Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Prije svega želim ovom prilikom čestitati svim kandidatima tj. na vašim mandatima, a nadam se da ćemo svi zajedno raditi za boljitak naše jedine domovine. Danas ću govoriti o slobodama koje svi uživamo, a često puta uzimamo zdravo za gotovo. U obrambenom Domovinskom ratu mnogi su svoje živote položili za našu domovinu od slavonske ravnice, zelene Like do kršne Dalmacije i Hercegovine. Te hrabre ratnice i ratnici poginuli su za ideale i slobode u kojima svi danas uživamo bilo one političke, ekonomske ili osobne. Mi smo tim hrabrim ljudima odgovorni. Odgovorni smo čuvati toliko teško stečena prava i slobode o kojima su naši preci samo mogli sanjati. Tijekom svake krize bilo ona svjetska, nacionalna ili lokalna pod izlikom sigurnosti oduzimaju se komadići te naše slobode. Najnoviji primjer takvih politika koje su sve prisutnije u svijetu a nedavno imamo priliku slične politike vidjeti i u Hrvatskoj, naime ministar Beroš je prije nekoliko dana najavio aplikaciju Stop Covid-19 koju je izradi državna agencija APIS, a koja će se moći dobrovoljno instalirati na naše privatne mobitele. No već sljedeći dan najavio je obaveznu instalaciju aplikacije ukoliko se stanje oko korona virusa pogorša, a pretpostavka ove Vlade i tzv. stožera da će se upravo taj scenarij dogoditi na jesen. Drugim riječima država želi pristup našim mobitelima, informacijama i podacima. Oni će naravno opravdati taj svoj potez pod izlikom sigurnosti i naše osobne zaštite. Naravno kao i mnogo puta do sada vladajući su se još jednom ugledali na njihovu majčicu Europu. Zemlje Europe počele su izrađivati aplikacije za praćenje Covid-a po uzoru na azijske zemlje poput Kine koja je jedna od prvih uzela tzv. praćenje kontakta sa zaraženim osobama. Kineska vlast upravo tu aplikaciju koristi kao sredstvo za praćenje svojih građana, ograničavanje slobodnog kretanja, davanje osobnih podataka trećim strankama naravno sve s argumentom zaštite njih samih kao građana. Danas te iste kineske vlasti najavljuju da će takve aplikacije biti obavezne i nakon prestanka korona krize jer jednom kada država uspostavi takav sustav kontroliranja svojih građana, vlasti nemaju razloga toliku moć tek tako prepustiti. Nije mi cilj ovdje uspoređivati demokratski izabran Hrvatski sabor i vlast totalitarnom Kinom i njezinim politikama, ali moramo biti svjesni da se ovakvim potezima uvelike omogućava strukturama vlasti manipuliranje privatnim podacima građana. No vratimo se samim aplikacijama i njihovoj efikasnosti ili neefikasnosti. Južna Koreja, Singapur, Australija, Francuska, Izrael, Njemačka, puno zemalja već nekoliko mjeseci koristi slične aplikacije koje su skinute milijune puta od strane njihovih građana i koje su se u svom korištenju tih nekoliko mjeseci pokazale kao apsolutno beskorisne. Australija zemlja od 25 milijuna ljudi u prvih mjesec i pol dana imala je 6,2 milijuna skidanja te aplikacije koja je bila službena od strane njihove vlasti a imala je svega 11 dojava u tih mjesec i pol dana. Nisu se puno bolje pokazale niti ostale inačice kod drugih zemalja, stoga se moramo zapitati zašto naša vlast troši novac poreznih obveznika na projekte koji su se pokazali da nisu efikasni u svojoj osnovnoj funkciji. Za očekivati je od vladajući da nastave sa ovakvim besplatnim projektima koji u vjetar bacaju novac poreznih obveznika, pa i ovim putem preporučam da možda osnuju još nekoliko agencija npr. kao agenciju za bluetooth povezivanje ili agenciju za instalaciju Android ili Aplle aplikacija. Jer ako nam je suditi po dosadašnjim politikama vlasti agencija nikada dovoljno. Hvala.
Idemo sada na slobodni govor. Prvi je uvaženi zastupnik Miro Bulj koji će iznijeti stajalište Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolegice i kolege, poštovani građani evo ja bi govorio o onome što me najviše tišti, a i narod poglavito ljudi na području odakle ja dolazim, znači dolazim iz Cetinske krajine iz Sinja i ponosni smo s našom Cetinom, ponosni smo sa našom Sinjskom alkom, ponosni smo sa svim što imamo ponuditi i naravno da brojni ljudi poglavito u vrijeme sad koje je pred nama u vrijeme Sinjske alke i Velke Gospe hodočaste u Sinj, međutim evo i ova kriza sama, neće tako ovaj biti moguće baš na taj način, ali evo sve vas očekujemo u Sinju, poglavito sve one koji mogu doć'. Međutim, ja ću ovdje govoriti o jednom vrlo bitnom projektu, projektu koji se, radi se o aglomeraciji na području grada Sinja, to je znači danas u Sinju, kroz središtem prolaze fekalne, fekalije, otvoreni kanali, kod hotela, srednjih škola, osnovne škole, dječjeg vrtića, znači jednostavno prolaze bez ikakvog, nije zatvoreno nego otvoreni kanal kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] u Sinjskome polju gdje ljudi uzgajaju svoje poljoprivredne proizvode i to ide ravno, direktno u rijeku Cetinu. Imamo projekt aglomeracije u ovome financijskom razdoblju 2013.-2020., taj projekt bi trebao biti gotov do 2023. godine, doli su ispotpisivani svi ti sporazumi, to je financiralo znači Ministarstvo, to jest 80% iz EU Fondova preko Ministarstvo okoliša i Hrvatskih voda, naravno i hrvatski, i Vodovod Cetinske krajine kao lokalne samouprave 20% tih sredstava je osigurano. Javna nabava je provedena prije, znači skoro četiri mjeseca, s tim da je ta aglomeracija i strateški projekt u zaštiti očuvanju rijeke Cetine, naravno prije svega i zdravlja stanovnika jer kako kažem kroz središte Sinja prolazi znači otvorena kanalizacija. Međutim, tri mjeseca, evo četvrti mjesec nitko, javna nabava je otvorena, 60% je skuplja najniža ponuda veća nego od ponuđene, negdje oko 160 milijuna kuna. Međutim zbog čega se tri mjeseca šuti? Zbog čega Hrvatske vode, lokalna samouprava i Vodovod Cetinske krajine, a poglavito Hrvatske vode koje su se u drugim slučajevima uključile i financirale taj dio, kao sada one istražuju tržište, koja je cijena na tržištu pa će poništiti javnu nabavu ili će prihvatiti javnu nabavu, pa gospodo draga, 2023. je pred nama, mi moramo već počet raditi, očekujem, sad sam i postavio pitanje, ako je moglo u drugim jedinicama lokalne samouprave, na primjer Novalja, Čakovec, taj višak sufinancirati to jest veće ponude, zbog čega to ne napravi se Sinju, zbog čega se ne zaštiti Cetina, zbog čega samo naslikavanje na Sinjskoj alci i obećavanje kao što je rekao ministar Pavić bivši da su dali investicijske fondove ili kao što se hvali premijer Plenković o novom projektu Dalmatinska Zagora, Lika i ovaj Gorski Kotar, dvije i pol milijarde, evo sto pedeset milijuna kuna neka odmah izdvoji za ovaj ključni projekat očuvanja Cetine, a i zdravlja stanovnika grada Sinja i onih njihovih gostiju. Ako možemo razgovarati na način da je taj projekat strateški, da je značajan, on je ušao kao strateški projekt Republike Hrvatske, onda nemamo razloga da se Hrvatske vode, Ministarstvo okoliša, sada Ministarstvo gospodarstva i održivoga razvoja, ne pokrenu, ja ne vidim niti jedan razlog, ako je moglo u drugim gradovima i lokalnim samoupravama, zašto ne ovdje. Ako spominjemo Dalmatinsku zagoru i novi projekt od dvije i pol milijarde kuna, pa evo sto pedeset milijuna kuna dovoljno je da je premijer nakon svih ovih hvalospjeva o dobrim uspjesima u Europskoj uniji nakon predsjedanja Europskog vijeća, evo sto pedeset milijuna kuna za ovaj projekat koji je procijenjen na vrijednost od 302 milijuna kuna, koja su osigurana sredstva 302 milijuna kuna, ali evo radovi su ovaj, projektni tim, di su uključene i Hrvatske vode i lokalna samouprava nisu dobro procijenile te radove. Ako je moglo u drugim gradovima, zašto se zaboravlja Sinj, Cetinski kraj i Dalmatinska zagora?
Vrijeme. Hvala. Sljedeća, iznošenja stajališta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
… [[Govornik naknadno uključio mikrofon]] Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, kako dolazim iz Slavonije i dijete sam iz obitelji stočara koji se preko pedesetak godina bave proizvodnjom mlijeka i tovom junadi, smatram svojom dužnošću i obvezom govoriti u ovom visokom domu upravo o problemima koji pate, ne samo stočarski sektor nego kompletno poljoprivrednu proizvodnju u Republici Hrvatskoj. Danas smo slušali jako lijepe, reći ću hvalospjeve o tome kako smo dobili silne novce iz Europske unije i kako nas čeka svijetla budućnost, no da li je to doista i tako? Ja bih krenula od evo vremena koje je iza nas, prije dva tjedna završila je žetva, dakle, požnjeli smo najvažniju našu kulturu u kojoj smo jedino samodostatni u poljoprivrednoj proizvodnji, a to je žetva pšenice, i tako naši političari koji su inače dosta glasni i vole se hvaliti, krenuli su prvo sa procjenama od oko milijun tona pšenice za koju se očekuje da će biti toliki urod odnosno prinos. Da, naši poljoprivrednici jesu bili dobri i ove godine, i uspjeli su proizvesti velike količine koje su se zapravo kretale od 5,5 tona pa sve do 9 tona prinosa po hektru, međutim kreću onda muke po njih, i to na više načina. Prvenstveno ja smatram da ih je država opet iznevjerila jer je dopustila da otkupljivači rade obračune onako kako se kome prohtije. Dakle, dogodilo se to da najveći dio upravo tih požnjevenih i predanih pšenica je opet u kategoriji stočne hrane, tu je ogromna razlika u cijeni, a nije se naše niti Ministarstvo, niti itko od pripadajućih Agencija potrudilo pa napravilo nad kontrolu ili super kontrolu, subkontrolu, kako god nazovimo, da vidimo da li su ti obračuni kvalitete doista takvi kakvima se prikazuju, jer veliki dio naših poljoprivrednika će dobiti daleko ispod jedne kune po kilogramu proizvedene pšenice. Osim toga ja bi spomenula ovdje primjer Republike Srbije, koja mi inače nije primjer, ali evo u ovom slučaju će biti, koja je napravila takav potez hvale vrijedan da je otkupila sve što su proizveli njihovi poljoprivrednici za svoje potrebe, odnosno za robne zalihe. Hrvatska to ne čini i Srbija je isto tako, dakle ponudila za otkup kunu i 30, takva cijena bi spasila svakog našeg poljoprivrednika. Isto tako, Republika Srbija ima i osnovanu registriranu burzu poljoprivrednih proizvoda, RH to nema. Kada govorimo o stoci, dakle o stočarskoj proizvodnji, RH također, ima, odnosno naši stočari imaju veliki broj stoke utovljene, junadi, janjadi, nemaju kuda s njima. I tu bi nam itekako pomogla jedna burza ili otkup u robne zalihe RH. Govorimo o nedostatnosti u proizvodnji hrane, a dozvoljavamo da nam se stoka kolje na crno i ne poduzimamo ništa po tom pitanju. Isto tako, u RH se zapravo uopće ne zna tko određuje cijenu poljoprivrednih proizvoda niti na koji način. Često se pozivamo na budimpeštansku burzu, međutim, velika je razlika između okolnosti u kojima naši poljoprivrednici proizvode i poljoprivrednici u ostalim zemljama EU. Ukratko, moram spomenuti razloge propasti mljekarskog sektora u RH pa moram spomenuti da razlozi u kojima se govori da Meggle odlazi iz Hrvatske, jesu djelomično oni koji se u medijima spominju točnim, međutim, veliki problem ja i u nesigurnosti, dostupnosti sirovine jer što je Hrvatska napravila u zadnjih 10 godina? Mi smo od 62 tisuće gospodarstava koje su 2012. proizvodile mlijeko, pali na manje od 4 tisuće. Pa i u Meggleu to vide, vide da svake godine gubimo 5% od ukupnog stočnog fonda odnosno od krava koje su u proizvodnji mlijeka. Pitanje je kada će i oni ostati bez sirovine. S druge strane, tome, takvoj situaciji doprinijelo je niz nezgodnih stvari koje su naši stočari odnosno proizvođači mlijeka morali preživjeti pa ću sada ovdje samo ukratko spomenuti aferu aflatoksina koju stočari nisu zaboravili, koji su teško ju preživjeli, pa cijepljenje od bolesti kvrgave kože kojom su nanešene ogromne štete našem stočnom fondu, a nisu namirene, pa ću spomenuti i oduzimanje poljoprivrednog zemljišta upravo stočarima. Dakle, unazad nekoliko godina, a ja bih se usudila reći 20-tak godina, stočari konstantno imaju problem s oduzimanjem poljoprivrednih zemljišta, koji jednostavno taj svoj problem nadomiruju uzimanjem u posjed tuđih privatnih površina koje su skupe [[Upadica: Vrijeme.]] nedostupne i teško obradive. Hvala vam najljepša.
Hvala. Sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika IP-a, Pametno i GLAS-a uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Zastupnici i zastupnice. Htjela bih dati kratki osvrt na sve teme o kojima smo govorili u protekla 2 dana. Bilo da se radi zakonu o potresu ili višegodišnjem financijskom okviru. Sve te teme imaju nekoliko zajedničkih poveznica, a ujedno daju i odgovor na pitanje zašto smo kao država i društvo siromašni. E pa zato što loše upravljamo, zbog toga što nemamo nikakvu učinkovitu kontrolu vlasti. Danas želim reći kako ja predlažem da to pokušamo promijeniti. Naime, kada smo govorili o zakonu o potresu, uvidjeli smo da smo zakonodavna rješenja osmislili, a da prije toga nismo utvrdili činjenično stanje. Nismo definirali čak niti jasan cilj kojeg tim zakonom želimo postići. Primjerice, nismo utvrdili koliko je oštećenih stanova u centru grada u vlasništvu RH, koliko u vlasništvu samog grada i nismo razmislili što će se dogoditi kada otvorimo Pandorinu kutiju transparentnosti. Time želim reći da u jednom trenu moramo odgovoriti na pitanje možemo li sa imovinom države i grada upravljati i koristiti ih na neki korisniji način. Dakle, bilo da se radi o ovom zakonu ili o regionalnom razvoju, o poljoprivrednoj politici, o energetici, o zaštiti socijalno ugroženih skupina, sve te politike podrazumijevaju distribuciju velikih financijskih sredstava. A ja tvrdim da je preduvjet svih politika uvođenje reda i pravila u državi od vrha do dna. Danas sam spomenula samo nekoliko ustavnih odredbi koje se ignoriraju u praksi. Međutim, na razini svih zakona puno je toga što se jedno s drugim ili kosi, jedno drugom proturječi ili jedno nema nikakve veze sa ciljem koji se normativno ili deklaratorno želi postići. Ukazujem da nam je potrebna hitna implementacija jakih politika antikorupcijskih politika i mjera. Inače, od svih silnih financijskih omotnica, pa tako i kredita koji ćemo navodno jeftino na međunarodnom financijskom tržištu ostvariti, neće biti ništa. Doći će do daljnjeg zaduživanja i do daljnjeg osiromašivanja naših građana i stavljanje velike omče na teret gospodarstva. Postojećoj strategiji suzbijanja korupcije za razdoblje 2015.-2020. uskoro ističe rok trajanja. Nikakva nova strategija nije niti u pripremi. Imam pripremljen dokument kojeg sam još krajem prošle godine uputila Hrvatskome saboru, ima 5 poglavlja. 2 su ključna o kojima bih ovog trena htjela nešto malo više reći. Jedna se tiče transparentnosti. Transparentnost ne podrazumijeva samo objavu svih uplata i isplata iz državnog proračuna na svim razinama državne vlasti. Kako u ministarstvima, tako u agencijama, dakle u svim tijelima koji se na bilo koji način financiraju javnim proračunom. Transparentnost bi po meni značila ustrojavanja čitavog niza registara o kojima do sada nitko nije govorio niti smo o njima poveli računa, a postoje primjeri dobre prakse u drugim državama, primjerice, u već susjednom Sloveniji. Puna transparentnost značila bi ustrojavanje jednog registra u kojem bi bili vidljivi svi poslovni odnosi sa državom i sa svim drugim pojedinačnim tijelima javne vlasti. U tim ugovorima vidjelo bi se tko je naručitelj, tko je izvršitelj. Što je predmet ugovora, koja je cijena, koji su uvjeti isporuke, kako se kontrolira način izvršavanja, kako se ugovor može raskinuti i na, u konačnici, koliko je ugovor plaćen. Kada govorimo o Zakonu o obnovi grada Zagreba, jedan takav registar bio bi od itekako velike koristi. U tom registru bili bi vidljivi i svi ugovori o zakupu ili o najmu nekretnina u vlasništvu države ili jedinice lokalne i regionalne samouprave pa bi se dobro moglo kontrolirati ono što nam je sada velika nepoznanica, a to je primjerice, tko će u konačnici biti stvarni dobitnici ili gubitnici obnove koja će se u gradu Zagrebu provoditi. Naravno, kontrole, odnosno transparentnost bez kontrole zapravo ne znači ništa. Time želim ukazati na činjenicu da nam je potrebno dodatno ojačati i osnažiti tijelo koje će sankcionirati one koji transparentnost prikazuju ali ne doživljavaju je kao nešto što opasno može štetiti njihovom reputacijskom riziku kao one koji su, eto, nešto preusmjerili u svoje privatne džepove ili u neke svoje interesne krugove. Time želim reći da ovlasti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa moramo proširiti, ojačati, dati im jake alate i jake sankcije kako bismo stvarno mogli reći da se borbom protiv korupcije ova država uistinu misli baviti. Rješavanje problema u pravosuđu ne može čekati jesen. Predlažem da se što prije oforme oni klubovi, ona radna tijela HS-a koja će pokrenuti ovo pitanje i predložiti neka konkretna rješenja. Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U povijesti je puno tragedija i nesreća počelo rečenicom tu sam da ti pomognem. Ove sam godine upozoravao da štićenici u domovima nisu dovoljno zaštićeni, sada sam dužan upozoriti da su neki pod izlikom zaštite, postali zatvorenici. Ne pretjerujem. Sami korisnici domova i njihove obitelji upravo tako opisuju situaciju u nekim domovima. U karanteni su od ožujka s manjom pauzom, polako ide dalje novo normalno i taj ples s virusom kako ga veselo nazivaju, teče. Odnedavno su posjeti opet dozvoljeni, ali otežano. Neki su domovi i nakon objave preporuke čekali danima da je provedu i da se reorganiziraju, a vidjet ćete i sami, vjerujte meni ako niste svjesni toga, s godinama vam dani postaju sve dragocjeniji i imate sve manje vremena. Nemojte me štititi na moju štetu, moglo bi se ukratko sažeti ta pisma i molbe. Suština brige i zaštite domova za starije od ulaska koronavirusa nije samo problem štićenika i korisnika i ne može biti, i ne može se samo njih štititi, dok oni koji njih štite imaju potpunu slobodu kretanja. Pogledao sam Zakon o izvršavanju kazne zatvora i zatvorenici, za njih se kaže da imaju pravo na smještaj primjeren ljudskom dostojanstvu i zdravstvenim standardima, dodir sa vanjskim svijetom i boravak na otvorenom prostoru kaznionice najmanje 2 h dnevno. Osim plesa s virusom, mi već dugo plešemo između potrebe za slobodom i sigurnošću. To nije jednostavan ples, ima puno grešaka u koracima, nezgrapan je, nije lijep, prečesto je i počesto je i glup. Npr. ovo mjesto gdje ja stojim zove se govornica. Ja vas pitam, drage kolegice i kolege, zašto svi i u pojedinačnoj raspravi i u raspravi ispred kluba i u završnoj ne govorimo s ove govornice? Da ljudi vide naši strast, da vide izričaj, da vide s kojim žarom i na koji način govorimo o problematici. Ja mislim da je ova glupa situacija i mi je možemo jednim dogovorom promijeniti. Na kraju to je bio moj prijedlog još 2011. g. Koronavirus zatekao je cijeli svijet, svima je novo, učimo, snalazimo se, predomišljamo, sjetimo se da je Hrvatska relativno mlada demokracija i moramo biti posebno oprezni u ovim izvanrednim okolnostima koje ograničavaju prava i slobode jer prava i slobode građana su suština života u svakoj domovini. Podcrtavam, domovini. Želim ovu zemlju, ovu državu da bude domovina svih građana. Bilo bi dobro da pojedinci sami ne interpretiraju preporuke, da ih ne provode u obveze, da se svatko ne smatra malim stožerom koji može određivati pravila života i smrti, kretanje ljudi koji za njih rade i koji od njih žive. To što je virus postao realnost, ne znači da su zakoni postali vic i da ih ne moramo primjenjivati. Težnja za nekom apsolutnom sigurnošću ne može biti izgovor za ukidanje slobode i zaustavljanja života. Briga za fizičko zdravlje ne daje nikome pravo da ugrožava i ograničava mentalno zdravlje, psihičko zdravlje, psihofizičko zdravlje, motivaciju, hobije, stvaranje, druženje, učenje. Zato molim institucije da osim stožera uključe i struku, uvaže dobru praksu u svim djelatnostima i toleranciju prema korisnicima, štičenicima jer osjećam, znam da je to moguće i da dobra praksa postoji. Molim vas, apeliram na sve koji donosite preporuke uvažite u njima ljudsku čežnju i potrebu za životom i to bez izuzetaka. I molim vas na Netu potražite svjedočanstvo vrhunskog umjetnika Andrea Bocellia koji je prebolio korona virus i vidite za što se on zalaže. Zalaže se za puninu života i za sve slobode građana. Hvala vam lijepa.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da je ministar Grlić Radman tu jer se moja rasprava zapravo odnosi na njega. Prije svega bih vam uputio nekoliko retoričkih pitanja ministre. Odakle ste danas došli u Sabor? Jeste li zadnjih dana bili na svom radnom mjestu na zagrebačkom Zrinjevcu? Jeste li instalirali aplikaciju Stop Covid-19? Jesu li to učinili zaposlenici ministarstva? Jeste li se testirali na korona virus? Zašto vas to pitam ministre? Zato što prema mojim informacijama imamo novo žarište zaraze a to je upravo Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Prvi slučaj zabilježen je krajem prošlog tjedna u tajništvu ministarstva. Danas ima novo potvrđenih zaraženih. Sveukupno njih 6. Dosta ljudi je određena mjera samoizolacije. Mene zanima ministre jeste li bili u kontaktu s njima? Jeste li se testirali? Većina tih ljudi to ne mogu naravno tvrditi ali znam da je puno ljudi iz ministarstva bilo na ispomoći u izborima kada su se održavali u BiH i vjerojatno je zaraza došla od tuda. I je li bilo propusta sigurnosnih prije svega? Jesu li se ti ljudi testirani zadržani u samoizolaciji ili im je određena mjera samoizolacije kada su se vratili itd. Dakle to su sve vrlo, vrlo bitna pitanja. A koliko je to bitno i koliko nitko nije imun i izuzet od ovoga, govori vam činjenica i da je danas umro i federalni ministar za boračka pitanja BiH g. Salko Bukvarević. Jeste li nas, ministre, svojim dolaskom u Sabor svjesno izložili zarazi? Ili mislite da vas možda komadić papira koji će potpisati Krunoslav Capak čini imunim kao i sve nas? Ali, sve za većinu, to je HDZ-ov način rada i uopće me ne čudi da već imati potpisano takav dokument od g. Krunoslava Capaka jer, kažem, kada je vlast u pitanju, HDZ je spreman na sve. A papir koji potpiše ne znam ni ja tko, pa i predsjednik Vlade i g. Charles Michel ili tko već, neće nikog spasiti od zaraze. Kako možemo pozivati druge da budu odgovorni, kako možemo i sa mjesta iza mene pozivati ljude da se drže mjera, da nose maske, da se dezinficiraju, da drže razmak, da budu odgovorni, ako oni koji bi trebali davati primjer u tome to ne rade. Zato ministre, volio bih odgovore na ova pitanja jer u pitanju je zdravlje i rad i ovoga Sabora, a i svih ljudi s kojima ste možda bili u kontaktu, pa i cijelog Ministarstva vanjskih poslova. Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Gđo. Orešković, to vaš Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Na ovo moje izjašnjavanje u ime Kluba zastupnika HDZ-a potaknuo me gospodin Hrelja i gospodin Hajduković, a vezano za rad Nacionalnog stožera i postupanje Hrvatskog sabora i postupanje hrvatske Vlade. Želim reći kako smo mi u HDZ-u u vladajućoj većini i u Vladi RH na početku krize sa epidemijom koronavirusa razmišljali kako i na koji način kao država se efikasno i promptno suprotstaviti širenju te epidemije. I promišljali smo itekako o načinu funkcioniranju državne uprave, funkcioniranja Vlade, funkcioniranja Sabora i mi smo se opredijelili da ćemo kao vladajuća većina uz mogućnosti koje pruža čl. 16. hrvatskog Ustava u kojemu pišu da se pojedina prava i slobode mogu ograničiti zakonom kako bi se zaštitilo zdravlje građana RH, što je to u svakom slučaju temeljna potreba postupanja države u krizi oko epidemije koronavirusa jedino bilo ispravno. I tada smo promišljali o mogućoj aktivaciji čl. 17. hrvatskog Ustava gdje bismo tada kao HS i zastupnici HS-a sve odluke koje bi se donosile u HS-u za suzbijanje epidemije donosili dvotrećinskom većinom. Između izbora koji podrazumijeva gotovo proglašenje izvanrednog stanja koje je nuđeno čl. 17. i mogućnosti koje hrvatski Ustav pruža provedbom čl. 16. Ustava RH gdje se pojedina prava i slobode mogu ograničiti zbog zaštite zdravlja, mi smo se opredijelili za čl. 16. I temeljem čl. 16. su doneseni zakon kao što je Zakon o zaštiti pučanstva od zaraze i Zakon o sustavu civilne zaštite, utvrđeni su načini, utvrđeni su rokovi, utvrđeni su postupci kako i na koji način državna uprava, ministarstva i druga slična tijela postupaju kako bi se spriječilo širenje zaraze u RH. I na taj način je nadležnom ministru zdravstva, Stožeru civilne zaštite, zatim HZJZ, županijskim Zavodima za javno zdravstvo su date određene nadležnosti prema kojima i do danas Stožer civilne zaštite postupa. A sve kako smo tom izmjenom Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojega smo izmijenili omogućili da to radi Stožer civilne zaštite u suglasnosti sa ministrom zdravstva i HZJZ uz nadzor Vlade RH. I od tada pa do danas sve što Stožer civilne zaštite radi, a radi sukladno zakonu i sukladno Ustavu RH. Prema tome, prokazivanje i prozivanje Stožera nekakvim paraustavnim i paradržavnim tijelom je potpuno promašena teza koja ne stoji, s jedne strane. A s druge strane predlažem oporbenim zastupnicima da pored ove svoje verbalnih eskapada na račun Stožera civilne zaštite predlože HS kako i na koji način bi HS trebao donijeti odluku iz čl. 17. Ustava RH pa sve pojedine mjere koje donosi stožer ovdje u HS saborski zastupnici utvrđivali dvotrećinskom većino. Temeljem Poslovnika o radu HS jasne su, a i temeljem Ustava, jasne su ovlasti i prava svakog zastupnika, da ne kažem klubova zastupnika, pa sve ovo što smo maloprije čuli od gospodina Hajdukovića i gospodina Hrelje, nek izvole u vidi prijedloga akta dostaviti ovdje na raspravu, mi ćemo to vrlo rado raspraviti ili bi bilo dobro da onda konkretno nam kažu što bi to HS trebao donositi kako bi spriječio širenje epidemije u Hrvatskoj. Ja mislim da Stožer civilne zaštite u Hrvatskoj itekako dobro provodi te mjere i rezultati koji se bilježe u Hrvatskoj kada je u pitanju širenje koronavirusa iznimno, iznimno dobro. I isto tako me interesira, što je to u ovom trenutku u Hrvatskoj doneseno od strane Stožera civilne zaštite što u bitnome zadire u prava građana RH, osim higijene, obaveznog nošenja maski i socijalne ili fizičke distance? Ja ne vidim koje su to mjere koje u bitnom ograničava prava hrvatskih građana, pa bih volio da malo to konkretiziraju u vidu određenog prijedloga zakona kojega ćemo rado raspraviti u HS-u. Hvala.
Zahvaljujem snimateljima, fotoreporterima. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom i kao što smo jučer najavili prva točka danas je: - Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za obranu Hrvatskog sabora Danas bismo proveli o tome raspravu ako bude zainteresirani i izglasovali predsjednika, potpredsjednika i članove, a ostale odbore bismo glasovali onda u petak. Predlagatelj je Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove na temelju Članaka 105., 161. i 273. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prije nego što dam riječ predsjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Nadi Murganić da obrazloži prijedlog odluke vidio sam da se javlja zastupnica Vidović Krišto. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta tražimo stanku od 15 minuta kako bismo se konzultirali oko sinoćnje skandalozne izjave potpredsjednika ove protuustavno izabrane i trgovačke Vlade, gdje je rekao ako je moj dolazak u Knin gesta imam želudac za svaku vrste geste. Dakle, podsjećamo da je …
Poštovana zastupnice ja vas molim da stanete. Dakle, poslovnički ne postoji mogućnost da vam dam stanku po toj osnovi jer se stanka traži samo za točku dnevnog reda i eventualni komentar na točku dnevnog reda. Dakle, ovo možete, o ovome možete govoriti u slobodnom govoru koji će biti u 13 sati, tako da nastavljamo dalje sa ovom točkom dnevnog reda. Molim predsjednicu odbora, poštovanu Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluke. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnice i zastupnici, poštovani premijeru i članovi Vlade, lijep pozdrav. Prijedlog Odbora o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za obranu Hrvatskog sabor je Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora utvrdio na 2. sjednici održanoj 28. srpnja 2020. godine. U Odbor za obranu Hrvatskog sabora biraju se: za predsjednika Franko Vidović, za potpredsjednika Anđelko Stričak, za članove Ante Bačić, Darko Klasić, Josip Đakić, Mladen Karlić, Ante Deur, dr. Miroslav Tuđman, Rajko Ostojić, Vinko Grgić, Matko Kuzmanić, Željko Sačić. Ova odluka objavit će se u Narodnim novinama, a stupa na snagu danom donošenja.
Zahvaljujem predsjednici odbora poštovanoj Nadi Murganić. Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu budući da nema zainteresiranih, pa dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za obranu Hrvatskog sabora. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Zahvaljujem. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 103 glasa za donijeli odluku kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove, pa bih onda molio tijekom dana današnjeg ili sutrašnjeg da odbor održi svoju sjednicu da možemo pristupiti u popodnevnim satima sutra raspravi o točki gdje je ovaj odbor nadležan. Sada idemo na raspravu, predložit ću da objedinimo raspravu o dvije točke, to su: - Izvješće o aktivnostima i rezultatima hrvatskog predsjedanja Vijećem Europske unije od 1. siječnja 2020. do 30. lipnja 2020. i - Izvješće predsjednika Vlade RH o izvanrednom sastanku Europskog vijeća održanom od 17. do 21. srpnja 2020. Ima li primjedbi na prijedlog da provedemo objedinjenu raspravu? Ako nema zahvaljujem se pa prelazimo onda na raspravu. Podnositelj je predsjednik Vlade i Vlada RH na temelju Članka 6. i 11. o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH o europskim poslovima. Raspravu je proveo i Odbor za europske poslove. Pozdravljam predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, isto tako potpredsjednika Vlade i ministra financija Zdravka Marića, ministra vanjskih i europskih poslova Gordana Grlića Radmana i ministricu regionalnog razvoja i fondova EU Natašu Tramišak. Molio bih sada predsjednika Vlade Andreja Plenkovića da nam se obrati. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici zadovoljstvo mi je da danas imamo prigodu na dnevnom redu Hrvatskog sabora imati dva važna izvješća. Prvo o održanom Europskom vijeću koje je bilo prije nekoliko dana te o izvješću o šestomjesečnom hrvatskom predsjedanju Vijećem EU. Na prvom mogu reći da je najvažnije da smo izborili veliki, značajan paket financijske potpore i iz višegodišnjega financijskoga okvira i iz plana za oporavak Europe ili instrumenta EU slijedeće generacije. Naše izvješće o izvanrednog zasjedanju ovog Europskog vijeća treba staviti u kontekst, kontekst procesa koji traje nekoliko godina, pregovora koji su krenuli još u svibnju 2018. godine kada je izašao prvi prijedlog Europske komisije o novom višegodišnjem financijskom okviru o kojem se raspravljalo zadnjih nekoliko semestara. Treba ga staviti i u kontekst nastojanja članica EU i njenih institucija da se iznađe snažniji odgovor na krizu i na društvenoekonomske posljedice koje su nastale uslijede pandemije covid-19 te radi jačanja otpornosti država članica. Moram reći da nikada do sada Vlada nije uputila u Hrvatski sabor bilo koje izvješće koje je imalo ovako veliku financijsku težinu i tako dalekosežno značenje za naš gospodarski razvoj, za našu socijalnu koheziju, za napredak Hrvatske, a naravno i cijeloga europskoga projekta odnosno EU. Riječ je o bilijun i 824 milijarde eura. Od tog iznosa Hrvatskoj će biti na raspolaganju preko 22 milijarde eura, to je 165 milijardi kuna u iduće 4 odnosno idućih 7 godina. To je dvostruko više nego što smo imali na raspolaganju u višegodišnjem financijskom okviru u razdoblju koje je iza nas dakle 2014.-2020. te predstavlja jedan od najvećih iznosa po stanovniku i intenziteta pomoći koje su države članice zborile tijekom ovih pregovora. Riječ je o iznosu koji osigurava da za svaki uloženi euro dobijemo više od 4,5 eura iz proračuna EU, dakle 1:4,5. Izvješće prikazuje tijek jedan od najdužih sastanaka u povijesti EU, mislim na sastanke Europskog vijeća, podatak da smo krenuli u petak 17. u 10:00 ujutro, a završili u zoru 21. srpnja u 5:30 dovoljno govori o njegovoj složenosti, težini, izvanrednosti za sve članice imajući na umu očekivanja naših javnosti, naših građana, našeg gospodarstva, financijskih tržišta drugih dijelova svijeta koji su pažljivo promatrali kako će Unija dati jedinstveni odgovor na krizu bez presedana. Imajmo na umu da je ovo bio naš prvi susret u fizičkom smislu nakon sastanka u veljači ove godine, a potom zbog pandemije covid-19 više nije bilo fizičkih sastanaka što mi kao bivša predsjedajućem Vijećem EU jako dobro znamo i mogu reći nažalost znamo. Mi smo javnosti već uglavnom predstavili detalje, iznos i strukturu sredstava koje je Hrvatska dobila. No dopustite mi da ponovim ono najvažnije, usvojeni financijski paket temelji se na dva strateški osmišljena i povezana stupa. Prvi je višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.-.2027., a drugi je plan za oporavak pod nazivom „EU za sljedeće generacije“. Ovaj pristup trebao bi osigurati financiranje kroz redovni proračun Unije, uključujući tradicionalne politike poput kohezijske politike, poljoprivredne politike te osigurati gospodarski oporavak od posljedica pandemije covid-19, jačati otpornost, generirati rast i poticati ulaganje, uz ostvarivanje klimatskih ciljeva i ciljeva digitalizacije. A to će uključivati i korištenje dodatnih sredstava koja bi Unija pribavila na financijskim tržištima pod vrlo povoljnim uvjetima. Usvojeni višegodišnji financijski okvir za razdoblje 20121.-2027. iznosi tisuću i 74 milijarde eura, dakle kompromis je ostao na tisuću i 74 milijarde eura, dok su sredstva za „EU za sljedeće generacije“ 150 milijardi eura od čega 390 milijardi sredstava bespovratne pomoći, a 360 milijardi eura za zajmove. „EU za sljedeće generacije“ je strukturiran u tri stupa. Prvi je potpora državama članicama za investicije i reforme, prije svega kroz tzv. mehanizam za oporavak i otpornost. Taj stup čine, pomoć za oporavak za koheziju, potpora zelenom prelasku na klimatski neutralno gospodarstvo kroz ojačani mehanizam za pravednu tranziciju i ojačani Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. Drugi stup usmjeren je na pokretanje gospodarstva Unije poticanjem privatnih ulaganja kroz ojačani instrument „Invest EU“ koji uključuje i mjere poticanja strateških ulaganja. Treći stup predstavlja odgovor na naučene lekcije iz krize i suočavanje s europskim strateškim izazovima kroz ojačani mehanizam za civilnu zaštitu te ojačani program „Obzor Europa“ koji bi uključivao financiranje vitalnih istraživanja zdravlja, otpornosti te zelene i digitalne tranzicije. Za mehanizam za oporavak i otpornost osigurano je 672,5 milijarde eura od čega bespovratnih 312, a zajmova 360. od ukupnog iznosa bespovratnih sredstava 70% mora biti odobreno državama članicama u vremenu od početka 2021., pa do kraja 2022., ostalih 30% bit će odobreno do kraja 2023. Maksimalan iznos zajmova za svaku od država članica u pravilu neće biti od 6,8% njezinog bruto nacionalnog dohotka. Koji je bio naš pristup? Dakle, mi smo prije svega željeli dogovor jer smo smatrali da je politička odgovornost čelnika Unije u ovom trenutku prevažna da bismo odgodili ono što je važno za jasno planiranje i gospodarski oporavak u sljedećim godinama. Mi smo isto tako inzistirali da ostale članice Unije važe specifičnosti Hrvatske. I upravo te specifičnosti koje smo dobro argumentirali reflektiraju se u ovom paketu kojeg smo i donijeli u Hrvatsku prije nekoliko dana. Glavni argument je naravno da je Hrvatska jedina članica Unije koja je do sada imala samo jednu sedmogodišnju financijsku perspektivu i mi smo u tom pogledu ostvarili nekoliko ciljeva na kojima smo radili mjesecima. Prvo da zadržimo stopu nacionalnog sufinanciranja kohezije ruralnog razvoja na 15%, a ne na 25% kako je bilo inicijalno predlagano, toga se sjećate, o tome smo već i ovdje razgovarali i to smo uspjeli. Ujedno zalagali smo se za zadržavanje pravila o automatskom opozivu sredstava kohezije 3.g. nakon njihovoga doznačavanja tzv. pravilo M+3, inicijalna ideja je bila da bude M+2, nama u ovoj fazi još uvijek odgovara M+3 i to smo uspjeli. Navedenim je pravilom omogućen našim korisnicima duži trogodišnji period za korištenje sredstava i time smo smanjili rizik gubitka i vraćanja tih sredstava u europsku blagajnu. Nismo naravno podržali u planu za oporavak njegovu visinu i omjer bespovratnih sredstava i zajmova. Naročito smo inzistirali da se plan za gospodarski oporavak veže sa europskim semestrom budući da je europski semestar okvir naše gospodarske politike, kroz njega idu i nacionalni programi reformi, program konvergencije, sve ono što inače radimo u kontekstu našega članstva u EU. Što smo mi dodatno dobili i konkretno? Dakle, kroz sedmogodišnji proračun imamo 12,7 milijardi EUR-a, 3 omotnice 7,5 milijardi EUR-a za koheziju, 2,5 milijarde za izravna plaćanja u poljoprivredi, 2 milijarde za ruralni razvoj. Tome treba pridodati sredstava iz različitih programa instrumenata EU, ribarstvo 270 milijuna EUR-a, unutarnja sigurnost i migracije 250 milijuna EUR-a, tu su još sredstva i za pravednu zelenu tranziciju, istraživanje, zdravstvo, obrazovanje, prometnu i digitalnu infrastrukturu. Posebno smo zadovoljni što smo povrh svega ovoga po ovim temeljnim kriterijima izborili i dodatnu nacionalnu omotnicu koja nam ukupno iznosi 500 milijuna EUR-a, dakle 500 milijuna EUR-a isključivo na temelju pregovora koji su se odvijali povrh onoga što smo generalno tražili kako da arhitektura VFO-a i EU slijedeće generacije izgleda. Od toga 400 milijuna EUR-a za koheziju, za slabije razvijene regije, dakle postoji jedan paragraf u ovim zaključcima koji se odnosi samo na RH, niti na jednu drugu članicu EU. Mi smo se već u veljači uoči onog zadnjeg sastanka izborili za 300, a sad smo to povećali još za 100 i dobili još 100 milijuna EUR-a, dakle sve skupa 400, to vam je otprilike jedan Pelješki most, samo da shvatimo šta je bio ključ tih sredstava i pregovora. Rezultat tih intenzivnih pregovora i argumentacije je da smo prikazali koliko je RH Covid-19 utjecao i na turizam i na druge gospodarske grane i područja i zbog toga smo uspjeli argumentirati potrebe koje su povrh onoga što bi RH eventualno pripalo. Jedan od argumenata bio je i strašan potres u Zagrebu kao gospodarsko središte RH koji je pretrpio velike štete tog 22. ožujka o čemu smo govorili jučer. Posebno smo naglasili i našu specifičnu ekonomsku i demografsku situaciju u 8 hrvatskih županija. To su one županije koje će praktički činiti Panonsku Hrvatsku, Vukovarsko-srijemska, Osječko-baranjska, Brodsko-posavska, Požeško-slavonska, Bjelovarsko-bilogorska, Virovitičko-podravska, Sisačko-moslavačka i Karlovačka županija, pa smo uz ovih 400 milijuna još inzistirali i dobili 100 milijuna EUR-a za potporu ruralnom razvoju zbog posebnih strukturnih izazova u poljoprivrednom sektoru i tu smo argumentirali ta sredstva smanjivanjem odnosno našom željom za smanjivanjem negativnih demografskih trendova i za zadržavanje mladih na ruralnim područjima i u poljoprivrednom sektoru. Dakle, unutar EU slijedeće generacije povrh ovoga, RH može računati na 9,4 milijarde EUR-a. Od toga je za mehanizam za oporavak i otpornost koji je glavni dio toga je 8,3 milijarde, od čega bespovratnih 5,9 milijardi EUR-a, zajmovi 2,3 milijarde EUR-a. Kada govorimo o tim zajmovima bitno je razumjeti da će kamatna stopa biti najbolja koju možete imati na zemaljskoj kugli jer je to plod prvorazrednog kreditnog rejtinga EU-a i riječ je o otplatama koje će početi negdje 2026. otprilike i nastaviti se sve do 2058. Kada govorimo o mehanizmu za oporavak vrlo je važno naglasiti da ovdje nema nacionalnog sufinanciranja, nema onih 15%, dakle još jedan detalj koji je jako bitan u cijelom ovom novom instrumentu. Povrh toga, mi smo uspjeli osigurati i predujam, predujam u iznosu od 10% bespovratnih sredstava iz mehanizma za oporavak i otpornost koji će se isplatiti u 2021.g., to konkretno znači više stotina milijuna EUR-a tijekom 2021. Riječ je o iznosu koji bi mogao doći čak negdje skoro do 600 milijuna EUR-a, čime ćemo rasteretiti državni proračun, a to je važno zbog naše makroekonomske stabilnosti, posebno u svjetlu našeg nedavnog ulaska u Europski tečajni mehanizam 2 kroz koji nas vodi put do pristupanja Europodručju, ja vjerujem do kraja mandata ovoga HS i ove hrvatske vlade. Za korištenje ovih sredstava, ono što je sad bitno u operacionalizaciji, mi ćemo kao i sve druge članice trebati izraditi nacionalni plan oporavka, dakle imamo Europski semestar, imamo posebne preporuke za svaku od država članica, imamo nacionalni program reformi, imat ćemo još i nacionalni plan oporavka koji je također već i naveden u konačnici u programu vlade kojeg smo predstavili prošloga tjedna. Cilj je jačanje potencijala za rast gospodarstva, stvaranje novih radnih mjesta, te jačanje ekonomske i socijalne otpornosti uključujući i zdravstveni sektor. Dodatno, nacionalni planovi moraju biti usklađeni sa ciljevima digitalne i zelene tranzicije EU. Glavnu ulogu u odobravanju nacionalnih planova oporavka, imat će Komisija i Vijeće i to u propisanim rokovima. Pozitivna ocjena za isplatu sredstava bit će vezana za ispunjavanje relevantnih kriterija i ciljeva iz ovoga plana. Taj plan izradit ćemo do kraja ove godine i naravno, predstaviti ga ovdje u HS-u jer je bitan za apsorpciju ovih sredstava. Mi ćemo sutra na Vladi donijeti odluku o novoj posebnoj koordinaciji koja će se baviti samo ovim i ja ću osobno predsjedavati tim tijelom. Tako da imamo maksimalno angažirani pristup ovoj temi. Kakvi su bili pregovori, čisto da imate mali osjećaj, premda je u izvješću nastojano se elaborirati što se u biti događalo? Dakle, bilo je nekoliko država članica koje nazivamo štedljivima. Njih 5, koje inače, pogotovo nakon odlaska UK žele smanjivati svoje uplate u zajednički proračun i one su, možemo reći bili najveći kočničari postizanja dogovora. Bilo je puno članica, poput Hrvatske, tzv. zemalja kohezije ili neto korisnica proračuna koje su željele, naravno da uz VFO se napravi jak dodatni instrument u ovakvoj krizi bez presedana. Dvije najveće i najutjecajnije članice imale su pristup punog razumijevanja trenutka i odgovornosti na način da su pomagale da se dođe do cilja i da doslovno, na svoja leđa preuzmu najveći teret. To je dosta važno da razumijemo ovaj trenutak ovoga Europskoga vijeća. Kod njih nije bilo dileme. Oni razumiju svoju ulogu i razumiju značaj odgovora, snažnog odgovora na krize u ovakvom trenutku. Bio je tu i element vladavine prava, ne vladavine prava u onom klasičnom smislu kako on stoji u temeljnim ugovorima, nego vladavine prava u kontekstu povlačenja sredstava iz EU proračuna, kao svojevrsne poveznice, a i tu još od 2018. postoji uredba koja će to temeljito regulirati. Hrvatska je bez ikakvih rezervi podržala načelo vladavine prava kao element koji treba biti dio ovoga paketa. Bilo je tu i pitanja o upravljanju, instrumentom iduće generacije gdje smo također, pronašli rješenje na način da se izbjegne bilo kakvo nacionalno blokiranje nacionalnog programa oporavka neke članice od strane neke druge članice. To ne bi bilo dobro. Zadaću korekcija verifikacija, propitkivanja, verificiranja mora raditi EU komisija sa svojim službama i sa svojim administrativnim kapacitetima koji mogu ući u detalje svakoga od ovih instrumenata. Mi smo se založili za to da lideri budu na visini odgovornosti. Nismo željeli završiti još jedno EU vijeće bez dogovora. Pogotovo prvo fizičko nakon 5 mjeseci nesastajanja i tu smo poruku snažno upućivali i utjecali smo na postizanje toga rješenja sa 2 aspekta, da smo zadovoljni sa globalnim aspektom i VFO-a i plana gospodarskog oporavka, a da možemo iskazati zadovoljstvo da smo Hrvatskoj, hrvatskim građanima, hrvatskom gospodarstvu, svima nama, osigurali u sljedeće 4 odnosno 7 godina snažnu polugu gospodarskoga razvoja. I to je ona poruka koju sam govorio u zadnjih nekoliko mjeseci koju vidim da neki ovdje nisu razumjeli iz ovih prethodnih rasprava o modernom suverenizmu. Ovo vam je to. Vi koji se smijete, ovo je to. Snažna država koja štiti svoje nacionalne interese, koja potencira svoju snagu na dobrobit svojih građana, svog gospodarstva, kapitalizirajući svoj međunarodni položaj, a osobito članstvom u EU. To je bit. Sukus ove politike i što je najvažnije, to su hrvatski građani vidjeli, to oni razumiju i prepoznaju, bolje nego oni koji su propustili ove teme prije 30 godina. Što se tiče ovoga drugoga dijela o 6-mjesečnom predsjedanju, ja ću zamoliti ministra vanjskih i europskih poslova g. Grlića Radmana, da on o tome izvijesti, ja ću samo reći da smo u ovim okolnostima napravili sve što smo mogli, a da je meni osobno žao što zbog neodržavanja niza susreta ovih proteklih 6 mjeseci od siječnja pa do kraja lipnja mi smo na jedan jedinstven način, koji se događa svakih 15-tak godina, našim sugrađanima približili što je to današnja EU. Da smo imali tu vidljivost, bilo bi jako dobro, ali evo, pričekat ćemo neke druge trenutke. No, unatoč tome, mogu reći da sam zadovoljan i što je najvažnije, naši kolege su s onim što smo mi u ovakvim okolnostima bez presedana u 70 godina Unije, nitko nije imao ovakvu situaciju, izrazito zadovoljni kako se Hrvatska snašla i odgovorila na ovaj izazov. Hvala vam lijepo.
Molim sada ministra vanjskih i europskih poslova Gordana Grlića Radmana da se obrati zastupnicama i zastupnicima. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici. Poštovani predsjedniče Vlade, dame i gospodo. Veliko mi je zadovoljstvo, čast i ponos biti danas ovdje pred vama u prvim danima sazivanja Hrvatskoga sabora i predstaviti vam Izvješće o prvom predsjedanju RH Vijećem EU. ... [[Govornik se ne razumije.]] je izvješće koje daje pregled priprema tijeka predsjedanja i najvažnijih postignuća predsjedanjem Vijećem EU. Vlada je izvješće prihvatila na sjednici održanoj 24.7.2020. Za Hrvatsku je predsjedanje Vijećem EU bila kruna njezina europskog puta. To je povijesni trenutak od dana priznanja RH, Domovinskog rata i ostvarivanju svih vanjskopolitičkih interesa. Sjećanje na pristupne pregovore i ulazak u EU još su uvijek svježe, a već smo imali priliku voditi vijeće i to u vrijeme najvećih izazova za EU dosada. Naše je predsjedanje prvo, prvo je u novom institucionalnom ciklusu nakon izbora u Europski parlament prošle godine, s novim čelnicima europskih institucija uz nove prioritete strateškog okvira za razdoblje 2019. – 2024. Došlo je u završnici pregovora o novom sedmogodišnjem europskom proračunu za razdoblje 2021. o čemu je, do '27., o čemu je izvijestio predsjednik Vlade i vremenu neizvjesnosti oko izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz EU. To je bio okvir u kojem smo pripremali i započeli predsjedanje. Pripreme za predsjedanje je bio prioritet programa Vlade 2016. – '20., a Vlada je još 2018. donijela odluku kojom je utvrdila predsjedanje RH Vijećem EU, aktivnošću od posebnog značaja. Pripreme su započele 2017. i trajale sve do 2019. godine. Uključile su pripremu programa Tria Rumunjska, Finska, Hrvatska. Hrvatski program predsjedanja Vlada je usvojila u prosincu 2019., strukturirani različitim, po različitim informacijama vijeća i razrađen oko 4 glavna prioriteta, Europa koja se razvija, Europa koja povezuje, Europa koja štiti i utjecajna Europa. Na temu ovih prioriteta pred početak predsjedanja održane su i 4 zasebne tematske konferencije budući zbog kratkoće vremena o tome mogu i kasnije govoriti u eventualnom pitanju. U srpnju 2018. Vlada je donijela odluku o uspostavi strukture za pripremu i provedbu predsjedanja koje je središnju ulogu dalo upravljačkom vijeću. Tijek predsjedanja, Hrvatsko predsjedanje Vijećem EU započelo posjetom kolegija povjerenika Europske komisije, a 14. siječnja predsjednik Vlade je predstavio prioritete i program predsjedanja u Europskom parlamentu. To su svojim nadležnim i sektorskim odborima parlamenta učinili i svi dakako ministri i državni tajnici. Tijekom siječnja i veljače sve do početka ožujka sukladno kalendaru predsjedanja održavali su se formalni i neformalni sastanci vijeća na ministarskoj razini i svi drugi dakako radno tehnički sastanci. No vrlo brzo Hrvatsko predsjedništvo Vijećem EU suočilo se s dvije nepredvidive krize. Prva, bila je izazvana značajnim migracijskim pritiskom i povećanjem broja nezakonitih prijelaza Grčko – Turske granice. Organizirani su izvanredni sastanci, Vijeće za vanjske poslove 6. ožujka izvanredni, prvi put u povijesti EU da je izvan Bruxellesa i Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove u formatu ministar unutarnjih poslova, a onda je isto i predsjednik Vlade zajedno sa predsjednikom Europskog vijeća, predsjednikom Europske komisije 3. ožujka posjetio i predsjednikom Europskog parlamenta posjetio Grčko – Tursku kopnenu granicu. Na taj način predsjedništvo europske institucije zajednički su podržali napore Grčke u zaštiti svoje ujedno i vanjske granice EU u sprječavanju nezakonitih migracija. Druga kriza kao što svi znamo i osjećamo bila je izazvana pojavom i ubrzanim širenjem korona virusa u EU. Nepredvidiva situacija, a koja se Hrvatska uspješno prilagodila kao i za vrijeme Domovinskog rata. Situacija je postala posebno zabrinjavajuća krajem veljače, početkom ožujka kada je u pojedinim državama članicama EU iznimno i naglo povećan broj oboljelih i preminulih od Covida 19. U ove dvije moram navesti i treću krizu, postali smo prvo predsjedanje čiji je glavni grad Zagreb pogođen potresom jačine 5,5 po Richterovoj ljestvici. Naše predsjedanje zapravo prvi put u povijesti da je ono digitalno predsjedanje, a prvi digitalni trialog između Predsjedništva Europske komisije i Europskog parlamenta održan je za vrijeme hrvatskog predsjedanja Vijećem EU o temi Smart TEN-T. Uslijed nastale krize od ožujka smo postupno otkazivali nažalost se neformalne sastanke koji su do kraja hrvatskog predsjedanja nisu održali fizički u Hrvatskoj. Unatoč krizama i svim izazovima koje su one donijele ostali smo usredotočeni na sve zadaće predsjedanja i uspješno ih doveli do kraja. Postignuća, među našim glavnim postignućima je niz aktivnosti u sklopu odgovora na pandemiju Covid 19. Glavni zadatak postala je koordinacija zajedničkog odgovora na tu krizu. Aktiviran je integrirani politički odgovor na krizu, investicijske inicijative kao odgovor na korona virus, instrument Shure. Uspjeli smo privesti i druge predmete povezane s kovidom, a sudjelovali smo ono što je jako važno i na čemu sam vrlo ponosan to je repatrijacija ne samo hrvatskih građana nego i država članica pa čak i trećih država kroz skupne konzularne napore koje je predsjedništvo koordiniralo s Europskom službom za vanjsko djelovanje. Oko 630.000 državljana ruske unije sigurno je vraćeno svojim domovima tijekom ove krize. Brexit, o Brexitu pregovorima o budućim odnosima kratko je izvijestio isto tako i predsjednik Vlade. Politika proširenja Zapadni Balkan, unatoč izazovima s kojima se unija suočavala uspjeli smo vratiti i održati pitanje proširenja u fokusu te reafirmirati vjerodostojnu i učinkovitu politiku proširenja. Postali smo zadovoljni činjenicom da je sa sjevernom, odluku o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. To je veliko postignuće hrvatskog predsjedništva koje je uspjelo osigurati suglasje u vijeću i to je naša ostavština. Najvažniji politički događaj dakako je bio virtualni zagrebački sastanak na vrhu država članica EU, zemalja jugoistočne Europe i dakako usvojena je zagrebačka deklaracija, a tijekom našeg predsjedanja otvorena je 8. poglavlje tržišnog natjecanja sa Crnom Gorom, tako da to isto tako naš doprinos. U svibnju je održan ekonomski i financijski dijalog sa Zapadnim Balkanom i Turskom te usvojeni zajednički zaključci. Vijeće je usvojilo i zaključke o unapređenju suradnje o partnerima Zapadnog Balkana, a također na inicijativu predsjednika Vlada kao i održana je video konferencija o istočnom partnerstvu kao i na inicijativu predsjednika Vlade dakako ovaj prije svega konferencija o Zapadnom Balkanu. Slijedom zaduženja s Europskog vijeća u siječnju smo otpočeli rad na usvajanju stajališta Vijeća za pregovore s Europskom komisijom i Europskim parlamentom o mandatu organizacije i strukturi konferencije o budućnosti Europe. Proveli smo sveobuhvatne rasprave na nizu formacija i vijeća o europskom zelenom planu kao ključne strategije zaštite okoliša, gospodarskog rasta EU, postigli smo napredak vezano uz klimu, vijeće je usvojilo dugoročnu strategiju EU o emisijama za podnošenje okvirno konvenciji UN-a o klimatskim promjenama. Ministri prometa usvojili su Opatijsku deklaraciju koja daje smjernice za razvoj pomorske politike do 2030.g. Usvojili smo 3 seta zaključka na području zapošljavanja i socijalnih pitanja, uključujući i poboljšanje vještina i stjecanje novih vještina, te demografske izazove itd. U vanjskoj politici, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici u lipnju je održan, dakle ono što sam rekao, sastanak na vrhu EU država i stručnog partnerstva. Prethodno je EU vijeće usvojilo zaključke o politici svog partnerstva, nakon 2020.g. vijeće je također usvojilo odluku o pokretanju vojne operacije Kriznog upravljanja u Mediteranu, usvojeni su zaključci u području razvojne suradnje, te paketu Tim Europa, sa SAD-om smo nastavili suradnju oko niza sigurnosnih pitanja o višegodišnjem financijskom okviru i planu oporavka izvijestio predsjednik vlade. Poštovani zastupnici, poštovane zastupnici, s obzirom na iznimne okolnosti našega presjedanja možemo reći ili kažemo, utvrđujemo da smo ostvarili odlične rezultate što potvrđuju pozitivne ocijene naših kolega partnera, ako nismo bili vidljivi u RH, jesmo bili vani, osnažili smo državnost i globalnu, postigli globalnu vidljivost u svijetu, promijenili smo način rada i prilagodili se novim okolnostima postavljajući standarde i za ostale koji dolaze iza nas. Istodobno zaista možemo svi skupa biti [[Upadica: Hvala vam ministre]] ponosni na dobro odrađeni posao. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Pa prelazimo na replike, predsjednik vlade ima ih 27, a ministar ima 3. Prvi je na redu kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, pitanje je jako jednostavno, o tome niste govorili u vašem izvješću, a možete kasnije čak i kao predlagatelj, kao izvjestitelj i uzeti vrijeme za govornicom ako vam bude malo vremena, smatram da će biti malo vremena. Svima je jasno odakle dolazi ovaj novac od zajmova i slažem se s vama da je to najpovoljniji zajam na zemaljskoj kugli. Međutim, kad govorimo o ovome dijelu koji se daje bespovratno, odakle taj novac dolazi i na koji način EU misli namaknut taj novac? Jel to kroz neki pan europski porez, je li to kroz neki drugi model? To je ono što zanima mene, što zanima hrvatsku javnost i hoće li hrvatski građani i hrvatsko gospodarstvo slučajno imati neko novo davanje da bi se taj novac namaknuo? Evo, jednostavno pitanje.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa g. zastupniče Zekanović, vi ste onaj koji baš ne vjeruje u ovaj koncept modernog suverenizma, za razliku od vas mi isporučujemo ono što on znači. Što se tiče ovih sredstava, dakle VFO ide klasičnim načinom kakav je inače, znamo koji su prihodi EU, na koji način se to radi. Što se tiče ovoga instrumenta EU slijedeće generacije, kako je on zamišljen, što je njegova bit. Da bismo pomogli državama članicama u situaciji bez presedana, kad svima padaju BDP-i, svima, nema nikoga ko nije dotaknut ovom krizom, treba naći neka sredstva. Način na koji se to smislilo je da se na tržištima, ona postoje, novaca ima, ide sa zajmom koji će na sebe preuzeti EU po najboljem mogućem kreditnom rejtingu, praktički novac koji gotovo ne košta ništa i isplaćivat će se u slijedećih 30.g [[Upadica: Hvala vam]] zajednički. O tome kako će to biti glede prihoda o tome će se razgovarat.
