sredstva za pomoć učenicima 8. razreda osnovne škole nakon maturiranja jel znate da upis u srednju školu nije samo stresan proces za djecu i roditelje već zahtjeva i određena materijalna sredstva, uglavnom se radi o nabavki potrebne opreme za školu ili troškove drugih izvanrednih aktivnosti koja djeca pohađaju. Ova pomoć sastoji se od financijske pomoći u iznosu od 1.000,00 kn, te poklon paketa u vrijednosti od 1.350,00 kn u kojemu se nalaze osnovne potrepštine za školu, kao što su olovke, kemijske olovke, omoti za knjige, notes, dnevnik, ruksak, kabanica za kišu, tablet i ostalo. U RH godišnje maturira oko 37 000 učenika slijedom čega je ovu mjeru potrebno osigurati oko 86-87 milijuna kuna u državnom proračunu, međutim očito vi oćete reć da je i ovo populizam. Ja sam prvi saborski zastupnik koji je amandman dao da sva djeca moraju imat isto pravo u osnovnoj školi i besplatne udžbenike, tada ste me s ove govornice proglašavali da sam populist, kada sam to riješio u Sinju svojim amandmanom i onda je, odma je i županija i država, odma je uletili ste nakon 2.g., dva puta sam davao taj amandman, tada je bio populizam. Ja tvrdim bez obzira što ste to prihvatili i što ste me proglasili populistom, da je pravedno da sva djeca u osnovnim školama, pošto je obavezno školstvo, imaju pravo na besplatne udžbenike, tako i ovdje u ovome slučaju pomoći maturantima nakon 8. razreda, njima i njihovim roditeljima ne samo što je stres nego i financijsko opterećenje, međutim vi neće da čujete, neće da čujete o tom problemu osnovnoškolaca koji prelaze u srednju školu kolko to znači financijsko opterećenje i za roditelje [[Upadica: Tražite glasovanje?]] i za učenike. Tražim glasovanje.
131. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga koje smo već u prethodnim nekim amandmanima naglasili jer su u suprotnosti sa odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH, već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županijama i gradovima.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Hvala vam lijepo. Poštovana državna tajnice, ne slažem se s vama da je ovo u suprotnosti sa zakonom. Naravno, ne postoji obveza da ministarstvo financira infrastrukturne projekte školske, objekte u županijama i gradovima, ali postoji dobra volja, dobra volja u proračunu vidi se postoji za neke škole, za ovu očito ne postoji. Naime, ovim amandmanom želi se osigurati sredstva za dogradnju učionica i dvorane OŠ Kuršanec čiji je osnivač grad Čakovec. Naime, ova škola građena je '90.-tih godina za puno manji broj djece, ona sada broji negdje oko 400 djece od čega je 80% djece pripadnika romske nacionalne manjine. Ne moramo uopće napominjati koliko bi vaš doprinos izgradnji ovoga objekta doprinio kvalitetnijim provođenju programa, bolje integracije u pripadnika romske nacionalne manjine u zajednici, pa i na tržište, tržište rada. Jednako tako, vašim doprinosom osigurala bi se jedno smjenska nastava u ovoj školi. Nažalost, vi sluha za ovo nemate, ja moram napomenuti da je grad Čakovec do sada upravo iz ovog razloga što ste vi rekli jer nije postojala dobra volja ministarstava, gradio sve škole i sportske dvorane o svom trošku i ovim amandmanom zapravo se htjelo samo da nakon toliko godina od hrvatske samostalnosti malo ipak doprinesete i vi unapređenju školstva i obrazovnog sustava u gradu Čakovcu. Nažalost, vi to nećete, možda zbog toga što je tamo na vlasti SDP, ako je tome tako jako sam žalosna zbog toga.
132. amandman Kluba zastupnika GLAS-a.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer su na aktivnosti odgoj i naobrazba učenika s teškoćama u razvoju u osnovnim školama osigurana dostatna sredstva za osiguravanje podrške učenicima s teškoćama u razvoju u iznosu od 26.220.000,00 kn, sredstva su povećana u odnosu na 2019.g. u visini od 980.000,00 kn.
U ime kluba poštovani zastupnik Beus Richembergh.
Lijepo je što ste povećali sredstva, ali mi smatramo da je nedostatno jer praksa pokazuje iz godine u godinu da svi oni koji traže da im se omoguće, omogući pomoć, dakle u odgoju i obrazovanju učenika s teškoćama u razvoju, ne dobiju na kraju to. Dakle, velika većina da, ali svi ne i nerijetko se kaže da za to nema dovoljno sredstava, počinje se postupak odabira kasno, mnoga djeca i evo i ove zadnje početka školske godine smo svjedočili situaciji da su neka djeca ostala na vratima, nisu mogla ući u školu jer im nije bilo pratnje jer im nije bio odobren ni osobni asistent, a s druge strane nikada dosta pažnje i sredstava namijenjenih ovoj djeci. Ovo povećanje od 8% koje smo mi predložili u odnosu na vaš iznos, nije dramatično, al svakako je zajedno s povećanjem koje ste vi predložili u odnosu na prošlu godinu dostatno da se premosti ta razlika i da u školskoj godini odnosno u godini 2020. ta situacija bude komodna i da više nemate one drame, one grčeve, one napise u novinama gdje vas se proziva, gdje se upire prstom u vas da ste bezosjećajni i nedovoljno osjetljivi na ovu tematiku, izbjegnite to, to ste mogli između ostaloga i ozbiljnijim povećanjem sredstava, tražim glasovanje.
133. amandman zastupnika Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je kao u amandmanu 130., zapravo jer je Vlada RH kao odgovoran nositelj ukupne ekonomske politike, a ujedno i kao odgovoran poslodavac od 2016. do 2019. osigurala povećanje osnovice plaća državnih i javnih službenika za 11,49% odnosno sredstva državnog proračuna RH povećana su za oko 3,2 milijarde kuna, a Vlada RH će u duh dobrog poslodavca i u idućem razdoblju voditi računa o pravednosti i dostatnosti prava za dostojanstven život o čemu će posebno voditi računa pri izradi najavljene analize cjelokupnog postojećeg sustava plaća u javnim službama i izrade novog sustava koeficijenata plaća u javnom sektoru.
Poštovani zastupnik Bulj.
Evo 120 i više amandmana MOST-a, ja evo ovdje predlažem da se financiraju topli oborki za svu djecu u osnovnim školama u najugroženijim područjima RH i na to području Like, Gorskog kotara, Slavonije i Baranje te Dalmatinske zagore. Topli obrok bi se osigurao za učenike od 1. do 4. razreda u svim osnovnim školama u nabrojenim područjima i da bi se to osiguralo moramo najprije osigurati sredstva, a možemo iz proračuna. Prehrana djece jedan je od osnovnih zadaća ne samo roditelja nego i cijeloga društva. Djeca su najranjivija skupina kada govorimo o osnovnoškolskoj djeci do 4. razreda. Briga koja se posvećuje djeci, a država mora zauzeti o djeci za dobrobit djece i stav. Ako uzmemo podatke da je u RH svaki peti stanovnik na rubu siromaštva, nema sumnje da u školama imamo gladne djece. Ako jedno dijete od ovih sredstava koje sam dao 30 milijuna kuna na ovim područjima nahranimo, koje je gladno u školi mi bi napravili veliki plus, napravili bi veliko djelo. Međutim vi nemate osjećaja prema tome i naša zajednica mora gledati prema ugroženoj djeci i siromašnima, ali ponavljam svako peti stanovnik RH je siromašan. Prema tome to je slično nešto i sa djecom. Ja još jednom pozivam vas prihvatite ovaj amandman zbog djece, toplog obroka i o tome moramo voditi brigu i društvu i škola i roditelji. Tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
134. amandman zastupnika Gordana Marasa.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je kao u prethodnom amandmanu s naglaskom da u aktivnosti opremanje materijalno tehničkim sredstvima planirana su sredstva za opremanje naoružanjem i opremom za potrebe ispunjavanja misija i zadaća oružanih snaga u očuvanju suvereniteta i cjelovitosti RH i preuzetih obveza u međunarodnoj obrambenoj suradnji.
Poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Ovaj amandman obuhvaća ono što smo slušali proteklih tjedana i mjeseci i izjavu premijera Plenkovića i svih ostalih ministara iz Vlade RH na čelu sa Aladrovićem, gospođom Divjak da nema novca u državnom proračunu da bi se isplatilo povećanje plaća od 6% zaposlenima u osnovnom školstvu. Jednim jednostavnim amandmanom moram priznati da nije ni bilo previše teško naći sredstva u proračunu jer sredstava ima. Znači evo ja predlažem da se poveća masa plaća za zaposlene u osnovnim školama, a da se smanji ovaj dio predviđen za Ministarstvo obrane s obzirom da je interes svih nas ovdje ulaganje u budućnost u obrazovanje u zaposlene u našu djecu itd. Nevjerojatno je da i dalje inzistiraju na toj neistini premijer Plenković i ministar Aladrović i pozivam sve učitelje u osnovnim školama i srednjim da se na referendumu izjasne protiv ponude Vlade RH i da nastave sa štrajkom. U petak je štrajk u gradu Zagrebu ja ću kao i svi ostali roditelji biti solidaran i podržati naše učitelje, nastavnike, profesore jer je neistina i laž da nema novaca u proračunu. Ima, samo su prioriteti Vlade HDZ-a Andreja Plenkovića krivi. I s obzirom da su prioriteti krivi poruka je vrlo jednostavna zaposlenima u obrazovnom sektoru, izdržite i izborite se za svoja prava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 135. amandman poštovanog zastupnika potpredsjednika Sabora gospodina Bože Petrova. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što je predložen u suprotnosti s odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a kojima nije previđena mogućnost osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županija i gradova.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjednik Sabora Božo Petrov. Izvolite.
Državna tajnice, ne znam jesam li dobro čuo. Ne prihvaćate izgradnju Osnovne škole u Koprivnici u Podolici ? [[Upadica Ramljak: Amandman se ne prihvaća.]] Ali malo mi je to pogrešno. Sve ste amandmane koliko znam prije prihvatili. Nisu ništa prihvatili, znači nisu ništa prihvatili. Pa ništa barem bi po ovom amandmanu Koprivnica imala jedno smjenski rad odnosno učenici. Podolice su ujedno i najveći mjesni odbor. I malo mi je to čudno. Znate zašto? Ova Vlada, ovi vladajući su obećavali 2016. 2% BDP-a odnosno 8 milijardi kuna u obrazovanju ostali ste kratki za više od 4 milijarde kuna. Samo iduće godine mogli smo čuti novih 5 milijardi kuna iz džepova poreznih obveznika znači svih nas građana uzet će se još dodatno preko poreza i nameta. Osim toga 18 milijardi kuna vam kao socijalnu pomoć šalju oni koje ste potjerali iz Hrvatske koje ste iselili iz Hrvatske. Pa uz sve te desetke milijardi kuna em što ste ih obećavali, em što ih uzimate, em što vam ih šalju, zar se ne može naći 5,5 milijuna kuna za jednu osnovnu školu. A imate HNS u Vladi, HNS koji se kune on je radi obrazovanja ušao u ovu Vladu. U 2,5 godine velika reforma obrazovanja je spala na što? Da, spala je na štrajk na način da je HNS lažno stao uz prosvjetare i onda iz izdao za par dodatnih fotelja. Vidim da prosvjetari štrajkaju sami i konačno. Ja vas molim revidirajte pa barem 5 milijuna kuna na osnovu ovih 10-ke milijardi kuna koje su nestale iz proračuna. Hvala.
Zahvaljujem. Glasovanje tražite? ... [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepo. Prelazimo na 136. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao u prethodnom amandmanu.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. U 2016. godini u proračunu Ministarstva obrazovanja i športa bio je uvršten u proračun osiguralo je oko 2 milijuna i 800 kuna za početak izgradnje osnovne škole Fra Pavla Vučkovića u Sinju čime bi se napokon tada počela ta izgradnja toga kompleksa koji obuhvaća između ostaloga i sportsku dvoranu za djecu i osnovnu školu. I to je bilo čak i dogovoreno sa državom i županijom da će biti iznos od 50-ak milijuna kuna, pola država, pola županija. To smo kada je bilo u proračunu ništa se nije poduzelo nego čak je taj projekat narastao zbog čega, ni županija, ni grad ni ministarstvo očito nisu ispunili svoje obaveze. I naravno da ću ja uvijek upozoravati na to da je plaćena dokumentacija 3 milijuna kuna za osnovnu školu Fra Pavla Vučkovića 3 milijuna kuna. S time da je osnovna škola gdje sada djeca idu u vlasništvu Franjevaca s time da imaju dvosmjenski rad, nemaju djeca uopće prostora jer je tu i Franjevačka gimnazija sinjska koja je jedna od najpoznatijih gimnazija koja je prva na hrvatskome bila znači Franjevačka gimnazija na području dole Dalmacije. I jednostavno to je bila nekakva obaveza da se na prostoru pazara izgradi osnovna škola. Gdje je zapelo? Župan kaže da je kriva gradonačelnica, gradonačelnica kaže da je kriv župan a vi kažete da vi nemate, perete ruke od toga pilatovski i na kraju jedino što se događa da ste napravili to da djeca nemaju osiguranu, znači dostojnu ni sportsku dvoranu, ni školu, jednostavno Franjevačka gimnazija je prenatrpana, osnovna škola dijelom gdje idu djeca u istoj školi je gimnazija i osnovna škola i to je katastrofa. Ja bih vas zamolio da taj problem jednom riješite a ne prebacujete i perete pilatovski ruke od o.š. Fra Pavla Vučkovića. Tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 137. amandman poštovanog kolege Marka Sladoljeva. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je kao u prethodnom amandmanu s time da bih naglasila da je planirano i povećanje decentraliziranih sredstava za sljedeću godinu u visini od 3% i prijedlog se ne prihvaća jer bi smanjenje u iznosu od 42 milijuna 300 tisuća kuna na aktivnosti administracije i upravljanje dovelo do nemogućnosti izvršavanja preuzetih obveza.
Zahvaljujem. Kolega Sladoljev, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle grad Jastrebarsko već dugi niz godina ima potrebu za izgradnjom nove škole, radi uvođenja jednosmjenske nastave, dakle to je inače cilj koji si je zadala i ministrica obrazovanja i ova Vlada ali očigledno taj cilj se ne ispunjava. U gradu Zagrebu imate škola kao moja škola Ante Kovačić u Španskom koja radi u tri smjene. Znači djeca su do 9 sati navečer u školi u tri smjene. Međutim grad Zagreb ima 10 milijardi kuna koje troši naravno neracionalno pa se takve stvari i događaju. Upravo iz navedenih razloga grad Jastrebarsko je osigurao dakle prostor, ishodio valjanu dokumentaciju za izgradnju nove o.š. međutim Zagrebačka županija je kao osnivač projekt izbacila iz svog proračuna. Pa evo ja tražim od ministarstva, dakle ako želi ispuniti i taj cilj jednosmjenske nastave da krene u tom smjeru i tražiti ću glasovanje i o ovom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 138. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što smo prije rekli da je predloženo u suprotnosti sa odredbama Zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju kojim je utvrđen sadržaj javnih potreba u predškolskom odgoju i obrazovanju a koji se sufinanciraju iz državnog proračuna. Također napominjemo da Vlada RH financira iz programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014./2020. putem mjere 741 u proračunu Ministarstva poljoprivrede a za izgradnju, rekonstrukciju i ili opremanje dječjih vrtića i to u dva objavljena natječaja do sada ugovorila 170 projekata s ukupnim iznosom potpore od 900 milijuna kuna.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovana gđa. državna tajnice. Razumijemo mi da je u ingerenciji lokalne samouprave i financiranje predškolskog odgoja pa i izgradnja dječjeg vrtića kao ovaj primjer u općini Gračišće. Ono što je dobra stvar da je samo općina se kandidirala na mjeru koju ste rekla i dobila određena sredstva no tržište danas pogotovo u građevinskom sektoru odnosno cijene na tom tržištu su iznimno porasle i ta sredstva jesu nedostatna odnosno nisu dovoljna u odnosu na tada kada se radio projekat. Zato smo i mislili da će se prepoznati i ta potreba. Još jednom napominjem ovdje se radi o jednoj maloj općini koja je odlukom Vlade izgubila status brdsko-planinskog područja ne svojom voljom i kojoj bi itekako ta sredstva trebala. Mogli smo navesti i desetke drugih primjera općina u Istri ali fokusirali smo se baš na ovu kojoj je ta pomoć prijeko potrebna. Nadam se da će još biti vremena o tome razmisliti i svakako tražimo glasanje o tome.
Zahvaljujem. Prelazimo na 139. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI. Državna tajnice izvolite.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je predloženo u suprotnosti sa odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju osnovnoj i srednjoj školi a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu. I također napominjem da u aktivnosti obuka i vježbe planirana su sredstva za postizanje i zadržavanje potrebne razine borbene spremnosti Oružanih snaga te razvijanje sposobnosti potrebnih za ispunjavanje misija i zadaća u očuvanju suvereniteta i cjelovitosti RH i preuzetih obveza u kolektivnoj obrani međunarodnoj obrambenoj suradnji i zato nije moguće umanjivati sredstva s ove pozicije.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru državnoj tajnici ali postavljam si i pitanje. Vi nas lijepo pažljivo slušate ali i odlučno odbijate svaki naš amandman. Postavljam si pitanje da li vam je malo neugodno kada odbijate amandmane koji se ne tiču političkih pitanja, pitanja ideologije nego pitanja naše djece i našeg obrazovanja. Sada u vašem odgovoru rekao bih da ministarstvo ima dvostruke kriterije. Rekli ste da iz državnog proračuna se mogu financirati škole gdje je ugrožena rekonstrukcija ili nadogradnja i obnova škole ako je ugrožena sigurnost djece. Ja želim napomenuti da je upravo u Medicinskoj školi u Puli još davne 2003. djeca su iselila i pohađale nastavu u susjednoj bolnici. Da bi 2010. godine potpuno napustili tu školu upravo zbog razloga opasnosti od rušenja. Od te 2010. godine ta djeca pohađaju po raznim lokacijama u gradu Puli svoju nastavu i ta nastava moram reći da traje i do kasnih večernjih sati to znači da rade i u dvije smjene. Da li ova Vlada razmišlja pogotovo o važnosti ove škole za Istarsku županiju zbog deficitarnih struka u medicinskoj struci iz još jednog razloga što se i završava bolnica u Puli i postavlja se pitanje osiguranja kadra. I zato ovaj prijedlog da naš amandman u iznosu od 56 milijuna koji je predviđen a treba reći da je grad Pula sa Istarskom županijom pripremio svu dokumentaciju i da jednostavno je sve spremno za raspisivanje natječaja za izgradnju nove škole. A da Ministarstvo obrazovanja nema sluha i nema potrebe da li je, postavljam pitanje tog dvostrukog kriterija, da li je to bitno tko je na vlasti i gdje je na vlasti. Tražim glasovanje za amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega. Prelazimo na 140 amandman kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je kao u prethodnom s tom napomenom da je izmijenjen Zakon o odgoju i obrazovanju naglašavan u osnovnoj i srednjoj školi kojom se izmjenom omogućuje financiranje iz državnog proračuna samo najprioritetnijih objekata, onih objekata u kojima je ugrožena ta sigurnost učenika i zaposlenika za koje se u ministarstvo podnosi zahtjev. Također planirano je i povećanje decentraliziranih sredstava za sljedeću godinu u visini od 3%.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus. Izvolite.
Zahvaljujem. Gđo. državna tajnice ne možemo u potpunosti prihvatiti ovakvo obrazloženje jer za neke škole u RH osigurana su sredstva u proračunu za 2020. Što se tiče konkretno osnovne škole u Marčani. Da bi se osigurali minimalni tehnički uvjeti za održavanje nastave potrebno je njeno uređenje, planirano uklanjanje dijela postojeće zgrade, rekonstrukcija, dogradnja i nadogradnja prostorija škole. Kako je riječ o značajnom iznosu smatramo da je potrebno i sufinanciranje od strane države i tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 141. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je isto kao u prethodnom amandmanu.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus. Izvolite.
Hvala lijepa. Općina Svetvinčenat ili Savičenta kako je mi zovemo, primjer je općine gdje samo s nekoliko zaposlenika pokazali su kako se može napraviti velike rezultate, posebno u kulturnom turizmu i turizmu općenito ali to su investicije javnog novca koji će se kroz dugo godina vraćati i dizati standard a samim time i dodatno puniti proračun same općine. Također kao i kod Marčane potrebno je uklanjanje djela postojeće zgrade, rekonstrukcije, dogradnje i nadogradnje postojeće školske zgrade. I sama općinska sredstva odnosno sredstva u općinskom proračunu nisu dostatna za to. Također smatramo da trebalo bi sufinancirati ovaj projekat i od strane same države i tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 142. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI. Izvolite državna tajnica.
Amandman se ne prihvaća a obrazloženje je isto kao u prethodnom.
Izvolite kolega Demetlika.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Često se ova Vlada poziva na pozitivne, ja ću reći kretanja u demografiji. Općina Medulin je jedna upravo od tih u kojoj broj stanovnika raste i broj djece raste. I upravo kao mjera za poticanje tih pozitivnih kretanja u demografiji trebala bi i Vlada kroz osiguravanja potrebnih uvjeta u osnovnim i srednjim školama da ta djeca imaju adekvatne uvjete. I zbog toga je osnovna škola Dr. Mate Demarina iz Medulina pokrenula inicijativu da se stvore i da se osiguraju minimalni tehnički uvjeti za održavanje u toj osnovnoj školi i zato je planirana rekonstrukcija, dogradnja i nadogradnja postojeće školske zgrade. Za to su planirali 17 milijuna kuna. Često čujemo pogotovo od premijera i od ove Vlade da poziva na suradnju, na sinergiju lokalnih, županijskih i državnih vlasti oko realizacije projekata koji su bitni za naše građane. I stvarno ne vidim razloga zašto ako već je općina i županija osigurala i dokumentaciju i određena sredstva da ministarstvo se ogluši na takve pozive. Tražim glasovanje i za ovaj amandman.
Zahvaljujem. Prelazimo na 143 amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća s istim obrazloženjem kao u prethodnom.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Giovanni Sponza, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana državna tajnice, da u ovih 29.g. u državi Hrvatskoj jesmo uspostavili sustav decentralizacije i financijske i u upravljačkom smislu, tada bi vaše obrazloženje bilo argumentirano logično i tada bi općine imali financijski kapacitet da same financiraju ono što ih zakonom i obvezuje. Umjesto decentralizacije mi provodimo kontinuiranu rigidnu centralizaciju, a pro forme govorimo da se poreznim reformama događa decentralizacija, a defakto općine osobito dobivaju sve manje financijskog kapaciteta i sve manje financijskih sredstava. Tomu bi dodao da se indeksacijom, da su indeksacijom sve općine i neki gradovi u Istri jednostavno eliminirani za sve one natječaje koji raspisuju, koje su raspisani na razini ministarstva, u ovom konkretnom slučaju kad ste prethodno obrazlagali što se tiče Ministarstva poljoprivrede. Sada umjesto da to respektiramo, imamo na umu, ugradili smo novi element, a to se zove element sigurnosti, dakle propagiramo da nam je obrazovanje bitno, da nam je obrazovanje važno, da je to ulaganje u budućnost, to smo sve stavili odjedanput po strani i kažemo jedino mladi možete dobiti novac ako vam krov padne na, na glavu, mislim da to obrazloženje je moglo biti malo mudrije i suvislije, a u konačnici, što je prethodno rekao kolega Daus, imamo različite kriterije, po nekoj osnovi neki dobivaju novce iz državnog proračuna, a neki drugi ne dobivaju [[Upadica: Zahvaljujem]] mislim da to ipak nije u redu. Hvala.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala lijepo. Prelazimo na 144. amandman Kluba zastupnika IDS-a PGS-a i RI-a, izvolite državna tajnice.
Dakle, amandman se ne prihvaća, a iz razloga koje smo naveli u prethodnim amandmanima i s naglaskom da u aktivnosti opremanje i modernizacija komunikacijsko informacijskim sustavima planirana su sredstva za opremanje i modernizaciju vojni informacijsko komunikacijske opreme, razvojni i informacijskih sustava opremanjem programskom podrškom, opremanjem i modernizacijom računalne mrežne i komunikacijske opreme radi informatizacije poslovnih i vojnih procesa, usvajanja novih tehnologija i normi i stvaranja preduvjeta za provedbu zakonskih mjera sigurnosti informacijskih sustava i zbog navedenog, ta sredstva u ovoj aktivnosti nije moguće umanjivati.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus, izvolite.
Hvala lijepa. Mogu se ja složit sa vama gđo. državna tajnice da su planirana sredstva za ovo što ste rekli, al planirana je i rekonstrukcija dogradnje i nadogradnje postojeće školske zgrade i za to treba sredstava, a i županija i općina su sigurno ko i praktički u svim općinama i gradovima u Istri spremne odradit svoj dio posla, ali isto tako i za uređenje osnovne škole u Fažani smatramo da je potrebno da i država svoj dio podnese u smislu sufinanciranja. Tražimo glasanje po ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 145. amandman Kluba zastupnika IDS-a PGS-a i RI-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje je isto kao u prethodnom.
Zahvaljujem. Kolega Emil Daus, izvolite.
Hvala lijepa i moje je obrazloženje amandmana je isto kao i prethodno, radi se o rekonstrukciji, dogradnji i nadogradnji postojeće školske zgrade OŠ Vladimira Nazora u Vrsaru, tražimo glasanje po ovome amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 146. amandman Kluba zastupnika IDS-a PGS-a i RI-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća s istim obrazloženjem kao u prethodnom.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Giovanni Sponza izvolite.
Za razliku od prethodnog mog obrazloženja kazat ću samo jednu rečenicu na ime vašega stava, vašeg ministarstva da su financijska sredstva za školstvo postala trošak, a nisu ulaganje u mlade i ulaganje u budućnost ove zemlje zato tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 147. amandman Kluba zastupnika IDS-a PGS-a i RI-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća s istim obrazloženjem kao u prethodnom.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus.
Zahvaljujem, radi se o amandmanu za projekat energetske obnove u ukupnom iznosu od 5 milijuna kuna za OŠ Skola elementare Mate Balota, Buje. Ovo je osma u nizu osnovnih škola u Istri za čije smo rekonstrukcije, nadogradnji i energetsku obnovi podnijeli danas amandmane odnosno danas ih branimo, obrazlažemo, zahtjevi za sufinanciranjem nisu bili po političkoj osnovi već realna potreba zbog stanja na terenu, tome u prilog ide i činjenica da su čelnici lokalnih samouprava za gradove i općine gdje se nalaze ove osnovne škole iz raznih političkih stranaka, pa ako ništa drugo nadali smo se da ćete i to prepoznati, očekivali smo više razumijevanja, tražimo glasanje za ovaj amandman.
Zahvaljujem. Prelazimo na 148. amandman Kluba zastupnika GLAS-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer od 2016.g. ministarstvo kontinuirano ulaže u opremanje srednjoškolskih knjižnica lektirom i stručnom literaturom, te je pored proračunskih sredstava u okviru projekta podrška provedbi cjelovite kurikularne reforme, druga faza, koji se financira iz Europsko socijalnog fonda, planirana nabava lektira za učenike osnovnih i srednjih škola u iznosu od 37.224.720,00 kn, predviđena sredstva u 2020. omogućuju nastavak kontinuiranog ulaganja u sve srednjoškolske ustanove, te je s obzirom na stanje knjižničnog fonda nema potrebe za povećanjem istih. Sukladno čl. 10. Ustava RH Zakon o odnosima RH s Hrvatima izvan RH, te strategiji o odnosima RH s Hrvatima izvan RH, strategiji nacionalne sigurnosti RH i nacionalnoj strategiji razvojne suradnje za razdoblje 2017.-2021. te jačanja položaja hrvatskog naroda u BiH-u , to je ujedno i strateški cilj RH. Poticaj BiH-u putem ove aktivnosti usmjereni su na razvoj cjelokupnog društva s dodatnim naglaskom na hrvatski narod kao glavnog pokretača sustavnih proeuropskih reformskih procesa u BiH-u.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Goran Beus Richembergh, izvolite.
Baš vam hvala poštovana državna tajnice, ne samo da ste premašili ceo fudbal jer ovdje nije riječ o srednjoškolskom nego osnovnoškolskom fundusu što se tiče knjižnica i što ste mi dali šlagvort da vam objasnim zašto smo predložili da se sredstva skinu sa Ureda za Hrvate u inozemstvu. Naime, i prije je 2016. ministarstvo izdvajalo sredstva za zanavljanje fundusa u knjižnicama ali nikada dovoljno. Dakle nije stvar počela otkad ste vi državna tajnica, to pod 1 a pod 2 što se tiče ovih sredstava koja idu preko Ureda za Hrvate izvan Hrvatske, ja vam moram reći da smo 2013. g. utvrdili stravu i užas kad je riječ o tome kako se dijele sredstva koja navodno idu za očuvanje nacionalnog identiteta Hrvata u BiH-u pa smo ustanovili između ostaloga da 2/3 tih sredstava završava u privatnim džepovima preko vrlo sumnjivih postupaka javne nabave i onda smo izokrenuli pilu naopako i pitali upravo one koji su najvažniji akteri kulturnog života Hrvata BiH-a kako da se postavi taj model, potpuno smo ga promijenili, 3 g. provodili, kad kažem mi, mislim na našu koaliciju i tada je novac završavao tamo gdje je i trebao, u kulturnom amaterizmu, u izgradnji kulturnog identiteta, u jačanju konkretnih institucija a ne u fiktivnim građevinskim projektima koji su trebali biti završeni davnih dana a stalno se odgađaju i preko toga se uzimaju novci u privatne džepove preko određenih građevinskih firmi. Sad ste vi to vratili na staro i sad taj ured ima novaca, recimo 90 milijuna kuna godišnje, a 3 ureda pravobranitelja u Hrvatskoj imamo samo 12 milijuna pa sad vi vidite što vi radite, da li dosita pomažete ono što piše u strategiji.
Zahvaljujem. Glasovanje tražite? … [[Upadica Beus Richembergh, ne čuje se.]] Hvala lijepo. Prelazimo na 149. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća s obrazloženjem koje smo već u nekoliko amandmana naveli, samo bi naglasila još jednom da Vlada RH ć u duhu dobrog poslodavca i u idućem razdoblju voditi računa o pravednosti i dostatnosti prava za dostojanstven život o čemu će se posebno voditi računa pri izradi najavljene analize cjelokupnog postojećeg sustava plaća u javnim službama i izrade novog sustava koeficijenata plaća u javnom sektoru.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Ovo kada kažete i dalje će voditi računa. To podrazumijeva da u ovom trenutku vodite i da ste vodili i da se tako ponašate. Da je to tako, radnici i naši zaposlenici, učiteljice, učitelji, profesori u obrazovanju ne bi ni štrajkali da oni dijele vaše mišljenje, gđo. državna tajnice. Usput budi rečeno, ministrica ovdje kada se razgovara o toj najvažnijoj temi, nakon što se prijetila da će izaći iz Vlade, da će stati iza svojih učitelja u sustavu, na kraju ovdje nema, sada se pregovara u ovim trenucima u ministarstvu sa ministrom Aladrovićem i koliko je ozbiljna ta cijela priča, govori vam to da se to radi 5 do 12, sutra se usvaja proračun a sada će se obećati tko zna što i traži se način da se prekine štrajk. Jedini način po meni ispravan da se prekine štrajk je da se udovolji zahtjevima sindikata. Dajte ljudima 6,11% na koeficijente koji su tražili. To je jedini pošteni način da ljudi koji su potplaćeni godinama dobiju određenu satisfakciju. Kako je bilo moguće kod Mikulića u inspektoratu dići koeficijente? Kako je bilo moguće da se ti koeficijenti usklađuju za načelnike sektora, ravnatelje uprava sada koji će se zapošljavati „profesionalci“ a u biti to će sve biti pomoćnici ministara koji su ovom trenutku u ministarstvima na dužnosničkim mjestima, sada će im se dati iste plaće, zacementirati do kraja radne karijere. Znači novaca ima. Učitelji, nastavnici, obrazovni djelatnici, nemojte odustajati. Izjasnite se za ono što ste tražili, tražiti 6,11 povećanje i izdržite dok vam se to ne ispuni, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 150. amandman poštovanih zastupnika Snježane Sabolek i Damjana Vucelića, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća sa obrazloženjem kao u prethodnom amandmanu s dodatkom da u aktivnosti NATO misije i operacije, planirana su sredstva za podmirenje troškova sudjelovanja pripadnika OS-a RH u NATO misijama i operacijama te aktivnosti ojačane prisutnosti sukladno donesenim odlukama Hrvatskog sabora te se zbog toga ove aktivnosti ne mogu umanjivati.
Zahvaljujem. Izvolite, kolegice Sabolek.
Hvala vam lijepa. Gđo. državna tajnice, ovim amandmanom sredstva namijenjena NATO misijama i operacijama preusmjeravamo, zapravo želili smo preusmjeriti na povećanje plaće profesorima u srednjim školama. Prioritet Vlade RH mora biti uređenje društva i društvenih odnosa među građanima RH. Profesori u školama diljem Hrvatske svakodnevno stvaraju i odgajaju mlade genijalce i za svoj rad i trud moraju biti adekvatno honorirani. Učitelji, nastavnici i profesori zaslužuju poseban tretman u društvu zbog osjetljivosti posljedica posla kojim se oni bave. Smatramo da je apsurdno da sa 165 milijuna kuna financiramo misije, ratove u tuđim zemljama dok nemamo novaca za vlastitu djecu i vlastite škole. Za budućnost Hrvatske ključni su upravo učitelji i djeca a ne ratovi u Afganistanu. Također, Živi zid je tražio da se povećaju plaće učiteljima i u osnovnim školama ali taj amandman naravno nije ni došao do sabornice. Tražimo glasovanje. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 151. amandman poštovanog kolege Davora Vlaovića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što su predložena sredstva dostatna za 2020. godinu te će se obaviti razgovori o mogućem sufinanciranju s Ministarstvom za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova eu te Brodsko-posavskom županijom i gradom Slavonskim Brodom. U svakom slučaju svjesni smo važnosti ovog projekta i nužnosti njegove realizacije ali sredstva s pozicije sigurnosno-obavještajne agencije nije moguće smanjivati jer su ista nužna za realizaciju njihovih aktivnosti.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani državni tajniče, državna tajnice, htio sam reći poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora i poštovana državna tajnice, ispričavam se. Nisam zadovoljan sa vašim odgovorom jer i prošle godine je bilo razgovora o ovom osnovnoj školi. Moram podsjetiti vas i hrvatsku javnost da je to osnovna škola za djecu s posebnim potrebama, s teškoćama u razvoju, jedna specijalizirana ustanova koja je već više od 10 godina čeka izgradnju i stvaranje uvjeta za potrebu te djece. Jer njih je preko 100 iz Brodsko-posavske županije i susjednih županija a uvjeti su, odnosno prostor udovoljava možda za 30 takve djece i to je stvarno nedostatno i sramota je da više od 10 godina nakon što je grad osigurao projektnu dokumentaciju, darovao zemljište da se izgradi škola da to još nije započeto. Prošle godine sam isti amandman pripremio, predao i povukao jer je HDZ uložio amandman koji će biti i prihvaćen je 14 milijuna 700, rekao sam OK, konačno se kreće. Prošla je godinu dana, ni kuna nije utrošena. Zašto nije utrošena? Zašto se nije krenulo u izgradnju? I sad vi ponovno predviđate 14 milijuna i 700 i sami ste evo indirektno priznali da to neće biti dostatno da još morate prigovarati sa Ministarstvom za demografiju, sa gradom, sa još nekima trećima. I ja sam predložio ovdje 20 milijuna kuna amandmanom, ne znam da li je to dostatno, to će reći struka. Ali ono što je istina da su razočarani i roditelji i djeca i djelatnici ove škole i sutra su tu u 10 na Markovom trgu. Hoćete li izići pred njih i što ćete im reći, zašto nije škola započeta gradnja, zašto oni nemaju uvjete za školovanje svoje djece koje zaslužuju? I ja ću ići s njima tamo i opet ću vas prozvati. I mislim da ovih 20 milijuna kuna, možda ni to neće biti dostatno ali 14 je svakako premalo. I tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 152. amandman poštovanog kolege Vlaovića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer su sredstva za realizaciju predloženog projekta planirana na poziciji kapitalne investicije u osnovnom i srednjem školstvu a s koje aktivnosti se financiraju isključivo najprioritetniji objekti u kojima je ugrožena sigurnost učenika i zaposlenika odnosno kada su za isto ispunjene stvarne i formalne pretpostavke te su predložena sredstva dostatna za pokriće istih.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice, ovaj amandman sam uložio na traženje djelatnika ove srednje škole iz Donjeg Miholjca i građana grada Donjeg Miholjca jer ova škola datira još od 1932. i ništa nije ulagano u nju i vjerujem da su ove slike koje su pokazivane upravo iz te srednje škole koja je u katastrofalnom stanju i ona stvarno zaslužuje ne obnovu nego izgradnju nove srednje škole. I znate vi, bili ste na sastancima da je postignut dogovor između grada i županije da sufinancira i ovaj projekata. Ali upravo iz bojazni da se neće naći u proračunu jer ga nigdje ne vide u proračunu za 2020. su tražili da se podnese amandman da se još jednom ukaže na potrebu izgradnje ove srednje škole i na uvjete u kojima oni rade tamo. Sramotno je da u 21. stoljeću jedna srednja škola tako izgleda. Krov prokišnjava, fasada otpada da ne kažem kakva je opremljenost kabineta, jednostavno nisu uvjeti za kvalitetno obavljanje srednjoškolskog obrazovanja. I ta djeca sigurno zaslužuju jednako kvalitetne uvjete kao što imaju stanovnici Zagreba ili nekih drugih razvijenih krajeva. Jer ako želimo spriječiti a najveće je iseljavanje iz Slavonije da mladi odlaze, da mlade obitelji odlaze onda im moramo pružiti uvjete za školovanje. Zašto do sad nije ulagano u ovu školu i zašto nije investirana škola, nema stranačkih predznaka tamo idu djeca svih i služe svima. Zašto se tu politizira, zašto se traži od opozicije da uloži amandman jer ne vjeruju, jer nakon postignutog sporazuma o sufinanciranju nikakvih daljnjih aktivnosti nije bilo, zato su tražili da se podnese amandman. Nikakvih daljnjih aktivnosti nije bilo ni u gradu ni u županiji nemaju informacija kada će krenuti ova srednja škola. Evo da bi ubrzali proces izgradnje srednje škole u Donjem Miholjcu predlažem voditelju kampanje g. županu Anušiću da organizira predizborni skup za kandidatkinju, predsjednicu u ovoj srednjoj školi. Možda će se onda nešto krenuti. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Prelazimo na 153. amandman poštovanog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što je predloženo u suprotnosti sa odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja sredstava za ove namjene u državnom proračunu RH već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja. Prijedlog se ne prihvaća jer bi smanjenje u iznosu od 32 milijuna 76 tisuća 720 kuna na aktivnosti administracije i upravljanje dovelo do nemogućnosti izvršavanja preuzetih obveza.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala. Poštovana gospođo, znači državna tajnice, vaše obrazloženje je takvo da se moramo, što, obratiti županiji gdje je HDZ-ov župan Nikola Dobroslavić koji ne želi realizirati niti jedan projekt i ovdje zanemaruje grad Ploče i izgradnju srednjoškolskog centra sa športskom dvoranom u Pločama. Znači grad Ploče je sa Dubrovačko-neretvanskom županijom zaključio Sporazum o suradnji na realizaciji projekta u području osnovnog i srednjeg školstva. Dakle vlasnik zemljišta odnosno grad Ploče je opteretio pravom građenja navedenu čestitu u korist nositelja prava građenja tj. u koristi Dubrovačko-neretvanske županije a u svrhu realizacije sporazuma odnosno izgradnje srednjoškolskog centra sa športskom dvoranom naziva ... [[Govornik se ne razumije.]] za koju je ishođena i pravomoćna alokacijska dozvola kao i potvrda glavnog projekta. Navedenim se projektom planiraju izgraditi novi prostori za srednju strukovnu školu s pripadajućom sportskom dvoranom tj. oformiti novi funkcionalno jedinstveni srednjoškolski kompleks. Dakle, županija na vodi računa o ovom projektu, a evo i vi kao Ministarstvo obrazovanja i Vlada RH odbacujete ovaj projekt i jasno je da ne vodite računa o gradu Pločama, našim mladima koji trebaju ići u taj srednjoškolski centar i koji bi trebali koristiti tu sportsku dvoranu. Sve amandmane koje smo mi ovdje kao opozicija uputili ste odbili, imamo i ministricu iz Ploča u ovoj Vladi, ministricu poljoprivrede evo vidimo kakav je odnos prema gradu Pločama prema dolini Neretve, ali isti takav odnos je prema svim dijelovima RH jer ste do jedan amandman odbili neovisno o tome za koje mjesto, za koji grad i općinu smo tražili glasovanje. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 154. amandman Kluba zastupnika HSS-a i demokrata. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se jer se izračun potrebnih sredstava javnog međumjesnog prijevoza za učenike temelji na kriterijima propisanim odlukom o kriterijima i načinu financiranja troškova javnog prijevoza redovitih učenika srednjih škola za školsku 2019.-2020., te prosječnim mjesečnim iznosima zahtjeva županija za plaćanje sufinanciranja, financiranja srednjoškolskog prijevoza u 2019. godini. Obzirom da postoji kontinuirani pad broja učenika u prijevozu te je odluka donesena za cijelu školsku godinu sredstva na aktivnosti nije potrebno povećavati. U aktivnosti održavanje materijalnih sredstava i sustava planirana su sredstva za održavanje borbenih i ne borbenih materijalno tehničkih sredstava radi njihovog dovođenja i zadržavan ja u stanje pripravnosti i pouzdanost i zbog navedenog se sredstva u ovoj aktivnosti ne mogu umanjivati.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Vlaović. Izvolite.
Poštovana državna tajnice. Mi iz HSS-a mislimo da ovih predloženih 312 milijuna kuna neće biti dovoljno za osigurati prijevoz učenika iz razloga što i sami pratite evo i jučer su opet porasle cijene goriva i prijevoznici već negoduju i najavljuju da će biti potrebno rast cijena karata jer uz troškove goriva rastu i drugi troškovi. I oni moraju dići plaće vozačima jer nemaju dovoljno vozača, ne mogu više sa onakvim plaćama kakve su imali do sada vozači autobusa zadržati taj kadar i jednostavno će uskoro tražiti razgovor s vama oko povećanja cijena karta. To je jedan od razloga zašto tražimo povećanje iznosa. A drugi je zato što upravo iz toga broja smanjenja broja učenika pojedine linije prijevoznicima nisu rentabilne i jednostavno oni ih više ne voze i ta djeca više nemaju autobusni ili drugi prijevoz do svojih srednjih škola nego se moraju sami privatno snalaziti. Županije i HGK i ispostave po županijama su nemoćne, jednostavno koncesije za te linije su dodijeljene, nemaju alata da im te linije oduzmu ako ih ne voze i ne mogu organizirati javni prijevoz. Iz tih razloga smatramo da će se biti potrebno za ta mjesta koja nemaju javni prijevoz poput Gorica u Brodsko-posavskoj županiji i još nekih drugih naselja u Općini Okučani i drugim naseljima, bit će potrebno osigurati poseban prijevoz. I zato će biti potrebno povećati ova sredstva i vidjet ćete da neće biti dovoljno 312 milijuna kuna i tražimo glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 155. amandman Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, već je bilo za osnovno školstvo, ovo je sada za srednjoškolsko obrazovanje i isto je obrazloženje. Dakle došlo je do povećanja, a i u sljedećoj godini smatramo da će biti dostatno za nabavu lektira učenika u srednjim školama.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Goran BEus Richembergh. Izvolite.
Iako je isto obrazloženje ne mora biti ista reakcija, dakle vratimo se na meritum stvari i idemo u kurikularnu reformu koju vi zovete Škola za život, neki škola za preživljavanje, ali kakogod okrenemo promijenili smo u kurikulu između ostalog i literaturu, uveli smo nove naslove, moramo opremiti knjižnice. U svakome slučaju sredstava će trebati puno, djeci će trebati na vrijeme osigurati sve to što je novo. Dakle, vi kažete da redovito radite popunu knjižnica, mi kažemo da niste i da nije dovoljno i da škole javljaju s terena da se krpaju s onim što imaju jer kada se ovo podijeli na sve škole onda vidimo stvarne iznose i vidimo po broju učenika da to nije dovoljno. Knjiga je potrošna stvar, lektira također i moramo računati na habanje, moramo računati na to da država odgovara za to. U svakom slučaju vi govorite da ćete angažirati sredstva iz Europskog socijalnog fonda odnosno iz drugih izvora za ovo, međutim to je sve … kao i u ovom slučaju koji vam je kolega Vlaović opisivao. Dakle mi tvrdimo da ne treba više od ovoga što imamo, ali ćemo ipak razgovarati s drugim izvorima jer znamo da nije dovoljno. Dakle nije dobro, a u konačnici kada sve zbrojimo i oduzmemo vi ste pripremili takav proračun koji je nategnut ko struna, on vama ne dozvoljava da prihvatite 6 amandmana od 7 kuna i to je problem. Takav princip rada proračuna gdje se ne ostavlja nikakav prostor za korekcije za kompromis, za to da čovjek i magarac znaju više nego samo čovjek odnosno Vlada i opozicija znaju više nego samo vi, dakle nećete tako dobro. Uvijek imate neku zadanu veličinu i onda rukama i nogama grebete i branite to, a znate da u mnogim stvarima niste u pravu, znam da vam nije lako.
Zahvaljujem. Prelazimo na 156. amandman Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Ne prihvaća se iz razloga što je predloženo u suprotnosti s odredbama Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, a kojima nije predviđena mogućnost osiguravanja za ove namjene u državnom proračunu već u proračunima osnivača i nositelja sufinanciranja odnosno županije i gradova.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo državna tajnice moram reći a sam očekivao više mudrosti da ćete prepoznati važnost trenutka i potrebe ovog amandmana odnosno ono što se u njemu predlaže i vratit ću se na razlog toga što sam sada rekao. Najprije da kažem da se radi o iznosu od 9 milijuna kuna i da se radi zapravo o projektu dogradnje i nadogradnje postojeće školske zgrade gimnazije i strukovne škole Jurja Dobrile u Pazinu. Pa ne zove se slučajno srednja škola ta gimnazija Jurja Dobrile, ona je pravni slijednik prve hrvatske gimnazije u Isti, ove godine je 120 obljetnica, zapravo ovaj petak, za dva dana je svečana sjednica nastavničkog vijeća, organizatora i gostiju u toj školi. Čisto da znate kolegice i kolege poznati učenici su bili i Mijo Mirković ili Mate Balota, Božo Milanović, Antun Motika, profesori Vladimir Nazor, Saša Šantel, Fran Novljan, mislim da to već dovoljno govori o njenoj povijesnoj važnosti pogotovo za hrvatsko školstvo u Istri, a kako ima 120 godina onda možemo reći i na tragu hrvatskog preporoda u Istri. Pa zbog važnosti ove institucije za hrvatsko školstvo posljednjih 20 godina u Istri, ali i važnost projekta samog po sebi koji će osigurati jednosmjensku nastavu u srednjoj školi, pojačati kapacitete kako prostorne tako i one druge opreme, tražimo da se još jednom razmotri, a u najgorem slučaju da kad vam pokucaju za par mjeseci predstavnici škole i grada Pazina da imaju otvorena vrata i suradnju, ali bez obzira na to ja bi volio da za dva dana odnosno sutra na glasovanju bude promijenjena ta stavka i svakako tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Branki Ramljak. Pozdravljam državnog Tomu Antičića. Izvolite državni tajniče. Prelazimo na 157. amandman Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća jer na aktivnosti potpore inovacijskim procesima na poziciji 329 ostali nespomenuti rashodi poslovanja stavci za naknade za rad predstavničkih …/nerazumljivo/… povjerenstvo i slično predviđen je iznos od 250.000 kuna što je dostatan iznos za financiranje naknade za rad članovima strateškog odbora za istraživačku infrastrukturu i radnu skupinu za podršku izradi pravilnika o radu uredu za transtehnologiju kroz iduću godinu. Na navedenoj se stavci ne planiraju nikakvi drugi troškovi.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Goran Beus Richembergh, izvolite.
Pa šteta državni tajniče, moram priznati da sam teško razumio ovo što ste rekli, ali u crticama, dakle samo da se sastaju dobit će naknadicu i ne trebaju ništa posebno raditi, ne daj bože da rade nešto što iziskuje troškove. E vidite ja bih htio da je vaše ministarstvo promijenilo paradigmu u ovome pristupu. Da recimo sad u prigodi kad je Vlada predlagala Zakon o državnim blagdanima da je ministrica znanosti izašla na Vladu i rekla ja predlažem da 20. siječnja bude dan Fausta Vrančića nacionalni dan znanosti i obrazovanja. Međutim nigdje ništa, nama znanost i obrazovanje nisu toliko važni, a Faust Vrančić nam je još manje važan, pa i Nikola Tesla nam je jako malo važan. A uz ovakve korekcije nacionalna tijela takvoga tipa mogla bi predložiti, mogla bi raditi, mogli bi u svom radu malo i proširiti, a ne samo birokratski suženo. Ovo vam je jednostavno simbolički, simbolički točka na kojoj vi pokazujete koliko vam je stalo do toga. Mi tražimo od vas kao Ministarstva znanosti da budete borbeniji u tome da Hrvatska postane ono što se kolokvijalno govorilo, zemlja znanja, ali da to pokažete i proračunom. Ovaj proračun vama nije znanstveni, dižu se veliki iznosi zadnjih godina, akonto kurikularne reforme, ali znanost nema prostora. Pa pogledajte šta vam cijelo vrijeme cvili rektor Zagrebačkog sveučilišta, kaže mi smo super u odnosu na pare koje dobijamo, a mi smo super negdje na kraju ljestvice zajedno sa sveučilištima koja nemaju ni blizu ni ugled, ni starost, ni, ni ovoga dosadašnje dosege kao što je Zagrebačko sveučilište. Pa to što vam govori rektor Boras, bez obzira što ste vi s njim divni i krasni to vam zapravo govori koliko je Hrvatska zemlja znanja i koliko ovo ministarstvo drži do znanosti. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 158. amandman poštovanog kolege Roberta Podolnjaka. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća jer na aktivnosti za izdavanje domaćih znanstvenih časopisa predviđeni iznos od 3,457862 miliona kuna je dostatan iznos za pružanje financijske potpore za izdavanje časopisa. Napominjemo kako temeljem javnoga poziva Ministarstvo znanosti i obrazovanja provodi samo sufinanciranje izdavanja časopisa te se isto može financirati i na druge načine. Također na aktivnosti se ne osigurava sredstva za financijsku potporu za izdavanje časopisa koji izdaje javni znanstveni institut i javna sveučilišta s obzirom da se takvi troškovi prihvatljivi u okviru programskog financiranja sukladno donesenoj odluci Vlade RH o programskom financiranju javnih visokih učilišta u RH.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Podolnjak.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, a i vi dobro znate kakva su bila sredstva za financiranje znanstvenih časopisa još prije samo nekoliko godina. Dakle, u izvršenju 2018. godine za tu namjenu bilo je 12 milijuna 700 tisuća kuna, sada godinu dana kasnije za proračun 2020. predviđate 3 i pol milijuna kuna. Dakle, svatko tko ovo sluša jasno mu je koliko je to drastično smanjenje sredstava za financiranje znanstvenih časopisa u RH. Riječ je o preko 180 znanstvenih časopisa. I ovo nije amandman recimo jednog zastupnika, jedne oporbene stranke, ovo je amandman koji je zapravo svojim apelom zatražilo, zatražio Senat Sveučilišta u Zagrebu. Koji je tražio da se stavi izvan snage javni poziv koji je poziva institucije da se jave za ovu, za ovaj mršavi iznos od 3,5 milijuna kuna kojim je drastično srezano i gotovo uništen sustav financiranja znanstvenih časopisa u RH. Ali pitam se, ja ću se vratiti na sveučilište nakon ovog saborskog mandata moguće, ali vjerojatno i možda i ministrica koja također dolazi sa Sveučilišta u Zagrebu, koja se kune u razvitak znanosti i obrazovanje, kako će ona objašnjavati kolegama i kolegicama na sveučilištu da se zalagala kao ministrica za drastično smanjivanje sredstava za financiranje znanstvenih časopisa, ponavljam sa 12,7 milijuna na 3,5 milijuna kuna dvije godine kasnije, za to nema nikakvoga opravdanja i zbog toga tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 159. amandman Kluba zastupnika GLAS-a, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća jer predviđen iznos od 1.544.000,00 kn je dostatan iznos za pružanje financijske potpore redovne djelatnosti znanstvenih i znanstveno stručnih udruga, te odvijanje program popularizacije znanosti koji provodi ustanova u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. Napominjemo kako je temeljni i javni poziv Ministarstva znanosti i obrazovanja provodi samo sufinanciranje navedenih djelatnosti, programa, te se isti financiraju i na druge načine, znači … [[Govornik se ne razumije]] donacije i sponzorstva.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Goran Beus Richembergh, izvolite.
Ah ništa nova pod kapom nebeskom ove Vlade, naime ti tzv. vaši javni natječaji, dobro znamo prvo kad ih raspisujete, dakle vi ste paušalno donijeli odluku da će milijun i po biti dosta, a tek onda ćete raspisati javni poziv, pa kad vam stignu zahtjevi, onda ćete vidjet da su zahtjevi 12, 15 puta veći od onoga što vi vjerujete i onda kažete al čujte imamo samo tolko i onda naravno po starom dobrom socijalističkom sustavu svakome pomalo, nikome dovoljno i tako se ne može stimulirati rad znanstvenih udruga. Nitko sada u 11. mjesecu nema pojma koliko ćete odobriti sredstava za slijedeću godinu i neće ni znati do sredine slijedeće godine. Ima resora koji još danas, evo koji je danas datum, nisu objavili javna, javne pozive za raspodjelu sredstava iz proračuna za ovu godinu, ne znam kad će i kako će to realizirati, dakle vi umjesto da tim udrugama, a udruge po zakonu moraju u prvome tromjesečju slijedeće godine raditi financijske planove za čitavu godinu umjesto da udrugama možete reći odmah nakon Nove Godine koliko imaju sredstava na raspolaganju, vi ćete to napraviti naravno kad se vama svidi, kao i sva ostala ministarstva, milijun i po kuna za znanost, a vi znadete dobro da udruge rade ono što institucije nisu u stanju i znademo da su institucije jako limitirane i da u udrugama postoji socijalni kapital kakav ne postoji u institucijama i dok god Vlada bude imala takav odnos prema njima dotle će vam se troškovi svoditi na vrlo, vrlo prozaične stvari, a to što vi mislite da znanstvene udruge mogu naći sponzorstva u realnom sektoru, ne ide to baš tako, to vi vrlo dobro znadete. Uglavnom, tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo n 160. amandman Kluba zastupnika SDP-a, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su u svim javnim veleučilištima i visokim školama, sredstva državnog proračuna za financiranje redovnih djelatnosti osigurana na aktivnosti A621148, niti jedno javnost veleučilišno i visoko škola nema izdvojenu poziciju u državnom proračunu.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Vešligaj.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Zapravo uvrstili smo ovaj amandman koji se odnosi na Veleučilište Hrvatsko Zagorje, Krapina zbog određenih manipulacija koje su postojale oko financiranja Veleučilišta Hrvatsko Zagorje, Krapina. Podsjetit ću vas da je prošle godine amandmanom Vladom uvedena zapravo stavka di su se osigurala sredstva za Veleučilište Hrvatsko Zagorje, Krapina, pa su kod prvoga prijedloga rebalansa ta sredstva nekako isparila. Znači, kroz cijelu 2019.g. osigurana sredstva nisu isplaćivana Veleučilištu Hrvatsko Zagorje, Krapina, da bi danas amandmanom na rebalans državnoga proračuna ipak čudom bila osigurana. Kako to, kako to, da tako pitam? Zašto Veleučilište Hrvatsko Zagorje, Krapina nema jednu stabilnost kakvu bi trebala imati jedna visoko školska ustanova ako je Vlada preuzimala, preuzela osnivačka prava, a jest, onda smatram da treba imati svoje mjesto u državnom proračunu da više ne dođe do toga da to bude predmet nekakvoga loptanja i nekakvih političkih ucjena i da se onda dođe do toga iznosa nakon razgovora i pregovora Bandića i žetončića i HDZ-a. Dakle, tražim glasanje u ovome amandmanu da stavka Veleučilište Hrvatsko Zagorje, Krapina postane sastavni dio državnoga proračuna i da završimo sa tom pričom, riječ je o veleučilištu koje ima, u koje je ove godine upisano više od 100 studenata koji ima 3 studijska programa i ako ima Sveučilište Sjever svoju stavku i siguran sam da će sad amandman 162 proć i drago mi je da će proć, dapače da se povećaju sredstva za 10 milijuna, onda valjda i za Zagorje se može osigurati 5 milijuna kuna za našu visokoškolsku ustanovu. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 161. amandman poštovanog kolege Marka Sladoljeva, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća jer pored sredstava u državnom proračunu ministarstvo je dodatno osiguralo sredstva iz Europskog socijalnog fonda kroz projekt dodijele stipendije studentima nižeg socijalno ekonomskog statusa temeljem kojih je osiguran dodanih 321 milijuna kuna kroz period od 5.g. u okviru kojeg se dodjeljuje 10 hiljada stipendija godišnje. Pored navedenih stipendija, dodjeljuje se 3400 tzv. stem stipendije godišnje.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Sladoljev.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, ja sam dakle predložio da se povisi dakle krug studenata slabije imovinskog statusa i da im se povećaju stipendije smatram da Hrvatska gospodarski nije u dobrom položaju i da se broj tih korisnika povećava i da se mi ne smijemo u Hrvatskoj više dozvoliti da niti jedan student u RH otiđe iz Hrvatske zato što ovdje ne može studirati zbog financijskih sredstava. Dakle taj iznos koji sam ja tražio nije velik, dakle on se povećava za 3 milijuna kuna, da vam samo plastično objasnim na što bi se moglo uštediti iako ovo nema veze sa g. državnim tajnikom a to je da grad Zagreb političare u školskim odborima godišnje plaća 5 milijuna kuna. Dakle političari koji su tamo jedan po sastanku plaćeni, dakle koji zapravo dižu samo ruke, godišnje to grad Zagreb košta 5 milijuna kuna, ja tražim povećanje od 3 milijuna kuna. Pa sad samo usporedite što nam je važnije, političari u školskim odborima ili studenti slabije imovinskog stanja. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 162. amandman zastupnika Anđelka Stričaka [[Upadica Antičić : Amandman se prihvaća.]] Samo malo, državni tajniče, Anđelka Stričaka, Josipa Križanića, Damira Felaka i poštovane zastupnice Sunčane Glavak. Izvolite, državni tajniče.
Amandman se prihvaća.
Zahvaljujem. Prelazimo na 163., izvolite, Sunčana Glavak.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. S obzirom da nemam druge poslovničke mogućnosti, željela bi samo naglasiti da je sa 10 milijuna kuna ispravljena nepravda prihvaćenjem ovog amandmana Sveučilištu Sjever, jedinom sveučilištu na sjeverozapadu Hrvatske koje očito podržavaju i zastupnici iz ostalih političkih stranaka a sredstva će biti utrošena za unaprjeđenje i funkcioniranje znanstveno-nastavne djelatnosti stoga je Vlada RH i predsjednik Vlade A. Plenković prepoznao i ispravio ovu nepravdu na čemu u ime svih zastupnika zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovana kolegice Glavak, ja bi vas lijepo molio da ne zloupotrebljavamo institut povrede Poslovnika. Ako je amandman prihvaćen od strane Vlade onda nemate vi pravo na bilokakvo izjašnjavanje. Smatram da nije povrijeđen Poslovnik. Prelazimo na slijedeći amandman, 163, poštovanog zastupnika Roberta Podolnjaka, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što su predložena sredstva za smanjenje na poziciji ministarstva i financija, porezne uprave i ... [[Govornik se ne razumije.]] nužna za obavljanje redovne djelatnosti slijedeće godine.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam dao amandman na povećanje sredstava za Sveučilište Sjever i to se sa sadašnjih 25,6 milijuna na skoro 58 milijuna kuna. To je dakle praktički isti amandman kao i ovaj koji ste prihvatili, samo što se moj razlikuje u tome što traći znatno više sredstava. Znači onaj minimum koji bi Sveučilište Sjever doveo u koliko-toliko ravnopravniju poziciju prema drugim javnim sveučilištima i gdje bi prema osobi studenta Sveučilište Sjever sa ovim iznosom koji sam predložio, dobilo kao slijedeće sveučilište koje najmanje dobiva iz državnog proračuna. Dakle ovaj iznos koji sam predložio, ne odgovara nekim sveučilištima koja dobivaju i 5 puta više po osobi studenta, i toga ima, nego prema sveučilištu da ne imenujem bilokoje od onih koji su u RH, koji dobiva po osobi studenta otprilike 14 000 kuna i toliko bi prema mojem amandmanu dobilo i Sveučilište Sjever. Ovo što su predložili kolege iz HDZ-a nakon što su čuli moje izlaganje u Hrvatskom saboru kada je bila rasprava o državnom proračunu i kad sam rekao da ću podnijeti amandman pa su ga podnijeli oni, to je navodno jedini amandman koji je prihvaćen danas od ovih preko 300 ali moram vam reći, ovdje nije ispravljena nepravda. Vi ste svjesni i dalje da Sveučilište Sjever dobiva daleko manji novac po osobi studenta nego druga sveučilišta. Pokušali ste, u redu je, dobili ste 10 milijuna kuna ali budimo objektivni, to je milostinja, to nije ono što Sveučilište Sjever zavrjeđuje i nije ispravljena nepravda, ona je samo nešto malo manja ali još daleko od onih sveučilišta koja primaju daleko više i zbog toga tražim glasovanje a vjerujte mi, to zna i javnost koja prati ono što odlučujemo.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeći amandman 164. poštovanog kolege Davora Vlaovića, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime Ministarstvo znanosti i obrazovanja predvidjelo je u proračunu inicijalna sredstva za početak rada Sveučilišta u Slavonskom Brodu. S obzirom da Sveučilište J.J. Strossmayer u Osijeku još uvijek nije donijelo odluku Senata Sveučilišta o izdvajanju sastavnica a što bi trebalo biti preduvjet za uspostavu Sveučilišta u Slavonskom Brodu, predloženi iznos dostatan je za 2020. godinu. Po uspostavi Sveučilišta u Slavonskom Brodu, sredstva državnog proračuna javnih visokih učilišta koja će biti dio sveučilišta preraspodijelit će se na sveučilište.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, u ime svih građana grada Slavonskog Broda, Brodsko-posavske županije, Bosanske Posavine koja gravitira gradu Slavonskom Brodu i budućem Sveučilištu u Slavonskom Brodu, prosvjeduje, glasno prosvjedujem protiv toga što ste odbili ovaj amandman koji sam uložio na državni proračun za Sveučilište Slavonski Brod u iznosu od 20 milijuna kuna. Da, vi ste predvidjeli navodno inicijalnih 5 milijuna kuna. Pa to je prošle godine uvršteno u proračun, 5 milijuna kuna a ove godine je trebalo bit, koliko? 20 milijuna kuna. Trebalo je već profunkcionirat. Zašto nije profunkcioniralo? Nije utrošena nijedna kuna, da li će i ovih 5 milijuna kuna biti samo inicijalna magla građanima i mladima ljudima iz Brodsko-posavske županije i šire okolice? Izgleda da će biti magla. Pa ispravite tu nepravde. Premijer Plenković je rekao sve je riješeno, donešena je odluka u Saboru o osnivanju sveučilišta 2015., Ustavni sud je početkom 2018. rekao sve je u skladu sa Ustavom. Prihvaćen amandman, premijer je naredio jednom i drugom županu i rektoru Sveučilišta Osijek, sjednite, dogovorite se, riješite to. Senat je u Osijeku zasjedao, tražili su sastanak i s vama i s premijerom da se to razriješi. Zašto to nije razriješeno? Odgovora nema. I onda opet nudite samo ovih 5 milijuna kuna i sad bi kao Kalimero trebao reći to je prava pravcata nepravda. Međutim, ovo nije nepravda. Ovo je omalovažavanje i sramota za sve nas što to nije profunkcioniralo. A osigurana, planirana sredstva u državnom proračunu, stvoreni zakonski preduvjeti, potreba postoji, tamo je više od 1500 studenata koji čekaju da se Sveučilište u Slavonskom Brodu profunkcionira. Dovoljno znanstvenog nastavnog kadra, tradicija Strojarskog fakulteta preko 60 godina kao osnovica tog sveučilišta. U čemu je Sveučilište Sjever ili netko drugi bolji? I mi bi sveučilište i studirali u svom gradu [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Dajte riješite to. Neka premijer sjedne sa županima, sa rektorima i neka to riješe [[Upadica Brkić: Kolega Vlaović.]] Jer ovako se to neće riješiti ako to samo odgađamo i odgađamo [[Upadica Brkić: Kolega Vlaović]] Oprostite, tražim glasovanje.
Hvala vam lijepo. Prelazimo na 165. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća jer nemogućnost financiranja ovog projekta izravno iz državnog proračuna proizlazi Zakon o predškolskom odgoju i obrazovanju koji utvrđuje da su proračun osnivači ustanova predškolskog odgoja i obrazovanja ... [[Govornik se ne razumije.]] jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave osiguravaju sredstva za financiranje izgradnje i opremanje predškolskih ustanova. Pri tome mjere za osiguranje sredstva za zadovoljavanje javnih potreba djelatnosti predškolskog odgoja na području jedinica lokalnih uprava i samouprave utvrđuje predstavničko tijelo županije, odnosno Grada Zagreba. To istovremeno znači da izgradnja dječjih vrtića nije obveza Ministarstva znanosti i obrazovanja odnosno Ministarstvo znanosti i obrazovanja nema zakonske mogućnosti financirati isto osim programa javnih potreba u području predškolskog odgoja osiguravaju se u državnom proračunu.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Evo kreće jedan set amandmana vezanih za grad Zagreb, odnosno za ono što mi u gradu Zagrebu nemamo, a trebali bi imati s obzirom da 10 milijardi kuna postoji gradski proračun i ljudi obično misle da je u gradu Zagrebu med i mlijeko. Nažalost nije, u gradu Zagrebu su kumovi, u gradu Zagrebu je trgovačka koalicija, u gradu Zagrebu je bitan GUP, bitno je vozaču podijeliti štandove, itd., ono sve kako gradonačelnik grada Zagreba Milan Bandić upravlja sa gradom Zagrebom i sada želim ovdje skrenuti pozornost da ima jedan čitav niz objekata, područja u gradu Zagrebu, nažalost, radi se o vrtićima i osnovnim i srednjim školama, čiji osnivač je grad Zagreb, ali postoji mogućnost da se financiraju određene stvari iz državnog proračuna i u okviru tih projekata kada bi se to htjelo. Nevjerojatno je, ovdje se radi, evo konkretno u ovom amandmanu o Dječjem vrtiću Budućnost u Mihanovićevoj 30 u gradskoj četvrti Donji Grad, to je slučajno vrtić u koji sam ja išao prije više od 40 godina sam krenuo u taj vrtić. Vjerujte mi, vrtić ne izgleda ništa bolje nego što je izgledao tada, nažalost, roditelji nose u gradske vrtiće higijenske potrepštine za svoju djecu, toliko grad Zagreb ulaže u vrtiće. Ja tražim ovim amandmanom da se u proračun uvrsti određena suma novaca da naša djeca u gradu Zagrebu bez obzira što bi grad Zagreb to mogao rješavati da hoće iz svog proračuna imaju najosnovnije higijenske potrepštine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 166. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče. Da, da, možete.
Oke. Amandman se prihvaća iz istih razloga kao za amandman 165.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras, možete i vi tako.
Ne, ne može. Ja ću ovdje obrazložiti i upoznati naše sugrađane o tome koji su nažalost prioriteti koalicije koja vlada i u gradu Zagrebu i na razini države. Ta koalicija se zove trgovačka koalicija za mene, radi se o gradonačelniku Bandiću i radi se o HDZ-u. Nažalost, tim ljudima nije bitno što u gradskim objektima nema tople vode. Kolegice i kolege, ne biste vjerovali, ali nema tople vode u nekim gradskim objektima gdje idu naša djeca u vrtiće i škole i ja ovdje konkretno predlažem za Dječji vrtić Izvor koji se nalazi u Prilazu Gjure Deželića 30 se odvoji određena sredstva koja bi tamo vrijedne naše tete, naši djelatnici u predškolskom obrazovanju mogle iskoristiti za opremanje vrtića, za opremanje prostorija koje koriste djeca da bi imali kvalitetno predškolsko obrazovanje jer nažalost grad Zagreb ne ispunjava svoju obavezu osnivača. U cijelom gradu Zagrebu u prvih 6 mjeseci ove godine, 15 milijuna kuna je za sve objekte predškolskog odgoja izdvojeno za adaptacije, za održavanje, tih objekata ima preko 60. Znači to je nevjerojatno zanemariv iznos i sa druge strane, kad pogledati da li vrijedi jedan spomenik u gradu Zagrebu duplo više nego 60 i nešto objekata u koji ide po mojoj procjeni nekih 30-tak tisuća zagrebačke djece. Da li to vrijedi više od toga? Duplo više. Sa te strane, moram ovdje obrazlagati i objasniti koji su problemi vezani za grad Zagreb, odnosno za nefunkcioniranje gradske uprave niti gradonačelnika Bandića. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 167. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi čega prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Maras.
Hvala lijepa g. državni tajniče. Ovo ćemo vjerojatno čuti još 50 puta u narednih 2 sata, ali ja se neću umoriti. Ja se neću umoriti i ovdje ću pričati o tome jer su me birali naši sugrađani da govorim o tome da je nažalost nemoguće ovoj Vladi i gradonačelniku Bandiću po mojem prijedlogu amandmana izdvojiti milijun kuna za Dječji vrtić Krijesnice u Krajiškoj 7, to je dječji vrtić sa 3 objekta koji ima kvalitetne programe i nažalost neke stvari mora se popraviti. Grad Zagreb sa svojim financijskim potencijalom, sa 10 milijardi kuna ne udovoljava onim zahtjevima koje bi trebao imati, tu je puno važnije gradonačelniku Bandiću primjerice da se tvrtkama koje su u kumskom vlasništvu odnosno u vlasništvu njegovih kumova, primjerice koji grade najskuplju žičaru u, u Europi, da se redovno isplaćuju, da se daju stotine milijuna kuna, da se napravi posao koji je po meni netransparentan i koji je pitanje koliko će kasnije biti isplativ i da li će se uopće Zagrepčani moći voziti ako najava bude da će karta koštati 50,00 kn sa svojom djecom, tom istom koja nemaju najosnovnije potrebe u vrtićima. Sa te strane, prioriteti koje imamo danas u Gradu Zagrebu i RH ne odgovaraju potrebama Zagrepčana i sa te stane se ne smijem nikada umoriti u ovom obrazlaganju i u stvarima koje treba mijenjati da ih govorim i na kraju krajeva doći će vrijeme kada ćemo ih zajedno mijenjati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 168. amandman zastupnika Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Maras.
Hvala lijepo, u ovom amandmanu se radi o vrtiću Različak, u Petrinjskoj ulici 31, to je vrtić sa 6 objekata uz Petrinjsku i na Kaptolu i na Novoj Vesi, u taj vrtić su išla moja djeca i jako dobro znam da nema roditelja u Gradu Zagrebu, to je sramota, al to mora čuti cijela RH, da nema roditelja u tim vrtićima ne bi bilo igračaka za djecu, ne bi bilo pomagala za djecu, ne bi bilo higijenskih potrepština, sram me ovdje reći jer kad netko ima proračun od 10 milijardi kuna, kada se plaća najveći prirez u RH, kada postoji toliki potencijal da se napravi grad po mjeri svih onih koji u njemu žive i koji mogu od njega imati velike koristi, šteta je da te koristi imaju samo nekolicina koja se skupila u interesnim grupama koje okružuju sadašnju vlast u Gradu Zagrebu, koja je svesrdno poduprijeta od strane HDZ-a jer bez HDZ-a ne bi bilo ni Bandića, kao šta ne bi ni HDZ-a bilo bez podrške Bandića u HS. Jedno ću vam reći, znači iz osobnog primjera kao roditelj znam kakvi su problemi, moja djeca su evo prije 3-4.g. izašla iz tog vrtića, ništa se nije promijenilo u međuvremenu značajnije, da nema roditelja ne bi bilo vjerujte mi ni pola stvari tamo koje, koje djeca trebaju i sa kojom bi djeca trebala najnormalnije biti okružena. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 169. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo, u ovom amandmanu se radi o dječjem vrtiću Vedri dani u Makančevoj ulici 11a koji ima 5 objekata i simbolizira kao i svi ostali vrtići koje ćemo danas ovdje pričati, o kojima ćemo danas ovdje pričati, primjer nebrige osnivača. I onda kada kaže predstavnik ministarstva, ja gotovo ne mogu vjerovati, znači vi gospodine perete ruke od toga da ne postoje dostojni uvjeti, a vjerojatno se o tome na taj način, ne postoje kvalitetni uvjeti ne samo ovdje nego vjerojatno i u cijeloj RH, pa morate provjeravati, morate vidjeti da li su uvjeti onakvi kakvi bi trebali biti i da li postoje kapaciteti da se na kraju krajeva ispune očekivanja roditelja, a očekivanja roditelja su da imaju pravilnu, ispravnu, kvalitetnu skrb i nisu, znači imamo sreću šta imamo izvrsne odgajatelje u Gradu Zagrebu, ja jako dobro surađujem i surađivao sam sa sindikatima predškolskoga odgoja u Gradu Zagrebu koji su vodili borbu sa gradskom upravom oko određenih svojih prava koji su se mučili i davali sve za našu djecu, ali nisu imali potporu onih koji bi trebali. Mi smo imali u Gradu Zagrebu v.d. pročelnika, mislim da još uvijek je čovjek v.d. pročelnika koji je je bio prvi kolega ili, ili dve stolice do gradonačelnika Bandića na, na, na, na sudu u određenim aferama. Znači, to je, ja sam vam rekao još jednom, to je nažalost grupa ljudi koji gleda samo svoj interes i koji ne brine o interesima građana odnosno onih o kojima, koji plaćaju porez, koji uplaćuju prirez koji je najveći u RH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 170. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče, došao sam malo bliže ne bi li mi, ne bi li mi ovaj, ne bi li me g. državni tajnik bolje čuo jer na neki način očekujem od njega da prihvati makar ijedan amandman, a ovdje se radi o vrtiću Medveščak u Voćarskoj bb koji ima 6 objekata, koji ima posebne programe poput engleskog jezika, glazbenog, sporta, hrvatskog tradicionalnog programa i senzomotorike i nadam se da ćete shvatiti da vama nije posao birokratski odraditi ovdje, pročitati što su vam napisali, nego da ste vi ovdje zaduženi da kao državni tajnik u Ministarstvu obrazovanja prenesete poruku vašim inspektorima da vide kakva je situacija jer nije normalno kada roditelji moraju nositi sa sobom higijenski pribor u, u vrtiće, jel vama to normalno? Evo, dajte mi neku gestu, recite je li vam to normalno? Pošto ne dajete gestu vjerojatno vam je normalno, ali meni nije to normalno. Znači, meni je ono što treba osigurati za predškolski, školski odgoj, obrazovanje za, za to da imamo buduće generacije puno važnije nego da li ćemo imati rabljene F-16 iz Izraela i s te strane nikada neću pristati, ali nikada da ne pričam o tim problemima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 171. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Brkić i kolega državni tajniče, evo nadam se da ću olakšati ljudima u režiji HRT-a koji pokušavaju naći kadar kako se ne bi vidio ovaj laptop, znači kad sam bio stajao ovdje, laptop se rezao do ovog djela dok sam govorio, sada snima ona kamera iza, to je vjerojatno u dogovoru HRT-a i HDZ-a odnosno, odnosno tajnika HS ili tajnika plenarne sjednice koji vjerojatno izdaju naloge dole kako da prate Gordana Marasa odnosno kakav kadar treba biti, kakav kadar ne smije biti. A šta ih smeta? Piše HDZ jednako korupcija. Znači, to ih smeta, ja vam moram to reći [[Upadica: Izjasnite se o amandmanu]] ja vam to g. potpredsjedniče moram reći i građani to moraju znati, da se cenzurira, da cenzurira se, pa ljudi šalju MMS-ove, slike sa HRT4 jer vi ne želite da ja ovdje mogu izraziti svoj stav, a moj stav je takav jer da to nije tako onda ne bi bilo potrebe uopće za ovim amandmanom za vrtić Tatjane Marinić i ukoliko gledate iz onog ćoška kolegice i kolege odnosno naši dragi građani, znajte to je zato što HDZ preko HRT-a ne dozvoljava da vidite ovu poruku koju sam vam maloprije rekao ili sada, pa ne mogu je okrenuti jer je kadar 20 metara tako da se ne vidi šta piše, tako da s te strane da vidite u kakvoj državi živimo i onda se nemojte čuditi ukoliko je problem naći milijun kuna za vrtić Tatjane Marinić kako bi naša djeca imala ono šta je adekvatno da bi mogla, da bi mogla pohađati predškolski odgoj i na taj način određivati sve ono šta najnormalnije mogu u svim drugim europskim državama. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolega Maras, ja bih vas lijepo molio držite se teme … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] g. Maras, ja vas lijepo molim držite se teme, a to je izjašnjavanje o amandmanima, da bilo kome smeta taj vaš natpis, on sigurno ne bi bio tu, niti bi ga mogli izložit, dakle nemojte govoriti o nečemu što nije istina i što ne stoji. Prelazimo na 172. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo, čujem sada od gledatelja da smo nazad u, u krupnom planu, tako da mi je drago da, da, da smo uspjeli s ovim mini pritiskom izborit se za to da, da imamo kako bi rekao, slobodu djelovanja kao i svi drugi zastupnici u ovom HS. Ovaj amandman se odnosi na, na dječji vrtić Vjeverica na Ksaverskoj 14 gdje se traže minimalni, ali zbilja minimalna sredstva kako bi dozvolili djelatnicima dječjeg vrtića koji nažalost s obzirom na to da u centru Grada Zagreba ima svakim danom sve manje stanovnika odnosno populacija je starija, centar Zagreba se koristi dosta često i za turističke, za turističke stvari, znači da omogućimo da se, da se objekat opremi na jedan kvalitetan način na koji bi mogli, na koji bi mogli osigurati djeci ono šta im, šta im treba. Nažalost, u gradskoj skupštini kada gledamo, evo sada će ići, sada će ići i gradski proračun slijedeći mjesec, dovoljno sredstava se ne planira za te potrebe i u ovom trenutku traje već, veći, veće rasprave oko toga što će HDZ uvjetovat Bandiću da se izmijeni u GUP-u u odnosu na ono da osiguramo za, za, za vrtić Vjeverica ona potrebna sredstva koja su potrebna da bi se mogla odvijati predškolska, da bi se mogao odvijati predškolski odgoj na adekvatan način. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 173. amandman poštovanog zastupnika Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa, kolegice i kolege, evo radi se o gradskoj četvrti Trnje, radi se o dječjem vrtiću Iskrica, gdje ovim amandmanom tražimo određena sredstva da se, da se osiguraju u državnom proračunu kako bi mogli odraditi određene stvari i poboljšati uvjete za našu djecu. Ja mislim da kada zbrojimo sve skupa, sve ove vrtiće, radi se o 50-tak milijuna kuna i bilo bi dobro da Grad Zagreb osigura taj novac, al pošto to gradonačelniku Bandiću nije prioritet, pošto gradonačelnik Bandić više razmišlja o Zagrebačkom Manhattanu koji treba pod svaku cijenu zaustaviti, pošto g. Prgomet i Mikulić razmišljaju koju će zonu uvjetovati gradonačelniku Bandiću da je prenamijeni iz zelene u građevinsku, više nego to da recimo za vrtić Iskrica osiguramo određena sredstva, ja sam prisiljen ovdje davati te amandmane i tražiti i govoriti o tom problemu. Znači kada vidimo kako se odnose ljudi koji imaju 10 milijardi kuna na raspolaganju u gradskom proračunu, da zadovolje sve potrebe koje imaju Zagrepčani i Zagrepčanke jednostavno je nevjerojatno da zastupnici iz Grada Zagreba ovdje moraju davati lokalne amandmane, da moraju davati amandmane koji bi trebali osigurati kvalitetniji život Zagrepčana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras, inače ovaj amandman je bio za dječji vrtić Vjevericu, tako da ste malo išli unaprijed, ali dobro nema veze, sadržajno je to tu negdje. Prelazimo na 174. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa, hvala vam na sugestiji za koju ne bi bilo potrebe da nisam podnio ove amandmane i da nisam prisiljen ovdje u HS o tome govoriti. Ja bi volio da smo ove teme sve apsolvirali, da Zagreb recimo ne kasni sa isplatama za privatne dječje vrtiće, dva i više mjeseca, zamislite u kojem smo mi paradoksu u Gradu Zagrebu, znači postoji odluka gradske skupštine, postoje ugovori sa privatnim vrtićima koji također imaju otprilike 5000 naše djece u svojim vrtićima i Grad Zagreb kasni više od dva mjeseca sa sufinanciranjem tih programa. Je li to vama normalno? Je li normalno da privatni poduzetnici moraju financirati Grad Zagreb sa milijunima kuna, da moraju zatvarati svoje vrtiće, da moraju razmišljati o tome kako funkcionirati i zato nije čudno što moram, evo kolega potpredsjedniče, i za dječji vrtić Iskricu također na Krugama u, u, na, na gradskoj, u gradskoj četvrti Trnje, predložiti ovaj amandman u nadi da će g. državni tajnik prihvatiti jedan amandman, prihvatiti nekoliko amandmana, to nije veliki novac za državni proračun, to je simbolika, znači ja tražim da se smanji jedan milijun kuna sredstva za opremanje materijalno tehničkim sredstvima u Ministarstvu obrane i da se dodijeli konkretno ovdje u ovom objektu kako bi se određene adaptacije napravile, kako bi se napravile, napravilo određene kupovine, prilagodilo igralište itd., znači sa te strane žao mi je šta možda najbogatija jedinica lokalne samouprave ne ispunjava svoje zadaće prema svojim stanovnicima koji uplaćuju, još jednom ću reći, najveći prirez u RH.
Zahvaljujem. Prelazimo na 175. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo, ovdje govorimo također o gradskoj četvrti Trnje o vrtiću Savica, e ovdje je još jedan problem koji se javlja, a koji je gotovo nevjerojatan. Znači, na području gradskog, gradske četvrti Trnje, postoje objekti obrazovni, znači konkretno ovdje pričamo o vrtiću, ali i postoje, postoji i osnovna škola koja još nije riješila zdravstveno ispravne uvjete da naša djeca tamo mogu, tamo mogu ići. Znači, Ploče koje nisu adekvatne, koje su ugrađivane prije 50-60.g. ugrožavaju zdravlje naše djece i sa te strane nevjerojatno je da, da Grad Zagreb ne adaptira te škole i objekte obrazovne vrtiće na način da djeca mogu komotno otići, otići u školu, da se roditelji ne brinu da li se zid trusi, da li će eventualno određeni kancerogeni materijal doći u doticaj sa djecom, to je nažalost još uvijek situacija u Gradu Zagrebu i, i nažalost takvih objekata kroz cijeli grad ima više od 10-tak i sa te strane o tome ovdje također treba govoriti. Znači trebamo govoriti o tome da hrvatski građani čuju i da Zagrepčani i Zagrepčanke čuju koliki su problemi nagomilani i koliko ih nažalost gradska uprava ne želi rješavati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 176. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo, ovdje se radi o vrtiću, pardon o vrtiću Vladimira Nazora koji je dobio ime po jednom velikom hrvatskom pjesniku, predsjedniku ovog predstavničkog tijela u jednom periodu naše povijesti sa otoka Brača u Rapskoj bb, znači na zagrebačkoj četvrti, gradskoj četvrti Trnje koja je nažalost pogođena ovim što sam maloprije ovdje govorio. Znači tamo, konkretno ne u samo u tom, ne u tom vrtiću, ali u nekim drugim objektima u blizini se, se, postoje objekti koji su još uvijek, rekao sam, napravljeni od azbestnih ploča, dok to ne riješimo, dok tako ne osiguramo sigurnost naše djece, vrlo teško možemo govoriti o bilo kakvom razvoju, o bilo kakvim pretpostavkama za kvalitetniji, za kvalitetniji, za kvalitetno predškolsko i školsko obrazovanje. Znači, ja ovdje tražim od Ministarstva znanosti i obrazovanja koje tako lakonski govori da ovo nije u, u ingerenciji njih, nego se treba obratiti gradskoj upravi koja nažalost uopće ne reagira uz ogroman proračun, za mene nije prihvatljivo, ja ne mogu prestati o tome niti razmišljati, šta razmišljam cijeli dan, a kamoli govoriti i truditi se da to promijenimo. Znači mi to moramo promijeniti bez obzira šta neki misle da je to samo po sebi rješivo u okviru Grada Zagreba, očito nije dok god je ova uprava na djelu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 177. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite g. Maras.
Hvala lijepa, ovdje se radi o dječjem vrtiću Vrbik, znači također na području gradske četvrti Trnje gdje se predlaže da se, da se dodijeli milijun kuna za investicije, određene popravke u 3 objekta i za opremanje sa određenim pomagalima kako bi kroz posebne programe koje ima taj vrtić, radi se i o posebnom montesori programa za djecu sa teškoćama u razvoju, za engleski i sportski program, kako bi imali kvalitetno opremljene učionice odnosno objekte za, za te programe. Da to rješava Grad Zagreb vjerojatno ne bi trebalo ovako intervenirati i još jednom ovdje želim istaknuti da Grad Zagreb ima veliki kapacitet, ima mogućnosti meni je žao što vidim da ovdje u Sabornici nema nijednog zastupnika vladajuće većine, to je recimo pitanje koje mi dosta često sada postavljaju građani, a postavljaju mi i profesori u, u , u obrazovnom sustavu, tko će odraditi kažu njima nadoknade za njihovu djecu, a onda se profesori opravdano pitaju tko će odraditi ovdje ove sve sate koji su protekli bez ijednog zastupnika iz vladajuće većine. Znači toliko o tome koliki interes Vlada, od vladajuće većine da čuju što opozicija predlaže i što bi opozicija htjela da vladajuća većina usvoji u proračunu kako bi imali kvalitetniji proračun, znači preko 300 amandmana je danas na raspravi, nažalost kolegica i kolega niti jednog u ovom trenutku iz vladajuće većine u HS nema. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, ima jedan. Prelazimo na 178. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Moram reći da sam se na trenutak poveselio, ja sam čuo prihvaća, al onda sam čuo da je reko kolega državni tajnik da se ne prihvaća, znači ipak nažalost ništa od toga, ovdje se radi o vrtiću Bukovac na području gradske četvrti Maksimir koji ima 3 objekta također vrlo razvijen program, znači i njemačkog i engleskog jezika i montesorija, obuhvaća, obuhvaća i djecu koja, koja su vezana na, na, na bolnicu na Rebru također, znači sa te strane jedan vrtić koji, koji je također je vrlo važan pogotovo za taj kvart koji je poznati zagrebački kvart, ali opet kažem mnoge stvari koje, koje bi trebale biti riješene kroz normalno financiranje nisu riješene, moram reći da mnogi problemi koji se javljaju u predškolskom odgoju, pa i u školskom odgoju bi mogli bit riješeni i roditelji imaju dostava velike probleme recimo kada se radi o školskom odgoju, kada škola završi, znači da, da Grad Zagreb nije u stanju osigurati tih još preko ljeta određena dežurstva kako djeca bi imala gdje bit, vrlo teško je dijete u prvom, drugom razredu osnovne škole ostaviti doma dok ste na poslu i postoje znači mnogi programi i mogla, sredstva bi mogla biti puno pametnije utrošena nego šta se troše sada, sve to bi Zagreb mogao osigurati kao što je primjerice se osigurava i cjelodnevna nastava, možda i za 4. razred, nažalost Grad Zagreb svake godine krati cjelodnevnu nastavu, znači i nema dovoljno razreda koji, koji, koje bi roditelji mogli popuniti, umjesto da širimo uslugu roditeljima koji nažalost svakim danom sve više radi, rade, mi to skraćujemo i onemogućujemo odnosno ne mi nego gradska uprava u Gradu Zagrebu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 179. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa, ovdje se radi o dječjem vrtiću Maksimir u Ulici Antuna Augustinčića 4 i možemo, možemo ovdje reći znači radi se o amandmanu koji također traži određena sredstva za određene adaptacije na dva objekata u kojem vrtić funkcionira i da se određene stvari i da se određene stvari poprave, ono što, ono što želim reći je da nažalost živimo u jednom užurbanom vremenu, užurbanom životu gdje mnoge stvari nisu posložene onako kako bi trebale i kada čovjek gleda da u Zagrebu primjerice fali još sigurno 10-tak, 15-tak vrtića i da se Zagreb odluči da li će graditi te vrtiće i kojom brzinom će ih graditi i kako će na kraju krajeva se taj sustav razvijati ili da se odluči primjerice da ide u sufinanciranje, pa da rade to privatni poduzetnici, može i to biti odluka samo da se stvore kapaciteti pogotovo u ruralnim dijelovima grada, o tome ću malo kasnije govorit kad pređemo i na druge kvartove, samo da postoje određeni uvjeti gdje bi, gdje bi ljudi mogli kvalitetno ostaviti svoju djecu, gdje ne bi imali problema, znači Grad Zagreb to ne radi, Grad Zagreb troši novac na potpuno krive demografske mjere. Mi sad recimo imamo mjeru koja govori o tome da, da se ogroman novac skoro 400 milijuna kuna godišnje daje za mjeru, za treće dijete, nažalost to nije rezultiralo niti jednim djetetom više u Gradu Zagrebu, koje je, koje je rođeno u odnosu na, na prethodne godine, ali nažalost Grad Zagreb ne prati one potrebe vrtića i odgojnih ustanova koje bi trebao raditi. Znači postoji, postoji financijski kapacitet, ali ne postoji prioriteti koji su posloženi na ispravni način.
Zahvaljujem. Prelazimo na 180. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo, ovdje se radi o vrtiću Mali princ na Lašćinskoj cesti br. 17 koji također ima 3 objekta, radi se o sredstvima kojima bi se osiguralo također određeno, određeno opremanje i adaptacija u iznosu milijun kuna, to bi se smanjilo na području odnosno u, u proračunu, u dijelu proračuna Ministarstva obrane, opremanje materijalno tehničkim sredstvima, znači po meni sve skupa ovi amandmani nisu teži više od 60 milijuna kuna, ja mislim da bi ako to tako gledamo, napravili puno korisniju stvar od toga, nego da sada pokušavamo udovoljiti određenim zahtjevima, primjerice NATO-a i SAD-a za većim izdvajanjem za, za obranu. Moj stav i moja želja je da izdvajamo više za obrazovanje i za odgoj naše djece i za ulaganje u budućnost. Stav Vlade RH je da ne ulažu primarno u to, nego da ulažu u obranu, u avione, u tenkove, u oklopna vozila, u vježbe koje se odvijaju na, primjerice na Jadranu gdje naš premijer ili naš ministar obrane sa svojim, sa svojom svitom dođu u šljemovima i sa dalekozorima i gledaju da li je neki brod pogodio raketom neku metu, znači sa te strane koncepcija je potpuno drugačija, ja se čudim evo ovdje ljudima iz Ministarstva obrazovanja da nisu uvjetovali i nisu izdržali do kraja u pritisku koji su postavili na početku štrajka obrazovnih djelatnika, znači to je danas se borimo za to kakvu RH želimo, RH znanja ili RH koja će biti zatvorena sama za sebe i koja će ulagati u krive prioritete. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 181. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa, radi se o gradskoj četvrti također Maksimir, o vrtiću Trnoružica u Rusanovoj 11, kada vidite simboliku naziva ovoga vrtića odnosno amandmana na koji se odnosi na vrtić Trnoružica, čovjek bi poželio da se ubode i da zaspe i da se jednog dana probudi u jednoj zemlji koja ima sasvim drugačije posložene stvari, u kojoj nema korupcije, u kojoj se mladi uče ispravnim vrijednostima, u kojim kada gledam one koji su idoli, uzor ili koji bi to htjeli biti, evo gledam npr. primjerice prije 2 dana kandidaturu naše predsjednice i u prvom redu, manekena USKOK-a i optužnica g. gradonačelnika Bandića koji je odgovoran da vrtić Trnoružica funkcionira i svi ovi vrtići da funkcioniraju, da roditelji ne moraju sami financirati određene stvari, da imamo toplu vodu u svim školama u Gradu Zagrebu, da djeca sa osjetljivijom kožom ne moraju razmišljati jesu li roditelji, jesu li oni sasvim dobro obrisali ruke ili nisu i da li će dobiti ozebline. Pa zamislite kolegice i kolege zastupnici, u Gradu Zagrebu postoji 20-tak, 30-tak škola osnovnih sa hladnom vodom, znači nema tople vode. Sada kad dođe ovaj malo hladnije vrijeme, ja uvijek sa strepnjom i sa, sa, sa, sa zebnjom to vrijeme dočekujem jer znam da moje dijete ima osjetljivu kožu i da ne razmišlja o tome da treba tri puta obrisati ruke i svaki puta i nije jedini, ima 10-ero, 20-ero, 50-ero djece u školi koji imaju iste probleme i da je gradu problem napraviti ono što bi trebalo biti, a to je da naprave toplu vodu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 182. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo, ovdje se radi o, o dječjem vrtiću Cvrčak u Turopoljskoj 29 u Gradu Zagrebu koji ima 4 objekta, koji ima nekoliko također programa, radi se o glazbenom, engleskom, sportu i programu predškole i amandman također ide za ovim klasičnim prijedlogom koje sam već nekoliko puta govorio da se osiguraju u okviru proračuna određena sredstva kako bi se ispunio ovaj potpuni, ja bi rekao, kapacitet odnosno mogućnost da imamo najkvalitetniju moguću skrb i, i, i uvjete za djecu koja tamo idu. Znači sa te strane ja mislim da bi svakom razumnom, opet kažem još jednom žao mi je što ovdje nema osim vas g. potpredsjedniče, ali to mora biti jer ste vi taj koji predsjeda sjednicom, ali nevjerojatno mi je da nema niti jednog zastupnika vladajuće većine, ne samo iz HDZ-a, da sad ne ispadne da je to stranački HDZ, SDP, ali niti jednog zastupnika vladajuće većine ja u Sabornici ne vidim, tijekom dana sam vidio 20-tak zastupnika, 30-tak zastupnika opozicije i 2-3 zastupnika iz većine. Ja ne znam zbog čega tako mali interes ovaj pokazuju prema i respekt prema našim sugrađanima koji ovo mogu u živo pratiti na HRT-u na 4. programu, doduše iz čudnih kadrova koji paze iz kojeg kuta snimaju dok ja govorim, ali mi nije jasno zbog čega, zbog čega interesa i respekta prema našim sugrađanima nema, ja to jednostavno ne mogu shvatiti, ja sam ovdje od jutra, predložio sam stotinu amandmana i sve ću ih braniti do zadnjega koliko budem to mogao, nekoliko sam morao nažalost preskočiti jer nisam bio u dvorani, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 183. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege, ja vjerujem da svi vi želite normalnu zemlju u kojoj će ljudi biti sigurni da novac koji zarađuju i koji mukotrpno zarađuju za svoj život i uplaćuju jedan dio u državni proračun, da znaju da će se na najbolji mogući način isplatiti nazad, njima, za njihove životne potrebe, zbog toga imamo državu, državu imamo da imamo sigurnost, da imamo infrastrukturu, ceste, škole, vrtiće i sve ono šta je građanima potrebno kako bi imali kvalitetan život, to je vjerujem šta svi mi želimo, normalna uređena država. Nažalost, danas to tako nije, nažalost danas veliki dio novca u proračun koji se uplaćuje, ne uplaćuje ne samo u državnoj nego i u lokalnoj razini, pa evo sada ću reći ovdje vezano i uz opremanje materijalno tehničkim sredstvima u Ministarstvu obrane na kraju nemate sigurnost da će to završiti na najefikasniji mogući način jer jako puno novca curi na sve strane. Znači ja sam siguran da bi mi mogli 10% proračuna uštedjeti kada bi se s njim racionalnije, transparentnije i manje koruptivno gospodarili, onda ne bi bilo nikakvih problema da se i ovakve potrebe izvršavaju, da nemamo azbestne objekte u Zagrebu, da nemamo djecu koja nemaju najosnovnije didaktičke pomagala odnosno određene stvari koje su im potrebne u njihovom najranijem odgoju, onda bi imali državu koja bi mogla, za koju bi građani mogli reći da im ispunjava one potrebe i da nemaju potrebe biti nezadovoljni i odlaziti iz nje. Nažalost, Hrvatska to još uvijek nije.