Hvala vam. Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suvereniste da bismo se dodatno konzultirali o izvješću predsjednika vlade. Dakle, ja sam vas g. predsjedniče hrvatske vlade lijepo priupitao bez ikakvih komentara i o suverenizmu, kvazi suverenizmu, vašem kvazi suverenizmu ili o bilo čemu drugome. Vi ste i u vašem izvješću sebi uzeli za pravo opet mene prozivati kao suverenista i nazivati sebe suverenistom. Dakle, pitanje je bilo jednostavno, vi mi niste dali odgovor jer ne znate. Dakle, niste mi dali odgovor na jednostavno pitanje. Odakle će EU namaknut taj novac? Dakle, najjednostavnije pitanje i to hrvatska javnost mora znati, odakle će EU, predsjedniče vlade, namaknuti novac? A što se tiče onog vašeg komentara kroz izvješće kad ste mi se obratili i kad ste im govorili da se smijem, ja ne znam kako ste vidjeli da se ja smijem ispod maskice jer nosim je uredno, nosim maskicu i o tome kako su hrvatski građani prepoznali vas kao pravog suverenista, prepoznali su vas na način da su vam dali 80 000 glasova manje nego prošli put i još 64 000 manje nego u vrijeme Karamarka, znači 140 000 glasova manje ste vi dobili. To što vas je … [[Govornik se ne razumije]] nagradio jer je vaš ideološki partner SDP zakazao, to je druga priča, al vi ste dobili 144 000 manje glasova. Dakle, nemojte se kitit suverenizmom jer niste suverenist. A kad govorimo o EU, ja ne kažem da je sve što dolazi iz EU loše i naopako. Međutim, ja bi volio da i vi kritički razgovarate o EU i o nekim stvarima unutar EU. A kad vam se postavi jedno lijepo pristojno pitanje na koje vi nemate odgovor onda ne morate spuštat, docirat, nego jednostavno odgovorite ili kažite ne znam.
Stanka će biti odobrena, javlja li se još netko za stanku? Kolega Pavić izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Zekanović, pa meni je žao da vi ne znate, pa da ne znate da je RH već sada u plusu 26 milijardi kuna u odnosu na ono što smo uplatili [[Upadica: Kolega Pavić, kolega Pavić]] i na ono što smo dobili.
Kolega, vi morate obrazložiti zašto tražite stanku.
Dakle, tražimo stanku na ovu točku upravo iz tog razloga što smatramo da je ovaj program koji je odnosno da je dobar. Isto tako da imamo situaciju da se konzultiramo dodatno. RH je ovakvim programom odnosno višegodišnjim financijskim okvirom dobila. Vrlo je jasno otkuda dolaze sredstva, vrlo je jasno da će se kreditno zadužiti Europska komisija koja ima triple AAA kreditni rejting i to dugovima od 2028.-2058., da su razvijenija gospodarstva preuzela na sebe da dio dugova vrate kao zemlje neto uplatiteljice, a isto tako je poznato da i sredstva kohezije 70% onih sredstava se vraća zemljama neto uplatiteljicama. Tako da je vrlo jasno tko će to vratiti, stvorit će se nova ekonomska aktivnost, desiti će se situacija da upravo smo sada 26 milijardi kuna u plus, hrvatski građani će i dalje biti u plusu kao zemlja neto uplatiteljica, a cijenu tog zaduživanja preuzet će neto uplatiteljice, Europska komisija, djelomično i ostatak, ali ovih 22 milijarde eura će biti pozitiva. Prema tome, vrlo je jasno i tražim stanku radi tog pitanja. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo povredu Poslovnika. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodin Pavić odnosno uvaženi kolega zastupnik povrijedio je Poslovnik zbog toga što niti sam ne zna obrazložiti zašto je tražio stanku. Mislim da je sramotno da jedan bivši ministar ne zna u dvije minute niti obrazložiti zašto traži stanku kluba.
Kolegice dobivate opomenu zato što ste zloupotrijebili Poslovnik na ovo nemate pravo i kolega Pavić je obrazložio jednako kao i kolega Zekanović, a to je uobičajena praksa da se iskoristi ove dvije minute kada klub zatraži stanku da iznese i svoje razloge zašto to čini, tako da vas molim da ne činite takve vrste povrede Poslovnika. Javlja li se još netko za stanku? Kolega Ostojić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle tražim stanku u ime kluba SDP-a u kontekstu dodatnih izlaganja gospodina premijera i ministra vanjskih poslova. Hvala.
Javlja li se još netko za stanku? Nastavljamo u 10:26 sati. STANKA U 10:16 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,27 SATI]] Kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo nastavili sa replikama, prvi je sada na redu kolega Bulj. Izvolite.
Uvaženi premijeru na kraju ste rekli da je ovo novi suverenizam i da ne budemo cinični da se ne smijemo na te vaše izražaje, međutim ja smatram da je suverenizam da hrvatski seljak, hrvatski ribar, hrvatski poduzetnik i općenito hrvatski narod bude jednakopravan unutar EU. Ako je Mađarska mogla zabraniti prodaju poljoprivrednoga zemljišta onda zašto Hrvatska nije to zaštita. Zbog čega primjera mi nismo proglasili isključivi gospodarski pojas, a to je naše pravo, punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa. To su pitanja koja interesiraju naše građane da bi bio ravnopravan i naš ribar i naš seljak naravno i naš poduzetnik. Zašto nemamo moratorij na kredite i kamate ako u Sloveniji ima moratorij na kredite i kamate, znači hrvatski narod da bi bio suveren mora biti ravnopravan s mađarskim, talijanskim ili bilo kojim drugim narodom.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Bulj, meni se čini da će biti još 270 miliona EUR-a za ribare iz ovoga paketa kojeg smo danas predstavili. Tko bi ih drugi dao? Ima li netko drugi da će dati 270 milijuna EUR-a za hrvatsko ribarstvo osim hrvatskog članstva u EU? Ako vi meni nađete odgovor na to pitanje tko je taj drugi tko će da onda ću ja vas razumjeti, al nećete ga naći jer nema tko drugi dati. Znači što je važno da vi razumijete i vaš kolega kojeg nema sada nakon stanke valjda se još konzultira. Da razumijete da smo mi u EU išli zadnjih 30 godina od govora predsjednika Tuđmana tu, za ovom govornicom, 30 godina traje taj put. To što vi tada, a naročito gospodin niste u tome participirali, niste razumjeli, niste pratili faze, niste dali doprinos, to je vaš problem. Da ste igrali tu utakmicu onda bi drukčije razmišljali sada.
Izvolite kolega Bulj, što tražite?
Tražim stanku i ime Kluba MOST-a od 10 minuta gdje premijer Plenković nije odgovorio na upit, a Klub MOST-a je dobro sudjelovao i predlagao prijedloge koji su na konceptu novog suverenizma, na konceptu da proglasimo isključivi gospodarski pojas, al vi to ne želite zbog dobrih odnosa sa Tajanijem inače fašistom koji svojata našu Dalmaciju i Istru. Vi niste zaštitili naše ribare. Naravno, kada je predsjednik Tuđman to govorio i poslije kad je bio Domovinski rat, da sudjelovao sam u Domovinskom ratu i kao drugi branitelji bez obzira o kojoj političkoj opciji se radilo smo branili RH, i Bogu hvala mi smo je obranili, ali ja vam ponavljam još jednom pitanje. Zbog čega niste imali hrabrosti proglasiti isključivi gospodarski pojas, da hrvatski ribar makar bude ravnopravan sa talijanskim ribarom u RH. Ne da talijanske flote rade što žele i talijanski ribari na našem moru. Također, niste zaštitili naše poljoprivredno zemljište jer da ste ga zaštitili, da ste poljoprivredu zaštitili onda ne bi imali 2/3 Hrvatske prazne, a i ovo malo poljoprivrede kad se pozivate na samodostatnost i suverenizam i ovo malo što naši poljoprivrednici posade na kraju moraju baciti i uzorati. 3 milijarde EUR-a uvozimo prehrambenih proizvoda. Nikada više niste davali poticaja, nikad manje nismo proizvodili. Hrvatska nije samodostatna država premijeru. Premijeru, Hrvatska 6% BDP-a od iseljenih Hrvata kojima vi niste smili, niste dozvoli da glasaju elektronski ili dopisno, oni su iselili zbog loših politika, zbog takvoga pod svjetlima lažnog predstavljanja da sve cvita u RH. 2/3 RH su prazne premijeru, moja Cetinska krajina, Zagora, Slavonija je doslovno prazna. Bar nas stavite u ravnopravan položaj s Mađarima da se zabrani prodaja poljoprivrednog zemljišta i da naši poduzetnici ima pravo na [[Upadica: Zahvaljujem.]] moratorij na kredite i kamate.
Kolega Bulj hvala vam. Odobrava se stanka. Javlja li se još netko? Ako ne, možemo li, slažete li se da završimo s replikama pa da nakon toga dademo stanku? Ne, dobro, onda nastavljamo u 10,43. STANKA U 10,34 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:46 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Molim vas da zauzmete svoja mjesta. Na redu je sada zastupnica Vučemilović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. U vašem intervjuu Financial Timesu 30.12.2019. rekli ste da će tijekom predsjedanja pitanje demografije biti ključno i da se EU mora suočiti s egzistencijalnim problemom gubitka stanovništva koji pogađa nekoliko zemalja članica. Kako je RH jedna od tih zemalja interesira unatoč pandemiji, potresu i svemu što nije bilo planirano, predviđeno i što nitko nije mogao predvidjeti što je učinjeno kako bi se to pitanje aktualiziralo na razini EU i to me interesira naravno poglavito zbog Slavonije i Baranje odakle dolazim. Naveli ste da u ovom aranžmanu su određena sredstva predviđena za ruralni razvoj, ali nama odlaze i visokoobrazovani mladi ljudi, što je po tom pitanju napravljeno? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice Vučemilović. Mi smo još prošle godine kao što se sjećate ne samo od ovog intervjua za FT krajem prošle godine uoči Europskog vijeća u lipnju 2019. uspjeli uvrstiti u dokument koji se zove „Strateška agenda Unije pitanje demografske revitalizacije“ i to na našu inicijativu, a uz potporu niza članica osobito Srednje i Istočne Europe koje pate od istog problema. Ne samo to, mi smo prošle godine, sjetit ćete se u ovo vrijeme kada se formirala Komisija Ursule von der Leyen uspjeli da po prvi put u povijesti komisije jedna članica, u ovom konkretnom slučaju naša, potpredsjednica Europske komisije Dubravka Šuica ima u svom portfelju i pitanja demografije. Sredstva koja smo dobili i kroz VFO i kroz program gospodarskoga oporavka „EU iduće generacije“ koristit ćemo i za rješavanje egzistencijalnog ključno glavnog temeljnog pitanja i zato idemo i na središnji državni ured da horizontalno pokrijemo ovu temu i u ruralu, i u obrazovanju, i u mladim obiteljima.
Hvala. Kolega Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade sa kolegama i ministrima. Prvo čestitke na predsjedanju koje i to prvo digitalno predsjedanje koje mislim da je prošlo uspješno. S druge strane zanima me tema proširenja EU u radi izazova EU i radi Brexita nije bila toliko aktualna i prioritetna za EU, ali mi smo je vratili upravo na ovom predsjedanju na stol otvaranje predpristupnih pregovora sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom, otvaranjem posebnog poglavlja sa Crnom Gorom, otvaranjem puta BiH su bili neki način i normalno … i nešto što ćemo ostaviti iza ovoga predsjedanja. Za vas, općenito za državu RH koliko je to bitno i radi stabilnosti i radi našega susjedstva, a ne samo radi budućnosti EU nego isključivo radi nas, radi RH koliko nam je bitno otvoriti upravo ta poglavlje, te stvari radi stabilnosti na Jugoistoku Europe. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Bačić, što se tiče teme proširenja EU mi smo uistinu nju uspjeli pozicionirat uprkos, unatoč svemu i unatoč mnogim članicama koje nisu baš bile toliko zagrijane za tu temu. Mi smo naime munjevito nakon formiranja nove komisije i početka našeg predsjedanja preokrenuli trendove iz listopada 2019., dobili suglasnost nekoliko članica koje su tada blokirale odluku o otvaranju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, ne samo da smo donijeli odluku o otvaranju nego smo uspjeli u dogovoru s Europskom komisijom izmijeniti metodologiju pregovora o proširenju, održati zagrebački sastanak na vrhu, nažalost u formi video konferencije, poslati ključne poruke, a za nas je osobito bila važna poruka prema BiH i pitanju ravnopravnosti Hrvata kao konstitutivnog naroda i na tom tragu ćemo nastaviti naše aktivnosti. Hvala.
Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi premijeru, vi ste se toga već dotakli ali volio bih čuti malo više i pojašnjenja o uvjetovanju i korištenju sredstava iz europskog proračuna koje je povezano s poštovanjem vladavine prava. Naime, neki kritičari našeg predsjedanja su rekli da smo, prije svega iz EU, da smo bili gromoglasno tihi kada se što se tiče klizanja nekih naših susjeda, zemalja članica EU prema autoritarizmu i kršenju vladavine prava. Pa me zanima iz ovoga što ste rekli, a rekli ste da nije dobro da određene članice uvjetuju isplate odnosno korištenje sredstava, međutim zanima me koje je preciznije stajalište Vlade, jesmo li protiv ili smo za? Europska komisija će ove godine prvi put objaviti izvješće o vladavini prava država članicama EU, što Vlada očekuje od tog izvješća, bojite li se da ćemo tu loše proći i jeste li protiv toga zato da Hrvatska nije bila zakinuta isplatom?
Hvala. Izvolite, odgovor.
Ispričavam se, ovo zadnje vas nisam čuo, što ste rekli zadnju rečenicu? Oprostite ako može Gordane samo da [[Upadica Predsjednik: Je, kako ne.]] zadnju rečenicu samo.
Bojite li se da će Hrvatska biti zakinuta ako vladavina prava bude uvjet za korištenje sredstava?
Izvolite.
Dobro. Dakle, prvo ja sam vrlo jasno u uvodnom nastupu rekao da smo bili za načelo vladavine prava, vezano u ovom konkretnom slučaju za korištenje sredstava iz europskog proračuna, stav je za. I rekao sam da ova rasprava koja se sada vodila nije ista onoj raspravi o čl. 7., dakle rasprava o čl. 7. vodi se na temelju nekih drugih osnova. O poštivanju temeljnih načela vladavine prava postoje dvije zemlje, protiv jedne je pokrenut postupak na temelju inicijative komisije, protiv druge na temelju inicijative Europskog parlamenta, znamo koje su to zemlje. Ovaj citat koji ste vi spomenuli je nekakav citat medijski ili ne znam čiji, politički, to jednostavno nije točno. Mi smo obavili dijalog koji smo trebali na tu temu vrlo kvalitetno i vrlo dobro. Što se tiče izvješća o vladavini prava Vlada ga je već podnijela Europskoj komisiji, Vlada ga je prihvatila, on je na webu Vlade, možete ga pogledati, cjelovit je i kvalitetan, ničeg se ne bojimo jer ništa ne krijemo.
Hvala. Idemo dalje, zastupnica Nikolić, izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, imam samo 2 pitanja. S obzirom da je konačni dogovor o novom višegodišnjem financijskom okviru 2021.-2027. rezultat kompromisa sa tzv. štedljivom četvorkom Austrijom, Danskom, Nizozemskom i Švedskom, koje je stajalište Vlade o smanjivanju prvotno predviđenih sredstava za pojedine programe kao što su Obzor 2020 i Invest EU te politike kao što su zdravstvo, obrana i migracije. I slijedeće kako će nova raspodjela sredstava utjecati na Hrvatsku? Hvala.
Izvolite odgovor.
Točno je da su u kompromisima određeni prijedlozi smanjeni. Koji je cilj bio Hrvatske? Dakle, imate recimo to tako 2 skupa koji su vam bitni. Jedan vam je skup koji se zove nacionalna omotnica. Ono što je ovim dogovorom i kasnije s Europskim parlamentom vrlo jasno definirano da ide isključivo za vašu zemlju. To je moj prioritet, broj 1. Dakle, moj cilj je bio dobiti što veća sredstva za nacionalnu omotnicu. Ako se negdje trebalo raditi kompromis onda mi je lakše da se to radi na onim programima koji se odnose na sve. Znači apsorpcija tih sredstava ovisiti o aktivnosti naših aktera u Hrvatskoj gdje oni konkuriraju svim ostalima da povuku sredstva iz nekog od ovih programa o kojima vi govorite. Prema tome, mi smo osigurali bazu, a ovo je nadgradnja. Što budemo duže u uniji baza će ići apsorpciju, a nadgradnja ćemo imati više. Stvari su dosta jednostavne.
Zahvaljujem. Kolega Troskot, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade iščitali smo ugovore koje smo potpisali sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj, moje pitanje, 2 pitanja su slijedeća. Prvo pitanje je da li će ti novci koje smo uspješno isprosili ići po istim uvjetima u smislu kamata preko Hrvatske banke i obnove i razvoj prema našim hrvatskim poduzetnicima. I pitanje broj dva, da li ti ugovori su dobiveni uz poček od 5 godina, što je svojevrsni moratorij, da li ćete kao novi ekonomski suverenist uvesti mjeru moratorija na kredite i kamate po modelu i po primjeru kao što je to uvela naša susjedna Slovenija? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče ja vidim da vi dajete repliku na izvješće koje nema veze s ovom temom. Ovo vam je sutra na dnevnom redu, pa pitajte potpredsjednika Marića.
Kolegice Lukačić, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade uz vašu podršku i podršku resornih ministara u svibnju ove godine u Zagrebu je trebala biti održana konferencija Europskog foruma za osobe s invaliditetom, no međutim zbog pandemije Covida-19 ona nije održana, ali je održan seminar, video seminar sa temom utvrđivanje invaliditeta i Istambulska konvencija, konkretnije zaštita i borba protiv nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom na kojem je RH od Europskog foruma za osobe s invaliditetom i vama osobno izražena, izraženo velika zahvalnost i podrška na ratificiranju Istambulske konvencije. Evo, hvala vam zbog toga.
Hvala vama, hvala. Idemo sada dalje, poštovani kolega Bartulica.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče sabora, gospodine predsjedniče Vlade, pažljivo sam slušao izvješće o predsjedavanju i o održanom sastanku u Bruxellesu, dobro da je postignut dogovor, međutim rekli ste s pravom da je ovo situacija bez presedana što je zaista točno, međutim znamo i to je opće poznato da velikim dijelom se svijet nalazi u ovoj situaciji zbog neodgovornog ponašanja komunističke Kine od samog početka ove pandemije. I dan danas sprječavaju mogućnost stranih znanstvenika da proučavaju uzroke i okolnosti kako je sama ova viroza nastala. Zašto niste za vrijeme predsjedavanja uputili barem jednu riječ kritike prema toj zemlji? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Bartulica, što se tiče istraživanja i komunikacija o tome kako je virus nastao, zbog čega je proširen, ti razgovori se vode, vode se nužno uvijek na pojavnoj razini. Mi smo sa Kinom razgovarali i izrazili smo im i suosjećanje za posljedice te pandemije koju su oni imali koja je nažalost sada na cijelom svijetu raširena ali smo i ostvarili određenu suradnju koja je bila dosta bitna. Znate imali smo ovu temu koja sad leprša prostorom jedna o Članku 16., Članku 17. Ustava i aktivnostima stožera civilne zaštite koju smo apsolvirali ovdje u saboru i drugu oko opreme, zaštitne opreme. Da nije bilo mog razgovora sa premijerom Liem pitanje da li bi mi imali zaštitnu opremu u bolnicama i u svim drugim sustavima, a mi smo je nabavili. Vodite računa i o tome.
Hvala. Kolega Stier izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine premijeru u hrvatskoj javnosti pa i u ovom saboru često se čuju ocjene o zemljama Srednje Europe kao da su zemlje koje se protive članstvu u EU, a zapravo to su zemlje koje svjedoče da su svoj suverenitet ojačali od kad su u EU i žele i dalje biti u EU zapravo i na ovoj zadnjoj sjednici Europskoga vijeća aktivno su sudjelovale u donošenju odluka koje ide u smjeru ako hoćete i dublje integracije jer je doista jedan iskorak da su sada one bogatije zemlje EU pristale po prvi puta da se, da Europska komisija izađe na tržište kapitala u ime cijele EU što je naravno dobro za Srednju Europu za nove članice, a pogotovo za Hrvatsku. Izgleda kao da je ova pandemija puno toga promijenila, pa i u EU da su neke tenzije koje vjerojatno će i dalje postojat, al da su danas u drugom planu, u prvom planu ponovno dolazi intenzitet europskih integracija koja će biti uloga RH u tom narodnom periodu?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Stier. Što se tiče stava država Srednje Europe ja sam s njima vodio zaista intenzivne konzultacije ovih dana i proteklih mjeseci u krajnjoj liniji ove zadnje dvije godine. Mi smo se tu našli na, na istim pozicijama s tim da oni još bolje razumiju što za nas znači činjenica u odnosu na njih da smo samo 7.g. članica unije i to jako dobro razumiju i to podržavaju. A dogovor koji je postignut, ja ću još jednom podcrtati, je bio taj ključni, možemo slobodno reći, pa i pristanak Njemačke na inicijativu da unija izađe pred financijska tržišta, pred investitore i napravi ovakav iskorak da se namaknu sredstva za države članice. Jednom kada se to postiglo ostvarena je kohezija i zato sam i naglasio odgovornost dviju najvećih članica utemeljiteljica bila je tolika da su oni jasno davali do znanja svima koji su radili protiv dogovora da se dogovor postigne i u tome smo uspjeli.
Poštovani kolega Ćelić izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani predsjedniče hrvatske vlade, početkom lipnja je održana e-konferencija „Bolja budućnost za zdravo starenje“ u sklopu hrvatskog predsjedanja Vijećem EU, a pod pokroviteljstvom Vlade RH. To je bila najveća znanstvena konferencija tijekom našeg predsjedanja. Naša povijest i ostavština dr. Andrije Štampara su dokaz da RH itekako ima značaj u Svjetskoj zdravstvenoj zajednici, šta se vidjelo tijekom pandemije Covid-19 i zapravo i vaša uloga, dakle tijekom pregovaranja u ovome razdoblju u srpnju je pokazatelj da RH treba osnaživati javnozdravstveni sustav i tu RH može biti primjer, kao što smo primjer u transplantacijskoj medicini tako možemo biti i primjer u javnozdravstvenom sustavu i mislim da to itekako treba govoriti unutar država članica EU.
Izvolite odgovor.
Ne.
Okej. Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. g. Predsjedniče, u dosadašnjim nastupima u saboru poznavali ste, pokazali ste zavidno poznavanje opusa dramskog programa televizije Zagreb iz 80.-tih godina. Sigurno vam nije promakla scena iz „Velog mista“ kad meštar odnosno Boris Dvornik primijeti da kad god u Splitu dođe neka nova država da jedino što im je bitno da građanima uzme radio. Ono što je njima bilo radio, to su vašoj vladi mobiteli građana. U ožujku je vaša vlada uputila izmjene Zakona o elektroničkim komunikacijama gdje je jedan od glavnih ciljeva bila kontrola mobitela i taj je zakon zahvaljujući pritiscima oporbe civilnog društva i koalicijskih partnera povučen. Prekjučer je tu temu u vidu mogućeg obveznog instaliranja aplikacije „Stop Covid-19“ reciklirao ministar zdravstva. Imam dva pitanja. Zbog čega članovi vaše vlade su toliko fokusirani na mobitele građana? I drugo, jedna aplikacija koju ste instalirali već je javila da ste u Zadru bili u bliskim kontaktu sa zaraženim tenisačima. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo zastupniče Bauk. Vi ste u vašim mandatima u ovom saboru pokazali toliko zavidno poznavanje ovih europskih tema da vam ni „Velo“, ni „Malo misto“, ni „Čovik i po“, ni „Gruntovčani“, ni „Tko pjeva zlo ne misli“ ne bi mogli pomoć da nešto o tome naučite. Što se tiče aplikacije „Stop Covid-19“ ja vjerujem da ste vi svjesni da takve aplikacije imaju mnoge države, da je ona dobrovoljna, da je rađena u suradnji sa onim što su najveći giganti napravili, Google i Apple, ona nije obavezna, ona je dobrovoljna. Što se tiče Zadra, ja za razliku od vašega kolege Ostojića koji samoinicijativno, samovoljno ide u samoizolacije bez razloga onda osvane nakon 3 dana u sučeljavanju na zabavnom radiju kao najveći zabavljač, slušam stručnjake. A vi ste meni kao moj bivši košarkaški sudac i Bračanin daleko sad najsimpatičniji kad nema mog prijatelja Marasa više u vašem klubu.
Evo sada ćemo vidjeti šta će kolega Ostojić kazati, izvolite.
Neću se replicirati poštovani g. premijeru, dapače … [[Govornik se ne razumije]] na izborim sredstvima uz želju da to ASAP i AFAP provede. S druge strane svima nam je poznato utjecaj portala „Politika diljem svijeta“ kojem ste vi poštovani g. predsjedniče i osobno dali nekoliko intervjua. Politiko vas je u nekoliko tematskih članaka vrlo lijepo komentirao. Opisao vas je citirano „Plenković je miljenik EPP-a čiji trenutak tek dolazi“, a nakon toga opet kaže „Plenković je predodređen za neko čelno mjesto u EU ili UN-u“. Stoga vas molim kako u tom kontekstu tumačite, objašnjavate, promišljate, zaključak tog istog Politika da je hrvatsko predsjedanjem Vijećem EU citiram „jako podbacilo, a dodatno … [[Govornik se ne razumije]] ocjenjuje naš prijedlog, citiram „Disaster“, katastrofom.
Izvolite odgovor.
Meni je drago zastupniče Ostojić da unatoč ovim vašim ne nužnim sa aspekta činjenice da ste liječnik samovoljnim potezima, vi pratite Politiko, pa da pratite jednu rečenicu članka koji je napisan iz njihovoga dopisništva u Berlinu. Krajnje je nebitan, netočan, kriv, u neskladu sa svim što smo mi napravili, u neskladom što ako hoćete ključni novinari, komentatori … [[Govornik se ne razumije]] urednici Politika u Briselu misle što o nama, što o RH, što o onom što smo napravili. To je na tragu ovog nekakvog neimenovanog citata koji je imao i zastupnik Hajduković, a i ranijem sazivu su vaši zastupnici nastojali pabirčit neke … [[Govornik se ne razumije]] europske izvore ne bi li nešto nas iskritizirali, a mi smo dobili zahvalu, priznanje i u konačnici rezultate, rezultate. Da smo imali normalno predsjedanje bez Covid-19 i vi biste bili bolje upoznati, a naročito zastupnik Bauk što je članstvo u RH u EU.
Hvala vam. Kolega Milošević izvolite.
Hvala predsjedniče sabora. Poštovani predsjedniče vlade, moje pitanje je bilo u svezi otvaranja pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom kako je to kolega Bačić iskoristio pitanje proširenja, ja ću se dotaknut važnog pitanja unutarnjih migracija u EU. Dakle, jedan od često korištenih od strane najžešćih euroskeptika argumenata protiv Unije je upravo to pitanje unutarnjih migracija, međutim brojke, činjenice kristalno jasno ukazuju na to da nama susjedne zemlje, recimo upravo Sjeverna Makedonija, Albanija pa i Srbija koje su u pregovorima ili su na samom početku pregovora bilježe apsolutno najveći broj odlijeva stanovništva. Dakle, u razgovorima prošle godine kada samo bili u Skopju Vlada nam je saopćila da je 25% populacije Makedonije i Albanaca i Makedonaca napustilo Makedoniju. Dakle, evo želio sam samo to prokomentirati i pitat vas kako vi vidite to pitanje unutarnjih migracija? Hvala.
Čini mi se da premijer nije baš najbolje uhvatio ono što ste govorili.
Gordan, ali mikrofoni su nisku, ljudi su Hrvati visoki, a s maskom se ne čuje ništa.
Dobro, ne znam što da radim. Možemo li malo pojačati mikrofone? Idemo dalje onda poštovana kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Vlade. Predsjedanje EU trebalo je biti prilika da predstavimo sebe, svoje sposobnosti, Europi i svijetu i to je trebao biti vaš osobni … očekivali smo i vaš osobni touch. No očito je program hrvatskog predsjedanja nestao u bespućima birokracije i europskih procedura koje bi svoje odradile i bez vašeg upliva. Naime, pohvalili ste se financijskom omotnicom od 22 milijarde u okviru višegodišnjeg financijskog okvira i plana oporavka, no brojka koju ste prikazali ni na koji način niste povezali sa programom i sa četiri prioritetna područja iz stupa našeg predsjedanja, a to su Europa koja se razvija, Europa koja štiti, Europa koja povezuje i utjecajna Europa. Ja vas pitam što je u svakom od tih područja bio naš cilj i što je naše postignuće? Odgovornost vlasti pretpostavlja kontrolu, kontrole nema ukoliko ovi ciljevi nisu unaprijed jasno iskomunicirani i u koliko na kraju predsjedanja ne možemo povući crtu i reći što su rezultati.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Zastupnice Orešković, meni je drago da vi citirate naš program kako smo ga predstavili još 31. listopada, izvješće koje je podnijelo MVEP putem Vlade govori i o tome. Europa koja štiti se pretvorila u borbu protiv covida, Europa koja povezuje nažalost u ovom trenutku je bilo nešto što je bilo prije svega vezano za činjenicu da smo morali ponovno pokazati razloge zašto postoji država i de facto nacionalnim odlukama i restrikcijama spriječiti slobodu kretanja da bismo se spasili od covida-19. Europa koja se razvija vam je ovo što smo vam danas na stol pa malo to proučite. Europa koja je utjecajna u svijetu je poruka našeg dogovora 21. srpnja u 5:30 ujutro da smo sposobni naći svih 27 zajednički odgovor za koji nitko drugi u svijetu kao grupa država nema osim EU. Evo vam odgovora.
Hvala. Kolegice Benčić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Da li ste spremni ponoviti izbore za predstavnike civilnog društva u Europskom gospodarsko-socijalnom odboru s obzirom na to da smo jedna od tri zemlje koja je prijavljena potpredsjedniku Komisije Ševčeviću zbog kršenja procedure izbora, a iz razloga što su po prvi puta u povijesti naše predstavnike civilnog društva u EGSO-u birali predstavnici državne uprave da ne kažem izravno politika? Uvijek do sada su članovi Savjeta za razvoj civilnog društva iz redova organizacije civilnog društva sami birali svoje predstavnike. Ovo je presedan, dakle tko god da je do sada bio na vlasti nikada nije na ovaj način direktno politički birao predstavnike civilnog društva u EGSO. To vam je otprilike jednako kao da poslodavci biraju predstavnice sindikata u EGSO. Zato vas pitam, da li ste spremni ponoviti te izbore da bi ispravili ovu proceduru i prijavu koju smo dobili od povjereniku komisije?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Benčić. Vi ste u politički svijet ušli iz jedne nevladine udruge koja se bavi prijavljivanjem, to je ona ista udruga koja šalje urbi et orbi dopise protiv naše kandidatkinje za povjerenicu svim zastupnicima u Europskom parlamentu, vjerojatno ista udruga koja je ova ista pisma slala povjereniku Ševčeviću. Ja nisam primijetio niti sam se time bavio, to radi čini mi se vladin Ured za udruge, koliko sam ja i koordinira tu aktivnost sa predstavnicima nevladinih udruga. Nisam siguran da je tamo bilo nekakvih nepravilnosti, ako ima nekakva primjedba ja ću se i s time pozabaviti. Ali nisam primijetio da su ljudi koji su odabrani, a čini mi se da ih je troje od kojih su čak neki i reizabrani na bilo koji način dovedeni u pitanje ili možda da nisu stručni ili da pak ne predstavljaju one skupine civilnoga društva koje imaju što reći u tijelu poput EGSO-a, to je ona bit. A ovo drugo, meni je to sve jasno odakle to dolazi i zašto.
Hvala. Kolegice Peović, izvolite.
U izvješću nekoliko puta spominjete načelo solidarnosti, daljnje osiguravanje konvergencije i kohezije te očuvanje unutarnjeg tržišta jednakih mogućnosti za sve članice. To je valjda taj novi suverenizam koji evo ovdje čujemo kako ste ga nazvali, koji se zalaže za solidarnost, konvergenciju, koheziju i jednake mogućnosti. To bi valjda značilo zalaganje za prevladavanje nejednakosti, postavljanje protuteže rezultatima koje proizvodi unutarnje tržište na kojem se natječu ekonomski nerazvijeni, neki oblik fiskalne unije koji bi prevladao nejednakosti. Naravno da mi nemao niti solidarnosti, niti konvergencije, niti kohezije, da i dalje imamo Europu dvije brzine masovnu emigraciju, 14% radno sposobnog stanovništva je iselilo iz naše zemlje, da imamo gašenje proizvodnje na periferiji i sve nepovoljniju privrednu strukturu jednu od najnižih stopa zaposlenosti. Deficit robne razmjene između EU i nas je ogroman.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa. Zastupnice Peović ja u biti ne razumijem što je vaše pitanje i bilo bi dobro možda da vi to jasno kažete, jeste li vi za članstvo u EU ili niste, ako jeste ili ako niste onda je sve jasno. To je samo temeljna postavka koja je pretpostavka bilo koje daljnje elaboracije jedne od ovih tema. Unija postoji radi temeljnih sloboda, radi zajedničkog tržišta, radi dizanja razvoja svake regije i najnerazvijenije barem na razinu prosjeka onih koji su u uniji u slobodi u demokraciji već 70 godina. To se ne postiže preko noći. Zašto služi VFO? Zašto služi instrument slijedeće generacije? Pa valjda služi za onih 8 županija koje sam ja ovdje u govoru nabrojio, dođe na višu razinu razvoja nego gdje je danas. Sigurno ne služi da bude niže nego gdje je danas. Sigurno služi da ljudi ostanu u Hrvatskoj, a ne odu u neku drugu članicu. Sigurno služi za gospodarski rast, da, da, upravo za to služi. Ne služi ni za šta drugo. Moramo se oko tih temeljnih postavki dogovorit pa onda možemo razgovarati.
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine premijeru čestitam na 22 milijarde EUR-a koje ste izborili za Hrvatsku, zahvaljujem što ste podržali moju inicijativu da se u Fondu za oporavak posebno osiguraju financijska sredstva i za ruralni razvoj čime su profitirali ne samo europski nego i hrvatski poljoprivrednici, to je važno zašto što poljoprivrednici imaju najslabije prihode kad pogledamo sve gospodarske grane i to je razlog zašto mladi zapravo ne traže svoju budućnost u poljoprivredi. Svjesni smo da poljoprivreda donosi proizvodnju hrane, da je važna za očuvanje sela i za nacionalnu sigurnost. Obzirom da ćemo na svaki uloženi EUR-o dobiti 4,5 EUR-a iz EU to je izuzetno bitno da se utroši upravo na nova radna mjesta, na plaće, na povećanje standarda, na generacijsku obnovu sela. Mene zanima možete li nam danas obećati da će se u Nacionalnom programu reformu i Nacionalnom planu oporavka poljoprivreda i očuvanje hrvatskog sela tretirati kao prioritet?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Petir, hoće on će biti dio Nacionalnog programa oporavka, on je dio našeg programa Vlade, vi ste vidjeli našu ambiciju da želimo povećati poljoprivrednu proizvodnju za 30%, točno, govorimo o samodostatnosti zato što nam je to važno pogotovo u ovim okolnostima i mislim da smo sa ovakvim VFO-om, sa ovakvim EU iduće generacije instrumentom stvorili odlične pretpostavke da još učinkovitije provedemo program Vlade koji smo namjeravali provesti. I to je ono što je važno, a naravno da ćemo tu ići i u brojne zakonodavne izmjene koje ja mislim da će pridonijeti položaju hrvatskoga poljoprivrednika, hrvatskog sela i uopće boljem ruralnom razvoju Hrvatske uključivši i demografsku politiku. Hvala vam.
Kolega Vrkljan, izvolite.
Poštovani gospodine premijeru, govorili ste o EU sredstvima pa bi se ja htio malo osvrnuti na to i ako može jedno pitanje. Da, ne znam zašto se ne čuje [[Upadica: Malo glasnije samo.]] Mogu govoriti? Znači prema raspodjeli zemalja EU Hrvatskoj je trebalo pripasti nekih 12 milijardi EUR-a od čega bi bile 3 milijarde EUR-a godišnje međutim mi smo izborili se za 9 milijardi EUR-a 2,2 milijarde godišnje od toga 1 milijarda nepovratno ovo ostalo u vidu kredita. Mene zanima zbog čega se nismo uspjeli izboriti za ovih 12 milijardi odnosno onih 6% koliko smo imali na neki način pravo i s druge strane mi u EU zadnjih od '13. do '19. ulažemo, dobivamo 2 milijarde, ulažemo odnosno 0,6 milijardi [[Upadica: Hvala vam.]] i tu smo definitivno u plusu, ali me zanima s obzirom da onaj dio koji mi dobijemo velkim dijelom se [[Upadica: Hvala vam.]] vrati u zemlje koje uvoze u nas.
Molimo vas da se držimo vremena. Izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Vrkljan. Ja nemam pojima odakle vama ovaj podatak od 12, gdje vi ste vi to vidjeli, di ste čuli taj podatak od 12 pa da je došlo na 9, kad mi nađete izvor, citat onda ću vam odgovorit. Ovo drugo je sve netočno što ste.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani premijeru vidio sam da izbjegavate odgovoriti na pitanje kolege Troskota oko moratorija na kredite i kamate očito nemate hrabrosti znači se malo snažnije suprotstaviti bankama, ali to je logično pa ću vam postaviti jedno pitanje evo ne znam koliko je ovdje kolega uopće čitalo ovo vaše izvješće koje je prepuno birokratskih informacija, govorio je nešto i ministar vanjskih poslova o proširenju i zanimljivo je da nigdje niste spomenuli činjenicu kako je tijekom ovog našeg rotirajućeg predsjedanja zapravo Srbija blokirana zbog vladavine prava u jednom poglavlju i to su učinile Nizozemska, Danska, Švedska, Belgija, zanimljivo hrvatski je prioritet vjerojatno što brži ulazak Srbije u EU, a trebao bi biti izvršavanje obaveza. Pa ja vas pitam hoćete li možda tražiti saveznike da se Srbija što prije odblokira?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Grmoja ja znam da ni vi, a ni vaša stranka ne znate puno o EU. Ja to već godinama pratim i svaki put kad su ova izvješća vaš doprinos je ravan nuli. A ovoliko neznanja o kojem vi sada govorite o tome što je uloga zemlje koja predsjeda vijećem pokazuje da sam 1000% u pravu. Znači, vi da znate išta onda biste znali što radi zemlja koja predsjeda, a što rade države koje su u okviru vijeća i koja je pozicija onoga tko predsjeda i onoga tko ne predsjeda. Kada vi te abecede savladate, abecede funkcioniranja europskih institucija onda možemo govoriti, a vaša fiksacija na to da mi nešto nekom pogodujemo il ne daj Bože da tražimo saveznike za deblokadu govori u biti o vama. Samo o vama. I neznanje i govori o tome koja je srž vaše poruke.
Imamo 4 povrede Poslovnika, zakasnili ste kolega Miletić pa ne možete dobiti povredu Poslovnika, idemo redom. Kolega Raspudić, izvolite.
Gospodine predsjedniče sabora zahvaljujem. Povrijeđen je Članak 238. Poslovnika, omalovažavanje zastupnika mislim da se ne može govoriti na ovakav način da ni zastupnik Grmoja, ni nitko iz njegove stranke ne zna ništa o EU. Hvala.
Ovo molim vas predsjedniče Vlade, predsjedniče Vlade molim vas, predsjedniče Vlade [[Upadica: Daj zaustavi ga, ima li on ovo pravo raditi, ima li pravo ovo raditi]] ja vas da molim, samo malo, polako, samo malo. Molim vas predsjedniče Vlade da ne dobacujete iz klupa, to je prva stvar, a druga stvar je nije bilo povrede Poslovnika. Predsjednik Vlade ima pravo govoriti na način na koji je govorio. Vi ste isto tako kolega Grmoja rekli da se pogoduje bankama, vi ste isto tako rekli da Hrvatska traži saveznike za deblokadu Srbije, dakle i to su stvari koje ne odgovaraju istini i isto tako su na određeni način uvredljive. Puštam da vi kažete svoje mišljenje, isto tako puštam da i predsjednik Vlade kaže svoje mišljenje. To je razina i standard koji smo imali i u prošlom sazivu tako da mislim da tu povrede Poslovnika nema, ali vaše je pravo naravno tražiti povredu Poslovnika. Kolega Grmoja izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade povrijeđen je Članak 238. znači i ova reakcija koja je bila potpuno neprimjerena, ali ona samo pokazuje da ja uvijek pogodim dobro metu. Srbija je blokirana 2 puta 2016. dok je MOST bio dio Vlade, ovo predsjedanje je trajalo relativno kratko i zanimljivo je da nikad Hrvatska nije blokirala Srbiju za vrijeme premijera Plenkovića zbog neprocesuiranja ratnih zločina, zbog naših logoraša, zbog [[Upadica: Hvala vam kolega Grmoja.]] zbog ratne odštete, nego to čine Finska, Švedska [[Upadica: Kolega Grmoja hvala vam.]] i Irska.
Volio bih i ja nešto reći ali ne smijem gleda blokade i deblokade to ću vam reći kasnije pa ćete možda drugačije gledati na tu problematiku. Kolega Sačić, izvolite.
Da ja ću se unaprijed ispričat ak sam nešto krivo jer sam novopridošli ali meni se čini da je to grubo povrijeđen taj Poslovnik 238. i meni je neugodno zbog toga. Premijer Plenković bi se morao gospodinu Grmoji ispričat. Hvala vam lijepo.
Kolega Sačiću, rasprave u Hrvatskom saboru su ponekad oštre, ponekad idu po rubu onoga što neki smatraju da je prihvatljivo ili neprihvatljivo, ali dopustite da ja procijenim kad je prekršen Poslovnik i ja ću svakako tada reagirati, ovdje procjenjujem da nije bilo povrede Poslovnika nego je iznesen jedan stav koji je za nekoga možda neugodan ali nije bila difamacija niti uvreda na osobnoj razini. Kolega Bulj, vi ste se isto tako javili ako se ne varam za povredu Poslovnika.
Povrijeđen je Članak 238. gdje je tijelo Klub MOST-a nezavisnih lista uvrijedio jer je rekao da ništa ne znamo o europskim poslovima. Svi mi znamo da je ova Vlada jedan od ključnih lobista Srbije, jer nisu ispoštivali 2 3 poglavlja, znači 23. poglavlje pravosuđe gdje nisu ispunili svoje obaveze Srbija, a vi ste premijeru sve odradili zajedno sa bivšom tajnicom Pejčinović Burić, odradili ste sve da Srbija otvori to poglavlje [[Upadica: Hvala kolega Bulj.]] bez obzira što nisu nađeni nestali.
Kolega Bulj hvala vam nije bilo povrede Poslovnika. Idemo dalje kolegica Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, prije svega vam čestitam na uspjehu koji ste postigli u pregovorima za novi financijski okvir, mislim da je svakom u Hrvatskoj koliko je to važno za slijedeće razdoblje i za obnovu Zagreba od posljedica potresa i za ulaganje u zdravstvo, ali i za sve ostale projekte na lokalnim razinama. Stoga se nadam da će i za projekt Slovinje u Karlovačkoj županiji koji je vrlo važan zato što je to područje izrazito demografski opustošeno nakon rata, a isto tako i u gospodarski vrlo lošem položaju biti isfinanciran u tom razdoblju jer je to vrlo važno za cijelu RH zbog geopolitičkog položaja tog područja, a isto tako u ovom trenutku zbog migrantske krize to je područje vrlo osjetljivo. Stoga se nadam, da će i taj projekt biti realiziran kao i svi brojni drugi projekti i obrana od poplave koja nam je značajna. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo zastupnice Jelkovac, točno je to ja sam dobro razumio poruke koje smo čuli na sjednici Vlade u Karlovcu u prosincu 2018. koja je bila važna i vrlo kvalitetno pripremljena za potporu brojnim projektima Karlovačke županije. Razumijem značaj Slovinja i povijesni kontekst i današnju situaciju u gospodarskom, demografskom smislu, razvojnom smislu, smislu potreba. Mi smo upravo zbog toga u programu Vlade i u cijeloj ovoj izbornoj kampanji napravili projekt koji je po uzoru na projekt Slavonija, Baranja i Srijem, a to je projekt Dalmatinska zagora, Lika, Gorski kotar, Banovina koji naravno u tom potezu obuhvaća i područje Slovinja i mi ćemo kao što sam i rekao svih ovih, ne samo ovih 8 županija Panonske Hrvatske nego i dijelove ovih drugih županija kojima je potrebna dodatna potpora imati prioritetno u fokusu provedbi i apsorpciji sredstava i projekata u slijedećih 4 odnosno 7 godina. Hvala.
Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade poznato je da je službeni sloga Hrvatske hrvatskim predsjedanjem Vijeću Europe „snažna Europa u svijetu punom izazova“ to se pokazalo kao zapravo potpuna istina odnosno pogodili ste upravo da je u periodu našeg predsjedanja se dogodilo puno toga počevši od pandemije pa nadalje potresa i svega ovoga što je dogodilo se u Zagrebu. Činjenica je isto tako da smo u višegodišnjem financijskom okviru da ste ostvarili sa svojim timom preko 2 milijarde više sredstava za Hrvatsku, a uz to i ovo što se predviđa sa zapravo sredstvima slijedeće generacije. Kada usporedimo evo ono što se događa na obali i u mome kraju onda je to dokaz koliko to znači [[Upadica: Hvala vam.]] sva ta sredstva za moju županiju.
Nema odgovora. Poštovana kolegica Martinčević, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, evo za slijedeće programsko razdoblje osigurana su znatna sredstva, znatno veća sredstva i to treba svakako pohvaliti. No ja bih samo molila da se pod hitno uspostavi jasan, transparentan model sufinanciranja domicilne komponente za jedinice lokalne samouprave. Mi danas imamo situaciju u kojoj županije i gradovi i općine koji su uspješni neće moći više prijavljivati i realizirati europske projekte zato jer neće imati sredstva u svojim proračunima za domicilnu komponentu. Ukoliko naši gradovi, općine i županije neće moći prijavljivati projekte i realizirati ih, neće biti uspješna niti Hrvatska u realizaciji europskih sredstava i europskih projekata generalno. I naravno može nam se dogoditi da sredstva koja su nam odobrena nećemo moći apsorbirati. Drugi dio problema je i trenutna problematika ograničenja sufinanciranja po projektu i po korisniku koja je sada na snazi, a koja je u ovom trenutku Varaždinsku županiju koja je inače najuspješnija županija u europskim projektima zakinula za 15 milijuna kuna. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Martinčević na ovom pitanju i na činjenici da apelirate na daljnju potporu Vlade jedinicama lokalne i područne samouprave u pripremi projekata i njihovom sufinanciranju kada je riječ o apsorpciji europskih sredstava. Dakle, naša je Vlada ove protekle 4 godine učinila najviše kada je riječ o fiskalnoj decentralizaciji. Vi ste s time dobro upoznati i nema županije, grada i općina koji zahvaljujući našem Zakonu o financiranju lokalne i područne samouprave nema više sredstava, pa je time postojao i veći i značajniji akter za provedbu onih politika zbog kojih su dobili povjerenje građana na lokalnim razinama. Mi ćemo, evo zato su ovdje i potpredsjednik Marić i ministrica Tramišak, ne samo da smo prepoznali taj problem, nego ćemo ovih sljedećih nekoliko godina tražiti model koji će vam olakšati rad i omogućiti bržu i kvalitetniju realizaciju projekata. To je ono što je cilj i to je ono što razumijemo, u krajnjoj liniji to je i dogovor unutar naših partnera u koaliciji.
Hvala vam. Poštovana kolegica Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi premijeru, Odluka o izmjeni Odluke o vlastitim sredstvima Europske unije u skladu sa člankom 311. Ugovora o funkcioniranju Europske unije stupa na snagu tek nakon što ju potvrde države članice u skladu sa svojim ustavnim uređenjima. Zanima me, hoće li Vlada uputiti ovu odluku na ratifikaciju u Hrvatski sabor. Imam još, s obzirom da imam vremena imam samo jednu molbu gospodine Jandroković. Možete malo smanjiti klimu, mi se smrzavamo ovdje. Hvala.
Ne znam kakva je, jel' i drugima hladno? Zima je. Onda hajde malo vas molim da se za jedan stupanj smanji klima ako je moguće. … [[Upadica se ne razumije.]] Da i vama je vruće gore, da. … [[Upadica se ne razumije.]] Teško mi je sada tu biti pravedan, pa malo onda smanjite jer ima ih tu dolje kojima je jako hladno. Predsjedniče Vlade izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice. I vas sam jako slabo čuo. Ne znam, nešto moramo učiniti od kada su maske sa mikrofonima, a mislim da su puno preniski. Kada je riječ o vlastitim sredstvima kada dođu pravni akti na dnevni red onda ćemo ocijeniti da li pravno postoji potreba za ratifikacijom ili ne. Ovo što sada vidite je zaključak koji je pred vama i vi ćete ga na neki način politički i prihvatiti kada bude glasali o ovom izvješću sutra. Hvala vam, ako je to bilo pitanje. Pokušavao sam razabrati.
Zahvaljujem. Dakle molim vas budući da zaista se slabije čuje da pokušate što bliže biti mikrofonu kada govorite. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne. Sada je na redu kolega Raspudić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade lijepo ste izložili i predstavili kao veliki uspjeh Hrvatske to što je Europska unija predvidjela veliki paket pomoći Hrvatskoj, čak smo dobili i poseban paragraf. Međutim, tu leži veliki paradoks. Naš najveći neuspjeh, a to je činjenica da nam treba tolika pomoć da smo toliko jadni i bijedni da Europska unija to prepoznaje se predstavlja kao naš uspjeh. Pa se pitam, koje su Vlade dovele do tog uspjeha neuspjeha? Imam jedno pitanje. Hoće li gospodin Charles Michel doći na proslavu 25. obljetnice vojno-redarstvene akcije Oluja u Knin? I u tom smislu evanđeoski „Tko tebe kamenom, ti njega kruhom“, vi nama govorite da smo neznalice i da nam je znanje …, a ja ću vama pomoći solomonski riješiti vaš najveći problem za sljedeći tjedan. Dovoljno je da gospodin Krunoslav Capak odredi mjere samoizolacije gospodinu Pupovcu i Miloševiću dva tjedna jer su bili u sabornici sa gospodinom Hrebakom i problem je riješen. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Raspudić. Meni je drago da ste vi sada došli Sabor pa ćete imati prilike čuti odgovore na vaše komentare. Vi ste godinama bili komentator, novinar, kolumnist. Mogli smo slušati kako gospoda iz Mosta prepisuju i malo elaboriraju vaše teze koje ste im kao talking points pisali sve ovo vrijeme, jer inače se sami ne bi dosjetili. Ali su većina vaših teza, a naročito recimo o onome što ste govorili o HDZ-u, o politici naše Vlade, o tome gdje ja idem, kakav sam, što sam ispale netočne, ispale krive. Pa i ovo sada što govorite, a vi ste čovjek je talijanist, vjerojatno ste malo išli u zemlje Europske unije poput Italije, svjesni ste da oni koji jesu u uniji bili od početka ili koji su došli kasnije nisu isto razvijeni. Pa tu vam je odgovor na vaše magično pitanje zašto nama to sada treba a drugima ne. Ne trebate zato biti niti doktor talijanistike, a niti ekonomije da to znate. A što se tiče proslave Oluje ne. Mi nikoga ne zovemo ovaj put upravo zbog epidemioloških razloga, a gospodin Charles Michel za one koji ne znaju je bio konstruktivan u ovome i pomogao Hrvatskoj, a to ćete vi naučiti sada kao političar kada niste već kao kolumnist … [[ne razumije se]]
Hvala vam lijepo. Kolega Totgergeli izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade, kolegice zastupnice i zastupnici. Koristim ovu priliku predsjedniče Vlade da vam se još jednom zahvalim što ste kao predsjednik Vlade u prošlom sazivu podržali inicijativu 19 od 23 načelnika i gradonačelnika Bjelovarsko-bilogorske županije i našu županiju smjestili u panonsku statističku … regiju. Moram podsjetiti da je župan Bajs SDP-e i stranke koje ga podržavaju žestoko se protivio tome i gurao nas u razvijeniju sjevernu statističku regiju. Sada vidimo da iz ove nove financijske perspektive upravo značajnija sredstva idu manje razvijenim regijama, pa će tako i naša Bjelovarsko-bilogorska županija koja je jedna od najnerazvijenijih temeljem toga dobiti značajnija sredstva. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Totgergeli. Sve je ovo točno. Gospodin Bajs kojeg ste spomenuli kao župan Bjelovarsko-bilogorske županije imao drugi stav tada. Vlada je donosila odluku srećom i ispravljala nepravde nekadašnje vlade SDP-a i tadašnjeg ministra regionalnog razvoja gospodina Grčića koji je napravio podjelu od koje naravno smo stavili u isti koš razvijenije dijelove Hrvatske s onima koji su slabije razvijeni. Mislim da je ova statistička karta puno bolja to je u biti karta gospodarskih potpora i drago mi je radi razvoja Bjelovarsko-bilogorske županije da smo pri donošenju odluke konzultirali i više ljudi iz te županije, a ne samo župana kojeg ste spomenuli. Što se tiče razvojnih projekata mi ćemo kao što smo i do sada činiti sve da forsiramo ravnomjerni regionalni razvoj bez obzira o kojem dijelu Hrvatske se radi i bez obzira tko je gdje na vlasti. To je konstanta naše politike i tako će i ostati.
I idemo na zadnju repliku upućenu premijeru, to je poštovana kolegica Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovani premijeru zasigurno je vijest da 22 milijarde EUR-a pozitivna za Hrvatsku i to nitko ne dovodi u pitanje. Sada kada znamo koliko, ključno pitanje je kako. Ono što mene zanima su dvije stvari. Prvo kada ćete donijeti Nacionalnu razvojnu strategiju, dakle to je kako je volimo tepati majka svih strategija iz koje trebaju proizaći sve sektorske strategije, a i sami ste rekli da bi ona trebala biti temelj planiranja proračuna i programiranje sredstava iz Europskih fondova nakon 2020. godine. U njoj bismo trebali definirati viziju Hrvatske, isto tako razvojne scenarije Hrvatske, strateške ciljeve i instrumente provedbe. Mene zanima kada će strategija koja je poslana prisilno u izolaciju ili je u samoizolaciji ugledati svjetlo dana. I drugo na koji način kanite osigurati sustav, poboljšati sustav upravljanja i kontrole korištenja Europskih fondova?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Glasovac, meni je ipak dovoljno da smo donijeli 22 milijarde EUR-a da je 222 milijarde kao što vi kažete bilo bi puno, to nije realno, je, je bio je mali lapsuz ali nema veze to je sve ok, nije, nije ništa zlonamjerno nego realno govoreći teško bismo mi to apsorbirali uz sve naše želje i apetite, a i ovu strukturu provedbe fondova. Sve ok, dogodi se, dogodi se. 166 milijardi kuna otprilike evo nije to tako loše ako hoćemo ići prema 222. Što se tiče Nacionalne razvojne strategije ona je rađena dugo, rađena je sustavno uključeni su brojni akteri ne znam ni sam koliko je tu bilo kontribucija na svim mogućim razinama, ono zašto smo zastali, zastali smo zbog Covida-19, kao što smo zastali u nizu drugih aktivnosti koje moramo prilagoditi onome što se sada zbiva. Dakle, ako EU daje 750 milijardi nakon Covida-19 moramo i mi prilagoditi [[Upadica: Hvala vam.]] draft onome što će biti u budućnosti, a bit će vrlo skoro.
Sada idemo na tri replike koje će biti upućene ministru vanjskih i europskih poslova kolegi Grlić Radmanu. Prvi je na redu kolega Fabijanić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, predsjedniče Vlade, poštovani ministre u svojoj replici bi se osvrnuo ne toliko na ono čega ima nego na ono čega nema u samom izvješću, a to je pitanje fer minimalne plaće u EU. Prva faza konzultacija od strane Europske komisije bila pokrenuta još u siječnju ove godine, a druga faza je u samoj razradi. Ono što tješi, tješi da tu temu imamo predviđenu kao Hrvatski sabor u onom radnom programu za razmatranje stajališta RH za 2020. godine pa se toplo nadam da ćemo imati priliku nadoknaditi izgubljeno uzimajući u obzir i onu moju prethodnu raspravu vezanu za program Vlade, a što se tiče samog dijela koji je vezan za pravednu minimalnu plaću u RH. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Fabijanić. Hrvatska za vrijeme predsjedanja osigurala upravo i vodila brigu o socijalnoj stabilnosti svih građana svih država članica EU. Ono što je bio zapravo paradoks imate integriranu Europu koja želi biti što bliža, a u isto vrijeme želi biti udaljenija zbog korona virusa znači kako se taj ne bi korona virus širio. Hrvatska je uspješno upravljala upravo i regulirala zapravo sve odnose budući da su se sve zemlje članice posvetile vlastitim problemima i upravo smo dobili za to velike pohvale da je uspješno upravljala dakle Vijećem EU zemljama članicama i osigurala koridore prometa kako bi se negativno, ne bi negativno implicirali na gospodarstvo europsko i općenito zapravo na cijelu socijalnu stabilnost zemalja članica EU. Tako da je to naš zapravo veliki i ovo je rezultat 22 milijarde upravo je rezultat tih naših napora.
Kolega Stričak, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Predsjedniče Vlade, ministri, svaka država koja predsjeda EU dužna je organizirati međuparlamentarnu konferenciju o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici i zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici. Početkom ožujka je održana ovdje kod nas u Zagrebu, bila je jako dobro posjećena, došli su predstavnici više-manje svih parlamenata i čule su se samo riječi pohvale. Vi ste u svom izlaganju naveli da je naše predsjedanje bilo suočeno s dvije krize. Pandemijom korona virusa i migrantskom krizom. Upravo ove teme gdje EU daje veliki naglasak na sigurnost govori nam o tome da je sigurnost sve bitnija jer bez sigurnosti nema razvoja gospodarstva, investicija, ulaganja jednostavno nema razvoja društva u cjelini. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Stričak, upravo je to bio jedan od prioriteta znači migracije, sigurnosti i ako se sjećate u mom izlaganju kazao sam da je predsjednik Vlade zajedno sa čelnicima europskih institucija upravo bio zbog tog razloga na Grčko-Turskoj granici. Migracija nažalost nije se mogla bitnije raspravljati, ali paket tih mjera i promjena Dublinskih pravila dakle zaslužuje raspravu i ona je prolongirana za mjesec rujan tako da su bila tu Hrvatska nastojanja upravo usmjerena oko migracija kao jednog važnog čimbenika za sigurnost Europske unije ali ona zaslužuje složeniju i jednu konstruktivniju raspravu tako da je to pomaknuto na rujan mjesec. Ali kažem ova činjenica gdje smo zaustavili zapravo upravo na grčko-turskoj granici mogući ulazak migranata to je i hrvatski uspjeh.
I kolega Brumnić izvolite vi ste zadnji.