Zahvaljujem. Prelazimo na 184. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa, ovdje se radi također o gradskoj četvrti Peščenica Žitnjak, Milana Sachsa, vrtić se zove Milana Sachsa u ulici Milana Sachsa 5, gdje imamo 3 objekta i moram ovdje spomenuti još jednu stvar koja je jako vezana. Znači ovdje se planira milijun kuna također, za određenu adaptaciju, odnosno opremanje vrtića, ali ovdje imamo još jedan problem koji nažalost nije riješen, a koji je jako vezan za predškolsko obrazovanje, odnosno za vrtić Milana Sachsa. Svi znamo situaciju sa prometom, odnosno problem u Trnavi prijelaza željezničke pruge. Znači roditelji su jako nezadovoljni, ne stižu po svoju djecu, ne mogu određene stvari obavljati. Evo, još jednog primjera gdje država i grad ne rješavaju problem koji egzistira već 10, 15, 20 godina i iako mi osiguramo ova sredstva u proračunu kako bi se opremio ovaj vrtić, mnogi roditelji neće biti zadovoljni jer ta komunikacija u istočnom dijelu grada je užasna. Užasna. Prođite Trnavom i vidjet ćete da dnevno imate 20, 30 puta, presječe se promet i ljudi čekaju po pola sata da bi se promet aktivirao, znači to je nemoguće, država o tome ne skrbi, grad o tome ne skrbi, nema nekakvog konkretnog rješenja, to moramo pod hitno riješiti. Jer i ako tamo uložimo milijun kuna u tom dijelu, to je naravno Donja Dubrava četvrt, Trnava, ali ide jedan dio ljudi i na Peščenicu, znači ako to tamo ne riješimo, teško će ljudi funkcionirati na kvalitetan način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 185. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o vrtiću Zrno na Kozari boku, znači IX. Odvojak 13 koji ima dva objekta i također, zahtijeva određene mislim, dobro bi im došla određena sredstva kako bi ispunili određene uvjete koji bi pomogli da djeca imaju kvalitetniji sadržaj i kvalitetniju opremu. Ovdje se radi o tome, znači opet da se izdvoji milijun kuna, mislim da to zbilja nije preveliki iznos. Mislim da bi o tome trebalo porazmisliti, ne prihvaćam tezu da to nije moguće napraviti s obzirom da proračun ima preko 140 milijardi kuna prihoda i rashoda. Hvala lijepo.
... [[Govornik nije uključen.]] Zahvaljujem. Prelazimo na 186. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Sad prelazimo u gradsku četvrt Novi Zagreb-Istok, ovaj se amandman odnosi na vrtić u Sopotu, Viktora Kovačića 18c. Znači sa dva objekta to je jedan vrtić u jednom novom, mislim relativno novom, teško je reći novom ako je izrađen 70-ih godina prošlog stoljeća, ali novijem dijelu grada Zagreba, znači u Novom Zagrebu, gdje se također predviđa milijun kuna da se izdvoji za taj vrtić i na neki način da se još dodatno i igralište i sve ono što je vezano uz vrtić opremi. Ono što želim reći, imali smo prije nekoliko dana jednu nevjerojatnu situaciju, s obzirom na neulaganja u infrastrukturu u gradu Zagrebu, pogotovo u Novom Zagrebu, imali smo situaciju da nekoliko dana nije bilo grijanja i tople vode i što je već postalo učestalo nažalost jer je infrastruktura dotrajala i ukoliko se ne ulaže godinama, desetljećima, normalno je da jednostavno stvari ne funkcioniraju. Znači grad Zagreb zahtijeva značajnija ulaganja u infrastrukturu. Ono što još želim ovdje posebno napomenuti, apsolutno sam nesretan kada vidim okružje u kojem se nalaze ti vrtići, pa i ovaj vrtić u Sopotu. Znači imate praktično na svakom ćošku novozagrebačkih naselja, imate imate odlagališta, mini odlagališta otpada. To je također situacija koja nije baš najsigurnija za djecu, a ne samo da nije vizualno ugodna jer funkcioniranje prikupljanja otpada u gradu Zagrebu nažalost ne funkcionira.
Zahvaljujem. Prelazimo na 187. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Izvolite kolega Maras.
Ovdje se radi o amandmanu koji se odnosi na Dječji vrtić Tratinčica u Ulici sv. Mateja 131 koji ima 6 objekata, to je dosta veliki vrtić i kojem bi također, dobro došla određena dodatna sredstva koja ne može ostvariti u okviru proračuna grada Zagreba zbog netransparentnog, neefikasnog i prioritetno totalno krivog principa upravljanja javnim novcem u gradu Zagrebu. Jer kad vidite ovo sve što sam ja sad predložio, što ovdje govorim, a odnosi se na cijeli predškolski odgoj u gradu Zagrebu bi se moglo pokriti sa jednim odnosno jednim i pol spomenikom koji grade gradonačelnikovi kumovi ispred Gradskog poglavarstva i koje zajedno sa gradonačelnikom značajno podupire premijer Plenković. Znači vrlo jednostavno bi mogli doći do rješenja i kroz gradski proračun kada bi to, kada bi za to bilo volje, kada bi netko postavio uvjet, kada bi većina u gradskoj skupštini koju čine gradonačelnik grada Zagreba i njegova stranka koji također danas nisu ovdje prisutni i HDZ. Kada bi netko od njih rekao ej idemo riješiti ono što je prioritet, ono što je budućnost, ajmo riješiti nedostatke koji se nalaze u predškolskom odgoju, u školama, idemo napraviti da kapacitet i uvjeti u gradskim obrazovnim ustanovama budu bolji, da imamo škole koje nisu u tri smjene. Pa mi u gradu Zagrebu još uvijek imamo škole, osnovne škole u tri smjene. Mi moramo doći do toga da imamo osnovno školstvo u jednoj smjeni, za to se treba izboriti.
Zahvaljujem. Prelazimo na 188. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Hvala lijepo. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o vrtiću u Travnom Aleje Božidara Magovca 10 sa tri objekata. Inače Travno je moje naselje, tamo sam odrastao i doslovce znam svaku klupicu u kvartu i znam kakav je problem i koliko bi se moglo napraviti više, pogotovo zato što je Travno jedno veliko naselje sa nekih 15-ak tisuća stanovnika, sa najvećom zgradom u gradu Zagrebu Mamuticom i ima dovoljno djece, ima puno djece i jednostavno uvjeti bi mogli biti bolji. Ono što mene frapira i zbog čega sam užasno nesretan i nezadovoljan da svaki put kad dođem roditeljima u posjetu, znači ta moja zgrada je nedaleko od vrtića, od objekta vrtića, vidim nekoliko odlagališta otpada znači to niče na te strane. I nevjerojatno je da plaćamo ogroman novac gradu Zagrebu, nevjerojatno da se najavljuje još veća plaćanja koja će osjetiti upravo stanovnici Travnog i sličnih naselja jer to su stanovnici radničkih kvartova, građanskih kvartova gdje stanovi nisu veliki. Znači najviše će biti pogođeni sa promjenama cijena odvoza otpada stanovi od 40, 50, 60 kvadrata kojih najviše ima u Travnom. Samim time također će biti pogođena i djeca koja idu u vrtić Travno. I zato evo predlažem još jednom da se izdvoje određena sredstva kako bi se poboljšala kvaliteta u tom vrtiću ali kako bi na neki način skrenuo pozornost i na ove ostale probleme koji okružuju predškolski odgoj, odnosno koji okružuju naše sugrađane a nevjerojatno mi je kažem da vidim na svakom čošku jedno mini odlagalište, grad nažalost nikada nije bio zmazaniji, nikada. Ja se ne sjećam ovo, ovo je presedan i nadam se da će se brzo promijeniti.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Prelazimo na 189. amandman, poštovanog kolege Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovo je amandman koji se odnosi na vrtić Utrina. To je kvart preko puta Travnoga koji ima tri objekata, nešto stariji kvart od Travnog ali također veliki sa jako puno mladih obitelji, sa jako puno djece, znači pogotovo u zadnje vrijeme se dosta ljudi i doseljava i znam da je intenzivno i kupovanje nekretnina. Sa te strane mislim ako nećemo ulagati u tu vrstu infrastrukture da od demografije nema ništa, da od kvalitetnijeg Zagreba nema ništa, da nećemo na kraju krajeva stvarati ni pretpostavke za kvalitetno i osnovnoškolsko obrazovanje i srednjoškolsko obrazovanje. Inače u Utrinama ima nekoliko novih srednjih škola, opet kažem novih, starih 20-ak i nešto godina ali kvalitetniji, znači to je jedno, jedan dio koji mogu reći evo je za pohvaliti da su se izgradile neke nove srednje škole ali bez obzira na to mislim da kada gledam sve skupa objekte ti svi objekti izgledaju isto kao zadnjih, rekao sam 40, 50 godina, nažalost, nažalost dosta toga je na roditeljima, na bakama, djedovima i mislim da to tako ne bi trebalo biti pogotovo u gradu koji raspolažu sa 10 milijardi kuna.
Zahvaljujem, prelazimo na 190. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite, državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o vrtiću i amandmanu da se osiguraju dodatna sredstva za vrtić u Zapruđu u Baburičinoj ulici 11, u Baburičinoj ulici 11. Znači ima broj objekata 2. Zapruđe je jedno od najstarijih novozagrebačkih naselja. Također u zadnje vrijeme imamo nekoliko, nekoliko i novogradnji i dosta ljudi doseljava, odnosno postoji potreba za dodatnim investicijama. Mislim da je kvart relativno lijep, na žalost opet se javlja ovaj problem koji sam maloprije rekao i sa odvajanjem, odnosno odnošenjem otpada. Mislim da ne bi trebao biti problem dozvoliti da ovaj amandman prihvatimo, odnosno omogućiti da ovaj amandman prihvatimo i da u proračun osiguramo milijun kuna za taj vrtić. Ja bih vam se ispričao je li mogu uzeti čašu vode malo mi je grlo, suh je zrak.
Samo izvolite kolega [[Upadica: Maras: Hvala lijepa.]] Prelazimo na 191. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Sad prelazimo na, pardon, rekli ste 190.? [[Upadica: 191.]] 191. radi se o dječjem vrtiću u Hrvatskom Leskovcu Potočna 9. koji ima dva objekta odnosno koji također tražim da se izdvoje dodatna sredstva s obzirom na potrebe i s obzirom na to da ja mislim da pogotovo u ruralnim dijelovima grada treba treba više investirati pogotovo zato što tu ima i više mogućnosti i više mladih obitelji znači koje se tu pokušavaju na neki način stvoriti neko okružje za normalan život i bilo bi, bilo bi ja mislim korektno da napravimo sve što je u našoj moći da ti objekti budu što bolje opremljeni zato tražim dodatnih milijun kuna. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 192. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o dječjem vrtiću, znači amandmanom kojim se predlaže dodatna sredstva za dječji vrtić u Remetincu, Remetinečki gaj 25 koji ima tri objekta koji je također jedan od starijih novozagrebačkih kvartova ali pogotovo jer se dosta gradi. To je područje svima znamo oko, malo, oko zagrebačke Arene, znači u blizini zagrebačke Arene. Apsolutno je potrebno da se tamo izgradi još nekoliko objekata. Mislim da ova sredstva ne da nisu dovoljna nego sam siguran da treba graditi tamo jer se dosta često sada nalaze rješenja koja također pogoduju određenim privatnim investitorima gdje kada se gradi nova zgrada onda se već u startu planira određeni poslovni prostor koji se ili uzima na dugoročni najam i nakon 10 godina šta je gotovo nevjerojatno u nekom nekretninskom biznisu se ostvaruje povrat investicija. Znači to je ono o čemu ovdje želim govoriti. Znači grad bi trebao imati neku smislenu razvojnu strategiju a ne da kad se neplanski gradi, na brzinu gradi na kraju imate situaciju gdje se uvijek u pravilu nekome pogoduje i gdje onda netko ostvari dodatne benefite i interese koje inače ne bi trebao ostvariti. I obično su to ljudi koji su bliski građevinskim lobijima i bliski onima koji odlučuju u Uredu za izgradnju grada. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Maras. Određujem stanku do 19,20h. STANKA U 19,07 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 19,21 SATI]] Poštovane kolege nastavljamo sa radom. Prelazimo na 193. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
… [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Izvolite g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Radi se o vrtiću u Sigetu, znači Siget 12, to je također jedan ... [[Govornik se ne razumije.]] zagrebački kvart sa dva objekta. Predlaže se također izdvajanje milijun kuna na konto tog vrtića u odnosu na smanjenje vezano uz Ministarstvo obrane odnosno opremanje materijalno tehničkim sredstvima to je da naši gledatelji znaju vrtić koji se nalazi preko puta, odnosno u blizini Zagrebačkog velesajma, kvart je relativno velik. I također jedan od starijih novozagrebačkih kvartova ali kažem nažalost se mnogo ne mijenja. Ne mijenja u pogledu opremanja vrtića tako da ja vjerujem da bi se moglo osigurati ta sredstva kako bi situacija bila bolja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 194. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
… [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem državnom tajniku. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Radi se također o četvrti Novi Zagreb zapad, odnosno u vrtiću u Trnskom, Trnsko 19. Cijela priča ovdje i onoga što želim reći nažalost je jedno nefunkcioniranje, kvalitetno nefunkcioniranje, odnosno nemogućnost kvalitetnog upravljanja javnim novcem u gradu Zagrebu. Žalosno je to da jedan najveći gradski ured a to je Ured za obrazovanje ne može osigurati sredstva kako bi i u školama i u vrtićima imali jednu kvalitetnu razinu, kvalitetnu razinu edukacije. Znači s te strane možda bi u nekom normalnijem odnosu i ja bih rekao kvalitetnijem odnosu upravljanja novcem u gradu Zagrebu, možda bili ovakvi amandmani nepotrebni ali nažalost vjerujte mi tko god nas sad gleda može to izgledati čudno itekako su potrebni zbog toga što nema najosnovnijih stvari koje bi djeca trebala imati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. 195. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
… [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na gradsku četvrt Trešnjevka sjever, radi se o vrtiću Bajka u Zorkovačkoj 8 sa četiri objekta. Posebno mi je tu bitno jer se radi o vrtiću koji ima programe i posvećen je djeci sa teškoćama u razvoju sa aspekta autističnih obilježja, znači vrlo, vrlo važno je da imamo kvalitetno opremljene takve objekte. Ono što želim reći mi ćemo imati vrlo brzo proračun gradski, znači na stolu, vjerojatno za manje od mjesec dana, znači na sjednici koja će biti krajem ovog mjeseca ili početkom sljedećeg u kojem bi trebali naći više prostora za segment obrazovanja. Znači nažalost proračun je prenapregnut, opterećen sa razno raznim projektima, zaduženjima, iz prošlosti koje je gradonačelnik ostvario. Mi moramo vidjeti kako i na koji način kvalitetno financirati gradske projekte ali vjerujte mi prvenstveno trebaju biti usmjereni na ovaj obrazovni dio, na kvalitetnu infrastrukturu, na kvalitetnu infrastrukturu u smislu prometa i na kraju krajeva zbrinjavanje otpada i svega onoga što u ovom trenutku u gradu nema. Znači postoje tri glavna segmenta koji bi trebali raditi, jedan od njih je obrazovanje, promet i zbrinjavanje otpada odnosno kvalitetniji život naših sugrađana. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 196. amandman kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
… [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Također se radi o gradskoj četvrti Trešnjevka sjever i vrtiću Grigora Viteza u Ratarskoj ulici br. 5. u gradu Zagrebu. To je jedan veći vrtić koji ima 5 objekata, koji ima ja bi rekao dosta, dosta djece koja pohađaju programe i koji također zaslužuje ovu vrstu potpore koju bi u proračunu osigurali smanjenjem određenog izdvajanja sredstava za materijalno tehnička sredstva i opremanje u Ministarstvu obrane. Znači volio bih kada bi se takva vrsta rasprave vodila između koalicijskih partnera na razini države, HDZ-a i gradonačelnika Bandića, odnosno stranke 365 koja se stavlja na većinom od političkih prebjega. I u Gradskoj skupštini kada bi se takva rasprava vodila, kada se ne bi vodila rasprava oko toga šta će se u Zagrebu prenamijeniti, tko će određeni benefit od tih promjena GUP-a imati, Bandić na zagrebačkom Manhattmanu a vidimo sada po napisima u medijima i Prgomet i određeni dužnosnici lokalnih HDZ-a na određenim drugim parcelama u gradu Zagrebu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 197. amandman kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
… [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Također se radi o vrtiću na području Trešnjevke sjevere. Ovdje se radi o jednom manjem objektu ali također mislim da bi bilo potrebno da se odvoje određena sredstva kako bi se objekt adekvatno napravio, odnosno adaptirao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 198. amandman kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
… [[Govornik nije uključen.]]
Zahvaljujem. Izvolite g. Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o Dječjem vrtiću Zvončić u Hanamanovoj ulici sa 5 objekata i kada vidimo, evo sada već 35 zagrebački vrtić sa, u ovom trenutku već preko stotinu objekata u gradu Zagrebu prošli smo sigurno već 20, 30 tisuća djece, odnosno obitelji, možda 60, 70 tisuća baki i djedova koji su svjesni ovih problema i koje jednostavno ne razumiju zbog čega grad Zagreb iz njihovog novca, onog koji je prikupljen kroz prirez i kroz određene benefite velikog grada, gospodarstvo u velikom gradu, velikog broja zaposlenih u gradu Zagrebu, relativno što se tiče Hrvatske većih plaća u gradu Zagrebu, zbog čega tih 10 milijardi kuna se ne rasporedi na jedan pravedniji i kvalitetniji način. Ne može se trpati ljude po holdingu, ne može se trpati ljude po gradskoj upravi, pumpati ogromne plaće, a na kraju krajeva, da ispaštaju sa druge strane djeca. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 199. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Ovdje se radi o gradskoj četvrti Trešnjevka-Jug i Vrtiću Jarun u Ulici Martina Pušteka 14. Naravno nije to jedini objekt, radi se o 6 objekata, tj. 6 objekata, to je jedan malo veći vrtić s obzirom i na veću četvrt odnosno kvart koji je i mjesni odbor koji je izgrađen posebno u proteklom razdoblju, tamo je niknulo čitav niz novih zgrada, doduše, kao što sam maloprije rekao u tim zgrada se obično i unajmljuju određeni prostori što po meni nije ekonomski racionalno s aspekta grada, ali to je tako sad u ovom trenutku kako se gradom Zagrebom upravlja. Znači ono što mislim da je bitno za taj kvart je i nova prometna rješenja, pogotovo se tu radi o Jarunskom mostu koji bi spajao taj dio kvarta sa Novim Zagrebom, odnosno dalje sa Brezovicom jer jednostavno, takva rješenja su na potrebna u gradu Zagrebu. Muku mučimo sa prometom, pa i ti ljudi koji tamo voze djecu bi vjerojatno imali puno jednostavniju prometnu situaciju nego što je imaju u ovom trenutku. Znači dalje prelasci Save koji su stali prije dosta godina, zadnji most koji imamo, Domovinski je izgrađen prije dosta godina i nije bio cijelo vrijeme u funkciji, ali u funkciji građana su nam pod hitno potrebna 2 mosta za koje postoje projekti. Jedan je Jarunski most, drugi je most na Trnju koji bi bio produžetak dolje Draškovićeve i skroz prema Bundeku i dalje bi se spajao na kvartove Travno i Dugave i Sloboštinu i s te strane, što prije to napravimo, imat ćemo kvalitetniju infrastrukturu i za našu djecu u vrtićima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 200. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o amandmanu za Vrtić Matije Gupca, Braće Cvijića 18, također, na području gradske četvrti Trešnjevka-Jug sa 4 objekta, sa dosta kraćih posebnih programa. Mislim da apsolutno taj dio sredstava koji smo ovdje predvidjeli u amandmanu ne bi trebao biti problem za državu i smatramo da bi ga trebalo odobriti i tražimo glasanje za ovaj amandman.
Zahvaljujem. Prelazim na 201. amandman poštovanog kolege Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Ovdje se radi o dječjem vrtiću, odnosno amandmanu za Dječji vrtić Prečko u također, gradskoj četvrti Trešnjevka-Jug sa 3 objekta koje jedan objekt i područje koje, hajmo to tako reći, starije u tom dijelu grada odnosno vrlo dobro bi se moglo iskoristiti tih milijun kuna kako bi se objekt popravio odnosno u njega investiralo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 202. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Prelazimo na 202. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Ovdje se radi o amandman za Srednjake, Dječji vrtić Srednjake na adresi Vladimira Filakovca 2 sa dva objekta i sada kada bi vam plastično objasnio koliko tih milijun kuna je lagano naći u gradskom proračunu, dovoljno je samo vidjeti zadnji primjer ove afere koja se pojavila danas, gdje gradonačelnik Bandić svojem osobnom vozaču za smiješan novac na glavnom gradskom trgu u nekoliko dana iznajmio 50-tak objekata koje ovaj vjerojatno dao u podnajam, odnosno iznajmio dalje. Znači jednostavno je ta računica i način na koji njegov vozač, očito je, tu funkcionirao i iznajmio za 500 kuna, a dao u podnajam vjerojatno za višestruko veći iznos i ostvario u nekoliko dana zaradu koja se vjerojatno mjeri u desecima tisuća kuna. Znači takvih primjera u gradu Zagrebu ima na sve strane. Na sve strane. Da ima racionalnijeg upravljanja, da nema netransparentnih ovakvih davanja svojim prijateljima, čak i nekima koji svjedoče u procesima koji se vode kontra gradonačelnika Bandića, vrlo brzo bi se skupilo milijun kuna i uopće ne bi bilo potrebe za ovakvim amandmanom. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 203. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Prelazimo na gradsku četvrt Črnomerec. Ovdje se radi o Vrtiću Petar Pan u Španovićevoj ulici 18 koji ima broj od 6 objekata, različitih. Znači ima relativno veliki broj djece u samom vrtiću, ima i posebne programe, znači novac bi vrlo dobro došao kad već nemamo tu vrstu decentralizacije u gradu Zagrebu koja omogućava da, recimo, gradsko vijeće Črnomerca dodijeli određena sredstva koja bi se mogla onda iskoristiti na taj način za vrtiće u gradu Zagrebu. Znači mi inače u gradu Zagrebu ne izdvajamo, možda izdvajamo sve skupa 3,4% gradskog proračuna za vijeće gradskih četvrti. Sad zamislite Zagreb ima 100, odnosno 10 milijardi a vi date 300, 400 milijuna kuna godišnje za potrebe pojedinog vijeća gradskih četvrti. To je decentralizacija koja u biti nije decentralizacija, u Zagrebu je sve centralizirano. Kada bi dali više sredstava vijećima gradske četvrti onda bi i građani mogli neposredno više odlučivati odnosno vršiti pritisak na svoje vijećnike, možda bi se netko i zainteresirao tko je vijećnik u njegovom vijeću gradske četvrti i tražio da se određene stvari koje ja ovdje predlažem rješavaju i na toj najnižoj razini. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 204. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o dječjem vrtiću Šumska jagoda, Sv. Duh 75. znači na Svetom Duhu, sa tri objekta koji ima u svojim programima i dječji zbor, znači to je nešto što također njeguju u ovom dječjem vrtiću. Ono što želim reći je da u Zagrebu kronično fali kapaciteta u dječjim vrtićima. I nevjerojatno je da grad Zagreb ne stimulira i čak onemogućava i oštećuje privatne inicijative, odnosno rekao sam i sam prije nekoliko amandman da je dužan milijune i milijune kuna ljudima koji imaju privatne vrtiće u kojima djeca sukladno programima i sufinanciranju grada Zagreba ostvaruju pravo na vrtić odnosno mogućnost da participiraju u predškolskom odgoju. Znači nevjerojatno je da po 2, 3 mjeseca se kasni sa isplatama iz gradskog proračuna. Tu se radi o nekoliko milijuna kuna na mjesečnoj razini što vam dovoljno govori u kakvim je problemima financijskim grad Zagreb i nažalost koji su prioriteti grada Zagreba. Čisto sumnjam da za sljemensku žičaru kasni jedna rata ili za rotor remetinečki da kasni jedna rata jer tamo rade, rekao sam koje interesne skupine, kumovi, prijatelji itd. Njima se isplaćuje u situaciju vjerojatno u dan i taj novac funkcionira bez ikakvog problema. Kada treba za djecu nema, kada treba za kumove ima. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 205. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o dječjem vrtiću. Koji smo rekli, 201.? [[Upadica Brkić 205.]] Pardon 205. ovdje se radi o vrtiću Šumska jagoda, znači također se radi o milijun kuna i mislim da to ne bi trebalo biti problem da se ispuni. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 206. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Sada prelazimo u gradsku četvrt Gornja Dubrava. Ovdje se govori o opremanju i adaptaciji Dječjeg vrtića Pčelica u Josipa Hamma 2, broj objekata je također 2. i sa te strane bilo bi mi drago pošto se radi o jednoj velikoj gradskoj četvrti koja se, koja je na velikom prostoru odnosno pokriva dosta naselja i tu je vrlo važno imati kvalitetnu mrežu vrtića odnosno objekata za predškolski odgoj. I vrlo važno je investirati u to pogotovo zato što roditelji nekada često moraju voziti djecu s obzirom na lošu riješenu prometnu infrastrukturu i naravno djeca ne mogu sama pogotovo ovi mlađi apsolutno ali i ovi u predškolskim grupama ne mogu sama ići doma. I dosta često roditelji moraju dolaziti iz posla tako da je ovdje opremanje posebno bitno i ja mislim da ne bi trebalo biti problema da se osigura tih milijun kuna. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 207. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen. Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o Dječjem vrtiću poletarac u Vile Velebita 18 također gradska četvrt Gornja Dubrava, broj objekata 4 i također tražimo amandmanom milijun kuna za opremanje i adaptaciju tog dječjeg vrtića. Odnosno kontra bi se skinulo, odnosno sa Ministarstva obrane sa stavke opremanje materijalno tehničkim sredstvima. Znači od 520 milijuna kuna 1 milijun kuna zbilja nije puno tako da vjerujem da bi se to moglo napraviti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 208. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istog razloga radi čega prošli amandman nije bio prihvaćen.
Radi se o Dječjem vrtiću Radost u Ljubijskoj bb koji ima 4 objekata također Gornja Dubrava vrlo važna, vrlo velika gradska četvrt sa velikim brojem ljudi, sa velikim novim novogradnjama gdje bi se apsolutno trebali povećati kapaciteti, nažalost kapaciteti nisu dovoljni i sa te strane predlažemo određena sredstva da se to promijeni. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 209. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Radi se o dječjem vrtiću Sunce, također u Gornjoj Dubravi, Treće Poljanice 2 sva dva objekta, mislim da je problematika slična kao i za Dječji vrtić Radost. Znači moramo napraviti kvalitetniju infrastrukturu pogotovo zato što se radi o velikom kvartu i velikom broju novih stanovnika koji se tamo naseljavaju a nemaju osnovnu infrastrukturu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 201. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o Vrtiću Medo Brundo, Av. Dubrava 185. Znači to je jedan vrtić koji je novijeg datuma, ali svejedno mislim da bi mogao kvalitetno iskoristiti ovih milijun kuna kako bi se dodatno opremio i sa opremom i sa određenim potrepštinama koje su im potrebne. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 211. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o gradskoj četvrti Donja Dubrava, znači Cerska 22, Ivane Brlić-Mažuranić. Nažalost daleko je od bajke ovaj vrtić i sa te strane ja mislim da ova sredstva bi znali na vrlo kvalitetan način iskoristiti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 212. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Znači radi se o gradskoj četvrti Donja Dubrava, Vrtiću Jabuka u Trnavi bb koji ima 4 objekata, maloprije sam govorio o problematici Trnave, odnosno problemima koje Trnava ima sa prometom i mislim, to je jedan od glavnih problema u tom dijelu gradu. Rješenje je prelaska pruge odnosno rampe koja tamo blokira život grada, rekao sam, 10, 15 puta dnevno stvaraju se nesnosne gužve i ja mislim da, uz to, naravno ovih milijun kuna bi u vrtićima mogli kvalitetno iskoristiti, ali u Trnavi treba prvenstveno riješiti ovaj promet. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 213. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem [[Upadica Maras: 213., je li?]] Izvolite kolega Maras. Da, 213.
Ovdje se radi o Dječjem vrtiću Kustošija tako da također, se predlaže milijun kuna više kako bi se opremilo i adaptiralo, a sa druge strane smanjenje na ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno opremanje materijalno-tehničkim sredstvima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 214. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
214. radi se o gradskoj četvrti Stenjevac, Malešnica, Dobriše Cesarića 4, broj objekata je 3, to je relativno novi kvart, ali svejedno potreba za dodatnim investiranjem u predškolski odgoj je neminovna i sa te strane predlažemo ovaj amandman. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 215. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Ovdje se radi o Dječjem vrtiću Špansko, Špansko 11, broj objekata 3, ima posebne programe, također, hajmo to tako reći noviji kvart, ali nije baš toliko novi, to je možda star kvart 30-tak godina, svejedno je potrebno, više, 40-tak godina, svejedno je potrebno investirati kako bi djeca imala kvalitetniji programe i kvalitetnije objekte. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 216. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Ovdje se radi također, o vrtiću u gradskoj četvrti Stenjevac, Sunčana, Dječji trg 2 sa 5 objekata mislim da bi ova sredstva vrlo dobro došla kako bi se popravila materijalna situacija u tim vrtićima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 217. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Sad prelazimo na gradsku četvrt Podsused-Vrapče. Znači naziv je vrtića Gajnice, broj objekata 4, također, isti amandman kao i prethodni i molim predlagača da promijeni svoj stav do izglasavanja sutra. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 218. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o drugom vrtiću u gradskoj četvrti Podsused-Vrapče u Vrapču sa 4 objekta u Gorjanskog 7. Također, ja mislim da postoji potreba da se programi i objekti dodatno opreme i prilagode i sa te strane evo, tražim to od Vlade RH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 219. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovdje se radi o gradskoj četvrti Podsljeme-Markuševac, znači veliki vrtić sa 5 objekata, dosta veliko naselje koje pokriva jedno široko područje ruralnog dijela ispod Medvednice, mislim da, dijela Zagreba ispod Medvednice, mislim da bi bilo adekvatno da se i taj dio grada podupire, ne samo novi dijelovi grada, nego i dio grada koji je ruralni, koji se, ja bih rekao grade i temelje na obiteljskim kućama, mislim da tu također, treba dati podršku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 220. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Hvala. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Radi se o vrtiću… 220., je li? Znači Vrtiću Leptir koji se nalazi na području gradske četvrti Sesvete, to je jedna velika četvrt, I. G. Kovačića 20, Gajišće. Broj objekata je 3, također, predlažemo milijun kuna u amandmanu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 221. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Ovdje se radi o prijedlogu amandmana za milijun kuna za u gradskoj četvrti Sesvete za Vrtić En-Ten-Tini Ulice 144. brigade HV-a. Također 2 objekta odnosno milijun kuna. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 222. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz razloga radi koji i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Maras.
Hvala lijepa. Ovdje se radi o Dječjem vrtiću Sesvete, Zagreb, znači Ive Tijardovićeva 9 u Sesvetama, također milijun kuna za 4 objekta u Sesvetama, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 223. amandman zastupnika Gordana Marasa, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća iz istih razloga radi kojih i prošli amandman nije prihvaćen.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Maras.
Hvala vam lijepo. Kolegice i kolege, evo došli smo do zadnjeg amandmana iz ovog seta, radi se o vrtiću Šegrt Hlapić, D. Cesarića 4, također milijuna kuna i poanta ovih svih amandmana je da ukažem na problem u gradu Zagrebu, da Zagreb ne ispunjava svoju elementarnu funkciju koju bi trebao ispunjavati kao osnivač tih objekata i tih ustanova kako bi djeca imala kvalitetan predškolski odgoj. Još jednom ću reći da nažalost većina stvari ovisi o roditeljima, higijenske potrepštine, igračke, opremanje nekada vrtića, čak i neke aktivnosti koje se vrše i oko adaptacije, dosta često su na leđima roditelja, novac koji se skuplja u gradskom proračunu se ne distribuira na ispravan način, roditelji nemaju i njihova djeca skrb i podršku kakvu bi trebali imati. To moramo pod hitno promijeniti i želim još jednom ovdje napomenuti da koalicija HDZ-a i gradonačelnika Bandića u gradu Zagrebu ne ispunjava svoju funkciju, što prije to promijenimo, to će biti bolje. Sa te strane mislim da je predškolski odgoj, vrtići najegzaktniji i najjednostavniji način da se to pokaže. Hvala vam lijepo i tražim glasanje i o ovom amandmanu.
Zahvaljujem, kolega Maras. Prelazimo na 224. amandman poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, za projektno financiranje znanstvenih djelatnosti predviđen je iznos od 97 milijuna kuna i 500 000 kuna u prijedlogu državnog proračuna a to su dostatna sredstva za stabilno financiranje znanstveno-istraživačkih projekata koji trenutno provodi Hrvatska zaklada za znanost uz mogućnost raspisivanja novih natječaja. Također, javnim znanstvenim institutima, javnim sveučilištima i njihovim sastavnicama, omogućena je nabavljena oprema i ulaganje u laboratorije kroz razne pozive koji se objavljuju i financiraju kroz Europski fond za regionalni razvoj. ... [[Govornik se ne razumije.]] poziva ulaganja u organizacijsku reformu, infrastrukturu, sektor istraživanja razvoja i inovacija, temeljem kojeg je 2018. g. ugovoreno skoro milijardu kuna.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Zahvaljujem državnom tajniku, g. Tomi Antičiću na obrazloženju amandmana. Prelazimo na amandmane iz djelokruga Ministarstva rada i mirovinskog sustava. pozdravljam državnu tajnicu, gđu. Majdu Burić. Izvolite, državna tajnice. 225. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državna tajnice.
2Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Zahvaljujem državnom tajniku, g. Tomi Antičiću na obrazloženju amandmana. Prelazimo na amandmane iz djelokruga Ministarstva rada i mirovinskog sustava. pozdravljam državnu tajnicu, gđu. Majdu Burić. Izvolite, državna tajnice. 225. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državna tajnice.
Zahvaljujem. Kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ovo povećanje za milijardu i 400 milijuna za 250 milijuna, tražimo isključivo zbog toga što smatramo tj. nužno je vratiti cijeli iznos dječjeg doplatka na razinu koju ste planirali za 2019. g. što se može i učiniti zato što je ako to plan bio i ako je dječji doplatak i ako su nama djeca bitna, znači i ako postoji određeni cenzus, može se i proširiti sa ovih 200 milijun krug korisnika a toliko je bilo planirano u bivšim proračunima za ovu godinu što znači mi smo samo prepisali ono što s te vi planirali i jednostavno smatram, mi u klubu MOST-a smatramo da za svu djecu može imati se, malu djecu dječji doplatak i proširenjem kruga djece, u biti tako povećavamo i prihode obiteljima koji imaju djecu. I to je jedna od boljih demografskih mjera, znači ovaj amandman jer jednostavno napravljen temeljem plana koje je ministarstvo predlagalo u bivšim proračunima za 2019. g., zbog čega ste vi taj plan smanjili sada kada je najviše ljudi iselilo vanka, kada imamo najviše sredstava, 5% BDP-a od doznala iz inozemstva? To danima je upozoravan premijer, poglavito ministar Marić neće ni da zucne, a pozivamo se na gospodarski rast. Nemojmo dozvoliti da iseljavamo naše ljude i mlade obitelji nego prihvatite ovaj amandman zbog jer kao demografsku mjeru jer povećanje obima, opsega primatelja dječjega doplatka je najbolja demografska mjera i na taj način smo povisili prihode obiteljima koje imaju djecu, naravno da tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 226. amandman poštovanog kolege Gordana Marasa, izvolite državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća zato što se unutar sustava mirovinskog osiguranja ne osigurava pravo na isplatu jednokratne pomoći umirovljenicima. S druge pak strane sredstva planirana na aktivnosti i opremanje materijalno tehničkim sredstvima Ministarstvima obrane nije moguće smanjivati s obzirom da su ona planirana za opremanje naoružanjem i opremu za potrebe ispunjavanja misija i zadaća Oružanih snaga i to u očuvanju suvereniteta RH i preuzetih obaveza u međunarodnoj obrambenoj suradnji.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Ovo je egzaktni primjer našim umirovljenicima koji nas sada gledaju koliko je ova Vlada bešćutna i ne brine o umirovljenicima. Znači ovaj prijedlog amandmana za koji bi se mogao naći novac, znači nije ovdje briga Ministarstva rada i mirovinskog sustava da brine o tome kako će se kupovati oružje, odnosno oprema u MORH-u, odnosno Ministarstvo obrane nego je briga da nađe novac za naše umirovljenike. Prijedlog ovog amandman ide za time da se osigura pomoć umirovljenicima sa ispodprosječnom mirovinom. Znači 5 stotina kuna bi dobio svaki umirovljenik koji ima ispodprosječnu mirovinu. Takvih je nažalost u RH preko 6 stotina tisuća, skoro 7 stotina tisuća. Znači 350 milijuna kuna je teško izdvojiti Vladi Andreja Plenkovića kako bi se pomoglo našim umirovljenicima. To je ono za čime ide ovaj amandman, to je ono od čega ne treba odustati i od čega ja neću odustati kao zastupnik i kao onaj koji se bori da ljudima bude bolje. Nažalost ova Vlada se više bori za to kako da određeni pojedinci imaju više posla, njihove firme da imaju više posla. Rekao sam Ministarstvo obrane, ministar koji je bio suvlasnik jedne firme koja je utrostručila promet sa državom sa 60 na 180 milijuna kuna u mandatu HDZ-ove Vlade to je interes HDZ-a. Moj je interes je kako da umirovljenici dobiju pomoć. Ovaj amandman bi išao za time da svi oni koji imaju ispod prosječnu mirovinu dobiju 500 kuna godišnje i od toga neću odustati. I to predlažem i zato o tome tražim glasovanje. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 227. amandman poštovanog kolege Ivana Lovrinovića. Izvolite državna tajnice.
Hvala vam. Amandman se ne prihvaća. Naime, sredstva za mirovine i mirovinska primanja planirana su u iznosu od 42 milijarde 582 milijuna 159 tisuća i 629 kuna što predstavlja povećanje za 4,1% ili za 1,6 milijardi kuna više u odnosu na izmjene i dopune plana za 2019. godinu kada su rashodi za mirovine i mirovinska primanja iznosili 40,9 milijardi kuna. Navedena sredstva će biti dostatna za isplatu mirovina i mirovinskih primanja u 2020. godini te njih nije potrebno povećavati a sredstva u iznosu od 42 milijarde i 582 milijuna kuna planirana su za procijenjeni broj korisnika mirovina i mirovinskih primanja u 2020. godini i to uz predviđeno redovito usklađivanje, odnosno povećanje mirovina i mirovinskih primanja za 3,5% s prenesenim efektom usklađivanja mirovina iz 2019. godine. Također predviđena sredstva na skupini financijski rashodi u iznosu od 8 milijardi kuna odgovaraju utvrđenim ugovornim obavezama i realnim potrebama u 2020. godini te ih nije mogu smanjiti.
Zahvaljujem. Glasovati ćemo o ovom amandmanu. Zahvaljujem državnoj tajnici, poštovanoj Majdi Burić na obrazloženju ovih amandmana. Prelazimo na amandmane iz djelokruga Ministarstva turizma. Pozdravljam državnog tajnika poštovanog g. Tončija Glavinu.
Dobra večer.
228. amandman, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Analizom isplaćenih sredstava u zadnjih 5 godina na aktivnosti i poticaje za povećanje i sigurnosti turista HGSS postignut je srazmjerni odnos planiranih i dodijeljenih sredstava na aktivnosti A819027, dakle poticaja za povećanje sigurnosti turista te nema potrebe za dodatnim povećanjima. Ujedno sredstva u proračunu Vlade RH neophodna su za obavljanje redovite djelatnosti Državnog inspektorata.
Zahvaljujem. Kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Hrvatska je turistička država i sigurnost turista je jedna od najbitnijih poruka a jedan od najzaslužnijih za sigurnost turista i njihov rad je prepoznat i njihova, znači rad koji je i potplaćen i to su ljudi i volonteri i Hrvatska je takva država da ima i veliku obalu i strmu obalu, ima planine koje su turistima također atraktivne. Evo samo u mome i vašem kraju u zaleđu znate koliko ima planina i koliko bi trebalo, koliko se može to turistički brendirati još. I u namjeri mi je da se HGSS treba još više osnažiti, to zaslužuju svojim radom, to zaslužuju i turisti koji dolaze, to zaslužuju sva područja RH koja se žele znači baviti turizmom a vidimo da je turizam jedan od najvećih doprinosa u BDP-u. Znači prema tome, ne radi se o nekakvim iznosima koji prelaze nekakvu anormnu granicu. Znači ovo je povećanje za 3 milijuna i 250 tisuća. Znači nije nekakav iznos. Ja mislim da gorska služba poznajući te ljude, njihov rad, njihove lokalne samouprave nemaju dovoljno sredstava da pomognu Hrvatskoj gorskoj službi a ja bih vas još jednom zamolio da prihvatite ovaj amandman. Sigurnost turista je najbitnija poruka. I još jednom bih zahvalio Hrvatskoj i pripadnicima Hrvatske gorske službe na dobrom radu i na taj način šalju poruku turistima da su sigurni u RH. Međutim ono što imamo sve prikazati to i nije samo obala naša, to su naše planine gdje treba pojačati Hrvatsku gorsku službu, znamo šta se mogu dogoditi kada ljudi idu planinskim područjima, šumovitim područjima koja su opasna i smatram da ovaj amandman je minimum minimuma i tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Bulj. Zahvaljujem se i državnom tajniku gospodinu Tončiju Glavina na obrazloženju amandmana. Prelazimo na amandmane iz nadležnosti Ministarstva zdravstva. Pozdravljam državnog tajnika poštovanog Tomislava Dulibića. Prelazimo na 229. amandman poštovanog, Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Investicijsko ulaganje u prostor i opremu županijskih zdravstvenih ustanova, pa time i Specijalne bolnice za medicinsku rehabilitaciju Krapine Toplice sukladno Zakonu o zdravstvenoj zaštiti zadaća je njihovih osnivača. Ministarstvo zdravstva potiče ulaganja u sve zdravstvene kapacitete s ciljem unapređenja i poticanja kvalitete pružanja zdravstvenih usluga osiguranim osobama HZZo-a. Dakle, ulaganja u kapacitete javnog zdravstva. Važno je istaknuti da je Ministarstvo zdravstva formiralo međuresornu radnu skupinu zajedno s Ministarstvom turizma, Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU te Ministarstvom gospodarstva u svrhu identificiranja mogućnosti financiranja projekata u zdravstvenom turizmu.
Zahvaljujem, glasovat ćemo o ovom amandmanu. Nema nikoga od kolega iz SDP-a. Prelazimo na 230. amandman, poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi amandman se ne prihvaća budući da nije potrebno navedeno ulaganje u opremu medicinsko-biokemijski laboratorija na lokaciji Makarska i Hvar kako je navedeno u obrazloženju. Dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije potpuno je opremio i ispunio propisane uvjete za rad te dobio odobrenje Ministarstva zdravstva o početku medicinsko-biokemijskog laboratorija u Makarskoj početkom 2018. godine, a HZZO ugovorom osigurava financijska sredstva za usluge. Također sukladno Zakonu o zdravstvenoj zaštiti Dom zdravlja Splitsko-dalmatinske županije je u postupku preuzimanja prostora i opreme medicinsko-biokemijskog laboratorija nakon zatvaranja privatne prakse u Domu zdravlja na lokaciji Hvar, te će prenijeti ugovore o radu zdravstvenih radnika, zaposlenika kojima je bio prethodni poslodavac i zaposliti magistru medicinske biokemije za nastavak rada medicinsko-biokemijskog laboratorija na lokaciji Hvar, a HZZO ugovorom će osigurati financijska sredstva za usluge.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Pa čudi me da je to sve riješeno kad vi govorite tajniče, što se tiče pitanja zdravstva ja samo da javno kažem da korisnici laboratorija medicinskoga u Makarskoj moraju krv svoju znači nositi u Kaštela, šta je nekakvim 100, 150 km od samog laboratorija. Vidimo problem i na Hvaru. Ja mislim da ova područja dostupnosti kvalitete zdravstvenoj zaštiti je u Dalmatinskoj zagori kao priobalju, evo rekli ste i na Hvaru, da nemamo znači laboratorij. Pogledajte kakvo je sada vrijeme, kako se ti ljudi nemaju laboratorij, mislim na Hvaru koji je udaljen, a vidimo o čemu se tu radi. Znači, Splitsko-dalmatinska županija i ravnatelj doma zdravlja dosadašnji, a i sadašnji koji nastavak su grobari zdravstveni na tome području. Jednostavno moramo ulagati, nisu ulagali u specijalizacije, nisu ulagali u materijalno-tehnička sredstva, u dijagnostičke uređaje i Splitsko-dalmatinska županija, otoci i zaleđe jednostavno nemaju građani zdravstvene usluge i ja ne vidim kojim očima vi gledate, nije dovoljno samo doli dođi u dane kada su fešte, kada je turizam, kada šetati Marmontovom ulicom il doći na Sinjsku alku, il doći u Vrgorac, il doći u Makarsku u ljeti, il Vrgorac kad su dani pršuta. Vrlo je loša situacija. Ja mislim da ulaganje u liječnike, imao sam i tematsku sjednicu na moj prijedlog u županiji što je prihvaćeno. Nemamo znači turističke ambulante što je županija prihvatila, a ne poštiva, skupština izglasala. Znači, morate pomoći ili smijeniti ravnatelje ili ugasiti županije, jer županije su kočnica. Vi decentralizirate sredstva, a nikad gore usluge u zdravstvu nisu bile građanima nego sada. Pa to su kolone redova, žene gdje čekaju na pregled UZV-a dojke doslovno zbog toga što nemamo specijalizacije. Nema pedijatara, na nekoliko tisuća djece jedan pedijatar u velikim krajevima. Tražim glasanje i zaista smatram od vas neozbiljnim.
Zahvaljujem. Prelazimo na 231. amandman poštovane zastupnice Ines Strenja i poštovanog zastupnika Nikole Grmoja.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje isto kao kod prethodnog amandmana.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo ovdje cijeli dan su saborski zastupnici MOST-a branimo 120 naših amandmana kojima želimo poboljšati kvalitetu života naših građana. Sad su ovi amandmani koji su usmjereni na poboljšanje zdravstvene skrbi, vidimo nikoga, niti jednog zastupnika vladajuće koalicije nema osim predsjedavajućeg, to je sramota za HDZ i njihove koalicijske partnere. Ono što mi tražimo ovim amandmanom je znači opremanje i ulaganje u medicinsko-tehničku opremu za djelatnost na primarnoj razini. Svjedoci smo zatvaranja jedinog laboratorija na otoku Hvaru što je uznemirilo s pravom sve stanovnike toga otoka i zahtijevamo hitno rješavanje. Imao velike probleme i kolega Bulj je govorio u Makarskoj, evo vidimo na Hvaru znači što se tiče zdravstvene zaštite na području Splitsko-dalmatinske županije u Kaštelima također, u Sinju i evo mi ovdje tražimo znači da se pomogne kako bi se, kako bi znači stanovnici grada Hvara i cijelog otoka Hvara imali mogućnost zdravstvene zaštite odnosno krvnih pretraga, pa sam i premijer je s Hvara. Evo žalosno je da se ja ko zastupnik iz Metkovića moram boriti znači za otok Hvar i ljude koji tamo žive, a da Vlada odbija ovaj amandman. Znači cijela Dalmatinska zagora, cijeli i Vrgorac i vrgorački kraj i Imotski, znači Makarska, a evo i naši otoci, otok Hvar nemaju stanovnici jednaku zdravstvenu zaštitu kao u drugim dijelovima Hrvatske. To je protivno Ustavu i tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 232. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Kako se navedena zdravstvena ustanova ne nalazi na potpomognutom području te se ne radi o potrebi saniranja posljedica prouzrokovanih elementarnom nepogodom odnosno drugom katastrofom očekuje se da Istarska županija sukladno zakonskim ovlastima može osigurati tražena sredstva za Specijalnu bolnicu za ortopediju i rehabilitaciju Martin Horvat, Rovinj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Giovanni Sponza, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Žao mi je što niste prihvatili ovaj amandman a još me više žalosti što niste prepoznali potencijal ovog projekta. Naime, ovaj amandman nudi realizaciju projekta gdje bi svoj značajniji dio učešća u financijskom smislu dali iz proračuna i grad Rovinj i Istarska županija a samo u jednom djelu se traži učešće iz državnog proračuna. No ono što smatram ključnim je da neprihvaćanjem ovog amandmana zapravo niste omogućili da sutra bolnica bude financijski samoodrživa, niste prihvatili da ovim projektom se podigne razina zdravstvene usluge i da se prihvaćanjem ovog projekta niste prihvatili da se stvori nova dodana vrijednost u razvoju zdravstvenog turizma i ponovit ću, žao mi je što niste prepoznali potencijal ovog projekta. Iz tog razloga tražim glasovanje a nadam se da će kad-tad doć vrijeme da ćete to i prihvatiti, hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 233. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-ja, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća, obrazloženje isto kao kod prethodnog amandmana.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Radi se o zgradi u kojoj je smještena pazinska ispostava istarskih domova zdravlja i koja potrebuje energetsku obnovu i nadogradnju ukupne vrijednosti od 15 milijuna kuna. Ne znam da li znate ali Pazin zimi ima temperaturu u 7 ujutro otprilike kao Zavižan, najnormalnije je ispod nule, ponekad u ekstremima i do -15. Dio zgrade u kojoj se nalazi laboratorij i ambulanta ima fasadu tamo 70-ih godina od običnog stakla i čelične konstrukcije, ostatak je armirani beton i zamislite koliko je tu potrošnja energenata da se donekle zagriju prostori. Osim toga, nadogradnjom bi se osigurala topla veza sa ostatkom doma zdravlja i stacionarom za kojeg je struka rekla da je jedan od najreprezentativnijih u zemlji a za kojeg je lokalna samouprava i velik dio građana kroz humanitarne akcije osigurao takav standard. Zbog svega toga, očekivali smo da će država prepoznati s jedne strane važnost ovog objekta, posebno za područje ruralne središnje Istre a tamo u ljetnim špicama kad je broj turista gostiju veoma velik u Istri i da će prepoznati kako je to rasterećenje na ostale domove zdravlja i na samu Opću bolnicu u Puli. Zbog svega toga, tražimo glasanje o amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 234. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-ja, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo g. dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća, obrazloženje isto kao kod prethodnog amandmana.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Tulio Demetlika, izvolite.
G. državni tajniče, kroz vaše obrazloženje se pravdate da sukladno zakonskim obvezama ne možete iz državnog proračuna sufinancirati ovakve projekte ali sigurno vam je jasno da decentralizirana sredstva koja idu preko županija, upravo za namjenu ovih istarskih domova zdravlja, Ispostave Labin su nedostatna da bi se provodilo i investicijsko održavanje i tekuće održavanje a kamo neke jače i veće obnove. Stoga smo mi predložili ovaj amandman da se u državnom proračunu predvidi 10 milijuna kuna kako bi se zgrada Doma zdravlja u Labinu kompletno energetski obnovila. Napomenut ću da do sada sve investicije koje su izvršene na ovom objekte, izvedene su pomoću proračuna grada Labina, okolnih općina, sponzora, da li su to gospodarstvenici ili putem skupljanja sredstava preko humanitarnih akcija i Istarske županije. Mislim da ovo opravdanje jednostavno da se pravdate da sukladno zakonski obvezama to nije vaša briga, mislim da briga o starijim osobama, o dizanju standarda usluge u zdravstvu bez obzira što znamo da zdravstvo i vaše ministarstvo grca u gubicima, svjesni smo toga ali mislimo da kad lokalna i županijska zajednica mogu ulagati, da onda država ima isto tako obavezu da drži standard na jednom više nivou kojeg naši građani zaslužuju. Zato tražim glasanje za taj amandman.
Zahvaljujem. Prelazimo na 235. amandman poštovanog kolege Tomislava Panenića, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo, g. dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. U cilju postizanja fiskalne održivosti i financijske stabilnosti sustava, Ministarstvo zdravstva će i tijekom 2020. g, na mjesečnoj razini zajedno sa drugim dionicima zdravstvenog sustava aktivno poduzimati mjere i rješenja vezana uz praćenje varijabilnosti financijskog stanja ukupnih i dospjelih obveza zdravstvenih ustanova. Sukladno raspoloživim sredstvima, Ministarstvo zdravstva i HZZO će i nadalje provoditi aktivnosti usmjerene na održivost i stabilnost zdravstvenog sustava.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na 236. amandman poštovane kolegice Ines Strenja i poštovanog kolege Nikole Grmoje, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo, g. dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Planirani rashodi u prijedlogu državnog proračuna za 2020. g. za obavljanje djelatnosti Imunološkog zavoda, dostatni su za redovno poslovanje i pripremu dokumentacije za izradu projekta i ishođenje druge potrebne dokumentacije te početak radova za pokretanje proizvodnje Imunološkog zavoda a dodatna potrebna financijska sredstva za investicijsko ulaganje za uređenje prostora i nabavku opreme, osigurat će se u narednim proračunskim godinama.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Evo cijeli dan smo ovdje, zastupnici MOST-a, znači branimo 120. amandmana kojima smo pokrili sve dijelove Hrvatske, mislili smo na sve naše građane, na poljoprivrednike, na obrtnike, na zdravstvenu skrb naših ljudi u njihovim jedinicama lokalne samouprave ali isto tako bavili smo se i ovim bitnim nacionalnim pitanjima a to je zasigurno opstojnost i modernizacija imunološkog zavoda. Smatramo da su sredstva koja su predviđena nedostatna. Potrebno je povisiti iznos za 50 milijuna kuna. Znači strateško partnerstvo između grada Zagreba o Imunološkom zavodu predviđao je podjednak omjer zajedničkog ulaganja. Borba za Imunološki zavod jedna je od strateških ciljeva u javnom zdravstvu jer samo takva nacionalna ustanova osigurava zadržavanje strateške djelatnosti u rukama znači države, pouzdanu opskrbu domaćeg tržišta sigurnim i kvalitetnim imunobiološkim lijekovima iz naše krvi u vlastitoj proizvodnji, očuvanje tradicije, naziva i intelektualnog vlasništva Imunološkog zavoda i isto tako održivo poslovanje. Ovdje se radi o strateškom interesu, tražimo povećanje sredstava. Nije nam jasno što radite vi iz Ministarstva zdravstva ali i grad Zagreb i gradonačelnik Milan Bandić i tražimo glasovanje o ovom amandmanu kojeg ste odbili kao i o svim amandmanima koje ste tijekom ovog dana, koje smo mi uporno branili a vi evo uporno odbijate. Hvala. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 237. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Hvala g. dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva svjesno je pozicije važnosti KBC-a Split i zdravstvene zaštite u cijeloj Splitsko-dalmatinskoj županiji što se jasno vidi iz proračuna u 2019. godini i proračuna prethodnih godina. Također zbog dostupnosti i značajnog povlačenja sredstava iz Fondova EU razvoj i investicijski ciklus u KBC-u Split na razini su predviđenih mogućnosti. Ulaganjem u ostale zdravstvene ustanove u Splitsko-dalmatinskoj županiji cilj je smanjenje pritiska na KBC Split i stvaranje bolje mreže zdravstvene zaštite za stanovnike županija.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Osim nedostatka kadra KBC Split veliki problem predstavlja nedostatak adekvatne opreme. Naime, zbog starih aparata i liste čekanja rastu dok pritisak pacijenta postaje sve veći. Mi moramo znati da Splitski KBC godišnje primi do pola milijuna stanovnika, to je imotski kraj, vrgorački kraj, Cetinska krajina, to je Herecigovina, to je sve vamo prema drniškome kraju, u biti cijeli taj dio, otoci, znači preko pola milijuna. Ona je druga, znači druga bolnica po važnosti po broju stanovnika, znači Split je odmah iza Zagreba dok moramo znati da je potrebno znači izdvojiti ogromna sredstva jer to je minimum što zaslužuje KBC Split jer moramo znati da ta bolnica jednostavno ne može primiti sve ljude na ovaj način i ne ulaganje u splitsku bolnicu. I na ovaj način bi u biti smanjili i liste čekanja. Kada pogledamo samo po važnosti znači drugu bolnicu dok je splitski KBC jedina velika bolnica u Zagrebu. U Zagrebu isti broj ljudi na raspolaganju ima čak 7 bolnica. Znači u Zagrebu imamo 7 bolnica dok KBC Split, spominjao sam i zaleđe, Hercegovinu u koju ljudi dolaze i smatram da je ovo neozbiljno, prema Splitu, Splitsko-dalmatinskoj županiji. Koji je vaš odnos sa županom Bobanom, da li vi s njim pričate ili ne pričate, ja visim da on puno ulaže u hvalospjeve, o ulaganju u Splitsko-dalmatinsku županiju a zdravstvene usluge su katastrofalne. Liste čekanja su ogromne, zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu. I baš me interesira kako će moji dole sa izborne jedinice glasati Petar Škorić, Šipić, Miro Kovač i ostali.
Zahvaljujem kolega Bulj. Prelazimo na 238. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo g. dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo zdravstva upoznato je sa inicijativom KBC-a Split za cjelovitim rješenjem prometa u mirovanju. U svrhu realizacije projekta potrebno je provesti analizu najprihvatljivijih opcija, procijeniti okvirne vrijednosti investicije te ... [[Govornik se ne razumije.]] najprihvatljiviji model realizacije projekta vodeći se načelom očuvanja fiskalne stabilnosti zdravstvenog sustava Ministarstvo zdravstva će se zauzeti za realizaciju onih inicijativa koje stvaraju najveću vrijednost za novac pacijentima i njihovim korisnicima.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Problem nedostatka parkirnih mjesta gorući je i nemedicinsko, goruće je nemedicinsko pitanje koje godinama opterećuje milijune pacijenata na koje gravitiraju KBC-u Split i zaposlenicima KBC Split i to je tako svakodnevno. Ranije najavljivana gradnja velike garaže na pet etaža unutar KBC Split na Firulama. To je pojašnjavamo kako je zatražena potrebna odobrenja, dozvole za navedeni projekt kako bi se odobrenju Ministarstva zdravstva odmah moglo krenuti u postupak izdvajanja. Slijedom navedenog, ja sam i predložio tj. Klub MOST-a je i predložio da u svrhu osiguranja potrebnih financijskih sredstava za izgradnju pet katne etažne garaže da odobrimo ta sredstva, jednostavno sve što su govorili do sada, čelnici i iz Splita i iz Splitsko-dalmatinske županije a i Ministarstva zdravlja, ministar i svi ostali ako ovo ne prihvatite je bila jedno obično lažno obećanje. Split ne zaslužuje, Splitsko-dalmatinska županija ovakvo ponašanje od centralne države. Split je turistički atraktivan, Splitsko-dalmatinska županija, cijela Dalmacija zaslužuje da se mogu ljudi dostojanstveno doći u bolnicu, da mogu se parkirati a ne da je dole gužva nezamislivih razmjera gdje ne može ni osoblje parkirati a kamoli pacijenti koji dolaze u bolnicu. Stoga još jednom moram naglasiti, Splitsko-dalmatinska županija je zaboravljena isključivo zbog toga što samo decentralizirate novac prema županiji koja je grobar zdravstva i koja skrbi samo o kadroviranju, uhljebljivanju i ničemu drugome zbog toga imamo ovolike probleme. Zato tražim glasanje o ovome amandmanu.
Zahvaljujem kolega Bulj. Prelazimo na 239. amandman poštovanog kolege Željka Lenarta, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Financijska sredstva u odnosu 300 milijuna kuna za projekt helikopterske potpore sustavu civilne zaštite osigurana su unutar Operativnog programa Konkurentnost i kohezija.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Mi ovim amandmanom tražimo 63,5 milijuna kuna za formiranje hitne helikopterske medicinske službe koja je neodgodiva potreba RH. 23 tisuće umrlih godišnje od srčanih i moždanih udara. Veliki broj otoka, gužva prometa u turističkoj sezoni. Mnogo razloga zbog čega je neodgodivo potrebna helikopterska hitna služba u RH kako bi se smanjio broj umrlih koji stradaju u nesrećama ili su oboljeli. Mi smo kazali velikim kaznama prometne prekršaje umjesto da smo se potrudili osnovati ovakvu službu, a znamo da od onih koji su smrtno stradali na prometnicama, 60% umre na licu mjesta, a 40% ih umire od tijekom transporta ili prekasnim dolaskom u bolnicu. Nedavno je ministar govorio o zlatnom satu koji se osigurava pacijentima da dođu u bolnicu, no međutim, mi nismo niti blizu toga, a znamo što znači zlatni sat. Ušteda u liječenju, kraći, brži i bolji opravak bolesnika. Danas koristimo helikoptere MUP-a i MORH-a. Prošle godine je za to potrošeno 45 milijuna kuna, vrlo blizu ovog iznosa za koji mi tražimo, a EU zakonodavstvo ne dozvoljava da se koriste helikopteri MORH-a i MUP-a. Za to su već opomenuli Sloveniju i čekamo kada će se to dogoditi kod nas. Ovo je krajnji nemar, da kroz tolike godine i pokušaje nismo ustanovili ovako službu, a u Njemačkoj, autoklub je formirao hitnu helikoptersku medicinsku službu, RH to nije u stanju zbog nesposobnosti i ljudi koji bi to trebali napraviti. Hvala.
Zahvaljujem [[Upadica Lenart: Tražim glasovanje.]] Prelazimo na 240. amandman poštovanog kolege Miranda Mrsića, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Planirani rashodi u Prijedlogu Državnog proračuna za 2020. g. za obavljanje djelatnosti Imunološkog zavoda dostatni su za redovno poslovanje i pripremu dokumentacije za izradu projekta ishođenja druge potrebne dokumentacije te početak radova za pokretanje proizvodnje Imunološkog zavoda, a dodatna potrebna financija sredstva za investicijsko ulaganje, za uređenje prostora i nabavku opreme osigurat će se u narednim proračunskim godinama.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 241. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Opća bolnica Zadar je akutna županijska bolnica koja obuhvaćena Nacionalnim planom razvoja kliničkih bolničkih centara, kliničkih bolnica, klinika i općih bolnica u RH. Nacionalni plan definira nastavak aktivnosti vezano uz provedbu načela funkcije i integracije bolnica koja podrazumijeva suradnju odnosno povezivanje bolnica restrukturiranjem kako bi se postigla bolja kvaliteta zdravstvenih usluga, ishodi liječenja, zadovoljstvo korisnika i pružatelja zdravstvenih usluga te posljedično, dugoročna racionalizacija troškova sustava. Stoga će se provedba daljnjih investicija uskladiti s navedenim planskim dokumentom.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj.
Hvala lijepo. Opća bolnica u Zadru, Odjel neonatalogije skrbi za novorođenčad od rođenja do otpusta. Sva djeca koja se mogu, ne mogu zbrinuti na odjelu, zbog nedostatka znači ovoga odjela, transportiraju se u Split što povećava izdatke i novorođenčetu i njegovim roditeljima, a naravno da u to i u Splitu stvara gužvu i smatram da je Zadar zaslužio također, ovo ulaganje tj. u bolnicu značajan broj trudnica kod kojih postoji veća šansa da će im beba završiti na neonatalogiji, zastoj, blizanci i sl. Šalju se tjednima prije u Split, a u Splitu je također, u bolnici, kliničkoj bolnici gužva. Smatramo da je nužno osigurati sredstva za zadarsku neonatalogiju kako bi se smanjila preopterećenost splitske bolnice koja gravitiraju 4 županije kao i s ciljem da rodilje s područja Zadarske županije nisu prisiljene odlaziti u Split ili Zagreb što se danas događa. To trudnice, žene sa zadarskog područja ne zaslužuju, a također, to im povećava troškove jer samo i bolnicama i stvara gužve u Splitu. Smatram da ova nova stavka koju smo vam predložili Opće bolnice Zadar za neonatalogiju da bi trebali ovo prihvatiti i riješiti taj ogroman problem zadarskih trudnica i one koje, žena koje rode i smatram da je to minimum što treba za grad Zadar i Zadarsku županiju, a naravno, s ovim ćete rasteretiti i Split, splitsku bolnicu koja skrbi za 4 županije. Evo, tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 242. amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Opća i veteranska bolnica Hrvatski ponos Knin 2017. g. potpisala je Ugovor o funkcionalnoj integraciji s Općom bolnicom Šibensko-kninske županije. Daljnji razvoj Opće i veteranske bolnice Hrvatski ponos Knin, uskladit će se ciljevima funkcionalne integracije kao što su učinkovitije planiranje i organiziranje zdravstvene zaštite, racionalizacija troškova, preoblikovanje modela pružanja usluga, a sve s ciljem poboljšanja kvalitete ishoda liječenja i sigurnosti za pacijente.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Dali ste mogućnost Kninu koji to zaslužuje, grad ponosa, grad pobijede, grad Knin, tako ste dali općoj bolnici, veteranskoj bolnici i ime, dali ste nadležnost županiji, što županija ne može, Šibensko-kninska podnijeti jer su županije svrhe i župani svrhe sami sebi. Evo, ja znam, medicinske sestre koje putuju iz Sinja i iz drugih krajeva do Knina i liječnici i drugo osoblje nemaju ni putne troškove, ja mislim da to Knin ne zaslužuje kao jedina bolnica koja je u županiji tj., koja je na području od Krke do Neretve, na području Dalmatinske zagore, ja smatram da nije dovoljno da samo dođete na Dan pobjede i Oluju u Knin kada slavimo najveću pobjedu nad velikosrpskim fašizmom i kraj svih fašizama, nacizama i komunizama, to nije dovoljno. Knin zaslužuje veteransku opća bolnica, slušajte, veteranska opća bolnica, niti Ministarstvo branitelja ispunjava svoje obaveze, niti ministarstvo ispunjava svoje obaveze, Ministarstvo zdravlja a Šibensko-kninska županija je skroz digla apsolutno ruke što tvrdim da županije nisu svrha same sebi, one su svrha jer treba ih ukinuti jer ako ste dali vlasništvo nad županijom, vidljivo je na kninskoj bolnici „Hrvatski ponos“, veteranskoj općoj bolnici, vidljivo je da županije su svrha same sebi. Ministarstvo mora uzet pod svoje bolnicu, mora izgraditi ovaj bazen o kojemu govorimo, mora ulagati u liječnike, tako će se rasteretiti splitska bolnica, rasteretit će se šibenska bolnica a Šibensko-kninska županija i župan Pauk apsolutno ih nije briga jer ne stvaraju nikakav pritisak prema Ministarstvu zdravstva, prema vama nego kad dođete doli, smješkaju se i plješću a poglavito u vrijeme Dana pršuta u Drnišu ili kada je Dan pobjede u Kninu. Stoga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 243. amandman poštovane zastupnice Ines Strenja i poštovanog zastupnika Nikole Grmoje, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo, g. dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Financijska sredstva u iznosu od 300 milijuna kuna za projekt helikopterske potpore sustavu civilne zaštite osigurana su unutar operativnog programa konkurentnost i kohezija u kojem je MUP prihvatljivi prijavitelj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Evo cijeli dan već je 20 sati i 32 minute, cijeli dan zastupnici MOST-a ovdje predlažu Vladi konkretne amandmane koji mogu poboljšati život naših građana, predlažemo amandmane koji se tiču zdravstven skrbi a vi iz Vlade uporno sve odbijate. Znate koliko je bitan zlatni sat koji označava vrijeme od nastanka stanja koje ugrožava život do dovoženja bolesnika na mjesto definitivnog zbrinjavanja tj. u odgovarajuću zdravstvenu ustanovu i tako se povećavaju šanse za preživljavanje od 30 do 50%. Je li pojam zlatnog sata u kojem unesrećena osoba s prometnice, planine ili otoka se sigurno transportira u bolničku ustanovu u Hrvatskoj izvediv? Nažalost nije, trenutno se tek razmatra mogućnost uspostave 3 stalne i 3 povremene baze u RH. Prolazi još jedna godina u kojoj nismo povukli 35 milijuna eura iz fondova EU koji su nam bila na raspolaganju, nismo ni blizu uspostave svoje civilne helikopterske službe. Samo da podsjetim da je u 2018. g. bilo preko 23 000 smrti zbog srčanih i moždanih udara, preko 300 poginulih u prometu 2017., 2018. 317 a između 2700 i 3000 teško ozlijeđenih u prometnim nesrećama. Cijena, najam, leasing po jednoj helikopterskoj bazi je 15 milijuna godišnje, dakle 75 milijuna godišnje za 5 baza u Hrvatskoj, dakle 3 baze na obali i dvije unutrašnjosti RH čime se osigurava prijevoz unutar zlatnog sata. Znači ovakav sustav hitne helikopterske medicinske službe, može profunkcionirati do ljeta 2020., tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 244. amandman poštovane zastupnice Snježane Sabolek i poštovanog zastupnika Damjana Vucelića, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo g. dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Financijska sredstva planirana za Hrvatski zavod za hitnu medicinu dostatna su za redovno obavljanje djelatnosti za 2020. g. u skladu sa godišnjim planom rada zavoda.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Snježana Sabolek, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] i dalje Hrvatskom zavodu za hitnu medicinu. Zašto? Zato da se više nikada ne ponovi tragedija koja se dogodila u Zaprešiću. Nije normalno i slobodna sam reći da sram vas može biti da je u proračun predviđeno više sredstva za službene zrakoplove nego za hitnu medicinu. Tražimo glasovanje o ovom amandmanu Živog zida. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 245. amandman poštovane kolegice Ines Strenja i poštovanog kolege Nikole Grmoje, izvolite državni tajniče.
... [[Govornik naknadno uključen.]] amandman se ne prihvaća. U svrhu poboljšanja isplativosti i pristupa bolničke skrbi za pacijente s teškim spinalnim oštećenjima, Ministarstvo zdravstva je u svojstvu sektorski nadležnog tijela za ostvarenje predmetnog projekta, osiguralo financijsku konstrukciju u iznosu od 83 milijuna kuna bespovratnih sredstava što predstavlja više od 80% ukupnih izvora financiranja. Imajući u vidu činjenicu da je Varaždinska županija osnivač Specijalne bolnice za medicinsku rehabilitaciju Varaždinske toplice ali i situaciju da postoje druge ustanove u zdravstvu u vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave koje također provode kapitalne projekte financirane iz EU sredstava a čiji ukupni troškovi premašuju iznose prihvatljivih troškova, potrebno je na jedinstveni način pristupiti rješavanju ovakve situacije.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Nismo ništa drugo ni očekivali. Cijeli dan odbijate amandmane zastupnika MOST-a, mi uporno nudimo konkretna rješenja, već više od 15 g. u javnosti Hrvatske udruge paraplegičara i tetraplegičara i pravobraniteljica ukazuju na potrebe izgradnje nacionalnog rehabilitacijskog centra za osobe sa bolestima i povredama kralježnične moždine u Varaždinskim toplicama spinalnog centra. Naglašena je važnost osnivanja ovakvog centra koji će osobama sa spinalnim ozljedama pružati cjelovito liječenje i rehabilitaciju na načelima multidisciplinarnosti, budući rehabilitacijski centar u Varaždinskim Toplicama u okviru kompleksa specijalne bolnice trebao bi se sastojati od suterena i 4 nadzemne etaže. Imati će kapacitet od 78 kreveta, 78 soba s 5 kreveta u dnevnoj bolnici te 3 apartmana za samostalno življenje u okviru centra neovisnog življenja. Do sada je pripremljena kompletna projektna dokumentacija koju je financirala sama bolnica iz Europskih fondova osigurano je 85 miliona te nedostaje negdje oko 18,5 miliona kuna koje je Vlada RH i to je ono što je najžalosnije obećala osigurati, a nisu predviđena u ovom proračunu. Međutim, prije raspisivanja natječaja za izgradnju sredstva moraju biti u cijelosti osigurana. Ja vas još jednom molim, znači da razmislite o ovom amandmanu, sada ste ga odbili, ali sutra do glasovanja o proračunu može Vlada dati amandman na proračun. Ovo je jako bitno već 15 godina se o ovom problemu govori o javnosti, mi smo ga sada aktualizirali kroz ovaj amandman i molimo vas da u Vladi razmislite o ovom amandmanu. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 246. amandman poštovanog kolege Ivana Lovrinovića. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Financijska sredstva potreba za funkcioniranje zdravstvenih ustanova uključuju sredstva za plaće koje se osiguravaju u okviru financijskog plana HZZO. Važno je istaknuti da je Dodatkom 2. Kolektivnom ugovoru za djelatnost zdravstva i zdravstvenog osiguranja koji je zaključen u rujnu 2019. godine dogovoreno povećanje plaća zaposlenih u sustavu zdravstva i zdravstvenog osiguranja i to povećanjem za 3% dodatka na uvjete rada te povećanjem dodatka za iznimnu odgovornost za život i zdravlje ljudi za 4%.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Zahvaljujem još jednom državnom tajniku poštovanom gospodinu Tomislavu Dulibiću na obrazloženju amandmana. Prelazimo na amandmane iz nadležnosti Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Pozdravljam državnu tajnicu gospođu Margaretu Mađarić. Prelazimo na 247. amandman poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na 248. amandman poštovanog kolege Davora Vlaovića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer su sredstva za funkciju doma kao dislocirane jedinice Doma za starije i nemoćne osobe Slavonski Brod osigurana na poziciji A 788017 i dodatna sredstva izravnavanja za decentralizirane funkcije.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice već 2, 3 godine se razgovara i priča o izgradnji Doma za stare i nemoćne u Novoj Kapeli, On djeluje kao područna jedinica Doma za stare i nemoćne grada Slavonskog Broda, on je županijska ustanova i obzirom da nema dostatne kapacitete i obzirom da postoji potreba jer je, duge su liste čekanja skoro 3 godine se čeka na red za smještaj u dom za stare i nemoćne, obzirom na sve veći broj naših umirovljenika koji imaju potrebu za smještajem za dom za stare i nemoćne, općina Nova Kapela zajedno sa županijom je riješila zemljište, riješena je projektna dokumentacija i predugo se čeka sa izgradnjom, nije vidljivo da su osigurana sredstva zato sam i uložio ovaj amandman koji bi na određeni način dao još značaj tom projektu. To bi sigurno dalo podstreka našim umirovljenicima da se još malo strpe i da se u konačnici mogu nadati da će biti smješteni u dom za stare i nemoćne, a to bi značilo i otvaranje novih radnih mjesta u Slavoniji i općini Nova Kapela i široj okolici. Mislim da su to jako valjani razlozi, da se mogao prihvatiti ovaj amandman, da to bude posebna stavka, javno vidljiva i da se konačno krene u izgradnju ovoga doma za stare i nemoćne jer su svi preduvjeti stvoreni i na taj način još jednom bi pokazali skrbi za stare i nemoćne, za naše umirovljenike jer znamo da su im mirovine male, da zaostaju za prosječnom plaćom u RH, da ne prate rast životnih troškova i da nažalost mladi iz njihovih obitelji su iselili iz Slavonije, iz Hrvatske i jednostavno su prisiljeni biti, tražiti smještaj u domu za stare i nemoćne. Mislim da bi ovaj kapacitet koji se planira tamo izgraditi pomogao da se te liste čekanja smanje i da osiguramo dostojnu starost našim umirovljenicima. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 249. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Jednako obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Tulio Demetlika, izvolite.
Poštovana državna tajnice ovaj amandman smo podnijeli kako bi se u okviru proračuna Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku dodala nova pozicija pod kojom se za Dom za starije nemoćne osobe Alfeda Štiglić iz Pule osiguraju sredstva u iznosu od 39 miliona kuna za dogradnju doma te obnovu postojeće depadanse. Razvijenost određenog društva očituje se u skrbi prema najranjivijim skupinama, stoga je briga o osobama treće životne dobi izuzetno bitna i potrebna. Zbog vrlo skromnih sredstava koje se godišnje osiguravaju iz decentraliziranih sredstava za održavanje objekata u socijalnom programu takvi objekti su pretežno u vrlo lošem stanju, devastirana su i isto tako ne zadovoljavaju minimalne tehničke uvjete. K tomu je nužna dogradnja u vrijednosti od 35 miliona kuna kao i obnova postojeće depadanse u vrijednosti od 4 miliona kuna. S obzirom da Istarska županija zbog svojih ograničenih proračunskih sredstava nije u mogućnosti samostalno poduzimati takve zahvate smatramo da bi se država trebala uključiti u financiranje ovog projekta. Stoga tražimo glasovanje i o tome amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 250. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer se sredstva u državnom proračunu planiraju isključivo za domove čiji je osnivač RH.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Demetlika.
Nisam zadovoljan sa vašim odgovorom poštovana državna tajnice jer briga o starijim i nemoćnim osobama je briga cijele naše zajednice. Nemojmo se postavljati da je država jedno, da je grad drugo i da je županija treća. Mi smo svi u jednoj državi i upravo brigu za te naše sugrađane trebali bi podnositi svi zajedno. Grad Labin danas nema svoj dom umirovljenika. Grad Labin je uložio svoja značajna sredstva u pripremi tehničke dokumentacije, u otkupu zemljišta i rješavanje imovinsko-pravnih odnosa i sprema za ući u jedno ovakvo ulaganje od 35 milijuna kuna kako bi zadovoljio upravo potrebe građana treće životne dobi. Dom bi na taj način zadovoljio potrebe starijih na našem području, pružio bi im potrebnu njegu i skrb i uvelike olakšao obiteljima koje trenutno moraju svoje starije članove obitelji smještati u domove, nešto u Istri, ali veći dio i van Istre, tj. diljem Hrvatske. S obzirom da i Istarska županija zbog svojih ograničenih proračunskih sredstava jer tražimo i od njih da sudjeluju u financiranju izgradnje jednog ovakvog doma, smatramo da bi država koje se voli proklamirati kao socijalna država da iznađe načina i sredstava za izgradnju ovakvih domova. Zato tražim glasovanje i o tom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 251. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a, izvolite državna tajnice.
Amandman se također ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana gđo. državna tajnice. Radi se o amandmanu za sufinanciranje projekta izgradnje Doma za starije osobe u Pazinu u iznosu od 35 milijuna kuna. S obzirom na to da u Pazinu ne postoji dom za starije i nemoćne, isti je prijeko potreban izgraditi. Dom će zadovoljiti potrebe starijih osoba, pružiti im potrebnu njegu i skrb i uveliko olakšati obiteljima koje trenutno moraju svoje starije članove i obitelji smještati u domove po drugim dijelima Istre, a i Hrvatske, a i na druge načine, kako se uspiju snalaziti. S obzirom na to da Istarska županija zbog svojih ograničenih proračunskih sredstava nije u mogućnosti samostalno poduzimati takve zahvate, smatramo da bi država trebala se uključiti u financiranje ovog projekta, a da se ne čeka samo država, pokazuje Odluka Gradskog vijeća grada Pazina od prošlog tjedna o kreditnom zaduživanju. Dakle, kao i u slučaju prethodnih domova, u Istri je lokalne i regionalna samouprava spremna preuzeti dobar dio svoje i odgovornosti i financiranja, ali svakako traži i pomoć države. Tražimo da još jednom razmotrite ovaj prijedlog, do sutra ima vremena i da pomognete realizaciji ovog projekta od iznimne važnosti, ne samo za grad Pazin nego i za cijelu ruralnu središnju Istri i tražimo glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 252. amandman poštovani kolege Domagoj Hajdukovića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na 253. amandman Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna te se osim na navedene aktivnosti, sredstva za zaštitu žrtava nasilja planiraju i u okviru aktivnosti Operativni programi i učinkoviti ljuski potencijali 2014.-2020.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Državna tajnice, pa nismo zadovoljni, naime, većinu ovih amandmana su odgovori poprilično lakonskog tipa, znači predviđena su dovoljna sredstva i mislimo da baš pod ovom stavkom koja se odnosi na unaprjeđenje zaštite žrtava nasilja u obitelji, u posljednje vrijeme smo imali uistinu par, ja bih rekla posebno ekscesnih događaja vezano uz nasilje u obitelji gdje je cijela javnost, hrvatska javnost bila zgrožena, gdje su i naravno, uključili se svi koji su imali nešto za reći od strane politike zaklinjući se naravno u tom da ćemo drastično i sa svim mogućim snagama i svim mogućim mjerama mijenjati postojeće stanje pa bih ja radi javnosti rekla da, pohvalila bih da se vi brinete i iz drugih izvora osigurati određena sredstva prema žrtvama nasilja, međutim, ovdje ste u ovoj stavci osigurali milijun i 890 tisuća kuna, ne znam što se to točno može za milijun i 890 tisuća kuna učiniti, možda se može nekoliko pojedinačnih programa i projekata podržati na terenu, ali sveobuhvatniji i veći napor u zaštiti žrtava nasilja u obitelji, mislimo da se za te novce ne može napraviti i predlažemo da se dva milijuna kuna doda na ovoj stavci kako bi ipak značajnije dali pažnju i pridali pažnju ovom problemu koji je rastući problem u RH. Ne smijemo i ne možemo zatvarati oči pred tim te ćemo tražiti svakako da se glasa o ovom našem amandmanu i da se sredstva za ovu stavku povećaju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 254. amandman poštovane zastupnice Snježane Sabolek i poštovanog zastupnika Damjana Vucelića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao i za prethodni amandman.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Snježana Sabolek, izvolite.
Hvala vam lijepa. Obzirom da se kroz javno komuniciranje Ured predsjednice zalaže za zaštitu žrtava nasilja, preusmjeravanje dijela sredstava iz Ureda predsjednice u stavku pod šifrom za unaprjeđenje zaštite žrtava nasilja u obitelji, logičan je postupak. žrtve nasilja u obitelji zaslužuje veću pažnju u javnosti nego što to imaju trenutno. Dali smo priliku predsjednici koja je propustila da pokaže djelima da stoji iz svojih riječi, ali su one i ovaj put bile prazne. Očigledno joj 4 tone lososa važnije od svih zlostavljanih žena koje vrlo često nemaju niti za kruh, tražimo glasovanje o ovom amandmanu Živog zida, hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 255. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer se sredstva na aktivnosti ostale naknade i pomoći osiguravaju za prava iz Zakona o socijalnoj skrbi koji ne obuhvaćaju sredstva za smještaj roditelja tijekom liječenja i terapija djece.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, smatramo da je potrebno osigurati sredstva za smještaj roditelja kojima je dijete nakon poroda ili bolesno te su prisiljeni radi liječenja boraviti u drugom gradu i plaćati smještaj. Treba isto tako reći da sam sam sudjelovao u jednoj udruzi koja se zove Ljubav je na djelu, koja je financirala apartmane za ovaj roditelj koji dolaze izvan Zagreba na, u bolnicu u kojoj su im djeca bolesna, dakle to su veliki troškovi za te roditelje, oni moraju plaćati apartmane ako imaju sreće onda su kod rodbine. Lijepo je da postoje takve udruge koje se time bave, ali mislim da bi to trebao sustav riješiti, da bi to trebala država riješiti, da bi se država trebala pobrinuti za te roditelje. Mislim da je amandman realan, da on stvarno pomaže tim roditeljima, možete zamisliti kako je nekom roditelju koji dolazi iz Vukovara u Zagreb sa svojim bolesnim djetetom i nema gdje prespavati, a mora biti više dana u Zagrebu ili nekom drugom gradu gdje postoji bolnica, eto i tražimo da se glasuje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 256. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Poštovana državna tajnica, izvolite.
Amandman se ne prihvaća, jer povećanje naknade za roditelje njegovatelje zahtjeva izmjenu propisa.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Već 12 sati ovdje uporno predlažemo amandmane kao zastupnici MOST-a u korist naših građana, ali evo Vlada uporno sve odbija. Odbili ste i ovaj amandman, a šalju mi sada roditelji njegovatelji da jednostavno sa ovo malim iznosima koje imaju ne mogu živjeti na jedan adekvatan način. Znači naknada za roditelja njegovatelja iznosi 2.500 kuna te on ima prava iz mirovinskog osiguranja, zdravstvenog osiguranja i prava za vrijeme nezaposlenosti i kao zaposlena osoba prema posebnim propisima. Smatramo da je ovaj navedeni iznos prenizak. Naime, roditelj njegovatelj brine o svom djetetu 24 sata dnevno i često izdvaja dodatne iznose za fizikalne terapije i rehabilitaciju kao i terapije koje nisu pokrivene preko Zavoda zdravstveno osiguranje. Iznos od 2.500 kuna ne može pokriti ni osnovne životne potrebe obitelji u kojoj je dijete s višestrukim oštećenjem zdravlja te predlažemo da se naknada za roditelja njegovatelja poveća na 4.000 kuna. Ja vas molim, poštovana državna tajnice da razgovarate s premijerom, moguće i da Klub HDZ-a ili Vlada uputi amandman, mi ćemo biti zadovoljni, ne mora se prihvatiti ovaj naš amandman koji ste sada odbili. Evo, tražim glasovanje o ovom našem amandmanu, a nadam se da će Vlada do sutra razmisliti o ovom prijedlogu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Prelazimo na 257. amandman poštovane zastupnice Snježane Sabolek i poštovanog zastupnika Damjana Vucelića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer povećanje iznosa privremenog uzdržavanja zahtjeva također izmjenu propisa.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Sabolek, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Državna tajnice, RH podmiruje samo 50% zakonskog minimuma uzdržavanja u slučaju neplaćanja od strane obveznika plaćanja. Sredstva u rasponu od 483,22 lipe do 625,35 mjesečno ovisi o dobi djeteta, nisu ni približno dovoljna, a prema svim podacima upravo povećanje novčanih iznosa za maloljetnu djecu može doprinijeti smanjenju stope siromaštva djece kao najosjetljivije dobne skupine. Dok god se Ustavnom, Ustavnom sudu kao političkom sudu povećavaju sredstva, a istovremeno se novac za privremeno uzdržavanje djece konstantno smanjuje, niste dostojni izustiti riječ demografska obnova. Tražimo glasovanje. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 258. na 258. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera.
Zahvaljujem. U ime MOST-a poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Ovim minimalnim amandmanom od 300.000 kuna osiguravaju se sredstva za pokrivanja troškova ljetovanja djece sa posebnim potrebama bez roditeljske skrbi. Ovakvu mjeru može se obuhvatiti oko 300-tinjak djece. Ova mjera uvažena tajnice izrazito je humana i osigurava najugroženijoj i najosjetljivijoj skupni našega društva nekoliko dana ljetovanja i bijeg od domova u kojima žive tijekom godine. Ovo se može gledati kao rehabilitacijska mjera, ali i kao akt dobrote države prema djeci bez roditelja uz koje imamo posebne potrebe i potrebna im je stalna skrb i njega. Ljetovanje za ovu djecu je luksuz koji sami ne mogu priuštiti. Sada u, vjerojatno niti u budućnosti i zbog toga jer ovdje se radi o iznosu od 300.000 kuna za našu djecu najpotrebniju sa posebnim potrebama, bez roditeljske skrbi i smatram da ovaj amandman ne vidim niti jedan razlog zbog čega je odbijen. Žao mi je što ovdje nikoga nema od kolega iz vladajuće većine pa da čuju amandmana, a vjerujem da vi možete ovo prenijeti ministru, da možete prenijeti premijeru i da država osigura ovih minimalnih 300.000 kuna za ovu djecu koja imaju posebne potrebe bez roditeljske su skrbi. Smatram da je to minimum društva, socijalna osjetljivost neka se pokaže evo i kod premijera i kod ove Vlade. Ne radi se o velikom iznosu i smatram da se može naći načina ako neće prihvatiti ovaj amandman moj i MOST-a nezavisnih lista, pa predlažem da vi to predložite i da osigurate ovim najugroženijim ljetovanje. Tražim glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 259. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer se sredstva za funkciju doma osigurana na poziciji A788017, dodatna sredstva izravnavanja za decentralizirane funkcije.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Demetlika, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru, ali nisam zadovoljan sa vašim odgovorom tj. sa vašim obrazloženjem jer znamo da taj dom umirovljenika ili dom za starije osobe u Raši on je u mreži i sigurno dom koji je izgrađen, podsjetit ću za vrijeme Italije u rudarskoj Raši i veći broj korisnika ovog doma su bivši rudari ili članovi njihovih obitelji i sigurno nakon toliko godina taj dom, tom domu je potrebna i rekonstrukcija i obnova i dogradnja u vrijednosti od 8 miliona kuna. Podsjetit ću da upravo ti rudari su bili ti koji gradili ne samo ovu državu, nego i one prije i jednostavno zaslužuju jedan dostojanstveni život i upravo u tom domu sa tom rekonstrukcijom bi im se to omogućilo. Stoga smatram budući da je Istarska županija kroz ova decentralizirana sredstva koja kažete da su predviđena, znamo da su nedostatna i zato tražimo pomoć od države kako bi zajednički Istarska županija, općina Raša i država upravo pokrila taj trošak i tu investiciju od 8 milijuna kuna. Stoga tražim i za ovaj amandman glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 260. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća, jednako je obrazloženje kao i za vam amandman pod rednim brojem 250. i 251.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođi državna tajnice ovdje se radi o amandmanu za dogradnju Doma za starije osobe u Buzetu u vrijednosti od 8 milijuna kuna. Ako pričamo o gradu Buzetu on je gubitkom statusa brdsko-planinskog područja na godišnjoj razini izgubio 16 milijuna kuna, godišnje, 16 milijuna kuna. To je iznos koji je za mnogo bogatije gradove jako visok. Bez obzira na to grad Buzet je projekt dogradnje kandidirao na natječaj fondova EU, znači da ne čekaju samo državu, ali ne mogu sami zatvoriti investiciju od 25 milijuna kuna. Fondovi su, kroz fondove će biti osigurano nekih 14 milijuna. Dakle, nismo tražili ni 25 milijuna, nismo tražili ni tih 11 kojih nedostaje nego 8, onih 3 bi još osigurali sami. Dakle, zbog vrlo skromnih sredstava koji se godišnje osiguravaju iz decentraliziranih sredstava za održavanje objekata u socijalnom programu ti su objekti u vrlo lošem stanju i stoga je nužno dograditi dom za starije osobe u Buzetu. Nadam se da će biti malo više razumijevanja, svakako tražimo glasanje o ovom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 261. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća, jednako je obrazloženje kao i za vaš amandman pod rednim brojem 259.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo, do sada smo imali prilike slušati da su odbijeni amandmani za najmlađe, sada imamo priliku čuti da su obijeni amandmani i za starije osobe u ovom konkretnom slučaju Dom za starije osobe u Novigradu. Nije prihvaćen niti jedan amandman IDS-a, nit prihvaćen do sada niti jedan amandman opozicije i evo nam odgovora zašto je društvo duboko podijeljeno, zašto nema potrebnog gospodarskog napretka i zašto se Hrvatska po brojnim pokazateljima nalazi na samom začelju EU. IDS je predložio 30 amandmana, ovo je 29 koji je odbijen, ali odbijeni su do sada i svi iz opozicije. Mi iz Istre ponudili smo sufinanciranje projekta, sa učešćem i gradova i županija, sa zamolbom da svoj udio daje i država. Koji bi efekti tih projekata bili? Pozitivan utjecaj na BDP, na državni proračun, na gospodarski razvoj, na društveni i socijalni standard naših građana. Vlada poziva na zajedništvo, poziva u ovom trenutku da pokažemo visok stupanj razumijevanja. Prošlogodišnji proračun, svi amandmani odbijeni, ovogodišnji proračun svi amandmani odbijeni. Temeljno pitanje je, da li doista od svih amandmana niti jedan jedini nije prihvatljiv i koristan za ovu državu? Stoga tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 262. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državna tajnice.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća jer su prioritetne aktivnosti u pogledu skrbi o starijim osobama usmjerene na razvoj izvan institucijskih usluga.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. U Splitsko-dalmatinskoj županiji živi oko 100.000 starijih osoba, od toga 50.000 u Splitu, a imamo znači starije i nemoćne mjesta do 1.000 znači mjesta za korisnike starijih, domova, što znači da je odobrenje smještaja u domu čeka i više od 4 godine, pa čak i više po listama čekanja nalazi se sad trenutno prijavljenih 1.500 osoba. Najniže mirovine iznose 950 kuna, a takvih prima više od 50% umirovljenika dok prosječna mirovina iznosi 2 tisuće i, negdje oko 2.500 kuna. Privatni domovi su za njih nedostižni, jer privatni domovi su i skuplji. Umirovljenici u Gradu Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji žive na rubu egzistencije. Smatram da ovaj amandman trebali ste prihvatiti da se izradi znači tehnička dokumentacija za izgradnju domova starije i nemoćne kako u gradu Splitu, jer vidimo da je velika potražnja da su ljudi na rubu siromaštva, naši stariji i nemoćni i da bi se te istraživanja pokazuju da su starije osobe imaju velike potrebe da budu korisne, da imaju kvalitetne domove i starijim osobama se bolje ti osjećaju jer imaju zdravstvenu skrb, imaju redovitu hranu, netko se brine o njima te imaju vršnjake kojima komunicirati i mogu se osjećati uključeno u društvo, kako u Splitu, tako i u Dalmatinskoj zagori, evo u Sinju imamo prostor namijenjen bivšoj vojarni gdje bi mogla država također pripomoći. I druga područja, imotski kraj, vrgorački kraj i u cijeloj makarsko primorje, Kaštela, Trogir i država bi tu trebala pripomoći jer ti umirovljenici su na rubu i egzistencije i socijalne uključivosti, zbog toga tražim [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] glasanje o ovom amandmanu.