Poštovani gospodine ministre i po principu „hvalite me usta moja kada neće tuđa“. Ono što niste napisali u izvješću a to je da tijekom našeg predsjedanja Europskom unijom se izgubio onaj osnovni dio Europske unije, a to je solidarnost. Ta solidarnost se je raspala, a raspala se iz jednostavnog razloga jer oni koji su predsjedali tom Europskom unijom su nepravovremeno i ja bih rekao slabo donosili odluke, a to je između ostalog krasilo vašu cijelu Vladu cijeli prošli mandat. Ja se nadam da u ovome neće biti tako. A to koliko smo kvalitetno predsjedali odnosno koliko smo kvalitetno pregovarali vam pokazuje činjenica da danas investitori odlaze iz Hrvatske. Tu možemo spomenuti i Meglle i TDR što je ono što pokazuje u stvari koliko je dobra neka zemlja za investicije odnosno koliko investitori vjeruju u budućnost.
Hvala vam. Hvala, izvolite odgovor.
… [[ne razumije se]] dobila velike pozvale da se založila za solidarnost, integritet i jedinstvo Europske unije koja je u jednom trenutku mogla biti u jednom dakle Europska unija je heterogena zajednica od 27 zemalja članica. Ova kriza je bez presedana u povijesti Europske unije, a Hrvatska je bila itekako tu vidljiva. Čak i velike zemlje koje su organizirane bile su upravo na neki način okrenute same sami i tu je hrvatska uloga kao predsjedavajući bila vrlo istaknuta kada je u pitanju solidarnost, jedinstvo i integritet. Što se tiče investicija mi imamo svakodnevno upite i nama investitori dolaze. Hrvatska je zemlja koja ima odličnu investicijsku klimu, a još ćemo jačati upravo to jedno ozračje. Mi smo prva zemlja gdje su uplovile nakon otvaranja jahte na hrvatski Jadran tako da očekujemo apsolutno u turizmu, u gospodarstvu velike pomake i mislim u ovih 4 godine da ćemo to ostvariti.
Hvala vam. Ovime smo došli do kraja s replikama. Prije nego što krenemo dalje ja bih zamolio zastupnicu Vidović Krišto da stavi masku zato što smatram da niste solidarni sa svih ostalih 150 zastupnica i zastupnika zato što ne poštujete preporuke državnih tijela niti poštujete preporuke Predsjedništva Hrvatskoga sabora i ponovo vas molim da stavite masku. U slučaju da to nećete učiniti ja ću sazvati ponovo Predsjedništvo na kojem ćemo donijeti odluku da se više u sabornici neće moći biti bez zaštitne maske. Dakle, to je obaveza koju imamo svi i molim vas da se toga držite. Idemo sada dalje. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Prvi klub je Klub zeleno-lijevog bloka i poštovani kolega Glavašević. Nakon toga kolegica Peović. Izvolite.
Pitanje kojemu se vračamo u mnogim našim saborskim raspravama ali i raspravama u javnom prostoru Hrvatske pitanje je o tome što Europa jest i što bi trebala biti. To pitanje nije aktualno samo u Hrvatskoj. Ono je aktualno u svim zemljama članicama Europske unije. To je svjedočanstvo činjenice kako je Europa jedno živo tkivo poput književnog djela ili slike u nastanku na kojemu kroz jedan proces društvenog i političkog pregovaranja konstantno zajednički rade stotine milijuna građanki i građana. Jučer smo na Odboru za europske poslove raspravljali o stvarima koje se na vrlo direktan način tiču traženja odgovora na to pitanje. Ministar Marić izvijestio nas je o posljednjem sastanku Europskog vijeća na kojemu je ispregovaran višegodišnji financijski okvir i o paketu pomoći hrvatskom gospodarstvu. O tome će više govoriti kolegica Peović u svojem dijelu ove naše rasprave. Ministar Grlić Radman podnio nam je izvještaj o hrvatskom predsjedanju Unijom i to je ono na što bih se želio fokusirati u ovom izlaganju. Samo izlaganje ministra Grlića Radmana na Odboru zvučalo je doduše više kao lekcija iz povijesti nego kao izvještaj. I dok nam je razumljivo njegovo uzbuđenje zbog činjenice da je imao važnu ulogu u prvom hrvatskom predsjedanju Unijom smatramo da je važno zadržati objektivnost u ocjeni i uspjeha i neuspjeha. Prije svega, želimo reći kako imamo razumijevanja za uistinu jedinstvene okolnosti u kojima smo se našli. Na pandemiju korona virusa nitko nije bio pripremljen. Međutim stara poslovica kaže „kako se na muci poznaju junaci“ i na žalost kada je naše predsjedanje u pitanju bojim se da nismo ispali junaci. Za to postoji nekoliko primjera, a ja ću navesti jedan. Kada je pandemija pogodila Italiju ta je zemlja tražila pomoć od ostalih zemalja članica prije svega u vidu maski za lice i respiratora. Ta pomoć je izostala. Ako je i jedna zemlja trebala imati razumijevanja i preuzeti inicijativu to je Hrvatska, ako ni zbog čeg drugog, a onda zbog činjenice da smo u tom trenutku predsjedali Unijom. Ako smo išta naučili za vrijeme Domovinskog rata to je vrijednost solidarnosti. Držeći kormilo Europske unije zaboravili smo jedan bitan dio našeg vlastitog identiteta. Solidarnost je vrijednost koju dijele i konzervativci i progresivci, a kada je tu vrijednost trebalo živjeti Hrvatska nije pokazala inicijativu. Posljedice toga nisu male. Unatoč činjenici da se Ursula von der Leyene ispričala Italiji. U toj se zemlji rodio ultra konzervativni pokret koji traži izlazak Italije iz Europske unije. I ne samo to. Zbog tog propusta naš susjed i EPP-ovski pobratim HDZ-a Aleksandar Vučić širi laži o tome kako Srbija od Europske unije nije dobila nikakvu pomoć, nego da su Srbiji najviše pomogle Kina i Rusija. Kakva perverzija istine kolegice i kolege, jer istina je da je upravo Europska unija najveći pružatelj razvojne pomoći Srbiji. Gospodine predsjedniče Vlade nadao sam se da bar vi kao zakleti protivnik populizma i radikalizma znate da populizam i radikalizam dobivaju krila upravo na izdaji vrijednosti i principa, autokrati i korumpirani politički siledžije poput još jednog HDZ-ovog EPP-ovskog pobratima Viktora Orbana svaku slabost solidarne i humanitarne Europe iskoristit će za opravdavanje rušenja sloboda u svojim zemljama. Hoćete li reagirati na gušenje slobode i pluralizma medija u Mađarskoj? Građanke i građani te zemlje po ulicama Budimpešte i drugih gradova uzvikuju „Szabad orszag, szabad sajto“. Pitajte kolegu Jankovicsa da vam objasni što to znači. I to me dovodi do druge važne teme, a to je pitanje vladavine prava. Za vrijeme rasprave na odboru pitao sam ministra Grlića Radmana i ministra Marića o tome što se na Europskom vijeću dogodilo sa inicijativom da se isplata sredstava veže za poštivanje zajednički dogovorenih standarda vladavine prava u zemljama članicama. Za vrijeme finskog predsjedanja ta je tema bila jedan od prioriteta. Za vrijeme hrvatskog predsjedanja ta je tema potpuno ispala iz fokusa. Zašto gospodine predsjedniče Vlade? Jeste li time išli na ruku pobratimu Orbanu, ili ste se brinuli da bi i Hrvatska zbog toga mogla imati problema? U svakom slučaju činjenica da na posljednjem Europskom vijeću nije došlo do jasnog dogovora i operacionalizacije načina provedbe tog mehanizma jedan je od neuspjeha našeg predsjedanja. Ovo nije pitanje suvereniteta, niti je isključivo pitanje vrijednosti i identiteta kao što su neki naši kolege govorili. Ovo je i pitanje poslovne klime. Ovo je pitanje odnosa prema korupciji. Ovo je pitanje odnosa prema demokraciji. To je ujedno pitanje toga kakvu Hrvatsku i kakvu Europu ostavljamo našoj djeci. Ono u čemu niste uspjeli bilo namjerno, bilo slučajno ostaje naša zadaća u vremenu koje dolazi. Nadam se da će iduće hrvatsko predsjedanje kada god ono došlo biti uspješnije i da će se dogoditi u vremenu boljih lidera i manjih izazova.
Kolegica Peović izvolite.
U izvješću piše da Hrvatska na sastanku se založila za načelo solidarnosti, daljnje osiguravanje konvergencije i kohezije te očuvanje unutrašnjeg tržišta i jednakih mogućnosti za sve članice. Ako je tako, ako se stvarno zalažemo za načelo solidarnosti, kohezije i konvergencije onda se valjda zalažemo za prevladavanje nejednakosti i postavljanje protuteže rezultatima koje proizvodi unutrašnje tržište na kojem se natječu ekonomski nejednako razvijeni. No naravno, nema niti solidarnosti, niti kohezije, niti konvergencije. I dalje imamo Europe dvije brzine, masovnu emigraciju sa periferije u centar, gašenje proizvodnje na periferiji i sve nepovoljniju privrednu strukturu jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Europi. Podsjetimo 2019. deficit robne razmjene s Europskom unijom iznosio je oko 71 milijardu kuna te je porastao za oko 6% u odnosu na 2018. Samo 15% naših poduzetnika izvozi. Evidentno je dakle da utjecaj EU fondova u ovoj financijskoj perspektivi nije pozitivan na robnu razmjenu sa Europskom unijom. Dapače, ne dolazi do poboljšanja. Gdje su ta konvergencija i kohezija? Možda u konvergenciji naših obrazovanih prema bogatim zemljama gdje odlaze raditi i ostaju živjeti? Podsjećam vas 14% radno sposobnog stanovništva je iseljeno. To je jedna od najviših stopa u Europi. To je izraz sve nepovoljnije privredne strukture i činjenice da malo i srednje poduzetništvo ne može biti nositelj niti rasta, niti stvaranja više dodane vrijednosti. Samo da se zadržimo na tome koliko smo nekada proizvodili, podsjećam vas na proizvodnju hrane u svim kategorijama. Sredstva koja su na raspolaganju u sljedećih 7 godina su premala u veličini. Podsjetit ću vas da ta sredstva ne dosežu niti dvogodišnji iznos investicija iz predkrizne 2008. godine. Zajmovi sada ne smiju premašiti 6,8% BDP-a a investicije samo u toj predkriznoj godini 2008. su bile otprilike 30% BDP-a. Hrvatska ima na raspolaganju sljedećih 7 godina iz novog sedmogodišnjeg EU proračuna izvanrednog paketa za oporavak „Europa sljedeće generacije“ 22 milijarde, famozne 22 milijarde eura. No, u tu brojku ne ulazi iznos koji moramo platiti znači, 4,6 milijardi eura. Dakle to je oko 18 milijardi eura neto ako sve iskoristimo. No investicije u toj predkriznoj 2008. godini su bili oko 82,3 milijardi kuna ili otprilike 11 milijardi eura. Znači da vidimo u kojem odnosu znači su te brojke o kojima svi ovdje govorima i kojima se nadamo kao nekom spasenju. U paketu Europa sljedeće generacije navode se različiti instrumenti odnosno programi koji bi se trebali financirati prekrasnih naziva Invest EU, Instrument za strateška ulaganja itd. Treba podsjetiti koji su učinci bili Junckerovog plana prethodnog predsjednika EU komisije koji je trebao mobilizirati ta dodatna ulaganja u iznosu od najmanje 315 milijardi eura tijekom sljedeće tri godine kako privatnih, tako javnih investicija. Od toga ništa bitnoga nije doprinijelo razvoju domaće privrede. Tako i ovi paketi instrumenti imaju visoko parne nazive, ali učinak će biti kao i kod Junckerovog plana. Jedan od programa koji će biti financiran jest Obzor Horizon za istraživanje zdravlja, otpornosti i digitalne tranzicije. No treba postaviti pitanje koliko smo do sada u prethodnom razdoblju povukli preko programa Horizona. Gotovo sva sredstva se troše na razvijenom zapadu, mi uopće nemamo kapaciteta niti dovoljno razvijen znanstveno istraživački kompleks da bi povlačili novac za programe, a pretpostavka povlačenja kao i sa većinom tih ulaganja u najsofisticiranija istraživanja i razvoj jest da si već dovoljno razvijen. Tako se vrtimo neprestano u tom krugu razvijenosti i nerazvijenosti, tzv. štedljive članice Švedska, Danska, Nizozemska, Austrija su se zalagale za niži ukupni iznos novog EU proračuna i izvanrednog paketa za oporavak i za to da se daju zajmovi, a ne bespovratna sredstava i za što kraće rokove povrata. Te iste zemlje, podsjetit ću vas koriste rabat odnosno manje uplaćuju u EU proračun od onoga koliko bi trebale s obzirom na stupanj razvijenosti i visinu BDP-a. Tu se postavlja pitanje gdje je ta solidarnost i zašto Hrvatska otvoreno ne apostrofira da trebamo ići prema nekom obliku izjednačavanja nejednakosti ukoliko želimo da EU opstane odnosno da je se ne slomi pod kretanjem u dvije brzine. Divergencija juga i razvijenog sjevera je sve izraženija, zajedničko tržište i monetarna unija u toj divergenciji zapravo jasno fiskalne unije eventualne u toj divergenciji bi jasno pridonosila. Ono što je nama važno je da upozorimo, ako govorimo o solidarnosti, ako govori o konvergenciji moramo govoriti o nejednakosti. Ovdje se u ovom izvješću ona nije apostrofirala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti Stephen Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolege zastupnice i zastupnici, moram se opet naviknut govoriti bez maske, lijepo je i skinuti i govoriti ovako slobodno bez ove smetnje. Što se tiče ove točke dnevnog reda reći ću par uvodnih riječi o Hrvatskom predsjedavanju EU, ona će se uglavnom pamtiti zbog nastanka korone krize. To naravno nije krivnja Hrvatska međutim zasjenila je cijelu agendu, bile su pompozne najave kako je to povijesni trenutak itd., međutim ta pretjerana očekivanja rekao bih nisu ispunjena i na kraju imamo pandemiju koja se umiješala u našu stvarnost i sad se moramo nositi s time. Međutim, htio bih se više danas osvrnuti na ovaj postignuti dogovor u Bruxellesu. Ranije sam postavio pitanje premijeru Plenkoviću o neodgovornom ponašanju Kine. U njegovom odgovoru naglasio je da ona nešto nam pomaže oko isporuke medicinske opreme, ali zar je to dobro da ovisimo o toj zemlji u takvoj mjeri da bolnice ne bi bile dovoljno opskrbljene sa potrebnim materijalima. To je zapravo znak velike slabosti. Bilo bi puno bolje da sami možemo proizvoditi one nužne proizvode koji su i danas postale zapravo od strateškog značenja. Međutim, u zaključcima EU nažalost se ne spominje uopće glavni uzrok znači ove pandemije, ovo jest situacija bez presedana, međutim snažna Europa nije imala snage, nedostajalo je odvažnosti da barem jednu kritičnu riječ uputi prema toj komunističkoj zemlji. Prema tome, upozorio bi da cijeli zapadni svijet danas na novi način sagledava odnose sa Kinom i tako predlažem da će morati i Hrvatska. Treba pohvaliti da je hrvatska delegacija se izborila za dodatnih nekih 500 miliona EUR-a za kohezijsku politiku i ruralni razvoj. Naslovi međutim u medijima ostavljaju dojam da će Hrvatska dobiti duplo u odnosu na prije, ali treba upozoriti da svaka članica dobit će značajno više zbog novog fonda za oporavak, ne samo mi, mi nismo iznimka u tome. Činjenica da je predviđeno 7,55 milijardi EUR-a za kohezijsku politiku je zapravo znak da naša zemlja nije uspjela podići životne standarde naših građana. Kamoli sreće da u slijedećem proračunu će nam manje trebati iz kohezijskog fonda. To bi značilo da postižemo znači veći standard i približavamo se europskom prosjeku. U prošlom mandatu često smo čuli riječ stabilnost, to je na neki način glavni pojam koji se isticao, međutim to u Hrvatskoj nažalost znači ekonomska stagnacija. To nije nikakvo postignuće. Mi imamo predviđen pad BDP-a za ovu godinu otprilike 11%, dakle trošak nečinjenja, neprovođenja reformi će sad doći na naplatu. Ako već govorimo o stabilnosti nek bude ta stabilnost ali sa visokim stopama rasta BDP-a i životnog standarda. Inače korist od članstva u EU će i dalje biti vrlo skromna za obične ljude koji i dalje traže radna mjesta izvan naše zemlje. Naše stanje je zapravo slijedeće. Ljudi na početku svog radnog vijeka odlaze iz Hrvatske da bi sudjelovali u izgradnji drugih zemalja, a oni koji su na kraju radnog vijeka su oni koji se vraćaju u Hrvatsku. To je ta bilanca i moramo pojasniti o čemu se radi. I dalje je situacija vrlo nepovoljna i ako se nešto ne promijeni uskoro i dalje će zapravo članstvo u EU biti na neki način poticaj mnogima da odlaze jer lakše nalaze nova radna mjesta izvan Hrvatske. Predlažem zato da glavni pojam u ovom mandatu bude sloboda, ne stabilnost nego sloboda, pogotovo ekonomska sloboda. To je ono što Hrvatskoj nedostaje ako zaista prihvati moj prijedlog ja ću biti prvi koji će to pozdraviti. Međutim, htio bih staviti u kontekst ove brojke, ove iznose o kojima se raspravlja danas. Ono što je jedino sigurno sada je da ćemo uplatiti 4,6 milijardi eura, naš doprinos u zajedničkom proračunu 2027. godine, ostalo je samo na raspolaganju i puno će ovisiti o sposobnosti javne uprave da pripremi dobre projekte u skladu sa zadanim pravilima. Od ukupnih 22 milijarde neto mogući primitak je otprilike 15 milijardi eura, dakle ako budemo na razini apsorpcije ovih fondova od 80%, to je otprilike što smo postigli prošle godine. Prema tome, kada usporedimo stanje sa drugim zemljama, recimo jedna Slovačka ona u ovom paketu je sad dobila na raspolaganju 33 milijardi eura, 11 milijardi više nego Hrvatska, a za Slovačku se očekuje manji pad BDP-a. Ako je kod nas, ako se ostvari prognoza od 11%, za Slovačku se predviđa 9%, dakle manji pad BDP-a, a dobivaju za ovo sljedeće razdoblje 11 milijardi eura više. Mladi koji nas možda slušaju bi trebali znati da ovaj novac će se vraćati, dakle EU se zadužuje i to na rok od 30 godina sa početkom otplate 2027. godine, sve do 2058. će se vraćati novac, dakle mladi koji ulaze na tržište rada će veliki dio svog radnog vijeka vraćati ovaj novac koji će se u sljedećih par godina potrošit. I to je jako važno kako će se taj novac ovdje iskoristiti. Znamo da se potiče zelena politika na primjer, ali u Hrvatskoj ta politika završi nažalost u afere poput zadnje sa vjetroelektranama. Dakle, nije kod nas sigurno da će se projekti provesti na način koji služe općem dobru, zbog naše prakse pogodovanja dobro umreženim strukturama treba ipak reći da ovaj novac može biti na kraju potrošen na vrlo netransparentan način i na štetu građana. Kada bi uspjeli povući čak do zadnjeg eura ovo što je na raspolaganju, cijeli iznos, to je otprilike na godišnjoj razini nešto manje 6% godišnjeg BDP-a. Dakle htio bih se osvrnuti na onih ostalih 94% koji se stvara u Hrvatskoj, kako ćemo s tim raspolagati i upravljati. Zadnjih četiri godine nije bilo ozbiljnih reformi, nažalost i trošak nečinjenja kažem je jako visok. Da je naša Vlada posvetila reformama strukturnim reformama koliko je vremena posvetila čuvanju fotelja uz pomoć žetončića, mi vjerojatno ne bi bili u ovakvoj teškoj situaciji. Primjerice Poljska očekuje pad od samo 4,3% dakle puno manje nego mi jer su napravili one potrebne promjene na vrijeme. Podsjetit ću također da je Hrvatskoj trebalo sedam punih godina da se oporavi od prošle recesije iz 2008. godina, a očekuje se da će ova recesija biti mnogo dublja. Dakle, vrijeme je za odlučne korake, odlučnih poteza. Isto tako treba spomenuti da zahtjevna reforma javne uprave primjerice, lakše se provodi u vrijeme povoljnih ekonomskih prilika, ali to nije nažalost učinjeno. Danas imamo puno teže okolnosti i Vlada je ponavljam prepustila provesti ono što je trebala i sada će biti nažalost još teže učiniti ono što Hrvatska mora napraviti. Svjesni smo također da će bespovratna sredstva biti strogo uvjetovana i nadzirana te stoga predlažemo da se veći dio sredstava usmjeri malim i srednjim poduzećima koje zapošljavaju najveći broj ljudi i moraju biti motor gospodarskog rasta. Ne smije se nastaviti politika gdje država sebi preusmjerava najveći dio novca jer samo realni sektor stvara dodatne vrijednosti umjesto državni aparat. Ako sebi to ne osvijestimo bojim se da će biti još slučaja poput Meggle, još takvih primjera kompanije koje napuštaju našu zemlju jer nema dovoljno sluha za poslovnu stvarnost, jednostavno odlazit će i mi ćemo ispaštati. Postavlja se pitanje kako povećati produktivnost hrvatskih poduzeća i učiniti ih snažnijima i konkurentnijima, o tome se jako puno govori. Predlažemo prvo smanjivanje poreza i cjelokupnog opterećenja, što uključuje i doprinose. Naši ljudi moraju početi razmišljati o bruto iznosima svojih plaća, a ne samo neto, teko onda će shvatiti koliko zapravo državni aparat košta, koliko opterećuje naša poduzeća i zaposlenike. Ono što smo do sada čuli od Vlade je premalo i prekasno, nažalost javni sektor i dalje služi kao mjesto gdje se zapošljavaju ljude. U jednom mandatu to je popriličan broj radnih mjesta i to sve košta, taj golemi radni sektor. Poštovani kolege zastupnice i zastupnici, htio bih na kraju par riječi reć o dugoročnim posljedicama ovih dogovora koji su postignuti sada u Bruxellesu. Moramo biti oprezni oko svih najava da ovaj dogovor predstavlja povijesni uspjeh, zapravo najviše hvale ovaj dogovor one snage koje žele još dublju integraciju EU, centralizirano odlučivanje u Bruxellesu. Za nas je činjenica da EU se prvi put zadužuje kao zajedničko tijelo i to nužno znači da će fiskalna konsolidacija slijediti, to znači isto kontrolu nad nacionalnim zaduživanjem i oporezivanja. Kada se takve kompetencije prenose Bruxellesu nacionalni suverenitet i sama demokracija će oslabiti. To bi moralo zabrinuti sve hrvatske građane. EU jest jedan okvir gdje svaka zemlja pa i naša može ostvariti i promicati svoje nacionalne interese i tako trebamo na pragmatičan način gledati naše članstvo. Međutim, ako se ovlasti i dalje prenose, a ovo zajedničko zaduživanje nužno će to značiti, znači bit će sve veći pritisak da se konsolidira EU i u ovim fiskalnim pitanjima čeka nas vrlo izazovno vrijeme. Treba upozoriti na to, to su možda dugoročne posljedice, ali treba glasno o tome govoriti već sada. Nadam se da nakon ovih sljedećih sedam godina bit ćemo u puno jačoj poziciji, ne opoziciji prosjaka koji je sretan da nekih par sto milijuna eura više dobije nego da zaista služimo kao primjer uspjeha u EU. Mislim da to možemo samo da ima malo više odvažnosti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Mosta nezavisnih lista, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Troskot i Raspudić. Prvo pretpostavljam poštovani zastupnik RAspudić s obzirom da se on digao. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. U ovom osvrtu na hrvatsko predsjedanjem Vijećem EU treba se vratiti na predpočetak, na način na koji je ono prezentirano u hrvatskoj javnosti, a prezentirano na jedan mistifirajući način gdje smo se mogli osvjedočiti već od 2018. godine kako se jedna birokratska rotacija uobičajena prezentira kao silno postignuće Hrvatske. U 6,5 godina hrvatskog članstva u EU do tog predsjedanja prošlo je 6,5 puta 2, 13 zemalja je to vršilo. Predsjednik Sabora Gordan Jandroković na novinarsko pitanje, tko je predsjedao prije prošli put nije znao odgovor. Dakle na loš način se prezentiralo nešto što ima ozbiljnost i to bi naveo kao plus hrvatskog predsjedanja u specifičnim okolnostima, mi smo pokazali administrativni birokratski kapacitet da taj zadatak obavimo, ali čini mi se svaka samostalna država na svijetu da taj kapacitet ima. Dakle, pogrešno je bilo u startu uobičajeno ponavljam birokratsku rotaciju koja sama po sebi nema neke posebne važnosti prezentirati kao veliko postignuće. Predsjedanje se odigravalo u vrlo specifičnim okolnostima koje su vam poznate koronavirusa tako da kao što vidimo u izvješću već 9.3. su odgođeni svi sastanci u Hrvatskoj i odrađivali su se poslovi koliko se moglo putem video konferencije. Mala jedna digresija, u izvješću je spomenuto usput sinergijski učinak sa Rijekom Europskom prijestolnicom kulture 2020. godine pa bi bilo dobro sada čuti osvrt u narednom periodu nakon ljetne stanke, konkretno bih volio čuti ministricu kulture pošto je država dobrim dijelom sufinancirala taj projekt, osvrt na sve dubioze, ostavke, malverzacije, optužbe koje su se događale unutar tog projekta koji će izvjesno u nekim segmentima dobiti i pravosudni epilog. Izvješće s jezične strane, a jezik nije nikada neutralan i nevin, jezik je kuća bitka u njemu vidimo tipičan birokratski novogovor pa čitamo citiram o „brojnim izazovima u sve složenijem svijetu je li kao drugovi situacija izrazito složena“. Nalazimo po meni problematičan problem pojam regije koji nismo trebali usvojiti jer regija nije nipošto zemljopisno neutralan pojam nego nosi političke konotacije u Hrvatskoj, zatim imamo i neke kalkove očito iz engleskog jezika što mislim da je neprimjereno to koristiti u izvješću na hrvatskom jeziku. Govori se o promicanju stabilnosti, sigurnosti i otpornosti u okružju EU, to je valjda rezistens, ne znam što bi bila ta otpornost. Govori se o jednom problemu koji se pojavio još na početku još prije korone, a to je bio novi migracijski val i problemi na tursko-grčkoj granici, ali ono što je nedostajalo je osvrt na stari, rezime onoga što se dogodilo prije pet godina. Ja ću ovdje ponoviti još jednom pitanje koje sam postavio prošli tjedan, a to je da očekujem da se premijer osvrne na riječi predsjednika Milanovića koji je u predizbornoj kampanji dva puta, što sam ja čuo, ponovio, a možda i više rekao da je Angela Merkel u vrijem velike izbjegličke krize tražila od njega da 100.000 migranata zadrži u Hrvatskoj, dakle gdje se od nas očekivalo da budemo hotspot koji će silom držati ljude tu gdje ne žele biti, da bi valjda razvijenije zemlje mogle probirati iz tog konc logora kojim mi bili čuvari hotspota ljude koji im odgovaraju za tržište rada. Nikakav osvrt na tu krizu nije dan. Nikakvog osvrta nemamo ni na schengen, na činjenicu da se schengen već drugi puta raspao u par godina pred našim očima. Prvi put za vrijeme migrantske velike krize gdje su odjednom uskrsnule nacionalne granice, tko je stavio policiju, tko vojsku, tko zid, tko žicu, nestao schengen, istopio se preko noći. Slično se dogodilo i s korona krizom gdje je svaka država vodila i nacionalnu i sigurnosnu politiku i zatvarala granice i određivala mjere voluntaristički jedna drugoj. Spominje se proširenje između ostalog, citiram „posebno snažna politička podrška državama Zapadnog Balkana na njihovom putu u EU“, ja nisam nikada čuo zašto, koji je interes Republike, možda ga ima, ali bi volio bih čuti argumenta koji je interes Hrvatska da Vučićeva Srbija uđe u EU? Koji je naš interes da BiH uđe u EU? Možemo li mi na pristupnom putu BiH postaviti neke uvjete? Ne bilateralne ucjene kao što je nama činila Slovenija nego neke stvari koje se doista tiču europskih vrijednosti, konkretno u BiH je to pitanje Izbornog zakona koji je nasilno promijenjen, kojeg treba vratiti na dejtonske osnove, a to je da svaki konstitutivni narod može izabrati svoje predstavnike. Mi vidimo na primjeru Bugarske izjave na koji način Bugarska uvjetuje pristupni put Sjeverne Makedonije, ne vidim razlog da to ne čini i Hrvatska, ponavljam, radi univerzalnih europskih vrijednost, ne nekih bilateralnih svojih interesa. Nema nikakvog osvrta na meritum Brexita, zato se Brexit dogodio. Pa jel moguće da narod sa dugom demokratskom političkom tradicijom s jakim institucijama Britanci preko noći polude i izvrše političko samoubojstvo. Ovo što su mainstream mediji političari nama prezentirali, kao evo to su neki neobrazovani, zatucani, isprepadani pa će kad izađu ostat će gladni, strmoglavit će se funta, nestat će i toalet papira sve ono što se nije dogodilo. To je jedna kultura guranja problema pod tepih, umjesto da se raspravljamo sad unutar EU što je to nagnalo većinu građana Velike Britanije da napusti zajednicu i da se ti problemi rješavaju kako se ne bi događali i ponavljali na drugim primjerima. Produbljuje se stari i temeljni problem EU to je problem demokratskog deficita, a to je da sve više odluka o životu stanovnika EU donose ljudi, tijela koje nitko nije izravno izabrao i koji nikome izravno ne odgovaraju. To se vidi od njihovog zazora prema referendumima jer svaki je prošao loše prema onome što je briselska oligarhija željela. Dovoljno je spomenuti nizozemski referendum o proširenju na Ukrajinu ili već spomenuti referendum u Velikoj Britaniji. Zatim svjedočimo sve većoj birokratizaciji EU, već spomenutom novo govoru koji je jedan jasan signal da nešto ne funkcionira. Tamo gdje nama sadržaja dolazi do osiromašenja i birokratizacije jezika kao površnog prvog fenomena kojeg možemo uočiti. EU sve više se upregnula u antropološke eksperimente i nametanje takvih pokusa državama članicama, pa tako i u ovom dokumentu spominje se rodno osviještena politika, ja ne znam što bi to bilo i što bi to značilo i kakvu to potporu ima u Hrvatskoj. Pojam vladavine prava sve više se koristi kao eufemizam za discipliniranje nepoćudnih država članica, dakle to je sve manje savez suverenih država i ovo navlačenje i stvaranje ovisnosti o sredstvima iz briselskog fonda u biti jedan način da se sutra pod krinkom tobože zaštite vladavine prava te zemlje discipliniraju. Ukratko, ja smatram da treba spašavati EU da ne otklizi u nešto što više sliči na Sovjetski Savez i što će u konačnici voditi prema raspadu, a što je počelo s Brexitom, suočiti s problemima i razgovarati o problemima. U tom smislu završit ću s citatom prof. Ryszarda Legutka iz Krakova koji je zastupnik u Europskom parlamentu, čovjek bogatog iskustva kaže ovako, citiram „Već uvodni ali podosta oprezan dodir s institucijama EU omogućava osjetiti zagušljivo ozračje svojstveno političkom jednoumlju, zamijetiti snažnu ideologizaciju uništavanje jezika koji se pretvara u posebnu vrstu novog govora, stvaranje nadzbilje koja zamagljuje sliku svijeta te neprijateljstvo prema svim disidentima kao i mnoge druge stvari dobro poznate svakomu tko se sjeća Narodne Republike Poljske“. Hvala.
Nastavit će poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, dragi zastupnici i zastupnice i cijenjeni građani RH koji nas pratite putem ekrana. Kada govorimo o hrvatskom predsjedanju trebalo bi razdvojiti ocjenu na dvije razine, jedna je tehnička, a jedna je politička razina. Što se tiče tehničke razine, neosporno je da je napravljeno apsolutno sve kako bi zemlje članice odnosno sastanci se održali i da bi se ostvarili zadani ciljevi. Osigurani su prostori, Nacionalna knjižnica je bio prostor gdje su se održavali sastanci i također imali smo održavanje baroknih koncerata u našem HNK i to je dobro. Da se razumijemo, što se tiče same ocjene tehničke razine nije zadužen samo HDZ, tu postoje određeni stručnjaci individue, određeni timovi unutar ministarstava te stručnjaci koji rade u stalnom predstavništvu zaduženih za pojedino područje. Valja naglasiti da postoji i tajništvo EU u kojem je zaposleno preko 3.500 službenika koji pomažu dakle manjim i mlađim zemljama članicama. Međutim kada govorimo o političkoj razini predsjedavanja, teško mi je izdvojiti jednu političku viziju, inicijativu po kojem će Hrvatska ostat zapamćena u našem predsjedavanju. Idemo po nekim zemljama koje su predsjedavale prije nas. Što se tiče Malte, Malta je uložila velike napore kako bi prevenirala pretilost mlađe generacije s obzirom da je Malta najpretilija nacija unutar EU. Estonija, Estonija je promovirala inovacije i digitalizaciju zemlje, posebno elektroničkog glasovanja koje bi itekako nama dobrodošlo s obzirom da Estonija prati veliku rapidnost u glasovanju od kada su uvele elektroničko glasovanje. Danas je Estonija pojam digitalizirane zemlje članice. Bugarska se nametnula kao lider na EU summitu u Sofiji čije je predsjedavanje preuzela Austrija sa sintagmom „Europa koja štiti“ Austrija. Austrija se nametnula kao najvažnija članica i koja je najviše doprinijela po pitanju sigurnosti u EU, koja je svoje politike temeljila na 3 glavna stupa. Prva je sigurnost i borba protiv ilegalne imigracije, druga je kompetitivnost i sigurnost, prosperitet kroz digitalizaciju i treća je stabilnost općenito u susjedstvu. Što se tiče Rumunjske, jako je interesantno da je to zemlja članica koja je najviše napravila za modernizaciju Europskog statističkog sistema. Interesantno je da su uopće bili spomenuti AR programski jezici prilikom službene statistike i tu je Rumunjska ostala zapamćena unutar EU. Finska. Finska se profilirala kroz ambiciozne klimatske politike, od posebno osjetno u njihovim politikama suzbijanja CO2 u avioprometu, izgradnjom vjetroelektrane u Vijetnamu, pitka voda u Ugandi sistemom klorina. Transparentnost. Transparentnost na razini kolanja dokumenata između vijeća, parlamenta i komisije. Sastanci vijeća prilikom finskog predsjedavanja su svi bili javni, a sastanci između ministara dok je Finska predsjedavala i lobista su bili snimani i javni. Šteta da je upravo čežnja za hrvatskom transparentnošću pala sa premijerom Plenkovićem koji nije predao račune i dokumente kada je bio na službenom putu u Finsku. A šta je sa našom RH? Niko ne osporava da smo vrlo uspješno upravljali sa covid krizom. Međutim, ono što je činjenica jest da je naše upravljanje covid krizom ostalo nezapaženo unutar europskim medijskih elita. Kada govorimo o covidu, europski mediji su pisali o jednom Portugalu, o jednoj Slovačkoj, a RH zemlja predsjedateljica EU je izostala iz europske medijske i političke scene. Italija i Španjolska po tom pitanju su autlajeri. Finalna ocjena političke razine je slijedeća. Stranka na vlasti i predsjedavanje pokušala je iskoristit za osobni probitak pojedinih političkih lidera, primjerice našega premijera. Za neke je Emmanuel Macron, Angela Merkel i Charles Michel na speed dialu politički uspjeh bez presedana. Međutim, za, možda za osobni probitak našega premijera, no za RH je ovo predsjedavanje u suštini propuštena prilika da na euro pozornicu stanemo kao zemlja sa političkom vizijom s čime bi se složio sa našom zastupnicom gđo. Orešković. Vidjeli smo po primjeru ostalih zemalja da su se itekako uspjele nametnut i svoju priliku predsjedavanja dobrano iskoristit. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Pavić i Balić, pa najprije poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Zadovoljstvo je danas u ime Kluba HDZ-a predstaviti izvješća Europskog vijeća, a poslije će kolegica Balić nešto više reći o samom predsjedanju. Završetak Europskog vijeća i 22 milijarde je velik uspjeh za RH, velik uspjeh za premijera Plenkovića osobno koji se tome posvetio. Kada se sjetimo samo da je prvi prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira izašao u svibnju 2018. i da su nakon toga zemlje predsjedatelji koristili alat tzv. megobox odnosno sve sporne točke, tad bi krajem 2019. novi predsjednik vijeća preuzeo inicijativu da smo kroz sastanke vijeća koje je RH, za vrijeme hrvatskog predsjedanja, unaprijedili fajlove i konačno u 7. mjesecu postigli dogovor. Koje su tu glavne dinamike, koja je igra? Igra je takva da s jedne strane imamo 17 zemalja kohezije među kojima je i RH koja u odnosu na prosjek BDP-a imaju manji prosjek, s druge strane 10 neto zemalja uplatiteljica koje imaju razvijenije ekonomije. S jedne strane ta sredstva, sredstva kohezije, a sada i Fonda za oporavak služit će za konvergenciju odnosno da dođemo usporedno sa stopom BDP-a, a s druge strane 70% poslova u prosjeku koji se financiraju tim putem odlaze tvrtkama razvijenijih ekonomija EU odnosno zapadnoj Europi. I tako neki strah da ćemo mi tu neke mlade zaduživati, ja ne vidim koje mlade. Hrvatski mladi se sigurno neće zaduživati za višegodišnji financijski okvir i Fond za oporavak kada imamo 26 milijardi kuna više uplata nego što smo uplatili tj. više uplata iz Brisela nego što smo uplatili u europski proračun. Neće se zaduživati ni njemački, ni austrijski, ni francuski mladi jer su njihovi premijeri svjesni, dakle ovaj dogovor je morao bit postignut konsenzusom, da su oni morali zadužit svoje mlade ne bi ga potpisali, da će financirati to iz povećane ekonomske aktivnosti, 70% poslova odlazi u zapadne demokracije iz povećanog uplata u porez. Tako da sustav funkcionira da s jedne strane mi dobivamo koheziju i konvergenciju i razvoj, a s druge strane razvijeniji dijelovi EU dobivaju poslove i povećanu uplatu u svoje proračune naprosto jer su podantniji, jer su ekonomski snažniji. Ukupni paket, dakle 1824 milijarde EUR-a. Kada uzmemo, dakle neko je rekao ovaj drugi dio 750, dakle on je, ukupni paket nije dvostruko veći od višegodišnjeg financijskog okvira, ali je RH dobila dva put više od ovog postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira. Samo po tome vidimo da smo bili uspješniji nego ostali. Koliko smo bili uspješni isto tako govori situacija da smo znali da slijedi fond za oporavak i da smo mogli ući u jake mjere oporavka, konkretno preko 5,5 milijardi kuna putem Zavoda za zapošljavanje za preko 600.000 radnih mjesta jer smo znali, sudjelovali smo u pregovorima da će doći i fond za oporavak. Kada gledamo sam višegodišnji financijski okvir 12,7 milijardi EUR-a i fond za oporavak 9,4 dakle preko 22 milijarde EUR-a. Od toga 500 miliona EUR-a izboreno na zadnjem Europskom vijeću. Ja vidim da su tu i …/nerazumljivo/… odnosno gospodin Drobnjak bio je i gospodin Savić tu, oni isto tako dobro znaju koliko je to značilo i šta se sve trebalo odraditi da se za to izborimo. 300 miliona EUR-a odnosno je bilo na Članku 65., povećano je na 400 miliona EUR-a koji je članak samo za Hrvatsku i dodatnih 100 miliona EUR-a za ruralni razvoj. Dakle, 500 miliona EUR-a dodatno na zadnjem vijeću samo za Hrvatsku. Da ćemo to znati potrošit dovoljno govore podaci i podaci o iskorištenosti i ove omotnice. Kada smo je preuzeli 9% ugovorenosti i 1% isplaćenosti, sada smo već na 97,6% ugovorenosti i nešto više od 37% isplaćenosti. Pojedini operativni programi poput najveće konkurentnost i kohezija već je nadugovoren na 108% i ponašamo se kao svaka odgovorna članica da idemo nadugovarat pojedine operativne programe kako bi nakon čišćenja proračuna i eventualno bilo kakvih korekcija iskoristili svaki EUR-o cent. Prema tome iz ove omotnice nećemo niti 1 EUR-o cent izgubit, a vjerujem da nećemo ni iz slijedeće. Vrlo bi bilo bitno, a to sam bio i osobno prisutan na, u sastanku u Portugalu premijera kohezija izborit se i za neke stvari koje su Hrvatskoj bitne u cijelom VFO-u. Sam višegodišnji financijski okvir odnosno paket je velik dokument sastojat će se isto tako od jedno 50-tak uredbi koje će sada Europski vijeće i parlament donositi. No, ono što je bitno je da ostaje pravilo n+3. Dakle, sredstva iz jedne godine možete koristiti 3. Hrvatskoj je trebalo određeno vrijeme da ubrza procese. Prošle godine smo na knap zatvarali n+3 ove godine već sada 83% tog cilja je zatvoreno. Druga stvar, bilo je danas rasprave po pitanju lokalnih zajednica. S jedne strane moramo i tu je premijer istaknuo da ćemo se dodatno potruditi odnosno da će se Vlada dodatno potruditi za budući mandat iznaći dodatna sredstva i dodatne modele. S druge strane bilo je jako bitno zadržati stopu sufinanciranja projekata od 15%. U određenim dakle prijedlozima tih tzv. mega boksova, finskog predsjedanja je bilo 30%, pa je onda bilo na 25 uspjeli smo zadržati 15. Hrvatska se isto se tu jako zalagala. Bilo je nekih pitanja oko Horizona, pa znamo već sada da unutar postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira 25% kohezije mora će ići na istraživanje i razvoj. Pa bolje da to imamo u nacionalnoj omotnici i da nam je nacionalna omotnica veća nego na otvorenom natječaju za koju hrvatski znanstvenici još se tek spremaju, uče i poboljšavaju svoje kapacitete da mogu se javljati na programe zajednice. Kada govorimo o mehanizmu za oporavak i otpornost 9,4 milijarde EUR-a od čega 5,94 bespovratno treba svakako istaći da će on imati dvije komponente. Imat će oporavak i otpornost, koje su jednako bitne. Oporavak će biti financiranje ovih mjera koje će se financirati kroz nacionalni plan koje je premijer rekao da će sam predsjedati izradom tog plana koji treba do slijedeće godine usuglasiti sa Europskom komisijom, a koji treba slijediti i reforme iz preporuka dakle country specific reportsa Europske komisije. No ono što je nam bitnija komponenta koja će biti jednako važna je izgradnja otpornosti. Izgradnja otpornosti na ovakve krize i sve moguće druge uključujući i izgradnju otpornosti i na potrese. Već sam jučer istaknuo da ćemo sigurno u višegodišnjem financijskom okviru moći se izboriti sa Europskom komisijom s posebno prioritetno za potres, a isto tako i da dobar dio i oporavka odnosno izgradnje otpornosti ćemo moći koristiti i za projekte koji idu u tom smjeru. Sada nam predstoji programiranje i to tri vrste programiranja. S jedne strane imamo fond za oporavak koji ima dvije komponente, ima komponentu ReactEU koja je nadopuna ovoj financijskoj omotnici. Očekujemo da će do kraja godina odnosno s početkom slijedeće najkasnije biti isprogramirana. Ima komponentu fonda koji se vezuje uz nacionalni program reformi i ima komponentu višegodišnjeg financijskog okvira gdje su ostale tematske koncentracije do 30% sredstava kohezije moraju ići na projekte zelene Hrvatske i 20 odnosno zelene Europe, 25% na istraživanje i razvoj. Sukladno i zaključno mislim da je ostvaren velik uspjeh, da je Hrvatska itekako povukla sredstva više i bolje od drugih država da je tu bilo prisutno, vrlo presudno i predsjedanje Europskim vijećem gdje nismo samo bili puki promatrač pogotovo u fondu za oporavak da smo mogli mjere od 9,6% BDP-a staviti znajući da nećemo zadužiti buduće generacije već da ćemo te mjere uspjeti financirati ili sufinancirati iz fonda za oporavak programa Sure ili svim ostalim programima. Hvala lijepo.
Nastavit će poštovana zastupnica Marijana Balić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatski sabora, poštovani ministre, poštovani savjetniče predsjednika Vlade, uvažene kolegice i kolege. Evo od kolege Pavića čuli smo o Izvješću o izvanrednom sastanku Europskog vijeća održanog u Buxellesu, a ja ću se u svom dijelu izlaganja osvrnuti na ovu drugu točku današnjeg dnevnog reda, točnije na Izvješće o aktivnostima i rezultatima hrvatskog predsjedanja Vijećem EU. Prije svega, hvala ministre na vrlo iscrpnom sadržajnom izlaganju u izvješću i čestitim na sjajno obavljenom poslu, kako vama tako i svim ostalim sudionicima, osobito djelatnicima u stalnom predstavništvu RH pri EU. Moje čestitke svima još jednom. Uvjerena sam da ćete se složiti kako je do sad u nezapamćenim uvjetima RH s uspjehom ispunila svoju zadaću prvog povijesnog predsjedanja Vijećem EU koje smo preuzeli nakon samo 6,5 godina članstva u EU. Možemo reći kako je slogan našeg predsjedanja Vijećem EU „Snažna Europa u svijetu punom izazova“ donekle predmnijeva okolnosti hrvatskog predsjedanja. Istovremeno uvjerena sam kako nitko nije mogao niti zamisliti ovoliko puno izazova s kojima smo se morali suočiti, od migracija do covid-19 pandemije koja nije viđena u zadnjih 100 godina i koja je doista promijenila sve aspekte života kako na razini EU tako i na razini cijeloga svijeta, pa naravno i sve do ovog razornog potresa koji je pogodio naš glavni grad. No, neosporno je kako je u takvim specifičnim okolnostima Hrvatska ostvarila brojne ciljeve na korist hrvatskih i europskih građana, a koji su bili zadani u programu našeg predsjedanja. Jednako tako je neosporno i da na europskoj međunarodnoj sceni imamo poziciju, ugled i reputaciju kakvu nikad ranije nismo imali i u tom kontekstu možemo biti ponosni. Zemlja smo koja se samo prije tri desetljeća izborila za svoju samostalnost i demokraciju, a sada je iza nje predsjedanje Unijom od pola milijarde stanovnika. Jednako tako možemo s ponosom reći odnosno istaknuti kao jedno od najvećih postignuća da smo uspjeli prilagoditi kriznom načinu djelovanja ostvarivši na taj način u potpunosti u institucijama kontinuitet odlučivanja unutar EU bez čega ne bi bilo moguće ostvariti daljnje važna politička postignuća. Ostvarili smo kako smo i čuli iz uvodnog izlaganja ministra po prvi put u povijesti digitalno predsjedanje, iako smo već čuli dopustite da ponovim kako su glavni zacrtani ciljevi na samom početku predsjedanja bili Zagrebački sastanak na vrhu i vraćanje politike proširenja u fokus država članica EU, zatim pripreme za pokretanje Konferencije o budućnosti Europe te završetak procesa uređenog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU, procesa koji se nikada ranije nije dogodio u EU. U sva tri područja postignuto je zacrtano. Nadalje, i u tim teškim okolnostima uz snažan diplomatsko politički angažman i inicijativu Hrvatske Vijeće EU donijelo je odluku o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, a unatoč ranijem protivljenju nekih utjecajnih država članica. Potvrđena je i nova metodologija za provođenje pregovora o proširenju, a otvoreno je i jedno pregovaračko poglavlje, posljednje koje još nije bilo otvoreno s Crnom Gorom, a to je poglavlje br. 8.-Tržišno natjecanje. Postignut je dogovor o mandatu Vijeća za pregovore sa Europskom komisijom i Europskim parlamentom o radu Konferencije o budućnosti Europe. Održan je i zagrebački sastanak na vrhu putem video konferencije i na njemu je usvojena Zagrebačka deklaracija čime je potvrđena europska perspektiva 6 država naših jugoistočnih susjeda i može se reći kako će ona biti svojevrsna ostavština hrvatskog predsjedanja. Ujedno predmetno izvješće pored spomenutog ukazuje na druge brojne aktivnosti i postignuća vidljiva u svih 10 ministarskih formacija Vijeća, a to se očituje u brojnim usmenim zakonodavnim aktima točnije njih 33 te provedenih 30 dijaloga i 50 dogovorenih zaključaka Vijeća. Zaključno, Hrvatska je doista predstavljena kao pouzdana i inovativna članica EU i možemo biti zadovoljni i ponosni ostvarenim i dakako Klub zastupnika HDZ-a podržat će predmetno izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani ministre, poštovani potpredsjedniče Sabora. Ja moram reći da mi je i drago što je predsjednik Vlade uveo ovu praksu da se izvještava Hrvatski sabor i građanke i građane naše države Hrvatske o Europskom vijeću i što se tamo događa, to je pohvalno. Međutim, nije pohvalno to što njega sada nema ovdje, dakle to je odnos isto prema ovom najvišem domu. Svaka čast vama ministre, vi ste predstavnik Vlade da, ali on je tu bio izvjestitelj, to je bila njegova inicijativa i smatram da bi ovaj jedan dan u svaka tri mjeseca mogao žrtvovati malo za Hrvatski sabor. Zamjerilo se predsjedniku Milanoviću s pravom što nije bio ovdje kad je konstituiran Sabor s pravom, a on se ponaša na sličan način. S druge strane, ako je on samo nas htio izvijestiti, a ne želi čuti što mi imamo reći onda nema svrhe. Ne želim umanjiti vašu nazočnost poštovani ministre, ali to nije dobro. Druga stvar jedna, čisto tehnička stvar, evo vidim da kolege nazivaju našeg predsjednika Vlade premijerom, znači on je predsjednik Vlade. Znači mi u Hrvatskoj funkcija premijera zapravo ne postoji i u hrvatskom Ustavu i u Poslovniku rada Hrvatskog sabora i u zakonima njegova funkcija se zove predsjednik Vlade i ajmo ga nazivati predsjednikom Vlade. On voli da ga se naziva premijerom, ali ajmo mi onda njemu malo za dišpet nazivat ga onako kako se on zapravo naziva odnosno zove njegova funkcija, a to je predsjednik Vlade RH. E sada evo ja ću biti ovdje konkretan i konstruktivan kao i maloprije žao mi je što predsjednik vlade nije odgovorio na ono jednostavno pitanje jer ne zna odgovor. Oni koji su pratili, on je na kraju rekao „prihodovna strana se još ne zna“. Koje pitanje je bilo, podsjetit ću, bilo je pitanje, odakle će se namaknuti novac od ovoga za, novac koji će nama biti poklonjen pod navodnike? Dakle, EU još nije razmišljala o prihodovnoj strani. U biti razmišljali su, ondje razgovarali na institucijama u EU, međutim nas nisu izvijestili, nama nisu rekli i nije ni predsjednik vlade, vlade izustio niti jednu rečenicu o prihodovnoj strani. Ne znam da li razumijete o čemu se radi? Dignut će se kredit, novci će se podijeliti, ali kredit će se vraćati od nečega. Dosad se EU financira članarinama, to je jasno svima. Hoće li nama skočit članarina, jel to moguće? Ne znam, evo vi ministre možete tu meni demantirati, jednostavno objasnit mi, hoće li nam skočit članarina, to nije nitko rekao. Druga stvar, ono što sam ja evo malo tražio po, po mreži svim mreža, po internetu, pa sam pronašao da se govori o nekakvom paneuropskom porezu, jel to, ne znam moguće? Ajmo razgovarat o tome. Ako je paneuropski porez, na koga se on odnosi? Na što će se oporezovati? Hoće li se građani RH opteretit nekim novim porezom koji nije nacionalni nego europski porez. A ovo su legitimna pitanja, legitimna pitanja na koja kontinuirano nemam odgovor. Ali evo pozivam i kolege zastupnike da ih postavljaju jer ovo su, ovo su zapamtite stvari kako god to sad ignoriramo, o kojima će se govoriti slijedećih godina. Prihodovna strana EU je u problemu. Digli smo kredit, al kredit ćemo vraćati, al niko nije rekao odakle ćemo mi nadoknaditi taj novac. Postoji jedna ideja, ja ću čak sugerirati što bi se moglo napraviti. Evo, stručnjaci kažu da se dosada nije porezno opteretilo npr. ove velike biznise kao što je Google, Internet općenito, Facebook, Youtube, da bi se tu moglo malo njih porezno stisnuti, okej to nije loše jer stvarno oni rade bez da plaćaju porez. Ali ako se radi o, o tome da će hrvatski poduzetnik biti dodatno porezno opterećen, e to je jako, jako loše. Druga stvar na koju moramo obratiti ovdje pozornost je EUR-o famozni, taj tečajni mehanizam ERM 2, dakle mi smo potpisivanjem pristupnog pregovora sa EU zapravo obvezali se uvesti EUR-a, nismo rekli kada. Neke države koje su ga potpisale nikada neće uvest EUR-o, nisu lude, mi srljamo u to. Ma čak i ja ću reći da je legitimno od predsjednika vlade da on ima jedan stav za EUR-a. Međutim, što nije legitimno i što nije u redu? Da mi o tom pitanju nismo imali argumentiranu javnu raspravu, prvo u HS, a drugo bilo gdje u javnom prostoru. Mi poštovani ministre o tome nismo imali priliku reć svoj stav. Projekt kontra, pa da vidimo hoće li uvođenje EUR-a RH donijeti ili odnijeti. Predsjednik vlade je rekao to je to, to je dobro, idemo dalje, kao i za Istambulsku konvenciju, al to nije, tako se to ne radi, o tome se razgovara i raspravlja. On može biti u pravu, a što ako je u krivu? Neko je spomenuo izlazak Velike Britanije odnosno Ujedinjenog Kraljevstva iz EU i to je isto jedna tema o kojoj se ne smije razgovarati u HS i interesantno je kako su svi oni pametnjakovići i poznavatelji europskih prilika govorili da će europska, pardon, da će Velika Britanija propasti, da nema šanse da ona preživi taj izlazak, međutim sada šute. Zašto šute? Jer europska, pardon jer Velika Britanija ide lijepim velikim koracima naprijed, pad BDP-a je manji nego u ostatku EU sada u korona krizi, manji je broj nezaposlenih u prosjeku nego u ostalim državama EU. A zašto se, zašto se o tome ne govori? Zašto mainstream mediji stalno šute da je po ovim friškim pokazateljima Ujedinjeno Kraljevstvo profitiralo izlaskom iz EU. Ajmo govorit o tome. Vi me demantirajte ako nije istina. Okej, to je sve friško još i svježe, ali mislim da će se svi oni koji gledaju ovo složiti s dvije stvari, da su svi mainstream mediji, sve televizije, svi veliki i važni portali govorili o tome kako će se Ujedinjeno Kraljevstvo raspasti, kako će biti glad na ulici, kako će biti građanski rat, a to se dogodilo nije, nego upravo suprotno. Ona je sa mjerama koje je poduzela sa vlastitom ekonomskom politikom danas uspješno brodi i ovom korona krizom. Još malo o financiranju jer o tome je zapravo bilo najveća, najveći dio govora predsjednika vlade ovdje za govornicom. Govorilo se o tim novcima u 3. mjesecu kad sam ja s govornice tamo u Westinu rekao da novaca nema, onda su me čak neki prozvali, mislili da lažem. Danas je evo skoro kolovoz, to je, 5 mjeseci je prošlo, 4 mjeseca puna i više, novca još nema. Kad će novac doći, kad će novac doći? Još ćemo se načekati, još ćemo se načekati jer prvo što svi morate znati ove odluke mora verificirat tko? Pa Europski parlament jer je Europski parlament na putu da ovdje verificira, ne, ne još će Krke proteći, rekli bi mi u Šibeniku, da on to verificira, a tek onda će se vidjeti na koji način će se točno distribuirat novac. Dakle, ovaj će novac kroz jedan dugi vremenski period, kroz ovih 7 godina kapati na kapaljku, niko neće dati Andreju Plenkoviću 22 milijarde EUR-a, čak ni onih 5,9 milijardi koje je tobože poklonjeno, poklonjen novac nego će taj novac ići striktno namjenski, polako i ja ću ipak ovdje izustiti ako dođe jer on ima još nekoliko koraka koje moraju proći. Evo ja ću se usuditi i reći da ćemo mi sigurno dočekati 9 mjesec da ovaj problem biti neće, neće biti riješen, da novca još biti neće, sigurno 9., evo ja se sad mogu kladiti evo ga i sa predsjednikom vlade i s vama poštovani ministre da tog novca u 9. mjesecu još biti neće i to je veliki problem. Ovdje je kolega Glavašević spomenuo Orbana i Plenkovića i stavio znak jednakosti. Kolega Glavaševiću, nemaju oni nikakve sličnosti. Znači, Orban je suverenist i on stvarno donosi mjere koje su u interesu njegove države, dok je naš predsjednik vlade globalist, ali on evo vidi da HDZ-ovo glasačko tijelo voli taj suverenizam, pa on sam sebe nazove suverenistom, ali ne rade ništa po tom pitanju i dalje isključivo sluša mamu Merkel i sve ono što će ona, ona reći. Ovdje je spomenuto kao jedna od važnih stvari postignuća hrvatskog predsjedanja EU to da je bio sastanak u Zgrebu na vrhu, je li, jako važna stvar, jako važna stvar. Evo ja ne znam, to je toliko dobro za RH to što se ovdje sjatilo bilo ovaj nekoliko desetaka predsjednika vlada i predsjednika država. Stvarno mali hrvatski čovjek, građanin to kolegice stvarno nije osjetio na svojoj koži i to je možda u nekom vanjskopolitičkom smislu neko postignuće, ali ono konkretno za RH to ne znači gotovo ništa. Nažalost, ja bi volio da znači, ali ne znači. Jedan sastanak u nizu koji će biti stotine i tisuće samo jedan, jedan mali, mali sastanak i ništa više. Ali ja bi volio da je predsjednik vlade iskoristio ovo predsjedanje, pa da je npr. sve predsjednike vlada i predsjednike država koji su sudjelovali i ministre vanjskih poslova odveo npr. u Vukovar, odveo u Vukovar i da je pokazao što Vukovar znači za hrvatski narod, što se u tom Vukovaru događalo prije 29.g. i malo nek se o tome pričalo. Eto to je ono što bi ja volio da je, jedna mala sitnica koja bi puno više značila malom hrvatskom čovjeku, svakoj Hrvatici i Hrvatu u RH. Dakle, predsjednik vlade, evo ja ću samo kratko rezimirati i završiti, je dao izvješće isključivo da bi pokazao još jednom svoju elokvenciju, erudiciju, nije toliko koristio strane riječi, tako da smo bili uskraćeni za evo jedan veliki dio njegovoga znanja. Međutim, ja nisam iz toga izvješća vidio da će našoj državi hrvatskoj u perspektivi biti bolje, da će malom čovjeku u RH biti bolje, ali vidim da je on imao svoj medijski prostor, bit će u svim medijima, a mainstream mediji opet neće kritički i ove brojke analizirati, nego isključivo na način kako to odgovara trenutnoj Vladi RH. I možda još jedna sitnica za kraj, i o tome su kolege govorile, dobro da su govorile, a to je odnos Vučić-Plenković. To je jako interesantan odnos. Dakle, jedan, to su kolege u Europskoj pučkoj stranci i još jednom ću pozvati Vladu RH neka uvjetuje ulazak Srbije u EU, neka uvjetuje, to vi ministre možete, stvarno možete, mislim možete, možete kad bi vam to Andrej Plenković dozvolio, on to dozvolit neće, ali vi, vi biste to mogli napraviti. Kao što postoji poglavlje, ako se ne varam, 31 ulazak odnosno odnosi Kosova i Srbije, bilo bi jako lijepo da postoji odnos i, i RH sa Srbijom, tog poglavlja nema i umjesto da uvjetujemo da se riješe neriješeni odnosi, danas je RH i naš predsjednik vlade glavni lobist i zagovornik bezuvjetnog ulaska Srbije u EU, a to nije dobro.