Kolega Bulj. Prelazimo na 263. amandman poštovane kolegice Ines Strenja i poštovanog kolege Nikole Grmoje. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća jer je skrb o djeci bez odgovarajuće roditeljske skrbi u domovima socijalne skrbi osigurana do 21 godine života, a udomiteljskim obiteljima do 26 godine života te se uz korištenje sredstava ESI fondova razvija usluga organiziranog stanovanja.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovana državna tajnice. Evo žao mi je da i ovaj amandman odbijate. Djeca bez odgovarajuće skrbi i danas nemaju dovoljno potporu države nakon punoljetnosti ili nakon što se jedan mali dio njih odluči na studiranje. Caritas Zagrebačke nadbiskupije sakupljanjem humanitarne pomoći akcijom Da život imaju prikupili su sredstva, izgradili objekt za mlade bez odgovarajuće roditeljske skrbi koji nakon punoljetnosti moraju napustiti domove. Treba znati da je trenutno u udomiteljskim obiteljima smješteno više od 2400 djece, dok ih je više od 1000 u domovima za djecu. Znači otprilike stotinjak njih godišnje izlazi iz državne skrbi nakon punoljetnosti, ukoliko nisu upisali daljnje visokoškolsko obrazovanje i nalaze se u situaciji da se o njima samo osobnim angažmanom i uz potporu jedinica lokalne samouprave brinu humanitarne udruge, no sustavne brige i smještaja u cijeloj RH nažalost nema. Smatram da se hitno trebaju izgraditi još 3 objekta namijenjena smještaju punoljetne djece koja izlaze iz dječjih domova i udomiteljskih obitelji te da se osigura u proračunu po 5 milijuna kuna za izgradnju takve stambene zajednice u Splitu, Osijeku i Rijeci. Molim vas da još jednom razmislite o ovom našem amandmanu i da, evo, ako ne prihvatite ovaj amandman, da Vlada svojim amandmanom ili Kluba zastupnika HDZ-a riješi ovo bitno pitanje. Hvala, tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 264. amandman poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite državna tajnice.
Amandman se ne prihvaća zato jer su planirana sredstva dostatna za ostvarivanje planiranih mjera.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Zahvaljujem se državnoj tajnici Margareti Mađarić na obrazloženju ovih amandmana. Prelazimo na amandmane iz djelokruga Ministarstva pravosuđa. Pozdravljam državnog tajnika, poštovanog gospodina Kristiana Turkalja. Prelazimo na 265. amandman, Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnice i poštovani zastupnici. Ne prihvaća se amandman zbog toga što su potrebna sredstva za planirane aktivnosti osigurane u dostatnom obliku. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Podolnjak, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] Ispričavam se. Još jednom pozdrav i državnom tajniku koji je došao sada odgovarati na naše amandmane na dio koji se odnosi na Ministarstvo pravosuđa. Predložili smo dodatnih milijun kuna u proračunu za podršku svjedocima i žrtvama kaznenih djela jer smatramo da je to važna namjena upravo financiranje organizacija civilnog društva koja su uključene u programe mreže podrške i suradnje za žrtve i svjedoke kaznenih djela. Riječ je o važnoj potpori koja se pruža žrtvama i svjedocima, ne samo emocionalne i praktička, nego i niz tehničkih i drugih informacija o pravima. Tu je i psihosocijalna i savjetodavna pomoć, tu su i druge informacija i podrške koje se pružaju tim osobama i to je posebno važno u onim posebnim stresnim situacijama koje su te osobe izložene i zbog toga smo predložili dodatnih milijun kuna uz planiranih 2,5 milijuna kuna. Kako Vlada nije prihvatila naš amandman, naravno, inzistiramo na glasovanju.
Zahvaljujem. Prelazimo na 266. amandman Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-a, izvolite državni tajniče.
Poštovani predsjedavajući, poštovani zastupnice i zastupnici, ovaj amandman se ne prihvaća iz razloga što su dostatna sredstva osigurana za projekte rekonstrukcije dogradnje poslovnih zgrada u 2020. i u slučaju da lokalna i regionalna vlast osiguraju dogovorena sredstva za taj projekt, taj projekt će biti realiziran. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Emil Daus. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Hvala na odgovoru g. državni tajniče. Da ne bi krivo danas malo ispalo kad slušam neke kolege iz drugih klubova. I mi smo cijeli dan danas u Saboru i branimo amandmane za kapitalne projekte u Istarskoj županiji, štoviše, mislim da smo jedini predlagali amandmane za Istru, ali razlika od nas do drugih klubova je da smo jedini u 100%-tnom sastavu pa i na taj način želimo pokazati koliko nam je stalo do tih amandmana. No, mislim da je realnost zapravo ono što piše danas u lokalnom tisku u Istri, a to piše da je država za Istru ili službeni Zagreb za Istru namijenio samo 0,3% proračun. Opet mrvice i da se opet država ponaša kao maćeha prema svom najvećem poluotoku. Klub IDS-a predložio je danas, ovo je zadnji, posljednji 30. amandman, svi zajedno u ukupnom iznosu od 677 milijuna kuna. Nije prihvaćen niti jedan, pametnome dosta. Očekivali smo da ćete prepoznati bar neke, posebno ovaj, iako sam djelomično shvatio da ima nade, ali ja bih ovdje samo skrenuo pozornost zbog šire javnosti na sukus samog amandmana. Vlada RH na svojoj sjednici održanoj 13. rujna prošle godine, donijela je zaključak kojem se Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo državne imovine i Državna geodetska uprava zadužuju da u okviru svojih nadležnosti osiguraju pripremu i sklapanje Sporazuma o uređenju međusobnih odnosa, eventualnoj zamjeni nekretnina i sufinanciranju radova na rekonstrukciji i dogradnji poslovne zgrade društvenog centra Veli Jože na adresi 154 brigade Hrvatske vojske u Pazinu za potrebe smještaja pravosudnih tijela ispostave područnog ureda za katastar. Dakle objedinjavanje i općinskog suda i državnog odvjetništva, katastra, gruntovnice i sve je na jednom mjestu. I s obzirom da vjerujemo da je takav interes iskazan i gore navedenim zaključkom Vlade i onome što smo prije čuli i dalje postoji na strani RH odnosno Ministarstva pravosuđa, državne imovine, Državne geodetske uprave i smatramo da je potrebno prihvatiti amandman i tražimo glasanje za istog. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 266. amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Poštovani predsjedavajući ovaj amandman se ne prihvaća. Sredstva za besplatnu pravnu pomoć su osigurana temeljem plana aktivnosti i osigurana su u dostatnom opsegu. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Podolnjak. Izvolite.
Mi smo našim amandmanom uz postojećih planiranih 5 milijuna kuna predložili dodatni iznos od 2 milijuna kuna za besplatnu pravnu pomoć. Naše je stajalište da je bitno da pristup pravosuđu mora biti djelotvoran za sve građane bez obzira na njihovu materijalnu situaciju s obzirom da najveću prepreku pružanju pravne pomoći čini zapravo financiranje. Upravo je ono koje predstavlja najveću prepreku građanima u ostvarivanju pristupu sudu. Po našem mišljenju RH je dužna osigurati i urediti pravni sustav na način kako bi se spriječila diskriminacija po osnovi imovinskog stanja, omogućila svim građanima pravo na pristup sudu te jednaku zaštitu prava građanima kojima je to potrebno i zbog toga smo tražili i tu povećanu financijsku potporu za građane koji su lošijeg imovnog stanja. Tražimo glasovanje o amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 268. amandman Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite državni tajniče.
Poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici. Ovaj amandman se ne prihvaća budući da su dostatna sredstva osigurana u proračunu za potrebe edukacije. Pore toga Pravosudna akademija ima mogućnosti i koristi sredstva Europskih fondova kojima povećava ovu alokaciju. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, državni tajniče. Nismo u potpunosti zadovoljni ovim odgovorom. Naime, nedavno smo imali u Hrvatskom saboru raspravu o Izvješću o stanju u sudbenoj vlasti. I jedna od točki oko kojih se dosta ovdje debatiralo je upravo bilo to da nemamo dovoljno kapaciteta pa između ostalog niti među mlađim sucima dovoljno znanja kako bi naše pravosuđe funkcioniralo onako kako to bi mi htjeli, puno efikasnije, brže, učinkovitije. I smatramo da ovaj iznos unatoč tome što ste vi rekli da je dovoljan, smatramo da ovaj iznos od milijun i 590 tisuća kuna kojeg mi prijedlogom amandmana povećavamo za 2 milijuna kuna i dižemo ga na tri milijuna 590 tisuća kuna da bi on otprilike mogao zadovoljiti pojačana ulaganja u edukaciju u sudstvu jer se to uvijek naglašava čak i iz samih krugova sudaca i sudbene vlasti dolaze otprilike takve poruke da bi sudstvo bolje funkcioniralo ukoliko bi se realizirala dodatna ulaganja u njega. Mi smo prepoznali kao stranka, kao GLAS prepoznali smo nekoliko stvari koje u ovom proračunu bi mi mijenjali. Naime, ono što smo se fokusirali u prvom dijelu predlaganja amandman je bilo obrazovanje jer mislimo da bi se upravo kroz ulaganje u obrazovanje moglo značajnije mijenjati krvna slika Hrvatske. Kroz ovu reformu koju imamo sad na snazi smo dobili samo ovo što imamo i nekoliko dana prije a imati ćemo i čini mi se ubuduće nekoliko dana kaos, kaos štrajka. I mislimo da bi plasiranje novaca u te neke stvari koje nam jesu najveći problem mogli kvalitetu života u Hrvatskoj podignuti na značajniju razinu. Hvala vam lijepa. Tražimo glasanje.
Zahvaljujem kolegice. Prelazimo na 269. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Poštovani predsjedavajući, poštovana zastupnice, poštovani zastupnici. Ovaj se amandman ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ovaj amandman koji je značajan ali žao mi je što ga odbijate, značajan je zbog i pravne sigurnosti i pogotovo šta je potrebno i šta nedostaje znači zemljišno knjižnih referenta u RH i ovim prijedlogom u biti mi smo željeli da se educiraju službenici putem Pravosudne akademije za novo uređenje, obnovu i osnivanje zemljišnih knjiga a koji trošak bi bio oko 350 tisuća kuna što znači sada je u planu 145 za nekakvih znači rekli smo tu bi bilo za nekakvih 150, tj. 200 tisuća kuna. Znači za 200 tisuća kuna mi bi pokušali tih 100 novih zemljišno knjižnih referenata pripremiti u Pravosudnoj akademiji jer to je ključni problem je neuređene knjige a poglavito od kada je bila reforma tzv. pravosuđa gdje ste ukinuli sudove kao npr. u velikim, u sredinama, centrima kao što je npr. u Sinju i drugim, u Sinju ste od 1876. kada je car Franjo Josip otvorio Sud u Sinju više nema općinski sud nego ste to izmjestili a tako su i zemljišno knjižni referenti otišli ća i jednostavno ne rade svoj posao, to je vaša bila reforma pravosuđa koja u biti koči jer ti zemljišne knjige nisu rađene od cara Franje Josipa, da nije bilo Austrijanaca na nekim područjima, Austro-ugarske danas ne bi imali uopće knjige, bili bi još očito u pećini po vama jer jednostavno gasiti općinske sudove i ne ulagati u ovih 100 ljudi za ovaj mali iznos od 350 000 kn, rješava se i gospodarski razvoj u cijeloj RH ulaganja jer ako nisu zemljište uređeno, ne može se ni ulagati i to je jedan od uvjeta zbog čega ljudi odlaze, zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Zahvaljujem poštovanom državom tajniku g. Turkalju na obrazloženjima amandmana. Prelazimo na amandmane iz nadležnosti pravobraniteljstva. Prvo amandmani u nadležnosti pučkog pravobranitelja, pozdravljam potpredsjednika Vlade, g. Marića. 270. amandman, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite ministre.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Predloženi amandman se ne prihvaća. U prijedlogu državnog proračuna za iduću godinu i projekcije za 2021. i 2022. Ured pučkog pravobranitelja je već predvidio sredstva za provođenje novog mandata prema Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti na aktivnosti administracije i upravljanja, osim toga na aktivnosti nacionalni i preventivni mehanizam su predložena i povećanja sredstva čime se na neki način osiguravaju dostatna za redovite obilaske, praćenje tijela i ustanova te jačanje zaštite ljudskih prava osoba lišenih slobode od mučenja, drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja a mandat prema Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti provodi se kroz aktivnosti također administracije i upravljanja, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, radi adekvatne provedbe Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, Ured pučkog pravobranitelja osiguravaju se sredstva od izuzetnoga značaja da ljudi koju stanu protiv nepravilnosti, imaju primjerenu zaštitu i dostupnu ulogu od tijela kojima je dužnost povjerena zakonom, tako da ste vi planirali ovim proračunom 201 045 kn dok mi dajemo amandman još za milijun kuna jer a ko ikoga treba zaštititi, treba zaštitit prijavitelje nepravilnosti u ovome društvu koje je korumpirano, u svakom smislu, ekonomskom, gospodarskom, pa znamo evo samo što se događalo sa Agrokorom, državnim poticajima da se to bilo tada prijavljivalo na vrijeme, zasigurno ministre, ovo se danas ne bi događalo sa gospodarstvom u RH i ne bi zasigurno bilo 5% BDP-a RH od onih koje ste iselili vani i danas se hvalite sa gospodarskim rastom a u biti su otišli zbog nepravilnosti i ti prijavitelji ... [[Govornik se ne razumije.]] nisu zaštićeni sa 200 000 kn nego im mi dajemo još milijun kuna, amandman, ja mislim da to nije veliki iznos za ljude koje treba zaštititi da bi ovo društvo išlo naprijed i tražim evo, žao mi je što vi nećete podržati ovaj amandman kao i sve do sada, koji je ovo, 270. amandman, žao mi je šta nema nikog iz vladajuće većine saborskih zastupnika, ne znam zbog čega su pobjegli, podvili rep, pa trebali bi čuti, jedino vidim tamo tajnika Šiljega, jel, tajnik koji se isto sakrio tamo iza onoga stupa. Smatram da je ovaj amandman ozbiljan, da je ovaj amandman zaštite prijavitelja vrlo bitan u ovome društvu a vi to vrlo dobro znate šta se događalo sa Agrokorom, da su prijavitelji zaštićeni i da su imali hrabrosti, danas se ne bi događalo u RH ovakav gospodarski ... [[Govornik se ne razumije.]] hvala, tražim glasanje.
Zahvaljujem, poštovani kolega Bulj. Prelazimo na amandmane iz nadležnosti pravobraniteljstva za djecu. 271. amandman Kluba zastupnika GLAS-a, izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. Zakon o pravobranitelju za djecu definira što sukladno pojedinim odredbama pravobranitelj za djecu čini i radi, za što je ovlašten, međutim isto tako definira da ne može sukladno zakonodavnom okviru pružati financijsku potporu ustanovama i neprofitnim organizacijama u provedbi njihovih programa. Inače što se tiče financijskog plana pravobranitelja za djecu za 2020. taj proračun je veći za 10,9%, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Nada Turina Đurić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. G. ministre, smatramo da treba možda malo više obratit pažnju kad imamo pojedine institucije ovdje u Saboru, kad se podnosi izvješće. Naime, za ova sva tri pravobranitelja smo mi, ureda pravobranitelja podnijeli amandmane odnosno podnijeli smo prijedloge da im se povećaju sredstva i to za svaki od ureda znači od pravobranitelja za djecu preko pravobraniteljice za ravnopravnost spolova kao i pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom za 2 milijun kuna svakome. Naime svaki put kad su izvješća ovdje u Saboru se govori o tome da nedostaju sredstva za provođenje svih ovlasti koje oni imaju, i za svih programa koje oni imaju i da imaju naravno nedostajući broj kadrova za obavljanje tih funkcija. I svaki pit kad je tome tako, ovdje svi u glas uključujući i sadašnjeg predlagatelja, znači vladajuće, predlagatelje proračuna, kaže to moramo ispraviti i to ćemo prvom slijedećom prilikom ispraviti međutim evo vidimo i u ovom proračunu, to je nekako minimalno povećanje kao što je povećanje prema svima je ovaj proračun, mi smo o njemu već govorili kao o proračun koji je svakome nešto malo dao i povisio ali ustvari nikome dovoljno odnosno ničemu dovoljno kako bi ovaj proračun mogli okarakterizirati da je išao u određenom pravcu koji će značajno poboljšati kvalitetu života naših građana, koji će značajno potaknuti neke procese u društvu koji će rezultirati i kvalitetnijim standardom i kvalitetnijim životom. Stoga ćemo tražit glasovanje, ovo je sad obrazloženje bilo za sva tri prijedloga pa vas molim evo da razmislite još jedanput o tome da se povećaju možda ne u ovom iznosu koji smo mi predložili, ... [[Govornik se ne razumije.]] hvala lijepo.
Zahvaljujem, kolegice Turina Đurić. Prelazimo na amandman u nadležnosti pravobraniteljice za ravnopravnost spolova.
Amandman se ne prihvaća. Pravobraniteljica za ravnopravnost spolova nema zakonske ovlasti za davanje tekućih donacija sa izvora opći prihodi i primici na aktivnosti zaštite promicanja ravnopravnosti spolova, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Izvolite kolegice Turina-Đurić.
Sada ću ja odgovoriti ako mogu tako kao što odgovaraju i naši branitelji Vladinih prijedloga a to je da sam dala obrazloženje u prethodnoj raspravi o amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na amandman iz nadležnosti pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom br. 273. Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite ministre.
Amandman se ne prihvaća. Ured pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom planira tijekom 2020. osnivanje i pokretanje rada u područnom uredu Rijeka a radi osiguravanja dostupnosti i pružanje kvalitetnije usluge osoba sa invaliditetom za područje Primorsko-goranske, Istarske i Ličko-senjske županije. Za navedeno su osigurana potrebna sredstva i sastavni su dio prijedloga proračuna za 2020. i stoga i nema potrebe za osiguranjem dodatnih financijskih sredstava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Izvolite kolegice Turina-Đurić.
Tražiti ćemo glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepo. Zahvaljujem g. ministru na ovim obrazloženjima amandmana. Sad prelazimo na amandmane na Financijski plan Hrvatskih voda za 2020. i Projekciju plana za 2021. i 2022. Pozdravljam državnog tajnika g. Maria Šiljega. Prvi je amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća jer je u tijeku priprema eu projekta za aglomeraciju Rab-Supetarska Draga, Lopar koja prethodi navedenoj investiciji odnosno izgradnji ovog projekta. Eu projekat obuhvaća po sadašnjoj studiji izvodljivosti planirane investicije ... [[Govornik se ne razumije.]] 350 milijuna kuna a koje se sastoji 77km izgradnje kanalizacije sa 21 crpnom stanicom, tri uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i financirati će se sa oko 70% eu sredstava. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, zovu me ljudi sa otoka kao i s brojnih otoka, također sa otoka Raba da jedan, znamo da je jedan od najatraktivnijih otoka međutim bez rješenja osnovne infrastrukture gdje bi turizam činilo dugoročno održivim. Otok Rab ima dvije jedinice lokalne samouprave, Rab i Lopar, imaju 9 tisuća stanovnika a u turističkoj sezoni se učetverostruči broj tih ljudi. Pritisak na komunalnu infrastrukturu je golem a potrebno je ulaganja od vas g. tajniče u kontinuitetu izostaju. Iz godine u godinu najavljena su ulaganja u kanalizacijski vodovni sustav bez realizacije pod izgovorima izrade elaborata, podnesena izvješća komunalnoga društva, situacija je sve teža. Otkad to radite sve je gore i gore. Prema tome postojeći sustav u ljetnim mjesecima je prekapacitiran što uzrokuje brojne neugodnosti u svakodnevnom životu ljudi, turista, na tom našem otoku kao i na drugim otocima. I smatram da naselja a to naselje, taj otok to ne zaslužuje a država nije osigurala pravne mehanizme za blokiranje nove izgradnje znači nema apsolutno nikakve izgradnje i ova priča ne pije vodu, ljudi s Raba su razočarani Žao mi je što ovdje nije kolega Borić koji često upozorava i zna se hvaliti ali nema evo imaju njegovih 9 tisuća ljudi, iz njegovog otoka ogroman problem kao i turisti zbog održivosti. Pa ja pošto on ne smije predložiti amandman naš kolega zastupnik Borić jer nema niti jedan zastupnik HDZ-a pa ja predlažem ovaj amandman u nadi da ćete ga prihvatiti a nadam se da će i on glasati jer tražim glasanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na drugi amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. U izradi je naime projekta studijska dokumentacija za aglomeraciju Korenica, Gospić, Otočac i Novalja koji se namjeravaju također sufinancirati bezspovratnim eu sredstvima a u okviru kojim će se omogućiti razvoj sustava javne odvodnje ali i izgraditi dio novih kao i izmijeniti dio starih vodovodnih cijevi. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, izvolite.
Evo, prije nekoliko dana ovdje sam slušao vašeg koalicijskog partnera Milorada Pupovca koji plaće i jauče teatralno kako u Ličko-senjskoj županiji 23 naselja u cijelosti i djelomično nemaju pitku vodu a znamo svi da je voda osnovno ljudsko pravo i da je moramo staviti u Ustav vodu i da MOST gura tu inicijativu da napokon voda bude osnovno ljudsko pravo, da zaštitimo vodu. Međutim, očito evo samo u Ličko-senjskoj županiji nemaju 23 naselja vodoopskrbu i naravno da je to ključni problem u svim kućanstvima što uzrokuje i odlazak ljudi iz Ličko-senjske županije koja je doslovno prazna. Jedna od najvećih površinskih županija ali je prazna županija i čudi me odgovor ministarstva i Vlade Andreja Plenkovića koji su kada su bili izbori županijski u Ličko-senjskoj županiji iza svake bukve je bio po jedan ministar, nisi mogao ni pratiti, iz ... [[Govornik se ne razumije.]] predsjednik Sabora. To je bila fešta. Međutim, kada dajemo amandman na proračun a ima novca da se riješi osnovno ljudsko pravo na pitku vodu u svakom naselju onda vi to ne prihvaćate. A sjećam se Gordana Jandrokovića kako je pjevao pjesme Liko od Velebita diko, srce, to je nevjerojatno kako ima pjevačke sposobnosti u tim ruralnim, provincijalnim krajevima jer on mene proziva na provincijalizam ali dobio sam glasove tih ljudi provincijalaca a Gordan Jandroković nije dobio glasove. I moj je interes i žao mi je što ovdje nije vaš koalicijski partner najključniji Milorad Pupovac koji ovdje plače i jauče kako nemaju ta područja vodoopskrbu. Međutim, nema ga danas ovdje, vidimo da ga nema iza nas nema HDZ-a, Ličko-senjske županije, nema iz IX. Izborne jedinice. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem kolega Bulj. Prelazimo na 3. amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Za naselja naime koja su do sada, imaju neriješenu opskrbu vodom za ljudskom potrošnjom iz sustava javne vodoopskrbe a koja se nalazi na području Šibensko-kninske županije voda za piće se organizirano dovozi a pomoć u subvencioniranju dovoza vode pružaju općine i gradovi do konačnog rješenja vodoopskrbe iz javnih vodoopskrbnih sustava. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
U Šibensko-kninskoj županiji cisternama gonate vodu ljudima. U 21. st. gdje imamo izvore Zrmanje, izvore Krke, brojne pritoke, gdje niste zaštitili te rijeke, kao npr. kao laguna u Kninu koju niste sanirali, koja čak i Nacionalni park Krka to gonate u cisternama, a zapošljavate, uvaženi tajniče u Nacionalni park Krku, ne zapošljavate gđu. Ljiljanu Zmijanović, koja je bila u prednosti po natječaju, koja je i po stručnosti, dr. znanosti je bila i ima status branitelja, ali zaposlili ste, znaš koga? Onaj koji ima HNS-ovu i HDZ-ovu iskaznicu. Toga ste zaposlili i šutite mučki. Dok u isto vrijeme kažete da će tim krajevima di teku te rijeke goniti ljudima u cisternama vodu pitku. Dali smo amandman, vaš koalicijski partner, ponavljam, često on i Milošević, vaš koalicijski partner iz SDSS-a, često s ove govornice upozoravaju na područja koja nemaju vodoopskrbu i naselja. Pa evo, zašto niste to promijenili, ima on svoga Milu Horvata u ministarstvu tamo, tamo on poznaje tu materiju, on je dosta bio precizan kad je bio rat tako da bi mogao precizno i odlučiti lokacije ove gdje su po pitanju znači ovih 24 ova naselja. Pa je li sramotno da vi kažete mi smo organizirali gonanje cisternama ljudima gdje u 21. st. bi trebali imati vodu za wc ili okupat se, gdje mladi morali ostajati u najbogatijem području pitkom vodom u Šibensko-kninskoj županiji, u njihovom zaleđu gdje teku najbitnije rijeke i vi sada u ovome trenutku govorite o ovome problemu kao da ste riješili cisternama vodoopskrbu. 24 naselja Šibensko-kninske županije. Ne čujete ... [[Govornik se ne razumije.]] ni župana, ne čujete nikoga, ni Dujića. Bitno da se on smisli Nacionalni park Krka sve što tribaju smisliti, to je njima bit, da su uhljebili. To je sramota, evo nek Šibensko-kninska županija [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] odlučuje, tražim glasanje.
Kolega Bulj. Prelazimo na 4. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, za područje Zadarske županije u nadležnosti Vodovoda d.o.o. Zadar, pokrenuta je priprema projekta vodoopskrbe koji se planira sufinancirati bespovratnim EU sredstvima, a također je u realizaciji projekat odvodnje na sjeverozapadnom dijelu Zadarske županije koji će se kroz studiju izvodivosti pored odvodnje obraditi i područje vodoopskrbe. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. U Zadarskoj županiji 15 naselja u cijelosti ili djelomično nemaju pitku vodu, evo maloprije sam spominjao rijeku Zrmanju koja i izvire u toj županiji i koja je jedna prekrasna ljepotica, nažalost koja Ministarstvo okoliša, umjesto da je štiti okoliš i ne ugrožava se, na kraju ljudi moraju štititi okoliš od Ministarstva okoliša na tom području i tom području Zadarske županije i crno brdo gdje je Europski sud presudio da je ono otrovno, otpadno i da će hrvatska država morati platiti štete, i na to sam upozoravao, koji zagađuje vode i na kraju, evo, g. tajnik tamo, Bilaver, on je iz toga kraja, pa kako vi gledate na ovo, 14 mjesta Zadarske županije nema vodoopskrbu u 21. st. i nećete prihvatiti amandman da se riješi taj problem. Ako vam je problem, g. Šiljeg to što mi dajemo amandman i što neće glasati nitko iz splitsko, iz Zadarske županije za ovaj amandman koji je, naravno, vladajućoj, ja kad sam bio u većini, ja sam glasao protiv proračuna zato što mi nisu prihvatili amandman, kad sam bio u većini. Evo, neće nitko, ... [[Govornik se ne razumije.]] sutra gukniti 14 naselja u Zadarskoj županiji nema vodoopskrbu u 21. st. Ja sam dao amandman da se riješi taj problem jer ljudi će iseliti iz toga kraja jer osnovno ljudsko pravo, pa ljudi se ne mogu kupati, nemaju wc, pa tko će ostati tu živjeti na tom prekrasnom području bez vodoopskrbe, kud je voda, svagdje teče. Osim što zagađujete i što naravno, ništa ne poduzimate. Očekujem od vas, g. Šiljeg, Mile Horvata, vašeg koalicijskog i najboljeg suradnika, očekujem od SDSS-a Milorada Pupovca koji često plaće tu za govornicom kako nema vodoopskrbe na tim područjima, od vas, g. Bilaver koji ste došli ovdje sjesti, vi ste dijete toga kraja, ako smijete, bili ste i ambiciozni, perfektivni, sad ste zašutili, očekujem da vi isposlujete da se ovo, ovaj problem sramotan [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] riješi. Tražim glasovanje.
Prelazimo na 5. amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, područja u gorsko ... [[Govornik se ne razumije.]] platoa koji se nalazi na području općine Muć nalazi se pod upravljanjem Vodovoda i kanalizacije d.o.o. Split izgrađen je glavni sustav stavljen je u funkciju do Donjeg Muća, a izrađena je studija izvodljivosti te su naručeni projekti za potrebe daljnje izgradnje sekundarne mreže. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Evo, sad ću reći, znači u samoj blizini Splita, Jadra, u samoj blizini Cetine, znači imamo na području Sinja i općine Muća tzv. Ogorsko i Zelovskom platou, znači mućki dio je na znači ovome splitskome dijelu, tzv. mućka općina, a zelovsko je na platou je na području Sinja i dijelom Muća i ta naselja u cijelosti pod Kamešnicom ili djelomično su bez vodoopskrbe. Znači, evo, Zelovo, gleda se sa njega u Cetinu, izvor cijelu rijeku, polje sinjsko, nemaju vodoopskrbu, prekrasno selo, mućko sela, Ogorje, Pribude, sva ta sela koja su u zaleđu, da ih ne nabrajam, Muća, uz same obronke Svilaje, prekrasna, mogao bi se razvijati turizam, nemaju vodoopskrbu u 21. st. i vi govorite da vi, što pripada Splitu? Da, pripada Splitu puno toga, pripada Sinju puno toga, međutim, država ne da poticaje. Ja sam predložio ovdje amandman koji bi trebao biti prihvatljiv, na ovo znači 40 milijuna kuna za ogromno područje koje je perspektivno jer je u zaleđu Splita i blizu je Splita da se riješi vodoopskrba i vjerujte da se riješi ovaj problem na Zelovskom platou i mućkom platou na području Ogorja i ostalih zaseoka, da bi se vratili ljudi živjeti, razvijali bi turizam, seoski turizam i bavili se stočarstvom. Nažalost, poslije II. Sv. rata brojni su s toga područja ciljano iseljeni, a u ovoj državni ništa im nije, u hrvatskoj državi za koju se brojni se borili, ništa im nije dalo, osim što imaju, evo, u koaliciju sa HDZ-om, i Bobanom Keruma iz toga područja, ali nemaju oni konta ovome, njima su puno bitnije plaže bene i ostali doli koncesije po, u Splitu i uz obalu. Zbog tražim glasanje za ovo rješenje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 6. amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, za naselja grada Trilja koji se nalaze pod upravljanjem Cetinskog vodovoda odnosno vodovoda Cetinske krajine i to Voštane i Roža te naselje Ruda, isporuka vode se vrši cisternama. Cijena koju plaćaju stanovnici je identična cijeni koju plaćaju svi stanovnici grada Trilja i grad Trilj snosi troškove prijevoza. Naselja su slabo naseljena i raštrkana s minimalnim brojem stanovnika ta bi dovod vode putem gradnje sustava vodoopskrbnih objekata iznosio 10-tak miliona kuna. Ukupno područje gotovo je u cijelosti pokriveno javnom vodoopskrbom osim manjih zaseoka sa minimalnim brojem stanovnika. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Evo, ja bih samo nešto ovde kazao, znači kad govorimo o triljskom području, sinjskom i o području otoka evo reći ću vam jedan primjer. Npr. evo selo Ruda, naselje dijelom nema vodoopskrbu ali veliki dio Splitsko-dalmatinske županije, tu je vodocrpilište, a taj dio baš, to je izvor Rude jedno prekrasno, pozivam vas sve da dođete vidjeti te pritoke rijeke Cetine, nema vodoopskrbu. Kao i ovaj dio triljski koji ste rekli da se cisternama dostavlja voda. To u 21. stoljeću reći, ja predlažem amandman i ja vjerujem da će kolega Šipić ovo sutra izlobirati kod vas, da to bude vaš amandman. Evo meni je žao šta nije kolega Šipić ovdje jer znam da se često vi u Trilju, svi ministri poglavito naslikajete dole, vidim kad su procesije tako da ste svi u prvim redovima, ali veliki dio tih područja nema vodoopskrbu, a vidili ste da Cetina prolazi Triljem, vidili ste da izvire u Rudi, a ova sela koja sam nabrojio u Splitsko-dalmatinskoj županiji Voštane, Rože, Ruda, sva ta sela koja spadaju, Voštane i Rože gdje spadaju pod Trilj, …/nerazumljivo/… mislim dijelovi veliki nemaju, je prošao, negdje je prošao vodovod, ali naselja ne. Zbog toga vam još jednom kažem, da je ovo neozbiljno od vas, neozbiljan je način ponašanja da ste često po Trilju i dole dolazite to znam i drago mi je da dolazite i zasigurno možete pomoći pa se nadam da vaše prijateljstvo koje imate s tim područjem da ćete zaista prihvatit ovaj amandman, ako vam je to teško, ako vam je teško prihvatiti ovaj amandman onda dajte neka ga predloži kolega Šipić, ja ću glasat za nj. Dogovorite se il neka ga Vlada prihvati, a ne kaže grad Trilj će gonat cisternama vodu il će Otok općina vodat u Rudu vodu, a ljudi gledaju u izvor. Ljudi gledaju u izvor, pa tko će opstat na tome području. Nije to smišno, katastrofa, ljudi su iselili zbog toga, iselili, ja molim vas prihvatite ovaj amandman i tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem kolega Bulj. Nasmijao sam se ovom vašem terminu gonjat, pa sam malo evocirao uspomene kako me pokojna baka učila, tako isto govorit. Prelazimo na 7. amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, za naselja na području općine Lećevica i samog županijskog centra za gospodarenje otpadom potpisani su ugovori o sufinanciranju razvoja vodoopskrbe vrijedni 16,2 miliona kuna, između Vodovoda i kanalizacije d.o. Split i Hrvatskih voda. Za naselja na području općine Prgomet u tijeku je priprema projektnog zadatka za nivelaciju projektne dokumentacije za ishođenje dozvola, a za naselje općinu Unešić, javni isporučitelj vodnih usluga je Vodovod i odvodnja d.o. Šibenik i Hrvatske vode su osigurale potrebna sredstva za izradu projektne dokumentacije. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Evo, jedno područje koje je prekrasno, koje vi hoćete ubiti uzurpirati sa centrom za gospodarenje otpadom Lećevica u biti, to područje, narod mora znati, osim općine Lećevica i općini Prgomet i općini Uništić u zaleđu Kaštela, već dijelom su bez vodoopskrbe, ali palo vam je napamet da tu napravite centar za gospodarenje otpadom i sad obećajete ljudima da napravit ćemo vam u 21. stoljeću kad vam dotiramo sve smeće i regionalni centar za gospodarenje otpadom u srcu krša. Pošto je povezano s Jadnom i ostalim izvorima koje napaja se cijeli Split, znamo koji Split ima probleme, e sad kažete evo ga sad ćemo im napravit vodoopskrbu. Da bi mi taj centar za gospodarenje otpadom, a vi ste svjesni toga i tu je jedini pravi program i projekte imao je gospodin Slaven Dobrović, zbog toga danas imamo, imao pravi, a ne centar za gospodarenje otpadom kao što je Marinšćina, smatram da ova sela koja su znači bez vodoopskrbe, ja ću iz ovdje nabrojiti to su mjesta Radoš, Prgomet, Labin, općina Lećevica, Čvrljevo, Kladnice, Divuljević, općina Prgomet, općina Unešić, Vinovo Gornje, Utore Gornje, Utore Donje, Visoka, Cera, Nevest, što je jedan od glavnih razloga što su ti krajevi u srcu Dalmatinske zagore, u zaleđu Kaštela, Splita, Trogira ispražnjeni. I sad nam oćete dotirati i otpad. Dao sam amandman i nadam se da ćete ga prihvatiti, jer srce Dalmatinske zagore je uvijek bio izvor i ljudskoga potencijala, pitke vode koje ćemo čuvati od vas koji želite nanijeti ogromne štete na tome području, centrom za gospodarenje otpada Lećevica koji će ugroziti sve izvore pitke vode na području Splitsko-dalmatinske županije i Dalmacije [[Upadica: Zahvaljujem.]] stoga tražim glasanje.
Prelazimo na 8. amandman poštovanog kolege Mire Bulja.
Amandman se ne prihvaća. Naime, naselja u Segetu Donjem se rješavaju kroz realizaciju projekta aglomeracije Kaštela – Trogir za koji je potpisan ugovor o dodjeli EU bespovratnih sredstava putem kojeg se rješava i javna odvodnja ali i vodoopskrba za naselja Ljubitovica, Prapratnica i Seget Donji postoji izrađena projekta dokumentacija i u tijeku je ishođenje dozvola za gradnju. Što se tiče općine Marina, naselja Blizna Donja i Blizna Gornja će se opskrbljivati vodom iz smjera Šibenika. Preostalo je još izraditi vodoopskrbu, crpnu stanicu i cjevovod za Bliznu Gornju što će se od strane Hrvatskih voda nastavit sufinancirati u 2020. godini. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Evo još jednom na, naselja u općini Seget, znači u zaleđu Trogira su bez vodoopskrbe jel djelomično, a naselja u blizini Blizna Gornja, Blizna Donja, Seget Gornji, Seget Donji, Ljubitovica, ... [[Govornik se ne razumije.]] što je jedan od glavnih razloga iseljavanja opet ponavljam kao i ovamo, znači broja sela i naselja su bez vodoopskrbe u zaleđu Trogira, Kaštela, Segeta, vamo i prema Cetinskoj krajini, prema tome, ja bi ovdje osobno samo na kraju mogao kazati da je voda osnovno ljudsko pravo i da naša kućanstva evo na području Splitsko-dalmatinske županije, na području Šibensko-kninske, Zadarske i Ličko-senjske za koje sam dao amandmane, ne želite ih prihvatiti premda vaši koalicijski partneri i vi uvijek govorite da na tome području, da dolazi na ta područja, držite do njih, da dolazite na ta područja, međutim ja moram kazati da je puno više tu potrebno ulaganja a ne samo doći pred izbore u sela koja nemaju vodoopskrbu, ja znam da je tamo dobra janjetina, tu živim u tim krajevima, nije dovoljno samo napraviti janjocid u predizborne svrhe, pojesti ono janjaca kad dođu ministri i svi i to je sve što napravite tim ljudima, dobro im obećavate a ti krajevi su još uvijek bez vode. Pa ja pozivam narod, pa vidite li o čemu se tu radi? Pojedu vam ono janjaca, pršuta šta je ostalo, pusti ministri, doministri, tajnici, klanjate im se, na kraju nemate vode u svojim kućama, još vam ugrožavaju pitke vode, iseljavaju vam mlade, zbog toga Hrvatska ima 5% BDP-a od iseljenih, baš tih područja. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 9. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, idejni projekat sustava javnog navodnjavanja Konavoskog polja, izrađen je prije 10-ak godina ali zbog nedostatka zainteresiranosti krajnjeg korisnika, sukladno Pravilniku o upravljanju i uređenju sustava za navodnjavanje, projekt nije nažalost uzet u obzir za danju pripremu i provedbu. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče. Mislim da je sramotno da dok raspravljamo o amandmanima za državni proračun, da su jedino u sabornici zastupnici MOST-a, ja bi zamolio da vi kao jedan od ključnih ljudi HDZ-a i ovog Hrvatskog sabora reagirate, da dođe netko od zastupnika, mi ćemo se udaljiti i ne želimo nastaviti pod ovakvim uvjetima raspravljati po ovim bitnim pitanjima za naše građane. Molim vas da intervenirate, ovo je sramotno da nikoga osim 5 zastupnika MOST-a nema u Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Prelazimo na 10. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća. Naime, Šibensko-kninska županija i Hrvatske vode izradile su idejno rješenje za projekte i to u više varijanti tehničkog rješenja koje obuhvaća izvorište rijeke Čikole i studiju utjecaja zahvata na okoliš i prirodu. Provedeni postupak procjene utjecaja zahvata na ekološku mrežu utvrdili su da bi takvi zahvati u bitom ugrozili zaštićene riblje vrste te se projekt nije mogao dalje razvijati, hvala.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o ovom amandmanu. Kolega Bulj, ja vas molim da zauzmete svoje mjesto… … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] da zauzmete svoje mjesto i da se maknete s tog mjesta. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Izvolite.
Evo došao je iz vladajuće većine vijećnik, došao je i ministar. Ja bi kazao da smatram da je posebno kad spominjemo navodnjavanje i projektnu dokumentaciju, pokretanje postupka navodnjavanja svih polja na području Dalmatinske zagore su od značaja i znamo da je evo, ako govorimo o amandmanu navodnjavanja Drniškoga polja, smatram da je Drniško polje jedan, Petrovo polje pardon, Petrovo polje da je izvor razvoja i turističke ponude i Drniša i ponude u turizmu. Prema tome, smatram da Drniš ne zaslužuje ovakav odnos kao i ostala polja u Splitsko-dalmatinskoj županiji, Šibensko-kninskoj županiji, tj. od Krke do Neretve, u Dalmatinskoj zagori i Petrovo polje, vi kažete postoji planska dokumentacija, postoji ... [[Govornik se ne razumije.]] ne postoji apsolutno ništa, ta obećanja su se ljudi naslušali u Drnišu po posljednjih 40, 50 g. uvijek ista priča i apsolutno tu nema nikakvih pomaka i tražim glasanje o amandmanu za navodnjavanje i odvodnju Petrovoga polja u Drnišu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 11. amandman poštovanog kolege Mire Bulja, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, Splitsko-dalmatinska županija i Hrvatske vode izradile su koncepcijsko rješenje navodnjavanja Sinjskog polja te su za lokaciju Trnovača izrađeni projekat navodnjavanja, idejni projekat odvodnje i studija utjecaja zahvata na okoliš i ekološku mrežu. U tijeku je postupak ocjene utjecaja zahvata na okoliš i ekološku mrežu. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Bulj.
Smatram da ne govorite istinu, da ne rečem nešto grublje, znači obećaje nam se svake izbore, evo župan Ževrnja je zadnji put rekao da je gotova projektna dokumentacija navodnjavanja međutim to je laž i obmana, jedini što imamo neriješeno to su lateralni kanali i kanalizacijski sustavi koji protječu kroz sred polja, znači Sinjskoga, kroz naseljena mjesta, kroz Sinj i to nije riješeno. Smatram da Sinjsko polja kud prolazi bistra, čista rijeka Cetina je sramotno da bude suša usred ljeta. Sinjsko polje koje je udaljeno od splitskog bazena i Splita 20 km, 50-ak od makarskog primorja, da ne mogu uzgajati ljudi i bavit se poljoprivredom, to je ciljano, da bi uvozni lobiji mogli raditi svoj posao. Ja sam dao ovdje amandman u visini oko 70-ak milijuna kuna s tim da plus 40-ak milijuna kuna ukupno na svotu koju vi predviđate za navodnjavanje, smatram da bi trebalo krenuti sa izgradnjom i da je trebalo već jučer bit izgrađeno navodnjavanje jer kad pogledam, samo u novinama čitam, suša u Sinjskom polju, velike štete ljudima na poljoprivrednicima na proizvodima, poljoprivrednim proizvodima, pa to je katastrofalno, 6000 ha obradive površine, da nema navodnjavanja. Ponavljam, više izvor Cetine izbaci vode u jednome danu nego svi izvori u Izraelu a znamo da se Izrael natapa kap na kap pustinju ... [[Govornik se ne razumije.]] A mi Sinjsko polje ne možemo navodniti. I vi pričate ovdje priču da Hrvatske vode planiraju. Toga smo se mi naslušali tih laži i obmana, naslušali, puna nam je kapa nama kako kaže predsjednik Sabora provincijalaca, puna je nama kapa te vaše priče pod ovim svjetlom. Ti provincijalci su izabrali zastupnike da se bore za njih, po pogledate kako izgleda tajniče. Pogledajte kako izgledaju klupe. Ti provincijalci znači izabrali su u X. i IX. svojih 20 i nešto saborskih zastupnika a nema ih. Tražim glasanje.
Zahvaljujem kolega Bulj. Prelazimo na 12. amandman poštovanog kolege Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, sukladno Nacionalnom projektu navodnjavanja i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i vodama u planovima navodnjavanja Splitsko-dalmatinske i Dubrovačko-neretvanske županije nije predviđeno navodnjavanje Vrgoračkog polja. Budući da predmetno područje ujedno predstavlja i područje sanitarne zaštite izvora vode za piće za izvorišta Klokun i Modro oko u cilju omogućavanja unapređenja poljoprivredne proizvodnje a temeljem prihvaćene koncepcije odvodnje voda iz vrgoračkog polja izrađen je idejni projekat odvodnje viška vode iz Vrgoračkog polja a tijeku je revizija navedenog projekta. Hvala.
Izvolite kolega Bulj.
Sve je izgrađeno a ja sam bio dolje u nekoliko navrata kada je poplavljeno Vrgoračko polje i hodao sam po vinogradima gdje ljudi doslovno plaču gdje obitelji, mladi čovjek koji uzgaja breskve, vinograde gdje ne može ući u polje kada padne kiša u svoj vinograd, jednostavno poplavljena sva polja. Treba biti glasan oko Vrgorskog polja a ne šutljiv i vama odan i podan jer vidim da oni koji su u Saboru trebali danas govoriti o navodnjavanju Vrgoračkog polja ovdje ne sjede, bit'će su bili s vama u kancelariji. Nisu više glasni. Moji Vrgorčani, kada me zovnete, ja vam dođem, vaša polja su kada padnu kiše natopljena, tj. poplave su ogromne. Doslovno veliki broj tih ljudi koji se bave, koji su vrijedni, to Vrgorsko polje je stvarno uređeno, oni su vrijedni. Imate ministra iz ovih krajeva, znači Krstičevića pa neka vam i on malo pomogne. Evo, recite mu sutra kada ga vidite na Vladi neka da malo ruke da se odvodni ono polje jer ... [[Govornik se ne razumije.]] kada je vidio video zapis, stvarno Miro kako ono polje naše trebalo bi riješiti odvodnju, nevjerojatno kako ljudi teško žive u Vrgorcu. Pa evo, napravite taj sustav odvodnje. Ako se moglo za Kraljevine Jugoslavije i iz Srbije je išao župnik, kada su Srbi vladali, išao je župnik pa je riješio dio odvodnje '30. i neke godine a mi u Hrvatskoj državi general Krstičević, Vrgorčanin, ključni ministar, potpredsjednik Vlade, junak Domovinskog rata ne može svojim Vrgorčanima riješit da se riješi odvodnja polja. Zaboravili oni, sjete ih se kada trebaju glasove, eto ih drže govore, spasitelji naroda svoga. Ja odem tamo, ljudi me zovu, znate tajniče Šiljeg, pa odem, pa vidim šta je to, to je katastrofa ljudi su prisiljeni od bijesa pilaju svoje voćke i vinograde. Zbog toga tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 13. amandman [[Upadica Šiljeg: Amandman se ne prihvaća.]] poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Ispričavam se. Amandman se ne prihvaća. Naime, sanacija akumulacije Ričice za potrebe osiguravanja dovoljnih količina vode za navodnjavanje je preduvjet za realizaciju ovog projekta. U tijeku je provedba istražnih radova, izrada projekta sanacija i akumulacija Ričice a do sada je preko IPA programa izgrađeno koncepcijsko rješenje sustava javnog navodnjavanja i studija utjecaja zahvata na okoliš i prirodu te je u tijeku postupak procjene utjecaja zahvata na okoliš. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Je čuvate vi naše pitke vode, ne možeš vjerovati, pa nije vam pala niti Lećevica gore gdje je najbitniji znači resurs i potencijal. Vi ste se tu sjetili otpada, ovdje govorite, mi čuvamo od odvodnje da ne bi Ričice slučajno naštetile izvori pitkoj vodi. Ja govorim o sustavu odvodnje i navodnjavanja i to će stručnjaci odrediti, već se trebalo odrediti. Ako polje poplavljuje onda treba odvodnja naravno, ako treba, onda treba navodnjavanje. Kao npr. Sinjsko polje ima odvodnju ali nema navodnjavanje. I tako i sva polja. Znači evo sve amandmane koje sam dao za navodnjavanje od Petrovog polja u Drnišu, od Sinjskoga polja, od Vrgorskog polja odvodnje, Imotskog polja, vi ste sve odbili. Vi ste sve odbili za navodnjavanje jer vas nije briga poljoprivrednik, jer vas nije briga zaštita okoliša, vas nije briga opstanak ljudi na tim područjima, vama su puno bitniji štetni projekti koje ste gurali na području i Cetinske krajine i Peruče, vama je to puno bitnije. Dok zaboravljate da samo Cetina u Dalmatinskoj zagori proizvodi 40, na rijeci Cetini 40% hidroenergije. I šta ste nam vratili? Nema navodnjavanja Sinjskog polja. Planska dokumentacija. Pa koliko ste to do sada napravili dokumentacije i gdje je krijete, pa trebala bi 14 Sabora biti veličine zgrada koliko ste para do sada u proračunu imali za plansku dokumentaciju. Imali ste i sjednicu Vlade u Splitu za sve ove projekte, ja sam sve ove projekte prepisao sa sjednice Vlade u Splitu prije godinu i pol dana kada je obećao to premijer Plenković sa županom Bobanom, nisi mogao vrištali su mediji. Da bi obmanuli narod, evo sad je vidljivo, niti ima u proračunu niti prihvaćate te amandmane, niti ima zastupnika Petra Škorića, niti ima Ivana Šipića, niti ima Mire Kovača, niti ima nikoga iz Splitsko-dalmatinske županije, ni Šibensko-kninske, ni Zadarske, ni Ličko senjske, niti ih je briga. Niti ih je briga, da ih je briga oda bi se nalazilo u proračunu, ovo bi bilo riješeno. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeće amandmane, zahvaljujem se državnom tajniku Šiljegu. Pozdravljam državnog tajnika Ministarstva mora, prometa, g. Bilavera. Prvi amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista izvolite državni tajniče.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, potpredsjedniče Vlade, poštovani zastupnici. Amandman se ne prihvaća. U prijedlogu financijskog plana za 2020. projekcijama za 2021., 2022. Društvo Hrvatske ceste, d.o. predviđena su cesta za obilaznicu Orebića.
Zahvaljujem. Glasovati ćemo o amandmanu. Prelazimo na drugi amandman poštovanog kolege Nikole Grmoje. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća sa ciljem poboljšanja veze grada sa autocestom izrađene su varijante povezivanja Metkovića sa autocestom A9 čvor Kula Norinska. Prema prostorno planskoj dokumentaciji navedena spojna cesta Metković A10 označena je kategorijom planirane županijske ceste te stoga nije u nadležnosti Hrvatskih cesta.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Znači mi tražimo da se izgradi spoj Metkovića sa autocestom i jednostavno ne prihvaćamo na to da odbijate ovaj amandman. Znači za napomenuti je da položaj prometnice nije zadovoljavajući jer ista zaobilaznim pravcem dolazi do autoceste te udaljenost od Metkovića do čvora Metkovića na autocesti iznosi više od 20km. Sljedeći postojeći spoj grada i šireg područja Metkovića sa autocestom predstavalju državne ceste D9 i D8 Jadranska magistrala čija duljina do spoja na autocestu A1 na naplatnim kućicama Karamatići iznosi otprilike 30km. U ovom slučaju znači treba napomenuti da ista nikako ne predstavlja adekvatan spoj sa autocestom jer osim što se nepotrebno, što je nepotrebno produljenje vremena trajanja putovanja. Veliki problem predstavlja blizina graničnog prijelaza Doljani. Sadašnji granični prijelaz Doljani smješten je na teritoriju BiH a novi granični prijelaz se upravo radi na teritoriju Hrvatske odnosno na poziciji same ulice grada Metkovića na državnoj cesti D9 kao takav kompletno paralizira prometovanje državnom cestom a posebice za vrijeme turističke sezone. Jedino rješenje koje se nameće uzimajući u obzir navedeno je izgradnja spoja grada Metkovića najkraćom vezom čvor Metković-Metković čime bi se ostvarila kvalitetna veza grada i aglomeracije te dodatno omogućio razvoj gospodarstva. Žao mi je što odbacujete ovaj amandman kojim tražimo spoj Metkovića na autocestu, to je grad od 16 tisuća stanovnika i to pokazuje kakva je briga vladajući znači o gradu Metkoviću. Hvala, tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 3. amandman poštovanog potpredsjednika Hrvatskoga sabora, g. Bože Petrova. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je kao i za prethodni amandman. Spojna cesta Metković A10 nije u nadležnosti Društva Hrvatske ceste d.o.
Zahvaljujem. Izvolite g. potpredsjedniče.
Poštovani ako grad od 16 tisuća stanovnika nema mogućnost dobiti pristup na autocestu koja je došla 10km udaljene od Metkovića a u trenutku kada se gradila autocesta nije bio problem Sanaderu dovesti autocestu do njegovoga sela onda ne znam zašto ponižavate ljude. Dakle u ovome trenutku spoj Metkovića sa čvorom Metković na autocesti udaljen je Jadranskom magistralom 30km, opet ću ponoviti zračnom linijom je sada udaljen 10km. Način kako se možete spojiti na Metković, autocestu Metković je tako da idete pod navodnike državnom cestom koja se u jednome trenutku zadnjih pola puta suzuje na 3 do 4 metra, nemoguće dva manja kamiona za gospodarske namjene da se uopće mimoiđu tom državnom cestom koja s jedne strane ima močvaru a s druge strane kuće. I to je vaš adekvatni spoj Metkovića i svih okolnih naselja. Tu nije samo Metković, tu je još 5, 6 naselja skupa sa gradom Opuzenom, to je vaš adekvatni spoj Metkovića na autocestu. A nije problem bio Sanaderu dovesti autocestu do njegove kuće i do njegovoga sela. Ja vas molim nemojte ponižavati ljude, nemojte ponižavati dolinu Neretve, napravite kvalitetan i adekvatan spoj Metkovića na autocestu. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 4. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Za projekt spojne ceste A1 D8 na dionici Ravča-Drvenik predviđena su sredstva u Prijedlogu financijskog plana za 2020. i Projekcijama za 2021., 2022. Hrvatskih cesta d.o.o.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Evo već treću godinu predlažem ovaj značajan projekat i za otok Hvar i za Vrgorski kraj i za Hercegovinu a to je tunel Ravča-Drvenik. Da znamo svi, evo to znaju Vrgorčani, bili su nedavno i prosvjedi prije pola godine, ovo je meni treći put da predlažem ovaj amandman, niste ga prihvatili. Žao mi je zato šta bi samo Hvar od Drvenika sa Hvara bilo 20-ak minuta, znači otok Hvar bi bio blizu, znači dobili bi Vrgorski kraj i Hercegovinu a g. Brkić bi to mogao znati, puno bi bio značajan taj tunel, u biti tu bi ostali ljudi živjeti, ne bi se iseljavali. Ovako ja ne znam 2005. je Luka Bebić, Branko Bačić su otvorili čak početak izgradnje toga tunela, početak izgradnje Ravča-Drvenik, nikad se, i svečano i bilo na stranica ministarstva prometa u kojemu ste vi sad, nikad se nije pomaklo, ostalo je, samo može ugroziti promet jer su napravili nekakav prilaz koji se zatvara prije autoputa. Jedino ako netko pogriješi može izgubiti glavu. Znači Ravča-Drvenik je vrlo bitan projekat kako za priobalje tako i za Vrgorski kraj, za Hercegovinu i za otoke, poglavito za Hvar. I smatram da bi se rasteretila i luka Split zato što bi Drvenik postao luka jednim dijelom i razvoj turizma bi bio ogroman potencijal. Poglavito govorimo onda o ruralnom turizmu, tj. OPG-ovima na području Vrgorca i nama Hercegovine, vrlo bitno da ljudi opstanu na tome području. Evo već 10-ak puta to ponavljam da ne bi bilo dosadno. Smatram da je žalosno i sramotno što nećete da ulažete u Dalmatinsku zagoru od Zrmanje do Krke niti kuna. Osim što ste pomeli ono janjaca to ću uvijek ponavljati i napravili janjocid. Tražim glasanje o ovome.
Zahvaljujem. Prelazimo na 5. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Grad Drniš povezan je sa autocestom A1 preko državne ceste D33 koja uzimajući u obzir prostorne geografske karakteristike terena predstavlja najkraći spoj grada i autoceste. Predmetna dionica državne ceste posljednjih godina obnovljena je kroz programe održavanja državnih cesta a Društvo Hrvatske ceste ima predviđena sredstva u prijedlogu financijskog plana za 2020. i Projekcijama za 2021./2021. g. i za obilaznicu Drniša.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Ništa novo niste rekli. Rekli ste da državnom cestom koja je napravljena prije 50 godina povezan Drniš sada trenutno sa autocestom koja je napravljena prije 20 godina. Ništa 10 godina, ništa nova niste rekli. Ovdje znači drniški kraj, cijela drniška ta zagora u biti je izolirana, to je i ratom pogođeno područje, tu je manje od 91. do danas i zbog rata ili zbog ljudi koji se nisu vratili više od 70% manje stanovnika na tome području. Smatram da Šibensko-kninska županija apsolutno ništa ne radi po tome kraju i što se tiče Dalmatinske zagore, kao i Splitsko-dalmatinska županija, za dio Zagore i smatram da ovaj amandman je vrlo bitan za demografsku sliku i opstanak ljudi na tome području jer bi približilo znači i Šibenik i turistički atraktivniji bi postao i Drniš jer se dosta gradi obiteljskih gospodarstava. Prošao sam i ... [[Govornik se ne razumije.]] plato, žao mi je, niste prihvatili ni navodnjavanje Petrovoga polja u Drnišu gdje se ljudi mogli baviti i poljoprivredom i seoskim turizmom i ova cesta je cesta vrlo bitna za drniški kraj, spoj na autoput, znam da ste obećavali prije 15-tak godina, čak na početku, kad idete prema autoputa prema Drnišu, pa ćete, Pauk je obećao župan da će napraviti najveći aerodrom, ja sam čak položio kamen temeljac tu, tako da ... [[Govornik se ne razumije.]] početi raditi, a vi mi dolazite ovdje sa informacijom da je spoj na autoput sa državnom cestom koja je izgrađena prije 60 godina. Ništa nova niste rekli. Ja sam očekivao da će biti početak izgradnje jer sam položio kamen temeljac s jednim ... [[Govornik se ne razumije.]] išta to sam iskopao i položio, možete početi graditi već sada taj aerodrom ispred Drniša koji je obećao župan Pauk i možete početi raditi brzu cestu, nemate šta čekati. A ja sam dao amandman i kamen temeljac je položen. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 6. amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Za projekte izgradnje spojne ceste između autoceste A1 i grada Imotskoga predviđena su sredstva u Prijedlogu financijskog plana za 2020. g. i projekcijama za 2021. i 2022. g. društva Hrvatske ceste d.o.o.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Nažalost evo vidjeli smo da je, žao mi je što nisam bio kad je bio ministar Kujundžić ovdje, kad je govorio o Zagvozdu, ja evo baš govorim o Zagvozdu, i tamo sam položio kamen temeljac isto, bez straža, bez janjaca, bez svega, ali nekoliko metara se otvarao ... [[Govornik se ne razumije.]] dom nekakva zdravstvena institucija doli u Zadvarju u kojem će on raditi redovito i svakodnevno. Znam da se to bilo mnogo ljudi, ja sam tada položio isto kamen temeljac za ovu cestu koju svake godine prema imotskom kraju, znači Zagvozd, Imotski, spoj na autoput, to je vrlo značajan projekt za imotski kraj i naravno, i za ljude koji su u Hercegovini za naše ljude koji su preko da ostanu na tom području, da se bave seoskim turizmom jer Imotski je također ima i svoje polje, a to niste prihvatili ni ... [[Govornik se ne razumije.]] ni navodnjavanje, ništa niste prihvatili u Imotskom polju pa sad čak nećete ni prihvatite Zagvozd, Imotski, 4 trake, predlagao sam vam prošle godine i odmah je g. Babić koji ovdje nije iz Lovreća trkao sa ministricom bivšom Žalac obećavati puste mjere Imotskome, Imotski procvjeta otkad je bila ministrica bivša Žalac, ne možete vjerovati. Izobećali toliko lažnih obećanja, evo danas moji Imoćana, ako ovo čujete, ni dan danas vam nema u proračunu brza cesta Imotski-Zagvozd. Spoj na autocestu, a to imotski kraj zaslužuje iz puno stvari. Imotski kraj nije bio pod ratnim vihorom zauzet taj kraj, ali dali su puno ljudi u Domovinskome ratu i to su ljudi koji su bili od Vukovara od Đereka, koji je bio sokol i zapovjednik Sajmišta. Poslije njega je bio i moj Sinjanin, Ivica Poljak, sokol, oni zaslužuju, ti ljudi u 4. brigadi, u drugim brigadama i postrojbama, slično kao i ljudi koji su udaljeni od granice u Hercegovini, oni to zaslužuju. Zaslužuju. Vi se rugate s tim ljudima. Još ih uvjeravate isključivo da ste domoljubi i nitko više ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] zaboravljeni, tražim glasanje.
Prelazimo na 7. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Državna cesta D33 na dionici od čvora Šibenik do grada Drniša obnovljena je kroz program održavanja, dok je za dionicu D33 od grada Drniša do Knina u tijeku izrada projektne dokumentacije za rekonstrukciju, a društvo Hrvatske ceste ima predviđena sredstva u Prijedlogu financijskog plana za 2020. i projekcijama za 2021. i 2022. g. za obilaznicu Drniša.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Grad ponos, grad pobijede nad velikosrpskim fašizmom, Knin, grad ponosa kao sudionik tih operacija i sjećam se toga grada. Radio sam u tome gradu poslije rata 13 godina u 4. gardijskoj brigati. Smatram da Knin zaslužuje spoj na brzu cestu i da nije dovoljno doći samo u Knin na Dan pobjede. Doduše, na Dan pobjede jedan dio Vlade, a drugi dio Vlade je u Bačkoj Palanci sa Vučićem koju predvodi vaš koalicijski partner, uvaženi tajniče, Milorad Pupovac, tako da mi je nerazumno isto suze Milorada Pupovca kad plače i on za Kninom, plače za svima, a u biti brige njega za Kninom, brige njega za nacionalnom manjinom jer da ga brige, danas bi sidio ovde. Niste prihvatili vodovod, vodoopskrbu na tim područjima, ne prihvaćate navodnjavanja, ne prihvaćate da se kninska bolnica koja je zove Hrvatskog ponosa, veteranska i opća prihvate amandmani, ne prihvaćate sad brzu cestu i spoj na autoput Knina. Jedino što ga se može znate sjetiti, to je u dane kad se sjećamo tj. pobjedničke Hrvatske, hrvatskoga vojnika, pobjede hrvatskog vojnika nad velikosrpskih fašistima, a to je Dan pobjede i Oluje. Pa molim vas lijepo, da li Knin zaslužuje ovaj projekt, pitam vas, zaslužuje li Dalmatinska zagora bilo kakav projekat? Ta provincija, kako kaže Gordan Jandroković, vi provincijalci, donijeli ste nam provincijalizam. Da, ti su ljudi birali nas, ali žao mi je što nema ovdje zastupnika iz većine. Di su sad ti iz Šibensko-kninske županije, di su ti iz moga kraja, gdje je Ivan Šipić, gdje su ti ljudi, ja ih uopće ne vidim, Miro Kovač doli oda od sela do sela, od janjetine do janjetine, više papičaka za njim ostalo nego, to je bio ekocid velikih razmjera. Di je sada evo triba brzi spoj na autoput [[Upadica: Zahvaljujem kolega Bulj.]] tražim glasanje.
Nakon ovog osebujnog izlaganja od izjašnjavanja ogladnio sam pa idemo odredit stanku do 22 i 30. STANKA U 22,16 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 22,30 SATI]] Poštovana kolege nastavljamo s radom plenarne sjednice. 8. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. S ciljem poboljšanja veze grada s autocestom izrađene su varijante povezivanja Metkovića s autocestom A10 čvor Kula Norinska prema prostornom planu dokumentacije navedena spojena cesta Metković A10 označena je kategorijom planirane županijske ceste te stoga nije u nadležnosti Hrvatske ceste d.o.o.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Zaista kad pogledam ove sve amandmane koje sam dao i za vode i za navodnjavanje i za kućanstva i za spoj na autoput onda se tek vidi u biti da ovo nije smiješno nego je, ovo je ispada smiješno ali je ovo tužno, ovo je za proplakat šta ste napravili od tih krajeva, pa evo kad odem malo i dalje od svoje Dalmatinske zagore, put Neretve, pa kad vidim da je također i grad na Neretvi, Metković zaboravljen onda se vidi o čemu se tu radi da vas apsolutno nije briga o Dalmaciji, jer sve amandmane gospodine Bilaver, uvaženi tajniče, vi ste iz Dalmacije ste zaboravili, budite malo glasniji. Ako je vama problem šta te amandmane mi iz oporbe predlažemo, ja predlažem, onda slobodno dajte svojima koji ovdje nisu, al možete preko Vlade sutra dati amandmane pa prihvatite ove amandmane. Sve ste ove projekte obećali, ponavljam i za pristupne ceste, spojeve i Vrgorca, Ravča –Drvenik tunel, i Imotskoga, Zadvarje Imotski i Sinj zaobilaznica Dicmo tj. Križice – Kukuzovac i Knin, a i aerodrom prije Drniša ondje i spoj na Drniš i na Knin i vodu u kućanstva, ti krajevi nemaju. Prema tome ovo nije smiješno, ovo je žalosno i zaista doslovno sam istinu rekao dajete samo obećanja tome narodu koji glasa za vas na prevaru, na obećanja i doista jedino ja ću to ponovit 100 puta, jedino šta ostane iza vas je janjocid, janjocid, jer ljudi su doli dobri, dobronamjerni, vi dođete i te ljude apsolutno ne poštivate i uvijek ista priča. Kao po pitanju ovih cesta, spojeva na autoput, Dalmatinske zagore, tako i u ovome slučaju evo kad sam išao i na grad na Neretvi u Metković, također ista stvar. Znači od Neretve do Krke i Zrmanje sve ste zaboravili. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 9. amandman poštovanog kolege Ante Pranića. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Za projekt spojene ceste A1 D8 na dionici Ravče – Drvenik već su predviđena sredstva u prijedlogu financijskog plana za 2020. i projekcijama za 2021., 2022. društva Hrvatske ceste d.o.o.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Pranić.
Poštovani državni tajniče, vidio sam taj plan što se tiče određenih predviđanja sredstava isto ko što dobro znam da 2009. pojedinci sa ove saborske klupe su otvarali uredno te radove. Otok Hvar je ove godine proglašen najljepšim otokom Hrvatske, Europe, otok Hvar je jedan od najljepših otoka Hrvatske i definitivno jedan od najljepših otoka Splitsko-dalmatinske županije. I umjesto da povežemo otok Hvar autocestom A1 putem spojne ceste Drvenik – Ravče i putem ove luke u Sućurju i Drveniku i stavimo to zaista da je jedan od prioritetnijih prometnih projekata Splitsko-dalmatinske županije i djela Dalmacije zbog investicijskog potencijala otoka Hvala, on se konstantno provlači pod tapet, konstantno se naglašavaju sitnice da se predviđaju u nekim projekcijama za 2020., 2021., kad gledate il neki drugi projekt kao što Vučevića, tunel kroz Kozjak koji apsolutno nema tolike opravdanosti da se gradi za razliku od ceste Ravče – Drvenik, a otvara trajektu luku Drvenik. I nije mi jasna intencija dda želite riješiti prometne gužve u Splitu i splitsku trajektnu luku po sistemu dodatnog dovođenja prometa baš u centar Splita. Umjesto da shvatite da rasterećenje trajektne luke Split može biti jedino ako se gradi i realizira trajektna luka Drvenik i ako se Drvenik poveće direktno s autocestom. Za sve to imate pravomoćnu lokacijsku dozvolu, imate studiju utjecaja na okoliš i sad se netko dosjetio nakon 10 godina kad su se otvarali radovi da se sve živo preprojektira i da se definiraju trase koje nisu uopće ni u prostornom planu, ni općine Gradac, ni grada Vrgorca, ni općine Sućuraj, kao ni Splitsko-dalmatinske županije. I mi danas govorimo da vi predviđate sredstva, pa šta ćete predviđat, kakva ćete sredstva predviđat kad nisu ni u prostornim planovima definirane trase.
Zahvaljujem. Tražite glasovanje? Hvala. Prelazimo na 10. amandman poštovanog potpredsjednika Hrvatskog sabora gospodina Bože Petrova. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća, sredstva za projekt Križevci – Kloštar Vojakovački, kao i projekt Kloštar Vojakovački – Koprivnica već su predviđeni u prijedlogu financijskog plana za 2020. i projekcijama za 2021. i za 2022. Hrvatskih cesta d.o.o.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjednik sabora Božo Petrov. Izvolite.
Obećanje ludom radovanje, tako osiguravate navodno sredstva svake godine zadnjih 10, 20 godina, a činjenica je slijedeća. Podravina i njezino središte Koprivnica Poljoprivreda, industrija koji su obilježili taj kraj su opstale bez obzira na sve velike privatizacijske pretvorbe kojima smo mogli svjedočiti u Hrvatskoj u zadnjih 30 g. ali uz sve to, oni se moraju nositi sa prometnom izoliranošću. Pa je li normalno da kompletan jedan kraj nije povezan sa ostatkom Hrvatske? Meni to nije normalno, dvotračna brza cesta koja je bila osmišljena da poveže Zagreb i Podravinu s Koprivnicom, ona je došla do Križevaca. Točka. I nema dalje, zašto? Zašto to ne želite napraviti? Isto tako, ljudi koji žive u Podravini su uredne platiše poreza. Šutljivo, uredno plaćaju svake godine, 30 godina. Kome plaćaju? Kome plaćaju ako se za njih ne može pobrinuti pa niti da ih se spoji prometno sa ostatkom Hrvatske? Jeste ikada prošli tim krajem, jeste pokušali proći s cestom od Križevaca do Koprivnice? Da jeste, prva stvar koja bi vam pala na pamet kad biste se vratili u ministarstvo, vi biste predložili da se završi projekt. Ja vas pozivam otiđite sutra, prekosutra otiđite do Koprivnice, molim vas. Novih 5 milijardi kuna od poreza imate slijedeće godine. Molim vas napravite cestu. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 11. amandman poštovanog zastupnika Tomislava Panenića, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Društvo Hrvatske ceste d.o.o. u prijedlogu financijskog plana za 2020. i projekcijama za 2021. i 2022. g. ima predviđena sredstva za provedbu Brestovac Požeški, čvorište Godinjak u duljini od 14,7 km dionice Brestovac-Staro Petrovo Selo.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 12. amandman poštovanog kolege Panenića, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Za nastavak projekta izgradnje srijemske granične transverzale dionice Ilok-Lipovac predviđena su sredstva u prijedlogu financijskog plana za 2020. i projekciji za 2021. i 2022. g. društva Hrvatske ceste d.o.o.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Prelazimo na 13. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Društvo Hrvatske ceste d.o.o. u prijedlogu financijskog plana za 2020. i projekcijama za 2021. i 2022. g. ima predviđena sredstva za projekt rekonstrukcije čvora Opuzen.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Evo moram reći u 22 i 40 MOST-ovi zastupnici su jedini u Saboru, to me veseli, znači radimo svoj posao i ne samo da branimo amandmane koji idu u korist naših građana, zalažemo se za poboljšanje njihove zdravstvene skrbi, za pitanja prometne povezanosti, svega onoga o čemu je kolega Bulj govorio nego štitimo isto tako i dignitet ovog Visokog doma. Znači hrvatski građani gledaju prijenos na HRT 4 ove sjednice Sabora gdje se raspravlja o najvažnijem dokumentu kojeg Vlada predlaže, to je proračun i gdje mi kao zastupnici dajemo amandmane a nikoga iz vladajuće koalicije, nikoga iz oporbe nema i ponosan sam što sam predsjednik kluba koji čuva dignitet ovog Visokog doma. Isto tako, moram upozoriti znači i na pitanje izgradnje kružnog toka na ulazu u Opuzen iz smjera Ploče-Dubrovnik, samim projektom riješilo bi se prometno rasterećenje grada Opuzena i poduzetničkih objekata koji zbog nepostojanja samog kružnog toka su prisilili kupce da njihova velika teretna vozila prolaze kroz sami grad, kroz Zagrebačku ulicu gdje su dječji vrtići, osnovna škola i ambulanta. Znači za dolinu Neretve evo tražili smo spoj Metkovića sa autocestom, tražimo ovaj kružni tok na ulazu u Opuzen iz smjera Ploče-Dubrovnik, isto tako tražili smo izgradnju srednjoškolskog centra sa športskom dvoranom u Pločama. Očekujem da Vlada prihvati ove amandmane ili da Klub zastupnik HDZ-a da ove iste amandmane koje smo mi tražili, tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 14. amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Prijelazne ceste i putevi prema Orahovačkom jezeru u mjestu Duzluk u Virovitičko-podravskoj županiji nisu u nadležnosti Hrvatskih cesta d.o.o.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani državni tajniče, poštovani potpredsjedniče, predstavnici Vlade, Orahovačko jezero u mjestu Duzluk je umjetno jezero koje se nalazi u podnožju planine Papuka nedaleko od Ružice grada, glavno i najposjećenije odredište Orahovice tijekom ljetnih dana s razlogom ga zovu najvažnijim turističkim biserom Orahovice i Virovitičko-podravske županije, projektom iz EU fondova uložit će se oko 70 milijuna kuna i to u izgradnji objekta s luksuznim sobama i modernim turističko-rekreacijskim centrom no prilazne ceste i putevi prema Orahovačkom jezeru su u vrlo lošem stanju a nisu obuhvaćene tim projektom. Orahovicu jezero tijekom ljetnih mjeseci posjeti preko 100 000 turista što tijekom sezone, što tijekom poznate glazbene manifestacije Feragosto JAM-a, građani Orahovice redovito posjećuju jezero tijekom cijele godine što dovoljno govori o njegovoj važnosti kako za građane Orahovice tako i za mještane Duzluka. Uz jezero su sagrađene vikendice i apartmani, u blizini jezera nalaze se brojni OPG-ovi te bi im nova infrastruktura uvelike olakšala posao novo izgrađenim cestama i putevima omogućilo bi se sigurniju i ugodniju vožnju do jezera. Predlažemo da se u proračunu uvrsti izrada projekta i tehničke dokumentacije za nove ceste i puteve kroz mjesto Duzluk do jezera te odlazne ceste od jezera. Znači ovo je prijedlog Nezavisne liste „Hrabro“ koja nam je kao MOST-u predložila ovaj amandman, mi tražimo glasovanje o ovom amandmanu i pokazujemo da brinemo i o našoj Virovitičko-podravskoj županiji. Tražim glasovanje, hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 15.-ti amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Cjelovita rekonstrukcija Poljičke ulice nalazi se u projekcijama plana Hrvatskih cesta. Izrađena je studija izrade idejnih rješenja sanacija identificiranih opasnih mjesta na državnim cestama u kojoj su definirana idejna varijantna rješenja, odnosno idejno optimalno varijantna rješenja sanacije za opasna mjesta u gradu Splitu i to križanja Boljička, Brune Bušiće i križanja Poljiška – Spinčića, Dubrovačka. Te se navedeno također nalaze sredstva u prijedlogu financijskog plana za 2020. i Projekcijama za 2021., 2022. godinu.
Zahvaljujem. Kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Evo očekivao sam da će se u ovoj raspravi prihvatiti tj. u amandmanima prihvatiti barem evo neki amandman a kad govorimo da o ovoj prometnici u Poljičkoj cesti u Splitu onda u travnju 2019. saniran je samo jedan dio Poljičke ceste a znamo da je ta cesta u Splitu strašno prometna, popravak i popravak oštećenoga kolnika. I to na dvije lokacije državne ceste D410 Poljička cesta u Splitu, radovima je obuhvaćen sjeverni kolnik D410 od križanja sa ulicom prema zapadu a u duljini 170 metara zapadno od pješačkog mosta u punom profilu. Tri prometna traka. I drugo na južnom kolniku D410 od križanja s putem Trstenika do Velebitske ulice u duljini ... [[Govornik se ne razumije.]] metara vrijednost radova je 450 tisuća kuna. I smatram da bi ovaj amandman za grad Split koji ima ogromna zagušenja prometna i ima nova rješenja koja su također problematična, vidimo da na tome području svako 15 dana ljudi prosvjeduju, blokiraju cestu, smatram da je Split vrlo, vrlo problematičan po pitanju prometnih rješenja. Moraju se tražiti prometna rješenja. Imamo gradove koji su bili također u problemima u Europi kao Split ali su se našla ... [[Govornik se ne razumije.]] rješenja ili izgradnjom cesta nad sadašnjim cestama, nadvožnjaci ili nekim drugim rješenjima jer ovo je nepodnošljivo u ovo vrijeme a kamoli u ljetno vrijeme kada je turizam u Splitu i to građani Splita ne mogu trpjeti a toliko su gužve velike da je to nezamislivo. I nadam se da ćete Split gledati očima ne maćehinskim kao do sada i Splitsko-dalmatinsku županiju i Dalmaciju jer niste prihvatili niti jedan amandman. I zbog toga tražim glasanje. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 16.-ti amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Zahtjev za amandman nije jasan pa pretpostavljamo da se upit odnosi na ulazak u trajektnu luku Split. Grad Split je nositelj izrada master plana kojim je obuhvaćeni segment ulaska i izlaska iz trajektne luke. Po završetku izrade master plana Hrvatske ceste d.o. dobiti će podatke za daljnji razvoj projekta.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Pa ovdje je jednostavno, da ja samo pojasnim. Ukupni prihodi poslovanja Hrvatskih cesta d.o. za 2020. će iznositi 2 milijuna, prema projekcijama 2 milijuna, nešto manje od 3 milijuna kuna od čega se najveći udio odnosi na kapitalne pomoći iz proračuna, naknada iz goriva koje iznosi milijun i 960, milijardu i 956 milijuna kuna. Ako svedemo to u iznosu na potrošnju goriva građana Splita i turista koji najviše u sezoni koriste splitske ceste i kupnju goriva na benzinskim postajama na području grada Splita dolazimo do iznosa od 120 milijuna kuna izravne uplate građana Splita i turista u državnu tvrtku Hrvatske ceste d.o.o. Prema tome, ovaj amandman ide da vam pojasnim, koliko samo područje grada Splita i turista koji dolaze uplate u državni proračun a vi Splitu ništa ne vraćate, drago mi je što je ovdje kolega Petar Škorić pa se nadam da će prihvatiti ove amandmane jer se radi da građani Splita puno uplaćuju u državni proračun a ništa im se po prometu ne vraća a Vlada g. Škoriću nije prihvatila niti jedan amandman pa se nadam da ćete vi ove amandmane prepisati pošto ste doli u županijskim cestama i znate problem Splita i gužva i trajektna luka i problem Poljičke ceste i da ste napravili jedan kaos, nebrigu ove Vlade i svih Vlada o Splitu i Splitsko-dalmatinskoj županiji. I jednostavno je šta se događa, jednostavno sav taj novac koji se uplaćuje u Hrvatske ceste jednostavno tko zna gdje se ulažu a najmanje se vraća dolje gdje bi se trebalo vraćati. Pa se ja nadam da ćete vi sutra g. Petre Škoriću i sve kolege podržati ovaj amandman i to bi bilo minimalno što bi trebalo učiniti a ja tražim zbog toga glasanje, baš me zanima u ovom slučaju kako ćete glasati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 17.-ti amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. U razdoblju od 2020. do 2022. Hrvatske ceste d.o.o. planiraju izradu projektne dokumentacije za cjelokupno izmještanje državne ceste D37 u sklopu koje se nalaz i predloženi novi most preko rijeke Kupe.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče evo u 11h i dalje mi uporno dajemo konkretne prijedloge. Mi iz MOST-a ovdje smo bili satima sami u sabornici i evo tu kolega Škorić je došao, opaliti će sada jedan selfi, pridružio nam se u 11h navečer. Dakle ono što želim reći, ja sam zastupnik izabran u VI. izbornoj jedinici. Ovdje nikoga nema znači iz VI. izborne jedinice, nikoga da se bori za interese Sisačko-moslavačke županije. Ovim predloženim amandmanom predlaže se izgradnja novog mosta na rijeci Kupi čime bi se preusmjerio tranzitni promet, rasteretio ostali promet odnosno jedinu postojeću vezu sjevernog i južnog dijela Siska, Mosta Gromova te bi se načinio izlaz prema komunalnoj zoni jug koja se širi i ima za cilj daljnje širenje i privlačenje investitora. Do sada izrađena projektna dokumentacija za most i pristupne ceste te je izgrađeno idejno rješenje. Dakle tražim da se ovo uvrsti u proračun, smatram da nema potrebe čekati ovo razdoblje o kojem ste vi govorili, ovo je prioritetni projekt i očekujem da Vlada RH ili svojim amandmanom ili Kluba zastupnika HDZ-a predloži ovo rješenje, kad ste već ovdje odlučili odbiti ovaj amandman kao i sve ostale amandmane koje smo uputili. Hvala. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 18. amandman Kluba zastupnika Mosta, izvolite kolega državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Hrvatske ceste su izradile projektni zadatak cjelovite rekonstrukcije Poljičke ulice u sklopu kojeg je predviđena izgradnja pješačkih pothodnika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo opet ovdje o Splitu govorimo, znači o pothodniku u Poljičkoj ulici u Splitu, a znači sa, tj. izradu detaljnog projekta za izgradnju dva pješačka pothodnika u Poljičkoj ulici u Splitu jer znamo, maloprije sam govorio da u Splitu na toj prometnici ogroman problem, gužve su, tu je bolnica, tu je put prema trajektnoj luci, tu je izlaz prema Omišu, prema Zadru, prema Zagori, prema ostalim dijelovima, poglavito je veliki tu sad promet i ljudi su ugroženi, pješaci su ugroženi. Mještani tih dijelova prosvjeduju i ne vidim niti jedan razlog da se ovo ne prihvati i očekujem da ovaj jedan od crnih splitskih točki, Poljička ulica i dao sam prijedlog izrade ovog ... [[Govornik se ne razumije.]] prijedlog da se izgradi projekt za izgradnju dva pješačka pothodnika i očekujem da ćete ovo prihvatiti jer jednostavno Split je grad drugi po veličini, vrlo značajan, ništa niste prihvatili niti jedan amandman i po pitanju KBC-a, Firula, ni garaža ni gužva prometnih niti rješenja prometnih koja vam dajemo i koji građani grada Splita i prosvjeduju i upozoravaju očekujući da će ljudi prihvatiti ovaj amandman izgradnje, projekat izgradnje dva pješačka pothodnika u Poljičkoj ulici. Vi očito to ne želite. Vi ne želite, a sutra isto kolege iz Splitsko-dalmatinske županije i Splita, iz te izborne jedinice, neće smjeti glasati. Ja ću još jednom ponoviti, ja sam bio dio većine i nisam glasao za proračun jer nisu prihvatili moj amandman pa evo ja predlažem ovdje prije nego što napravi selfie Petar Škorić, da je došao ovdje, da prihvati ovaj amandman, ako ne, ja ću ga dati neka ga slobodno prepiše, svakako su one u ... [[Govornik se ne razumije.]] županiju [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] koja ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Brkić: Poštovani kolega Bulj.]] tražim glasanje o amandmanu.
Prelazimo na 19. amandman kolege Mire Bulja, izvolite.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. U cilju podizanja razine sigurnosti, Hrvatske ceste su ugovorile radove rekonstrukcije raskrižja u neposrednoj blizini. Realizacijom ovog raskrižja doći će do preraspodijele pješačkih tokova i u navedenoj zoni. Po završetku izmjene Prostornog plana grada Sinja krenut će se u daljnje zahvate na državnim cestama na području grada Sinja.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Kroz grad Sinj prolazi državna cesta D1 i gdje su srednje škole, gdje se s autobusnog kolodvora, gdje se idu 3 srednje škole, osnovne škole, gdje su trgovački lanci u samom središtu napravljen je kružni tok, u biti, koji se sa pješacima, sa svih strana je omeđen pješačkim prijelazom i ta gužva, poglavito u jutarnjim satima kad ljudi idu na posao i kad djeca idu u školu, jednostavno, stvorio se živi zid od djece, da nije policija, ne znam kako to uopće može više regulirati. Ja sam i prošle godine tu u kružnome toku predlagao pothodnik ili nathodnik i dajem vam i sada znači amandman da se izgradi tj. projektna dokumentacija da se hitno izgradi dok se ne dogodi veliko zlo jer kolone su do ... [[Govornik se ne razumije.]] i dalje iz pravca Hrvaca, a iz pravca Splita su do ... [[Govornik se ne razumije.]] ogromne, ogromne su kolone i očekujem da će se u gradu Sinju, u srcu Dalmatinske zagore, ako ste već napravili kružni tok, onda ne da bude kružni tok koji će usporavati protok vozila sa pješačkim prijelazima, a velika je gustoća, nego kružni tok treba biti za ubrzanje protoka na tome dijelu ceste, D1 državne ceste D1 kroz Sinj jer su gužve ogromne, ponavljam, poglavito u jutarnjim satima kad je škola i poslijepodne kad se ljudi vraćaju sa posla, uglavnom iz pravca Splita, to je vrlo opasno, živi zid od djece je ujutro, kolone se stvaraju i iz pravca Glavica, ... [[Govornik se ne razumije.]] Glavice, i iz pravca Hrvaca i iz pravca Splita i nastaje ogroman kaos, a djeca prelaze pješački prijelaz sa svih strana. Ne zna se tko pije, tko plaća, jadni, mislim policajci se trude koliko mogu, ali je toliki kaos da pod hitno [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] i žalosno je i sramotno je što niste prihvatili ovaj amandman, ali doći ćete vi. Hvala lijepo.
Prelazimo na 20. amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Hrvatske ceste d.o.o. pokrenule su aktivnosti na izgradnji obilaznice Trilja, tj. ugovorena je izrada varijantnih rješenja s izradom studije utjecaja na okoliš dionice D220 Čaporice-Velići kao nastavak spoja autoceste A1 i mosta preko Cetine. Također, u planu nabave nalaze se i nabava usluga projektiranja rekonstrukcije državne ceste D220 Velići-Tijarica.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
često odlazim ovom cestom i prolazim kroz Trilj prema Kamenskome i zaista taj pravac prema Livnu i Tomislavgradu, nekada Duvnu, duvanjskom kraju je opterećen, kako transportnim prijevozom, tako i prijevozom osobnih vozila, poglavito kroz sam grad Trilj gdje su ogromne gužve i očekujem da ćete ovaj projekt napraviti, a ne svake godine, i prošle godine sam dao ovaj amandman i pretprošle godine, uvijek ista priča. Izgradnja dokumentacije. Ja stvarno, da mi je vidit taj vaš prostor i objekat gdje je ta dokumentacija. Ja mislim da ... [[Govornik se ne razumije.]] svake godine izgradnja dokumentacije. Ili ste propili te pare ili ste zapalili tu dokumentaciju. Mislim gdje stavljate vi tu dokumentaciju i tko zarađuje novac na toj dokumentaciji svake godine? Ja očekujem ovdje da se prihvati, poglavito saborski zastupnici s toga mjesta pa i zastupnici iz dijaspore jer su uglavnom svi izabrani sa područja BiH-a, Hrvati koji zastupaju ovdje u Saboru, da će svi glasati a poglavito iz IX. Izborne jedinice, poglavito gradonačelnik Trilja, da će sutra prihvatiti ovaj amandman, Šipić jer se ovdje radi o veliki problem o Trilju i gustoći prometa kroz Trilj i kroz triljski kraj. Meni je žao što on ovdje nije jer da je, ja bi mu dao da ga prepiše i da ga izlobira ovdje kod, evo ministar je ovdje financija, potpredsjednik Vlade i njegov prijatelj g. Šiljeg koji je često gost u Trilju i to je meni drago što je on u Trilju ali znate kakva je ova prometnica, meni je i majka iz ovih područja pa tako da često obilazimo to područje i prema od Tijarice prema Kamenskome i prema Livnu kad se ide i prema Duvanjskom polju tj. prema Tomislavgradu i ta cesta je, Kamensko i taj dio, ta cesta se pod hitno mora obnoviti, žao mi je što ste i ovaj amandman odbili ali tražim glasanje ... [[Govornik se ne razumije.]] da ćete ovo podržati, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 21. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Hrvatske ceste d.o.o. ugovorile su izradu projektne dokumentacije za rekonstrukciju državne ceste D33 na dionici Drniš-Knin.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Bulj.
Maloprije ste rekli, upoznali ste svekoliku javnost da je Drniš spojen sa državnom cestom pre Šibeniku tj. koja je napravljena prije 50 g. a ja baš ovdje sad tražim rekonstrukciju te ceste, državne ceste koja vodi prema Šibeniku, Drniša preko Knin-Drniš-Šibenik da se proširi tj. da je mogućnost da se rekonstruira i da se bar 3 trake u određenim područjima poglavito u opasnim zavojima lijevim ili desnim, ne znam kojim vi idete radije ali uglavnom treba napraviti rekonstrukciju te ceste od Šibenika od autoputa već kad nećete brzu cestu onda bar napravite rekonstrukciju. To zaslužuje i drniški kraj i kninski kraj, već ako je obećao župan Pauk i tada nadležni ministar prije 9. da ćete otvorit aerodrom u blizini Drniša, ja sam i rekao sam i maloprije i položio kamen temeljac za sva obećanja i opet ću ja položiti sva kamenja, uvaženi tajniče, položit ću sva kamena temeljca, opet ponovit ću da ne morate imati velike troškove ali mi je žao tih krajeva odakle ja dolazim zašto a vi ste iz područja Dalmacije, g. Bilaver, tajniče, zašto ne prihvaćate ove amandmane i zašto ne rješavate te probleme tih krajeva koji bi trebali biti perspektivni. Em ih je rat razorio i bili su pod okupacijom velikosrpskog agresora i kad su oslobođeni, očekivali smo bum na tome području, ulaganja u tu infrastrukturu, nažalost iselili su ljudi vanka i zbog toga je Hrvatska, tu je ministar financija, 5% BDP-a je od tih ljudi koji su iz toga područja iselili vanka i zbog toga je gospodarski rast, zbog toga meni ministar nije odgovorio ništa na to, čak i u medijima danas je izašlo da je porast 74% od toga ide, zbog toga gospodarski rast. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 22. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite državni tajniče.
Amandman se prihvaća. U tijeku je izrada studija izvedivosti poveznice čvor Vučevica, državna cesta D8, trajektna luka Split za koju su sredstva planirana u prijedlogu financijskog plana za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. g. kojom će se definirati alternative za rješavanje novog ulaza u Split među kojima je i mogućnost prelazaka Kaštelanskoga zaljeva mostom. Rad na projektu treba se uskladiti sa strateškim dokumentima koji su trenutno u fazi izrada, radi se o master planu razvoja gradske luke Kopilica s novim mostom do Kaštela, dokumentu u ingerenciji grada Splita te master plan prometa funkcionalne regije srednja Dalmacija u ingerenciji Splitsko-dalmatinske županije.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Bulj.
G. tajniče, ne znam, ne mogu se sjetiti tko je prošle godine, a bio je ministar, sad je vas poslao, Oleg Butković, on je bio i izgleda mi kao da ste istu kazetu progutali, onu staru vrpcu i istu priču ste ponovili kao što je Oleg Butković, ministar, prošle godine rekao. Zbog gužva koje nastaju iz smjera Dalmatinske zagore, iz smjera Sinja, Klisa i iz smjera Kaštela, ulaz u Split je preopterećen i tu su ogromne gužve za uć u Split, Split je ogroman grad, Kaštelanski zaljev, vamo iz pravca Makarske, gužve su tako da je to ogromna gužva na ulazu od kružnoga toga u gradu Splitu a ja sam predložio i prošle godine ono obećanje koje je dao i premijer Plenković u Splitu, prije godinu i pol dana, tu je bio s njim je sjedio i g. Škorić koji je ovdje sad jedini iz oporbe, predsjednik HDZ-a splitskoga i saborski zastupnik, on je s tim upoznat da je Vlada donijela da će se početi izgradnja kojoj je trebala biti dokumentacija, mosta od Splita do Kaštela tako da se izbjegne ovaj kružni tok, ja sam dao sad taj amandman, točno koji je Vlada obećala, tj. koji je Vlada donijela kroz zaključke u Splitu, znam tu je bio iz Vrgorca naš Damir Krstičević, on je to isto hvalio, župan Boban, Petar Škorić, Opara gradonačelnik, znači da riješimo taj problem gužva na kružnom toku ulaza u Split sa mostom od Kaštela, od Splita do Kaštela, s time bi se i ovaj čvor Vučevica riješio i ovaj tunel koji je već prokopan po županu Bobanu jer je rekao da će on staviti ne bude li gotovo u ovom mandatu šator ispred Vlade međutim ni šatora ni tunela ni mosta, jedino da ne ponavljam, ovo nije smiješno, ovo je tužno što radite Dalmaciji koja daje najviše u turizmu, jedna od najviše regija koja daje turizmu, ne vraćate im ništa osim šutnje i dizanja ruku, ovdje saborskih zastupnika, protiv ovih amandmana kao što je P. Škorić koji je ... [[Govornik se ne razumije.]] Tražim glasanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 23. amandman poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Za projekt izvođenja kružnog toka kod spoja D1 s Ulicom put pazara u Sinju već su predviđena sredstva u prijedlogu financijskog plana za 2020. g. i projekcijama za 2021. i 2022.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Bulj.