Hvala lijepa. Činjenice radi možda samo kolega Zekanović, ovaj Zagrebački samit je bio video konferencija, pa niko nije mogo ni doći, nit se moglo nekog voditi, ni ništa, znate, bio je video konferencija. E, ali ovaj, idemo mi dalje, slijedeći Klub zastupnika je onaj IP-a, Pametnog i GLAS-a, pa će vrijeme podijeliti poštovana zastupnica Orešković i Mrak-Taritaš, prvo poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Evo nakon, nakon, nakon ovaj poštovanih zastupnica ćemo imat slobodni govor da.
Hvala potpredsjedniče HS, uvaženi zastupnici i zastupnice. Ovo izvješće je sastavljeno na temelju Zakona o suradnji HS i Vlade RH u europskim poslovima, pa je time prvi povod da ukažem na nekoliko odredbi Ustava RH, pa tako i na čl. 99. koji propisuje da predsjednik republike i Vlada RH surađuju u oblikovanju i provođenju vanjske politike. Nadalje, čl. 144. st. 5. Ustava kaže da RH u vijeću i u Europskom vijeću zastupaju sukladno njihovim ustavnim ovlastima Vlada RH i predsjednik RH. U izvješću o aktivnostima i rezultatima hrvatskog predsjedanja Vijećem EU predsjednik države se nigdje ne spominje. U prvom poglavlju koje je posvećeno pripremanju za predsjedanje ono je predstavljeno kao ključni prioritet programa vlade u razdoblju od 2016.-2020.g., a ne kao ključni program za RH kojeg sukladno svojim ustavim ovlastima, sukladno prethodno citiranim odredbama ustava zajedno oblikuju predsjednik države i vlada, te potom zajedno sudjeluju u njegovom provođenju. Drugim riječima, moja prva zamjerka ovom izvješću je taj što na neki način u praksi ignoriramo odredbe ustava, o tom bi napokon trebali povesti javnu raspravu i reći kako ćemo zajedno kao društvo dalje. A drugi prigovor odnosi se na sam sadržaj. Naime, predsjedanje Vijećem EU prikazano je kao prilika da RH predstavi sebe i svoje sposobnosti Europi i svijetu. Ministar Grlić-Radman je čak rekao da je to trebala biti kruna europskog puta RH. Dakle, prilika da mi kao država pružimo svoj doprinos daljnjem učinkovitom funkcioniranju i daljnjem razvoju EU. Kaže jedna rečenica iz, iz izvješća „u njemu se daje pregled programa, tijeka predsjedanja, pa i samih priprema i njegovih važnih rezultata“. E sad vezano za pripreme „prioriteti su oblikovani u 4 stupa, Europa koja se razvija, Europa koja štiti, Europa koja povezuje i utjecajna Europa, te je upravo na tim ciljevima i na tim temama razrađen sveobuhvatni program predsjedanja RH EU“. Navodi se u izvješću i nabraja kada su predstavljeni ti prioriteti, pa tako da je i tijekom 2019.g. pripremljen sveobuhvatan program, ali ponovno niti riječ o tome kako je on pripremljen. Drugim riječima, je li i na koji način u pripremi tog programa sudjelovao predsjednik odnosno tadašnja predsjednica države? Također se ističe da je konačni nacrt usuglašen sa Uredom predsjednika vlade. E vidite, tu je trebalo pisati „sa predsjednikom države“, ali to tako ne piše. Naravno, program predsjedanja usvojila je vlada, to izvještaj citira, ali ništa ne govori o tome što su zapravo bili ciljevi i što su bili rezultati. Predsjedniku vlade danas sam postavila izričito pitanje da mi to malo pojasni, a on je rekao ovako podijeljeno na ove 4 tematske cjeline, „Europa koja štiti, pa evo to je Europa koja nas je zaštitila od covida. Europa koja povezuje, pa to je taj zajednički odgovor država članica na sprječavanja širenja zaraze korona virusom. Europa koja razvija, pa to vam je taj financijski plan i program oporavka izazvan ekonomskim posljedicama korona krize. A utjecajna Europa, pa evo to je ta Europa koja može pronaći zajednički odgovor na globalnu pandemiju“. Moje pitanje glasi, a što bi bio naš doprinos sukladno planu i programu da nam nije bilo covida? Dakle, ovaj izvještaj razotkriva nedostatak vizije i nedostatak vanjsko političkog identiteta i ideja. Osim što je čisto birokratizirano, pa kako nema sadržaja, većina samog izvještaja u svom sadržaju nabraja sastanke bilateralne konzultacije, ali uvijek samo predsjednika vlade. Želim istaknuti da je RH jedna država i njezina vanjska politika mora biti jedna i jedinstvena i doista je dosta prakse po kojoj se u vanjskoj politici predsjednik države i predsjednik vlade voze na dva odvojena kolosijeka, svako po svom i mislim da bi ovo bio trenutak kada bismo mogli razmotriti hoćemo li u Zakon o suradnji HS i vlade dodati dodatne odredbe koje će razraditi odnos vlade i predsjednika države ili ćemo o tome donijeti poseban zakon. Nadalje, iz izvješća proizlazi zapravo da je najveća, a nažalost i jedina korist koju smo mi kao država uspjeli ostvariti to da je nacionalna i sveučilišna knjižnica dobila dodatni kongresni i konferencijski dio. Moj zaključak je, pa kakva priprema, takvi i rezultati bezidejni i besadržajni jer da smo ova 4 programska stupa unaprijed definirali što želimo postići onda tome ne bi bilo tako, ne bi bili ovako fokusirani na to da nabrajamo samo konferencije, okrugle stolove, video pozive, ko je koliko puta koga telefonskim putem nazvao. Ako govorimo o tome što bi trebala biti Europa koja štiti, što je to što je Europa koja povezuje, utjecajna Europa, onda ne bi ključna rečenica ovog izvješća bila ta da je početak predsjedanja svečano obilježio koncert barokne glazbe u najpoznatijoj briselskoj dvorani Bozer. To su uočili i neki drugi zastupnici. Doista, poseban dio izvješća posvećen je broju koncerata, broju kazališnih i filmskih primjedbi, čak se navodi da smo imali 24 posebno organizirana koncerta za inozemne izaslanike ovdje u RH. Drugim riječima, ovaj izvještaj sadržajno ne sadrži zapravo ništa. Jedini korisni podatak koji možemo izvući iz njega je to da je repatrijacijom vraćeno u RH 630 000 naših sugrađana, i stoga možemo zaključiti da je približno toliko u posljednjih nekoliko godina iz RH otišlo zbog poprilično loših politika prethodne vlade. Također ova naša nesposobnost artikuliranja jasne vanjske politike, vizije i ciljeva dodatno smo naglasili time što smo se pohvalili da smo utjecali na promjenu Poslovnika, pa smo tako omogućili da se pisanim putem mogu usvojiti pojedini akti i sastanci se mogu održavati video linkom, ali čak i to je bilo uzrokovano korona krizom, a ne nekom našom idejom ili inicijativom. Alkarskim rječnikom rečeno, hrvatsko predsjedanje pretvorilo se u jedno veliko u ništa, ali bavljenje čitave Europe korona krizom dalo nam je nekakav privid kakvog takvog sadržaja. Stoga pozivam vladu, ali i predsjednika države da u pitanjima vanjske politike naprave jedan iskorak, a ovo izvješće se nažalost ne može prihvatiti.
Uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš drugi dio rasprave.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Ja ću nešto malo više o tih 22 milijarde koje su prikazane u javnom prostoru kao senzacionalni uspjeh i koje ćemo sada upumpati svuda tamo gdje novaca malo fali i sve će biti u redu. To je naravno iluzija, da ne upotrijebim jednu grublju riječ, ta iluzija je posljedica nekoliko interpretacija, događaja i dogovora koji su se postigli, a koje su tako optimistički da je zaista teško povjerovati gdje je predsjednik vlade i njegovi suradnici pronašli svoje ružičaste naočale. Dakle, otprilike se stvorila iluzija da je naš predsjednik vlade se vratio iz Brisela s 22 milijarde EUR-a u torbi. Taj novac postoji kao mogućnost za RH, ali on je na jako dugom štapu i traži vrlo ozbiljne planove, reformske korake i poštivanje temeljnih vrijednosti i kad to kažemo onda moramo postati svjesni da taj optimizam na toj činjenici rapidno pada. Jedna od optimističkih interpretacija je da zaista da se radi o 22 milijarde koje su evo tu i treba ih samo potrošiti. To je jako daleko od istine. Prvo to je novac koji je raspoređen na slijedećih 7 godina i nije dostupno odmah. Drugo od tih 22 milijarde ipak treba oduzeti ono što mi uplaćujemo u proračun i treće ono što je najvažnije tih 22 milijarde dostupne su RH ili kroz višegodišnji financijski okvir ili kroz EU slijedeće generacije odnosno najvećim dijelom kroz mehanizam za oporavak i otpornost. I tu već dolazimo za Hrvatsku do ozbiljnih problema. Sredstva iz višegodišnjeg financijskog okvira traže sposobnost povlačenja i to od onog zadnjeg i najvažnijeg koraka isplate krajnjim korisnicima. E tu smo u problemu bez obzira na silan trud premijera i ministra da nas uvjere u nešto suprotno jer tu smo još uvijek katastrofalno loši. Nismo negdje u sredini, nismo ni u donjoj polovici nego smo zahvaljujući 2 HDZ-ove vlade koje su iza nas po postotku isplaćenih sredstava iz EU fondova i dalje na zadnjem mjestu. I zašto i na temelju čega mi bi sada trebali vjerovati da će novac iz slijedeće financijske perspektive biti bolje, brže, efikasnije iskorišten. Nemamo niti jedno jedino jamstvo za to koje bi to osiguralo da će tome zaista tako i biti. Od te spremnosti da iskoristimo novac iz višegodišnjeg financijskog okvira još više nas brine naša spremnost da iskoristimo novac iz programa EU slijedeće generacije odnosno mehanizma za oporavak i otpornost. Dakle, u izvješću piše slijedeće citiram „Za korištenje tih sredstava treba izraditi Nacionalni plan oporavka naslonjen na europski semestar i posebne preporuke za svaku od država članica. Planovi će biti usmjereni na jačanje potencijala za rast gospodarstva, stvaranje novih radnih mjesta te jačanje ekonomske i socijalne otpornosti, dodatno nacionalni planovi moraju biti usklađeni s ciljevima digitalne i zelene tranzicije EU.“ završen citat. Te planove onda procjenjuje komisija, njihovu usklađenost s preporukama, a posebno s mogućnošću doprinosa zelenoj i digitalnoj tranziciji. Taj plan onda mora dobiti kvalificiranu većinu na vijeću, a pozitivna procjena zahtjeva za odnosno zahtjeva za plaćanje ovisit će o zadovoljavajućem ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti. Ali nije to sve, bilo koja država članica može ako smatra da se ciljevi ne ispunjavaju predmet poslati na raspravu na Europsko vijeće. Dakle, znamo da ima zemalja koje su bile jako nesklone prvim verzijama ovog dogovora upravo zbog brige oko načina trošenja ogromnih novaca koji je ovdje na raspolaganju. Oni su neke od svojih rezervi i zahtjeva ugradili u konačni prijedlog, ali ne sve, a mi da bismo uopće mogli razmišljati o ovim milijardama koje smo eto već donijeli iz Bruxellesa moramo prvo stvoriti ozbiljne reformske planove čemu do sad ruku na srce nismo bili ni previše skloni ni vični. A onda još moramo biti u stanju procese voditi u skladu s postavljenim ciljevima i planovima uz dio država članica koji će biti vrlo zainteresirane da pozorno prate kako nam ide. I eto, to su razlozi zašto smo mi zabrinuti za naše korištenje tog novca. Da se razumijemo bez obzira na sve kompromise i porođajne muke koje su pratile ovaj plan radi se o važnom i velikom dogovoru na razini EU. I jedna tema koju želim spomenuti za kraj, a o kojoj se premalo ili malo govori u izvješću predsjednika Vlade. To je tema povezivanja isplata s poštivanjem temeljnih vrednota liberalne demokracije i vladavine prava. Naravno da je npr. mađarski premijer Orban imao velike prigovore na te ideje. Ja se nadam da će naš premijer Plenković, ali i kao svi naši ministri, a posebno ministar vanjskih poslova ubuduće biti jasniji u osudi onih koji pod okriljem unije i koristeći njezin novac gaze njezine vrijednosti. Nadam se i da će RH sama po sebi jačati vladavinu prava i demokratske institucije i vrijednosti. Ako to zaista i postane presudni kriterij za dodjelu novaca vaše, naše 22 milijarde mogle bi na kraju stati umjesto u tu veliku torbu u jednu malu torbicu. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo dalje sa točkom. Na redu je Klub zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moram započeti s ovim što je kolega prije mene govorio. Mi jesmo dostavljali puno prijedloga u prošlom sazivu baš što se tiče krize i nošenja s krizom, ali se baš nekako i ne sjećam da su vladajući tako rado raspravljali naše prijedloge, a onda još manje rado usvajali neke koje su po općoj ocjeni bile dobre. Na kraju neke jesu, ali isključivo iz svojih prijedloga. No dobro, to je sada nešto drugo. Poštovani ministre, žao mi je što ne mogu pozdraviti i predsjednika Vlade, naime to je njegovo izvješće, jedno od ova dva je njegovo koje on podnosi HS-u i za početak bih pozdravio praksu da to izvješće ide na matični Odbor za europske poslove. To do sada nije bio slučaj, dolazio je direktno na plenum i zaključak koji bi bio predložen plenumu bi potpisivali klubovi u pravilu klubovi većine. Mislim da je ovo dobra praksa budući da je Odbor za europske poslove matično tijelo da se može provesti puno fokusiranija rasprava na njemu i da onda u konačnici rasprava može biti bolja i na plenumu. No krenimo redom, dakle nekoliko opaski oko sastanka Europskog vijeća. I prije je rečeno nekih nešto više od 12 milijardi eura je Hrvatska dobila u višegodišnjem financijskom okviru, a ostatak je zapravo Fond za oporavak od covida-19 pandemije i to će biti namjenski novac u obliku zajma. No dok Vlada likuje nad tim ogromnim iznosima, ja mislim da pravi posao tek počinje ili kako bi rekao Churchill, nakon pobjede koja je okrenula tijek II. Svjetskog rata, „Ovo još nije kraj, nije čak ni početak kraja, ali je možda kraj početka“. Ok, iznos imam, ali što ćemo s njim? Puno je bitnije pitanje kako ćemo, hoćemo li i koliko ćemo novaca od ovoga zapravo iskoristiti? Jer pitanja na koja nisam čuo odgovore na koja želim i koja su presudnija od samog iznosa je gdje ćemo taj novac usmjeriti, koji su nam ciljevi, imamo li strategiju razvoja, imamo li strateške grane u koje taj novac želimo usmjeriti i uložiti? Tko će sudjelovati u programiranju operativnih planova, hoće li biti uključeni privatni sektor koji je izuzetno pogođen pandemijom i kojem pomoć sada treba? Dakle, operativni programi tko, gdje, kako, kome, zašto. Nažalost, poučeni iskustvom, bojim se da će taj novac ili ostati neiskorišten ili će biti utrošen u projekte koji neće generirati dodanu vrijednost. O čemu pričam? Već sam o tome govorio i za ovom govornicom, iako je lijepo obnavljati društvene domove po našim sve praznim selima, to nije dovoljno. Nije dovoljno da zadržimo ljude u Slavoniji ili u bilo kojem ruralnom kraju, to nije dovoljno i to neće generirati nova radna mjesta i to neće znatnije poboljšati kvalitetu života na kraju dana. To je jako lijepo da imamo društvene domove, ali koja je dodana vrijednost toga. I baš zbog toga se bojim da će novac ponovo biti kanaliziran u stvari koje nam neće donijeti dodanu vrijednost, nova radna mjesta, novo zapošljavanje, nove investicije itd. jer osim što dosadašnje iskustvo pokazuje da smo jako loši u povlačenju novca o čemu govore podaci EUROSTAT-a, nitko ne govori o onoj još bitnijoj činjenici. Dakle, EUROSTAT vam daje podatke o tome koliko je novaca povučeno odnosno ugovoreno itd., međutim niko ne priča o korekcijama, koliko novaca je ugovoreno, a vraćeno ili nije isplaćeno zato što projekti nisu prošli Europsku reviziju odnosno zato što je bilo nepravilnosti ili u načinu trošenja novca ili u nečemu drugom nije se pratio najčešći financijski plan itd. Kada bi to uzeli u obzir, bojim se da bi naša statistika bila puno, puno, puno gora i to je zapravo tragedija. A na kraju dana volio bih da mi netko objasni, na 100 milijuna eura europskog novca u Češkoj se otvori 100 radnih mjesta, a u Hrvatskoj 20 sa istim novcem od EU povučenim iz europskih fondova. Kako? Gdje je ta naša dodana vrijednost? Onda tu očito griješimo, onda tu očito taj novac ne trošimo kako bi trebali trošiti odnosno ne stvaramo radna mjesta. Tu ću stati. Dakle što se tiče ovoga izvješća pred nama je jako veliki posao i pred ministricom koja je preuzela europske fondove i pred cijelom Vladom i nastavit ćemo to pratiti. Ja se nadam u interesu hrvatske javnosti i RH da će taj novac biti usmjeren tamo di treba. No znate kako kažu, da je nekad obećanje iako smo dobili garanciju da će to tako biti, ludom radovanje. I sada da se osvrnem malo na predsjedanje Vijećem EU. Dakle, puno smo ovdje čuli za ovom govornicom i ne samo danas o eurorealistima, to je valjda nova riječ za euroskeptika. Ja ne bih rekao da sam euroskeptik niti eurorealist, ja sam više croatoskeptik. Zašto? Zato što sam skeptičan prema tome kako se mi pozicioniramo u Uniji i skeptičan sam prema tome kako mi koristimo svoje pozicije i alate koji su nam dostupne u Uniji da se izborimo za svoje interese. To nije ništa nelegitimno, dapače to je poželjno, ali koristimo li mi ih uopće, e to je već drugo pitanje. Zanimljivo je da se politikom koristi kao nekad vrlo vjerodostojan i ozbiljan izbor, a nekad to nije, ovisno o tome što govore. I nažalost tu moram ponoviti riječi svoga kolega Rajka Ostojića i složiti se kada su rekli da je hrvatsko predsjedanje zapravo katastrofa. A katastrofa je prije svega iz hrvatske perspektive. Zašto? Pa krenimo redom, prije svega određivanje prioriteta predsjedanja, preširoki su preambiciozni su, dakle to su prioriteti koji mogu obuhvatiti sve, a u isto vrijeme mogu obuhvatiti ništa. Praksa je EU u puno organiziranijim zemljama da se manje zemlje koje nemaju toliki infrastrukturni kapacitet uglavnom fokusiraju na manje prioriteta ciljanih odnosno fokusiranih prioriteta, konkretnih prioriteta jer „Sigurna Europa“, mislim tu možemo podvuć apsolutno sve. Osim što su nejasni, osim što su široki i ambiciozni niti jedan ja ne bih ocijenio ko je naći prioritet da je bio u hrvatskom interesu. A što bi bili recimo hrvatski interesi? Zašto Hrvatska, zašto mi tijekom predsjedanja na stol nismo stavili recimo elektroautomobile, smanjene emisija, vrlo proaktivno radili na toj tematici, zašto? Pa imamo Rimac automobile, evo tu nedaleko, takva industrija bi od toga imala koristi. Zašto nismo naglašavali digitalizaciju? Ok, spletom okolnosti se desilo da smo morali. A zašto? Zato što imamo jaki IT sektor. Evo vam Osijek Softercity u Zagrebu ima jako puno mladih ljudi i diljem Hrvatske koji su vrlo, vrlo uspješni IT poduzetnici. Dakle, od samih prioriteta od početaka nisam vidio ništa što bi Hrvatskoj donijelo dodatnu korist. Tim više što moram reći da recimo civilni sektor uopće nije konzultiran tijekom određivanja prioriteta, a bome ni oporba baš. Pa ako želite gospodo slušati, ako želite konsenzus onda morate i slušat, onda morate otrpiti da nekada budemo i kritični, ali ne sa lošom namjerom. Postignuća predsjedanja su nažalost jednako mršava kao i postavljeni prioriteti. Dodana vrijednost za Hrvatsku je ravna nuli, zero, nil, zero kako to voli reći premijer. A zašto? Zato što smo priču u startu krivo postavili. Naravno, pandemija nas je zatekla kao i cijelu Uniju, ali kako kriza može biti kraj nečeg tako može biti početak nečeg novog i to isto nismo dovoljno iskoristili, nismo se dovoljno nametnuli, nismo udarali tempo, nismo nudili rješenja. Prepustili smo ono što kažu Englezi „Go with the flow“, idemo sa tijekom pa kud nas odnese praktički. Dozvolili smo Europskoj komisiji da preuzme svu inicijativu, a naše predsjedanje je eto pravilo se mrtvo. Jedni doseg su valjda virtualni sastanci, ali mislim svatko, a nažalost takvih je obitelji puno koji sa svojim članovima obitelji moraju komunicirati ovakvim vidom zato što su otišli trbuhom za kruhom bilo u Europu, bilo dalje u svijet će vam reći da to nije ništa novo. Skipe se koristi već jako dugo. Govori se puno o Brexitu kao dostignuću našeg predsjedavanja ja to zaista ne vidim što smo mi to slavodobitno postigli. Brexit je na kraju prije svega ovisio o izglasavanju u Britanskom parlamentu, a onda je zapravo su počeli drugi pregovori kojima isto nemaju veze sa predsjedavanjem već više sa glavnim pregovaračem kojeg je već odredila predsjednica Europske komisije. Proširenje i rasprava o proširenju to mogu ocijeniti kao nešto što napravili dobro. Znači za Sjevernu Makedoniju i Albaniju novu metodologiju recimo u pregovorima i u pristupu uniji nije zagovarala Hrvatska nego Francuska, dakle ni to nije naša inicijativa, Zagreb samit je poslao političku poruku, ali koja je operativna poruka kolegice i kolege. Nekad dobivam dojam da EU ni sama ne zna što bi sa Zapadnim Balkanom. Što je recimo sa Crnom Gorom koja već više od desetljeća pregovara i to prilično uspješno radi na reformama po ocjenama same EU, dobiva odlična mišljenja, kao i Makedonija, kao i Albanija. Mislim da EU nema alternative pogotovo na ovom trusnom području, ako je EU zbog nečeg nastala, nastala je zbog mira, otvorenih granica, dijeljenja resursa bilo onih ljudskih ili nekih drugih, ali baš zbog toga naglasak bi trebao biti na ovoj regiji, stabilizaciji, reformi regije i osiguravanja dugogodišnjeg mira jer i sami smo svjedoci i nedavnih, nedavnih sukoba od Domovinskog rata, rata u BiH, nemira u Makedoniji, Kosova itd., itd., dakle iza nas su vrlo, vrlo burna desetljeća jedna EU i zajednička politika to može, to može smiriti. Nažalost dosta se pričalo po bruxelleskim hodnicima i to će vam svako dobronamjeran reći da je se naše predsjedanje svelo na to odnosno neki su ga doživljavali samo kao zapravo uvod u Njemačko predsjedanje od kojeg se i očekuje da riješi većinu problema koji su nagomilani odnosno nisu se rješavali zbog razno raznih razloga za našeg predsjedanja, krenimo samo od višegodišnjeg financijskog okvira do svega ostaloga. Ok, neki razgovori jesu vođeni za našeg predsjedavanja, ali činjenica je i bilo bi doduše i preambiciozno da je donešeno za našeg. Mogli smo puno više, a na kraju smo se manje-više sveli na administrativne poslove i eto dopustili su nam malo da se igramo sa proširenjem i da pričamo o regiji o kojoj i imamo što reći i imamo što za ponuditi, ali to nije i ne smije biti jedina dodana vrijednost, jedina politika, jedina agenda Hrvatske u EU. Ne smije biti zato što Hrvatska mora prije svega znati što želi, a to sam puno puta govorio i ne samo o ovom pitanju, već o većini pitanja, mi ne znamo gdje idemo, ne znamo što želimo, ne znamo u kojem smjeru se želimo razvijati pa onda slijedom toga naravno da ne možemo ni donositi efikasne politike koje bi nas bile u službi ispunjavanja tih ciljeva. Moram se isto osvrnuti i malo razočarati da iako ovo je izvješće Vlade da niti jednom riječju nije spomenuta parlamentarna dimenzija predsjedanja Vijećem EU, a imali smo i tu u uspjeha, imali smo i tu i sastanaka od malog kozaka do međuparlamentarne konferencije o stabilnosti i gospodarskoj aktivnosti upravljanja u ovoj zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici, zajedničkoj sigurnosti i obrambenoj politici, dakle to je nekako promaklo, desilo se na marginama, nažalost pandemija nas je spriječila da imamo i druge sastanke, ali to je nažalost bilo izvan naših ruku. I iskoristio bih i ovu priliku da ponovim i neka pitanja na koja nisam dobio jasne odgovore na odboru jučer, a koja mislim da zanimaju i trebaju zanimati hrvatsku javnost i zainteresiranu javnost. Prije svega, Europski parlament je odbio dati svoju suglasnost na novi i višegodišnji financijski okvir bez dogovora o reformi sustava vlastitih sredstava. Je li dogovor između Europskog parlamenta i vijeća EU na ovom području izgledan i koji je stav Vlade o reformi sustava vlastitih sredstava? Čuli jesmo da načelo je barem Vlada protiv novih poreza, dakle i zapravo za ukidanje poreza, ali u ovom konkretnom slučaju kakav ćemo stav zauzeti, to bi već trebali znati, dakle to je pred vratima. I isto tako budući da bez Europskog parlamenta nema višegodišnjeg financijskog okvira pa nema ni naših 20 milijardi EUR-a ovo je pitanje koje sigurno zanima javnost. Isto tako predsjedanje Vijećem EU kako sam spomenuo od Hrvatske je preuzela Njemačka koja je zapravo između redaka poručila odnosno pozvala država članice da prihvate mogućnost izmjene osnivačkih ugovora u okviru rasprave o budućnosti EU. Dakle o toj konferenciji o budućnosti EU o kojoj se toliko priča. Međutim, također nismo baš mogli čuti koje bi hrvatsko stajalište o tome trebalo biti, jesmo li spremni, kako i u kojem obimu zapravo pristupiti promjeni osnivačkih ugovora. To je naravno šire pitanje od Hrvatske, ali vam plastično želim dokazati da na mnogim pitanjima nemamo stav. I ne može mi nitko govoriti da je neutralnost predsjedatelja u pitanju, jako se dobro zna kako se ta neutralnost može premostiti, ne moram ja valjda podučavati premijera koji ima toliko iskustva i diplomatskog i u Europskom parlamentu kako se to radi, a to se može recimo napraviti prioritetima, što smo mi naravno propustili napraviti. Na kraju nešto što je trebala biti izuzetno dobra priča za Hrvatsku, gdje smo mogli se puno bolje postaviti i dobiti više nismo dobili, ne puno, nismo dobili ni malo, dobili smo zero. Hvala.
Slijedeći, rasprava u ime Kluba zastupnika IDS-a uvaženi zastupnik Marin Lerotić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Cijenjene zastupnice i zastupnici iako je Hrvatsko predsjedanje bilo apsolutni presedan s obzirom na okolnosti uzrokovane pandemijom korona virusa smatram da to nije izlika za priliku koju smo propustili. Hrvatska je kao najmlađa članica EU dobila veliku priliku nametnuti konkretne, nama bitne teme na europsku agendu i osigurati bolju prepoznatljivost u europskim krugovima, međutim to nismo dovoljno dobro iskoristili. U 6 mjeseci nismo uspjeli nametnuti i staviti u fokus nijednu temu koja je važna za oporavak RH poput aktivnog sudjelovanja u kreiranju Europskih fondova, poljoprivredne politike, kohezijske politike ili digitalizacije. Digitalizacije koja je, vidjeli smo preko noći, na velika vrata ušla u sve zemlje članice, pa tako i u RH koja u tom dijelu debelo zaostaje za razvijenim članicama EU. Digitalizacija se u RH pojavila kao nus pojava korona virusa, pozitivna i dobro došla nus pojava, pa smo vidjeli da sve ono što se nije moglo napraviti godinama odjedanput može i to u roku od 24 sata. RH je miljama daleko od realizacije svog digitalnog potencijala, a ja vas pitam, koje je opravdanje za to? Imamo vrhunske IT-ovce, najbolje mlade inovatore, svjetski poznate tvrtke poput istarskog Infobipa, a RH je ipak na samom začelju EU prema indeksu gospodarske i društvene digitalizacije za 2020.g. Naši mladi imaju najbolje digitalne vještine u čitavoj EU. Udio pojedinaca u dobi od 16 do 24.g. s razvijenim digitalnim vještinama iznosi 97%, dok udio u dobi od 25. do 29.g. iznosi 92% i to su sjajne brojke, ali što su točno vladajući u proteklom mandatu napravili da mladima, da mladi ljudi to znanje kapitaliziraju? Čekali su pandemiju da digitaliziraju školstvo, javnu upravu i proizvodnju. Jedan od prioriteta hrvatskog predsjedanja bio je i „Europa koja se razvija“, što u praksi podrazumijeva uravnotežen i održiv razvoj svih država članica. Međutim, neozbiljno je očekivati pomoć EU na ljepe oči. Europa tako ne funkcionira. EU može i treba biti naš snažan saveznik, ali RH mora odraditi svoju domaću zadaću, RH mora provesti prijeko potrebne reforme, RH mora uskladiti svoj nacionalni operativni program s europskim i maknuti se sa začelja EU po iskorištavanju Europskih fondova. Za razliku od države, Istra, a pogotovo Pula otišle su ne korak nego 10 koraka ispred. Pula je i ove godine u čitavoj RH proglašena šampionom digitalizacije i primjer je svim ostalim gradovima. A osim što je apsolutni lider u digitalizaciji zajedno sa ostalim istarskim gradovima, u vrhu je ljestvice po transparentnosti, ali i štedljivosti. Program EU „Digitalna Europa“ na raspolaganju ima 8 milijardi EUR-a. Ukazuje nam se velika prilika za povlačenje sredstava kako bismo napokon digitalizirali RH i digitalizaciju koja je nužna učinili našom stvarnošću. Pozivam ovim putem nadležna ministarstva da se uozbilje, da se prestanu ponašati lijeno i ignorantno i da se uhvate posla. RH su na raspolaganju 22 milijarde EUR-a u narednim godinama i isključivo o nama ovisi koliko ćemo tog novca iskoristiti i uložiti u bolju, naprednu i razvijenu RH. Naša djeca sama se obrazuju za digitalno društvo budućnosti sustavu usprkos i postižu izuzetne rezultate. Nadam se da će vas njihov entuzijazam posramiti i da ćete konačno početi koristiti prilike koje nam se pružaju. Hvala.
Slijedeća rasprava je Klub zastupnika HSLS-a i Reformista, uvažena zastupnica Natalija Martinčević.
Uvaženi ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ova današnja tema je velika i za našu državu iznimno značajna i važna i već smo u cijelom nizu repliku, pa onda i u raspravama u ime klubova mogli vidjeti što su prioriteti odnosno koje su teme važne za pojedine političke opcije. Ja ću u svojoj raspravi govoriti o onome što je važno naravno i Stranci Reformisti i kolegama iz HSLS-a, a to je kako kroz sustav realizacije konkretnih životno važnih programa i projekata, a koji se mogu realizirati sredstvima EU, direktno utjecati na poboljšanje kvalitete života naših građana. Govorit ću o mogućnostima, izazovima i problemima sa kojima se susreću JLS-ovi. Županije, gradovi i općine koji su ozbiljno vođeni prepoznali su mogućnost razvoja i rasta temeljenima upravo na sredstvima EU. Jučer sam govorila o tome i naglasila sam da je RH danas uz Grčku najcentraliziranija država u Europi, o najvećem broju stvari odlučuje se centralno, u koje će se sredine ulagati, gdje će se investirati, o tome svemu naravno odlučuje država, odlučuje po svojim političkim preferencijama, po svojim političkim i na političkim odlukama posloženim prioritetima. U takvom sustavu članstvo RH u EU za JLS-ove iznimno je važno jer je zapravo otvorilo mogućnost da više ne ovisimo u potpunosti o odlukama vlada, tu govorim i o lijevim i o desnim vladama jer je princip manje-više bio uvijek isti, uvijek su se sredstva, projekti i investicije gurali u određene županije, u određene dijelove RH, u određene gradove. E sad, samom činjenicom da smo postali članica EU otvorila je mogućnost gradovima, općinama i županijama da sami kandidiraju, pripremaju, apliciraju, kandidiraju svoje europske projekte i da dobiju sredstva iz EU, dakle neovisno o političkim bojama. Princip kod EU tu je zaista vrlo korektan, naime ako imate dobar projekt, ako ste ga dobro pripremili, vaš projekt će proći. U tom smislu Varaždinska županija iz koje dolazim prema podacima Ministarstva financija, otvorenog proračuna danas je u RH daleko najuspješnija županija po privlačenju europskih sredstava. Unatoč činjenici da u prethodnom razdoblju je tako bilo ispregovarano omotnica je tako izgledala u ovom još uvijek aktualnom razdoblju. Nismo imali mogućnost direktnog ulaganja u obrazovnu infrastrukturu i direktnog ulaganja u infrastrukturu općih bolnica, usprkos tome mi smo kao županija uspjeli iz EU osigurati više od 820 milijuna kuna upravo za projekte za ono što su ingerencije županija, to su obrazovanje i zdravstvo. Dakle izgradili smo i obnovili preko 20-ak škola, izgradili i obnovili sve bolnice u Varaždinskoj županiji, krenuli sa potporom novih bolnicama palijativnog centra i spinalnog centra, obnovili domove zdravlja, domove umirovljenika i realizirali i cijeli niz socijalnih projekata, poput besplatnog obroka za preko 3.000 djece u školama koji taj obrok nisu imali. Ovo sad nabrajam samo zato da dobijete malo dojam da se tu ne radi o apstraktnim projektima i nekakvim apstraktnim novcima nego zaista konkretnije životnim projektima koji podižu kvalitetu života naših građana i ja bih rekla da su i važna demografska mjera jer izgrađene i uređene škole, dostupne škole, dostupni vrtići, izgrađene i uređene bolnice, osigurana prehrana u školama važni su razlog i mogu biti jedan od razloga zašto ne otići iz Hrvatske. No upravo to naše iskustvo nam je omogućilo da jasno prepoznamo što je problematika financiranja europskih projekata na regionalnoj i lokalnoj razini i što su nužne izmjene u državnom proračunu naravno da ciljem osiguranja maksimalnog povlačenja sredstava. Nedvojbeno je naravno da u okviru javnog sektora upravo jedinice lokalne i područne samouprave imaju najveći apsorpcijski kapacitet. Dakle, ova Vlada osigurala je ozbiljna sredstva, znatno povećanje sredstava, znatno povećanje sredstava to svakako treba pohvaliti, no da bi ta sredstva mogli povući mi se moramo puno, puno bolje pripremiti i organizirati. Najveća prepreka apsorpciji fondova predstavlja domicilna komponenta o kojoj sam već danas govorila nešto u replikama, ali obzirom da smo o tome govorili cijeli prošli mandat ništa se po tome nije dogodilo. Evo dozvolite mi da ukratko dodatno pojasnim važnost i naravno ponudim rješenja. Izvorni proračun jedinica lokalne samouprave nedostatni su za zatvaranje domicilne komponente, što ću najbolje pokazati upravo na primjeru Varaždinske županije. Dakle, izvorni proračun Varaždinske županije je 70 milijuna kuna, a vrijednost domicilne komponente do sada realiziranih i ugovorenih eu projekata je 120 milijuna kuna. Dakle potpuno je jasno da mi bez sufinanciranja nećemo moći realizirati niti odobrene, a kamoli projekte u pripremi. Dakle, osigurali smo sredstva iz EU, postoji velika i ozbiljna mogućnost da sredstva nećemo moći povući i to je zapravo tema mojeg današnjeg izlaganja da upozorim na to da sredstva postoje, to je lijepo, krasno, odlično, međutim mi već sada nismo ozbiljan dio sredstava povukli jer nismo bili dobro pripremljeni i organizirani pa idemo iskoristiti sad šansu da u ovom mandatu, ove Vlade to ispravimo. Ono što mi predlažemo kao jedno od mogućih rješenja je osnivanje fonda za sufinanciranje europskih projekata. Taj Fond je inače već postojao, naime ja sam ga kao zastupnica Reformista upravo u ovom visokom domu predložila, Vlada Zorana Milanovića ga je prihvatila, međutim ova Vlada ga je ukinula uz obrazloženje da će se domicilna komponenta sufinancirati direktno iz proračuna, što naravno kada nemate potpuno jasan izvor financiranja je dovelo do nestabilnosti i nesigurnosti financiranja i to je ono što sad imamo. Smatramo da bi bilo iznimno važno da se kreira novi, jednostavan i dostupan fond za projekte jedinica lokalne i područne samouprave. Fond se može jednostavno i puniti. Naime, na svaki projekt koji se realizira odmah se uplaćuje PDV u centralni proračun, dakle taj PDV na projekte koje jedinice lokalne samouprave same osmisle, same prijave, same apliciraju dakle kada se projekt realizira taj PDV da ne ide u centralni proračun nego u taj fond i vi onda imate kontinuirano, trajno, jasno, transparentno punjenje fonda i osigurana sredstva za domicilne komponente svih projekata. Osim tog ključnog projekta imamo i cijeli niz operativnih problema, tu ću upozoriti na dva. Prvi je ograničavanje sufinanciranja po projektu i po korisnicima, to nema potrebe puno elaborirati, to je štetno i vodi direktno k tome da europska sredstva propadaju umjesto da se koriste. I naravno tu je model tog famoznog najbržeg prsta, ako su neki od vas radili ikada i prijavljivali te europske projekte, posebno je to važno za one koji imaju ambicije voditi gradove, županije u sljedećem mandatu, idu nam lokalni izbori, dakle iznimno je to aktualna tema. Mi smo kao država koja bi trebala biti ozbiljna država se doveli u situaciju da sredstva dobiva onaj tko se prijavi u prvoj, drugoj ili trećoj sekundi, baš principu najbržeg prsta, dakle po principu lutrije i evo to naravno izaziva cijeli niz problema. Mi smo kao županija i u sporu sa bivšim ministrom, sada uvaženim zastupnik gospodinom Pavićem, upravo iz tog razloga jer takav princip i takav način je apsolutno netransparentan. Dakle, da zaključim, sredstva su tu, ono što mi sada trebamo je detektirati prostor za europske projekte, detektirati kapacitete jedinica lokalne i područne samouprave koje mogu realizirati projekte, osigurati ravnopravan položaj svih jedinica lokalne samouprave u realizaciji projekata i naravno, a prema svemu ranije rečeno u raspravi poduzeti mjere. Ovdje bih posebno naglasila ovo osigurati ravnopravni položaj svih jedinica lokalne samouprave jer to do sada nije bilo tako. Na naše inzistiranje u program ove Vlade ušla je regija Sjever, do sada smo bili manje-više na ignoru, iskreno se nadamo, a o tome ovisi i podrška Reformista da će se to sada promijeniti. I samo da još preventivno upozorim da idemo sa mjerama smanjenja poreza na dohodak koja je naravno da apsolutno podržavamo i pozdravljamo. No, poučeni ranijim iskustvima nadamo se samo da to nije ideja da ide, dakle ponovo na teret JLS-ova. Smanjenje poreza na dohodak da apsolutno, ali naravno da porezi koje smanjuje država trebaju ići financijski na teret države i to je jedini ispravan i jasan princip, kojeg vjerujem da će se kod ovog smanjenja poreza vlada držati. Inače svi budžeti lokalnih, JLS-ova su itekako pogođeni korona krizom, dakle u prosjeku su od 20 do 30% manji, a bilo kakav dodatni, dodatni udar ovakve vrste na budžete JLS-ova bih ih potpuno zapravo onemogućio u realizaciji europskih projekata. Dakle zaključno, odlično ste pregovarali, sve ste dobro dogovorili u teoriji, e sad samo molim da stvorite uvjete i omogućite da se ta sredstva realiziraju. Hvala vam.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu, prva je uvažena zastupnica Katarina Peović.
Evo prije svega ispravila bi premijera Plenkovića iako ga nema ovdje, u njegovom odgovoru na moje pitanje je spočitnuo Radničkoj fronti da ne možemo govoriti o EU jer smo mi protiv EU, pa bih samo ispravila netočan navod, znači mi smo za autonomne politike, a ne protiv EU, to bi se možda moglo i staviti kao kontra punkt onom što se ovdje ponavlja iz dana u dan, a to je taj termin novog suverenizma gdje od suverenosti ne vidimo ni S, vidimo samo mitologiju, vidimo samo piar, ali ne vidimo što bi bilo suvereno ako nemate osnovne materijalne uvjete života većine ljudi u RH na pameti. Znači, prvo bih rekla da se u izvješću više puta ponovilo i da smo se, dakle prema premijeru založili za načelo solidarnosti, kako kaže on, daljnje ostvarivanje konvergencije i kohezije, te očuvanju unutarnjeg tržišta jednakih mogućnosti za sve članice, kako piše u ovom izvješću. Ako se taj, dakle plan misli sprovesti onda bi trebalo to valjda značiti zalaganje za prevladavanje nejednakosti i postavljanje protuteže rezultatima koje proizvodi tzv. unutarnje tržište na kojem se natječu ekonomski nejednako razvijeni. Mi se natječemo u utakmici u kojoj smo amateri sa profesionalcima pod istim pravilima. Naravno da nema niti solidarnosti, niti konvergencije, niti kohezije, naravno da imamo i dalje Europu dvije brzine, masovnu emigraciju s periferije u centar, gašenje proizvodnje na periferiji i nepovoljniju privrednu strukturu i jednu od najnižih stopa zaposlenosti u Europi. Danas kad govorimo o odlasku Megglea iz RH, kad govorimo o odlasku Tvornice duhana iz Kanfanara, kad govorimo o otkazima u Croscu, kad govorimo o otkazima u agenciji Atlas, kad govorimo o nepovoljnim radnim uvjetima u Krašu, kad govorimo o gašenju brodogradnje i smrti Brodotrogira koji broji zadnje dane, teško da možemo govoriti o konvergenciji. No, naravno o tome ćemo svemu čitati u ovim izvješćima. Podsjetimo dakle da je, da postoje statistički ili materijalni pokazatelji, konkretni materijalni pokazatelji koji nam daju za pravo za ovakvu dramatičnu ocjenu. 2019. deficit robne razmjene s EU iznosio je oko 71 milijardu kuna, što znači da je porastao za 6% u odnosu na 2018., to su materijalni pokazatelji koji nam daju za pravo da zaključimo da EU fondovi ne pogoduju toj konvergenciji, ne pogoduju onome što su zadaće ovakvih izvještaja i ovakvih programa. Samo 15% naših poduzetnika izvozi. Drastična situacija je i podatak koji vam daje dobru ilustraciju gdje se mi nalazimo, da smo u 5. mjesecu prošle godine imali jedan od najvećih padova industrijske proizvodnje u EU. Znači, evidentno je da mi sa tim EU fondovima u ovoj financijskoj perspektivi uopće ne ostvarujemo pozitivnu bilancu u robnoj razmjeni, dapače dolazi do pogoršanja, ne poboljšanja. Ako govorimo o konvergenciji, možda je ovdje bilo riječ o konvergenciji naših obrazovanih ljudi koji odlaze u bogate zemlje, pa tamo ostaju raditi i živjeti. 14% radno sposobnog stanovništva je iseljeno, možda o takvoj konvergenciji je ovdje je riječ. Naravno, nije to posljedica neke nesposobnosti koja bi mogla se protumačiti kao legitimacija vladajućih koji ne uspijevaju napraviti ono što su sebi zadali za zadaću nego je to također izraz iz sve nepovoljnije privredne strukture i činjenice da malo i srednje poduzetništvo koje apostrofira i dobar dio ovdje oporbe, nije i ne može biti nositelj rasta, niti izvoza, niti stvaranja viška više dodane vrijednosti. Znači, nekad smo proizvodili nekoliko puta više u svim kategorijama proizvodnje [[Upadica: Vrijeme]] hrane, samo da spomenem jednu, jedan podatak.
Imamo dvije replike, prva je uvaženi zastupnik Glavašević.
Hvala. Kolegice Peović, u vašoj raspravi referirali ste se na često spominjani suverenizam, ali mi smo imali prilike tokom ovih nekoliko dana dosta slušati o tzv. novom suverenizmu, pa me zanima kakvo je vaše razmišljanje o tome, da li vidite nekakvu razliku ili da li smatrate da to ima, da taj, da to kao pojam ima sadržaj uopće?
Odgovor.
To je mislim klasični pojam bez sadržaja kako bi rekli u našoj struci koju dijelimo jel, označiteljev bez označenog. Dakle, novi suverenizam je prazan pojam i prazan skup koji ne znači apsolutno ništa, on se puni nekakvim mitologijama i značenjima koju bi desnica željela upisati u taj pojam, ali taj pojam po svojem karakteru ne sadrži nikakvi sadržaj. Sadržaj koji bi taj pojam trebao sadržavati ako išta, to su materijalni pokazatelji, materijali uvjeti život većine u Hrvatskoj koji su kao što svi znaju koji ovo gledaju sve lošiji i lošiji. Pa o čemu onda pričamo kad govorimo o solidarnosti, konvergenciji, koheziji, o čemu pričamo kad govorimo o novom suverenizmu, ni o čemu jel nama treba stvarno materijalne pokazatelje pogledati, napraviti analizu i vidjeti što zapravo želimo napraviti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Uvažena zastupnice ja bi vas molio ako je moguće odgovor na jedno pitanje. Više puta ste danas spomenuli deficit u robnoj razmjeni sa EU. Da li možda imate nekakve podatke na koje području odnosno koja, koji proizvodi su vam zapravo najmanje ovoga odnosno najviše izgubili i da li imate možda neku informaciju o tome ili nekakvu statističku možda podatke o tome u kojoj grani najviše gubimo?
Odgovor.
Pa prošle godine je taj pad industrijske proizvodnje naravno bio najviše vezan uz gašenje Uljanika, znači to je taj pokazatelj koji najviše igra ulogu u toj statistici, a što se tiče tog trgovinskog deficita mi gubimo svugdje u svim mogućim segmentima, ali najviše u proizvodnji hrane. Znači proizvodnja hrane je nešto što je i apostrofirala ova Vlada kao ono što moramo popravili, ali samo kad pogledamo prije 30, 40 godina koliko smo mi proizvodili mlijeka više, koliko smo mi imali više proizvodnje u stočarstvu, u poljoprivredi. Znači gotovo svi pokazatelji su se nama prepolovili. Tako da kad govorimo o toj trgovinskoj bilanci onda stvarno taj novi suverenizam dolazi u sasvim drugi kontekst i sasvim drugo značenje dobiva ako samo pogledamo statistiku proizvodnje hrane. Ali najveći problem je zapravo proizvodnja tih visoko sofisticiranih proizvoda kao što je brod [[Upadica: Vrijeme.]] gdje mi zapravo nema više visoku dodanu vrijednost.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, nažalost nema nikoga od predstavnika izvršne vlasti ovdje, a vrlo rado bi dobili i odgovore na neka pitanja posebno ova koja se tiču modaliteta korištenja sredstava koja su nam namijenjena i za slijedeću čitavu financijsku perspektivu, ali i iz fonda za oporavak u sklopu Next Generation. Dakle, znamo da će ovaj novac za hrvatsko gospodarstvo biti, ali i za društvo potrebniji nego ikad, međutim svi isto tako znamo da se ta sredstva ne dobivaju bez preduvjeta i bez obaveza koje države moraju napraviti. Informacije koje imamo iz Bruxellesa upućuju na to da je većina zemalja članica već poslala svoje partnerske sporazume na temelju potpisa partnerskih sporazuma se naime tek mogu početi koristiti sredstva jel, a da s druge strane Hrvatska to još nije napravila i ne znamo niti da li smo počeli raditi na izradi partnerskog sporazuma, a ako jesmo ne znamo zašto se to drži u tajnosti i zašto o tome ovaj parlament nije informiran. Isto tako, nismo još uvijek napravili još jedan preduvjet za to, a to usvajanje Nacionalne razvojne strategije. Nismo dobili konkretan odgovor na pitanje u kojoj fazi se nalazi izrada Nacionalne razvojne strategije, na temelju kojih bi tek onda jedinice regionalne samouprave, ali isto tako lokalne samouprave trebale raditi svoje strategije na temelju kojih će povlačiti novce i iz recovery fonda i iz ukupni ESI, ESI fondova za narednu financijsku perspektivu. Šta nam je tu još bitno? Bitno je da ne znamo također u kojoj fazi je izrada operativnih programa, ne znamo koliko ćemo imati operativnih programa ovaj puta. Zašto je to važno? Zato što je prošli puta izrada operativnih programa u velikoj brzini dovela primjerice do toga da je sektor prehrane odnosno sektor prehrambene industrije ispao iz programiranja jer se Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo gospodarstva nisu dogovorili tko će ih staviti u koji operativni program. Dakle, ne želimo da nam se to ponovi. Ako se započelo sa izradama operativnih programa ja pitam gdje je konzultaciji proces? Dakle, Europska komisija jasno kaže da konzultacijski procesi moraju početi u najranijoj mogućoj fazi izradi operativnih programa da bi oni odgovarali na potrebe na terenu jer Europski fondovi kao prvo trebaju slijediti princip supsidijarnosti dakle biti nekakva dodatna sredstva za razvoj i za rješavanje potreba tamo gdje se one događaju na lokalnoj i regionalnoj razini. Isto tako bi istaknula da se nadam da se razmišlja o promjeni strukture provedbe, provedbe EU fondova odnosno svih onih tijela koji sudjeluju u provedbi. Prvenstveno tu mislim i na posrednička tijela razine 1 i posrednička tijela razine 2. Ja kad naime predajem svojim polaznicima EU fondove onda im samo pokažem shemu kako izgleda raspored od ono posredničkih tijela razine 1 i posredničkih tijela razine 2 da im je odmah jasno da to ne može funkcionirati koordinacija između toliko velikog broja tijela. Druga stvar je da posrednička tijela posebno posrednička tijela razine 2 imaju potpuno neujednačene kriterije oko evaluacije prihvatljivosti određenih troškova i da to stvara nevjerojatnu količinu konfuzije kod krajnjih korisnika. Tako primjerice možemo isto reći da su se javno hvalila naša posrednička tijela razine 2 da procjenjuju svoju uspješnost po tome koliko su korekcija opalili krajnjim korisnicima i to je zaista nešto po čemu se oni evaluiraju. Mi imamo izuzetno velik broj korekcija i to ukazuje na to da naša posrednička tijela razine 2 ne pomažu krajnjim korisnicima da riješe probleme u provedbi koje imaju nego doslovno ex post im opaljuju kazne. Te kazne su nekada te visine da dovode u pitanje uopće bankrot određenih malih općina ili malih poslovnih subjekata. O iskorištenosti sredstava ne trebamo ni govoriti, imamo 37% sredstava iz ove alokacije odnosno ove financijske perspektive koji je isplaćeno, 37%. Dakle, kraj je 2020. godine, a da ne kažemo primjerice da se na evaluaciju projekata iz Europskog socijalnog fonda, a to ide i vas bivši ministre Paviću, čeka ponekad i do 600 dana kao što je sada bio slučaj sa posredničkim tijelom razine 2 nacionalnim Zakonom za razvoj civilnog društva gdje su se tematske mreže iz ne znam kojeg razloga čekale dvije godine da bi se uopće došlo do faze čišćenja proračuna [[Upadica Ante Sanader: Vrijeme.]] Ok. Dobro. Hvala.
Imamo dvije replike, prva uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Kolegice Benčić. Bilo je puno izlaganja pa evo probat ću u minuti replicirat i dati barem neke osnovne informacije. Nekoliko … procesa o partnerskom sporazumu bilo je s Europskom komisijom, oni su tek započeli i nakon toga desila se korona. Desila se korona, isto tako i nacionalna razvojna strategija koja je u visokoj fazi pripremljenosti tada trebala je ući početkom 4. mjeseca u javnu raspravu i doć ovdje u Sabor je u tom trenutku akceptirala i situaciju koja će biti sa Fondom za oporavak i koronu, ona je u visokoj fazi pripremljenosti i ja vjerujem da će kolegica Tramiščak je uspješno završiti. Pored toga imamo i Zakon o institucionalnom okviru, Zakon o kapaciteta jačanja institucionalnog okvira, da, treba popraviti mnoge stvari, ali pitanje administrativnih kapaciteta nama u … fali tisuću ljudi da imamo ove kapacitete i upravo zbog toga smo i predložili Zakon o jačanju institucionalnih kapaciteta.
Odgovor.
Dobro i dalje nismo dobili odgovor koliko ćemo imati operativnih programa, u kojoj su fazi programiranja i kada sam pitala za konzultacijske procese nisam mislila na konzultacijski proces sa Europskom komisijom koji se podrazumijeva da smo sve zemlje su u tom procesu, neke su već poodmakle … [[Upadica se ne razumije.]] da, dakle oni moraju biti gotovi i predani do kraja godine. Mi do kraja godine moramo predati operativne programe nije započeo proces. Ljudi, operativni programi se rade po godinu, godinu i pol dana kako bi se zaista mogao dobiti one prioritete ciljeve i indikatore uspješnosti koje zaista treba precizno odrediti da bi mogli koristiti fondove, ali da bi ih i onda nakon toga mogli pratiti njihove učinke. To smo pogriješili prošli puta. Ja se bojim da će ovaj puta biti još gore, a još se više bojim zato što ovaj puta imamo i više sredstava i pitamo se koji će biti učinci. Učinci ove financijske perspektive su takvi da većina novaca iz Europskog socijalnog fonda i iz OPKK [[Upadica Ante Sanader: Vrijeme.]] Operativnog programa Konkurentnost i kohezija otišlo u najveće gradove, a ne u one regije kojima je najpotrebnije.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Katarina Peović.
Pa evo ja bih kolegici Benčić uputila pitanje s obzirom da stvarno ovdje imamo kolegicu koja se s time bavi i koja jako puno o tome zna, da nam još malo pojasni koliko mi uopće imamo kapaciteta, dakle imamo li mi uopće dovoljno razvijen taj istraživačko-znanstveni kompleks koji bi povlačio taj programski novac, koliko mi možemo govoriti preko eu fondova o nekakvom razvoju uzmemo li u obzir i količinu sredstava koja nam je na raspolaganju i strukturnu karakteristiku tih fondova odnosno za što mi možemo aplicirati? I ako govorimo o nekoj jednakosti u EU, možemo li ipak apostrofirati nekakav oblik nejednakosti ako uzmemo u obzir da neke zemlje i koriste rabat, manje uplaćuju u EU koji je odnos tog centra i periferije? Hvala.
Evo rado ću odgovori. Obzor 2020 koji smo imali u ovoj alokaciji on je program Unije, on ne spada u ovaj dio koji je namijenjen kao alokacija isključivo Hrvatskoj, ali da on je izuzetno kompetitivan i na njemu u pravilu dobivaju oni konzorciji znanstveni kojima su na čelu najjače znanstvene institucije u EU. Međutim, hoću reći nešto o nejednakost, ta nejednakost u korištenju fondova ne postoji samo između zemalja centra i zemalja periferije nego i u Hrvatskoj postoji na razini između jakih centara i oni koji su slabije razvijeni. Tako konkretno najveći broj natječaja koje smo imali su bili natječaji u kojima se primjerice takmičio neko iz Zagreba sa nekim iz Antunovca ili s nekim iz BEdekovčine, dakle općina ili pravni subjekt koji se nalazi u takvim manje razvijenim regijama ima manje kapaciteta, a očekuje se da se pod istim uvjetima takmiči za sredstva sa onima koji su daleko razvijeniji i imaju daleko više kapaciteta za prijavu [[Upadica Ante Sanader: Vrijeme.]] ok. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Rada Borić.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kada je Hrvatska oblikovala svoja četiri stupa kako bi se predstavila u predsjedanju, ovdje je drago mi je da se vrati ministar budući da sam lingvistica pa eto malo upozorenje, mislim da ste danas četiri puta rekli presjedanju. Naime, samo iz jednog vlaka presjedamo u drugi, nadam ste da ste uspješno presjedali, a također i gospodin Bačić pa malo ovdje se nekima zamjera kako govore koji jezik pa bar i ministar bi mogao naučiti da smo predsjedali. Naime, vratit ću se natrag, dakle izabrali smo četiri teme, izabrali smo četiri teme koje su jako pjesnički zvučale i danas nam je naš staro-novi premijer i rekao što je to značilo Hrvatska koja štiti, koja povezuje, koja je utjecajna Europa i Hrvatska koja se razvija. Ono što nas žalosti ovdje je govorila i kolega Benčić i o budućim stvarima, pa ako za prolivenim mlijekom ne treba žaliti naime treba vidjeti koji su to procesi bili i kako su se izabrale te teme kada smo u Hrvatskoj krajem 2019. gdje je CROSOL napravio preko Ipsosa istraživanje što bi građani vidjeli kao teme Hrvatske koja bi predsjedala. Pa su građani kao prvo naveli borbu protiv korupcije, kao drugo ljudska prava, kao treće klimatske promjene i kao četvrto upravljanje migracijama. Ono što je Hrvatska preskočila, a preskočila je jednu temu znate da smo bili trio je li ono finsko, hrvatsko, njemačka trojka dakle obično se običava osim što je Hrvatska nažalost bila pogođena korom i morala odraditi kao što zemlje to često rade, brdo nevidljivoga birokratskoga posla, običnim građanima nezanimljivoga. Ali obično ima i neka tradicija da zemlja koja nasljeđuje druga preuzima i neke teme. Hrvatska naime nije uzela ključnu temu, a važnu i za Hrvatsku, a sada ću i Njemačka preuzima, dakle mi smo ostavili neki vakuum. A ako pogledate i samo izvješće koje su to vrijednosti i prioriteti komisije Ursule von der Leyen, ona je istaknula da je to rodna jednakost i borba protiv nasilja nad ženama, kao i ratifikacija Istambulske konvencije u EU, sviđalo se tu nekim kolegama to ili ne ili će morati biti protiv EU kao takve. Obzirom na sam rast nasilja i u samoj koroni, a valjda žene su 51% su u Hrvatskoj i ovdje u ovom slavnome domu je još 1917. naša književnica Marija Jurić Zagorka rekla da ne razumije zašto se narod dijeli na muški i ženski se ne dijeli kada mu se daju dužnosti, zašto se dijele kad mu se daju prava, pa dakle od te '17.-te bih ja to isto mogla upitati, zašto Hrvatska mogla iskoristiti jednu prednost koju je imala, to iskustvo rata i žena koje su preživjele ratno nasilje nije bar izabrala tu temu? Izabrala je tijekom predsjedanja jednu temu općenitu, a to su žene na tržištu rada na konferenciji na kojoj nije govorila niti jedna žena iz civilnoga društva. Dakle, to neuvažavanje uloge građana kod odlučivanja tema, neuvažavanje građana kada trebaju sudjelovati, neuvažavanja jednog cijelog velikoga spektra kao što su to žene. Hoće li nam se ponovo dogoditi da žene u ovom planu oporavka nismo čuli niti danas niti slova o tome, hoće li biti u planu oporavka nešto vezano uz žene, ne samo žene i zlostavljane i nasilje nad ženama, vi ste vidjeli, svi smo svjedočili da su za vrijeme korone žene doista bile heroine na prvoj liniji obrane, kako se to lijepo vojnom terminologijom kaže, bile su liječnice i medicinske sestre, bile su u trgovinama na blagajnama, dakle kako se može dogoditi da u nekim programu i planu, a i u programu Vlade to nismo niti čuli? Može se dogodi zato što ona prošla Vlada, a to je i ova, pa evo plediram ovdje, pet godina nije donijela nacionalnu strategiju o ravnopravnosti spolova. Ako pet godina nemate svoju nacionalnu strategiju, a znamo zašto oko svih prijepora te iste Istambulske, a vidjeli smo da nam doista muškarci ne idu, bradati muškarci u ženske wcee [[Upadica Ante Sanader: Vrijeme.]]
Prva replika i uvaženi zastupnik Glavašević.
Kolegice Borić, svojevremeno ste bili na naslovnici „Time“ magazin kao jedna od jedna od 100 najutjecajnijih feministica na svijetu. Zanima me promatrajući hrvatsko predsjedanje i način na koji je Hrvatska za vrijeme tog predsjedanja reagirala ili radije nije reagirala na poteze u Poljskoj primjerice, koji su jasno navaljivali povlačenje iz Istambulske konvencije, o čemu se govori o ovih dana, kako biste iz te perspektive ocijenili naše predsjedanje?
Pa prvo ispravka, … krivoga navoda, nije „Time“ magazin nego je „Forbes“, istina voljela bih više da sam bila među 10 najbogatijih žena po Forbsovoj listi, ja sam tek 7. feministkinja na svijetu, ali mislim da to za feministkinje mi ne volimo ove hijerarhijske odnose, više volimo i ovdje je bilo sporno šta je vertikalno, što je horizontalno. Htjela bih reći da je sramotno za Hrvatsku koja je izborila i to ona prošla vlada, vrlo teško, ali uz potporu tog istog civilnog društva koji su protestirali protiv Istambulske da je bila paralelno moja slika sa gospodinom Plenkovićem, pa su jedni pisali Plenković radi za Radu Borić, a drugi su pisali Rada Borić radi za Plenkovića. Mislim da smo svi tada radili da se žene zaštite od nasilja i to je ono što je najdominantnije i najvažnije u Istambulskoj konvenciji. I sramotno je da Hrvatska je tako propuste činila ne samo u Poljskoj nego i u Mađarskoj oko ljudskih prava.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Glasovac.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Borić. Apsolutno se slažem s vama da smo mogli pametnije iskoristiti hrvatsko predsjedanje Vijećem EU i da ovo što ste i vi rekli da smo mogli nametnuti temu žena, pa čak i temu odnosno veliki problem koji je prepoznala i EU to je nasilje nad ženama. Utoliko više što smo napravili određeni iskorak, doduše nakon 20 godina od Domovinskog rata, žrtvama koje su proživjele traume seksualnog zlostavljanja društvo je priznalo da su žrtve i dalo im kakvo takvo obeštećenje zahvaljujući tadašnjem ministru Predragu Matiću, to je prepoznala tada i Europska zajednica, ali i šire. A upravo kroz ovaj prostor smo mogli iskoristiti kao mlada država koja je ratificirala Istambulsku konvenciju da razmijenimo iskustva nametnemo naše probleme i tražimo pomoć kroz razmjenu iskustava kako što efikasnije primijeniti istu u svakodnevnom životu.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica.
Pa ako bih mogla dodati da doista žalosti, bilo je prilika se baviti i tom temom kao što je bilo i nekih drugih prilika. Također mislim da je sramotno da Hrvatska koja je tada predsjedala nije obilježila niti 75-tu obljetnicu pobjede nad fašizmom u Europi. Dakle i takve stvari nešto što daješ primjerom jer se Hrvatska valjda nema što stiditi da je bila na strani pobjednice Drugoga svjetskoga rata. Također, dovoljno je evo danas pogledajte što se dogodilo u Muzeju suvremene umjetnosti gdje su umjetnički radovi koji su dolje u garaži i izvrsnog umjetnika, nagrađivanoga u svijetu danas prešarani znakovljem kojeg bi se ipak trebali stidjeti. Ono što žalosti je da je Njemačka ponovno izabrala temu rodne ravnopravnosti za svoje predsjedanje, dakle da Hrvatska je mogla biti upravo ta neka premosnica posebice što imamo odlična iskustva. Sramotno je da mene Ministarstvo vanjskih poslova Italije poziva da govorim da sam medijatorica u sukobima [[Upadica: Vrijeme.]] a ovdje temu žena i post ratova ne koristimo.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Uvaženi kolege i kolegice, ovo predsjedanje Vijećem Eu što se tiče Hrvatske je doista bilo u jednom od najizazovnijih eufemistički vremena za EU i za cijeli svijet. Pomalo kad vidim s kakvom vizijom i s kakvim sloganima je Hrvatska išla na to svoje povijesno predsjedanje Vijećem EU možemo se malo i našaliti zapravo s obzirom kako je na kraju to završilo. Naravno okolnosti su bile potpuno izvan kontrole Hrvatske, međutim možemo sada raspravljati kako se Hrvatska snašla u tome. 4 stupa odnosno prioriteta Hrvatskog predsjedanja Vijećem EU su bili Europa koja se razvija, a za vrijeme korona krize mislim da je ovo povijesni pad BDP-a na razini EU, s druge strane Europa koja povezuje, a vidjeli smo potpuno nepovezanu EU za vrijeme korona krize, podsjetit ću vas zabrane izvoza respiratora od jedne članice znači privatnim poduzećima od jedne članice EU u drugu članicu EU takve stvari koje su bile nezamislive. Znači, bacilo se kroz prozor zajedničko tržište EU, bacilo se kroz prozor ideja EU koja je nastala zapravo nakon rata kako bi se izbjegli takvi ratni sukobi u Europi novi kao što je bio Drugi svjetski rat. Izbjegla se solidarnost, izbjegla bratstvo, sve se to bacilo kroz prozor i počelo se funkcionirati unutar EU svako nek se snađe sam za sebe. I u tom smislu Hrvatska dok je predsjedala Vijećem EU ne vidim da je uspjela preokrenuti takav teren. Naravno Hrvatska je jedna od najmanjih članica EU i možda nije mogla na taj način utjecati da se ipak EU ponaša kao jedna, kao jedan entitet solidarno u takvoj krizi. Vidimo i na zadnjem samitu šta se sve dešavalo i kako se je lomilo neke članice koje nisu, koje su bile protiv toga da se ide sa ovim najnovijim paketom od 1800 milijardi. Ipak se na kraju došlo do nekog dogovora, ali vidi se da imamo 2 zapravo EU, da imamo EU jezgre i da imamo EU periferije. Treći prioritet je bila Europa koja štiti i vidjeli smo za vrijeme predsjedanja Hrvatske EU odnosno Vijećem EU da Europa nažalost nije u velikom broju uspjela zaštiti svoje građana odnosno zemlje članice EU to nisu uspjele načiniti. Zanimljivo u Istočnoj Europi zemlje članice EU su to učinile bolje nego u pravilu zemlje članice EU u Zapadnoj Europi. Da li je tu, koliko je tu stvar i javnog zdravstva i možda i nekih stvari iz bivših sistema koji su pomagali zapravo da se bolje nose članice EU iz Istočne Europe ajmo reći iz centralne Istočne Europe pa da tu možemo i Hrvatsku uvrstiti o tome možemo raspravljati. Utjecajna Europa i o tome se da raspravljati jer ne vidim da se baš povećao utjecaj Europe za vrijeme predsjedanja Vijećem EU od strane Hrvatske dapače neki bi mogli reći da se i smanjio s obzirom da kad je Europa razjedinjena da je onda i njen međunarodni utjecaj zapravo manji. Isto tako snažna Europa, znači ono što je bio službeni slogan je bila snažna Europa u svijetu punom izazova, e bome smo dobili svijet pun izazova u tih 6 mjeseci. Takav svijet pun izazova da to nitko nije mogao ni sanjati, da li je Europa izašla snažnija iz njega ja se ne bi baš s time mogao složiti iako zato što puno toga, puno vremena je prošlo da se uopće EU snađe u tome, da nađe neki zajednički jezik, neki sad su koraci napravljeni sa tih 1800 milijardi, bačene su isto kroz prozor ortodoksije o zaduživanju EU, o zaduživanju članica EU, odjednom svi dižu kredite jer su svjesni da drugačije ovu krizu likvidnosti ne mogu riješiti. I za kraj, mislim tu se sad može puno toga reći i o nekim stvarima u ovom izvješću koje po meni su ono potpuno nepotrebni, od toga šta se sve na svečanosti sviralo i pjevalo i u kojoj dvorani, u kojoj zgradi EU institucija što nisam siguran da je uopće primjereno za ovakvo izvješće. Međutim, rekao bih od ovih zakonodavnih inicijativa, dosta ih je recimo iz željezničkog paketa i tu bih dao primjer da smo mi nekad veći katolici od Pape kad slijedimo pravila EU o slobodnom tržištu, pa tako ću reći da recimo primjerice Holding poduzeće [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] imaju i Francuska i Njemačka i Italija, a Hrvatska nema jer je veći katolik od Pape što se tiče EU pravila.
Imamo replike. Uvaženi zastupnik Marko Pavić, prva replika.
Hvala lijepa. Kolega Tomašević očekivao sam od vas iz pojedinačne rasprave moda više o Green Dealu, ali budem ja to pokrio u mojoj pojedinačnoj raspravi. Ono što sam ovdje htio reći, Europa koja štiti, da, štitimo se od korona virusa, Hrvatska je tu pokazala i svojim djelovanje. Europa koja se razvija, nije se moglo dogovoriti višegodišnji financijski okvir od 1000 milijardi sad smo dogovorili i plan oporavka i višegodišnji financijski okvir od 1800 milijardi EUR-a. Europa koja povezuje, ta početku krize koja nikada nije zabilježena u povijesti EU nacionalne države su se povukle, zatvorile su granice ali onda su shvatile da se moraju otvoriti, znači surađivati i wrap-a koja je utjecajna, pa samo bi rekao da su svi državnici pohvalili svjetski usvajanje paketa uključujući Dalaj lamu koja je odmah u 6 ujutro ja mislim hitno nakon usvajanja [[Upadica: Vrijeme]] Prema tome, to dovoljno govori koliko je EU i dalje utjecajna.
Slijedeća replika, odgovor na repliku.
Ma, možemo sad raspravljati o tome kolko je RH tu imala utjecaj i kako je uopće ocjenjeno njeno predsjedanje, postoje naravno ocijene koje vi spominjete, mogu ja spomenut isto tako neke ocijene nekih neovisnih medija, analitičara koji su vrlo loše ocijenili predsjedanje RH Vijećem EU. Isto tako možemo isto raspravljati o tome da li je tu RH mogla nametnuti neke teme, da li je bila prepasivna, da li je Zagrebački samit isto tako postigao ciljeve koje je trebao postići, naravno bio je on line, a ne fizički kako se to zamišljalo. Meni se čini da u tom smislu ipak i dalje je EU bila jako razjedinjena za vrijeme krize i da tu RH nije uspjela to pomiriti. Pitanje da li je mogla s obzirom na svoju veličinu i snagu, ali kažem kad imate situacije da u, kad pogledate u Nizozemskoj, u Skandinaviji, u Velikoj Britaniji toliko slučajeva korona virusa i način kako su djelovali, s druge strane istočnu Europu, s treće strane [[Upadica: Vrijeme]] i kako se raspravljalo o kreditima onda vidimo da [[Upadica: Vrijeme]] tu nije bilo solidarnosti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Tomašević, začudilo me da ste 5 minuti rasprave toliko negativni bili prema ovom izvješću i prema, općenito prema predsjedanju. Evo kao što je i kolega Pavić napomenuo, bar sam mislio da ćete možda pohvalit ili reć dvije smjernice reć za Green Deal i da vam se to možda svidjelo u novome planu Europske komisije i budućnosti same EU. Dva kratka pitanja, iz svega ovoga što ste vi naveli negativnoga, jel vaše mišljenje onda da trebamo izać iz EU, da tu nemamo nikakve koristi i da je to za ništa? I drugo pitanje isto jako kratko, jel vidite bar nešto pozitivno u ovom izvješću i općenito o predsjedanju RH Europskim vijećem? Hvala.
Odgovor.
Da, pa recimo što se tiče Green Deal-a mislim da to je prilika. Znači, 1800 milijardi EUR-a jest doista ako ćemo to programirat kako treba, a to, to je naša odluka, odluka svih EU zemalja članica, može doista dovesti do najveće transformacije europskog gospodarstva u povijesti Europe i to je krajnje vrijeme da to napravimo, ne samo iz perspektive zaštite okoliša nego i iz perspektive radničkih prava, smanjenja nejednakosti unutar država članica i među državama članicama. Iz te perspektive mogu reć da to jest prilika i drago mi je da se na kraju taj paket odobrio. Kažem, ortodoksija oko zaduživanja EU i zemalja članica EU pretjerano su bačene kroz prozor kad je došla ovakva kriza i to je nešto što mogu reći da je pozitivno. Ali ako očekujete od oporbe da hvali samo izvješća koja dolaze, ja ću vas podsjetiti da ste tako i prema novinarima govorili da previše kritiziraju umjesto da se fokusiraju [[Upadica: Vrijeme]] na sve što je dobro i da hvale mediji predsjedanje Vijeće EU od strane RH, ako to [[Upadica: Vrijeme]] očekujete od oporbe, kao i od medija, to nećete dobit, mi ćemo uvijek kritizirat, al ćemo i pohvalit.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo prije samog dijela koji sam reć po pitanju predsjedanja, htio bih se osvrnuti samo, žao mi je da nema kolegice Mrak-Taritaš i ono što je kolegica Benčić rekla, da biste isplatili europska sredstva trebate ih prvo ugovorit. Ova vlada je našla 9% ugovorenosti i 1% isplaćenosti. Samo u zadnja 4 mjeseca smo ugovorili 10%-tnih poena, sa 88% na 98%, milijardu EUR-a u zadnja 4 mjeseca, 9% SDP-ova vlada u 4.g. i građani su na izborima jasno rekli kome daju povjerenje za to. Što se tiče samih operativnih programa, da čekali smo isto tako da se vide efekti ovog cijelog paketa, da vidimo koje su tematske koncentracije, da vidimo koliko ide za Green Delal, koliko ide za Pametnu Hrvatsku, da vidimo kolko sredstava ćemo uložiti, koliko moramo sufinancirati i drago mi je da je to ostalo na 15%. Kada se vraća na predsjedanje, ja čestitam još jedanput mom bivšem kolegi Grlić-Radmanu, mislim da je predsjedanje odlično odrađeno, Zagrebački samit je veliki uspjeh. To da jedna mala RH se usprotivila Macronu i dovela do toga da se nova metodologija pregovaranja ispregovara, a ne kažemo to samo mi, kažu to premijeri isto tako i Sjeverne Makedonije i Albanije. A htio bih se vratit na Green Deal. Kada smo imali tu cijeli koledž povjerenika, sjećam se toga i upravo je bila rasprava o budućem Green Dealu. Da nemamo korone danas bi u biti samo o tome raspravljali. I tada sam u svojoj intervenciji istaknuo kako upravo, a tu se vraćamo na onu „utjecajna Europa“, ukupna emisija CO2 cijele EU nešto je oko 10% čak nešto i iznad, transport je, dakle zračni transport postoji po, što znači da smanjimo emisiju CO2 cijele Europe na pola i prestanemo letit, riješili smo 5 do 6% svjetskog problema. Kina, Indija i SAD ukupno čine 50% emisija CO2 i upravo radi toga Europa mora bit predvodnica, mora se asektivno nametati svojim partnerima i mora upravo u tome biti predvodnik. Zato mi je zadovoljstvo da je ostala tematska koncentracija 30% kohezije koja mora ić na Zelenu Europu. Na koji način različite političke grupacije gledaju na to? Mi i vi smo na različitim isto tako pozicijama, oporba i sve, ali iz IPP-a gledamo to odnosno naše obitelji, gledamo to kao priliku za stvoriti nova radna mjesta koji će biti bolje plaćena, koji će osigurati mladima ostanak u RH, a isto tako da zaštitimo našu, naše ljepote RH. Prema tome, upravo Green Deal će biti velika prilika za Hrvatsku, programiranje cijelog tog paketa će započeti i tu isto tako, ćemo cijeniti i sve vaše doprinose jer mislim da nam se ne smije desiti ono što je SDP-ova Vlada napravila, gdje mi sad po programima koji su oni radili 2013. i '14. vozimo, moramo naučiti pogreške iz tog perioda. Također bi se, što se tiče samog predsjedanja vratio još na 2 paketa, a to je CRI 1 odnosno i CRI Plus. Corona Response ... [[Govornik se ne razumije.]] 1 i 2 koji je omogućio fleksibilnost EU fondova. Upravo na hrvatsku inicijativu i da smo uspjeli dobiti da 400 milijuna eura preraspodijelimo upravo za borbu sa koronom. Na što sve maskice u zdravstvenom sustavu, respiratore koje smo kupili, došli su iz Kine, plaćeni su EU fondovima. 150 milijuna eura otišlo je Zavodu za zapošljavanje za mjere, isto tako, preko milijarda kuna građana i obrtnicima za mikrokredite. Druga velika stavka u budućem ... [[Govornik se ne razumije.]] bit će istraživanje i razvoj, 25% tematske koncentracije i tu je isto tako prilika da budemo i zeleni i pametni, razvijemo nove tehnologije, ulažimo STEM, dobar dio projekata mi smo u Vladinom programu već raspisali, pročitajte, i vjerujem da ćemo zajedno moći kvalitetno isprogramirati budućih 10 godina Hrvatske. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Hvala vam. Poštovani zastupniče, kao što sam već prije spomenula, naravno da jesmo zadovoljni i Green Dealom i prilikama koje on nudi, ali jedan od preduvjeta da uopće koristimo fondove je izrada nacionalne razvojne strategije za koju ste rekli da je možda na pola gotova, ako sam vas dobro razumjela. Ja vas sada pitam da nam kažete ovdje, da li je točno da je Ministarstvo regionalnog razvoja platimo 32 milijuna kuna za izradu nacionalne razvojne strategije Svjetskoj banci, al ne za cjelokupnu izradu strategije nego za izradu analitičkih podloga. Isto tako bi vas molila, možda vi imate informaciju s obzirom da ste bili u izvršnoj vlasti, koliko su još dodatno koštali PR ugovori sa agencijama za promociju nacionalne strategije koju još dan danas nemamo na stolovima. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Nacionalna strategija, razvojna strategija je u visokoj fazi i ovaj izvedbe, odnosno visokoj fazi, mi smo je preradili nakon što je bio Covid, ja vjerujem da će kolegica Ferenščak vrlo brzo to staviti u javnu raspravu, poslije da će doći na Vladu i ovdje u Sabor. Da, Svjetska banka je pomagala u cijelom procesu te pripreme, ona je tu bila partner, to nije ništa čudno i ništa novo. Ona je tu isto tako pomagala da uskladimo sa europskim prioritetima i bila je partner u cijelom procesu. Hvala.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Katarina Peović.
Dobro, ono što mene zanima je dakle, rekli ste, to je nova prilika za Hrvatsku, za nova radna mjesta, kako to možemo komentirati ako imamo najnižu zaposlenost, jednu od najnižih zaposlenosti u EU, znači niti u prethodnom razdoblju nismo iskoristili EU fondove da bismo povećali zaposlenost. Jedan problem je količina novaca, znači ta sredstva ne dosežu niti do godišnji iznos investicije iz predkrizne 2008. g., a drugo je struktura novaca. Dakle, karaktera potpore koji nisu u mogućnosti da se investiraju u privredne djelatnosti koje bi narušavale ili prijetile, znači tržišna natjecanje državne potpore su ograničene tim ugovorom o funkcioniranju EU. Znači u konačnici imamo izraz znači sve nepovoljnije privredne strukture i činjenica da zapravo ovi EU fondovi ne mogu promijeniti smjer u kojem mi idemo niti [[Upadica: Vrijeme.]] rasta niti izvoza.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Meni je žao kolegice Peović da niste vidjeli što su EU fondovi jer već sada u ovoj omotnici napravili po pitanju zapošljavanja. 7,5 milijardi kuna ulaganja mandata već prošle Vlade u zapošljavanje, 110 tisuća radnih mjesta, podsjetio bih samo i na projekt recimo, Zaželi, 6 tisuća žena zaposlenih u ruralnih područjima, niskih kvalifikacija koje pomaže preko 30-tak tisuća kućanstava. Mjere aktivne politike zapošljavanja, samozapošljavanja mi smo digli na 100 tisuća kuna, u programu Vlade je dizanje na 130 tisuća kuna, dakle svaka mlada osoba koja želi napraviti neki poduzetnički pothvat, moći će to raditi, dobije 130 tisuća kuna, što je više nego recimo, u Velikoj Britaniji gdje je potpora od 2 tisuće funti. Tako da mi je žao da već sada niste vidjeli koje utjecaje EU fondova na razvoj zapošljavanja, a za sljedeću financijsku omotnicu rekli smo da ćemo uložiti i 10 milijardi kuna u zapošljavanje.
Sljedeća replika zastupnica Vesna Nađ.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Pavić, hvalite se da ste povlačili, povukli više sredstava iz EU fondova nego naša Vlada, međutim, podsjećam vas da smo vam na tacni ostavili projekte i riješene imovinsko-pravne odnose za veteranske centre u Sinju, Petrinji, Šibeniku i Daruvaru, a da do danas niste uspjeli realizirati te projekte iz europskog Operativnog fonda Konkurentnost i kohezija u kojem je osigurano 20 milijuna eura. Hoćete mi odgovoriti, zašto to nije napravljeno?
Hvala lijepa. Pa žao mi je da upravo netko sa SDP-ove strane to govori, ostavili ste nam kaos, ostavili ste nam samo 9% ugovorenosti i 1% isplaćenosti sredstava. Mi smo sada na 98% isplaćenosti, 30, ugovorenosti, OPKK odnosno Operativni program Konkurentnost i kohezija je na 100, ja mislim 8% već ugovorenosti, prve veteranske centre smo ministar Medved i ja potpisali u Vukovaru, oni će dalje ići. Prema tome i veteranski centri i to da Europski fondovi pomažu Hrvatskoj i razvijaju Hrvatsku i Pelješki most i 1,7 milijardi kuna bolnica, škola, cesta, a to smo sve planirali i u budućoj omotnici, 2 milijarde kuna za STEM Hrvatsku, 25 milijardi kuna za istraživanje i razvoj, 30 milijardi kuna za regionalni razvoj. Prema tome, čitajte program isto tako Vlade dobar dio projekata tamo je već napisan.
Slijedeće replika uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Pa evo, za početak već sam govorio u svojoj raspravi pojedinačnoj isto tako da o tome kako će se Hrvatska postaviti vezano za trošenje ovih novaca će ovisiti da li će to biti za lokalni razvoj, da li će ta novostvorena vrijednost ostajati u Hrvatskoj ili neće. Iz te perspektive ja bi ponovno rekao da Hrvatska ne treba biti veći katolik od Pape iz perspektive ekonomskog liberalizma unutar EU jer se sada vidjelo ko što znamo i od prije, da nije to jedno zajedničko tržište gdje države nisu ekonomski akteri, nego su jedini ekonomski akteri na tom tržištu pojedinci i tvrtke. Jasno je da svaka zemlja vodi i neku protekcionističku ekonomsku politiku. Iz te perspektive zelena javna nabava jest prilika da Hrvatska prioritizira lokalni razvoj poljoprivrede i da prioritizira na neki način i proizvodnju komponenti za obnovljive izvore energije i u Hrvatske kao što je to radio i Portugal primjerice prije 5 pa i čak 10 godina. Tako da iz te perspektive treba gledati kako ćemo to potrošiti i ja bi vas gospodine Paviće, pardon [[Upadica: Vrijeme.]] zastupniče Pavić samo podsjetio da niste odgovorili mojoj kolegici. 32 miliona kuna Svjetske banke da li je plaćeno ili nije i koliko zahtijevaju [[Upadica: Vrijeme.]] agencije za strategiju i razvoj?
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega, zelena javna nabava mislim da je, da će biti poznavajući ministra Ćorića svakako prioritet u njegovom daljnjem radu. Pitanje isto tako Green Deala, pitanje ulaganja u sve to mislim da je bitno, mislim da moramo naći dobre primjere, trebao učiti iz ove perspektive, ovo nam je bila prva učili smo se na njoj, trebamo učiti i o strukturi i pojednostavit procedure i bit manji papski od Pape. Brze procedure, izgradit kapacitete, ali puna vrijednost ulaganja Europskih fondova vidi se tek nakon 2 omotnice. Osobno sam se to uvjerio i obilazeći kolege ministre, vidio sam na koje način su povezani, vidio sam na koji način posebice i inovativni projekti koji se tiču zelenog razvoja su dobro uvezani. Hvala.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Sanja Radolović.
Zahvaljujem. Dakle, ja moram poprilično reći da mi je već dosadno slušati iz redova HDZ-ovih bivših ministara, a sadašnjih saborskih zastupnika kako je SDP kriv to što je Hrvatska na samom začelju po povlačenju sredstava iz EU fondova. Dakle, mi smo na samom začelju sa 36% isplaćenih sredstava. Ne gospodine Paviću nije vam SDP kriv, SDP je imamo svega godinu dana da pripremi operativne programe, vi ste imali 4 godine da ih promijenite, niste to bili u stanju, ne zato što možda i niste mogli, nego zato što je Europska komisija ocijenila da niste dovoljno dobro osigurali, dakle povlačenje sredstava, implementaciju projekata i da iz tog razloga nije moguće dakle promijeniti operativne programe. To nisu priče rekla kazala i naša najaktivnija europarlamentarka Biljana Borzan osobno je pisala Europskoj komisiji da se za projekt ugradnja dizala u višestambene zgrade izmijeni operativni program i dobila je odgovor kakav sam sada ja rekla.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Ajmo ponovno na brojke. 4 godine vaše vlade 9% ugovorenosti, 4 mjeseca HDZ-ove Vlade 10%-tnih poena. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Sabina Glasovac.
Kolega Paviću samozadovoljavanje s činjenicom da nam stoji na raspolaganju 22 milijarde EUR-a u narednih 7 godina neće nas nikamo naprosto dovesti. Ono što trebamo je početi raditi, što prije raditi, perspektiva kreće s 1. siječnjem 2021., a na vrlo konkretno pitanje premijeru jutros kada će iz samoizolacije izaći Nacionalna razvojna strategija koju je kako je on rekao korona bacila u izolaciju, izaći na vidjelo nismo dobili odgovor. Znači, vi molim vas pokrenite neke procese. To je ključni preduvjet i vi sami ste 2018. godine kada ste radili temelje za istu rekli da je ta strategija temelj planiranja proračuna i programiranja sredstava iz EU fondova nakon 2020. godine. I to je svima jasno kao bijeli dan, ali vi i dalje ćete sad pričati 3 mjeseca o tome što je nama Europska komisija stavila na raspolaganje, umjesto da se bavimo onim kako ćemo mi to što je stavljeno na raspolaganje [[Upadica: Vrijeme.]] staviti u svoju korist.
Odgovor.
Hvala lijepa. Prvo žao mi je da ne razumijete i koncept Nacionalne razvojne strategije koja nije vezana samo za EU fondove već je vezana isto tako za šire 10 godišnji razvoj. Drugo trebalo je ići u javnu raspravu odnosno parlamentarnu proceduru u travnju radi Covida smo to pomaknuli, ministrica Tramišak vjerujem da će joj to biti prva stvar na agendi upravo da dovede tu strategiju koja je u visokoj fazi dovršenosti ovdje u saboru. Hvala.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tušek.
Hvala lijepa. Kolega Pavić zapravo sam htio se osvrnuti na vaše izlaganje, a u kontekstu replika koje primate sa pozicije onog dijela ove sabornice koja najčešće ove izvještaje koristi kako bi iskazivao određen euroskepticizam ili napadao ili sugerirao da nešto u vašem članstvu u EU nije dobro, a ne nudi nikakvu jasnu alternativu. Nema nikakve dvojbe da je članstvo Hrvatske u EU uz umijeće rada Vlada u kojoj ste vi sudjelovali uistinu preporodilo Hrvatsku u svakom njezinom djelu. Gotovo da nema jedinice lokalne samouprave koja nema višemilijunske investicije uz podršku Europski fondova, gradimo komunalnu infrastrukturu, prometnu infrastrukturu, gradimo željeznice, gradimo vrtiće, uistinu gradimo poslovne hale, kupuju se nove tehnologije u svakom, apsolutno u svakom segmentu Hrvatska ide velikim koracima prema naprijed. A ovaj paket od 22 milijarde EUR-a samo će to ubrzati [[Upadica: Vrijeme.]] i samo će tome više doprinijeti.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa upravo evo obilazit ću Hrvatsku u cijelom mandatu nekoliko puta. Uvidio sam da cijela Hrvatska jedno veliko gradilište. Od Pelješkog mosta dolje na jugu, Zračne luke Dubrovnik, Split, cestovnih pravaca, škola, bolnica, različitih usluga, soft projekata, civilnog društva koje je eto, je samo imam informacije za STEM projekte preko 200 milijuna kuna prijava u prvom danu prijave. Ono što je, s obzirom da vi dolazite sa sjevera, mnogi projekti tamo su isto razvijeni za vrijeme Vlade. Imam informaciju da će sutra biti otvoren poduzetnički inkubator kod vas u Krapini, da će ga otvoriti predsjednik Milanović koji je taj projekt stopirao kad je bio premijer, prema tome, vrlo jasno govorimo da HDZ-ova Vlada je dala poticaj razvoja EU fondova i da isto tako nismo gledali na stranačku pripadnost u razvoju jer regionalni [[Upadica: Vrijeme.]] i ravnomjerni razvoj nam je ključan.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja ću govoriti u kontekstu izvješća o aktivnostima i rezultatima hrvatskog predsjedanja Vijećem EU. Puno puta spominjana epidemija Covida-19, aktivnosti EPSCO vijeća, dakle Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanje potrošača i podsjetit ću da je Hrvatska organizirala već 7. veljače videokonferenciju o epidemiji Covida-19, a prvi slučaj koronavirusa u Hrvatskoj imali smo 25. veljače. Početkom lipnja u organizaciji Škole narodnog zdravlja Andrija Štampar pri Medicinskom fakultetu u Zagrebu organizirana je znanstvena konferencija u kontekstu hrvatskog predsjedanja Vijećem EU pod nazivom Bolja budućnost zdravog starenja 2020. Tematski je ova konferencija dala doprinos realizaciji prva dva strateška cilja predsjedanja RH Vijećem EU, to je Europa koja raste ujednačeno, uključivo i održivo i Europa koja povezuje. Na konferenciji su predstavljene znanstvene spoznaje vezane uz starenje bioloških sustava, kroz teme regenerativne medine, neuroznanosti, kliničke medicine i drugih područja medicine, s naglaskom na personaliziranu i integriranu medicinu. Prikazan je utjecaj pametnih tehnologija na ekosustave prilagođene starijim osobama, poticanjem rasprave o povećanju inovacije i rješenja za okoliš prilagođen starosnoj dobi. U konačnici, analizirana su i pitanja starenja i održivosti zdravstvenog sustava na različitim razinama, od institucionalne, preko regionalne i državne sve do EU razine. Usvojen je na konferenciji Policy Paper koji će biti ugrađen u Green Paper o starenju koji predstavlja izvanzakonodavnu inicijativu u okviru 600 prioriteta novog programa rada EU komisije nazvanog Novi poticaji EU demokraciji. Unutar tog Policy Papera potiče se rasprava unutar EU komisije o tome je li na razini EU potrebno dogovoriti stvaranje paneuropskih politika koje će definirati minimalni standard socijalne skrbi i zdravstvene zaštite za starije stanovništvo svih europskih građana, a što podrazumijeva i stvaranje posebnog fonda koji može pomoći smanjenju nejednakosti po različitim dobnim skupinama i različitim državama članicama EU. Smatram da je ovo izuzetno bitno, osobito u kontekstu govora o dvodomnoj EU-i. Isto tako, potaknuta je rasprava o tome je li u svjetlu epidemije Covida-19 koji ima osobito visoku stopu smrtnosti među starijim ljudima, a osobito među osobama pod skrbništvom i pacijentima na razini EU, potrebno dogovoriti stvaranje paneuropskih politika koje mogu u budućnosti osigurati bolju koordinaciju, brzog reagiranja među državama članicama EU, po načelu solidarnosti i supsidijarnosti u izvanrednim situacijama uvažavajući specifične potrebe svake države članice EU. Razlog sazivanja konferencije bio je da se potaknu istraživanja, implementacija i povećaju inovacije za upravljanjem zdravljem i dobrobiti starijih stanovnika, a to smo sve mogli staviti u kontekst pandemije gdje smo već tada morali brzo reagirati i u tom brzom javnozdravstvenom odgovoru stvarati inovacije, prilagođavati se i surađivati za i sa starijim ljudima. Naša povijest i ostavština dr. Andrije Štampara su dokaz da Hrvatska itekako ima značaj u svjetskoj zdravstvenoj zajednici. I stoga ću završiti njegovim riječima da pitanjem narodnog zdravlja i radom za njegovo unaprjeđenje trebaju se baviti svi bez obzira bili oni ekonomski slabiji ili jaki.
Dobro, imamo dvije replike, prva je uvažena zastupnica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega, vi ste u vašoj raspravi najviše govorili o starijim osobama. Znamo da su starije osobe najviše pogođene epidemijom Covida-19, nisu se mogle kretati, nisu mogli izlaziti iz svojih domova, pa me zanima može li Hrvatska ponuditi neki novi, bolji model zdravstvene skrbi za osobe starije životne dobi?
Odgovor.
Poštovana kolegice Maksimčuk, dobro ste rekli. Velika većina umrlih od koronavirusa, od posljedice zaraze koronavirusom u RH, a tako i na globalnoj razini su osobe starije životne dobi i ta fizička udaljenost dovela je do socijalne izolacije koja može dovesti do nastanka brojnih psihičkih simptoma. Mislim da je javnozdravstveni sustav pokazao svoje kvalitete, ali ga itekako treba unapređivati i u najavljenoj reformi zdravstva itekako treba voditi računa o razvoju preventivnih programa i o osiguranju socijalnih uvjeta koji utječu na zdravlje i dobrobit osoba starije životne dobi.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Ćeliću, vi kao stručnjak na područje psihijatrije zanima me kako vidite situaciju štićenika u domovima umirovljenika koji već mjesecima ne mogu izaći izvan kruga samog doma umirovljenika i kako se to odražava na njihovo psihičko zdravlje na što je ukazala i pravobraniteljica? Hvala lijepa.
Odgovor.
Uvažena zastupnice Nađ hvala vam na tom pitanju. Domovi za starije osobe koji nemaju zelenih površina su jednostavno u jednoj vrlo nezgodnoj poziciji. Mi se svi prilagođavamo na novo normalno i definitivno traženje kvalitetnih programa gdje su stručne službe koje rade sa osobama starije životne dobi koje su smještene u domovima razvijali čak i online različite programe, tipa tjelovježbe. Međutim ono što je objektivno, a to ste vi i sami spomenuli, veliki problem je nemogućnost fizičkog kontakta sa bliskim članovima obitelji koji definitivno može dovest do određenih psihičkih poteškoća koje se najprije manifestiraju sa nesanicom, a onda i sa različitim simptomima koji dolaze iz anksioznog kruga i depresivnog kruga.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Zdravka Bušić.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedatelju, poštovane kolegice i kolege. Čuli smo danas Izvješće o izvanrednom sastanku Europskog vijeća na kojem je Hrvatska bila doista izuzetno uspješna o čemu nas je izvijestio predsjednik Vlade, zaista smo dobili jedan detaljan i iscrpan uvid. U ovoj našoj današnjoj objedinjenoj raspravi je se želim osvrnuti na izvješće o aktivnostima i rezultatima predsjedanja Vijećem EU. Želim ovdje čestiti ovdje nazočnom našem ministru i cijelom timu u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova zaista ja želim to posebno naglasiti na doista jednom izuzetno dobro obavljenom poslu. Jer samo oni, samo oni koji su sudjelovali na ovom zahtjevnom poslu znaju koliko truda i koliko znanja i umijeća i strpljivosti je ovaj pothvat zahtijevao. Iako se ovdje moglo čuti od nekih kolega u oporbi, meni je to doista žao da se predsjedanje odrađuje i svodi samo na neko administrativno i birokratsko umijeće, ja bih odgovorila i ako bi to tako bilo ja sam doista ponosna kako smo i to uspješno odradili. Zato želim naglasiti da je Hrvatska doista bila na razini svoga zadatka i sjajno odradila ovo predsjedanje u još doista nama neviđenim uvjetima. Bili smo suočeni kako i znate s migracijskim pritiscima, to smo svi upoznati, onda smo bili suočeni sa pandemijom i onda nažalost sa velikim potresom. Ja bih samo ovdje naglasila jedno, ako mogu vratila bi se samo, ministar je već nešto o tome rekao, kako smo samo jednu jedinu ulogu Ministarstva vanjskih i europskih poslova koje smo preuzeli i nikada do sada nismo to niti trebali, niti smo bili u prilici, niti smo naravno hvala Bogu da nije se trebalo, reći ću nešto o repatrijaciji, repatrijaciji koju je nama ovo nametnuto kao potreba i koje smo proveli kroz zajedničke konzularne napore koje je predsjedništvo koordiniralo s Europskom službom za vanjsko djelovanje i kako je već ministar napomenuo 630.000 državljana EU je sigurno vraćeno svojim domovima tijekom ove krize. I zato s obzirom na posebne okolnosti našeg predsjedanja mi doista možemo reći da smo ostvarili iznimne, iznimne rezultate. Bez obzira što smo ovdje sve čuli, što je meni jako žao da se ne uvažavaju pojedinosti. S obzirom na okolnosti koje smo nažalost, mi smo nažalost propustili to mi je jako žao, predstaviti našu Hrvatsku, našu domovinu i njezinu bogatu kulturnu baštinu brojnim gostima iz država članica koji evo nažalost nisu mogli doći s obzirom na okolnosti. Doslovno mi smo preko noći morali promijeniti način našega rada i prilagoditi se novim realnostima i ja vas uvjeravam kolegice i kolege jer sam i sama bila u Ministarstvu vanjskih poslova da stvarno nekako se stavite u naše pozicije, nekako ipak smo djelovali u nemogućim uvjetima i u nemogućim okolnostima i usprkos svemu možemo biti ponosni da smo u tako teškim okolnostima ostvarili one najvažnije ciljeve koje smo sami bili zacrtali. Zato je potrebno opet naglasiti da u takvim okolnostima doista ostvarili maksimum onog mogućeg. Hrvatska se predstavila kao pouzdana i sposobna za najveće izazove. I zato gospodine ministre ja želim još jedanput čestitati osobno vama i želim čestitati cijelom Ministarstvu vanjskim i europskim poslova na izuzetno veliko uloženom trudu. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva, uvaženi zastupnik Brumnić.
Poštovana gđo. Bušić, upravo suprotno od ovoga što ste rekli, to sam reko i u svojoj replici ministru, RH je pokazala nesposobnost donošenja odluka i to je bio onaj ključni dio koji RH zamjeraju i strani mediji što se nije snašla u krizi. Ja se mogu složiti da je kriza bila velika, da je bilo puno problema, ali sposobnost onih koji vode se očituje u pravovremenom donošenju odluka što napravit. Europa je doživjela nešto što nije doživjela od trenutka nastanka ideje same Europe, a to je nesolidarnost. Ministar je u svom odgovoru u jednom trenu rekao velike zemlje su se počele zatvarat, točno i to je bio problem onoga ko je predsjedao u tom trenutku EU što nije našao odgovor na to. A to da li smo ostvarili ciljeve, ja moram priznati netko je u svojoj raspravi bio rekao da nisu bili kvantificirani i točno, nisu bili kvantificirani, pa danas ne možemo [[Upadica: Vrijeme]] vidjeti da li smo ih i ostvarili.
Odgovor na repliku.
Kolega ja, ja vas doista, vi imate pravo na vaše mišljenje, ja se s vašim mišljenjem ne bi složila, ja mislim da smo mi jako, uspjeli jako puno. A što se tiče solidarnosti, ja doista mislim da se dosta solidarnosti ovdje pokazalo. Evo ja sam samo navela jednu, jednu stvar koju smo učinili, a to repatrijacija. Da, da vi samo, mislim doista smo bili ovaj solidarni i solidarne su bile i druge države i, i ja osobno ako mogu biti malo osobna sam sudjelovala na toliko ljudi koji su i subotom i nedjeljom i u ponoći su zvali i, i molili i plakali da se vrate u RH i naravno da mi nećemo o tome govoriti puno, ali doista tu se toliko solidarnost da sam i emotivni momenat doživila više možda nego li za sve one ostale godine koje sam bila u Ministarstvu vanjskih poslova i zato ja bi vas molila samo ako ja nešto osobno kažem o onome što sam doživjela, da, da evo, da, evo da poslušate samo možda bi vas uvjerila na drugi način. Hvala.
Druga replika uvaženi zastupnik Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegica Bušić, znate postoji razlika između kritizerstva i argumentiranih kritika. Ja smatram, onoliko kolko sam pratio kao zastupnik u saboru, da se RH pokazala odgovornom državom članicom i unatoč zahtjevnim vremenima epidemije covida da je dostojno predstavila našu zemlju, a vlada Andreja Plenkovića je radila i u proteklome mandatu, vjerujem da će biti i iduće, na afirmaciji na međunarodnom planu, a u prilog tome govori činjenica da su nam i povjerene odgovorne dužnosti od mjesta potpredsjednice Europske komisije, pa do Vijeća Europe gdje je generalna tajnica, bivša ministrica Marija Pejčinović-Burić, pa i kao kod epidemije covida nije to nikakav splet slučajnih okolnosti, nego je to jedan ustrajni kontinuirani rad sa pozitivnim ishodima.
Odgovor na repliku.
Hvala vam lijepa, ja bi se doista složila s vama. Naravno, bilo je toliko uspjeha, samo nažalost uvijek se, uvijek se o onim, o nekim tobože neuspjesima i aferama više govori, ne više nego isključivo ja bih rekla nekad i onda što je vijest, vijest je ako je nešto bombastično, ako se nešto dobro učinilo onda to uopće nije vijest, zato i nažalost imamo ovu situaciju, ali ja ću uvijek nastojati iznositi ono što, kako ja vidim, ali, ali ono što je potkrijepljeno činjenicama i što smo učinili, a ne ono što bih ja ili netko drugi želio iz mog kluba reći nego uvijek ću se voditi činjenicama i istinom, a vidjet ćemo onda kako ćemo izić na kraj s tim.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege, uvaženi ministre. Ja bih nas prije svega želio podsjetit da je postojala naravno i parlamentarna dimenzija predsjedavanja EU, da je više naših odbora na čelu sa Odborom za europske poslove aktivno sudjelovala u tom dijelu, parlamentarnom dijelu predsjedavanja i da iako nažalost evo 60% toga je bilo virtualno, onih prvih svega 2 i pol mjeseca, 3 ovaj je bilo fizički sastanci i dogovori i razgovori. Na svim tim bez obzira jesu bili virtualni ili, ili stvarni sastanci, dobivali smo pohvale i mislim da smo u tih 6 mjeseci u potpuno izvanrednim okolnostima za sve države članice ostvarili sve naše ciljeve, onaj cilj koji bi nam svima bio draži, a to je da, da je tu bilo puno više stranih gostiju i da se, da se vodilo razgovor o svim tim temama u živo i da su se i te teme na taj način puno više nametnule u hrvatskoj javnosti, naravno nije bilo moguće ostvariti onako kako smo očekivali. Na samom početku priče sa korona virusom logično je da su, ja mislim da je to logično očekivano s obzirom da se EU prvi put susrela s tako nečim, bilo je prvih jedno tjedan, dva dana popriličnog šoka, naravno da su se države članice okrenule u prvom trenutku prema sebi što je za očekivat, međutim vrlo brzo i nema tu mjesta nekakvom pesimizmu niti, niti negativnoj percepciji, vrlo brzo su profunkcionirali kanali i mislim da to treba sve skupa gledat kao nekakav proces učenja u potpuno izvanrednim okolnostima. Što se tiče tih naših ciljeva ja mislim da su svi oni se mogli i jesu kvantificirani. Ja ću se osvrnut samo na dva. Jedno je da su Sjeverna Albanija, Sjeverna Makedonija i Albanija, ispričavam se, započele pregovore i ja mislim da je to za RH i BiH cijeli taj prostor zapadnog Balkana izrazito dobra vijest osim što su te države članice NATO saveza naše saveznice i vrlo prijateljske države, mislim da tim početkom pregovora izravno se utječe na, na sigurnosne odnose u, u, na tom prostoru nego i na budućnost i društvenih i ekonomskih odnosa jer danas sam na početku spomenuo unutarnje migracije, unutarnje migracije su nešto što nas ja mislim sve muči bez obzira na kojem mjestu sjedili u sabornici, mislim da smo svi svjesni toga da logično bogata napredna i vrlo razvijena društva i gospodarstva puno lakše nego ikad prije privlače mlade ambiciozne i obrazovane. Međutim, statistika činjenice konkretne ukazuju na to da upravo zemlje poput ove dvije, Sjeverna Makedonija i Albanije, koje nisu članice EU zapravo imaju veći problem zadržati svoje mlade, ambiciozne, obrazovane ljude. Dakle, članstvo u EU sigurno je i da nema ove krize jedan odličan alat da unaprijedite vlastito gospodarstvo, konkurentnost i pokrenete razno razne procese i poslove i slične, kako bismo zadržali obrazovane mlade ljude. I zadnja moja tema danas je pitanje novca. Dakle, sredstava iz EU, mislim da možemo svi skupa, mislim da bismo trebali biti svi skupa, bez obzira kojoj stranci pripadali, zadovoljni da se hrvatska Vlada izborila za preko 22 milijarde eura. Možemo se mi tu i mislim da to se lako kvantificira, možemo se mi tu razlikovati po 100 tema, ovako, onako, a kad sve svedemo na to, s obzirom na izazove pred nama, s obzirom na posljedice potresa Zagreba i okolice i sveg što nam se zbiva proteklih mjeseci. Mislim, teško mogu povjerovati da se oko tog ne možemo složiti. Dakle to jest odličan rezultat, odlična vijest za Hrvatsku i mislim da je sad samo trebamo svi skupa dobro iskoristiti, podsjetit ću nas, Poljska je iz, jedina zemlja EU koja nije bila u recesiji u protekloj krizi. Zašto? Zato što su maksimalno dobro iskoristili fondove EU i usmjerili su ih u privatni sektor. Ja sam siguran da ćemo to iskustvo i mi upotrijebiti proteklih mjeseci na tim virtualnim sjednicama razno raznih tijela zato što sam i aktivan u Udruzi srednjih i malih poduzetnika Europske pučke stranke, 3 su riječi koje se najčešće čuju, a to je reindustrijalizacija, digitalizacija i zaštita okoliša. Sve te 3 teme su važne za Hrvatsku i mislim da su odlična prilika zapravo, s jedne strane za promjenu naše ekonomske strukture, evidentno je da moramo smanjiti ovisnost o turizmu, a s druge strane, bit će puno novaca, bit će još više nego do sada za poljoprivredu, i ostvariti zaista samodostatnost u tom segmentu i onda to na neki način vezati uz turizam. Evo, završit ću samo s rečenicom da očekujem, naravno, da prije svega srednji i mali poduzetnici, obrtnici budu najveći dobitnici u sljedećim godinama svih tih novaca koji će doći iz EU. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Milošević, drago mi je da ste u svojoj raspravi, mislim da smo otišli dosta daleko i da ste u svojoj raspravi vratili se na neke glavne ciljeve predsjedanja i ono što možda i zanemarujemo, a treba napominjati, a upravo je to pitanje proširenja. Znamo koliko je dug put prošla Hrvatska, što smo mi sve prošli vezano za ulazak u članstvo EU i za samu temu proširenja. Sada u našem predsjedanju usvoji se odluka o otvaranju pristupnim pregovora s Albanijom i Sj. Makedonijom, otvorimo i zatvorimo zadnje poglavlje pregovora Crne Gore, otvorimo pitanje europskog puta BiH, stavimo na stol pitanje Kosova, za jugoistok Europe, za ovo gdje se mi, gdje se RH nalazi, mislim da su to jako bitne teme koje utječu i na turizam i na gospodarstvo, ne samo na budućnost EU, a aspekt da smo mi to otvorili i nametnuli te teme i zatvorili neke, mislim da je ipak [[Upadica: Vrijeme.]] veliki uspjeh ovoga predsjedanja.
Odgovor uvaženi zastupnik.
Slažem se kolega Bačić. Dapače. Mislim da će to otvaranje pregovora dobro utjecati na hrvatsko-srpske odnose. Dakle, mislim da je sad iz ove dosadašnje perspektive prije početka pregovora sa Sj. Makedonijom i Albanijom isključivo taj odnos Srbija i Crna Gora, Crno Gora, puno brža, ali te dvije zemlje nama susjedne su pregovarale sada u malo širem kompletu, dakle sa ove dvije zemlje mislim da će za cijeli taj prostor se na neki način preraspodijeliti fokus, prioriteti i mislim da će to, za ono što mi mislim da su naši nacionalni interesi na tom prostoru, južno od nas, ne samo ekonomski nego i sigurnosni, Hrvati u BiH, dakle cijeli je tu niz tema koje za nas Hrvate izrazito bitan, dobiti jednu dobru novu priliku i novu dimenziju.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Ljubica Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega, vi ste se u svojoj raspravi dotaknuli i poljoprivredne proizvodnje. Ako nikada, onda danas vidimo koliko je bitno imati svoju jaku poljoprivrednu proizvodnju, odnosno proizvoditi svoju hranu. 2,5 milijarde za izravna plaćanja u poljoprivredi, tu su još razno razne potpore i mjere kroz ruralni razvoj, ja se nadam da će i u nacionalnom programu, a to je rekao i predsjednik Vlade, poljoprivreda zauzeti jedno visoko mjesto i da će to dati vjetar u leđa Slavoniji, ali i svim drugim krajevima u boljem i poticajnijem radu poljoprivrednicima, stočarima i ratarima.
Odgovor.
Naravno. Poljoprivreda jest i može i to vrlo, vrlo brzo zapravo postati jedan značajan motor razvoja i oporavka RH, posebno kad gledate iz pozicije turističke ponude i onoga što u budućnosti, nadamo se, turizam, ne samo oporavku nego na neki način pomaku prema onom najkvalitetnijim bogatijim gostima, onima koji će ostaviti što više novaca, s obzirom da nikako ja ne vjerujem da želimo da se pretvorimo u nekakvu destinaciju masovnog turizma i niske potrošnje po turistu. Dakle, to je s jedne strane. S druge strane, naglašavam, prilika u sljedećih 7 godina je nevjerojatna. Mijenjaju se, dok mi ovdje razgovaramo, mijenjaju se opskrbni lanci širom svijeta, proces globalizacije dobiva u ekonomskom, pa i političkom smislu, neki svoj novi smjer i mislim da to mi možemo iskoristiti. Upravo tom odmaku ovisnosti o potpunoj ovisnosti o turizmu, u smislu reindustrijalizacije i povratka dijela radnih mjesta iz Kine [[Upadica: Vrijeme.]] pa i Hrvatsku.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega, dapače, vrlo lijepo ste izložili sve one prednosti i izazove koje je zapravo odolila Hrvatska u ovom najtežem zapravo periodu kada je netko mogao predsjedati Vijećem EU i nitko od onih koji kritiziraju ne žele se staviti u položaj onih koji su trebali u tom momentu organizirati tako nešto. Sve ono što je pripremljeno je trebalo potpuno izmijeniti, prilagoditi se novoj situaciji, omogućiti da se sve dogodi, da se organizira, da se postignu određeni rezultati, stavovi, da se nametnemo sa stavovima i u rješenjima isto tako da se uvaže ta rješenja i dobre sugestije koje je napravila naše predsjedanje i naš predsjednik. Dakle, treba to itekako valorizirati.
Odgovor na repliku.
Da, hvala kolegice Perić, pa ja moram reći iz osobnog iskustva, a to je ova parlamentarna dimenzija je još, zna ministar još puno onako slobodnija zato što su predstavnici nacionalnih parlamenata tim europskim forumima virtualnim ili ne, vrlo, vrlo, puno direktniji nego što su u striktnim sastancima ministarskih vijeća i sl. Dakle, tu se bez rukavica razgovara i tu bi bili ljudi spremni, a ja sam s nekima od njih zaista ovih par godina stvorio odlične odnose bili sasvim, sasvim otvoreno iskreno kritični pred drugim ljudima ili ne dobivali smo isključivo pohvale, ljudi su svjesni svih izazova i ovo što ste vi rekli, a to je zaista, zaista u potpuno izvanrednim okolnostima na stranu potres. Dakle, ljudi su rekli čujte da niste imali potres ono s obzirom na sav stres koji smo prolazili svi zajedno bile su zaista izvanredne okolnosti.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Milošević otvorili ste pitanje Europskih fondova, potrebnih ekonomskih reformi, vidjeli smo i u ovoj raspravi da se ponekada pokušava analizirati ili umanjiti važnost ovih 22 milijarde EUR-a koje su dogovorene na Europskom vijeću, imate golemo iskustvo u upravljanju velikim sustavima i u javnoj upravi kao bivši potpredsjednik i u privatnome sektoru. Koliko je vaša procjena da će ipak to biti tih 22 milijarde jedan zamašnjak za ove reforme koje ste spomenuli?
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Stier, pa naravno da će biti ogroman zamašnjak, oni će indirektno, dakle dio toga će sigurno ići i s obzirom na ove krize posebno potres i ono što nas čeka to je obnova Zagreba, međutim zamašnjak gospodarstva zapravo je također odgovor upravo na to, ne samo u Zagrebu, puno šire od toga. Dakle, taj novac koji će manjim dijelom možda završiti direktno u obnovi, ali i indirektno, potencijal tog novca za cijelu Hrvatsku pa i za poduzetnike i obrtnike posebno male građevinare iz cijele Hrvatske na toj obnovi će se indirektno ponovno vraćati naravno svima nama u gospodarski oporavak, u očuvanje radnih mjesta. Ako Bog da ja sam siguran u slijedećim godinama i u povratak svih onih koji su proteklih godina otišli iz Hrvatske nazad nama u Hrvatsku.
Hvala. Zadnja replika, uvaženi zastupnik Brumnić.
Poštovani gospodine Milošević, vi ste za razliku od mnogih kvantificirali dva cilja predsjedanja Hrvatske EU. Jedan cilj je bio proširenje, moram priznati bio je puno više postavljen nego što je ostvareno i mislim da je to nešto što je možda i zbog okolnosti, ali to je recimo jedan cilj koji nije ostvaren u cijelosti, barem kada slušamo one koji su trebali to dobiti. A drugi cilj koji ste ovdje predstavili je bilo koliko je trebalo biti posjeta i sastanaka što je ustvari PR i koji je možda trebao biti dobar za Hrvatsku pa je onda bilo zanimljivo čuti koliko mislite da od toga nije ostvareno i moje zadnje pitanje vama ustvari to je što je gospodin Stier rekao vi ste gospodarstvenik. Šta mislite kakvu poruku nam šalju gospodarstvenici koji se povlače sada iz Hrvatske s time što se povlače nakon što smo mi dobili novce i predsjedali [[Upadica: Vrijeme.]] EU? Hvala.
Odgovor.
Da, nisam ovaj nešto od tih pitanja razumio ovo oko sastanaka to ovaj, to je onako bilo uz to sve skupa, ja mislim da je ključni cilj što se tiče proširenja ostvaren, a to je da se otvore pregovori sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. Znate i sami, sjećate se koliko smo dugo mi pregovarali, prema tome mislim da je to ključno. Sad koliko će taj proces trajati to prije svega na kraju dana će završit, ovisit o te dvije države. Što se tiče ovih sastanaka, to kažem to nisam do kraja razumio, a šta ste, ako možete me samo podsjetiti treće? A mislite možda na Meggle, dakle ja, moram vam reći ja ovaj osobno pratim i na jedan Meggle ako do toga dođe, a i vjerojatno će doći što se tiče stranog ulagača, 10-ci i 10-ci drugih primjera su proteklih godina ulaska u Hrvatskih stranih kompanija. I ja sam siguran da će ovaj novac pred nama biti upravo ta prilika zato što su oni Česi, Slovaci, Mađari, Poljaci imali prilike zadnjih 17 godina činiti to evo ostvarujemo [[Upadica: Vrijeme.]] mi sada.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupnice i zastupnici nastavio bih dalje ovo izlaganje ovu evaluaciju predsjedanja EU koju smo danas započeli gospodin Raspudić i ja. Naše predsjedanje EU je započelo na zapravo svečanom, svečanim koncertom barokne glazbe u HNK-u i dosta interesantno bio raspored sjedenja u tom HNK. Da vas čisto podsjetim raspored sjedenja je bio takav da su jedan pored drugoga sjedili korupcija i nefunkcionirajuće pravosuđe. A šta mislim pod time? Dakle jedan poreda drugoga su sjedili gospodin Bandić i bivši državni odvjetnik gospodin Dražen Jelinić. Dosta interesantno kakvu smo poruku kao država poslali cijeloj EU kada je osoba koja ima nekoliko potvrđenih optužnica sjedila pred glavnog državnog odvjetnika koji je te optužnice i podigao. U vidu strukturnih reformi na koje se svi pozivamo, u vidu vladavine prava mislim da je ta situacija bila krajnje zabrinjavajuća. Još mi je veći upitnik bio, Vlada koja je iskomentirala da je raspored sjedenja bio po redu prvenstva. A to prvenstvo znači da niti smo ušli u koštac sa korupcijom, a niti sa vladavinom prava odnosno sa pravosuđem. U drugoj točci bi se htio dotaknuti i migrantske krize. G. Plenković je zajedno sa g. Charlesom Michelom i sa g. Davidom Sassolijem obišao grčko-tursku kopnenu granicu kako bi vidio situaciju sa migrantima, međutim, moram vas podsjetiti dakle da Hrvatska i dan danas ima ogromnih problema sa migrantima iako smo tu temu nekako ispustili. Ako odete do Zvečaja, Novigrada na Dobri, Generalskog Stola ili područja oko Kupe na granici sa Slovenijom, vidit ćete da na dnevnoj bazi nekoliko stotina migranata koji dolaze iz Afganistana, Pakistana i Alžira, što nema veze sa Sirijom, nesmetano prelaze granicu već zadnjih 3 godine. Tu je dosta veliko pitanje koje se postavlja jest da Vlada za vrijeme krize Covid je nam je nametnula, što je okej i legitimno, da idemo iz gradova u općine sa propusnicama. Međutim, postavlja se pitanje kako onda ilegalni migranti prelaze suvremeni teritorij RH bez ikakvih dokumenata. Vezano za sam Covid, to je ono što smo se već dotaknuli danas. Svake pohvale našem stručnom timu, pogotovo našim doktorima, našim medicinskim sestrama, cijelim osobljem koje je bilo uključeno u samu Covid krizu, međutim, ono što je činjenica jest da unatoč vrlo uspješnom upravljanju u Covid krizi, potpuno smo ostali nezapaženi od strane EU medija i političke scene, a to se može vidjeti iz recimo jednog Portugala i jedne Slovačke koje su Covid krizu uspjele još više nametnuti nego RH koja je to, koja je jako dobro radila svoj posao. I s te strane, a da ne uzimamo uopće primjer Italije i Španjolske koje su po tom pitanju statistički outlieri. Ako uzmemo vladavinu prava koju smo dotaknuli, migrantsku krizu s kojom imamo velikih problema, ali zbog nekog razloga ne razgovaramo više o toj temi i sam Covid na koji se svi toliko pozivamo, gdje smo u jednom valu se ponašali kao po kineskom modelu, nakon toga smo se ponašali po Švedskom modelu gdje su čak i stručnjaci, dakle njihova mišljenja primjerice g. Beroš, njihova mišljenja su dovedena u pitanje iz razloga što su proglasili da je Covid, da je virus oslabio, što je dignulo sve znanstvenike, pogotovo g. Đikića i ostale koji prate situaciju na noge iz razloga što znanost nikad takvu stvar nije izrekla. S obzirom na naše argumente koje smo davali kada smo bili za vrijeme Kluba zastupnika Mosta i u ovim, ova 3 segmenta vladavine prava, migrantske krize i nadzora građana tijekom Covida, smatramo također, da ovo predsjedavanje nije bilo zadovoljavajuće. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Josip Salapić. Mikrofon kolega. Izvolite Josip Salapić.