Isto je to ponovio za kružni tok kod pazara Oleg Butković prošle godine, pa prema tome, po vama dobro da mi niste rekli da je već napravljen ili ja da živim u krivom gradu. Znači govorimo o kod pazara na skretišištu prema Pazaru u Sinju gdje gužva, gdje je sada i vojarna, vojska je u vojarni gdje je i alkarsko trkalište, gdje je znači od Radošića isto veliki pritisak, to je državna cesta D1 i tu treba pod hitno napraviti kružni tok. I ja znam dokle je došla ta dokumentacija jer je pokrenuta kada sam ja bio u većini, kada sam ja odlazio i galamio i tražio da se pokrene projektna dokumentacija. Inače nikada, nikada se ne bi pokrenula ta dokumentacija, izrada kružnih tokova na tim područjima. I ja očekujem da je to gotovo jer po vama to je trebalo biti gotovo. Međutim 2017., 2018., 2019. i sada pred izbore samo što nije gotov kružni tok. I još ćete nam dovesti sad u 7., 8. mjesecu za alku one bagere da ne mogu proći, da malo asfaltiraju i tako slično. Znači ne može to proći, očekujem da se izgradi kružni tok i da riješite taj D1 poglavito uz ovaj kružni tok, ogroman je problem kao što sam ponovio na ovoj cesti šta niste prihvatili, šta je žalosno kružni tok kod D1 u sred grada kod doma mladih gdje su tri škole, gdje je veliki promet, gdje su velike gužve i očekujem da ovaj problem se riješi a ne svake godine, da se rješava projektna dokumentacija i da su sredstva u proračunu Hrvatskih cesta. Pa di su ta sredstva? Gdje je ta dokumentacija? Meni stvarno, postavljam pitanje zbog čega imate potrebu toliku lagati narodu? Zbog čega? Pa recite istinu narodu, pa nije to nekakav projekt, ipak i Sinj zaslužuje i Dalmatinska zagora zaslužuje određene projekte a ne samo smeće koje nam je poslalo ministarstvo g. Šiljega iz Vrgorca na štetu i Vrgorčana i Sinja. Tražim glasovanje, hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na 24 amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem, amandman se ne prihvaća. Još uvijek ne postoji cjelokupna dokumentacija potrebna da bi se krenulo u ovaj projekt.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Evo vi ste s toga područja, govorimo o otoku Pašmanu, o tome se govori već godinama i županija i sve su se županije u toku Zadarske županije toliko puta naslikavao i govorio o tome projektu, spajanja otoka Pašmana mostom sa kopnom budući da je izgradnja ... [[Govornik se ne razumije.]] mosta uvelike doprinijeti razvoju i otoka a i cijele Dalmacije a poglavito kao turističku ponudu jer budući je povezivanje ostalih otoka u arhipelagu zadarskome šta je vrlo bitno za Zadar i Zadarsku županiju. I to su bila obećanja koje su davala ministarstva, koje je davalo dok je bio Kalmeta, dok je bio Borić mu tajnik, sad ste vi tajnik sa toga područja pa sam vjerovao da ćete vi pogurati ovaj amandman. Znam da je to obećala vladajući HDZ u Zadarskoj županiji. Evo na zadnjoj sjednici o tome su govorili oporbeni ... [[Govornik se ne razumije.]] vijećnici u županiji bili su glasni o tome problemu, turisti povezivanja otoka Pašmama i ostalih u tome arhipelagu. I ja sam dao ovaj amandman da se taj problem napokon riješi a ne za svake izbore da pričate, obmanjivate ljude na otoku koji imaju ogroman potencijal sa ovim mostom da se razvija turizam. I na to ukazuju županijski vijećnici i MOST-a i akcije mladih i svi skupa su tu uporni, cijeli taj blok koji ukazuje na taj problem ovoga mosta a na to je HDZ se pozivao i obećavao, vi ste s toga područja i to dobro znate. Pa očekujem da ćete za dobrobit svoga kraja na poziciji tajnika Ministarstva prometa ovaj amandman prihvatiti u ne znam kakvom obliku bez obzira što ste ga vi odbili ali očekujem da ćete naći model da ga prihvatite jer imate dosta zastupnika koje je Kalmeta stavio na listi HDZ-a i Budimir Lončar pa tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 25. amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Hrvatske ceste d.o.o. sklopile su ugovor za pružanje usluga izrade projektne dokumentacije za rekonstrukciju državne ceste D105 u dionici Snuga - Pudarica na otoku Radu duljine 8km. ... [[Govornik se ne razumije.]] zaključen je Sporazum o reguliranju međusobnih odnosa na obnovi te dionice.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo i u 23,10h, zastupnici MOST-a su tu, brane amandmane, znači ali nažalost, Vlada odbija sve. Državna cesta D105 započinje u mjestu Lopar, nema kolege Borića. Na sjevernoj strani otoka završava u luci Mišnjak na jugu otoka te predstavlja prometnu kralježnicu otoka Raba. Prije 5 godina cesta je do svoje polovice Lopar – Snuga blizu gradske jezgre obnovljena uz obečanje kako će preostali dio dakle od Snuge do Mišnjaka biti rekonstruiran unutar godinu, dvije, nakon 4 godine nema naznaka da će se sa projektom započeti. Otočanima nije poznato u kojoj je fazi projekt, da li su za isti namijenjena državna sredstva, u kojem iznosu, postojeća cesta je dotrajala, bez javne rasvjete, bez pločnika i biciklističkih staza uz brojna oštećenja na kolniku itd., nepregledne zavoje. Ne samo da je nužno osigurati financijska sredstva za hitno rješavanje, pitanje kupoprodaje zemljišta već sredstva moraju biti dostatna i za gradnju biciklističkih staza jer je Rab naravno turistička destinacija, turizam je primarni izvor prihoda lokalnom stanovništvu a cikloturizam mora biti važan aspekt pri formiranju ponude. Nažalost na dionici od Lopara do Snuge nisu napravljene staze za bicikliste što je velika propuštena prilika. Iznos ugovorenih radova dovršenog dijela dionice je bila 42 milijuna kuna bez segmenta kupnje zemljišta a zbog kompleksnih imovinskih odnosa i brojnih vlasništva na preostalom dijelu dionice to je nekih 10km. Nužno je predvidjeti iznos od minimalno 120 milijuna kuna. Znači predlažem ovaj amandman i tražim glasovanje. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na 26. amandman poštovanog kolege Željka Lenarta, izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Izmjenama, dopunama financijskog plana Hrvatskih cesta za 2019. iznos za sufinanciranje nerazvrstanih cesta povećan je za 10 milijuna kuna.
Zahvaljujemo. Glasovati ćemo o amandmanu. Prelazimo na 27. amandman Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Društvo Hrvatske ceste d.o.o. dionicu Obrovac-Kruševo održava kroz program redovitog održavanja te je navedena dionica sigurna za odvijanje prometa.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Prolazim tom dionicom i ovim amandmanom predlažem baš zbog toga što prolazim i što su me ljudi zvali iz toga kraja da se osiguraju sredstva za obnovu dijela dionice ceste Obrovac-Kruševo. Radi se o obnovi ukupno 2,5km ceste za što je potrebno osigurati 500 tisuća kuna u državnome proračunu jer nitko ne vodi brigu ni o Kruševu a znamo šta je taj kraj dao a niti o Obrovcu i šta znači i šta predstavlja. Navedena dionica radi dugogodišnjeg neodržavanja potpuno je devastirana i predstavlja ozbiljnu opasnost za imovinu i ljude na tome području i sve koji tuda prolaze. Osim odrona, kamenja i zemlje radi se i o oštećenju kolnika i potpornih zidova cesti. Ova dionica nadalje poseban je izazov kad puše jaka bura ili za vrijeme kišnog vremena odroni su stalna pojava a kolnici rupa na rupi. I odrona jednostavno, i zbog odrona jednostavno niste sigurni u prometu. Kada se zbog jakog vjetra zatvori autocesta ovo postoje jedina komunikacija pravac koji povezuje Liku i Dalmaciju a često su zatvaranja mosta gdje je napravljen. Zbog snažnih udara bure i sama dionica ponekad bude zatvorena a toj odluci posebno doprinosi stanje u kojemu se nalazi ta navedena cesta, kada se radi o zahtjevnom, brdovitom, stjenovitom području te imajući u vidu katastrofalno stanje u kojem se nalazi ova prometnica. Ista bi trebala čim biti prije obnovljena i pošto se ne radi o velikom iznosu ova dionica od 2,5km koja se koristi u slučaju zatvaranja od bure Obrovac-Kruševo smatram da bi ste trebalo obnoviti i tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 28. amandman kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Za potrebe izgradnje nogostupa na državnoj cesti D219 kroz naselja Radošić i cestu Put Pavića potrebno je izvršiti cjelovitu rekonstrukciju sa proširenjem državne ceste. Stoga su Hrvatske ceste u Prijedlogu financijskog plana za 2020. godinu i Projekcijama za 2021./2022. imaju već planirana sredstva za projektiranje i rekonstrukciju državne ceste D219.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, izvolite.
Ništa nova. Tek prošle godine na državnoj cesti kako ste rekli kroz D212 kroz naselje Radošić i cestu Put Pavića znači od Sinja od groblja ako znate kada idete prema Muću, idete kroz Paviće, cesta ... [[Govornik se ne razumije.]] Paviće, cesta je državna, prolazite kroz Radošić. Potrebno je izgradi zbog sigurnosti nogostup, radi se o državnoj cesti, nema nogostupa, vrlo je kritična ta cesta i treba ... [[Govornik se ne razumije.]] to, Sinj nema ni financijske kapacitete niti može a niti županija ima volju da pomogne u tome problemu. I smatram da bi ovo država trebala riješiti ovaj problem jer jednostavno tu se radi o dugom nogostupu uz samu cestu se nalaze znači. Znači ... [[Govornik se ne razumije.]] djeca idu, pješaci prolaze. Tu su i znači poslovni prostori, tu se mogu događaju se i mnogobrojne prometne nesreće, ima nenatkriven i kanal za odvodnju. Prema tome, treba se izgraditi novi nogostup zbog sigurnosti ljudi u prometu jer moramo znati da to ide cesta. ... [[Govornik se ne razumije.]] u samom Sinju, skoro u središtu rekao sam nešto od groblja je napravljeno prema Ercegima i Pavićima ali ovaj dio kroz Paviće gdje je najugroženije i gdje su ogromni zavoji, tj. više zavoja u oba smjera vrlo je opasna cesta poglavito za pješake, djecu, školsku djecu. I smatram da je ovo put od Sinja do Muća vrlo prometan i Drniš, da bi trebala znači uložiti se ovdje u ovaj nogostup. Nogostup je u dužini negdje od 2,5 do 3km. Ja mislim da bi sa dokumentacijom već kada ste izradili bilo dovoljno 5 milijuna kuna, ja sam toliko stavio u prijedlog i nadam se da ćete ... [[Govornik se ne razumije.]] zbog sigurnosti ljudi na području Sinja to odraditi. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 29. amandman poštovanog kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Hrvatske ceste su ugovorile radove na izgradnji nogostupa kroz Donji Muć u duljini od 3km. Sredstva za ugovorene radove predviđene su i prijedlogom financijskog plana za 2020. i projekcijama za 2021., 2022. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Vidim da su došli još dva kolege, da su odmah napravili selfije, da su tu, da su nazočni, da su stigli, g. Bačić, … ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobili su naredbu u 23,18h i to s područja Dalmacije i očekujem da će glasati za sve ove amandmane. A ja bih volio da poslušate o kojemu se amandmanu radi jer dolazite iz tih područja. Znači radi se o cesti D56 koja prolazi kroz općinu Muć a znate da kroz općinu Muć je također cesta i državna je cesta, prometna je cesta od Sinja prema Drnišu prolaziš kroz Muć, od Splita prema Drnišu također kroz Muć, državna je cesta, nema nogostupa. I smatram da je ovo ozbiljna stvar, da je puno bilo do sada poginulih na području Muća šta djece, šta odraslih, šta prometnih nezgoda. Ja mislim da je ovo jedan od ozbiljnijih problema sigurnosti i crnih točaka u RH po pitanju sigurnosti prometa i očekujem da kolega Bačić i oni, da nije ovo smiješno, da je ovo, sad ste došli, da je ovo ozbiljan problem u Splitsko-dalmatinskoj županiji koji bi bilo bolje da se ugasi jer kad vidim kako se smijete onda vidim vašu ozbiljnost o najozbiljnijemu problemu, sigurnosti prometa u cestama to je kroz općinu Muć da se kroz naselje, znači da se napravi nogostup. Ja sam ovdje stavio iznos također od 5 milijuna ali vidim da vi nabrajate uvijek da je dokumentacija gotova, samo bih volio vidjeti taj prostor stvarno te puste dokumentacije je li ste stvarno istu kazetu progutali kao i Oleg Butković kada je prošlih godina govorio iste odgovore na ove amandmane, očekujem da se riješi ovaj problem kako općine Muć nogostup tako i kroz na istoj cesti i kroz od groblja, kroz Paviće prema Radošiću kod Sinja da se i taj problem riješi koji je ogroman problem. Tražim glasanje o ovom amandmanu, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na 30. amandman kolege Mire Bulja. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Hrvatske ceste u Prijedlogu financijskog plana za 2020. g. i projekcijama za 2021. i 2022. imao je predviđena sredstva za izgradnju nogostupa Privija-Han u mjestu Glavice Gornje.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Da, ako me ste me razumjeli Privija-Han je jedan dio nogostupa kroz Glavice i ja sam dao taj amandman prije nekoliko godina u gradu Sinju i on je prihvaćen i ... [[Govornik se ne razumije.]] izradila dokumentaciju. Što vi sad u Hrvatskim cestama čekate, mogli ste taj dio koji je također opasan, to je znači gore iza... [[Govornik se ne razumije.]] napraviti vamo su ... [[Govornik se ne razumije.]] koji idu na Han u školu, a znate kako je put prema Hanu koji ste išli tamo da se to također opasni zavoji, međutim, moj amandman je nešto drugo. Mi govorimo o nogostupu kroz selo Glavice, koje je najveće selo u Hrvatskoj. Selo koje ima malo manje od 5 tisuća stanovnika, veće je od brojnih gradova i općina po broju stanovnika, selo Glavice gdje nema uz državnu cestu od Glavica, početka Glavica, od sv. Ante, od početka, do Hana nema nogostupa. Vi ste govorili za jedan dio koji je već u proračunu grada Sinja i možete odmah početi to graditi. Nemate vi šta čekati. A ovaj dio govorim prometna dokumentacija i proširenje mosta na Hanu tj. u Obrovcu Sinjskome jer je to stari most, treba rekonstrukcija i proširenje toga mosta jer taj most je preuzak za ovoliki promet jer znamo da ide prema Bilome Brigu gore je granica, sada je to i livanjski, ljudi s područja Livna sada putuju na relaciji Livno-Sinj i puno je kraća nego preko Trilja na Kamensko i smatram da ova dionica od sv. Ante znači od kraja Sinja do Hana ima 5 km, a ne samo Privija koju ste vi rekli, znači niste detaljno upoznati, znači ja govorim gdje je cesta i gdje ljudi upadaju u kanal 5 km kroz Glavice najveće selo, najveće selo, većeg u RH nema, status općine ili grada. 5 tisuća stanovnika, vi se ovdje smijete, vidim baćo i on su toliko neozbiljni, namigivate jedni na druge, ali selo Glavice vam to [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] neće zaboraviti. Hvala lijepo.
Prelazimo na 31. amandman poštovanog kolege Bulja. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Za rekonstrukciju mosta na rijeci Cetini u mjestu Obrovac Sinjski-Han društvo Hrvatske ceste d.o.o. obavlja aktivnosti u smislu pronalaženja optimalnog rješenja u suradnji s nadležnim konzervatorskim uredom.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Bulj.
Evo još jedan znači problem u na ovim cestama i ovi amandmani koje sam sad dao. Očekujem da ćete ih prihvatiti do barem jedan da ćete prihvatiti, međutim, vi ne prihvaćate niti jedan amandman do sad koji sam ja dao. I meni je sad evo, na kraju ja mislim da je ovo zadnji moj amandman koji sam dao po pitanju cesta, još su ostali amandmani koji su također, vrlo bitni, to je .../nerazumljivo/... Ja sam, ne više razočaran, nego tužan. Ovo nije smiješno. Kad vas se sjetim ovako u te dane kad dolazite pred izbore pa kad vodate tu cijelu kamarilu, svitu po sinjskim ulicama pa kad se sjetim evo, ovdje su došla, došao je kolega Bačić, kad se sjetim kako to ide, maršira po Alci u gaćama, svečanim, odijelo usko, nove cipelice, obećanja se daju, premijer dolazi. A kad ja prođem tim ulicama, tim selima bez vodoopskrbe, vi ne prihvatite nijedan amandman, kad vidim ceste, nogostupe koje ljudi pozivaju kako sa smiješkom dolaze ovdje u pola noći po naređenju sliku svoje selfije, onda zaista jao nama ne bude li se ovo mijenjalo. Jao nama ne bude li se ovo mijenjalo, sad ili nikad. Došlo je stvarno vrijeme da kažem nakon svih ovih amandmana, niti jedan niste prihvatili, od vodo, pazite u 21. st. Dalmatinska zagora naselja nemaju vodu u svojim kućanstvima. Ja očekujem, evo svi što ste došli po naređenju, pa i od svog kolege Šipića, Mira Kovača, svih sutra da ćete podržati ove amandmane.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Prelazimo na 32. amandman poštovane zastupnice Ines Strenja i kolege Nikole Grmoje. Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem. Amandman se ne prihvaća. Cesta između Grohova i Lopače nije u nadležnosti Hrvatskih cesta d.o.o. Naime, radi se o županijskoj cesti Donje Jelenje, Lukeži i Lopača grada, do grada Rijeka te u nastavku o nerazvrstanoj cesti u nadležnosti grada Rijeke.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Grmoja.
Evo, u 23 i 25 pozdravljam našu Ines koja je u Nairobiju, koja je zajedno sa mnom dala ovaj amandman za Psihijatrijsku bolnicu Lopača. Ona bi isto bila tu s nama zbog blizine grada, znači Psihijatrijska bolnica Lopača predstavlja dobar izbor u izmiještanju bolesnika iz KBC Rijeka, blizina i laka dostupnost koja je stalna, imaju svoju ekonomsku opravdanost, dok s druge strane omogućava obiteljima laku dostupnost te time manju marginalizaciju i stigmatizaciju bolesnika zbog blizine Psihijatrijske bolnice Lopača, veća je mogućnost adekvatnog i pravovremenog prihvata bolesnika iz KBC-a Rijeka, to znači znatnu uštedu sredstava HZZO-a. To bi značilo da bi se tzv. kronični kreveti u KBC Rijeka još brže praznili i ne bi bilo velikih troškova prijevoza kako je to slučaj kad se pacijent iz KBC Rijeka prevozi u Psihijatrijsku bolnicu Rab. Međutim, Psihijatrijska bolnica Lopača se ne financira iz decentraliziranih sredstava za zdravstvo koje je temeljem Odluke o minimalnim financijskih standardima za decentralizirane funkcije, za zdravstvene ustanove u 2018. ostvaruje Primorsko-goranska županija, prema tumačenju Primorsko-goranske županije, načelo za raspodjelu navedenih sredstava nije teritorijalno načelo već je po njima važno tko je osnivač zdravstvene ustanove. Cesta između Grohova i Lopače duga je oko 1270 m, Grobničanima koji žive u tom području veoma je važna zbog komunikacije s Rijekom budući da skraćuje put do grada, zbog odrona je već više od 4 g. onemogućen prijevoz osobnim vozilima, dakle štetu trpi osnim Grobničana i Psihijatrijska bolnica Lopača i zato tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem, kolega Grmoja. Zahvaljujem i državnom tajniku g. Bilaveru na obrazloženju ovih amandmana. Prelazimo na amandmane iz djelokruga Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Prvi amandman poštovanog kolege Bulja, izvolite državni tajniče, g. Šiljeg.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Naime, fond i grad Sinj sklopili su ugovor o korištenju sredstava Fonda za neposredno sudjelovanje fonda o sufinanciranju programa sanacije odlagališta komunalnog otpada Mojanka u iznosu od 16,7 milijuna kuna. Do sada su isplaćena sredstva fonda u iznosu od oko 2,5 milijuna kuna za izradu projektne dokumentacije i nabavu radnog stroja kompaktora. Grad Sinj ishodio je građevinsku dozvolu nakon čega je trebao provesti postupak javne nabave za radove i stručni nadzor i započeti sa sanacijom, a kako se to nije dogodilo, bit će potrebno izraditi novu geodetsku snimku odloženog otpada i vjerovatno novelirati troškovnik potrebnih radova prije početka postupka javne nabave. Što se tiče potrebe izgradnje sortirnice i kompostane za grad Sinj, ističemo da je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike objavilo 22. svibnja 2019. g. otvoreni poziv za dostavu projektnih prijedloga za izgradnju sortirnice i taj poziv je otvoren do 30. lipnja 2020. g., hvala.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, izvolite.
Odlagalište Mojanka nalazi se na području grada Sinja gdje odlažu otpadu 4 jedinice ostale lokalne samouprave, znači tu odlaže Dicmo, Trilj, Hrvace i Otok. To je ogromno područje i potrebna je hitna sanacija i nastavak izgradnje sortirnice i kompostane jer stalno pranje ruku od ministarstva i gradonačelnice je meni apsolutno svejedno, ja želim i građani žele da se izvrši sanacije i da se napravi sortirnica, kompostane, reciklažna dvorišta i da se taj problem riješi da se gospodari otpadom kako se treba gospodariti i da imamo napokon održivi razvoj gospodarenja otpadom. Trenutno na području Mojanke kao što sam rekao odlaže i Trilj gradonačelnika Šipića, ja sam mislio da se neće ovo nikada dogoditi, da će on prevenirati ovaj slučaj koji se dogodio, pa ja sam čak napisao ovdje u amandmanu da je postupilo Državni inspektorat po naređenju ministarstva pa je naredio da iz Vrgorca koji sanitarne uvjete iste ima kao i Sinj po pitanju odlagališta otpada, 120 km se prevozi otpad i deponira iz Vrgorca, ... [[Govornik se ne razumije.]] 100 km prevesti otpad što poskupljuje Vrgorčanima 2 do 3 puta a nemaju oni dovoljno ni vozila, to takva je situacija, to je financijski kapaciteti su takvi ali ja sam napisao ali odlagati u amandmanu otpad iz drugih mjesta u Sinj nećete i to sam i napravio i šta sad? Vi da bi se dodvorili Europi, rekli da ste zatvorili 27 odlagališta, ništa niste napravili, ništa. I sjetili se vi Sinja, e nećete. Tražim glasanje o ... [[Govornik se ne razumije.]] otpadu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 2. amandman kolege Bulja, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Naime, lokacija Crno brdo kod naselja Biljani Donji a radi se o odloženoj troski, proglašena je mineralnom sirovinom i vlasnik je postala RH odnosno njome upravlja Ministarstvo državne imovine budući da se ne rado o otpadu, nema osnove da fond sufinancira odnosno financira sanaciju te lokacije.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Bulj.
Evo šta ja svašta čuo večeras, pošto je ovo moj zadnji amandman kojega sam dao svojim imenom i prezimenom, ima još u ime kluba, ali to će druge kolege, mogu izraziti razočarenje da Crno brdo je, dobro da niste rekli dobro za gnojiti kao što je meni rečeno da je iz Dugoga rata ona troska je dobra za gnojivo zemljišta ali nije završilo u ... [[Govornik se ne razumije.]] s tim, nije pomogao ni Mladineo ni Mile Topdžija ni svi oni koji vode preko vas koji ste im omogućili da vode preko kriminala na taj način. Crno brdo u sred Biljana, jeste bili kod tih ljudi? to se brdo nalazi u Biljanima gdje su ljudi pretežito srpske nacionalne manjine, nije bio ni Pupovac, nek mu je to rodno mjesto blizu. Nit ga briga za tim ljudima, nit ga briga za Ravnim kotarima gdje je bilo puno voća, povrća, gdje je bio, evo Bilaver je tamo, sakrio se iza stupa on to zna, tajnik. Pa Crno brdo, pa kad idete u Split pa jeste vidjeli šta je ono? Pa Europski sud je presudio, europski, ja znam da mafija hoće građevinska to prikazati kao građevinski materijal ali je činjenica da je Europski sud presudio da je to otpad opasni i da mu nije mjesto tu. Tko će to sada platiti? Ja sam na to upozoravao i opet ću ja ić posjetiti te ljude, ja se ne bojim posjetiti te ljude bez obzira, to je sirotinja zaboravljena od svih, zaboravljena od svog predstavnika, kažu da je jedino bio kad su bili izbori, Milorad Pupovac, došao ih obići da mu dadu glas. Sramotno da u srcu ravnih kotara, plodnih Ravnih kotara imamo Crno brdo, trosku industrijsku koja se odlaže ondje i da nećete da sanirate izvlačeći, šta ste izvukli? Pa s kime vi to tezgarite? Dajte recite ime, tko ono odlaže, čije je ono odlagalište, tko ima pravo ondje odložiti, ima li dozvolu da ondje odlaže? Ima li dozvolu? Nema. Pa ne može biti odlagalište kome padne na pamet i vi kažete da je to uredu. U nas samo mito i nelegalnosti, tražim glasanje da se sanira Crno brdo u Ravnim kotarima kod Zadra.
Zahvaljujem. Prelazimo na 3. amandman poštovanog zastupnika Slavena Dobrovića, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Naime, ovdje se radi o prihodu od prodaju emisijskih jedinica te obzirom da je sukladno planu korištenja financijskih sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica putem dražbi u RH do 2020. g. predviđeno da se za centre za gospodarenje otpadom utroši 355 milijuna kuna, iste nije moguće preraspodijeliti ..na druge projekte odnosno na stavku oporaba otpada i iskorištavanja vrijednih sirovina iz otpada, hvala.
Zahvaljujem. Kolega Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, naravno da je moguće preraspodijeliti i to bi bilo normalno preraspodijeliti jer kakva je poruka da Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost u stavci oporaba otpada i iskorištavanja vrijednih svojstava otpada, ima 10 000 kuna. Kao da su riješeni svi problemi. Sigurno vam je poznat problem tržišnog neuspjeha odvojeno prikupljene plastike. Pa ovdje se može jako puno napraviti i šteta je da se to ne čini na način da se osiguraju sredstva i da se pokrene ciklus koristeći naravno znanje i vještine i postojeću infrastrukturu naših obrtnika plastičara koji ne znam da li znate, uvoze stotine tisuća tona reciklata otpadnog koju su napredne zemlje EU-a proizvele iz otpadne plastike a mi kukamo nad činjenicom da ne možemo plasirati otpadnu plastiku i to naravno izgleda kao jedan projektirani kaos. Mi imamo projektirani kaos gdje se uporno radi na vlastitu štetu tako da bi bilo dobro da se ovo ipak prihvati, ovdje je ovaj sramotno nizak iznos povećan za 1000 puta što je minimalno prihvatljivo za ovu važnu kategoriju, molim da se to prihvati da se glasa o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 4. amandman Kluba zastupnika MOST-a, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. U financijskom planu za 2020. g. s projekcijama osigurana su sredstva za poticanje obrazovnih istraživačkih i razvojnih aktivnosti u području zaštite okoliša za nove projekte iz područja obrazovnih i razvojnih aktivnosti te edukcija iz područja zaštite okoliša i ista nije moguće preraspodijeliti na sufinanciranje obrazovnih i istraživačkih i razvojnih projekata u području energetske učinkovitosti i nisko ugljičnog razvoja, hvala.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, izvolite.
Evo hvala poštovani potpredsjedniče. Bliži se ponoć, mi uporno predlažemo rješenja, Vlada odbija, ne želi prihvatiti niti jedan amandman Kluba zastupnika MOST-a, jedini smo ovdje, znači jedini iz oporbe predlažemo amandmane ali nažalost vi nemate sluha, smatramo da treba osigurati sredstva, znači kao što je fond činio i prethodnih godina u području zaštite okoliša, posebno komponentu istraživačkih razvojnih projekata a provođenih od strane obrazovne i znanstvene zajednice, potporu je potrebno usmjeriti u razne obrazovne, istraživačke i razvojne aktivnosti u području energetske učinkovitosti i nisko ugljičnog razvoja, konkretno sufinanciraju se aktivnosti vezane uz slijedeće teme, za zgradarstvo, grijanje i hlađenje, industrija i čista proizvodnja energetske usluge, obnovljivi izvori energije, napredne energetske mreže ... [[Govornik se ne razumije.]] e-mobilnost, društveni okolišni i ekonomski aspekt nisko ugljičnog razvoja te napredni gradovi smart cities, dakle tražim glasovanje o ovom našem amandmanu. Žalosno je da ovdje cijeli dan cijeli dan nije bilo nikoga iz vladajuće koalicije, da su sada nalogu došla četvorica zastupnika kada su već mediji počeli pisati o tome kako nikoga iz vladajuće koalicije da brani proračun Vlade nema, i to je ispod svake razine, to pokazuje kakav je odnos prema građanima i onda kada su došli, znači onda su počeli ovdje se fotografirati, valjda da pošalju u ove grupe „Uskoci i hajduci“ „HDZ zna se“, da su na mjestu jer se tamo u tim grupama više ne smije ništa pisati protiv predsjednika Vlade, sad se trebaju svi zakuniti Titu i partiji na vjernost. Tražim glasovanje.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Prelazimo na 5. amandman poštovanog kolege Roberta Podolnjaka, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni prijedlog se ne može usvojiti iz slijedećih razloga. Barkom d.o.o. i Vis d.o.o. sklopili su 2008. g. ugovor o interventnom odvozu i zbrinjavanju komunalnog otpada radi sanacije postojeće lokacije Brezje a dodatkom ugovora iz 2009. uključio se i grad Varaždin. Radi utvrđivanja ništetnosti navedenog ugovora u tijeku je sudski postupak, grad Varaždin mora riješiti pravnu problematiku oko odluke o dodjeli koncesije iz 2013. g. za zbrinjavanje odloženog baliranog otpada na lokaciji Brezja. Naime, Gradsko vijeće grada Varaždina je u veljači 2019. g. donijelo oduku o stavljanju izvan snage odluke o koncesiji ali Državna komisija a kontrolu postupaka javne nabave u travnju ove godine tu odluku gradskog vijeća stavilo je izvan snage odnosno poništila. Dok se ne razriješi pravna problematika, ova dva problema fond nije u mogućnosti sufinancirati projekat sanacije odlagališta baliranog otpada Brezje u gradu Varaždinu, hvala.
Zahvaljujem. Kolega Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem. Apsolutno ne mogu prihvatiti vaše obrazloženje. Činjenica je da postoje pravni sporovi koji će nadam se brzo okončati i određeni drugi problem u realizaciji rješavanje tog ogromnog ekološkog problema. Ali činjenica je da je fond imao i ove godine u proračunu osiguranih 20 milijuna kuna upravo da pomogne gradu kada se riješe ovi ostali sporovi i da kada ste osigurali ta sredstva u fondu, vi ste znali za postojanje svih sporova i pravnih onih koji već nažalost više od jednog desetljeća onemogućavaju da se taj ekološki ogroman problem riješi. Ti problemi nisu od jučer. Ali u ovom trenutku uskratiti taj financijski dio potpore koji se može realizirati i možda već i tijekom 2000. g. jer ovo što te vi spomenuli i ovu odluku komisije, morate znati da priča ima nastavak, da je ta odluka komisije koliko mi je poznato, pala na Upravnome sudu, tako da u biti ovo što ste rekli i nije točno i to zapravo nije razloga da vi više nemate ovu poziciju od 20 milijuna kuna za financiranje sanacije lokacije Brezje i rješavanje tih preko stotinu tisuća tona baliranog otpada. Ja mislim da ovo obrazloženje praktički dovodi grad u situaciju da je nužno da sam rješava ovaj problem iako je uvijek bilo logično očekivati da će država iz proračuna iz fonda pomoći u rješavanju ovoga problema. Ovo je zapravo za sve u gradu u Varaždinskoj županiji, pa i za vas u vladajućoj strukturi [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] velika pljuska i to će opet ... [[Govornik nije uključen.]]
Prelazimo na 6. amandman Kluba zastupnika Mosta, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Fond je na aktivnosti ostali projekti i programi zaštite okoliša planirao sredstva u iznosu od 920 tisuća kuna godišnje za projekte ponovne upotrebe predmeta, čišćenje podmorja i slično, čiji su prihvatljivi korisnici organizacije civilnog društva i neprofitne zadruge te ista nije moguće preraspodijeliti kako predlaže Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Grmoja.
... [[Govornik nije uključen.]] tražim glasovanje o ovom amandmanu. Naime, na ovoj aktivnosti planiraju se manji projekti vezani uz recikliranje te ih je potrebno povećati u svrhu poticanja u lokalnim zajednicama te ih usmjeriti prema društvenom poduzetništvu i udrugama. Dakle, vrlo je važno da se orijentiramo prema recikliranju, prema odvajanju otpada, prema cirkularnoj odnosno kružnoj ekonomiji. Mi imamo jednu suludu politiku Ministarstva zaštite okoliša koja je orijentirana prema velikim centrima za gospodarenje otpadom koji će samo povećati cijenu zbrinjavanja otpada našim građanima i takvu politiku na kojoj će mnogi zaraditi jer ti veliki centri za gospodarenje puno koštaju. Vidim, smije se Petar Škorić, on će se vjerojatno omrsiti također, na Lećevici i to je njihova politika, znači politika župana Bobana, politika Ante Sanadera i HDZ-a u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Nažalost, politika i u mojoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji gdje se gura sličan projekt i definitivno uopće nismo orijentirani prema recikliranju, prema cirkularnoj ekonomiji. Jedini čovjek koji je u tome sudjelovao, znači naš Slaven Dobrović i prof. Stanko Uršić na Krku i tamo imamo velike postotke odvajanja u koje se može ugledati ili npr. grad Prelog u koje se može ugledati ostatak Hrvatske i to je smjer u kojem trebamo ići. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Zahvaljujem. Prelazimo na 7. amandman poštovanog kolege Slavena Dobrovića. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Naime, imajući u vidu da je projekat Sovjak odobren za EU financiranje te da je raspisano nadmetanje za radove u idućoj godini, planirana su sredstva za predujam izvođaču radova i početak ugovora za usluge nadzora voditelja projekta i odnosa s javnošću. Navedena sredstva su u najvećoj mjeri EU sredstva 85%, preostalih 15% odnosi se na sredstva fonda. Sukladno navedenom, nije moguće sredstva u iznosu od 4 milijuna kuna preraspodijeliti na druge projekte, odnosno stavku poticanje odvojenog prikupljanja otpada i recikliranje. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Dobrović.
Hvala lijepo. Državni tajniče, vaše obrazloženje je potpuno neprihvatljivo. Politika koja pod kategoriju odnosno stavku poticanje odvojenog prikupljanja otpada i recikliranje stavlja 40 tisuća kuna, dakle u okviru fonda koji raspolaže sa 2 milijarde kuna, gotovo je doista neodgovorna, štetna i apsurdna, ustvari. Pogotovo jer znamo da je Hrvatska u situaciji da bitno zaostaje u ovoj kategoriji, dakle odvojenog prikupljanja i recikliranja i da će vrlo lako doći u situaciju da plaća penale i da mi za ovaj prvi cilj do 2020. od 50% teško da možemo dostići. A svejedno unatoč tim činjenicama, državna politika, odnosno sad vi to tu zastupate, predviđa velike novce za centre koji to ne mogu riješiti. Dakle, jedan Kaštijun, jedna Marišćina već izgrađena, dakle hajmo naučiti na vlastitim greškama, ne pomiče Hrvatsku gotovo ni milimetar u tom pogledu. Pomiču neki drugi, možemo i to naučiti, međutim, mi to ne želimo naučiti. Tako da kad ministar Čorić spominje kružnu ekonomiju, trebao bih prihvatiti da to znači nešto drugo, dakle to nije jezični ukras za ministra okoliša, nego je to jedno, jedan proces koji nešto znači i iza čega moraju biti konkretne stvari. Ovaj amandman pomiče konkretno Hrvatsku u bolju poziciju i predviđa veća sredstva da bi se osposobila Hrvatska, odnosno gradovi i općine u ovom pogledu. Molim ću [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] glasanje.
Prelazimo na 8. amandman poštovanog kolega Slavena Dobrovića. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Naime, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike objavilo je kao što sam rekao još prije u svibnju 2019. otvoreni poziv za dostavu projektnih prijedloga za izgradnju i opremanje sortirnica i taj poziv je otvoren do 30. lipnja 2020. g. Istodobno, ministarstvo je završilo u listopadu 2019. e-Savjetovanje za otvoreni poziv za dostavu projektnih prijedlogu u otvorenom postupku modalitetu trajnog zbrinjavanja biorazgradivog otpada, odnosno biološkog obradu odvojeno sakupljenog bio-otpada, te se u skoro vrijeme očekuje i taj poziv. Sukladno navedenom, sudjelovanje fonda u sufinanciranju ovih projekata nije nužno, ide preko ministarstva.
Zahvaljujem. Kolega Dobrović, izvolite.
Državni tajniče, naravno da je vaše obrazloženje potpuno neprihvatljivo, dakle ustvari apsurdno s obzirom na situaciju u kojoj se Hrvatska nalazi, dakle već 2,5 g. nema nikakvog pomaka u smjeru recikliranja, jedini javni poziv koji je objavljen je onaj za sortirnice, koji je potpuno neuspješan, dakle nije se koliko znam nitko javio odnosno nikome nisu odobrena sredstva. Na taj način Hrvatska se ne pomiče nigdje, ja moram ovdje ukazati na odgovornost ministra i svih njegovih ljudi odnosno cijele Vlade da se Hrvatska ne pomiče u smjeru uvjeta koji bi osigurali bolje ispunjavanje ovih ciljeva, da se financiraju kojekakvi centri, da se dopuštaju planovi gospodarenja otpadom za velike gradove gdje uopće nema sortirnica i kompostišta a podsjećam da su jedino to infrastrukturni objekti koji omogućuju recikliranje. Dakle ne možemo vraćati otpad u gospodarski sustav bez odvojenog prikupljanja sa sortirnicama i kompostiranjem. Ovo što ste u fondu radi već 2 g. da se nabavlja veliki broj posuda koji ne znači ništa bez ovih objekata o kojima sam govorio je doista apsurdan. Dakle šta znači objedinjena nabava za toliki broj posuda? Tko to može isporučiti? Pa nitko, nitko, to je jako teško za isporučiti, ustvari takav način nabavljanja poskupljuje uslugu tako da je to neodgovorno i štetno, molim glasovanje.
Zahvaljujem. Prelazimo na 9. amandman Kluba zastupnika MOST-a, izvolite državni tajniče.
Amandman se ne prihvaća. Za programe obnove obiteljskih kuća u planu korištenja financijskih sredstava dobivenih od prodaje emisijskih jedinica putem dražbi u RH do 2020. g., osigurana su 142 milijuna kuna od kojih se procjenjuje da će se 42 milijuna kuna realizirati tijekom 2020. a ostatak u projekcijama te ista nije moguće preraspodijeliti kako traži odnosno predlaže Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bulj.
Evo zadnji amandman, evo da kažem da sam kao član kluba MOST-a ponosan na svoje kolege koji su izdržali, u jednom trenutku su čak bili sami u obrani i davajući rješenja i obranu proračuna i amandmana, nažalost niti jedan amandman kluba MOST-a niti oporbe koja nema sad, evo došla su samo 3 iz većine, prije nekoliko trenutaka, međutim da ovaj amandman je vrlo bitan zbog energetske obnove obiteljskih kuća kojih nije bilo protekle 3 g. pa očekujem da ćete prihvatiti ovaj amandman. Međutim kada vidim ovu praznu sabornicu, od 9 i 30 smo ušli, sada je skoro 23, 24 sata tj. evo skoro pola noći, cijeli dan smo ovdje očekujući da će pred punom sabornicom kao nekada kad se glasalo zbog čega je i mijenjan Poslovnik, donosit se i raspravljat se o ovim rješenjima, vodoopskrbe, nerazvijenih područja, cestovnih područja, vodoopskrbe u kućanstvima, navodnjavanja, poljoprivrede, gospodarenja otpadom, međutim niti jedan amandman, socijalne mjere, zdravstvene mjere, niti jedan amandman a sabornica je cijelo vrijeme prazna dok će saborski zastupnici primiti uredno svoje plaće a za štrajk profesori neće primiti svoje plaće jer se bore za svoja prava. Zbog toga ovo je jedan sramotna poruka cijeli dan gdje je cijela saborska dvorana prazna, ja tu imam pravo reći jer sam jedan od najaktivnijih saborskih zastupnika i sram me kad pogledam kako su tek došli vladajući iz oko 11 sati po naređenju. To je katastrofalno da ih nije briga za područja odakle dolaze, za ekologiju, za gospodarstvo. Zbog ovakve politike, ovakve sabornice imamo 5% BDP-a, 18 milijardi koje nam ljudi šalju iz vanka [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Ovo je sramotno a ja tražim glasovanje o ovome amandmanu.
Poštovani kolega Bulj. Zahvaljujem se i državnom tajniku, g. Šiljegu. Sad prelazimo na izjašnjavanje od amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020. g., drugo čitanje, P.Z. 791, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, molim ministra financija da obrazloženje amandmana.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Predloženi amandman se ne prihvaća. Sadržaj polugodišnjeg i godišnjeg izvještaja za izvršenje državnog proračuna utvrđen je odredbama Zakona o proračunu ... [[Govornik se ne razumije.]] detaljnije propisan pravilnikom o polugodišnjem i godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna. Ministarstvo financija već se obvezalo planom provedbe naloga i preporuka na dopunu odredbi Zakona o proračunu vezano uz sadržaj godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna koji bi uključivao i zasebni izvještaj o ostvarenju prihoda od inozemnih donacija odnosno iskorištavanja sredstava postupno putem EU fondova. Time bi se stvorila osnova za izmjene pravilnika o polugodišnjem i godišnjem izvještaju o izvršenju državnog proračuna u tom djelu, dakle nema osnove da se Zakonom o izvršenju državnog proračuna propisuje obveza provođenja izmjene Pravilnika o polugodišnjem i godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Glasovat ćemo o amandmanu. Zahvaljujem se još jednom potpredsjedniku Vlade, ministru financija g. Zdravku Mariću na sudjelovanju u ovoj raspravi i na obrazlaganju amandmana. Poštovane kolege, s ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan, nastavljamo sutra u 10 sati sa glasovanjem o raspravljenim točkama dnevnog reda. Ugodan ostatak večeri. Laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 23,54 SATI
Prelazimo na Prijedlog Državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. g., imamo dvije ruke u zraku, prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Evo vidimo danas su ovdje sve kolege iz vladajuće većine [[Upadica predsjednik: Tražite stanku?]] Tražim stanku u ime kluba. Jučer ovdje nikoga nije bilo. Znači niti jednog zastupnika iz vladajuće većine nije bilo kada smo mi branili 120 amandmana koje smo uputili na državni proračun i kada smo trebali naše kolege uvjeriti da su ti amandmani dobri, da bi bilo dobro razmisliti da se neki od njih prihvate. Znači nikoga nije bilo, danas ćete ovdje glasovati, ni ne znate o čemu ćete glasovati, sve amandmane opozicije ćete odbaciti, za proračun ćete naravno, glasovati i cjelokupna ova situacija je besmislena, meni je drago što su jučer zastupnici MOST-a uz još neke oporbene zastupnike obranili dignitet HS-a dok se raspravljalo o najvažnijem dokumentu, državnom proračunu i amandmanima na državni proračun i mi se trebamo konzultirati u klubu ima li uopće smisla sudjelovati u ovoj farsi koju je režirala ova trgovačka većina, znači Plenković, Vrdoljak, Pupovac, značu Saucha, Bandić i ostali, jednostavno cjelokupna ova situacija nema nikakvog smisla. Degradirali ste HS, drago mi je da smo vas uspjeli zaustaviti zahvaljujući kolegi Bulju u iznajmljivanju ove sabornice Europskoj pučkoj stranci i time smo također, sačuvali dignitet ovog HS-a. Niti jedan amandman i konkretna rješenja koja idu u korist naših građana od zdravstva, prometne povezanosti, znači dječjeg doplatka i svega onoga što smo tražili, sve ste odbili. Jednostavno ništa niste željeli prihvatiti i pokazali ste time da vas uopće nije briga za hrvatske građane, želite samo očuvati tzv. stabilnost, a zapravo savršenu lopovsku ravnotežu. Hvala.
Bit će odobrena stanka. Drugi se javio kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. U ime Kluba Nezavisne liste mladih tražim stanku od 10 minuta prvenstveno radi samoga načina na koji se prihvaća rebalans sa strane vladajuće većine, ako vidimo da su to ostaci ostataka proračuna koji ste vi predložili. Na kraju, sada bismo trebali ponovo ovdje glasati o proračunu koji liči kao onaj koji je prvotno bio, opet ćemo nagodinu, ali vas vjerojatno neće biti. Morate glasati kako rebalansom to popraviti što je nastalo. Rezano je sve stavke. Po svim stavkama je, od poljoprivrede, od gospodarstva, u prometu je, zdravstvo nije riješeno, nema jednostavno niti jedne osnove da možemo kvalitetno nastaviti sa raspravom, a kamoli sa raspravom o proračunu kao najvažnijem dokumentu koji bi trebao ulijevati nadu našima, prvenstveno mladima da se ne odseljavaju. Kako mi možemo poslati poruku da li će život biti bolju ovdje. Da li smatrate da ikome sa ovakvim proračunom reći, dođite, vratite se u Hrvatsku, ovdje možete očekivati bolji život. Možemo samo nastaviti u ovom kontinuitetu gdje će se neki europski ciljevi premijera ostvariti, ali da mi koji trebamo živjeti ovdje, pogotovo oni koji žive u ruralnim krajevima, Slavoniji, Baranje, Like, Dalmatinske zagore, oni ne mogu očekivati bolji život na ovaj način sa ovakvim prijedlogom proračuna, s ovim što je napravljeno od proračuna 2019. tražimo da se još jednom provede rasprava. Hvala.
Odobrena će biti stanka i ovaj puta. Kolega Bernardić, izvolite, vi ste treći.
Poštovani predsjedniče Sabora, tražim stanku kako bi još jednom upozorili da ovaj proračun nije razvojan i da je zapravo potvrda da ova Vlada nema nikakav odgovor na nadolazeću veliku recesiju u Hrvatskoj. A situacija je u Hrvatskoj sve lošija, iskoristivost eu fondova je mizerna, industrijska proizvodnja i izvoz su u strmoglavom padu. Investicije u Hrvatskoj nikada nisu bile manje jedino što raste je kreditno zaduženje naših građana koji se zadužuju da bi mogli preživjeti. Ali te iste građane udarate kroz novi porez, kroz novi harač koji nazivate porezna reforma kao da nije dovoljno što se Hrvatska sustavno pljačka i što je zbog sumnje u korupciju ovo ljeto moralo otići pola vaše Vlade. Porezna reforma vam se svela na to da ste digli plaće najbogatijima u Hrvatskoj, da ste pogodovali uvoznim lobijima jer hrana nije pojeftinila a smanjili ste PDV na hranu, da ste nagazili turistički sektor sa najvećim PDV-om u Europi od 25% i da ste toliko nesposobni i nevjerodostojni da ne možete spustiti PDV za 1%-tni poen. Građani vam ne vjeruju zato jer ih ne poštujete i zato jer im se rugate. Rugate se i sindikatima a rugate se i učiteljima. Kažete da nema novaca za povećanje plaća učiteljima ali bilo je za povećanje plaća predsjedniku Hrvatskoga sabora i predsjedniku hrvatske Vlade za 4 tisuća kuna mjesečno. U isto vrijeme podcjenjivački predsjednik Vlade se odnosi prema učiteljima jer nije imao vremena da se sa njima nađe ali je imao vremena na koljenima otpuzati do gradonačelnika Bandića koji zahvaljujući kupljenim zastupnicima u Saboru drži ovu parlamentarnu većinu jer se Plenković panično boji prijevremenih izbora. I moram vam na kraju čestitati na jedinoj istinskoj reformi koju ste napravili a to je reforma blagdana i praznika od nje će sasvim sigurno građani u ovoj zemlji živjeti bolje.