Poštovani kolega. Meni ne pada na pamet braniti nikoga o kome se vode određeni postupci. Ali dozvolite jednu stvar, rekli ste pravosuđe je sjedenje na početku predsjedanja Hrvatske EU-om. Postoje državni protokoli, postoji određeno pravilo gdje se sjedi. Gradonačelnik Zagreba, gradonačelnik ovoga, čelnik onoga i to ne bih komentirao. Ali, nešto vezano za pravosuđe. U hrvatskom Ustavu piše da nitko nije kriv dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne dokaže krivnja. Mi se svi u HS-u pozivamo na vladavinu prava. Mi imamo brojne istrage koje su pale upravo zbog toga što se u medijima pojavilo nešto što bi trebalo spadati u tajni istražni postupak. Kako očekivati da pravosuđe završi svoj postupak kada se sve unaprijed u medijima pojavi kao nešto što bi trebalo biti tajna, a isto tako, kako pravomoćno nekoga osuditi i osloboditi po poštenom postupku, ako mi koji sjedimo ovdje i svi se busate i pozivate na vladavinu prava, ne dozvoljavate pravosudnom sustavu i pravosuđu da nepristrano, pošteno i neovisno odradi svoj posao.
Odgovor.
Poštovani g. Sabljić, malo je neozbiljno uopće da se za vrijeme predstavljanja Hrvatske predsjedavanja EU-om da se osoba koja ima 3 optužnice od strane glavnog Državnog odvjetništva, slučajno, pod navodnicima, stavi u raspored sjedenja sa bivšim glavnim državnim odvjetnikom. Tu se postavlja jako puno pitanja. S druge strane, kada ćete već o tome pravosuđu razgovarati, postavit ću vam isto dodatno pitanje, a to je da g. Sanader se za vrijeme svjetskog prvenstva našao u Rusiji, navodno ima velikih srčanih problema, a znamo i jako dobro da je Hrvatska prolazila kroz četvrtfinale, polufinale i ostale utakmice, gdje srčani problemi mogu doći do velikih upitnika. Tako da, i to je isto veliki problem da smo se našli u situaciji da g. premijer se našao na svjetskom prvenstvu gledajući te utakmice. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani g. ministre, čestitke na uspješnom predsjedanju Vijećem EU. To je predsjedanje koje se moralo prilagoditi jednoj iznenadnoj situaciji kao što je bila ova pandemija, ali uspjelo se prilagoditi tome i vjerojatno će u povijest biti zapamćeno i kao prvo digitalno predsjedanje EU-om. Međutim, pandemija nije samo taj aspekt promijenila. Ona mijenja dobar dio međunarodnih odnosa, mijenja puno toga i u Europi. Do pandemije bili smo svjedoci niz nekih procesa koji bi mogli reći da su bili određena fragmentacija EU. Imali smo dosta rasprava i tenzija između sjevera i juga, zbog dužničke krize, u Eurozoni, zbog pitanja migracija između Srednje Europe i zapadnih članica, imali smo naravno i Brexit. Međutim, odgovor EU na ovu pandemiju je bio odgovor koji je bio ipak taj trend očito promijenio, koji je u prvi plan stavio potrebu suradnje, tješnije suradnje jer odgovor koji je postignut na sjednici Europskoga vijeća po prvi puta omogućuje one razvijenije zemlje, bogatije članice ako hoćete EU po prvi puta su pristale da Europska komisija izađe na međunarodno tržite kapitala i da to učini u ime cijele EU. I to je nešto što je izuzetno dobro, pogotovo za nove članice kao što je i RH i kao što smo i prije raspravi spomenuli inače za zemlje Srednje Europe. U tom pogledu izgleda da taj trend jačih integracija ako ništa drugo izazvani i sa ovom krizom koja je pokazala da jedino kroz takvu suradnju može se doći do konkretnih i adekvatnih rješenja, otvara nam pitanje i budućnosti EU jedno vječito pitanje, ali koje se i sada aktualizira. Oni koji su gradili politiku na temelju fragmentacije, koji su pokušavali podijeliti ili osporiti sam europski projekt, mislim da je ovaj odgovor sjednice Europskoga vijeća i aktivno sudjelovanje i zemalja Srednje Europe pokazao da to taj put nije. Naravno ostaju ipak između onih koji jesu za europski projekt isto tako razlike. Ljevica na primjer, ona ljevica koja podržava, ima i ona radikalna koja je isto antieuropska, ali ona ljevica koja podržava europski projekt ima jednu ili jedno shvaćanje EU koji relativizira princip supsidijarnosti, koji će pokušati nametnuti određene ideološke, ako hoćete i svjetonazorske teme državama članicama pa i čak relativizirat pitanje nacionalnih država i njihovih uloga. Kršćanska demokracija s druge strane naglašava upravo suprotno, naglašava taj princip supsidijarnosti, naglašava da EU će se lakše razvijati, biti jača ako imamo jake nacionalne države, ali ne nacionalne države koje će biti u sukobu nego će surađivati. Taj princip supsidijarnosti stoga je izuzetno ključan i važan da se afirmira i u ovom narednom razdoblju i vjerujem da RH u tom smislu i ova Vlada konkretno imat će ulogu da na taj način sudjeluje i u ovoj Konferenciji o budućnosti Europe da Europa bude i dalje taj odgovor koji će omogućiti svim članica da ojačaju svoj suverenitet, da imaju doista mogućnosti svim građanima pružati što bolji standard, a to će se učiniti upravo kroz europsku suradnju, ali europska suradnja koja će podrazumijevati i jačanje i osnaživanje položaja i nacionalnih država. Hvala vam.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Stier. Mislim da se tu apsolutno nije razumjelo i dovoljno ne vrednuje pitanje proširenja. Neki kažu da nismo do kraja tu uspjeli, a s jedne strane mala Hrvatska uspjela je promijeniti metodologiju, ustrajala je uvjeriti Macrona, ako možete ko bivši europarlamentarac, bivši ministar europskih poslova malo objasniti tu vrijednost proširenja, uloge Hrvatske i isto tako zahvalnosti koje su države kandidatkinje iskazale Hrvatskoj iako ne dolaze iz naše obitelji pučana. Druga stvar, ono što vidim isto tako da se ne razumije, uloga predsjedatelja koji treba biti … broker u Bruxellesu odnosno koji treba dovest do kompromisa, zatomit nacionalne ciljeve. Mi jesmo ispunili nacionalne ciljeve s 22 milijarde eura, ali smo i … broker u cijelom procesu.
Odgovor.
Hvala. Poštovani kolega Pavić. Doista jest važno da za našu nacionalnu sigurnost imamo i u našem susjedstvu što uređeniji prostor, da zemlje koje su nama susjedi prihvate u najvećoj mogućoj mjeri europske kriterije. Naravno da to nije jednostavno i činjenica jest da proces proširenja, o čemu smo više puta razgovarali i ovdje u ovome Saboru, proces proširenja je bio nekako izgubio tu mogućnost da potakne te prave istinske, suštinske reforme. I zato je trebalo dovesti i taj cijeli proces do određenih promjena. Tijekom hrvatskog predsjedanja to je učinjeno i mislim da je to dobro, da se sada puno više fokusira cijeli taj proces na pravih reformi koje države koje žele ući u EU trebaju napraviti, a to je za Hrvatsku i za našu nacionalnu sigurnost sasvim sigurno dobro.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Replika je bila.
Nismo je evidentirali. Izvolite. Ispričavam se gospodine Bulj, Milošević replika.
Ispričavam se kolega Bulj, evo manje od 60 sekundi. Kolega Stier, kao jedan od temeljnih principa EU spomenuli ste supsidijarnost, a ja bih vas pitao i za solidarnost. Dakle, jučer je ovdje bila rasprava o Zakonu o obnovi Grada Zagreba i okolice i ako 500 milijuna eura novca iz Europskog fonda za solidarnost, a to nije neki virtualni novac, mislim da se to nekako kod nas pa čak i u ovoj sabornici stječe dojam da to neki Marsijanci šalju neke novce nama Hrvatima, mislim to su neki Nizozemci, Nijemci, Francuzi radili, zaradili platili porez pa su njihove vlade odobrile da taj novac završi u tom fondu, da bi završio evo kod nas. Dakle, ja mislim da je to zaista dosta, dosta dobar dokaz solidarnosti, pa onda mislim da ne treba dalje trošiti riječi za našu javnost, a to je kad netko ne razumije zašto je Vlada preuzela na sebe 60 odnosno zajedno sa regionalnom upravom 80% kada su u pitanju i obnova i ostalo, a tu se slažem i s kolegama na lijevo, a to je da uz dodatnu razradu u smislu socijalne osjetljivosti za one koji su zaista najsiromašniji [[Upadica: Vrijeme.]] dakle najranjiviji treba naći rješenje.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Ivo Stier.
Hvala. Poštovani kolega Milošević, solidarnost doista je taj koncept koji uzima u obzir opće dobro. Dakle, pomoći nekome ali gledajući ne to isključivo kao neku milostinju, ne, nego pomoći u smislu da se može na taj način postići zajedničko dobro, nešto što će biti dobro i za tu državu članicu, ali i za cjelinu u ovom konkretnom slučaju za EU ili ako ćemo govoriti o našoj nacionalnoj dimenziji. Dakle, solidarnost s onima koji su doživjeli ovu katastrofu potresa jer je to važno ne samo za Grad Zagreb nego za opće dobro cijele Hrvatske. Dakle, u tom konceptu doista solidarnost jest jedan od temeljnih principa, od temeljnih načela Europe i naravno da mi to primjenjujemo ne samo na europskoj razini nego moramo to primijeniti i na nacionalnoj.
Hvala lijepa, gotovi smo sa replikama. Molim? Sad je gospodin Bulj ima svoju pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, cijeli dan raspravljamo o predsjedanju Hrvatske EU, Europskom vijeću, evo i moj prethodnik je maloprije pozivao se ovdje na kriterije EU prema svojim članicama. Naravno da je nešto što je najbitnije ako uopće ima to u EU jednakost i ravnopravnost svih naroda tj. članica država unutar EU što dakako Hrvatska niti je jednakopravna, niti ima ista prava kao što imaju druge članice, niti mi koristimo naravno lošim politikama i pretpristupanjem jer je to vidljivo iz svih aspekata koji ćemo sada ovdje evo ja spomenuti u par rečenica. Prije svega kad govorimo o Hrvatskoj znači Hrvatska nije iskoristila svoje pravo na proglašenje tj. očuvanje svojih nacionalnih interesa strateških resursa proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vi gospodine Stier vrlo dobro znate jer ste bili meni prethodnik da to Hrvatska to ima pravo po Međunarodnom ugovoru iz 1982. i naravno i nas poziva EU da proglasimo isključivi gospodarski pojas i da imamo punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa, a ne da nam talijanske flote ne znam rade šta god žele, a naši ribari su potlačeni u svojoj državi unutar EU. Također, kad govorimo o poljoprivrednom zemljištu članica zove se Mađarska, ona je zabranila prodaju poljoprivrednoga zemljišta, Hrvatska nije. Ja sam dao u prošlo sazivu i zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta davao i amandmane na izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu, niste prihvatili nažalost ni livi ni desni. Ovo nije pitanje, ovo je pitanje suverenog prava svake članice jel zašto bi Mađar mogao kupiti u, pravna i fizička osoba poljoprivredno zemljište u RH, a Hrvat ne može u Mađarskoj, hrvatski državljanin pravna ili fizička osoba. Znači, ključne postavke Europske zajednice sadašnje EU su postavljene na interesu koji su oni naravno plasirali na hrvatsko tržište priko naših uvozničkih elita unutar političke hobotnice, poglavito evo priko Ministarstva poljoprivrede. I sada se mijenja jednom paradigma, nova suverenost i samodostatnost. Kad sam ja govorio, mislim predlagao zakone zajedno sa svojim Klubom MOST-a da se sačuva domaća proizvodnja, da se podijeli hrvatskom seljaku poljoprivredno zemljište, da zaštitimo naše vode, naše resurse kao osnovno pravo ljudsko da stavimo u usta ono što je Slovenija napravila, kad smo govorili o vrlo bitnim temama za očuvanje nacionalnih strateških interesa zaštitu našeg sela, naših seljaka, što se dogodilo, ja predlažem zabranu GMO-a, uvoz, prijevoz, prodaja i trgovina, naravno, naravno da se nećete složiti jer se radi o interesima velikih multinacionalnih kompanija, a ne interesa domaće proizvodnje, ne interesa domaće proizvodnje. I zbog toga imamo 2/3 Hrvatske prazne, zbog toga nažalost imamo mrtvo selo koje moramo pod hitno oživiti, zbog toga danas imamo 6% BDP-a od iseljenih mladih ljudi zbog tih loših politika koji su sada u Irskoj, Njemačkoj, 6% BDP-a je od iseljenih ljudi zbog loših politika koje je ova korona kriza razotkrila. I to su činjenice gospodine Stier, gospodine Miloševiću, to su istine da Hrvatska nije jednakopravna unutar EU i da mi moramo štiti svoje interese. Pa nije Velika Britanija izašla iz EU što joj je palo napamet, mi još nismo dobili obrazloženje. Kolega Raspudić je postavljao ta pitanja, postavljao je ta pitanja. U krizi je se vidlo, evo primjer Marakeški sporazum, bez obzira slagali se mi s njim ne slagali Bundestag je raspravljao o tome, a Hrvatski sabor nije, Hrvatski sabor je onemogućeno nama parlamentarcima prošle godine tj. u prošlom sazivu da se raspravlja u saboru, nego kako vam je Angela Merkel naredila. Primjer evo još jedan, teleoperateri u Hrvatskoj im ne triba građevinska dozvola za postavljanje antenskih stupova, baznih stanica i najveću dobit imaju u RH, najveću dobit. 40%, 42% pa se čak šef HT-a tj. Deutsche telekoma, sestrinske tvrtke hvali kolika mu je dobit. Zašto? Zato što se ne ponašaju u Hrvatskoj kao u svojim državama. Kad se budemo ponašali isti zakon da će to imati smisla ovako EU [[Upadica: Vrijeme.]] Hrvatska je potlačena. Hvala.
Vrijeme, hvala lijepa, hvala. Hvala lijepa imamo nekoliko replika. Prvu repliku ima gospodin Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Bulj žalosno je da najbrojnija politička grupacija u ovom saboru, to je HDZ zapravo i vladajuća stranka nije reagirala na izjave koje dolaze iz Italije od Andrea Delmastra, zastupnika u nacionalnom parlamentu iz stranke Fratelli d'Italia koji je rekao da je skandalozno da se uopće kažnjava talijanske ribare koji ulaze u Hrvatske teritorijalne vode, nitko nije reagirao iz HDZ-a, mi već godinama tražimo proglašenje isključivog gospodarskog pojasa kojeg ne žele proglasiti, a ono što zabrinjava je da talijanskim ribarima udruženje talijanskih ribara plaća kazne za ulazak u Hrvatske teritorijalne vode, a hrvatska politika i hrvatski političari vode, posebno ovi iz vladajuće stranke. Što mislite o tome?
Hvala. Odgovor, gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Pa ništa čudno, mi imamo da je najveći prijatelj tj. iste su parlamentarne, iz iste su obitelji pučke stranke, Tajanijeva stranka i stranka HDZ i jednostavno na svojatanje, fašističko svojatanje od Tajanija talijanskog fašiste Dalmacije i Istre, premijer ništa ne govori, nego čak se hvali i voda ga po Istri u kampanjama, hvali se sa prijateljstvom dok naravno naši ribari moraju odlaziti i nemaju ista prava izlovljavanja ribe kao što imaju talijanske flote koje uništavaju i floru i faunu i ne, čak nam nekontrolirano sve uništavaju i čak nam se rugaju s policajcima hrvatskim gdje dižu srednji prst kad ih se zaustavi. Zašto? Jer im je bitno da se dodvore zbog svojih određenih pozicija, ti briselski činovnici koji upravljaju Hrvatskom državom jer njima su bitnija svjetla Bruxellesa nego zaštita isključivog gospodarskog pojasa, našeg mora, našeg poljoprivrednog zemljišta [[Upadica: Hvala.]] što je suvereno pravo RH.
Hvala lijepa. Gospodin Milošević.
Da hvala, kolega Bulj, stvarno niste u pravi, a i stvarno bi bilo dobro da ove neke stvari, volite pričat meni je to drago, al da malo više i pročitate, ali ću vam reći slijedeću stvar. Rekli ste da je pitanje naše ravnopravnosti, jel tako sam dobro razumio, jel se čujemo, ravnopravnost, sad zamislite kako se osjećaju trenutno pred krizom i to ozbiljnom krizom pogođeni ovi malo bogatiji, razvijeniji od nas, kako se oni osjećaju ravnopravni dok im ne zna, ostaju bez posla, padaju im iznosi plaća na računima u Njemačkoj, Austriji, ne znam gdje i dalje izdvajaju dio svog novca direktno odnosno indirektno kroz državne proračune za to da bismo mi dobili novac. Ajmo mi ovdje iskoristiti vrijeme i ono što je pred nama i taj novac da što prije postanemo vrlo razvijeni. Ja bi želio čim prije da naša država bude ta koja će uplaćivati drugima siromašnijima, a ne da mi to … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa gospodin Milošević. Gospodin, odgovor gospodin Bulj.
Da, trebali bi povući taj novac koji hrvatski narod plaća za članarinu i nama nitko ništa gospodine Miloševiću, hrvatskom nije darovao. To je prvo i osnovno. A kao drugo ja se borim da u Hrvatskoj ne bude npr. monopol, vi to znate. Tvrtka koja daje aparate za gašenje, jedina tvrtka u RH koja to daje to je monopol jer u hrvatski ove tehničke preglede, znači to su problemi u Hrvatskoj. A ja što sam se načita i načita znate zbog čega sam došao u politiku, ja kao čovjek sa srednjom školom, sa sela, 20 godina časnik hrvatske vojske, znate zbog čega? Zbog ukravačenih ljudi koji su ovdje uništili Hrvatsku pod ovim svjetlima, a nisu radili u svjetlima hrvatskoga čovjeka, ali je istinita i činjenica da je 2/3 Hrvatske prazno dok ovde vi glumatete da netko nije nešto pročitao, pročitao sam sve. I puno više nego šta vi mislite.
Povredu Poslovnika je dignuo gospodin Milošević, izvolite koji članak?
Da, Članak 238. gospodin Bulj iznosi laži, naime monopoli su ukinuti tamo negdje '90.-tih godina, a u Hrvatskoj državi danas postoji jedno ako mislite na tvrtku Pastor par 10-taka tvrtki koje nude vatrogasne aparate, jedna koja ih proizvodi i hrvatski su proizvod. Izvoze se 70% u 10-tak država EU.
Također povredu Poslovnika ima gospodin Bulj.
Pa kolega Milošević je povrijedio Članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora jer centar za vozila Hrvatske, hrvatski centar za vozila ima monopol u RH, javnu ovlast kao i npr. tvrtka koja se zove Pastor za vatrogasne ove aparate i tako. To su tvrtke koje imaju monopol i tako egzistiraju u Hrvatskoj. Ja sam rekao da sam se borio za ravnopravno tržište i jednako tržište svih znači niste me demantirali. Hvala.
Lijepo ste si replicirali. Idemo dalje, gospodin Troskot, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupniče gospodine Bulj, vidim da ste dosta involvirani u samu tematiku poljoprivrede, pa bih vas zamolio da iskomentirate slijedeće situacije. Tijekom političke kampanje slali su se mnogostruki apeli prema vladajućima da se moratorijem zaštite poljoprivredna zemljišta i nažalost je taj zahtjev poslan zadnji dan odnosno 30.6.2020. godine. Da li iz toga možete iščitati strategiju vladajuće stranke i kako to komentirate? I pod broj 2, Mađarska kao zemlja EU je dodatno administrativno zaštitila svoja zemljišta pri čemu stranac može kupiti zemljište u samoj Mađarskoj, ali mora doći na područje Mađarske i na takav način doprinosit mađarskome društvu. Da li to vidite kao jedno od rješenja u RH? Hvala lijepa.
Odgovor gospodin Bulj.
Krenut ću od ovoga zadnjega. Naravno da je Mađarska to uredila i da stranac može živjeti ovdje i otvoriti svoj OPG ili što treba otvoriti i postati vlasnik, ali u nas će stranci, nama je najprije iseljeno selo, svi zakoni su napravljeni da se iseli naše, zato imamo 100.000 hektara neobrađenoga zemljišta plodnoga, od toga je 400.000 u vlasništvu, hektara, u vlasništvu države. Znači naši su namjerno iselili najprije Slavoniju, Zagoru, Liku, Gorski kotar da bi to mogli dati strancima na pladnju. Naravno da je to Mađarska uredila na taj način. Što se tiče vašega ovoga prvoga dijela, znači moratorij apsolutno pošto je Mađarska ne koristi moratorij nego zabranu poljoprivrednog zemljišta, Hrvatska mora zabraniti prodaju poljoprivrednoga zemljišta jer je u ovoj krizi vidljivo, korona kriza je pokazala koliko je bitna samodostatnost poglavito prehrambenim proizvodima. Neka tjedan dana zatvore nam granice što je moguće, mi nećemo doslovno imati ovako bogate zemlje, Hrvatska će biti nažalost gladna.
Hvala lijepa. I sad na kraju gđa. Orešković.
Hvala. Poštovani zastupniče Bulj, ja vjerujem da ste ... [[Govornik se ne razumije.]] istaknuti probleme neravnopravnosti i nejednakosti naših građana međutim krivo ste adresirali krivca. Naime, nisu krivi briselski birokrati niti je kriva EU kao takva već su krivi naši koruptivni lanci i najbolje se to vidi na pitanju poljoprivredne politike o kojoj ste toliko puno govorili. Naime, problem naših poljoprivrednih proizvođača nije u nedostatnosti poljoprivrednih zemljišta, pa vrlo često smo i sami smo svjedoci toga da se urodi bacaju jer se nemaju kome prodati, dakle problem je koliko su oni konkurentni i kakve su cijene, kome ih mogu plasirati. Tome su krive politike naših vlade, i naše vlade trebate optužiti. Također želim reći da je jedan od glavnih problema poljoprivredne politike neselektivna davanja poljoprivrednih poticaja. Od 100 najvećih, njih 30 nije u sustavu PDV-a što znači da ne plaćaju poreze državi, nikoga ne zapošljavaju a dobivaju milijunske iznose poljoprivrednih poticaja. To je ono što trebamo mijenjati a ne solidarnost unutar Europe.
Hvala lijepa. Odgovor, g. Bulj. Izvolite g. Bulj.
Kolegice, znači problem je nepodijeljeno poljoprivredno zemljište, krenut ću od kraja, problem je u tome što Hrvatska nikada više nije davala poticaja a nikada manje nismo proizvodili. Doslovno se daju poticaji u stočarstvu, recimo u kršu iz europskih fondova za eko održavanje pašnjaka za krave i doslovno ljudima koji ne znaju kako krava izgleda, ne znaju koliko krava ima sisa, to sam jednom rekao a to je tako slikovito i tako jednostavno rečeno. Znači, jednostavno novac se daje onima koji ne proizvode po kilogramu, po litri nego se daje kome paše i to je problem. Drugi je problem naravno, ja sam dao zakone, ovdje zabrana GMO-a da bi zaštitili domaću proizvodnju, lakša podjela poljoprivrednog zemljišta jer imamo 400 000 ha, država je vlasnik, neobrađenog zemljišta, i treće naravno je ta konkurencija, zbog čega nekonkurentno, zato šta naši ljudi moraju zaoravat jel uvozni lobiji i štetočine unutar ministarstva pogoduju isključivo stranom kapitalu. Hvala.
Hvala lijepa, hvala. Sada je na redu g. Marin Miletić koji će imat svoju pojedinačnu raspravu, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Radin Hrvatskog sabora, kolegice zastupnice i kolege zastupnici, profesore Tuđman, nemojte mi ići molim vas, spomenut ću vas u govoru, gore je Miletić, volio bi da ste mi tu. Danas je premijer rekao nama Mostovcima u medijima, veselim se plakanju ljudi, nek plaću kome god hoće, oni su najveći plačljivi. Drage zastupnice i zastupnici, stvarno očekujem mnogo više od onih koji predstavljaju ovu državu, onda i od nas koji smo ovdje u Hrvatskom saboru. Želim da pogledate nas mlade Mostovce, generaciju mladih političara, vjerujte mi na riječ da je '91. g. svatko od nas počevši od mene do Ante Kujundžića, stao bi na braniku domovine a oni koji su mogli su stali na braniku domovine poput našeg generala Bulja. Ne bi se pravdali eritrocitima i slabom krvnom slikom da ne budemo tamo gdje svaki muž treba biti. Na koncu, i žene su mnoge bile u Domovinskom ratu. Što se tiče nekih drugih stvari, spomenuo sam prof. Tuđmana jer njega prije jedno, koliko je to već godina, '97. g. kao gimnazijalac sam dolazio u Mesničku ulicu i svojim očima gledao prvog hrvatskog predsjednika i slušao ga što govori pa evo, nekako sam htio to povezat ali nema veze, bit će prilike. Što se tiče drugi stvari, ovo, pazite g. Kliman, to je kolega moj i stvarno jedan simpatičan političar preko puta Učke, izjavio je ne ponovilo se suradnji s Mostom, kaže tjerali su svoju pravdu, htjeli su preodgojiti HDZ kao stranku. Neću sada biti presmion pa reći da smo mi preodgajali bar određene HDZ-ovce, sigurno ne bi 14 ministara bilo smijenjeno u 39 mjeseci od kojih su mnogi bili smijenjeni radi korupcije i nepotizma, no dobro. Htio bi progovoriti o velikoj alegoriji male disfunkcionalne države. Ovo sad govorim tebi hrvatski narode, tebi koji ćeš gledati ovaj video i koji ćeš slušati što ti se govori. Hrvatska je za vrijeme predsjedanja EU-om potpisala Opatijsku deklaraciju. Opatijska deklaracija govori puno toga no ja ću se zadrži na točki zaštita okoliša. Zaštita okoliša. Hrvatski narode, ja osobno ostao sam šokiran, konsterniran u svakom pogledu kada sam saznao što se događa na pustom otoku Zmajanu. Pusti otok Zmajan, Šibenčani dobro znaju o čemu pričam i Dalmatinci, Dalmatinci ga zovu Orut, je bio otok netaknute predivne prirode dok na njemu nije sagrađena vila sa bazen te mol sa 20 metarskom rivom na koju stane najveći naš brod koji imamo od trajekata. Ovo što vam pričam svojim očima sam gledao, zato ću podnest prijave i sve ostalo što treba radi digniteta hrvatskih građanina i radi očuvanja naše prirode. Vila je sagrađena na zemljištu, uvažene saborske zastupnice Branke Juričev Martinčev odnosno njezine obitelji. i sve je to sagrađeno potpuno bespravno, da stvar bude gora, taj je kompleks iznikao tamo gdje nikada nije smio biti. Ja sam sa svojim skautima i s mladim ljudima 12 g. ljetovao na tom otoku, na mjestu Mala Bunja, dobro znate o čemu pričam, razrušene Bunje, nikla je vila od 20-ak milijuna kuna sa bazenom i sa 20 metarskom rivom. Hoće li mediji završiti posao odnosno potaknuti posao a trodioba vlasti u ovoj državi napraviti nešto, hoće li sudstvo reagirati, možda i ono sudstvo koje evo, vodit će priču g. Ivan Malenica a gđa. Branka Juričev Martinčev ne bi ni bila ovdje da nije stranačka mašinerija napravila posao pa je ušla u Hrvatski sabor, ja joj čestitam na tome. Uvažena zastupnica izjavila je za medije, Telegram je o tome pisao, pisat će ovih dana još, pisao je o tome da je ona izjavila da to nije njezina zemlja iako katastarski na zemljišno-knjižnom odjelu Općinskog suda u Šibeniku nalazi se točno ta moderna vila koja je tamo ugrađena. Mene je ovo potpuno šokiralo, ne samo mene nego i mnoge druge žitelje toga kraja. Ono što je važno hrvatski narode, nezakonito izgrađeno, zakonito se nudi 50 000 kuna tjedno, hrvatski narode se iznajmljuje vila na pustom otoku Zmajanu. Pitanje je da li mi tako čuvamo hrvatske interese, čuvamo li mi tako hrvatsku zemlju, borimo li se mi tako za ono što su se borili hrvatski branitelji? Dali su nam slobodu da mi danas u toj svojoj slobodi prodajemo hrvatsku zemlju strancima sa nekim čudnim malverzacijama. Dakle, ja se samo nadam da ova radnja neće biti razvijena u nekom onako romanu Agathe Christie, ali ako i bude, ne bojim se ničega i borit ćemo se do kraja. 4 g., 4 g. za istinu, pravdu i poštenje.
Hvala, hvala, hvala. Dosta s borbom, hvala. Nije na meni reć sada mada bi bilo ali imamo dvije povrede Poslovnika, i njima moram dat prednost da se niste držali teme, ali ću dat prvo gđi. Bedeković povredu Poslovnika.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Dakle, povreda Poslovnika, čl. 238. stavak 1., zastupnik tijekom iznošenja rasprave govori o temi koja nije predmet rasprave, jednako tako isti članak 238., stavak 5., uvaženi kolega omalovažava i vrijeđa kolegice i kolege zastupnike. Hvala lijepo. …/Upadica Miletić: Mogu odgovorit?...
Ne, ne možete odgovoriti na to. Gđa. Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Također ističem da je povrijeđen čl. 238. Poslovnika zato što kolega u ovoj raspravi svojoj nije uopće govorio o temi koja je točka dnevnog reda a isto tako je kako je rekla kolegica, omalovažavao zastupnike i iznosio neistine. Molim vas da ga uputite da pročita Poslovnik, ja znam da je kolega novi, ali Poslovnik je ono čega se svi ovdje moramo pridržavati pa tako i on. Hvala.
Hvala lijepa. Nažalost, imaju pravo dvije kolegice, niste se držali teme. Ja tek sad sam nastupao prvi put u ovom sazivu, neću davat nikakve opomene ali [[Upadica Miletić: Smijem li vam odgovoriti?]] Ne možete odgovoriti, možete dat povredu Poslovnika [[Upadica Miletić: U redu potpredsjedniče Hrvatskog sabora.]] Možete dat povredu Poslovnika [[Upadica Miletić: Povreda Poslovnika.]] Morate navest članak i reć o čemu se radi [[Upadica Miletić: Ispričavam se potpredsjedniče F. Radin, dajem povredu Poslovnika.]] Izvolite.
Dakle, govorio sam točno o Opatijskoj deklaraciji koja je potpisana u sklopu projekta predsjedanja Hrvatske EU-om i u sklopu događanja tog projekta su se odvijale određene malverzacije i moja dužnost kao zastupnika u Hrvatskom saboru je javno upozoriti na njih.
Idemo dalje, idemo sa replikama. Pardon, povreda Poslovnika, gđa. Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Ja vas molim da sada izreknete opomenu Kolegi jer je ponovno povrijedio Poslovnik a ovaj puta zloupotrebljavajući institut povrede Poslovnika tako da se to u budućnosti ne bi ponavljalo. Cijela rasprava kolege je ustvari bila za slobodne govore a ne za ovu raspravu a sada je zlouporabio institut povrede Poslovnika. Hvala.
Idemo se malo skulirati i idemo dalje sa replikama, g. Bulj.
Kolega Miletiću, najmanje je bitno što govori premijer u bilokojoj političkoj opciji, puno je bitnije da li radi hrvatska Vlada u interesu hrvatskog naroda, pa bi ja još jednom pozvao kroz ovu repliku da zaštiti hrvatske ribare i hrvatsko more, da proglasi isključivi gospodarski pojas, da zaštiti hrvatskog poljoprivrednika, da mu napokon se podijeli poljoprivredno zemljište i da ostave ljude u hrvatskome selu i da je u interesu naroda da zaštitimo domaću proizvodnju, da zaštitimo u biti samodostatnu Hrvatsku na koju se sad premijer poziva. Ono što smo govorili cijeli mandat protekli, tek na kraju mandata, odjednom je počeo govoriti isti rječnik o kojem smo u Mostu cijelo vrijeme govorili, tada nas je čak kolega Miletiću nazivalo kad smo govorili o samodostatnosti, o hrvatskoj proizvodnji, o štetočinama unutar ministarstava koji rade uvozni lobiji, tada nas je nazivalo čobanima, panjima, ovakvi, onakvi, toliki su to heroji, volio bi da je tako bilo i kad je grmilo ali nažalost ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa, g. Miletić, odgovor.
Odgovor na repliku. Dakle htio bi biti potpuno jasan. Kako ja doživljavam viziju Hrvatskog sabora bez obzira što neki govore ili ne mlad, poštenje je temelj svega i bez obzira kojoj političkoj platformi vi pripadali, ja ću biti apsolutno pristojan, takav sam po svom fundamentu i habitusu ali tamo gdje nema poštenja, tamo gdje je nepravda, ne da ćemo vikati, nego ćemo učiniti sve što možemo, što je u demokraciji naravno dopušteno, da ti ljudi nemaju mira dok pravda ne dođe tamo gdje treba doć. Hvala, kolega Bulj.
G. Ante Kujundžić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Miletić, spomenuli ste deklaraciju, pa u kontekstu evo iz zaštite okoliše, pitam vas, čini mi se negdje sredinom srpnja se dogodio jedan požar u Rijeci, da li je bila nekakva reakcija od strane autoriteta i evo, kakvo je stanje sa građanima i kvalitetom zdravlja?
Hvala vam kolega Kujundžiću na ovom pitanju.
Oprostite, oprostite, moram vam dat riječ, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora g. Furio Radin, hvala vam također kolega zastupniče Kujundžiću. Evo mogu progovoriti sad malo o luci Rijeka ali ne samo o luci Rijeka nego i o riječkom SDP-u. Dakle, nedavno se dogodio veliki požar u riječkoj luci, cijeli grad je bio obavijen nevjerojatnim užasnim, smrdljivim dimom koji je sukljao iz neposredne blizine mora. Mediji su o tome dosta skrovito izvijestili u požaru na deponiju vrlo opasnog otpada. Dakle rekli su da se zapalio opasni otpad u Rijeci. Dani prolaze, građani Rijeke nemaju niti jedan glas, niti jednu informaciju kako se dogodilo, od grada Rijeke, od uprave riječke luke, tko je odgovoran, što se poduzelo u vezi toga, koliko je to bio otrovan dim i koliko je i za koliko novaca se preprodaje opasni otpad u Rijeci i radi toga ovo isto, prva moja reakcija, ali sigurno nije zadnja. Hvala kolega.
Gđa. Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Miletić, vi koji govorite o istini i pravdi, bilo bi korektno, kad ste već čitali članak u Telegramu, da ste ga pročitali do kraja. Kad već spominjete da se radi o strancima vlasnicima, onda sigurno to nisam ja, da ste mogli vidjeti i tu ne iznositi laži, znači moj suprug, ponovit ću je vlasnik 1000 kvadrata čestice koja ima ukupno 18 tisuća metara kvadratnih. 1000 kvadrata na jugoistočnom dijelu. Objekt se nalazi na sjeverozapadnom dijelu u šumici, teško vidljivomu ni sa rive. Nikakve veze nemamo, moj suprug nit je vlasnik niti graditelj niti naručitelj tog objekta.
G. Miletić, želite odgovoriti?
... [[Govornik naknadno uključen.]] ne .../nerazumljivo/... nikakve sinkope, osobno sam gledao u oči vašeg supruga dok je sjedio na plastičnoj stolici kada sam barkom don Bože Škembera došao na rivu i rekao mi je da je on na onu terasu i on napravio, a da je zemlja ona napravljena kako je. Ali pravne službe će voditi brigu dalje. Hvala lijepo.
G. Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Neću se baviti ovim pojedinačnim slučajevima, ali ono što me zanima u kontekstu ovog predsjedanja, zaštite okoliša, dakle, možete li, kolega Miletiću, prokomentirati, znači govorili ste već o tome u Hrvatskome saboru, stanje oko centara za gospodarenje otpadom koji su, ja bih rekao veliki problem i za zdravlje naših građana, ali u konačnici, jedno ogromno financijsko opterećenje u perspektivi. Hvala.
Izvolite g. Miletić, ali [[Upadica: Odgovorit ću g. potpredsjedniče.]] [[Govornik se ne razumije.]] morate dati, morate dići ruku ili palicu ako hoćete odgovoriti na repliku. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. G. kolega iz Rijeke, Dinko Beaković iz HDZ-a, ako sam dobro pročitao, a mislim da jesam, danas je obavijestio riječku javnost da je 50 građana Viškova podnijelo kaznene prijave protiv direktora dakle, Eko Marišćine, cijele priče Marišćine i protiv ostalih ljudi. Zašto? Zato jer ljudi Marišćine se truju, jučer nas je zvala gospođa, ljudi povraćaju od smrada. To treba reći u Hrvatskom saboru. Povraćaju od smrada. Druga stvar, 4 radnika je otrovano u tom županijskom centru za gospodarenje otpada, a Nastavni zavod za javno zdravstvo je u veljači rekao da je 5 karcinogenih elemenata u zraku, 116 kemijskih spojeva koji su nedopušteni i skrivali su to od javnosti sve do srpnja, tako da, gurat ćemo i to do kraja.
Hvala vam lijepa i sada je na redu g. Grmoja sa pojedinačnom raspravom.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja ću sada malo objasniti nervozu premijera Plenkovića. Znači Hrvatska je još u svibnju preko veleposlanika u Beogradu Hidajeta Biščevića istaknula kako je cilj do kraja hrvatskog predsjedanja otvoriti bar još jedno srbijansko poglavlje. Međutim, usprkos tim željama hrvatske politike i hrvatskog političkog vodstva, druge europske države blokirale su Srbiju iako Srbija već godinama ne izvršava preuzete obaveze upravo u području vladavine prava koji je za Hrvatsku od vitalnog značaja. Dakle, radi se, ja bih tu podsjetio, evo tu je nažalost nema premijera, ali njemu i ne treba ovo obrazloženje, on dobro zna pozadinu svoje današnje nervozne reakcije, ali evo, radi hrvatske javnosti. Znači poštovani ministre vanjskih poslova, srbijanske preuzete obaveze su: A) suradnja utvrđivanju sudbine nestalih hrvatskih građana u srbijanskoj agresiji, pod B) omogućavanje pristupa pravdi i pravičnoj nadoknadi hrvatskim žrtvama srbijanske agresije, uključujući naše ljude koje je Srbija otela, zatočila i zlostavljala u koncentracijskim logorima na svom teritoriju. Blokadu Srbije su izvele europske države koje su prema vladavini prava naprednije od RH. Tu ubrajam i Bugarsku koju je, koja je Hrvatsku tijekom vašeg proteklom mandata, poštovani ministre vanjskih poslova i mandata vašeg premijera Andreja Plenkovića, pretekla po europskih pokazateljima političke korumpiranosti pravosuđa. Znači čak smo i od Bugarske uspjeli biti gori. Na svu sreću, pojedini europski vođe za razliku od ove Vlade drže do temeljnih europskih vrijednosti vladavine prava pa su blokirali Srbiju, a to ste nažalost, poštovani ministre, vi odlučili sakriti od hrvatskih zastupnika u svom opsežnom birokratskom izvješću o rotirajućem predsjedavanju. Niti jedna od 7 država koje su blokirale Srbiju, nema poput Hrvatske vitalni nacionalni interes strogo nadzirati Srbiju u području vladavine prava, kako bi zaštitilo interese svojih građana, nestalih i zlostavljanih u srbijanskoj agresiji. Međutim, treba priznati. Niti jedna vlada u 7 država koje su blokirale Srbiju nema poput hrvatske Vlade vitalnog i ključnog koalicijskog partnera povezanog s Vučićevim režimom. Tom vašem koalicijskom partneru kao i Vučićevom režimu, pa tako i vašoj Vladi, nije interes blokada srbijanskog pregovaračkog procesa zbog evidentnog neizvršavanja srbijanskih obveza u području vladavine prava. Vaš fijasko u realizaciji hrvatskih interesa da Srbija izvrši preuzete obaveze u području vladavine prava, ne možete zamagliti višednevnim javnim nagađanjima hoće li vaš potpredsjednik imati mučninu u želucu ako dođe u Knin. Ovo su ključna pitanja, na ova ključna pitanja svaki put kada ih ja postavim ovdje u HS-u imamo jednu nervoznu reakciju premijera. Zašto? Zato što dobro znam cjelokupnu kronologiju. 2016. g. dok je Most bio dio Vlade, Srbija je 2 puta blokirana. Nakon našeg izlaska iz Vlade, osnovali ste povjerenstvo, odnosno povjerenstvo je osnovano još za vrijeme Oreškovićeve Vlade, ali u vrijeme dok ste vi vodili ovu Vladu niti jednom se povjerenstvo nije sastalo, a treba se sastajati 4 puta godišnje i o tome podnijeti izvješće predsjedniku odnosno predsjednici republike. Niti jednom to niste napravili. To pokazuje da hrvatski interes nije nadzirati Srbiju nego Srbiji širom otvoriti vrata. Ali evo, zahvaljujući ovim skandinavskim zemljama, zahvaljujući Njemačkoj i Belgiji, Srbija je na svom, na tom svom putu zbog neizvršavanja svojih obveza blokirana. Ja sam danas normalno pitao premijera, svi ste mogli vidjeti njegovu reakciju, što znači da sam dobro pogodio metu. Hvala.
G. Bulj ima repliku.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, velika bliskost, tj. zajednička stranka obitelji Europskih pučana, Plenkovića i Vučića, inače četnika pokajnika koji je dobro ovdje na ovome području radio velika zla, pozivao ljude srpske nacionalnosti na zločine. Jednostavno, taj proces da se Srbija napokon dostavi, ono što je najbitnije, popis naših nestalih i mrtvih iz Domovinskoga rata, to je bila ključ, poanta, međutim, čak ni to nije napravio pa su ga ovdje dočekali sa pljeskom, crvenim tapetom, bivša predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, HDZ ga dočekao, bez obzira što je napravio velika zla. Učenik od Šešelja, tj. četnika pokajnik, kako sam rekao. Jednostavno ponašanje naše političke elite prema tim zločincima, velikosrbima je meni nezamisliva u vrijeme dok mi još potraživamo naše mrtve i nestale. To govorim kao sudionik Domovinskoga rata, a prije svega kao čovjek koji osjeća kako se te obitelji naše [[Upadica: Hvala.]] osjećaju da se crveni tapet meće noge četnika Šešeljog [[Upadica: Hvala lijepa g. Grmoja…]] pomoćnika.
…ima odgovor.
Hvala. Poštovani kolega Bulj, mene ne zanima tko je bio Aleksandar Vučić, to je potpuno irelevantno za ovu temu. Uostalom, to može biti za jednu odgovornu i sposobnu Vladu samo naša prednost u određenim pregovorima i nadziranju Srbije u izvršavanju njenih obveza. Ovdje se radi o izvršavanju mjerila iz Poglavlja 23. i 24. koje Srbija ne ispunjava, kada bi se povjerenstvo koje je Vlada osnovala, čime Vlada zapravo krši svoju odluku, jer ako se povjerenstvo ne sastaje, znači da se krši važeća odluka Vlade, tada bismo mi da je povjerenstvo funkcionalno, kad idemo na pregovore sa Srbijom znali što je Srbija ispunila, a što nije ispunila. Sada mi idemo na te sastanke da vidimo srbijanske predstavnike, da im pružimo ruku i zaželimo sretan europski put.
Hvala lijepa. Gotovi smo s replikama, sada je na redu gđa. Marija Selak Raspudić, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora. Zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Reći ću nešto o ovom izvješću o kojem se premijer toliko hvalio jutros i koji je trebao zapravo biti pokazatelj našeg europskog uspjeha, ali i našeg budućeg europskog puta. Prvo je potrebno još jednom ponoviti i ne znam koliko je puta dovoljno u HS-u to ponoviti da hrvatskim građanima bude jasno da mi nismo ništa dobili. Jednako kao što je jučer bilo potrebno više puta reći da čak i da Zakon o obnovi prođe ovakav kakav jest i da se ulože državna sredstva za grad Zagreb, da to ne znači da će građani dobiti obnovljene domove, nego će dobiti samo konstrukcijsku obnovu, tako je sada potrebno ponovo naglasiti da dobivena sredstva nama isključivo, kao što je navedeno i u samom izvještaju, stoje na raspolaganju. To raspolaganje može značiti i naš gubitak. O tome ću više reći o problemima koji me zabrinjavaju oko ove financijske konstrukcije. Prije toga treba reći da kada govorimo o ovom povlačenju sredstava, da se metaforički izrazim da se Hrvatska ponaša kao pijani tinejdžer koji žica novce od vlastite majke s kojom živi u istoj kući koja će zbog takvog ponašanja i nemara završiti pod ovrhom, a njih dvoje zajedno na cesti. Ako ćemo se i hvaliti tim uspjehom, tim dobrim ishodom žicanja, onda treba reći hrvatskoj javnosti da što taj uspjeh bolje zvuči, što su te milijarde izdašnije i veće, to je naš dubinski i dugoročni neuspjeh jasniji. To je jasniji pokazatelj da smo mi ti kojima ta, kako se ovdje navodi, izdašna pomoć najviše treba pa je otvoreno pitanje je li premijer europskom vodstvu također, i objasnio da je on i njegova stranka suodgovoran za taj višegodišnji neuspjeh koji nas je učinio ovisnima o europskoj pomoći. Drugo, osvrnut ću se na osnovni problem, a to je financijski okvir. Dakle, govorili smo o 22 milijarde eura. Zanimljivo je slušati kada govorimo o tim milijardama i kada pogledamo ono što piše u izvješću, a to da će se sredstva namicati s jedne strane, privremenim podizanjem gornje granice vlastitih sredstava EU na 2% bruto nacionalnog dohotka, plus zaduživanje, da se mi ovdje odnosno, budimo precizni, sadašnja Vlada ponaša kao da taj dug nije naš. Kao da smo mi tu isključivo da uzmemo i alociramo ta sredstva, a ne da se taj dug kroz različite razine otplaćivanja tiče sviju nas. Drugo što treba reći, da u ovom izvještaju jasno piše da postoji mogućnost da bi komisija mogla kao krajnju mjeru privremeno od država članica zatražiti dodatna sredstva koja će biti proporcionalna i u svakom slučaju taj se iznos neće, biti veći od 0,6% BDP-a država članica. Što to praktično znači? To znači da bi se novac koji sada uplaćujemo u EU mogao povećati otprilike 4 do 5 puta, a imajući u vidu našu povijest povlačenja sredstava iz EU, da bismo mogli doći u situaciju da na kraju više novaca uplatimo EU nego što ćemo od nje profitirati ili iz nje povući. Druga stvar, budući da je vrijeme ograničeno, pa ću se osvrnuti, a koju ovaj izvještaj nije dotaknuo izrijekom. Izvještaj govori o tome da se dio zemalja zalagao za vodeću ulogu EU komisije, a dio za jaču ulogu Vijeća. Mi nismo saznali iz izvještaja gdje tu Hrvatska stoji. To je pitanje itekako važno jer Vijeće i EU komisija nemaju jednaki legitimitet od građana pojedinih zemalja EU. Također, nismo saznali ni što se tiče vladavine prava, kakav je odnos Hrvatske prema njoj. Iz svega što smo mogli ovdje čuti, mogli smo samo zaključiti da se ta vladavina prava prema kojoj se premijer Plenković jedino zabrinjavajuće izrazio u smislu toga da stav treba biti jedinstven tako da se ne bi uzburkala javnost, no to mu nije uspjelo. Mogli smo samo saznati to da nam vladavina prava ne treba kada govorimo o pridruživanju Srbije EU, ali nam vladavina prava treba kada govorimo o tome da će se Hrvatska penalizirati u nekim slučajevima. Nas ovdje također, zanima i što je kompromisno rješenje [[Upadica: Hvala. Vrijeme.]] za koje se premijer zalagao u pogledu vladavine [[Upadica: Hvala.]] prava koja ovdje nije izraženo. Hvala.
Hvala lijepa, imat ćete priliku sada, g. Troskot će vam replicirati.
Poštovana gđo., poštovani g. potpredsjedniče Sabora, poštovana zastupnice Selak Raspudić. Dotaknuli ste jako dobru tematiku iz razloga što je EU po prvi puta u povijesti svojega postojanja se zadužila na međunarodnom tržištu duga što se nikada do sada nije dogodilo i jedna od najboljih primjera zaduživanja u EU je zapravo i Hrvatska kamo je to odvelo. Drugi scenarij zaduživanja može završiti dobro po određenom gospodarstvu u svijetu, primjerice, to je bila Kina koja je 2007. g. se zadužila, odnosno sa dugom je financirala svoje gospodarstvo, i uspjela je danas doći na razinu da je na 18% svjetskoga gospodarstva. Međutim, veliki je upitnik da li će EU sa ovakvom politikom uspjeti doći, odnosno podignuti gospodarstvo kao što je to dignula Kina. Drugi problem koji vidimo jesu potencijalni nameti u EU s kojima će se financirati ovaj dug u budućnosti.
Hvala lijepa. Gđa. Selak, u redu…
Hvala vam uvaženi zastupniče Troskot. Da, financiranje nije [[Upadica: Gđo. Selak. Gđo. Selak.]] nimalo jednostavno.
U redu, ali idući put dignite [[Upadica: Oprostite.]] sve je u redu, ali idući put dignite ili palicu ili ruku. Izvolite. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ono što sam htjela reći da je pitanje financiranja itekako važno i da smo u tom kontekstu mogli čuti jednu zanimljivu konstataciju od premijera Plenkovića, a to je da je ova sva pomoć itekako važna zbog našeg puta prema Eurozoni. Pa se meni ovdje postavlja pitanje jesmo mi te sve milijarde platili time što smo krenuli hitno i nekritički prema Eurozoni u situaciji u kojoj nam to niti najmanje ne odgovara. A druga stvar koju bih htjela reći da iz svega ovoga što sam ovdje navela, da mi se jedini zaključak nameće da je moderni suverenizam zapravo kojim nas premijer često obasipa u zadnje vrijeme zapravo učiniti nas financijski ovisnima o EU, ovisnima o bilo kakvoj vanjskoj pomoći, a pokazati to kao naš najveći uspjeh umjesto da postanemo samoodrživi i da mi pomažemo drugima. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Marijana Petir, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege, uz prioritete koje si je Hrvatska postavila kao zemlja predsjedateljica sa Vijećem EU u okolnostima koje su bile već poznate da će se dogoditi, Brexit, ali i novonastalim okolnostima poput pandemije koronavirusa. Isto tako sa ilegalnim prelascima na tursko-grčkoj granici. Sigurno da i potres koji se dogodio u Zagrebu jesu bile okolnosti koje je trebalo uzeti u obzir, na koje je trebalo brzo reagirati i presložiti prioritete i Hrvatska se tu pokazala kao odgovorna i pouzdana država članica. Uz 33 zakonodavna akta koja su doneseni, 27 trijaloga, 156 radnih skupina, 55 ministarskih videokonferencija i u stvari, prvo digitalno predsjedanje. Možemo reći da je važan element i to što je Hrvatska pripomogla da se 630 tisuća građana vrati u matične države jer je to bilo najbolje rješenje tijekom pandemije krize, tijekom krize sa koronavirusom. Osim toga, ono što je važno jest da su usvojena 22 akta kao odgovor na krizu. Među njima su i akti koji se odnose na pitanje ruralnog razvoja i hitne pomoći poljoprivrednicima te je tu za Hrvatsku osigurano dodatnih 360 milijuna kuna pomoći upravo onim poljoprivrednicima koji su najviše stradali. Također, moram reći daje važno i to da je tijekom našeg predsjedanja provedena rasprava i o nekim nezakonodavnim aktima kao što su Zeleni plan, Strategija bio raznolikosti, strategija Od polja do stola, koje su inovativne, koje nude rješenja i koje također, posjeduju u sebi veliki financijski potencijal kada je riječ o zelenom proračunu, sam zeleni plan je težak oko 1 bilijun eura i vjerujem da tu postoji veliki prostor upravo i za nas. Kad govorimo o strategiji Od polja do stola, mene vesele prijedlozi koji se odnose posebice na kratke lance opskrbe, a oni su izuzetno važni kako bi se hrvatski domaći seljački proizvod plasirao, prije svega u kuhinjama javnih institucija, ali i kako bi našla svoje mjesto na tržištu. Moram reći da ove strategije koje spominjem nikako ne bi smjele zasjeniti reformu zajedničke poljoprivredne politike koja je u tijeku i tu bih ministre željela skrenuti pažnju da Hrvatska kao država članica treba bdjeti nada tim projektom jer su se nažalost pojavile neke lijevo liberalne struje u EU koje u stvari žele zaustaviti ovu reformu prevažnu za sve poljoprivrednike, pa tako i za hrvatske poljoprivrednike i zamijeniti tu reformu postojećim strategijama. Po meni to nije rješenje tim više smo znamo da smo mi nova država članica i ja sam na kraju svog mandata kada je reforma bila u parlamentu uložila preko 100 amandmana koji su usvojeni, a kojima štitim interese Hrvatske i hrvatskih poljoprivrednika gdje posebno želim istaknuti povećanje potpora za mlade poljoprivrednike, bespovratnih potpora sa 50 na 100.000 EUR-a gdje želim istaknuti posebne potpore koje sam izborila za naša područja stradala u Domovinskom ratu, gdje želim posebno istaknuti i zaštitu financijske omotnice odnosno izravna plaćanja koje će za Hrvatsku ostati ista kako je ugovoreno u našem sporazumu o pridruživanju bez obzira na ukupan europski proračun. Dakle, to je nešto što jest naš prioritet o tome treba bdjeti i evo molim da se tu doista pokaže velika pažnja i veliki interes. Također uz ovih 22 milijarde EUR-a koji su osigurani za Hrvatsku važno je spomenuti dodatna sredstva koja smo izbori upravo za ruralni razvoj za sve europske poljoprivrednike u fondu za oporavak pa tako i za hrvatske poljoprivrednike. Ako znamo da na 1 EUR-o koji Hrvatska ulaže ćemo dobiti iz EU 4,5 EUR-a onda ono što trebamo vidjeti iz tih financijskih sredstava jest da se otvaraju nova radna mjesta da se povećava standard naših hrvatskih građana, da se, da se povećavaju plaće, da se radi na generacijskoj obnovi hrvatskih sela. Jer ako želimo postići ciljeve koje smo si zadali, a to je samodostatnost u proizvodnji hrane i očuvanje hrvatskog sela onda mladi moraju ostati na selu, a to znači da ima moramo [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] dati adekvatnu podršku. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospođa Selak Raspudić.
Evo imala bi pitanje za uvaženu zastupnicu Petir upravo zbog njezine brige za poljoprivredna zemljišta i sredstva koja su trenutno dodijeljena. Budući da smo svjedočili tome da su dosada te potpore odnosno poticaji bili korišteni za produbljivanje korupcijske hobotnice, a ne za spašavanje naših poljoprivrednih zemljišta, što ona misli o ovoj aferi vjetroelektrane koja se također može zvati i afera poticaj budući da se upravo tiče potpore kršim pašnjacima, među ostalim.
Gospođa Petir, odgovor.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Selak Raspudić, potpore su određene te stupovi potpora na razini EU, u poljoprivredi se to odnosi na izravna plaćanja i na ruralni razvoj i mi samo primjenjujemo ono što je utvrđeno na europskoj razini. Kad je riječ o poljoprivrednom zemljištu dobro je da ste podsjetili na tu temu jer smo upravo izborili produljenje moratorija na prodaju poljoprivrednog zemljišta strancima na dodatno još 3 godine. Mislim da je taj period važan kako bi upravo hrvatski seljak ušao u posjed poljoprivrednog zemljišta i mogao razvijati svoju poljoprivrednu proizvodnju. Kad je riječ o aferi koju spominjete, mislim da za tu aferu i za sve druge afere svi oni koji su odgovorni moraju odgovarati, moraju biti kažnjeni kako se takve stvari nikad ne bi više ponavljale, ne samo zbog nas, našeg ugleda, nego i zbog onog što želimo učiti našu djecu i generacije koje dolaze, kakvi ljudi trebaju biti. Nije dobar primjer, ako pojedini [[Upadica: Hvala.]] političari sudjeluju u koruptivnim aferama i to moram suzbiti u korijenu.
Gospođa Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice drago mi je što ste se osvrnuli na sve ono što je napravljeno i što se radi u području poljoprivrede odnosno za hrvatsko selo, pa tako moram napomenuti da je i u proteklom, u prethodnom mandatu Vlade puno napravljeno za hrvatsko selo, pogotovo za Slavoniju, projektom Slavonija, a isto tako vjerujem da će i u ovom slijedećem razdoblju upravo uz fonda za pomoć ruralnom razvoju puno toga se još unaprijediti. Ono što me također veseli što ste nabrojali što je sve učinjeno za vrijeme hrvatskog predsjedanja u ovim izuzetnim uvjetima Covid krize, što mnogi iz opozicije žele u stvari obezvrijediti i to u svari nešto što nije dobro u našem društvu da sve ono što je vrijedno ne vrednujemo na taj način nego pokušavamo obezvrijediti. Isto tako, mnogi drugi, mnogi razvijeniji od nas hvale kako smo se nosili u ovo vrijeme pandemije sa samom pandemijom, a mi sami nismo na to ponosni.
Odgovor, izvolite gospođa Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa ja se slažem s vama da bi trebali isticati ono dobro što radimo da bi više javnosti trebali biti pozitivni primjeri. Žalosti me što jedna ovakva tema gdje smo već konstatirali da je Hrvatska doista postigla veliki napredak i veliki uspjeh se prezentira na jedan potpuno pogrešan način gdje se ustvari neke interne i lokalne stvari koriste za politikantstvo umjesto da se komunicira o ovom što je izuzetno važno i da vidimo svi zajedno kako se bolje pozicionirati i što još napraviti zajedničkim snagama. Ono što sam vidjela kao zastupnica u Europskom parlamentu jest činjenica da ne možete ništa postići sami ukoliko ne izlobirate i ne okupite jedan širi krug država članica oko sebe. I oni će vas poslušati bez obzira iz koje države dolazite ako imate dobre argumente i ako to znate obrazložiti. Tako da bih ja apelirala da možda pokušamo ovdje tražiti jedan konsenzus [[Upadica: Vrijeme.]] zajednički jezik kako bolje pomoći Hrvatskoj i hrvatskom narodu.
Gospodin Sanader.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedničke. Uvažena kolegice Petir vi ste govorili totalno suprotno od zastupnice Selak. Ja znam onu i znam da ste bili zastupnica u Europskom parlamentu, a znam i onu Konfuciju ko zna i zna da zna slijedi ga, a tko ne zna i ne zna da ne zna izbjegavaj ga. Sad bi tu htio malo razriješit tu stvar. Ovdje je vaša kolegica rekla da mi nismo dobili ništa, da ćemo mi čak uplaćivat više sredstava nego što smo, možemo povuć iz EU, a vi ste rekli da ćemo mi za jedan EUR-o dobit 4 i po puta, 4 i po EUR-a. Sad ko je, di je Konfucije tu, ko je tu u pravu to mi nije jasno?
gđa. Petir.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Pa ja stojim iza onog što sam rekla, naravno da uvijek u političkim raspravama svako može reć da ima svoju istinu, ali mislim da su brojke neumoljive ako znamo koliko uplaćujemo i koliko ćemo dobiti onda je tu izračun vrlo jednostavan i jasan. Dakle mi ćemo na jedan uplaćeni EUR-o dobiti 4 i pol EUR-a, jedan je manje od 4 i pol. Dakle dobit ćemo više od onog što uplaćujemo, ja mislim da je to izuzetno dobro, preko 22 milijarde EUR-a koji će doći i za koheziju i za poljoprivredu i za izravna plaćanja i za ruralni razvoj, za naše gospodarstvo, za naše poduzetništvo i obrtništvo jesu značajna sredstva koja moramo dobro isprogramirati kako nam se ne bi ponavljale neke prijašnje situacije kojima smo svjedočili, a to je bilo loše programiranje 2013.g. i koje nas je u stvari nekako dovelo u situaciju da trošimo novac, a da nisu prave mjere pogođene, sada si to ne smijemo dozvolit [[Upadica: Hvala]] moramo pogodit prave mjere. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Gari Cappelli.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege.
Ispričavam se, Gari oprostite, ispričavam se. g. Pavić Željko, Željko Pavić.
Hvala lijepa, imam, imam pitanje za uvaženu zastupnicu Petir. Danas ste nam dali tu stvarno puno informacija koje nas vesele, a posebno će razveseliti naše seljake, naše poljoprivrednike. No, prije toga smo u raspravama čuli tu puno informacija o tome kako se zapravo zemljište daje u najam povlaštenim ljudima, kako se poticaji daju ljudima koji se zapravo poljoprivredom i ne bave. Vi ste bili u EU parlamentu, pa je moje pitanje da li ste možda dali prijedlog vladi kako da napravi kontrolu dodijele tih sredstava, dodijele tih zemalja ljudima koji se zapravo time ne bave po uzoru na europske zemlje?
Fala vam lijepa. Izvolite gđo. Petir.
Dobro čula, ali mogu pretpostavit što ste željeli pitati. Ja sam više puta različitim vladama, jer sam bila zastupnica kada su bile 3 vlade i vlada SDP-a i vlada HDZ-a i MOST-a i ova posljednja vlada, slala uvijek prijedloge za koje sam smatrala da su pametni i koji bi mogli pomoć unaprjeđenju naše poljoprivredne proizvodnje i gospodarenja poljoprivrednim zemljištem. Naime, pokazalo se ustvari u jednoj studiji koju je EU napravila da razno razna osiguravajuća društva, razno razni lihvari i nakupci i prekupci u novijim državama članicama, tad se to odnosilo na Rumunjsku i Bugarsku, al je posebno obrađena i Poljska, kupuju putem različitih ugovora poljoprivredno zemljište i to su ustvari u Europskom parlamentu nazvali formulacijom otimanje poljoprivrednog zemljišta. U tom trenutku sam naravno reagirala jer sam vidjela da je to situacija koja nama slijedi kad isteknu moratoriji i da se od tog moramo obraniti, tako da sam i tu predložila određene stvari. Ono za što se ja zalažem jest da hrvatski seljak mora imat priliku kupit poljoprivredno zemljište [[Upadica: Vrijeme]] i to prvenstveno oni koji žive [[Upadica: Vrijeme, vrijeme]] u blizini. Hvala.
I sada je g. Gari Cappelli stvarno, izvolite.
Predsjedavajući hvala lijepo, kolegice i kolege. Pa evo danas smo slušali tijekom dana razne rasprave, vrijeme je da možda nešto i podsjetimo i o turizmu i za vrijeme predsjedanja i malo otvorimo možda i što to znači za turizam predsjedavanje tih 6 mjeseci. Naravno, kao prvo pripremili smo bili jedan sjajan program koji bi sigurno u ovoj sezoni donio sjajne rezultate, a to je marketinški pristup za vrijeme predsjedavanja RH i sve ono, dakle što smo pripremali, koji kažem, rezultat nažalost nije bio polučen, ali jednim dijelom kroz ovu pandemiju Covid-19 ipak RH kao predsjedavajuća je u tom turističkom dijelu, a kad kažem turističkom, dakle kažem da Europa ipak najveći broj turista ugošćava, to je negdje oko 720 milijuna, dakle nešto malo više od 50%, još uvijek je predvodnica turizma. Predvodnica u smislu i zapošljavanja u turizmu, u Europi je svaki peti zaposlen u turizmu ili direktno ili indirektno, al najvećim dijelom direktno. U RH je to već, možemo reć svaki treći, četvrti. U RH je negdje 150 000 zaposleno u turizmu i vrlo je važan ovaj aspekt, dakle pomoći od strane EU i financiranje u ovoj kriznoj situaciji koji će sigurno zadržat radnu snagu, zadržat na kraju krajeva turizam kao vodeću svjetsku industriju i to je nepobitno. Dakle, da je turizam među praktički 3 vodeće, ako mogu tako reći, svjetske industrije. Naravno da puno razgovora je bilo u promijeni strukture gospodarstva. Da li je nama turizam kao takav, kao jedini, jedina aktivnost, ne mogu reć da je grana ekonomije već aktivnost, ekonomska aktivnost koja je isplivala u RH kao najbitnija, najjača, najsnažnija i uvijek se sumnjalo u nju, evo i sada kad je došlo do ove situacije pandemije da će i prvi udar je i najveći bio, ali zbog lockdowna i transport. Dakle, to su dvije koje su najjače se zaljuljale, ali isto tako možemo sad reć da je među prvima koja se i vratila. Dakle, u ovom trenutku mi u RH imamo 780 000 turista, od toga 200 000 Nijemaca, 120 000 Slovenaca dakle praktički cijela srednja Europa najviše turista, dakle Češku, Slovačku ako pridružimo, Mađarsku i Austriju, najveći dio turista dakle dolazi iz srednje Europe. Investicije u turizmu, dosta se pričalo danas isto o tome da li mi dobivamo, što dobivamo, da li su se pojačale investicije otkad smo u EU-u itd. U turizmu u zadnje 4 g. 55% je rast investicija u turizmu u Hrvatskoj. 90% tih investitora u turizmu su investitori iz EU-a koji su ušli kao investitori u turizmu u zadnjih 5, 6 g., dakle praktički od trenutka ulaska u EU, pojačao se taj investicijski ciklus zemalja EU-a u Hrvatsku i na taj način i to je jedan dokaz da su nas vidjeli kao ravnopravnog partnera, sigurnog partnera, u zemlju u koju se može itekako investirati a brojke nepobitno to govore. Dakle ako govorim da svake godine zadnje, dakle 2019., investirano je u turizmu oko milijardu i 70 milijuna eura, dakle govorimo o investicijama, u izgradnju hotela, sličnih stvari, dakle koje se tiču turizma, investicije a što donose investicije, to su podignute barijere kvalitete ulaganja u turizmu. Vi znate kad se jednog hotela 3 zvjezdice idete u investiciju hotela 5 zvjezdica, da je zapošljavanje raste odmah dvostruko. Isto tako neću zaboravit reć, a to je 388 milijuna kuna bespovratnih za školovanje, konačno školovanje kadrova, kvalitetno školovanje kadrova u turizmu a to je 6 centara kompetentnosti u RH koji su svi potpisani i već kreće onaj dio infrastrukture a kasnije direktno školovanje tog kadra. Dakle, kompletno restrukturiranje, od školovanja kadrova do sredstava koje ćemo dalje dobivati za taj segment i ovaj dio dakle što se tiče sektora turizma a to su investicije. Itekako je važan dakle i sve što smo učinili za vrijeme predsjedavanja i potvrditi ovo što dakle danas se govori o turizmu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku samo, gđa. Radolović, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, da, dobro ste rekli, dakle, turizam, možemo reći da je to multiplikativna gospodarska grana, ostvaruje dakle preko 10% zaposlenih, preko 110 000 zaposlenih, imali smo u 2019. preko milijardu eura investicija, ostvarili smo dakle 30 milijardi kuna prometa i što smo mi napravili kad nas je Kraljevina Nizozemska neki dan stavila na narančastu listu gdje su njihovi dakle državljani obvezni ići u samoizolaciju kad se vrate iz Hrvatske, što je veliki problem jer veliki dio njih upravo gostuju u našim auto-kampovima, to predstavlja i veliki problem za ugostiteljske objekte u tim kampovima i objektima, mi smo kao Vlada, mi smo kao država napravili jedno veliko ništa. Dakle, i dakle cijeli turistički dio, HTZ, Ministarstvo turizma ali i cijela naša diplomacija, ostvarila je jednu veliku nulu na tom području pa bi zamolila evo kako komentirate to šta nismo postigli i napravili apsolutno ništa a što se tiče provedbi Centra kompetencije, mogu vam reći ako implementacija [[Upadica Radin: Vrijeme.]] bude ista ovakva kao što smo imali aplikaciju, onda također neće biti ništa od tih centara kompetencija.
Vrijeme, g. Gari Cappelli, odgovor.
Ako ćemo destrukcijom, onda je sve ništa, normalno, ako ćemo kvalitetno gledat da je potpisano ipak za 6 centara kompetentnosti koje do sada nije učinjeno, sad je učinjeno i već se gradi na tome, dakle sve govori, ugovori govore ono što na terenu vidimo. Dakle, što se tiče ovog drugog, mi smo prva zemlja i temeljem naših savjeta, napravljen je protokol na razini EU-a što se tiče pristupa prelaska granice i dolazaka u druge zemlje, toliko se ta Grčka hvalila, da evo trebaju se svi ugledat u Grčku, vjerojatno svi ste jedva dočekali da kažete evo, mi ne radimo kao Grčka, Grčka u ovom trenutku ima 8% prometa od prošle godine a Hrvatska u 7. mj. negdje 60 i nešto posto a na razini cijele godine 45%. To su brojke a kažem, protokol smo mi prvi napravili, Enter Croatia aplikaciju, jedinu smo mi napravili u cijeloj Europi, ima žuta linija na granicama, ako niste bili, vidjet ćete, preko reda se dakle može ić, svi koji se na vrijeme prijavili, dakle sve je organizirano i kvalitetno na razini EU-a.
Gđa. Bedeković još ima repliku, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolega Cappelli, želim samo naglasiti kako mi je izuzetno drago da ste spomenuli centre kompetentnosti, točnije 6 centara kompetentnosti i da ste evo informirali sve nas u kojoj fazi je zapravo realizacija izgradnje i opremanja centara kompetentnosti upravo zbog činjenice da je kompetentnost znanje i vještine i stjecanje tih znanja i vještina upravo na razini strukovnog obrazovanja itekako bitno kako bismo proizveli reći ću kvalitetne kadrove u turizmu koji će u budućnosti dati svoj doprinos i svoj obol i svakako u budućnosti se i to osobno želim što prije se uključiti u svijet rada, uključiti se na tržište rada, osobno sam jedan od tih centara kompetentnosti posjetila i uvjerila se u napredovanje i u fazu u kojoj jesu.
G. Cappelli, odgovor.
Centri kompetentnosti su isto tako važni da konačno i Slavonija ne ide samo radna snaga da bi radila na moru već da bi se školovala, u Osijeku je jedan od tih centara i da ostanu raditi i živjeti upravo u tom okruženju u kojem najbolje žive i u kojem najbolje poznaju tako da je cilj bio upravo i da ne bude recimo Zagreb već Zabok, da bude Osijek, da budu dakle centri na moru i na kopnu jer nam je isto tako stalo da se razvija kontinentalni turizam koji je u prosjeku zadnje 3 g. imao rast negdje oko 20 do 25% isto tako kroz projekt Slavonija, turizam je isto tako predvidio 575 milijuna kuna za razvoj turizma tih 5 županija, dakle itekako od investicija pa do školovanja itekako gledamo da bude važno i da tim sredstvima EU-a, upravo to i učinimo.
Hvala lijepa. Sada je na redu gđa. Vesna Bedeković.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću se u svojoj raspravi usmjeriti na izvješće o 6-mjesečnom predsjedanju Vijećem EU s obzirom da o, o ovoj temi evo raspravljamo cijeli dan od jutra, da smo se na trenutke evo čak i udaljili od teme. Ja ću svoje vrijeme iskoristiti kako bih još jednom na neki način rezimirala svoja postignuća i aktivnosti odnosno svoje rezultate za vrijeme 6-mjesečnog predsjedanja RH EU i svakako ću na početku iskoristiti vrijeme kako bi vama g. ministre osobno čestitala na svim aktivnostima i na svemu onome što ste radili za vrijeme predsjedanja jer znademo da je Ministarstvo vanjskih poslova bilo nositelj velikog dijela aktivnosti. Jednako tako moje čestitke idu i cijeloj Vladi RH. Želim naglasiti kako je, i to su već i mnogi kolege do sad rekli, ali ja želim dodatno ponoviti kako je predsjedanje hrvatsko Vijećem EU po mnogo čemu doista bilo bez presedana, ja bih rekla u povijesti EU. Prije svega zato što se odvijalo u novom institucionalnom i zakonodavnom ciklusu, isto tako odvijalo se s novim sazivom Europskog parlamenta, s novom Europskom komisijom, ali i jednako tako s novim čelnicima europskih institucija. Naravno, dodatni okvir predsjedanju dali su i novi prioriteti u skladu sa strateškim programom za razdoblje od 2019.-2024.g., isto tako dodatni okvir su dali i pregovori o novom 7-godišnjem proračunu za razdoblje od 2021.-2027.g., ali isto tako i migrantska kriza na grčko-turskoj granici, kao i neizvjesnost oko izlaska ujedinjene, Ujedinjene Kraljevine iz EU i svakako ponovit ću da je hrvatsko predsjedanje dodatno bitno otežala pandemija Covid-19 i dala mu je, ja bih rekla, jednu maksimalno složenu dimenziju, a jednako tako ne smijemo zaboraviti niti razorni potres koji je 22. ožujka pogodio Zagreb i okolicu, to je bila još jedna situacija bez presedana. Jer podsjetit ću da se nikada u povijesti predsjedanja EU nije dogodilo da je glavni grad države koja predsjeda bio pogođen takvom prirodnom katastrofom. I želim naglasiti da je u takvim okolnostima RH se itekako morala prilagoditi novim situacijama i prije svega morala se prilagoditi kriznom komuniciranju i smatram da je to učinjeno u vrlo kratkom vremenu i da je osiguran prije svega kontinuitet rada vijeća, naravno uz, dakle provedbu prioriteta i programa hrvatskog predsjedanja. RH se, moram, to imam potrebu naglasiti, usmjerila na najvažniji prioritet, a to je prije svega bila sigurnost građana i koordiniranje zajedničkog odgovora zemalja članica EU na krizu, toliko o prioritetima hrvatskim Europe koja povezuje, Europa koja štiti i Europe koja je utjecajna između ostalog. Unatoč, dakle svim ovim okolnostima, RH je ispunila sve najvažnije zadaće predsjedanja i to u različitim područjima djelovanja vijeća u skladu sa prioriteta i programom i svakako postignuća su vidljiva, a po mojoj procijeni u svim formacijama vijeća i svakako se očituju prije svega u usvojenim zakonodavnim aktima, uključujući i one koji su usvojeni žurnim postupkom kao upravo odgovor na covid krizu. Isto tako očituju se postignuća u vođenim trijalozima, dogovorenim zaključcima vijeća, ali isto tako i u ostalim ne zakonodavnim aktivnostima. Kad je riječ o aktivnostima, ja ću podsjetiti da je od siječnja do 13. ožujka, dakle prije izbijanja pandemije održan čitav niz formalnih fizičkih sastanaka, a nakon izbijanja pandemije, dakle 5 video konferencija članova Europskog vijeća, sastanci na vrhu, 66 neformalnih video konferencija, a od zakonodavnih akata od ukupno usvojeno, usuglašeno 33 zakonodavna akta, od toga 22 vezana upravo za krizu uzrokovanu Covid-19. Jednako tako 54 usvojena zaključka, a po mojoj procijeni, dakle RH se itekako pokazala kao članica visokih operativnih administrativnih i diplomatskih kapaciteta, a najveći doprinos hrvatskog predsjedanja, po mojoj procijeni, je [[Upadica: Vrijeme]] ostavština hrvatska vezano, hrvatskog predsjedanja vezano [[Upadica: Fala lijepa]] za, za zagrebačku deklaraciju i za pripreme za konferenciju u budućnosti EU. Hvala vam lijepa.
gđa. Orešković ima repliku.
Hvala vam lijepa. Hvala. Uvažena zastupnice, čestitali ste radu vlade, čestitali ste ministru vanjskih poslova, kažete da je vlada ispunila najvažnije ciljeve programa ovog predsjedanja, pa ja vas molim dajte mi navedite jedan cilj iz bilo kojeg od 4 tematska područja koji nema veze s covidom, a koji je bio definiran unaprijed i pojasnite mi na koji način je taj cilj ispunjen? I molim vas, posebno mi naglasite u kojem dijelu izvješća o kojem danas raspravljamo je to navedeno i obrazloženo?
Fala lijepa. Izvolite gđo. Bedeković.
Danas smo i moji kolege i ja objašnjavali, dakle i navodili koji ciljevi su postignuti. Ja ću se, dakle znadete da su bila 4 osnovna prioriteta, jedan od bitnih prioriteta i bitnih ciljeva je bio nametnuti i uvrstiti u strateški program EU temu i problematiku demografije kao problem s kojim se susreće više od polovina zemalja EU. Upravo to je samo jedan od ciljeva koji je postignut, dakle digli smo temu demografije na europsku razinu, uvrstili temu demografije u stratešku agendu EU za naredno 4-godišnje razdoblje i usvojili zaključke vezane upravo za ovu problematiku koju možete svakako pročitati, dakle naziv im je „Zaključci vijeća o temi demografski izazov i put naprijed“ u Služenom listu EU.
Hvala, gđa. Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Bedeković, govoreći o postignućima tijekom predsjedanja željela bih posebno istaknuti važnost i ulogu RH u otvaranju pristupnih pregovora sa Republikom Makedonijom koja je bila doista nepravedno u čekaonici više od 15 godina zbog jednog bilateralnog pitanja. Mislim da je Hrvatska tu još jednom pokazala svoju prijateljsku poziciju i prema Makedoniji i prema makedonskom narodu jer tako jedan dugogodišnji problem je napokon tijekom našeg predsjedanja riješen. Naravno da nećemo na tome stati i da ćemo i dalje pomagati u integraciji i Makedonije, ali i drugih zemalja u okruženju u članstvu EU jer smatramo da stabilnost i funkcionalnost itekako ovisi o tom članstvu. Na kraju pokazalo se da je nama članstvo u EU posebno u ovoj kriznoj situaciji [[Upadica: Hvala lijepa.]] itekako puno značilo.
Hvala gospođo Bedeković, samo trenutak moramo reći jednu stvar, gospođa Orešković je tražila povredu Poslovnika istovremeno kada ste vi počeli, kad ste vi počeli govoriti, moja je greška što nisam gledao tamo. Ja ću vam dati sada, ako vi dozvolite, odgovor, da odgovori gospođa Bedeković, a onda ću dati vama.
Ja neću inzistirati, bit će još prilike za nastavak ove diskusije, rasprava je krenula dalje, ok, uvažavam.
Dobro, ok, moja greška. Izvolite.
Dakle samo odgovor na repliku, hvala vam. Kolegice Petir kao što sam rekla Hrvatska je itekako za vrijeme predsjedanja evo pokazala svoj između ostaloga i diplomatske kapacitete, a što se tiče dakle pomoći zemljama koje će pristupiti EU, Hrvatska itekako ima i pozna se i sjeća se svojih iskustava za vrijeme predpristupnih pregovora i ja ću to tako izraziti se, muka kroz koju je prošla želeći pristupiti EU i na taj način pristupa i susjednim zemljama kroz evo pomoć, kroz za vrijeme dakle ove faze koja sad traje vezano za Sjevernu Makedoniju i Albaniju.
Sada je na redu gospođa Sanja Radolović.
Zahvaljujem. Puno puta smo danas u toku rasprave čuli da će taj novac kako je rekao prije kolega iz pozicije, da mi aludiramo na to da tih 22 milijarde će doći, da su to neki marsovci skupili, da se tako ponašamo i da tako aludiramo. Premijer je neki dan medijima rekao kad su ga pitali da li mi imamo kadrovske kapacitete za povući ta sredstva koja će nam biti na raspolaganju, rekao je da da, da ima tim koji je nauljio svoje motor za povlačenje tih sredstava. Međutim, ja ću vam malo otvoriti oči kako mi danas stojimo po pitanju kadrovskih i ostalih provedbenih potencijala u sustavu upravljanja i kontrole EU fondova. Krenimo dakle redom od samih kadrova, ono što je činjenica je slijedeća, da kadrovi u cijelom sustavu upravljanja i kontrole Europskih fondova, poglavito koji dakle sjedne i koji rade u posredničkim tijelima imaju jako niske plaće, to su ljudi netom koji su došli u posrednička tijela sa završenih fakulteta, kada steknu iskustvo zbog svojih preniskih plaća, zbog dakle cijelog obima posla koji imaju za tu plaću oni nažalost odlaze u velike konzultantske kuće gdje imaju puno više plaće nego što imaju to u našem sustavu. Tako da apsolutno prioritet mora biti da nagradimo te ljude, dakle da ih se adekvatno plati za to što rade. Gledajte nije normalno da nekakav referent u SAFU-u radi za 6.000 kuna neto plaće, a istodobno radi na provedbi nekoliko višemilijunskih infrastrukturnih projekata. To je dakle jednostavno danas hrvatska realnost u sustavu upravljanja i kontrole EU fondova. Krenimo dalje, pričali smo danas nekoliko o operativnim programima, činjenica jest da se SDP više puta prozivao dakle za samu pripremu operativnih programa, da ih nismo adekvatno pripremili, međutim ja ne vidim razliku što je to HDZ danas bolje napravio. Imali su 4 godine, operativni programi se i dalje pišu u uredima u Zagrebu umjesto da se dakle upotrijebio bottom up pristup da se ostvarila ta terenska komunikacija sa potencijalnim korisnicima i da jednostavno su se naši operativni programi počeli pisati prema projektima koji stoje u ladici, a ne obratno. Što se tiče same prijave, ne moram vam govoriti koliko je danas opsežna i komplicirana prijavna procedura za projekte financirane iz EU fondova. Poduzetnici i cijeli privatni sektor naprosto su sluđeni s time što im se i dalje dakle projekti valoriziraju po modelu najbrži prst, što im se dalje i dalje dakle evaluira broj aktivnosti umjesto same kvalitete projekata i konačno na kraju odustaju od tih sredstava iz EU fondova i lakše im je uzeti kredit kod komercijalne banke. Što se tiče onih korisnika iz javnog sektora oni su naprosto izluđeni primjenom Zakona o javnoj nabavi gdje im posrednička tijela u razinu sustava i kontrole nabave, kontroliraju i ex ante i ex post i što se događa, ono što je posredničko tijelo odobrilo u ex anteu, to isto ne priznaje u ex post kontroli i tako da su nažalost gotovo svaki projekt u Hrvatskoj, pogotovo u javnom sektoru financiran iz EU fondova, svaka nabava osuđena je na financijsku korekciju negdje prosječno recimo 25% dobivaju poreznici. Danas nismo također dobili odgovor na pitanje koje se tu više puta provlačilo, kada ćemo napokon vidjeti tu našu nacionalnu strategiju i da li je istina da je Hrvatska platila 32 miliona tu nacionalnu strategiju Europskoj banci. Tako da mislim da bi bilo minimum korektnosti da dobijemo odgovor na to pitanje. U još jedan apsurd koji nam se također događa je da primjerice imamo niz rezervnih lista za EU projekte na nekim linijama financiranja i na nekim pozivima, konkretno govorit ću o pripremi IRI infrastrukturnih projekata, o financiranju znanstvene infrastrukture, a s druge strane na svega smo 36% isplaćenih sredstava, a još vam moram reći jednu činjenicu, znate zašto smo na tih 36% isplaćenih sredstava? Ne niti zato šta smo toliko uistinu povukli, nego zato što se korisnike recimo natjeralo prošle godine da im se isplati 40% predujma kojeg mogu dobiti po svakom projektu. Pa primjerice tako se sve korisnike za izgradnju studentskih domova gdje jedan projekt iznosi nekakvih stotinjak milijuna kuna, natjeralo ih se da se njihove račune isplati 40% sredstava predujma samo kako bi statistika ove Vlade, statistika ovog ministarstva izgledala bolje u brojkama a ne pokazivala realno stanje kakvo je.
Vrijeme, hvala. G. Fabijanić ima repliku.
Uvažena kolega Radolović, htio bi samo ispraviti jednu činjenicu, dakle rekli ste da HDZ je imao 4 g. vremena, ja bih vas ispravio zato što moramo pribrojati i Oreškovićevu Vladu, dakle imaju 5 g. a ne 4 od toga.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Evo zaista vam hvala. Ja se nadam, hvala vam što ste me ispravili, ono što se ja zaista nadam da će ministarstvo, da će napokon dobiti jaku ruku, ne bi bila u koži ministrice Tramišak, mislim da je čeka najzahtjevniji posao u ovoj Vladi uz ministra financija. Ono što se ja nadam, da će se svi oporbeni prijedlozi koji budu dolazi kroz ove pojedinačne rasprave i rasprave u ime kluba kao i kroz nadležne resorne saborske odbore, da će se uvažiti nevezano za to da li dolaze od saborske oporbe ili pozicije, također mi kao saborski zastupnici ne možemo direktno utjecati na niz podzakonskih propisa koje netom i primarno donose posrednička tijela, tako imate suludu uputu od SAFU-a koja je veliki problem za sve, dakle koji apliciraju i koji implementiraju projekte financirane iz EU fondova, ja se zaista nadam dakle da ćete pokazat dobru volju [[Upadica Radin. Vrijeme.]] i dakle da ćete surađivati s nama na zadovoljstvo svih korisnika EU fondova.
Hvala. G. Pavić.
Uvažena zastupnice, evo maloprije ste spomenuli neku situaciju radne snage iz ministarstva, nažalost koliko poznajemo našu javnu upravu i rad ministarstava, znamo da se najčešće na ta radna mjesta primaju pripravnici koji se nauče raditi a nakon toga odlaze u konzultantske kuće. Tu zapravo ispada da mi sa državnim sredstvima obučavamo i učimo raditi te naše pripravnike, naše zaposlenike za konzultante. Da li možda imate spoznaju s obzirom da ste maloprije spomenuli cifru od 32 milijuna kuna koje je bila plaćena Svjetskoj banci, da li možda imate spoznaju koliko novaca ministarstvo plaća konzultantskim kućama za usluge za rad na projektima? Hvala.
Gđa Radolović.
Zahvaljujem na postavljenom pitanju. Takvo izvješće nažalost ne postoji, činjenica je dakle da uz naš kadar koji radi u sustavu upravljanja i kontrole europskih fondova, činjenica je da uz sve moguće razne edukacije koje drži naš kadar u tom sustavu, dakle da se i dalje koriste usluge konzultantskih kuća, imali smo prilike to vidjeti dakle i u medijima, posebice kada je resor držala bivša ministrica Žalac, da je ona nerijetko koristila usluge velikih konzultantskih kuća i kao što sam već napomenula, paradoksalno je dakle da mi te ljude plaćamo neke vrijeme, da ih učimo, da kod nas steknu iskustvo i onda kada ih napokon možemo upotrijebiti da više ne trošimo novac na konzultantske kuće, onda što mi radimo, dakle onda ih preuzimaju konzultanti koji ih plate duplo više nego što im mi to možemo ponuditi u našem javnom sektoru.
Hvala lijepa. Sada će uzet riječ u ime predlagatelja gđa. ministrica, gđa. Nataša Tramišak, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, evo hvala vam riječ, poštovane dame zastupnice i gospodo zastupnici. Evo kratko vezano i uz ove komentare koje ste vi dali, stanje na 15. srpnja 2020. g. po pitanju apsorpcije sredstava iz fondova EU-a, iz ovog višegodišnjeg financijskog okvira 2014.-2020. godina, od ukupno dostupno 10,7 milijardi eura, mi smo na 97,6% ugovorenosti sredstava, dakle 10,5 milijardi eura trenutno, i dalje se potpisuju ugovori odnosno raspisuju natječaji i trenutno je 54 otvorena natječaja vrijednosti preko 6 milijardi kuna. Dakle, mi ćemo imati puno više ugovorenih sredstava nego što je to bilo dostupno u ovoj financijskoj omotnici. Ono što je bitno za spomenuti, nije podatak od 36 nego je već sada 38,2% uplaćenih sredstava krajnjim korisnika i ono što je ovjereno, tu govorimo o podatku od 30,7%. Vrlo dobro ste to komunicirali i rekli mi imamo institucionalne kapacitete za pripremu i provedbu projekata, za ovjeravanje troškove, verificiranje, znači za cijeli postupak i procedure, međutim ono što je tu indikativno, da nama krajnji korisnici nedovoljno dobro još uvijek poznaju pravila i procedure javne nabave. Hrvatski sustav javne nabave odnosno naš zakon javne nabave usklađen je sa europskom direktivom o javnoj nabavi u 2016. g. koji je stupio 1.1.2017. godine. Tu se događaju velike financijske korekcije upravo iz prilagodbe onoga što je trebalo proći kod krajnjih korisnika da bi ispoštivali uredbu odnosno europski direktivu. Što je bitno spomenuti, slažem se svakako s vama da ljudi koji rade u sustavu na provedbi programa EU-a, verificiranju troškova, trebaju biti adekvatno nagrađeni, da tu treba doći do promjene u sustavu nagrađivanja. To ćemo zasigurno poraditi na ovoj financijskoj perspektivi. Kod eventualnog i povećavanja broja zaposlenih tamo gdje je potrebno pojačati tu institucionalnu podršku. Ono što se moglo vidjeti kroz ove dane da odnosno nekakvi komentari koje smo dobivali posljednjih godina od strane Europske komisije za PT-ove 2, ovdje konkretno govorim o Hrvatskim vodama i Fondu za zaštitu okoliša, znači mišljenja naše revizije odnosno ARPA-e, to se isto tako u sustavu uspjelo popraviti i doraditi na način da je Ministarstvo regionalnog razvoja i fonda EU kao upravljačko tijelo bilo upravo to tijelo koje dodatno radi reviziju, nadzire, kontrolira sve ono što odobravaju PT-ovih 2. Mi ćemo zasigurno u slijedećem koraku i tu razmotriti kako možemo pojačati, znači i tu kapacitete i pojačati apsorpciju sredstava iz Fondova EU. Ono što još želim istaknuti, što je vrlo važno za spomeniti, da smo na 15. srpnja 2020.g. po pitanju razlike koliko uplaćujemo u proračun EU, od 2013. do 2020.g. u plusu 26 milijardi kuna, što znači da smo prema podacima Ministarstva financija ukupno priljeve iz proračuna EU imali u iznosu od 50 milijardi kuna. Kada govorimo o tome da smo mi kao država članica imali obvezu uplate ukupno do sada 24 milijarde kuna, dakle ona pozitivna razlika za koju je RH u plusu od strane uplata iz europskog proračunu iznosi 26 milijardi kuna. Mi najbolje stojimo po pitanju ugovorenosti i povlačenju sredstava iz operativnog programa konkurentnosti i kohezija. Oni problemi, tu smo negdje na 32% ovjere sredstava, a one probleme koje ovdje imamo tiču se upravo provedbe velikih infrastrukturnih projekata. Veliki infrastrukturni projekti, to vam je spomenuo i predsjednik Vlade RH, da je i za ovu perspektivu tražio onaj implus+3 pravilo, da mi još uvijek kod pitanju naših krajnjih korisnika nemamo dovoljno kapaciteta da bi to pravilo mogli smanjiti za godinu dana manje. Vrlo je bitno jer su ti veliki infrastrukturni projekti bili od 2016.g. i 2017. tek na početku pripreme. To su projekti za koje nisu riješeni do kraja svi imovinskopravni odnosi, nisu ishođene sve dozvole i oni kasne, kasne sa provedbom i povlačenjem sredstava iako imaju ugovore još iz 2016. i 2017.g. Mi do kraja ove godine planiramo ovjeriti, nastavno na ovo sve što sam prethodno rekla, dodatnih 850 milijuna EUR-a, dakle gotovo još 6 milijardi kuna koji bi trebalo ući u naš proračun. Eto, hvala vam.
Hvala i vama. gđa. Nikolić, izvolite.
Poštovana ministrice, htjela bi zapravo…
A gđa. Benčić, a ne Nikolić. Ispričavam se, došlo je do nesporazuma, gđa. Benčić, izvolite. Vratite vrijeme.
Da, u redu, hvala.
Gđo. ministrice, evo nadam se da ćete nam vi moći odgovoriti jer vaš prethodnik nije želio odgovoriti na pitanje konkretno šta ćemo dobiti od Svjetske banke za 32,5 milijuna kuna kolko je vrijedan njihov Konzultantski ugovor za izradu tzv. analitičkih podloga za razvojnu strategiju koja nam još uvijek nije gotova i kada ćemo vidjeti razvojnu strategiju? A drugo pitanje, drugo pitanje odnosno komentar odnosni se zapravo na ovo što ste rekli da naši krajnji korisnici još uvijek ne poznaju dobro pravila javne nabave. Moram reć da se u velikom broju slučajeva kada se radi o korekcijama, radi o noj novima odnosno ne obveznicima Zakona o javnoj nabavi koji, koji jesu, koji dobivaju korekcije jer idu po postupcima po Pravilniku, dakle, za ne obveznike javne nabave. Ti pravilnici, vi sigurno znate koliko se često mijenjaju. Recite nam samo kolko su se u ovoj financijskoj perspektivi [[Upadica: Vrijeme gđo. Benčić]] puta promijenili, a da ne govorimo koliko puta je Središnja agencija za financiranje [[Upadica: Vrijeme]] i ugovaranje mijenjala tumačenja oko [[Upadica: Vrijeme]] pravila, primjerice diskriminacije itd.
Povreda Poslovnika gđa. Orešković.
Samo bih htjela ukazati da ste prije nego što je gđa. Benčić počela govoriti, dali znak da se vrati vrijeme na početak, 15 sekundi je bilo na neki način potrošeno, a nije se, nije se skinulo ni uvažilo, pa bi eto pitanje bilo dovršeno do kraja.
Gđo. Orešković, ja sam reko da se vrati vrijeme i nisam pratio da li se vratilo. Vi ste pratili?
Da, da, ja sam pratila i primijetila sam da vrijeme nije bilo vraćeno.
Imate još nešto nastaviti?
Ne, hvala.
Dobro. Odgovor na repliku izvolite.
Pa evo poštovana zastupnice kada govorimo o konzultantskim uslugama Svjetske banke upravo ćemo u skorije vrijeme imati sastanak da prokomentiramo još jednom nacionalnu razvoju strategiju koja je u fazi gotovosti. Međutim, tu su se morali ažurirati neki podaci po pitanju projekcije i državnog proračuna, a sve vezano uz pandemiju korona virusa koja je zasigurno imala utjecaj na proračun. Znači, nacionalna razvojna strategija će vrlo vjerojatno u skorije vrijeme, možda i narednih mjesec do dva dana, biti predložena upravo na saboru na usvajanje, ona je zaležna. Što se tiče drugih konzultantskih aktivnosti, tu su nekakvi još detalji koje ćemo detaljno provjeriti, što su obvezni bili isporučiti po tim ugovorima koji su ranije potpisani. Ono što ste pitali vezano uz korekcije financijske, nacionalna zajednička pravila za sve korisnike europskih sredstava su vrlo jasno poznata svim korisnicima, to vam sada govorim iz aspekta korisnika, dakle nismo dobili nikakve korekcije odnosno ukoliko je nešto bilo, to su bile minimalne nepravilnosti. Vrlo je bitno da sami korisnici komuniciraju [[Upadica: Fala lijepa, vrijeme]] sa tijelima u sustavu. Ispričavam se.
Gđo. Radolović.
Zahvaljujem. Evo, ja ću odgovorit gđi. Benčić, zadnja uputa SAFU-a za javnu, za korisnike, dakle je dana 6.7.2020.g. one se neće, nerijetko mijenjaju. A ono što je još frapantno kada mi kao korisnici zatražimo konkretno mišljenje za izdavanje e-računa, podizvoditelje, uvođenja istih u, dakle u taj Ugovor o javnoj nabavi, Ministarstvo gospodarstva, njihova uprava koja je zapravo i nadležna za tumačenje samog zakona daje nam potpuno ista tumačenja koja dobijamo pismeno od strane posredničkih tijela, konkretno SAFU-a. Kada kažete, dakle da korisnici niste dovoljno informirani, ja mogu reći čime se ja bavim cijelo jutro. Kao voditeljica izgradnje Studentskog doma u Puli, ja danas 6 sati objašnjavam SAFU-u da smo mi u troškovnik javne nabave za izvođenje radova morali staviti kamen Kanfanar, što su nam odobrili u ex-ante-u jer su to bilo, dakle i traženje konzervatora, a oni to ne priznaju kao odgovor i nama konkretno prijeti kao Sveučilište u Puli korekcija od 25% na nabavu od 52 milijuna zbog kamena Kanfanara. Dakle, to su apsurdnosti našeg sustava, kontrole i upravljanja iz EU fondova [[Upadica: Vrijeme]]
Hvala lijepa. Odgovor.
Poštovana, evo slažem se u biti sa komentarom da ima tu još nekakvih stvari koje treba prokomentirati, raditi u sustav. Znači konstantno unapređenje sustava se događa, tu upravo imate i razlog zašto se izmjenjuju nekakva pravila. Ono što je bitno da znate, a to vjerojatno i poznate kod Europske direktive o javnoj nabavi naš je Zakon o javnoj nabavi, a to je načelo transparentnosti i načela jednakog tržišnog tretmana svih gospodarskih subjekata, u slučaju i proizvođača određene vrste konkretno ovdje materijala kamena. To je razlog zašto se to dodatno kontrolira i provjerava i je li mogla postojati mogućnost da još netko bude dobavljač tog istog kamena, a da ne bude tvrtka jedna jedina koju ste vi naveli. Znači, tu su situacije na koje Europska komisija posebno pazi, a to je načelo jednakog tretmana, zaštita tržišnog natjecanja.
Povreda Poslovnika gospođa Radolović, morate reći članak, razlog i sve.
Da, da Članak 238. iznošenje neistinih navoda ja nisam rekla da se radi o bilo kakvoj tvrtci, rekla sam o koje kamenu tipa se radi, dakle to je kamen kanfanar, nije određena tvrtka nego je vezana za kamenolom. Hvala.
Idemo dalje. Gospođa Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege zastupnici već je par puta ovdje nekoliko zastupnica i zastupnika krenulo sa demistifikacijom nekih stvari oko ovih 22 milijarde EUR-a, da pojasnimo javnosti, pa evo ponovit ću ja još jedanput. Dakle, to nije novac kojega je naš predsjednik Vlade nakon jednog ručka ili radne večere donio ovdje kod nas kući i u jednoj torbi i sada će te milijarde EUR-a dijeliti svima koje treba. Prije svega, dakle te milijarde EUR-a su na raspon na 7 godina, umanjimo ih za 4,6 milijardi koje ćemo uplatiti u tom razdoblju, dakle radi se o nekih 17 milijardi EUR-a koje su nam na raspolaganju. Novac iz EU dakle prati se po nekoliko razina, jedno je dakle što nam je locirano pa to je dakle ovih recimo evo 22 milijarde EUR-a koliko je ugovoreno za razne projekte i koliki je iznos isplaćenih sredstava. O tome koliki je iznos isplaćenih sredstava krajnjim korisnicima smo evo do nedavno bili najgori u Europi, a ovdje smo sad čuli od ministrice da je postotak 38% je li na isplaćenim sredstvima, to bi od ovih 22 milijarde bilo dakle negdje na 8 milijardi EUR-a ako primijenimo taj postotak na ovaj iznos. Iznijet ću, iskoristiti ću ovu priliku pa ću iznijeti nekoliko primjera u korištenju tih sredstava i neke možda, jedan recimo prijedlog. Primjer, neke dobre primjere, dakle prošle godine su recimo primjer iz znanosti, prošle godine su 3 žene dobile zajedno nekih 10 milijuna EUR-a kroz neke europske grantove, tako evo Iva Tolić s Instituta Ruđer Bošković, Jadranka Šepić s Instituta za oceanografiju, Jasenka Gudelj s filozofskog je li, povijest umjetnosti. Dakle, neke iz najprestižnijih grantova u EU. Dakle, ima dobrih primjera možemo reći i slobodno pojedinac, bilo bi ih još i više da na mjestima rektora i uprava sveučilišta fakulteta nemamo razne Borase, njihove i njihovu kliku. Tamo nam dakle na sveučilištima trebaju svjetski priznati znanstvenici koji će poticati ovakve ljude i ovakve projekte. Dakle, želim naglasiti u znanosti nam je izuzetno bitna meritokracija, svjetski standardi, svjetski kriteriji, kad se sustav uredi po tim principima onda na čelu ustanova ovakvih neće biti mjesta takvim ljudima. Drugi primjer povlačenja, dobar primjer vam je Specijalna bolnica Srebrnjak, dr. Nogalo, ugovor za jedan infrastrukturni projekt 60 miliona EUR-a, međutim očito se neće realizirati, evo znamo da već sada kasni, upleli su se neki u upravljanje bolnicom i nekakvi privatni interesi koji su onda potjerali one koji znaju realizirati takve projekte. Jedan prijedlog, dakle iskoristit ću priliku pa kazati da ovaj paket EU za slijedeće generacija dakle čine 3 stupa, jedan od, dakle osim ovog mehanizma oporavka od krize taj paket je namijenjen i pokretanju gospodarstva, potpori, evo i klimatski neutralnom gospodarstvu itd. Jedna od ideja s kojima smo inicijativa koje smo spominjali evo i tijekom kampanje pred ove izbore, a s kojima bi da je realiziramo bili među prvima u Europi, to je i sada se i u javnosti zagovara jedan nizozemski poduzetnik koji već 10 godina ovdje živi i radi u Hrvatskoj, a to je ideja da Hrvatska uvođenjem posebnih viza otvori svoja vrata tzv. digitalnim nomadima. To su stručnjaci uglavnom IT stručnjaci, stručnjaci iz raznih kreativnih industrija koji mogu raditi odakle god. Dakle, rade udaljeno, putuju svijetom i na ovaj način bi im otvorili priliku, to su uglavnom osobe visoke platežne moći kojima možemo omogućiti da na ovaj način u našoj zemlji borave i rade legalno. Estonija je prva zemlja u Europi koja je to uvela, evo možemo li mi biti drugi? Ovakve mjere su evo i važne u ovakvoj situaciji kad ljudi, u ovakvoj situaciji globalne pandemije kad veliki broj radnika u svijetu radi na daljinu, možemo li evo mi biti, iskoristiti ovu priliku, biti zemlja iz koje naši ljudi neće bježati već naprotiv ćemo privlačiti na ovaj način ove ljude da evo iskoriste sve blagodati koje naša zemlja ima, dakle život im je ugodan [[Upadica: Hvala lijepa.]] a nasuprot toga mogu biti, može biti mjesto u koje će ljudi dolaziti živjeti i raditi.
Gospodin Josip Salapić je na redu.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče sabora. Uvažena ministrice, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, puno je toga danas rečeno, manje-više negativnoga s ove strane oporbe što mi je osobno žao, ja bi se usudio reći otpratio sam u nekoliko procesa europski put Hrvatske ovdje u Hrvatskom saboru punih 10 g. i mogu reći da je Hrvatska napravila uza sve poteškoće koje smo imali, veliki posao. Ja bih kao donedavno državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa čestitao ne samo predstavnicima Ministarstva vanjskih i europskih poslova nego i svim ostalim časnim i vrijednim mladim ljudima, obrazovanima, vrhunskim stručnjacima koji su i prije početka predsjedanja Europskim vijećem pripremali ovaj veliki posao. Nažalost, nitko ih nije nešto specijalno spomenuo, to je veliki tim u Ministarstvu vanjskih poslova, pravosuđa, fondova EU, regionalnog razvoja, Ministarstva poljoprivrede, obrazovanja, zaštite okoliša, da nekog ne zaboravim, nemojte se uvrijediti. Dakle iz poštovanja prema tim mladim kolegama, ja ću im reći hvala. Što se tiče važnosti, mogu reći da je ovo bio povijesni trenutak za Hrvatsku. Nažalost, korona kriza, velika zdravstvena kriza učinila je svoje. Hrvatska se poštovane kolegice i kolege, nije osramotila u tom svom poslu, Hrvatska je učinila ono što je mogla. Nije ni spomenuto da smo mi u ključnom trenutku početka pandemije utjecali na brzo donošenje dva ključna dokumenta, dvije inicijative, to je 3.2. i 3.2. + a to su brze mjere za sprječavanje gospodarsko-socijalnih posljedica korona krize. Više-manje smo se vraćali na nekakve političke floskule, čak puno toga izvan teme a ništa toga u temi. Ja mislim da ovih 22 milijarde eura je velika prilika za Hrvatsku, ona nije dar s neba, ona će ovisiti o pripremama programiranja projekata, o sposobnosti lokalne samouprave, o našim načelnicima, gradonačelnicima, županima, državnim dužnosnicima i svima onima koji su dobili povjerenje da rade na tim poslovima. Ja vjerujem da smo mi spremni da zato imamo vrhunske stručnjake. Izbori su prošli za Europski parlament 2019. g., neki kolege koji su danas izuzetno pa čak mogu reći maliciozno oštri prema predsjedniku Vlade su imali priliku biti kandidati za Europski parlament pa nisu prošli izborni prag. Dakle svatko je nešto rekao o svojoj europskoj politici i putu no u tome nije uspio. Namjerno neću nikoga imenovati. Tu su neki novi mladi kolege iz SDP-a, ja bi podsjetio na jednu situaciju a to je bilo 2014. g., potpredsjednik Vlade g. Grčić Branko i ministar regionalnog razvoja, ministar rada Mirando Mrsić, poznati skandal sa aferom Software gdje se javno komuniciralo a to sam ponio, ima toga još, to nisam ja izmislio, umjesto novca iz EU fondova, Vlada povlači građane za nos. To vam je problem nedostatka nepripremljenosti povlačenja novca za poticaj zapošljavanja mladih ljudi gdje se oko 40 projekata je palo u vodu preko noći a poslije bude neko replicirao a onda ću vam pročitati šta je tada glasnogovornica Vlade Zorana Milanovića rekla za tu situaciju, kako se javnost pobunila, posebno mlade obitelji, snašlo se novca iz nekog fondova koji nije uopće fond nadležan za to ali nema veze, bitno da su ti mladi ljudi i dalje dobivali 1600 kuna. To nije sad napad na stranku nego samo na ukazivanje da su mogući problemi u svakoj vladi jer je i vaša Vlada imala dvaput odgovornost za Hrvatsku pa su birači procijenili je li to ok ili ne. To je poštena politička utakmica. Dakle tu nema nimalo zloće. To vam je onaj veliki problem, jedan veliki kotač koji se počeo vrtiti 2013. g. i mi poštovani kolegice i kolege, više nismo tako mlada članica nego imamo 7 g. iskustva. G. Plenković nije sudjelujući na sastancima u Bruxellesu na ovim zadnjim konferencijama nosio novac sebi nego je radio za Hrvatsku, za sve građane i građanke pa i one lijeve i ove desne i sve nas tu skupa, znači omalovažavati veliki posao, hoćemo li mi ispuniti taj cilj u 3 i 7 g., to je sad odgovornost naše Vlade ali unaprijed bez ijednog argumenta, reći da to nije ništa, ja cijenim vas, gospođu sam slušao iz Možemo!, Bedeković, profesoricu koja predaje to u teoriji i puno o tome zna, ali ja vjerujem da vi znate da su mogući problemi koji se mogu pojaviti u hodu. To je jednostavno život a naše pripreme, naše pripreme su nešto što je jako važno za Hrvatsku i vjerujem da nije potrebno ovakva velika malicioznost prema samo tome što je predsjednik Vlade g. Plenković i puna svima Plenkovića a nikome nisu puna usta toga što naši ljudi očekuju od nas. Ja mislim da očekuju sigurnu, europsku, zdravu Hrvatsku i ponovno ću se vratiti jer je kraj moga vremena, na moje mlade ljude u Ministarstvu pravosuđa. Školovani, govore više stranih jezika, nismo se osramotili u Bruxellesu za nikoga od njih i ja sam taj koji će prvi dati potporu takvima da rade za svoju zemlju a ovi niskim politikantima već konačno trebamo reći „zbogom“. Hvala lijepo.
Prvu povredu Poslovnika ima gđa. Orešković.
Hvala predsjedavajući. Povreda Poslovnika iz čl. 238. alineja 5, zastupnik je omalovažavao i vrijeđao druge zastupnike. Naime, nitko od nas danas nije bio maliciozan a imala sam osjećaj kao da ste obraćali upravo meni time što smo iznosili argumentirane rasprave i primjedbe na izvješće jer je upravo to bila tema dnevnog reda. Dakle ja cijeli dan slušam replike koje vi upućujete zastupnicima vlastitog kluba, čestitate jedni drugima, čestitati Vladi, ništa konkretno niste rekli i smeta vas što sa druge strane sabornice imate [[Upadica Radin: Vrijeme.]] informiranu, dobro upućenu i konstruktivnu oporbu koja želi ukazati na ono što nije u ovoj državi nije u redu.
Gđo. Orešković, vrijeme. Gđa. Radolović, povreda Poslovnika. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, gđa. Radolović, izvolite, izvolite.
Zahvaljujem vam predsjedavajući, evo povreda Poslovnika, čl. 238., zastupnik dakle iznosi neistine. Naime, optužio je i više kolegu Grčića odnosno bivšeg ministra Grčića, sadašnjeg zastupnika, bivšeg premijera da su građane vukli za nos, tada je nezaposlenost mladih u Hrvatskoj bila gotovo 50%, osobno sam prvi posao u životu na tu mjeru stručnog osposobljavanja za rad bez zasnivanja radnog odnosa, radila sam za 1600 kn i to mi je bila čast. Drago mi je što ste vi rekli da već 10 g. ste na visokoj dužnosničkoj plaći a nismo svi od nas bili u toj prilici.
G. Salapić.
Poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je Poslovnik Hrvatskoga sabora, čl. 238., gđa. zastupnica Orešković konstantno zloupotrebljava institut Poslovnika. Dakle pravnica koja bi trebala znati šta je povreda Poslovnika, nit sam se ja vama obraćao nit sam vas spomenuo a to što ste se vi prepoznali u tome, vi jednostavno svakome docirate, nemam pojma u kojem sam se ja trenutku vama obratio, ja vas molim da dobije opomenu, već deseti puta iskorištava institut, već je to zaslužila još jučer.
Nećemo davati nikakve opomene, ići ćemo dalje gospodin Ante Bačić, pojedinačna rasprava.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Da malo smirimo strasti i možda vratimo raspravu na teme, tj. na dvije točke koje su pred nama, a to je Izvješće o aktivnostima i rezultatima hrvatskog predsjedanja Vijeća EU i ovo što smo objedinili, a to Izvješće sa samog izvanrednog sastanka Europskog vijeća što nas je evo u startu izvijestio i sami predsjednik Vlade i ministar vanjskih poslova koji je zajedno sa ministricom ovdje i pozdravio. U raspravi evo kolege normalno iz oporbe, ali evo i sa strane vladajuće išli smo možda malo ovaj i predaleko i preduboko, možda smo koristili previše konkretnih nekakvih i rezultata i programa i projekata što možda i nije loše i dobro da je nova ministrica ovdje s nama da je pojasnila upravo vezano za postotke i izvlačenja Europskih fondova i što znači ugovoreno i što znači izvršeno tako da na sva pitanja itekako možemo imati odgovore ali mislim da je potrebno bar pri kraju ove rasprave u ovih zadnjih nekoliko pojedinačnih rasprava, vratiti se možda na meritum same problematike, na meritum ovoga što je ispred nas, a to je samo izvješće. U pripremi i iščitavanju ovoga izvješća gdje ste dosta kritizirali da ima možda i nepotrebnih podataka koliko sastanaka, koliko kulturnih događanja i ostaloga što je bilo vezano za predsjedanje, za predsjedanje Vijećem EU od strane RH mislim da je to sve dobro da se pokrije, da je to dobro pokriveno i u samom ovom izvješću, da je to dobro da vidimo što se sve događalo u narednim i proteklim mjesecima. Što se tiče samoga predsjedanja koliko god je bilo ovdje negativnosti u nekakvim raspravama, mislim da u konačnici moramo se složiti da je ipak bilo uspješno. Neki kažu da je samo predsjedanje bilo možda preambiciozno, ali kada se pod navodnike mala država ili nekakvi mali akter na nekakvom velikom svjetskom ili europskom tržištu onda možda ambicioznost i nije loša stvar. Zato je ovo naše predsjedanje obilježilo 4 teme, a to je Europa koja povezuje, Europa koja štiti, Utjecajna Europa, Europa koja se razvija. Uspoređujući sami program prilikom pripreme za ovu raspravu, uspoređujući sami program koji smo iznijeli prije samoga predsjedanja i ovo samo izvješće, ne mogu se složiti sa kolegama da nismo ispunili uvjete i ciljeve koje smo sami sebi nametnuli prilikom pripreme za samopredsjedanje. Treba normalno zahvaliti i svima na izvršnoj vlasti, ali na parlamentarnoj razini koja se pripremala, evo i kolega Salapić je spomenuo mnoge kolege po ministarstvima koji su itekako proveli dosta dana i mjeseci u pripremi samoga predsjedanja i definitivno njima treba zahvaliti. Ja ću izdvojiti samo nekoliko segmenata ovoga izvješća što mislim da je bitno za naglasiti jer itekako je opširno i normalno svaka od ovih tema, svaka od ovih 4 koje smo pokrivali itekako možemo raspraviti što su donijeli za RH i što će nama značiti, ali mislim da u konačnici nešto što možemo itekako izvući iz svega, a to je ovaj dio Utjecajna Europa. U ovome predsjedanju bilo je bitno i naglasiti utjecajna Hrvatska. Utjecajna Hrvatska na teme koje smo mi željeli nametnuti, a to je tema konkretno vezano i za samo proširenje EU, tema koja dosta zanemarena u zadnjih godinu, dvije dana na europskim stolovima i europskim uredima. Ono šta je i naš predsjednik Vlade vratio, ono što je RH i Vlada RH vratila i šta možemo definitivno sa ponosom reći da je upravo usvojena odluka o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom te otvoreno posljednje pregovaračko poglavlje s Crnom Gorom i istaknuta tema otvorenog puta BiH što je nama itekako bitno put EU. Zašto je to bitno? Malo smo o tome pričali nažalost, ali itekako je bitno jer ovdje spominjemo i povlačenje Europskih fondova, spominjali smo i turizam i tržišno natjecanje i izvoz i uvoz, sve se to odnosi upravo na ovu tematiku. Zašto nam je itekako bitna stabilnost na jugoistoku Europe, zašto nam je bitno da su sve zemlje koje su u našem okruženju na istom putu kao što smo mi, zašto je bitno da se mi tu istaknemo itekako i kao lideri i kao netko tko će pomoći našem susjedstvu ali i jugoistoku Europe da se razvija u pravom putu, što će u konačnici normalo pomoći nama. Mislim da je to itekako bitna tema o kojoj smo trebali još dodatno raspravljati, ali nažalost evo radi vremena ne možemo, ali evo vjerujem da će biti prilike. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo 2 replike. Prvu repliku ima gospođa Petir.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolega vi ste s pravom spomenuli i temu koja je bila podzastupljena danas tijekom ove rasprave, riječ je o našoj susjednoj državi BiH i ja bih tu htjela dodati položaju Hrvata u BiH. Svjedočili smo nedavno, ali i prijašnjim mjeseci i godina opetovanom upozorenju i kardinala Puljića i biskupa Komarice na jedan doista nezavidan status Hrvata u BiH koji su konstitutivan narod, ali čini se da su konstitutivan narod samo na papiru, a ne u stvarnosti. Kad bi se pogledale brojke oni su doista crne i možemo reći da ako čak uzmemo u obzir sve podatke da se govori i o nekom prikrivenom etničkom čišćenju Hrvata iz BiH što je nedopustivo. Zato je uloga Hrvatske važna da brine o Hrvatima u BiH, ali isto tako da brine kompletno o položaju BiH [[Upadica: Hvala.]] kao dobar susjed i njenom boljem pozicioniranju u ovom dijelu Europe.
Gospodin Bačić odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Petir hvala na ovoj replici, dobro ste naglasili i to uvijek trebamo naglašavat, pogledajmo samo zadnje 4 godine ove Vlade i zadnje 4 godine predsjednika Vlade Andreja Plenkovića. Ja mislim da je to jedini političar u EU koji je uopće nametao to pitanje. Pitanje koje je itekako bitno za nas i vezano za konstitutivnost našega naroda i naših sunarodnjaka tamo ali normalno i vezano za rješavanje pitanja iz samog Izbornog zakona i ostalih otvorenih pitanja koje guše naš narod u drugoj domovini, u BiH. Tu definitivno velike zasluge moramo upravo dat predsjedniku vlade koji nikada na bilo kojoj konferenciji, samitu ili sastanku, nikad nije izostavio tu temu i uvijek je stavio na stol i mislim da je to jedini put sigurnosti i konstitutivnosti BiH, a to je europski put kojeg upravo mi zalažemo se.
Hvala lijepa. Gđa. Bedeković.
Hvala vam lijepa. Kolega Bačiću, vezano za RH u kontekstu utjecajne Europe, drago mi je da ste kao nametnute teme spomenuli proširenje, osobito problematiku BiH i osobito problematiku i brigu zapravo za Hrvate u BiH. Jednako tako ću vas podsjetiti da je jedna od bitnih tema koju je RH kao zemlja koja predsjeda, nametnula EU, ponovit ću i ponovno naglasiti i podsjetiti i vas i ostale kolegice i kolege, je demografija koju je kao problem, kao izazov i kao pitanje upravo na inicijativu RH se uspjelo uvrstiti u strateški program EU za naredno 5-godišnje razdoblje, a za vrijeme predsjedanja pitanje demografije je itekako raspravljeno na različitim razinama i doneseni su itekako bitni zaključci na razini EU.
Fala. Odgovor g. Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolegice, namjerno sam usporedio ta dva pojma utjecajna Europa i utjecajna RH, upravo radi Vlade RH. Nije slučajno da tajnica u Vijeću Europe dolazi upravo iz Vlade RH, nije slučajno da potpredsjednica za demografiju Europske komisije dolazi upravo od strane pučana i HDZ-a, to je sve ono za što smo se izborili. I sve ove kritike koje primamo od oporbe, mislim šta je normalno i pozitivno, za taj upravo utjecaj male RH i međunarodno priznanje šta smo se borili '90.-tih da dobijemo, sada ga olako primamo, olako shvaćamo, mislimo da je sve to normalno, da je normalno imati potpredsjednicu komisije, da je normalno imati takav utjecaj na EU, definitivno to nije normalno, to je zasluga i nas ovdje, ali i zasluga vlade i naših ministara i sve ovo što smo pokazali u zadnje 4.g. Hvala.
Fala i vama. I na kraju g. Tomašević.
Replika zastupniku Bačiću. Znači, stalno dolazi cijeli dan sa ove strane govornice, pa i evo od sada da se mi moramo složiti da je bilo vrlo uspješno hrvatsko predsjedanje EU. Mi ništa ne moramo kao oporba, ne moramo se mi složiti, na nama je da kritiziramo, naravno i da hvalimo ono što je dobro, ali poanta demokracije je da imamo različito mišljenje, tako da mi ga imamo pravo izražavati, tako da cijelo vrijeme se to nešto pokušava imputirati oporbi da se mora složit isto košto su se novinari morali hvaliti predsjedanjem EU. Iz te perspektive ja sam reko šta mislim da bi bilo dobro i nešto vezano za Zagrebački samit, reko sam šta mislim da je bilo loše. A umjesto izvješća gdje piše „početak predsjedanja na međunarodnoj sceni svečano je obilježen koncertom barokne glazbe koji se uklopio u barokni ciklus najpoznatije briselske dvorane Bozar, što je uz barokni repertoar bila novost kod svečanih koncerata kojima se obilježava početak predsjedanja“, ja bi volio čuti ministra [[Upadica: Vrijeme g. Tomašević]] i našu poziciju oko Orbana i sve većih autoritarnih tendencija u Mađarskoj i šta smo mi tu napravili kao predsjednici [[Upadica: Vrijeme]] predsjedavajući Vijećem EU?
g. Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, ne mogu se složit s vama upravo radi tog koncerta šta je i sama osnova i koncepcija EU, a to je mir i kultura. Mir europskih država i kultura europskih država, tako da mislim da jedno predsjedanje itekako može počet sa takvim koncertom. Ja ni slučajno ne upućujem kritiku oporbi radi kritike. Dapače, to je normalno i to treba biti normalno i u ovakvom dokumentu, tu trebamo tražiti mane i kako ga poboljšati. Ali volio bi da ovaj saziv HS vrati jedan drugačiji diskurs, a zašto? A to je pozitivni diskurs, da malo vratimo i u naše društvo i među naše sugrađane malo i pozitive i da malo se dičimo sa svojom državom, da se dičimo ako treba i sa svojom vladom, da se dičimo sa svim postignućima i da ne tražimo baš uvijek dlaku u jajetu. Hvala.