Samo ću kratko jer moram prokomentirati. Moja plaća je ista kakva je bila a budući da mi jedno dijete više nije na plaći i manja je nego što je bila prije reforme. Dakle, molim vas, molim vas da ne iznosite neistine. Blago samo rečeno jer ovo je vrlo neugodno, neprimjereno i neistinito. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, povrijeđen je članak 238. ja vam ne mogu odgovoriti na vašu repliku pa iskoristiti ću povredu Poslovnika. Vaša plaća je dignuta za 4000 kuna u zadnjem krugu porezne reforme prije ovog danas. 4000 kuna mjesečno. Prema tome [[Upadica predsjednik: Kolega Bernardiću.]] molim vas da ne obmanjujete javnost.
Kolega Bernardiću ja ću sad pokazati, ja ću pokazati, ovako.
…/Upadica Bernardić: I vaša plaća i plaća predsjednika hrvatske Vlade./…
Ovako ćemo mi sad napraviti. Ja ću pokazati sad svoju plaću javno kakva je bila i kakva je sada a isto ću tražiti i od vas.
…/Upadica Bernardić: Slažem se./…
Pa ako je vaša plaća veća, …
…/Upadica Bernardić: Upozoravam…/…
… vratite onda sav novac …
…/Upadica Bernardić: Apsolutno, apsolutno./…
… koji je veći od onoga što je bilo prije.
…/Upadica Bernardić: Ne, potpisujem./…
I nemojte obmanjivati javnost na taj način.
Pokažite plaću na početku mandata …
…/Upadica predsjednik: Pokazat ću./…
… i pokažite plaću sad.
Da, da, ja ću pokazati ali molim i vas…
…/Upadica Bernardić: Pokažite, pokazat ću i ja./…
… i vas sve iz SDP-a pa ćemo vidjeti tko ima veće plaće. I nemojte obmanjivati javnost. Kolega Glasnović izvolite.
Ja bih kratko tražio stanku da mi smanjimo PTSP u hrvatskom narodu jer tu se svađa lijevo, desno krilo partije a svi ste bili na vlasti. Sad se je digao čovjek ovdje koji je branio komunističku partiju i kolektivizaciju '45. godine. Gdje tu ... [[Govornik se ne razumije.]] troškova u tom proračunu. Dijaspora, Hrvati u BiH, gdje su kritična pitanja, imamo vojsku od koga kupuje Hrvatska vojska streljivo. To je tabu tema [[Upadica predsjednik: Kolega Glasnović.]] ovo su samo besmislene ... [[Govornik se ne razumije.]] tražim ovdje…
Ajde hvala vam, dobro [[Upadica Glasnović: Da ne slušamo više ovdje gluposti ove.]] Dobro, dobro. Kolega Reiner, izvolite u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Ja također tražim stanku poštovani g. predsjedniče Hrvatskog sabor ali moram reći da toliko demagogije i populizma koliko smo sad maloprije čuli već dosta dugo nismo čuli. Čuli smo svakakvih stvari ali zbog javnosti treba vrlo jasno reći nešto. Prvo, sadašnja oporba kada je bila na vlasti je odbijala apsolutno sve, apsolutno sve amandmane koje je podnosila tadašnja oporba u kojoj je bio HDZ. Dakle sad se oni populistički, demagoški zgražaju nad time da se njihovi amandmani odbijaju a oni su to činili i vrlo dobro znaju da su to činili, vrlo dobro znaju da su to činili i to su mirno i hladno radili a sad najedanput ih to čudi, smeta itd.. Što se tiče jučerašnjeg popodneva i večeri, ponovo obmane i jučer i danas. Naime, kolega Grmoja koji je to spominjao, vrlo dobro zna i ja sam to jučer rekao ali naravno nitko valjda nije gledao tada televiziju itd., ja sam jasno rekao i tada a jasno ću reći radi javnosti i danas potpuno je svejedno da li je saborska većina sva bila ovdje ili nitko nije bio ovdje jer sukladno Poslovniku Sabora nitko ne može ništa govoriti iz saborske većine, nego je to izmjena argumenata između onih koji su predložili amandmane i predstavnika Vlade. Vlada prihvaća ili ne prihvaća [[Upadica predsjednik: Hvala.]] amandmane a nitko drugo ne smije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] po Poslovniku ništa govoriti.
Hvala vam stanka se odobrava, hvala. ... [[Upadica se ne čuje.]] Povrede Poslovnika izvolite kolega Grmoja.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Reiner vi ste iznijeli niz neistina. Naime, mi nismo jučer ovdje, povrijedili ste članak 238. Mi nismo samo uvjeravali predstavnike Vlade jer Vlade nema bez vas iz vladajuće većine, mi smo uvjeravali vas a vas nije bilo. I znate što ćete napraviti? Učiteljima nećete platiti dane u štrajku a vi ste stalno u štrajku osim petkom kada zajedno svi imate ručice u zraku jedino tada niste u štrajku.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, ajde ovo je jedna besmislena polemika. Dakle jučer je bilo jako malo zastupnika i iz oporbe, ja ne znam zašto ste se… ... [[Upadica se ne čuje.]] iz oporbe kolega Grmoja, pa gledali smo svi, pa nismo … ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa dobro, pa šta prozivate jedne, prozovite sve koji nisu bili. ... [[Upadica se ne čuje.]] Evo i kolegu Bernardića prozovite onda. Ajde molim vas, dajte ljudi, ajmo se normalno raspravljajmo. Jučer su bili amandmani, onaj tko predstavlja svoj amandman obraća se Vladi da li će ga neko slušati ili ne, njegova je stvar jer nema ni na koji način mogućnosti sudjelovati u toj raspravi. Dakle to je smisao bilo je demokratski, sve je bilo u redu. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Reiner je povrijedio članak 238. jer govori neistine. Neistina je da saborski zastupnici ne moraju biti ovdje jel će oni u konačnici odlučiti o amandmanu, a amandman je Vlada odbila. Prema tome, to je neistina i danas ovdje većina saborskih zastupnika apsolutno ne zna o čemu će glasati, osim što ste im vi kolega Reiner dali popis kako će se glasat jel je Vlada tako skrojena. Apsolutno vi kolege koje ja vidim samo petkom ne znate o čemu danas glasate … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bulj hvala vam lijepa. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je članak 238. kolega Jandrokoviću ovo je paradoks i po prvi put čujem predsjednika jednog Parlamenta europske države koji objašnjava da Parlament ne funkcionira zbog opozicije. Pa valjda je većina zadužena da ovdje bude, da Parlament funkcionira, da sluša prijedloge i da na kraju odlučuje da li će ih prihvatiti ili neće prihvatiti. Sramota je dame i gospodo, prvo za najveću stranku o ovom Saboru koja ima najviše zastupnika HDZ za predsjednika kluba i vas kao predsjednika Sabora da niti jednog zastupnika ovdje nije bilo jučer u večernjim satima. Učitelji su nas zvali i rekli ovo je sramota, nas ne želite platiti što štrajkamo, a vas ćete platiti HDZ-ovci. … /Govornik isključen./ …
Kolega Maras isteklo je vrijeme. Dakle molim vas sjednite. Sabor savršeno dobro funkcionira. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, javio se mislim i kolega Petrov. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Ja očito vas moram podsjetiti da je Hrvatski sabor neovisna institucija.
Na što se pozivate?
Pozivam se na članak 238. i na povredu Poslovnika, ujedno i gospodina Reinera i vas osobno. Zašto? Rekli ste da je nepotrebno da ovdje budu saborski zastupnici jer je Vlada odbila. Ne, Hrvatski sabor je neovisna institucija, Vlada može odbiti, ali ovdje ne glasuje Vlada, ovdje glasuju saborski zastupnici koji trebaju čuti i kojih ovdje nema. Ali meni je jasno da nisu tu jer ih je sram. … /Govornik isključen./ …
Kolega Petrov isteklo je vrijeme. Hvala vam. Kolega Petrov, ja vas molim da sjednete. Isteklo je vrijeme. Dakle vodimo potpuno besmislenu sada polemiku. Saborski zastupnik ima svoj mandat, s njime radi što i kako hoće, da li je netko ovdje ili nije to je njegova odgovornost, to nije odgovornost niti mene kao predsjednika Sabora, niti bilo koga od vas. Dakle jako puno zastupnika jučer nije bilo i ružno je poimenično prozivati svakoga jer se onda naći će vas se jako puno koji jučer niste bili, mislim da je to potpuno nepotrebno i štetno. Ali dobro, kako želite. Javila se prvo kolegica Sunčana Glavak, onda kolega Bačić i kolega Bilek. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Članak 238. kolege koji su prije mene digli povredu Poslovnika želim reći da ste vrlo bezobrazni, nekorektni i ne fer ili ne vidite pored zdravih očiju. Dakle mi smo jučer ovdje lijepo razgovarali neki od nas, a nekog ovdje nije bilo pa mu je to moralo napisat da bi znao o čemu bi se govorilo. Kolega Bernardiću lijepo je što ste nas počastili svojom nazočnošću, tako da bih vas molima kolege da ne govorite neistine o nečemu što doista ne stoji da prestanete raditi cirkus.
Hvala. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Povrijeđen je članak 238. referiram se na kolegu Bulja i na kolegu Petrova. Dakle zastupnici HDZ-a jako dobro znaju o čemu se raspravljalo kada je proračun u pitanju jer su aktivno sudjelovali i dali pun doprinos donošenju ovog sjajnog dokumenta, a kolegama iz MOST-a poručujem da članovi i zastupnici HDZ-a znaju čitati i pročitati svaki amandman i svako obrazloženje. Ne treba meni slušati gospodina Petrova da bih ja znao što on predlaže. Prema tome, nama nije bilo potrebno tu sjediti kada smo mogli pročitati u obrazloženju.
Hvala kolega Bačić. Ovo sve što se sada događa nisu povrede Poslovnika ovo su polemike, replike ili kako se to već zove. Ja sada pozivam da stanemo jer ne vodimo nikuda i bacamo jedno ružno svjetlo na Sabor. Imamo još dva zahtjeva za stanku, kolegica Mrak Taritaš i kolega Bilek. Evo još kolega Grmoja i onda ćemo završiti molim vas.
Poštovani predsjedniče. Niste reagirali na kolegicu Glavak koja je rekla da smo mi bezobrazni jer smo iznijeli istinu. Mene ne zanima kolega Bernardić, ja sam jučer ovdje 15 sati bio, vi ste bili kolegice jedno pet sati nije bilo nikoga iz HDZ-a, nikoga iz HDZ-a iz vladajuće stranke niti vladajuće većine.
Dobro, ok, jel možemo sada završiti, ovo nema nikakve veze s povredama Poslovnika jel neko bio u Saboru ili nije bio. To je njegova odluka i njegovo pravo. Dakle idemo sada na poštovanu zastupnicu Mrak Taritaš traži stanku u ime GLAS-a pretpostavljam.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Molim lijepo stanku u trajanju od 10 minuta u ime kluba GLAS-a da možemo još jedanput zauzet stav vezano uz uopće izjašnjavanje odnosno glasanje vezano uz amandmane i uz proračun. Proračun je najvažniji dokument ove Vlade i želimo to još jedanput razmotrit. Mi inače imamo svoju whatsapp grupu koju zovemo GLAS, klub GLAS-a, ali bez obzira na to mislim da je puno bolje da sjednemo i da se dogovorimo jer je riječ o jednom važnom dokumentu. Nije dobro da se putem nekakvih whatsapp grupa dogovaramo i to vrlo rijetko činimo. Ova država nema mogućnosti ići naprijed sve dok ćemo se vrtiti u krug i dok ćemo govoriti jedni drugima ko je nešto rekao pred četiri godine, pred osam godina. Primijetila sam da u prošlo stoljeće ne idemo, ali apsolutno u ovih dvadesetak godina ovog stoljeća idemo jer vi ste bili takvi pa smo i mi takvi. Pa pokažimo da smo drugačiji, pokažimo da smo bolji, pokažimo da postoji iskorak, ali iskoraka nema. A ono što je najgore, najgore je ignorirati. Dakle, u ovom Saboru apsolutno sve ovo vrijeme većina ignorira ono što govori oporba, imate na to pravo. Puno puno smo i sa ove govornice rekli, nemojte sad prihvatiti ali dajte pročitajte, dajte vidite pa kroz neke dokumente prihvatite jel' bi to bilo zapravo dobro za ovu zemlju i za ovu državu. Postoji ona uzrečica, „Selo govori a baba se češlja“, ja često puta imam osjećaj da baš živimo jer nama su već mjesec dana učitelji, nastavnici, oni koji su najodgovorniji za obrazovanje vani na ulici, mi ćemo donijeti proračun a vi ćete ih donirati da su oni na ulici i da oni nešto govore i da oni na nešto upozoravaju a pitanje je, na kraju ćemo se svi pitati i čuditi kad nam tisuću djece padne na maturi, hvala lijepo.
Hvala, vrijeme, hvala vam. Stanka će biti odobrena i kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina s obzirom da utvrdimo i onaj naš stav koji smo donijeli vezano za glasanje oko amandmana i oko proračuna ali i da ispravimo ovu neistinu što je bila rečena jer predstavnici Kluba zastupnika nacionalnih manjina su bili ovdje do kraja, i na raspravi o proračunu i rebalansu i jučer su bili do kraja rada Hrvatskog sabora ovdje u prostorijama i u zgradi Hrvatskog sabora, hvala lijepo.
Kolega Vlaović, u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo u ime kluba HSS-a i Demokrata također tražim stanku da bi još jednom razmotrili i raspravili zašto nisu nijedan amandman naš prihvatili a imali smo niz amandmana na korist svih građana RH a dio tih građana, sugrađana iz grada Slavonskog Broda, roditelja djece sa teškoćama u razvoju, sa posebnim potrebama je upravo sad na Markovom trgu pa vas pozivam da u ovoj pauzi, u stanci koja će biti odobrena, iziđete svi i date podršku tim roditeljima da im objasnite zašto nije utrošena nijedna kuna za školu koja njima treba, treba njihovoj djeci. 14 milijuna 700 je bilo planirano u ovoj godini, utrošeno nula kuna. Objasnite im zašto za tu djecu već 10 g. nema izgradnje škole a obećana je. Planirana u proračunu. Odbili ste taj amandman, odbili ste reći ljudima zašto škola nije izgrađena. Odobren je samo amandman HDZ-a jučer za Sveučilište Sjever 10 milijuna kuna i ja to pozdravljam, treba ulagati u znanost ali zašto onda nije utrošena nijedna kuna od 5 milijuna planiranih za sveučilište u Slavonskom Brodu? Odbili ste i taj amandman da to povećavamo jer znate da nije 5 milijuna kuna dosta za funkcioniranje sveučilišta u Slavonskom Brodu. Stalno odbijate amandmane a prihvaćate samo ono kad ih predložite HDZ. Pa molim HDZ-ovce da predlože amandman za školu Milan Amruš u Slavonskom Brodu da tim roditeljima kažete evo vaša djeca će imati jednake uvjete za školovanje kao i djeca u Čakovcu ili Rijeci. Jel to problem? Izgleda da je. očito da treba ono „inati se Slavonijo“, inatit će se, doći će svi Slavonci na trg Markov, bit će mali Markov trg, hvala.
Javlja li se još netko za stanku? Ako ne, nastavljamo u 10,55, molim vas da budete tu. STANKA U 10,44 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli nastaviti s radom. Dakle, glasovat ćemo o Prijedlogu Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. Uz Prijedlog državnog proračuna s obrazloženjem podnose se i Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija planova za planova za 2021. i 2022. s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO, Centra za strukturiranje i prodaju, Hrvatske autoceste, Auto ceste Rijeka – Zagreb, HŽ Putnički prijevoz, HŽ Infrastruktura. Rasprava je zaključena. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Izjašnjavanje o amandmanima na Prijedlog državnog proračuna i prijedloge financijskih planova izvanproračunskih korisnika proveli smo ranije na sjednici. Nakon što je rasprava zaključena, Vlada je podnijela amandman na prijedlog odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2020. i projekcija za '21. i '22. Sukladno Članku 199. Poslovnika o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika, pa dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanu Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za i 5 protiv odlučeno da ćemo provesti raspravu o amandmanu Vlade, pa molim predlagatelja da obrazloži podneseni amandman. Državni tajnik u Ministarstvu financija, poštovani Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Dakle, na temelju Članka 196. Poslovnika Hrvatskoga sabora, Vlada RH ponosi amandman na Prijedlog odluke o davanju suglasnosti na financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za '20. i projekciju '21. i 22. na način da se u prijedlog odluke mijenja točka 1. u smislu njenog usklađivanja sa financijskim planom Centra za restrukturiranje u dijelu uskladbe iznosa ukupni prihod za '21. i '22. te iznosa manjka za '22. godinu. Naime, potkrala se pogreška u samoj odluci tako da nije usklađena sa Prijedlogom financijskoga plana Centra za restrukturiranje u projekcijama plana za '21. vezano za ukupne prihode, isto tako i za '22. gdje je stavljeno 49 milijuna, a trebalo je stajati 49 milijuna i 500 tisuća kuna. Evo, hvala lijepo.
Otvaram raspravu. Kolega Panenić, u ime kluba samo je moguće. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, gledajući ukupno stanje trgovačkih društava kojima upravlja CER onda se pokazuje da ono što imaju na raspolaganju ne, uopće s time financijski ne mogu riješiti probleme koji se događaju tamo. Traži se od RH da bude stvarni vlasnik svojih poduzeća da može dokapitalizirati svoja poduzeća kada dolaze u određenu problematičnu situaciju kao što sad imamo Đuru Đakovića, a imamo i brojna druga trgovačka društva koja imaju slične probleme. Na koji način se ponaša RH? Da li ulazi u dokapitaliziranje ja vidim samo kada dođe do problema, kada dođe do problema imenovanjem uprava koje su predložili upravo ovi iz vladajućih onda nakon toga se prepušta radnicima, upravama ta da se snalaze kako znaju i umiju. Ja mogu razumjeti da pitanje Đure Đakovića možda nije prioritetno, oko Đure Đakovića nećemo sigurno ništa riješiti vezano za EU, niti je to vezano za povlačenje sredstava iz europskih fondova, ali Đuro Đaković je tvrtka koja tehnološko znanje ima da može postati jedan od lidera u proizvodnji koju imaju. Zašto se to ne događa? Zašto se uopće dogodi situacija da predsjednik uprave daje ostavku u trenutku kada dolaze u blokadu? Koje ljude vi postavljate, kao oni komuniciraju sa CERP-om, kako komuniciraju sa ministrom, što grade, što je se događa, koji su problemi u naplati, imaju li potraživanja, što je sa tržištem na kome djeluju, da li trebaju poduzeti određene mjere ili svaki put čekamo da nam se dogodi situacija kao što je bilo sa Agrokorom, da onda moramo ovdje u Hrvatsko saboru raspravljati o učincima neupravljanja. Ja to zovem neupravljanje. Jednostavno svi traže izgovor kako da se povuku. I onda je pitanje postojanja CERP-a je upravo na koji način može odgovoriti ovim izazovima, ako nema snažnu Vladu iza sebe koja će svojim odlukama pomagati da mogu razriješiti probleme. Ili će oni na kraju ostati jedino kao fond koji upravlja sa neželjenom imovinom. To vam je kao kad imate direktora koji je samo za loše portfelje zadužen i on na sastanku samo govori, evo imamo još manje toga lošega. U ovoj situaciji CERP može samo reći još je nešto propalo, još nešto odlazi i idemo to rješavati da što manje imamo briga koje nam ostaju. Na koji način sagledavamo Đuru Đakovića? Ako smo govorili do nedavno, hvalili se s time da smo dobili posao na borbenim vozilima, da nam to otvara nove perspektive, naravno da onda građani Hrvatske, a pogotovo radnici pitaju što je s tim poslovima, zašto ne možemo i sada na tome ostvarivati određeni prihod, nego samo radimo na vagonima na kojima nema dobiti. Znači radimo komad željeza kojega izgleda nitko drugi neće i na tome se ne može ostvarivati dostatan prihod da može sustav Đure Đakovića funkcionirati. To je ozbiljna jedna priča, nije to samo priča Đure Đakovića nego takvih poduzeća imate po cijeloj Hrvatskoj gdje se traži odlučnost i jasan plan ili će svi samo zaduživat se, davat ćete jamstva i onda će se kroz ta jamstva dubioza razvija dok ne dođemo u situaciju, evo što smo imali i sa Petrokemijom. Na kraju država je preuzela obveze, platili su ih građani RH i kažemo sad smo nešto riješili. To nije model rješavanja, ja bih volio i sada predstavnike CERP-a da oni iznesu svoje stajalište o tome da li oni mogu odgovoriti izazovima, da li uprava koje je tamo postavljena može riješiti problem? Tko će biti na kraju novi direktor? Koga predlažete? Što on donosi? Koji plan restrukturiranja? Ili će svi bježati od toga kao od vrućega krumpira kojega nitko ne bi, da se o njemu ni govori, a kamoli da se nešto riješi. Mi govorimo o ozbiljnim problemima s kojima se suočavamo i na kraju, nije to da nema možda interesa za nekom državnom imovinom, ali interesa za imovinom koja je u teškoj financijskoj situaciji, neće biti i to ćete preuzeti, preuzeli ste upravljanje, svojim postupcima niste uspjeli razriješiti situaciju i ostavit ćete Vladi iza vas da se s time bavi. Zato kažem, ovo je tehničko pitanje amandmana kojim se nešto treba nadodati, ali kad pogledamo stvarno pitanje, onda je to iznos sredstava koji bi trebali biti osigurani CERP-u da može upravljati sa portfeljem koji mu je dan. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, izvolite u ime Kluba MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Ovaj amandman koji se odnosi na CERP je u biti tehnička greška kako je naveden, naveo predstavnik Vlade. Krivi iznos je unesen u proračunu, što naravno, prije svega ispada i neozbiljno jer se radi o Centru za restrukturiranje i upravljanje čiji je vlasnik, imatelj, RH i to bi trebalo biti od strateškog interesa za RH koja vodi tvrtke koje su vrlo značajne. Nažalost kad govorimo o CERP-u i značajnim tvrtkama u RH znamo da je ova Vlada obećala da će otkupiti i INA-u međutim, INA je otišla, sisačka rafinerija je zatvorena, preko JANAF-ovih cijevi, koliko imam informaciju, cjevovoda se INA upućuje naftu u Mađarsku, znači jedan plan strateški je odrađen umjesto najave premijera Plenkovića na Božić tada, urbi et orbi prije 3 godine, da će prodati dionice HEP-a, 25% udjela i da će od tih udjela u biti kupiti INA-u. Spriječili smo tada prodaju tih 25% HEP-a i naravno da su pogodovali da, pokušali i to rasturiti, taj HEP koji u biti je strateška hrvatska tvrtka i koja ima značajne resurse bi trebala imati, znači energetika kao vrlo značajni energent, a INA, kao najveća tvrtka koje je bila po pitanju nafte, otišla je u tuđe ruke. Ne da nije otkupljena nego je zabijen zadnji čavao u lijes INA-e donošenjem zakona gdje članovi uprave, apsolutnost, ne samo što je, kad se sjetimo privatizacije tih svih tvrtki kad govorimo o CERP-u, onda se sjetio bijelih noći kako je SDP privatizirao, počeo sa bijelim noćima, a kako je Sanader završio tu privatizaciju gdje manjinski vlasnik je dobio većinu u upravi i tako se istezgarila najveća pljačka i INA koja se dala drugim vlasnicima, dalo se na upravljanje puno manjoj tvrtki puno značajnijoj. Mi ovdje moramo o tome progovoriti, a ovi tehnički amandmani jer je pogrešeno, to je toliko beznačajno, prije svega je neozbiljno u, kad se proračun radio, a kad govorimo o tim tvrtkama, spomenuo je kolega prije mene i Petrokemiju i brojne druge tvrtke koje su bile, mi smo uništili i brodogradnju, trebala je biti strateška. Mi jedino što smo radili, to smo dobro razvijali, to je švercerski lobi. Švercerski lobi koji je sve strateške tvrtke uništio, imali smo ljude, kad spominjemo brodogradnju koji su bili najznačajniji, najbolji, od varioca, evo ja ću samo spomenuti splitski škver, nekada je išlo 13 autobusa, 60-tak autobusa, to je samo 13 iz Sinja, a 60-tak iz Dalmatinske zagore. Danas idu 2 poluprazna kombija. I to je ogroman problem, nekad je iz Dalmatinske zagore radilo tisuće ljudi, a danas ih jedna stane u dva kombija, prema tome to su ogromni udarci ovih agencija, institucija, ministarstava koji bi trebali pratiti CEPR, u biti koje bi morale voditi brigu o tvrtkama u biti, oni su ih dali za Judine škude, tako je otišla i INA. Kad govorimo o amandmanima, ja očekujemo prije svega ovdje, da u Hrvatskoj, evo, pade mi napamet jučer neki amandmani koji su vrlo značajni, imamo i Hrvatske vode, onda se sjetim prije nekoliko dana je Milorad Pupovac ovdje govorio o problemima vodoopskrbe na područjima Šibensko-kninske, Ličko-senjske, Zadarske županije, ja sam baš dao jučer amandmane, nije bio ovdje, ali toliko ih se to plakalo za tim područjima, baš me zanima hoće li se glasati za te amandmane. Mene zanima, ja sam dao amandmane za te krajeve, tu živim, primjera Zelovski plato, Mučki plato, trogirsko zaleđe, Šibensko-kninska županija, zaleđe, apsolutno zaboravljeni krajevi. Primjera, evo imamo HEP, državnu tvrtku, uvaženi tajniče, HEP, državnu tvrtku, Cetina, sliv rijeke Cetine daje 40% hidroenergije, vidit ćemo hoćete li prihvatiti amandmane i zaslužuje li cetinski kraj, Dalmatinska zagora investicije, slično je i sa vrgorskim krajem, slično je sa Kninom, slično je sa Kninom također, koji je zaboravljen gdje imamo Hrvatske vode kojima mora i Ministarstvo okoliša i brojne tvrtke koje ulijevaju u lagune štetne tekućine koje utječu na rijeku Krku. Pa sve se to pod državnu, sve je to pod državu, sve je to CERP koji služi i svrha mu nije ničemu. Možete vrtiti glavom, ali je činjenica da po pitanju vodoopskrbe, prometa da su svi zaboravljeni krajevi, a sve ste tvrtke privatizirali. A nećemo govoriti sada o poljoprivredi, nećemo govoriti o industriji, nećemo govoriti o gospodarstvu i zbog ovakvog ponašanja jučer je javno izašlo da je 74% u ovoj godini više uplata od doznaka naših građana koje je ova Vlada iselila u druge zemlje, 74%. Ispraznili ste dvije trećine Hrvatske koji uplaćuju svojim obiteljima 74% više nego prošle godine sredstava, sve koje ste iselili i danas se hvali Andrej Plenković sa rastom, da je CERP radio svoj posao na tržištu, da smo sačuvali svoje tvrtke, da smo sačuvali naše energente koje u biti nismo sačuvali, naše resurse potencijale danas ne bi imali toliko kućanstava da ne bi imalo osnovno ljudsko pravo, pravo na pitku vodu. Dao sam sve te amandmane za sva ta područja. Očekujem da ćemo o tim stvarima ozbiljno razgovarati kada već jučer gospodo niste bili, kada niste čuli koje su vam dali amandmane od Istre do Slavonije pa sve do Prevlake. Niste slušali potrebe ljudi na terenu nas provincijalaca kako je rekao gospodin predsjednik Sabora da provincijaliziramo ovdje Sabor. Pa nikakav problem provincijalizirati kada sam dobio potporu tih ljudi i dao amandmane. Zato ove tehničke izmjene i ove tehničke greške oko CERP-a koji je u biti svrha sam sebi niti je na tržištu zaštitio strateške naše tvrtke, niti je zaštitio naše stanovništvo i ozbiljan problem, dvije trećine zbog ovakvog ponašanja hrvatske Vlade dvije trećine RH su iseljene i zbog toga imamo ogroman porast sredstava koje naši ljudi uplaćuju preko doznaka u 5% BDP-a 18 milijardi kuna, naših ljudi koji čak im sve šta ste iselili, čak im ne da to je bila politika šezdesetih, a sada je ova Vlada to nastavila, čak im ne date pravo elektronskog glasovanja nego moraju čekati u kolonama, sve ove šta iseljavate svake godine koji uplaćuju novac u RH. I da nije toga novca od iseljenih ljudi danas bi bilo ogroman problem, bili bi u recesiji najtežoj. I to su ključni problemi iseljavanje naših ljudi zbog nerada institucija, zbog nerada ministarstava, zbog nerada CERP-a zbog svih koji bi trebali štititi strateške nacionalne interese. Očekujem od vas kolegice i kolege, poglavito koji ste iz ovih nerazvijenih krajeva da dobro pročitate amandmane kada već niste bili tu i da podržite te amandmane. Ja ne mogu vjerovati da moje kolege iz moje izborne jedince neće glasati za te amandmane koji su vrlo značajni kao što je spoj na autoput Cetinski kraj Ravče-Drvenik-Vrgorac spoj Imotskoga Zagvozd-Imotski, spoj Kinina, rješavanje problema Bolnice u Kninu kada ne žele županije riješiti, zdravstvene usluge. A ove tehničke priče uvaženi tajniče koje ste vi donijeli ovdje iz Ministarstva financija su promašaj. Ja bih volio da prihvatite amandman kojega sam dao da ne razvijena područja i brdsko-planinska da platite vrtić udjel koji plaćaju roditelji na tim područjima. E volio bih da za taj amandman da glasate da ljudi mladi ostaju na tome području, a ne samo isključivo potrebe Milana Bandića da se rješaju sa 250 milijuna kuna. Ako je to rješenje za RH, za dvije trećine RH koja je ponavljam prazna, bez vodoopskrbe kućanstva su brojna u 21. stoljeću, bez prometnica, bez radnih mjesta, bez vrtića, bez škola dvije trećine Hrvatske. 90% kada je bilo u Vijeću Europe 2000. u Barceloni bilo je da će do 2020. na području EU biti 90% djece koja će imati pravo na vrtić. U Hrvatskoj ih nema 40% koji imaju mogućnost ići u vrtić 40%. Što s ostalom djecom od 3. do 6. godine? Hoće oni imati iste uvjete razvoja kao i drugim članicama EU? Što se tiče CERP-a, teleoperateri kako smo prodali svoje telekomunikacije koje su ljudi plaćali novcem, kome smo dali te telekomunikacije da sada strani teleoperater ima više novca, ima veću dobit nego u državama odakle dolazi i to duplo veću, a smanjili su broj radnika. Jel to zaštita i upravljanje sa našim tvrtkama od strateškoga interesa? Naravno da nije, naravno da nije i ovaj proračun i ovaj vaš prijedlog od Vlade je tehničke prirode pogriješili ste u unosu i zaista bi, ja bi predložio i predsjedniku Sabora da se ponovi ova rasprava o proračunu i da se saborski zastupnici uključe i da napokon zajedno, da zajedno bila je prazna sabornica jučer smo morali čuvati dignitet, smijete se, znam da dođete dok govorim petkom većina, većina dođe petkom. Neke i ne znam, ja ih pozdravljam, prvi put ih vidim one koje vidim petkom dođu ovdje dobiju šalabahter i glasaju. Očekujem kada je rasprava o najznačajnijem dokumentu RH, a to je državni proračun da od nas narod i birači koji su nam dali povjerenje da ozbiljno raspravljamo o svim amandmanima, prijedlozima, a ne da u praznoj sabornici se čitaju amandmani kao da smo negdje na ispitivanju ne znam kako bi to proveo. Jučer evo MIlijan Brkić je bio potpredsjednik Sabora tu cijelo vrijeme, samo je čitao u biti umoran je bio, dobro je izdržao, međutim to je toliko neozbiljno da je to meni neshvatljivo. Isto to prigovaram i svojim kolegama u oporbi koji bi trebali se puno aktivnije uključiti u ovu raspravu, hvala lijepo.
Zaključujem raspravu i idemo sada glasovati o amandmanu Vlade, molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 78 za, 21 protiv prihvatili amandman Vlade te on postaje sastavni dio prijedloga odluke. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća no prije toga samo bi želio pozdraviti u ime svih nas učenike i učenice gimnazije Matije Mesić iz Slavonskog Broda, dobrodošli. [[Pljesak.]] Amandman br. 1 zastupnika Ivana Lovrinovića, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 2 Kluba zastupnika nezavisne liste, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3, zastupnik Gordan Maras, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4 istog zastupnika, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 5 istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandmani 6 i 7 su povučeni pa idemo na amandman br. 8, zastupnik Domagoj Hajduković, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 9, Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 10, zastupnik Domagoj Hajduković, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 11, zastupnik Maras, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 12, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 13, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 14, zastupnik Domagoj Hajduković, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 15, zastupnik Vlaović, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 16, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 17 isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 18, Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 19, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman 20, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 21, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 22, zastupnik Hajduković, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 23, zastupnik Pranić je povučen. Amandman 24, zastupnici Sabolek-Vucelić, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 25, zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 26, zastupnici Sabolek-Vucelić, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 27, zastupnik Maras, ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 28 zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 29, zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 30, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 31, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 32, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 33, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 34, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 35. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 36. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 37. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 38. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 39. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 40. Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 41. zastupnik Vlaović, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 42. zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 43. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 44. zastupnik Pranić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 45. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 46. Klub zastupnika IDS-a, PGS-a, LRI-a, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 47. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 48. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 49. ponovo isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 50. ponovo isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Sada ćemo samo zastati kako bismo pozdravili naše goste, to su policajci nekadašnje Policijske uprave Varaždinske danas Policijske uprave Varaždinske i Policijske uprave Međimurske koji su do zadnjeg dana branili Grad heroj Vukovar, dobrodošli. [[Pljesak.]] Hvala vam. Idemo na 51. amandman zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo na Amandman 52. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 53. zastupnik Sladoljev, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 54. zastupnici Hajduković, Tomić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 55. zastupnici Hajduković, Tomić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 56. Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 57. zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 58. Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 59. Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 60. Klub zastupnika SDP-a i Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 61. zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 62. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman ponovo Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo, 63. pardon. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 64. zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 65. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 66. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 67. isti Klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 68. Klub zastupnika HSS-a i demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 69. zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 70. Klub zastupnika HSS-a i demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 71. zastupnik Petrov, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 72. Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika HSS-a i demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 73. Klub zastupnika HSS-a i demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 74. Klub zastupnika HSS-a i demokrata, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 75. amandman zastupnik Lovrinović, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 76. amandman zastupnik Lovrinović, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 77. zastupnik Vlaović, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 78. Klub zastupnika MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 79. Klub zastupnika MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 80. Klub zastupnika MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 81. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 82. Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 83. zastupnik Pranić nije prihvaćen, pa glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 84. isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 85. Klub zastupnika MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 86. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 87. zastupnik Petrov, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 88. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 89. zastupnik Petrov, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 90. Klub zastupnika IDS-PGS-RI-a, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 91. zastupnik Vlaović, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 92. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 93. Klub zastupnika IDS-PGS-RI-a, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 94. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 95. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 96. IDS-PGS-RI-a, to je povučen. Amandman 97. Klub zastupnika IDS-PGS-RI-a, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 98. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 98. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 100. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 101. IDS-PGS-RI-a, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 102. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 103. istog kluba zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 104. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 105, ponovo isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća pa glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 106, zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 107, Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 108, IDS, PGS, RI, Vlada ne prihvaća pa glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 109, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 110. amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća pa glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 111, Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 112. amandman, Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 113, zastupnik Pranić, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 114, zastupnik Hajduković, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 115, istog zastupnika, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 116, isti zastupnik, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 117, ponovno zastupnik Hajduković, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 118, Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 119, zastupnik Hajduković, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 120, Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 121, zastupnik Hajduković, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 122, Klub zastupnika HSS-a i Demokrata, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 123, MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 124, MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 125, Sladoljev, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 126, zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 127, ponovno zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 128, MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 129, MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 130, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 131, Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 132, Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća, glasujmo. 133, zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća pa glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 134, zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 135, zastupnik Petrov, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 136, zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 137, zastupnik Sladoljev, ne prihvaća Vlada, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 138, IDS, PGS i RI, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 139, IDS, PGS i RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 140, isti klub zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 141, isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 142, IDS, PGS, RI, Vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 143, IDS, PGS, RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 144, IDS, PGS, RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 145, IDS, PGS, RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 146. IDS, PGS, RI Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 147. IDS, PGS, RI Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 148. Klub zastupnika GLAS-a Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 149. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 150. amandman zastupnici Sabolek i Vucelić Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 151. zastupnik Vlaović, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 152. zastupnik Vlaović, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 153. zastupnik Grmoja, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 154. Klub zastupnika HSS-a i Demokrata Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 155. Klub zastupnika GLAS-a Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 156. IDS, PGS, RI Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 157. Klub zastupnika GLAS-a nije dobio potreban broj, nije, Vlada ne prihvaća pa glasujmo Nije dobio potreban broj glasova. ... [[Upadica se ne čuje.]] Vidio bih vas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izdržat ću. 158. zastupnik Robert Podolnjak, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 159. Klub zastupnika GLAS-a Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 160. Klub zastupnika SDP-a Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 161. Sladoljev, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 162. amandman zastupnika Stričaka, Križanića, Glavak i Felak je prihvaćen. 163. zastupnik Podolnjak Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 164. zastupnik Vlaović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 165. zastupnik Maras Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 166. zastupnik Maras Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 167. zastupnik Maras Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 168., isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 169. isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 170. isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 171. ponovno zastupnik Maras Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 172. isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 173. isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 174. isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 175. ponovno zastupnik Maras Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 176. zastupnik Maras Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 177. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 178. isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 179. zastupnik Maras Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 180. ponovno zastupnik Maras Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 181. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 182. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 183. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 184. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 185. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 186., isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 186., isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 187., isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 188. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 189. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Da vidimo. Nije dobio potreban broj glasova. 190. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 191. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 191. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 192. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 193., isti zastupnik Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 194. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 195. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 196. Vlada ne prihvaća, isti zastupnik naravno. Nije dobio potreban broj glasova. 197. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 198. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 199. isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 200.-ti amandman zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 201. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 202. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 203. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebni broj glasova. Amandman 204. ponovo zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. I nije dobio potreban broj glasova. 205. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 206. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nema dovoljno glasova. 207. zastupnik Gordan Maras, Vlada ga ne prihvaća, pa glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 208. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 209. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 210. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 211. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 212. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 213. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 214. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 215. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 216. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 217. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 218. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 219. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 220.-ti amandman istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 221. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 222. amandman zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 223. zastupnika Marasa, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 224. zastupnika Lovrinovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 225. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio dovoljan broj glasova. 226. zastupnik Maras, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 227. zastupnik Lovrinović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 228. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 229. Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 230. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 231. zastupnici Strenja i Grmoja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 232. IDS, PGS, LRI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 233. IDS, PGS, LRI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 234. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 235. zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 236. zastupnici Strenja i Grmoja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 237. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 238. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 239. Željko Lenart, zastupnik Lenart, ne prihvaća ga Vlada, pa glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 240. zastupnik Mrsić, ne prihvaća ga Vlada. Nije dobio potreban broj glasova. 241. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. 242. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 243. zastupnici Strenja i Grmoja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 244. zastupnici Sabolek i Vucelić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 245. zastupnici Strenja i Grmoja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 246. zastupnik Lovrinović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 247. zastupnik Hajduković, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 248. zastupnik Vlaović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 249. IDS-PGS-RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 250. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 251. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 252. zastupnik Hajduković, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 253. Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 254. zastupnici Sabolek, Vucelić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 255. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 256. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 257. zastupnici Sabolek i Vucelić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 258. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 259. IDS-PGS-RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 260. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 261. IDS-PGS-RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 262. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 263. zastupnici Strenja i Grmoja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova i 264. zastupnik Lovrinović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 265. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 266. IDS-PGS-RI, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 267. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 268. Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 269. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 270. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 271. amandman, Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 272. amandman Klub zastupnika GLAS-a, ponovo Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 273. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sad idemo na amandmane Prijedlog financijskog plana Hrvatskih voda za 2020. i Projekcija plana za 2021. i '22. 1. amandman Klub zastupnika MOST-a, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 2. amandman zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 3. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 4. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 5. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 6. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 7. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 8. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 9. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 10. ponovo zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 11. amandman isti zastupnik, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 12. istog zastupnika Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova i Amandman 13. istog zastupnika Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na pregled amandmana, Prijedlog financijskog plana Hrvatskih cesta za 2020. i Projekcija plana za 2021. i 2022. 1. je MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 1. je zastupnik Grmoja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 1. Zastupnik Petrov, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potrebni broj glasova. 4. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 5. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 6. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 7. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 8. zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 9. zastupnik Pranić, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 10. zastupnik Petrov, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 11. zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 12. zastupnik Panenić, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 13. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 14. amandman MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 15. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 16. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 17. istog kluba zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 18. isti klub zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 19., zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 20., zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 21., istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 22., Vlada ne prihvaća, isti zastupnik Miro Bulj. Nije dobio potreban broj glasova. 23. ponovo zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 24., zastupnik Bulj, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 25. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 26. zastupnik Lenart, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 27. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 28. zastupnik Bulj, ovoga puta Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 29. istog zastupnika, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 30. zastupnika Bulja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 31. zastupnika Bulja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 32. zastupnici Strenja i Grmoja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na pregled amandman Prijedlog financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2020. i Projekcija plana za 2021. i 2022. godinu. Prvi je amandman zastupnika Bulja, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 2. zastupnika Bulja, Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 3. zastupnika Dobrovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 4. MOST nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 5. zastupnika Podolnjaka, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 6. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. 7. amandman zastupnik Dobrović, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Amandman 8. zastupnika Dobrovića, Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. I zadnji amandman Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista koji Vlada ne prihvaća pa molim da glasujemo. Nije dobio potreban broj glasova. Gospođe i gospodo zastupnici sada prelazimo na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna. Povreda Poslovnika?
Hvala lijepo. Predsjedniče povrijedili ste članak 236. a kolege i kolegice saborski 238. jer su danas glasali apsolutno pojma ne znaju da su glasali npr. da je Petar Škorić i Baćo da su glasali protiv obnove Poljuda, za Sinj i Cetinski kraj kolega Šipić, kolega Miro Kovač da je glasao protiv Drniša spojen na autoput, protiv navodnjavanja, protiv Kninske bolnice. Pa znate li vi uopće zašto ste vi danas glasali? [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj.]] Vi apsolutno nemate pojma o čemu ste glasali. …/Govornik je isključen./…
Kolega Bulj isteklo je vrijeme i dobivate opomenu. Molim vas da sjednete, ovo je bila jedna, eklatantni primjer kršenja Poslovnika. Molim vas da to ne radite. Izvolite kolega Šipić.
Hvala g. predsjedniče. Povreda članka, iako riskiram za opomenu, ali 238. Dakle kolega Bulj, ne samo da nije pročitao i kolege iz MOST-a, prijedloge proračuna nego ima dva dana samo Šipić, Šipić, Šipić, Šipić a ja bi samo rekao, ja bi samo rekao, ja bi samo rekao slijedeće, njegovo nastojanje za cetinski kraj i Dalmatinsku zagoru sad na ovaj način je ovoliko ravno nuli.
Vrijeme je isteklo, dobro, … … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] dobivate opomenu. Kolega Bulj, samo malo. [[Pljesak.]] Samo malo, ja vas molim, ja vas molim, dakle kolega Šipić, dobivate i vi opomenu, znadete i sami da ste prekršili Poslovnik. Kolega Bulj, ne možete sada više jer ovo… … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Ne, ne, ne, ovo je [[Upadica Bulj: Oni su glasali protiv amandmana.]] Dobro, to nije povreda Poslovnika. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Molim vas, nemojte raditi cirkus. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Vi ste optužili, … … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] samo malo, kolega Bulj. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Kolega Bulj, dajte molim vas. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Kolega Bulj, dajem vam sada drugu opomenu. Kolegice i kolege, ja vas molim da se ponašamo u sabornici koliko-toliko korektno i da ne radimo cirkus ovdje. Idemo na glasovanje.
…/Upadica Grmoja: Moj Miro, šta se s njima raspravljaš? To je kupljeno sve. Glasaju protiv prijedloga koji ide u korist ljudi i to je tako, ne treba se uopće nervirat. To je ... [[Govornik nije uključen.]]
Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na glasovanje o Prijedlogu državnog proračuna. Na temelju čl. 91. Ustava RH i čl. 252. Poslovnika Hrvatskog sabora, za donošenje državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika, 76 glasova. Dajem na glasovanje Prijedlog državnog proračuna RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za, jedan suzdržan i 41 protiv, donesen državni proračun RH za 2020. g. i projekcija za 2021. i 2022. godinu. Sukladno čl. 35. stavku 3. Zakona o proračunu, sad prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti prijedlozima financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu [[Upadica Bulj: Dobro ste ovo izveli, lipo ste glasali.]] Podsjećam da smo amandmanima na prijedloge financijskih planova izvanproračunskih korisnika glasovali maloprije pa dajem na glasovanje, prvo odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih voda za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 79 za i 30 protiv, donijeli navedenu odluku. Drugo, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih cesta za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 81 za i 28 protiv, donijeli i ovu odluku. Treće, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti za financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2020. i projekcija za 2021. i 2022., molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 81 za i 29 protiv, donijeli i ovu odluku. Četvrto, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 80 za i 31 protiv, donijeli i ovu odluku. Peto, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 81 za i 31 protiv, donijeli i ovu odluku. Šesto, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 81 za i 31 protiv, donijeli i ovu odluku. Sedmo, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Hrvatskih autocesta za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da smo i ovu odluku donijeli sa 81 glas za i 30 protiv. Pa idemo na sedmu odluku, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na financijski, pardon, osmu, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na financijski plan Autoceste Rijeka-Zagreb za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. I ovu odluku donijeli smo većinom glasova, 83 za i 29 protiv. Deveto, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti za financijski plan HŽ Putnički prijevoz za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da smo i ovu odluku donijeli većinom glasova, 80 za i 29 protiv. Deseto, dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na financijski plan HŽ infrastrukture za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. g., molim glasujmo. Utvrđujem da smo i ovu odluku donijeli sa 81 za i 29 glasova protiv. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo, dajem na glasovanje prijedlog zaključka koji glasi: Ovlašćuje se stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta državnog proračuna RH za 2020. g. i odluka financijskih planova Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, centra za restrukturiranje i prodaju, Hrvatskih autocesta, Autoceste Rijeka-Zagreb, HŽ putničkog prijevoza, HŽ infrastrukture prije njihove objave u Narodnim novinama, molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 81, 3 suzdržana i 18 protiv donijeli zaključak u tekstu kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo. Poštovane kolegice i kolege, počinjemo s radom. Danas je na redu Konačni prijedlog Zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u RH, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 778. Javlja se kolega Bulj, izvolite.