Fala i vama. I sada je na redu g. Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo već gotovo 9 sati raspravljamo ova dva dokumenta. Ja bih se više osvrnuo na sredstva koja su osigurana RH na izvanrednom samitu Europskog vijeća kojemu je RH osigurano preko 9,4 milijarde EUR-a u iduće 4.g. odnosno sa 12,6 milijardi EUR-a iz višegodišnjeg financijskog okvira ukupno 22 milijarde. Ovdje nije važno, niti je potrebno očekivati da nam oporba, vladi i vladajućima plješće, niti je potrebno da mi ikome zahvaljujemo, al je činjenica da te 22 milijarde nisu pripale RH samo iz razloga što smo članica EU, nego što smo se kao država i kroz predsjedanje, a i prije toga, a i kroz angažman vlade, prije svega predsjednika vlade, nametnuli kao respektabilan igrač svjestan svoje veličine na europskom prostoru i to treba istaknuti jer kažem ne bi to došlo samo po sebi, samo po sebi je moglo doći i puno manje. Ali važnije od te naše prepirke, il je to pohvala, il je to objektivno ono što RH pripada je činjenica da je pred nama sada u idućih 7.g. ozbiljan posao, da se tih 22 milijarde utroši upravo onamo kako bi se potaknuo gospodarski razvitak, razvoj RH. Pred Vladom su dva ozbiljna dokumenta u idućih par mjeseci, prije svega ako govorimo o 9,4 milijarde eura iz plana oporavka Europe ili Europa slijedeće generacije, do kraja listopada izraditi nacionalni plan oporavka koji nacionalni program treba prepoznati način ulaganja u gospodarski oporavak Hrvatske koja će još osjećati posljedice krize COVID-a 19 uzrokovanog korona virusom, koja će omogućiti na najbrži način zadržavanje likvidnosti hrvatskih gospodarstvenika, hrvatskih poduzetnika i koja će se sredstva očuvat radna mjesta. I to je ono na čemu se moramo skoncentrirati, usredotočiti a manje na ova naša dnevna politička ili da kažem politikanska prepucavanja, to je ozbiljan posao, utrošiti 9,4 milijarde eura ako znamo da smo u proteklih 4 mj. kako bi spasili hrvatsko gospodarstvo, uložili preko 6 milijardi kuna u očuvanje preko 600 000 radnih mjesta i zato bi ja očekivao da ćemo već u rujnu raspravljati o tom programu. S druge strane je 12,6 milijarde eura koje ćemo, koje su nam na raspolaganju za idućih 7 g., ako znamo da je otprilike negdje gotovo 5 milijardi kuna naša uplata u 7 g. u europski proračun, svejedno nam ostaje na raspolaganju jako puno novaca. Na jedan euro je oko 4,5 eura ćemo osigurati iz europskog proračuna i tu je potrebno napraviti nacionalnu strategiju razvoja do 2030 g., donijeti operativne programe koji moraju biti usklađeni našim prioritetima i prioritetima EU-a. Ono što mi očekujemo u HDZ-u a što je već ovdje naznačeno, to je da će ta sredstva moraju potaknuti prije svega taj regionalni razvoj o kojemu smo danas najviše govorili. Ja bi tu prije svega izdvojio, to mi je nekako i najbliže, tu promet, kapitalnu prometnu infrastrukturu koja podrazumijeva dovršetak izgradnje nizinske pruge, koja podrazumijeva izgradnju multimodalne platforme na prostoru Splita, Omiša, koja podrazumijeva izgradnju prometnica na području Dubrovačko-neretvanske županije, od Dubrovnika do granice sa C. Gorom i brzu prometnicu preko Pelješca. Brojne luke koje se definiraju upravo u svrhu prometnog povezivanja hrvatskih otoka. To su one teme na kojima mi moramo inzistirati i pratiti da li Vlada, da li resorno ministarstvo na kojem je ogromna odgovornost da ova sredstva utroši, doista te programe, te projekte i te planove usuglašava sa planovima EU-a, hvala.
Hvala vam lijepa, g. Tomašević ima repliku.
Pa evo, kratka replika zastupniku Bačiću, opet drugom zastupniku Bačiću. Ja se s vama mogu složiti da bez obzira što je tih 22 milijarde eura osigurano, to i dalje ništa ne znači iz perspektive jer je veliki zadatak kako ćemo ih potrošiti. U što ćemo ih potrošiti, kako ćemo ih potrošiti, koliko ćemo biti efikasni u tom trošenju, koji će nam biti prioriteti i tu svoju ulogu imaju i vladajuća većina i oporba i iz te perspektive ja se nadam da će ići doista u zelenu transformaciju gospodarstva, prvenstveno i ove infrastrukturne projekte koje ste vi govorili, meni tu apsolutno je prioritet su ulaganja u željezničku infrastrukturu koju smo zapostavili u zadnjih 2 desetljeća, ma i više, zapravo 3 desetljeća smo ih zapostavili i iz te perspektive, stvarno kad gledamo na šta je sve trošen novac, kako izgleda naš željeznički sustav u odnosu na željezničke sustave nekih drugih država članica EU-a, mislim da itekako imamo puno posla i [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] u raspravi u ovom Saboru će ovisiti kako će taj novac biti potrošen.
G. Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Tomaševiću, slažem se s vama, dakle da je tih 22 milijarde ili puno manje od toga će biti usmjereno na taj zeleni plan pa ako hoćete u tom kontekstu i promet koji je u funkciji održivog razvoja i onaj dio koji se odnosi na pomorski promet, najveći dio na željeznicu ako je prvih 20 g. ovog stoljeća bilo usmjereno na kapitalne investicije u prometnu infrastrukturu, ona je prvenstvo bila usmjerena u cestovnu infrastrukturu. Pred nama je velika ulaganja u prihvatljivije oblike prometa kao što je željeznica, ja tu nikako ne bih nikako isključio i rehabilitaciju plovnog puta rijeke Save koji je jedan od temeljenih projekata u plovidbi unutarnjih voda i isto tako morski promet izgradnja luka. To su ti elementi na kojima moramo što ste vi rekli i oporba i vladajući, inzistirati puno više nego na ovim doskočicama i pokušaj podvala nekim drugima.
Hvala. Hvala lijepa. G. Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministre. Mislim da je ova rasprava o izvješćima sa stanaka Europskog vijeća jedna dobra novina i dosadašnji su uvijek izazivali određene reakcije, bile su žive i to je dobro jer bilo je vremena kada smo imali premijere koji su odlazili na sastanke Europskog vijeća ali nikad nisu došli u Sabor i rekli bilo što što su dogovorili i govorili ili pomogli ovoj državi tj. da su pomogli i barem sami sebi. Tako da mi od 2013. do 2016. g. nismo imali nikakvo izvješće od bilokoga i tu praksu uveo je upravo g. Plenković u prošlom mandatu i nije bilo sastanka Europskog vijeća da on nije ovdje došao i rekao što se razgovaralo i da zastupnici ne samo putem svojih tijela i saborskih odbora koji imaju određene kontakte sa tijelima EU-a, znaju o čemu se govori, nego da svi imamo određene informacije. Tako sam doživio i današnje izvješće u kojem je predsjednik htio reći što je bilo na sastanku Europskog vijeća održanog 17. do 21. 7. i što to znači za RH. Nažalost kao i do sada oporba opet je htjela napraviti ono što i inače radi, to je skrenuti fokus sa onog što je najvažnije i što je rezultat upravo jednog takvog sastanka pa samo slušali priču o odnosima Hrvatske i Srbije koja uopće koja u EU i koja je trebala postati nekakav moment današnje rasprave pa onda tu briljiraju naše kolege iz MOST-a jer oni o tome sve znaju. Ljudi koji evo, pokušali su ući barem do Europskog parlamenta nisu uspjeli, silno žele da uđu, nisu uspjeli ući jer narod jednostavno ih nije prepoznao kao ni njihov doprinos bilo čemu. Danas sam čuo da su zadovolji što su uopće oporba u Hrvatskom saboru i da je to sasvim ok i to možemo poštovati. Što oporba može? Može raditi ovo što je danas radio MOST, znači kritizirati, kritizirati, izmišljati pa i lagati od jednog kolege koji je vjeroučitelj, lažno iznositi činjenice protiv jedne kolegice jer očito za to imaju nekakva prava, u redu. Ono što je bilo važno događalo se i davno prije u svim važnim momentima kada govorimo o europskim politikama ili vanjskoj politici RH, od samog priznanja države, članstva u UN-u, članstva u Vijeću Europe, u NATO-u i završetka pregovora HDZ je nosio najveći dio tereta osim onog formalnog ulaska 2013. godine 1.7. u EU koju je tada odradio SDP. Jednostavno bilo smo ti koji smo se s tim temama bavili na jednoj višoj razini od onoga što smo čuli danas ovdje sa strane MOST-a. Kad su vidjeli da ne ide ni odnos Hrvatska Srbija onda su pokušali ubaciti isključivi gospodarski pojas kao temu. Samo za vas koji ste iz MOST-a da vam kažem da smo tu temu raspravili u prošlom mandatu, da je za nju glasalo 20-tak zastupnika od toga ne svi iz MOST-a, nisu glasali iako su je predložili da je usvojimo, sa velikom većinom odbačena. Tako da priča je nešto za neke nove zastupnike ne bi li se oduševili, priča o isključivom gospodarskom pojasu. Čisto da se znaju fakti. Što se tiče iznosa, tih 22 milijarde jasno je rečeno duplo više nego što smo imali do sada i još malo više od tih duplo i zasigurno da podjela kako je namijenjena sigurno u onom bespovratnom dijelu ima učinke na naš proračun državni, a onda i na sve ono što ti, ta sredstava trebaju pokriti. Nemojmo se zavaravati da će biti lako jer i 10 milijardi koje imamo sada stvaraju problem, ali sva sreća i tih 10-godišnje razdoblje da ih potrošite 7 plus 3 nam omogućava da ih i potrošimo. I mi smo na dobrom putu da to riješimo. Zasigurno da će u slijedećem razdoblju tako biti i sa ove 22 milijarde. Živimo u malo drugačijim vremenima nego što je to bilo prije nekoliko godina, ali omalovažavanje napora ministarstava, same Vlade da se ta sredstva realiziraju jednostavno nema veze s onime što ona nama znače. Bespovratno dobiti 85% nečega danas na tržištu ne možete dobiti nigdje, nigdje, ne postoji institucija koja će vam to dati i to moramo cijeniti barem znam za sebe ili za bilo kojeg lokalnog čelnika koji nešto zna o tome. A što se tiče problema Marišćine, to je problem SDP-a i ne želim da ga imamo mi u HDZ-u na vratu jer osnivač je županija, grad Rijeka, riječka Čistoća i općina Viškovo. Sve SDP i neka župan i njihova tijela rješavaju taj problem na zadovoljstvo građana, ali oni koji to napadaju neka kažu što kad se zatvori Marišćina.
Gospođa Radolović povreda Poslovnika, izvolite.
Povrijeđen je Članak 238. zastupnik iznosi neistine kao što zna i za Kaštijun i za Marišćinu država je ta koja je odredila i lokaciju i tehnologiju koja se koristi, a i sam Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost je supotpisnik ugovora tako da nemojte nam ovdje molim vas govoriti dakle da je krivica na lokalnim i regionalnim jedinicama.
Gospođa Radolović više puta sam vam reko da to su replike, ovaj put se niste pozvali niti na repliku, ovo je replika bila, ono nije bila povreda Poslovnika [[Upadica: Ja sam prijavio repliku.]] Odlučio sam danas ne dat opomene. Izvolite, molim Borić, gospodin Borić. Povreda Poslovnika ili replika?
Da povreda Poslovnika jer gospođa Radolović ako sam dobro razumio znači ne govori istinu, znači Članak 238. jednostavno znamo svi da je Centar za gospodarenje otpadom Marišćina vlasništvo Županije Primorsko-goranske, grada Rijeke, općine Viškovo i Čistoće Rijeka i tu nema uopće dvojbe. Oni upravljaju, oni su ti koji su ga izgradili, oni su ti koji su se s time hvalili i danas imaju problem i pokušavaju ga prebaciti na neku razinu. Ne ide to tako.
I ne ide jer je bila replika. Danas ne dam opomene, samo danas. Izvolite gospodin Fabijanić.
Uvaženi predsjedavajući, ja sam se prijavio za repliku ne za povredu Poslovnika, dakle gospodinu Boriću pod jedan nije ovdje, nemamo mi ovdje blagonaklonost premijera koji god to bio da nas izvijesti o europskim poslovima jer je to uređeno zakonom u suradnji sabora i Vlade. Dakle, to je obaveza prije svega neovisno o tome tko jest premijer, dakle to je nešto je uređeno, što je uređeno zakonom. Što se tiče Marišćine, ja sam potpisao prošli tjedan pismo gospodinu Ćoriću gdje sam tražio da se ovaj Marišćina zatvori baš kao vlasnici. To je bio projekt koji je išao preko EU, preko Fonda za zaštitu okoliša i gdje nije čitav niz stvari ovaj ispoštivano. Da mi jesmo vlasnici, zato što smo investirali kao županija u ime jedinica lokalne samouprave [[Upadica: Hvala.]] u jedan projekt koji nije uspio, a za šta je ipak odgovorna HDZ-ova Vlada.
Hvala, hvala. Odgovor gospodin Borić.
Hvala. Kolega Fabijanić bit će ovdje prilike da mi o tome razgovaramo jer je to tema koja nas svih muči, samo i svi onih koji se, vi ste rekli da ste zatražili da se zatvori. U redu, samo nam recite gdje će grad Rijeka voziti svoje smeće jer ona kanta može izdržati jedan ili dva dana zimi a ljeti niti jedan tako da ćete morat reći građanima di ćemo voziti i to je problem koji rješava Marinščina. Recite i svima ostalima gdje ste zatvorili, znat će i sva odlagališta pa da i mi znamo ... [[Govornik se ne razumije.]] ćemo voziti jer smo trenutno u sanaciji. Vlasnici upravljaju i ova vaša najava da ćete poskupjeti tonu sa 475 na preko 1100 da bi odvozili smeće sa svih jedinica lokalne samouprave što gotovo za tonu tj. za kilogram daje jednu kunu je nešto o čemu ćemo raspravljati cijelo ovo razdoblje dok je vi primijenite a rekli ste da ćete od 1.10. Neće to poć samo tako jer je to očito nešto što je rezultat nesposobnosti.
Gđa. Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Pa evo čitav dan slušamo a mogli smo i pročitati izvješće predsjednika Vlade RH o izvanrednom sastanku Europskog vijeća i zaista na tome treba i zahvaliti predsjedniku, pohvaliti ga, čestitati jer RH je dobila najveći iznos po glavi stanovnika i intenziteta pomoći koji su države članice izborile tijekom ovih pregovora. Znači najveći iznos, 22 milijarde eura su na raspolaganju RH u narednih 7 g. što je 2 puta više nego što smo imali u prethodnom periodu. Naime, uz klasični ovaj višegodišnji financijski okvir imamo izvanredni paket za oporavak. Imamo financiranje tzv. tradicionalnih politika, one se odnose na kohezije, poljoprivredu i sl. ali i moderne politike, istraživanja, inovacije, digitalnu tranziciju i ostalo. Ono što smo sa velikim iščekivanjem gledali i slušali je iznos nacionalnog sufinanciranja. Naime, bilo je razgovora prije nešto više od pola godine da će taj iznos biti možda i duplo veći nego do sada međutim ostali smo na iznosu od 15% kao i o periodu i vremenu u kojem smo dužni iskoristiti sredstva. Znači i dalje imamo pravo na N+3, znači 3 g. nakon završetka te perspektive. Ipak mi smo jedina imali na raspolaganju samo jednu financijsku perspektivu u EU i sve su to sigurno bili razlozi zbog kojih smo dobili i taj najveći iznos. Veseli me da možemo pročitati da ćemo u narednom periodu imati pojednostavljenje a i smanjenje administrativnih opterećenja. Naime, smanjen je i broj programa, svega 7 poglavlja će se financirat u narednom periodu. Ono što bi željela danas istaknuti, žao mi je što tu nije ministrica regionalnog razvoja je ono što slijedi u narednom periodu. Naime, iščekivanja i očekivanja naših građana, svih onih koji pripremaju različite aplikacije su jako velika. Svi oni gradovi, općine, županije, institucije, mali ili srednji ili veliki poduzetnici koji nisu mogli financirati svoje projekte u prethodnom periodu, očekuju da to mogu u narednom. Isto tako svi oni projekti koji su započeti i koji su imali mogućnosti se financirati u prethodnom periodu ali iz različitih razloga to nisu postigli, očekuju da će od ovih 22 milijarde eura moći isfinancirati svoje projekte. Npr. kod nas u priobalju veliki problem je a i u drugim krajevima Lijepe naše, realizacije projekta sustava odvodnje. Naime, evo grad Vodice ima riješen uređaj za pročišćavanje i prvu fazu a za drugu fazu pri kraju je sva potrebna dokumentacija. Iz Hrvatskih voda postoje nekakve informacije da trenutno već ima 20 projekata koji su u potpunosti spremni i čekaju zeleno svjetlo kako bi se išlo u raspisivanje natječaja i ugovaranje a nekih 100 i više projekata različite veličine koji to očekuju u narednom periodu. Od ovih 7 poglavlja, tu možemo to, ja bi rekla provući pod dva. U trećem poglavlju imamo prirodne resurse i okoliš a imamo i one koji se odnose na sigurnost i obranu, migracije, jedinstveno tržište, inovaciju, digitalizaciju ali i koheziju. Pa evo moj apel svima onima koji će u daljnjem periodu pregovarati i razgovarati da ne zaborave na one projekte koji su se mogli financirati u prethodnom periodu ali evo zbog složenosti dokumentacije, to nisu. Hvala lijepo.
Gđa. Glamuzina, replika.
Cijenjeni potpredsjedniče Sabora, cijenjene kolegice i kolege. Konstantno se ovdje hvali kako smo dobili najveću pomoć po glavi stanovnika u EU, da, ali zašto je to tako? Zato što nam pomoć očito najviše treba jer po tim nekim relevantnim pokazateljima, ispali smo najlošija zemlja u EU-u a to je rezultat načina vođenja države u prošlom mandatu. Tako da hvalit se tim da smo dobili najviše, možda i nije baš uputno. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, naglasila sam da glavni razlog je bio što smo jedina zemlja koja smo imali na raspolaganju samo jednu financijsku perspektivu EU-a.
G. Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Juričev, evo čuli ste, SDP se zalaže za to da smo trebali dobit najmanje da bi onda izgledali valjda bolje. Jednostavno da ne vjeruje čovjek što sluša jer smo ih tako slušali proteklih nekoliko godina i ne čude se ni oni sami sebi kako su prošli, jednostavno je prilika da pokažemo što znamo. I ovo što ste istaknuli, financijski kapacitet lokalnih samouprava je nešto što treba ojačati i ovo u slijedećem razdoblju jer će teško biti realizirati upravo tolike iznose i to je iskustvo koje imamo u ovih 7 g., to će sigurno morat se riješit kroz određene projekte tj. i same programe Vlade. Ono što sam još htio reći da ova priča o projektima je nešto što interesira sve hrvatske građane i mi smo ovih 7 g. pokazali da se to može. 70% verificiranosti troškova pokazuje da možemo realizirati ovih 10,7 milijardi do 2023. g. i to će se tako desiti. Mislim da je ono što smo naslijedili, onih jadnih 6% iz SDP-ove vlasti, jasno pokazala neuspjeh nekih ljudi koji su se bavili fondovima a danas su najglasniji kritičari ovakvog rezultata.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Istina kolega Boriću. Upravo zato brojni projekti nisu mogli biti realizirani, a niti se kandidirati jer je SDP-ova vlast jako loše ispregovarala, pa npr. u gradu ili naselju iznad 5000 stanovnika nije bilo moguće graditi vrtić, ni vatrogasni dom, ni dom zdravlja, upravo zato što nije bilo sluha svojevremeno kada se sve razgovaralo i pregovaralo. Kolko smo povukli sredstava? Povukli smo super s obzirom da smo imali svega 9, 9% ugovorenog kad je došla ova vlada i kad je preuzela odgovornost za zemlju.
Sada je na redu g. potpredsjednik Ante Sanader, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, uvaženi ministre. Evo na kraju današnje rasprave nema se više tu što posebno reći, ali evo konstatirati činjenice. Mislim da su ovo vrlo važne dvije točke dnevnog reda koje smo objedinili, što je dobro i koje je nama članici EU nakon 7.g. od članstva EU su sigurno važne. Ovdje je neko od kolega rekao da je to i zakonska obveza, to nije dobra volja ovog premijera, ali imali smo i prošlu vladu SDP-ovu koja to nije radila i mislim da to treba bit kao pohvala premijeru Plenkoviću jer je on to uveo. Uveo je jer želi da RH i hrvatski građani se osjećaju kao europski građani i da to približimo i da populariziramo i europske teme i da se sigurno ovi važni događaji i razgovori koji se odvijaju i u Europskom parlamentu i u Europskom vijeću i u Europskoj komisiji približe našim građanima jer naši građani gledali su i u vrijeme dok se prenosilo ovo naše predsjedanje, gledali su ovo naše zasjedanje i sigurno su došli do nekih informacija koje možda nisu imali priliku čuti u medijskom dijelu javnosti i ovo pro i ovo kontra. Evo, čuli smo ovdje i konstataciju da je jedini zadatak oporbe napadati, što mislim da nije baš, mi bi trebali zajedno ovdje radit na dobrim temama, trebali bi zajedno pohvalit ono što je dobro, zajedno možda malo više oporba nego vladajući pokudit ono što nije dobro i to bi trebao bit smisao jer zajednički cilj je ono zbog čega su nas građani izabrali ovdje da napravimo dobro za RH, da napravimo bolji život naših građana, to je osnovno i temeljno. Iskustvo je pokazalo i iz proteklog mandata da oni koji su puno vikali neki čak nisu ni došli u sabor, a bili su najglasniji ovdje, javljali su se, replicirali na svaku raspravu, skakali, pravili probleme i danas ih nema ovdje u saboru. Tako da mislim da je, da je to pouka da ipak nije to najvažnije. Najvažnije je da mi pokušamo zajedno napravit najbolje za naše građane jer oni su nas zbog toga postavili, a nisu nas postavili ovdje da se svađamo i da radimo loše. U RH je takvo stanje da se je najteže priznati uspjeh. Premijer Plenković je ovim i ovim rezultatom koji je postigao pokazao da ima snagu u EU bez obzira što ovi pojedinci neki to opovrgavali i omalovažavali. On je, njega nije EU otac nije nazvao Merkelicu i Macrona i rekao doći će moj mali gore, pa dajte molim te stavite ga tamo negdje. On je ipak bio pregovarač Europske pučke stranke, jedan od 3, to pokazuje neki ugled i utjecaj. Ja bi mogao sad reć da bi ja išao u Cern i da bi ja tamo nešto govorio o fizici iako sam inženjer elektrotehnike, al ne osjećam se sposoban i ne bi to radio. A neki ovdje sebi daju za pravo ne znaju ni di je ured, gdje je Europski parlament, nikad nisu vidjeli, ali oni to već prokazuju kako bi oni to bolje riješili i kako to nije dobro napravljeno ovo što je napravljeno. Da je RH dobila ovakve iznose sredstava čuli smo ovdje od kolega i po glavi stanovnika, ali i ovo da, da jedan EUR-o koji uložimo dobijemo 4 i po EUR-a, to je zaslužilo sigurno da se zahvali i da se čestita onom ko je to ostvario, da mi imamo danas potpredsjednicu Europske komisije Dubravku Šuicu, da imamo glavnu tajnicu Vijeća Europe, to mnogi omalovažavaju, a to su neki uspjesi, to su uspjesi i ove Vlade, ali i premijera Plenkovića. To je kao da ne priznate Luki Modriću da je najbolji nogometaš, možete ne priznat, al njega isto traže i on ima uspjeh, tako i to. Poručujem kolegama iz oporbe dobro je i pozitivno da raspravljate, da se pripremate i primjećujem bar dosad još je kratko vrijeme, ali puno bolji sastav je oporbe sad nego u prošlom mandatu, vidim da se ljudi pripremaju, to je pozitivno i dobro, vidim da ima ljudi koji imaju znanju i to je kvalitetno. Nastavimo u tom smislu, al priznajmo nešto šta je dobro to je dobro za RH, to je dobro za svakoga od nas, to je i za vašu djecu i za našu djecu i to vodi RH naprijed. Jedino to će voditi ovu državu naprijed.
Prvu repliku ima gđa. Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Sanader, slažem se sa vama da je ova praksa koju je uveo predsjednik Plenković jako dobra da razgovaramo ovdje o svemu onome što se dogovara na sastancima vijeća. Građani su za to zainteresirani upravo iz praktičnih razloga. Oni vide na svojim lokalnim razinama da sve što se radi tamo gdje su lokalne razine se dobro pripremile za europske natječaje, ti projekti idu i uspijevaju. Gradi se kompletna infrastruktura i prometna i ostala komunalna infrastruktura, društveni sadržaji i vrtići itd. Za sve to su građani zainteresirani i zato je bitno i ovo što je dogovoreno, ovaj financijski okvir za buduće razdoblje jer će iz njega biti isfinancirati mnogi projekti vrlo značajni za bolji život naših sugrađana, a ja naglašavam još jednom da su to veliki projekti kao što je recimo projekt sustava zaštite obrana od poplave u Karlovačkoj županiji gdje su građani godinama trpili ogromne štete i posljedice od poplava.
g. Sanader odgovor.
Ja čvrsto stojim na tom da je važno razgovarati o ovim temama ovdje jer vidjeli smo i ovdje u saboru da još uvijek imamo euroskeptika, da još uvijek imamo ljudi koji smatraju da ne bi trebali biti članica EU, da ne bi trebali participirati, da ne bi trebali surađivati i biti važna članica EU, zato je važno i ova naša tema, zato je važno i ovo što se čulo za i protiv da čisto kod naših građana i razvijamo tu svijest i da ljudi vide i da osjete šta je to dobro, koje su to kritike, koje su to pozitivne stvari, ali sigurno nema alternative naše članstvo u EU.
Hvala lijepa. Gospođa Bedeković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Sanader referirat ću se na ovaj, na onaj dio vašeg izlaganja u kojem ste i sami rekli da je zapravo važno priznati ono što je dobro. Kad govorimo i promišljamo o iskorištenosti Europskih fondova do sada nemojmo zaboraviti, a to smo svi svjedoci da je Hrvatska htio to netko priznati ili ne veliko gradilište, nemamo vremena i neću sada nabrajati sve projekte. Hrvatska je veliko gradilište i to se vidi, ako je to nekome krivo i ako to netko ne može prožvakati to je njegov problem. A kad priznajemo ono što je dobro nemojmo zaboraviti i još jednom imam potrebu naglasiti, nakon samo 6,5 godina članstva u EU Hrvatska je dobila čast predsjedati Vijećem EU. I to treba priznati i to je zasluga i premijera Plenkovića i Hrvatske vlade i svih nas zajedno.
Odgovor gospodin Sanader.
Hvala. Pa jasno je, uzmite samo Pelješki most, uzmite samo tu investiciju, bilo je nekoliko vlada, bila je vlada i kad smo ušli u EU i nisu to ostvarili. Znači svi ti veliki infrastrukturni objekti, da nije bilo EU vrlo teško bi se počeli graditi odnosno morali bi se zaduživati i morali bi uzimati sredstava na slobodnom novčanom tržištu. Tako da ti svi projekti samo treba osvijestiti ljudima jer nije dobro da u Hrvatskoj još ima, ne znam koliko je to postotak ali da još uvijek ima euroskeptika, da još uvijek ima ljudi koji propituju naše članstvo u EU.
Hvala lijepa. Gospodin Borić.
Hvala lijepa. Kolega Sanader slažem se s vašom konstatacijom da je ovo bila dobra tema da se lijepo razgovaramo i da nije zaslužila ove, ovih nekoliko važnih ajmo reći riječi koje su dominirale. Prvo ne znate ništa, mi znamo bolje od vas, drugo ovo što smo dobili trebalo je dobiti manje da bi izgledali bolje i treće je da jednostavno sve ovo što smo radili predsjedajući nije valjalo ništa jer jednostavno nitko se nije osjetio dio tog predsjedanja u jednom specifičnom vremenu koje već 20 i ja mislim 8 ili 27.2. tj. 25.2. u slučaju kad se pojavio prvi slučaj Covida u RH postalo drugačije od svih dotadašnjih vremena. I naravno da oni koji apsolutno u ničemu nisu sudjelovali jednostavno imaju takav osjećaj, nikad ne donositi odluku, nikad o ničemu odlučivali, zadovoljite se s time da ste oporba i možete voditi ovakvu raspravu u kojoj možete cijeli dan tumačiti što ne valja, a nikad ponuditi neko rješenje. Mi smo tu da ponudimo rješenje, to su građani prepoznali 3 put za redom.
Odgovor.
Pa evo, ja ću opet ponovit i vi ste i ja bili skupa u prošlom sazivu sabora i mislim da je evo kratko je vrijeme, ali ovaj saziv sabora je puno bolji. Nemojmo zaboraviti da smo imali situacije da su se morali iznositi saborske zastupnike van iz ove sabornice, da su izazivali prekide sabora, ovo je još uvijek dobra atmosfera i ljudi će naučiti, mislim da je pouka onima koji hoće su i zadnji izbor parlamentarni i rezultati koji su bili na tim izborima i vidjelo se tko je dobio povjerenje da ljudi jako dobro gledaju, ovo snimaju i vide tko šta govori, tko zastupa kakve teze i tko se bori za dobrobit. I to nagrade na izborima. Tako da svak bira svoj put, svak bira svoj način kako će komunicirati s građanima.
Gospođa Puljak.
Zahvaljujem. Mislila sam se u neko vrijeme ovaj podići ovu za povreda Poslovnika jer mi se čini da nisu svi s ove strane sabornice članovi HDZ-a dakle digli se i čestitali i hvalili, pa mi se to čini kao da je ono falo, greška u Poslovniku, niste se svi ustali i zahvaljivali i čestitali, ali gospodin Sanader me potakao, rekli ste ne možete vi u CERN, pa dakle u CERN se ne ulazi preko stranačke iskaznice, dakle sigurno vi ne možete u CERN i ovdje da kažete da smo mi koji nismo, ne znam ja sam vidla Europski parlament ali neki od nas koji nisu uopće vidjeli gdje je uopće zgrada Europskog parlamenta da ne mogu sudjelovati ovaj u raspravi jako, jako sa visoka i ponižavajuće. Ovdje smo da konstruktivno dakle kritiziramo, govorili smo sada o milijardama EUR-a šta to znači, Hrvatska je najniža u Europi po iskorištenju tih sredstava, sama ministrira je ovdje rekla 38% [[Upadica: Hvala.]] dakle o tome smo pričali i davali prijedloge i rješenja. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Sanader odgovor.
Hvala potpredsjedniče. Ne znam gdje ste se vi prepoznali, stvarno ne znam zašto ste se prepoznali i gdje ste se prepoznali, uopće nisam na vas mislio, a ako ste se prepoznali ja vam tu ne mogu pomoći.
I sada će gospođa Dalija Orešković govorit završno u ime Kluba zastupnika IP-a, Pametnoga i GLAS-a, i GLAS-a. Ne vidim dobro odavde.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Zastupnici i zastupnice, evo za svoje završno izlaganje za početak ću citirati kolegu Antu Bačića i cirat ću ga u njegovim riječima „moramo se da je predsjedanje bilo ambiciozno i uspješno“. Ne, ne moramo se složiti, predsjedanje nije bilo niti ambiciozno, niti uspješno, za početak nije bilo artikulirano. Mi ne znamo što bili naši ciljevi i što su bili prioriteti jer se općenito u području vanjske politike ne zna što RH na tom području želi postići, a potom se ne zna niti kako republika sebe viti u Europi. Već sam u, tijekom jutra istaknula svoja osnovna dva prigovora na to kako provodimo vanjsku politiku odnosno kako ju oblikujemo i ukazala sam da to ne radimo u skladu sa ulogama koje je predsjedniku države i vladi osmislio i zamislio ustav, tu sam citirala čl. 99. ustava, kao i čl. 144. st. 5. ustava i prigovaram tome što se u području vanjske politike ponašamo onako kako su se odnosi između nositelja vlasti definirali u praksi, smatram da to trebamo promijeniti i tu sam dala jedan vrlo konstruktivan prijedlog, a to je da se doradi Zakon o suradnji HS i vlade na način da u njega uključimo i predsjednika države ili da za odnos u sukreiranju i provođenju vanjske politike u kojem sudjeluje i predsjednik države i vlade, osmislimo jedan potpuno novi zakon. Za to se zalažem još od predsjedničkih izbora. A drugi vrlo konkretan prigovor na ovo izvješće tiče se njegovog samog sadržaja. Dakle, netočno je da je taj izvještaj predetaljan, pa time navodi i broj koncerata. Ja sam htjela reći da je taj izvještaj pretjerano birokratiziran, pa se u njemu nabrajaju i potpuno nebitni podaci kako bi se sakrilo da u njemu nedostaje ono što je uistinu bitno. Ti birokratizirani podaci ni na koji način se ne mogu povezati sa programom i ciljevima koji su trebali biti prethodno definirani kako bismo mogli na kraju predsjedanja podvući crtu i vidjeti na koji način su oni ostvareni i na taj način mogli bismo ocijeniti rad same vlasti. To znači kontrola. Puno smo danas govorili o toj omotnici od 22 milijarde EUR-a, pa slažem se sa onim zastupnicima koji su već postavili pitanje načelne naravi. Dakle, ako je naš najveći uspjeh to što smo povukli najviše sredstava po glavi stanovnika, onda je to po meni kontradiktorno s onom tezom da je predsjedanje RH EU trebalo biti prilika da RH pruži svoj doprinos učinkovitom funkcioniranju i daljnjem razvoju Europe. A također želim reći da smo se samim time što ovu okolnost uopće ističemo prikazali kao oni koji, kolokvijalno rečeno, najbolje žicaju ili smo stvarno najjadniji, pa nam najviše sredstava treba dati. No, šalu na stranu iako je ova šala zapravo prilično gorka, prigovaram tome što se vrlo ružno sa ovakvim izvješćem hrvatska vlada odnosi prema građanima jer i građani su ti koji imaju pravo znati što RH misli o pojedinim politikama o kojima se raspravlja na razini EU. I nije prihvatljivo da se govori općenito, načelno, u praznim riječima i floskulama. A moj drugi prigovor je odnos prema institucijama jer uistinu o praznom sadržaju se ne može raspravljati. Kada sam postavila vrlo konkretno pitanje da se bilo koji od ova 4 programska područja koje smo definirali da su tema našeg predsjedanja, podvede sa bilo kojom konkretnom mjerom onda sam dobila odgovor od jedne HDZ-ove zastupnice da smo nametnuli temu demografije i tu je priči kraj, nikakvo daljnje obrazloženje ili pojašnjenje, nikakav novi detalj nismo saznali. Pa ne mogu smatrati da je uspjeh RH to što je primjerice Dubravka Šuica imenovana potpredsjednicom Europske komisije i povjerenicom za demokraciju i demografiju. To može biti uspjeh za HDZ, ali ne i za RH, tim više što RH ima ozbiljan problem sa demografijom, sa velikim odljevom našeg stanovništva, a istraživanje koje je proveo Tado Jurić pokazuje da je glavni uzrok tome korupcija. Za korupciju je najviše zaslužna upravo vaša politička stranka i u tome ne samo vaš poraz nego i čitav naš poraz [[Upadica: Vrijeme, hvala]] kao države i društva. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti g. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo nakon završetka ove rasprave, vidio sam i kolega Sanader se poziva na konstruktivnost bez obzira bili vladajući ili oporbeni saborski zastupnici. Međutim, kritika prema vladajućoj politici ili određena neistomišljenici prema određenim politikama se doživljava od premijera kao nekakva uvreda i onda tu cmizdri i jauče premijer bez ikakvoga razloga. Sasvim legitimna su se pitanja postavljala ovdje. Pitanje zašto se ne primjenjuje, zašto ne proglasimo IGP je jedno legitimno pitanje u HS od zastupnika kojega je narod ovdje poslao. I ne samo da smo to pitali, MOST nezavisnih lista je taj prijedlog dao u saboru kojega vi niste podržali, al to je vaše pravo. Znači, sasvim konstruktivan prijedlog da bi, znači zaštitili naše nacionalne interese, a to je naše more, naši ribare, naša flora i fauna u konačnici, to je pravo našega suvereniteta. Zašto se uvodi EUR-o, postavlja se pitanje? To je legitimno pitanje. To je g. Troskot dva dana ovaj već objašnjava razloge zašto bi u biti to nekome palo na pamet HNB-u koja je sve osim što je narodna banka, više je podanička banka, zašto se ne bi otvorila jedna javna rasprava i bio referendum? To je jedan konstruktivan prijedlog, ali na to premijer skače. Kad se postavljaju pitanja prodaje poljoprivrednoga zemljišta stranim pravnim i fizičkim osobama kao što su Mađari napravili da se ne može prodati pravnim i fizičkim osobama, strancima prodati poljoprivredno zemljište osim ako dođu živjeti u Mađarsku, to je legitimno pitanje, sasvim legitimno i dao sam legitiman zakonski prijedlog u prošlom sazivu kojega niste prihvatili. Legitimno je razgovarati o samodostatnosti, al kad smo mi govorili o samodostatnosti, kad sam ja govorio, onda kaže premijer vi ste čoban, vi ste panj, vi ste sve, jedini su oni koji imaju ulaz u Brisel i u te kancelarije. Znači, kad govorimo o rješavanju nestalih iz Domovinskog rata i otvaranja tj. Srbiji 23. poglavlja, to je legitimno pitanje zbog čega se ne bi blokirala Srbija dok se jel znamo što je Hrvatska prošla dok se nije provela Šeksova politika uhićivanja, lociranja, transferiranja da bi dodvorilo i danas imamo ugovore pretpristupne koje imamo i imamo problem i u samodostatnosti, uvoznim lobijima, vidimo da naši poljoprivrednici zaoraju poljoprivredno zemljište i smatram da je Klub MOST-a i ostatak oporbe bio sasvim konstruktivan, naravno ne tribamo se slagati i tako govoriti o saborskim zastupnicima da ne znaju gdje u vrata Bruxellesa i da nije, najmanje bitno, bitan je legitimitet koji je dao ovaj narod. Primjera, više sam ja dobio preferencijalnih glasova od kolege Sanadera, recimo ali to je legitimno vaše pitanje, vi ste potpredsjednik i ja to uvažavam, al je legitimno i da se ja s vama ne slažem. Ali premijer svaki put kad mu su reče o ovome odmah, kad mu se postavljaju ta pitanja odmah je nervozan, nije to je legitimno pitanje, da mi predlažemo, da vi prihvatite ili odbijete, a sve u cilju zaštite nacionalnih interesa i boljeg života naših građana. Činjenica je da danas od kad u EU, ponovit ću 100 puta, 6% BDP-a od naših iseljenih ljudi izvana koji priko doznaka šalju novac svojim obiteljima ili ne znam kako i o tome problemu moramo razgovarati, 2/3 Hrvatske su doslovno prazne, selo je doslovno pred odumiranjem, a nikad više nismo davali potpora poljoprivredi, a nikada manje nismo, nikada manje nismo proizvodili, a nikada više uvozili. Znači imamo bezbroj nelogičnosti. Ne smijemo dozvoliti da naša polja ne budu uzorana, samo u Dalmaciji imamo 20.000 hektara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta. Naravno da moramo još govoriti i o okolišu, gospodarenje otpada, nelogičnosti centra gospodarenja otpada, to su sve, zaštita voda, da vode uđu u Ustav, to su kolegice i kolege bez obzira bili iz oporbe bili iz vlasti, to su legitimna pitanja. I mi se ne moramo slagati i može biti i oštra retorika i neslaganje, ali ovo nije čak ni ideološka pitanja, mislim to je nazorska, ovo su pitanja od krajnje livice do krajnje desnice centra za boljitak i opstanak ljudi na ovom području. Pozivat se na novi suverenizam, a u biti imati tako skučene poglede i visoko se držati, izrugivati se [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] saborskim zastupnicima nije pozitivno za hrvatske demokratske procese. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Erik Fabijanić će govoriti završno u ime Kluba zastupnika SDP-a, ako se uspije probiti do davde. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi dome. Evo ga, kraj, privodimo kraj raspravi koja je vezana bilo za sredstava koja smo, koja je Hrvatska dobila od EU, bilo onaj dio koji je vezan za izvješće za predsjedavanje Hrvatske EU. Do sad sam bio u raspravama i u replikama, a i u Odboru za europske poslove, ocjenjujem su moje rasprave bile relativno konstruktivne, konkretno gospodina Marića u odboru sam bio pitao kako će se dakle pitanje ove korona krize i svega onoga što se događa neovisno o sredstvima koje smo dobili ovaj odraziti na naš ulazak u euro zonu, dobio sam izuzetno kvalitetan odgovor i glasao sam konkretno i za određeni zaključak. Međutim, po raspravi koju slušam danas čitav dan i malo sam ponukan da reteriram svoje mišljenje. Naime, nažalost čuo sam brdo neistina, laži, insinuacija, a da izvinete i prodavanje magle, što me žalosti, očekivao sam, meni je ovo prvi mandat u saboru ali sam očekivao malo kvalitetniju raspravu. Naime, ima se čemu Hrvatska podičiti u svojim rezultatima u EU pa i u ovoj Vladi, pa i u onoj bivšoj Vladi ali to sigurno nije predsjedavanje EU jer je to pitanje rotacije ljudi moji. Tu rotaciju se nije izborilo niti gospodin Plenković, niti gospodin Milanović, to jednostavno tako jest. A druga stvar gospodine Sanaderu, zakon koji je vezan za suradnju između Vlade RH i sabora nije donio gospodin Plenković on je usvojen 2013. godine, a to znači za vrijeme SDP-ove vlade, ali je potpuno nebitno, postoji obaveza sabora i postoji obaveza predsjednika Vlade i na taj način mi moramo funkcionirati neovisno o tome tko je donio taj zakon ako je zakon dobar, ali nemojmo se kititi onim perjem koji nam ne pripada. Ja gledam u budućnost, uopće me prošlost ne interesira. Evo, toliko zahvaljujem.
Također završno u ime HDZ-a gospodin Ante Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja još jedan put mogu pohvaliti današnju raspravu i izvješća koja smo dobili i izvješće koje nam je podnio ovaj ministar koji je još uvijek vanjskih poslova i premijer i mislim da su ta izvješća kvalitetna, da je to dobro predstavljeno i prezentirano, da je i ove protekle 4 godine permanentno predsjednik Vlade izvješćivao o svim sastancima koje je imamo i da je to korisno. To šta je zakon donesen 2013. ne znam šta je sprječavalo bivšeg premijera i SDP da isto tako ne podnose, jer su smatrali valjda da ovaj dom nije zaslužan i da nije razina ta o kojoj bi se raspravljalo te stvari. Mi smo, HDZ je procijenio i premijer Plenković da je dobro i da treba razgovarati s građanima i na ovaj način da se preko izvješća u saboru, preko rasprave sa saborskim zastupnicima takva izvješća moraju i trebaju podnosit jer da to može samo koristiti hrvatskim građanima i nama da vidimo šta, kako radi EU, što se to raspravlja u EU jer nažalost mnogi to ne znaju. Možete se vi gospodine Bulj naći uvrijeđeni, ja nisam prvo rekao da vi ne znate ili da netko ne zna di su vrata od briselski, od briselske ovoga parlamenta, ali ja sam samo rekao gledajte Luka Modrić je Luka Modrić. Ne može igrač iz ovoga iz dalmatinske lige igrat u europskoj prvoj momčadi, treba proć malo, znaš treba doć do prve momčadi, treba bit talenat, treba bit kvalitetan da bi ga prepoznali u europskoj lizi, da bi igrao za jaki europski klub. I Luka Modrić je krenuo iz malog mjesta, krenuo je iz malog kluba, ali je čovik odradio i došao je do europske lige i sad je najpoznatiji i najbolji igrač tamo. To šta vi ne možete priznat uspjeh, to je vaš problem, tu vam ja stvarno ne mogu pomoć, to vi morate sami sa sobom razriješit jer da vi kažete ovdje da premijer, kako ste rekli, cmizdri, jauče, skače, to su apsolutno, apsolutne neistine, to, al to pokazuje vas, to pokazuje vaš karakter, to pokazuje ko ste vi kad vi na takav način govorite te neistine i tu vam opet ne možemo pomoć. Ja mislim da je ovo dobro i gđa. Orešković koja ovdje poziva, kad nemate što reć HDZ-u onda recite korupcija, al to više ne pali, to ste vidjeli na zadnjim izborima. Na zadnjim izborima je narod rekao što misli o tom, niste vi to radili, to su radili neka druge stranke i neka druga stranka jer je cijela predizborna kampanja bila samo korupcija, korupcija i korupcija, a ništa ne ponudit. Ako vam to bude model funkcioniranja onda nećete ni vi daleko stić da, da je to jedini program i da je to jedini način pljucanja HDZ-a i HDZ-ovih, HDZ-ovih zastupnika. Mi ćemo i dalje radit na dobrobit naroda. Priznali vi, ne priznali, premijer, ovaj Plenković je prva liga, on igra u Prvoj europskoj lizi, ljudi ga priznaju, ima kvalitete, ima uspjehe, treba mu, ja mu osobno čestitam na ovim uspjesima i rezultatima ovih sastanaka, na izborenim sredstvima za RH. Da nije izborio sredstva oni bi rekli on je nesposoban, nije izborio sredstva. Sad kad je dobio sredstva, kad je izborio sredstva, sad vi kažete pa šta će nama sredstva, znači da smo mi siromašni. Tako da ja znam da vi nećete priznat nikad uspjeh, al kažem, to je vaš, bilo je i prije vas tu nekih koji su isto tako nastupali, danas ih više nema, a g. Bulj narod je rekao što misli o Plenkoviću, narod je rekao što misli o HDZ-u, vi se ovdje ponašate kao da nisu bili izbori prije mjesec, niti manje od mjesec dana, prije 25 dana. Prije 25 dana narod vam je na izborima rekao što misli o vama, što misli o Plenkoviću, što misli o HDZ-u i samo vi nastavite tako.
Hvala lijepa. E sad me baš zanima gdje je pogriješio, gdje je povrijedio Poslovnik g. Sanader. Izvolite g. Bulj.
Da, pozvao sam se na povredu Poslovnika, al na ovako kvalitetnog ulizivačkog obrazloženja g. Andreju, Sanaderu odustajem.
Izvolite.
Oprostite, ali moram se složiti, doista je došlo do povrede čl. 238., alineje 5. Ovo je već ne znam koji put da se oporba omalovažava samo zato što iznosi argumentiranu kritiku. Pa ne znam što, što je poanta ovog izlaganja bio uvaženi zastupniče Sanader, da kažete samo je Sanader vječan ili samo je HDZ vječan, mi svi ostali smo tu, što, nebitni, pa i nas je narod izabrao sa točno određenom svrhom koju oporba u demokratskim procesima ima. Počnite to uvažavat, naviknite se da oporba koja je konstruktivna i jaka postoji. Dobro će vam doć.
A recite vi meni sada što biste vi radili na mom mjestu? Da kažem, da kažem, da kažem da je i Modrić vječan, molim vas, molim vas, nemojte reć, nemojte reć, molim vas, molim vas.
Očekujem da ćete održat riječ, rekli ste da nećete davati opomene danas.
g. Gordan Grlić-Radman će govoriti sada u ime predlagatelja na kraju, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvažena zastupnice i zastupnici. Evo, pripala mi je čast … [[Govornik se ne razumije]] zadovoljstvo jednako ga dijelim od prvog trenutka kad sam došao u najveće zakonodavno tijelo RH … [[Govornik se ne razumije]] bilo kojeg demokratskog poretka države, to je jedna doista ljepota i blagodat koji nismo mogli sanjati prije 31.g. da danas imamo ovdje raznolikost političku i da možemo demokratski, kako ste rekli, raspravljati. Nakon ove današnje doista konstruktivne rasprave, kako ste, kako su mnogi kazali, slušao sam, mislim gotovo sve, mogao bih doista reći kako sam učvršćen u uvjerenju kako smo predsjedanje ne da je bilo dobro nego je bilo odlično, al ne zahvaljujući podršci HDZ-a nego upravo zahvaljujući konstruktivnoj raspravi i mom uvjerenju, mom uvjerenju koje me prati povijesno od stvaranja hrvatske države u koju sam vjerovao o Domovinskom ratu u kojeg sam isto tako vjerovao, o vizionarskoj politici Franje Tuđmana, prvog hrvatskog predsjednika koji je za vanjsko političke ciljeve uzeo upravo demokratski iskorak, zapadna Europa, zapadni svijet, članstvo u NATO-u, članstvo u EU, a koji danas nastavlja uspješno Andrej Plenković. Znam što smo imali i znam što sada imamo i to je jako važno, to je moje uvjerenje, moj stav, moje stajalište i ja sam danas ponosan ministar vanjskih i europskih poslova i sigurno da ću se referirati na ovo izvješće koje vidim da ima i svoju kritičku dimenziju, meni bi drago bilo da ima više kritičku nego kritizersku. Tako da izvješće koje vi zapravo imate ovdje pred sobom tek je jedan olakšani dokument radi razumljivosti, a kronika zapravo našega posla i rada to su tisuće stranica, to je 160 skupina, radnih skupina, ljudi, djelatnika koji su marljivo radili na našem predsjedanju. Naše predsjedanje Vijećem EU nije rotacijsko ako se zna da smo mi upravo kroz ovo predsjedanje ostvarili upravo onih naših 5 socijalnih ciljeva, socijalnu sigurnost, perspektivnu budućnost, gospodarsku suverenost, ojačanu državnost i ono što je najvažnije globalnu vidljivost u međunarodnoj zajednici, ne samo u EU nego i ostalim dijelovima svijeta. Mi u svojim pohvala nismo dobili samo kurtoazne pohvale one nadilaze zapravo običnu kurtoaziju. Mi smo dobili pohvale i od čelnika drugih država jer smo mi u nekom trenutku, mi smo u tom trenutku bili kad smo predsjedavali Vijećem EU mi smo zapravo presjedali EU u cijelom svijetu. Evo, ja sam ovdje bilježio kada govori gospođa uvažena zastupnica Orešković ja bi doista volio vidjeti koji su to ovaj, koje su to konkretne kritike. Vanjska politika RH je strukturirana, mi točno znamo s kim i kako komuniciramo. Uspješno smo vodili upravo ovo vijeće u trenutku izrazito velike krize bez presedana. Žao mi je da nema kolege koji je zapamtio samo prvu rečenicu da je europska zemlja, zemlje članice EU su bile zabavljene doista brigom oko zdravlja svojih građana, ali da je Hrvatska pohvaljena upravo zbog toga da tu trenutnu dezintegriranost, integriranost dakle da upravlja ponašanjima i da stvorimo one koridore komunikacije kako se EU ne bi raspala. Mi smo uspjeli isto tako se pobrinuti za posrnuli svjetsku trgovačku organizaciju, gdje je Amerika je već uputila ili zapravo odbila imenovati suce u žalbeno vijeće. Bliski istok, suradnja znači naš doprinos moderacija u bliskoistočnoj krizi sa Turskom i Sirijom, to su sve zapravo one situacije vanjske politike gdje smo mi pokazali i dali veliki doprinos. Mala zemlja ali sa odgovornošću i sa respektom. Treba samo se sjetiti što je bilo prije 31 godinu. Jedna mala zemlja koja je imala snagu, kapacitet i potencijal upravo da upravlja jednom EU koju su zapravo, dominiraju velike zemlje ali te zemlje u nekom trenutku bile lošije organizirane i tu je Hrvatska prepoznala, prepoznata kao uspješan usklađivač 27 zemalja jer treba, ne treba smetnuti s uma činjenicu da zemlja koja predsjeda ona je neutralni posrednik tako da i ona svoja poglavlja koja su vezana za naše istočno susjedstvo, to je gospodin isto Bulj govorio, dakle nama je u interesu sigurno i stabilno susjedstvo. Nitko ne može proći samo tako u ovaj europski klub, mi znamo koji su hrvatski interesi, ovo je bila promocija Hrvatske domovine. Svih 6 zemalja Zapadnog Balkana, sad usporedite gdje smo mi nakon 30 godina, a gdje su te zemlje. Prema tome, sa Srbijom imamo dakako otvorena pitanja koja ćemo mi riješiti bilateralno. Budite uvjereni u to, mi branimo Hrvatske interese, ali im isto tako želimo pružiti ruku, ali izvolite gospodo kao što smo mi isto tako radili aktivno na ispunjenju kriterija i mjerila tako trebaju i druge države. S druge strane mi imamo otvorena pitanja sa i sa Srbijom kada su u pitanju 1872 nestala, kada je u pitanju zaštita dakle recipročno hrvatskih prava manjine u Vojvodini odnosno Srbiji prema tome to se mora jedanput riješiti. Postoji ta međudržavna obveza koju Srbija treba ispuniti kao i puno drugih pitanja. Kada je u pitanju BiH tu budite uvjereni to nećemo mi ovaj kao prvo mi smo iskreni zagovaratelji europskog puta BiH, ali isto tako ravnopravnosti i konstitutivnosti hrvatskog naroda u BiH. To je apsolutno naš prioritet i to ne ostaje na riječima. Upravo to vam govorim zato jer i znam koliko smo provodili vremena i koliko smo aktivno radili i na čelu sa hrvatskim premijerom koji se, koji je pokazao ne samo vlastiti angažman nego liderstvo. I u ovoj situaciji kada je Hrvatska po drugi puta potvrdila međunarodno pravni subjekt, upravljajući, bivajući znači kao zemlja koja predsjeda Vijećem EU to je jako važno istaknuti. Mi znamo, netko je spominjao neke druge zemlje, međutim mi znamo koji su bili nedostaci, svakom mi željeli dobro, ali mi smo se pripremili za predsjedanje. Šteta je možda što to građani nisu vidjeli, ali su građani prepoznali politiku HDZ-a, Hrvatske vlade pa su to kazali, kazali 5. srpnja. Prema tome, mi idemo dalje, mi idemo dalje u smjeru obrane hrvatskih interesa, poštivanje europskih prava, europske vrijednosti su naše vrijednosti, a to želimo i našim susjedima. Činjenica da smo mi uspjeli se pobrinuti da Crna Gora otvori 8. poglavlje jer oni su bili kadri ispuniti sve uvjete govori o tome da je otvoreno poglavlje u Crnoj Gori, a nije Srbiji kako netko želi, nema kolege Grmoje, ja bih to njemu doista rado rekao, on je se poslužio alkarskim rječnikom da pogodio u sridu, međutim mislim da je kolega Grmoja pogodio u ništa, kad upravo imputirajući to da smo mi navodno izvršili deblokadu, to nije točno. Žao mi je što ovdje gospodin Troskot nije ili je, da je nezapaženo, je nezapaženo, vi ste tako rekli, ja volim slušati kad vi govorite međutim tu niste, niste u pravu, moram vam to reći jer ja vam mogu reći da je zapaženo. Dakako vi mi ne morate vjerovati, ali ja sam čvrsto uvjeren da je to naše predsjedanje bilo itekako zapaženo. Međutim vi imate pravo ovaj na svoj stav, stajalište, svoje mišljenje, ali često puta mišljenje nije kompenzacija za argumentaciju, tako da ovaj i to je zapravo ta koja ta, što je zapravo percepcija vaša, moguće da je vi ste krenuli sa tim koncertom. Ja bi vam mogao reći da smo mi krenuli puno ranije sa predsjedanjem, istina ondje se govori o tom jednom revijalnom dijelu to je taj koncert koji je doista bio prekrasan jer smo tu imali čelnike europskih institucija. Vi ste krenuli sa tim jednim dijelom koji je zapravo zasjenio tu jednu prekrasnu, jednu večer, al to je stvar protokola, a ne našega predsjedanja. Mi smo 29. studenoga već imali ovdje susret u Westinu sa državnim tajnicima ministarstva vanjskih poslova odnosnih zemalja, a 5. prosinca smo imali ovdje predsjednik Europskog parlamenta i predsjednike frakcija, a u nekom trenutku sam ja morao Bruxellesu predsjedati jer je došlo do krize u Finskoj u njihovoj vladi tako da smo mi morali preuzeti predsjedanje već i u prosincu mjesecu, a već početkom siječnja je bio cijeli kolegij u Zagrebu u našoj Nacionalnoj sveučilišnoj biblioteci. Prema tome, taj kako je netko nazvao da je to birokratski rječnik, pa ne bi se baš složio znate da je to birokratski rječnik. To je rječnik jedan koji olakšava komunikaciju, dakako da se mi nismo trudili prikazati to na esejistički način, mi ga nismo kitili baroknim hiperbolama, to je rječnik dakle koji se razumije kao jedno izvješće da može biti prezentirane sve naše aktivnosti, ali ja vam opet kažem da postoje tisuće i tisuće stranica koje eto mogu i ovdje bivši ministri, mi smo imali znači konfiguraciju u 10 vijeća u kojima su naši ministri predsjedali. Kada ovdje govorimo zašto je možda trebalo u Vukovaru, da, razmišljali smo mi i u Vukovaru da je bila situacija takva kakva je, ali mi smo imali neformalni susret u Zaprešiću u Lužnici gdje smo pokazali kršćansku kulturu, tradiciju u baroknom dvorcu Lužnici gdje su domaćice bile sestre milosrdnice, a drugi dan smo imali po prvi put u povijesti EU izvanredno vijeće za vanjske poslove dakle izvan Bruxellesa po prvi put ovaj, ali onda je došlo do korona virusa i onda je zapravo sve stalo, ali onda je trebalo imati doista majstorstva i upravljati, promijeniti da video konferencije postanu zapravo legitimne, dakle derogirati poslovnik odnosno promijeniti poslovnik kako bi video konferencije isto tako imale ovaj legitimitet zaključaka. Stabilno susjedstvo, izvješće, dakle izvješće gledajte kao tehnički karakter da biste vi njega mogli, da bi se moglo bolje razumjeti, a dakako ako vi imate pitanja pa mi ćemo vama dostaviti sve ono što vas, što treba. Nije samo znate samo ono površno mi smo išli negdje ministri pa premijer itd., nego je to stalno predstavništvo koji su radile dan i noć, to je veliki posao kad vi dobijete ovaj taj zadatak presjedanja. Ne da to nije bilo kako je netko rekao nezapaženo, nego nije bilo niti jedne graške, gdje su se naši dakle i obični djelatnici koji su radili kao doista crvi marljivi, koji su se trudili pokazali su znanje, savjesnost, umješnost i profesionalnost. I na to sam jako ponosan. I zato čestitam isto tako ovaj, to sam na Vladi rekao svojim kolegicama i kolegama ministrima nije samo to Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, mi smo istina bili koordinatori, nositelji svih aktivnosti, tako da ovaj trebamo zahvaliti zapravo cijeloj Vladi, a inače ja zapravo čestitam svima vama jer svi smo mi predsjedali. Bilo bi lijepo korektno kada bismo mi danas unisono usvojili to izvješće jer mi smo promovirali RH, sve hrvatske građane, sve hrvatske ljude, mi smo Hrvatsku promovirali. Ako nam se drugi dive i čestitaju pa zašto bismo mi tu dvojili. Kada, slažem se i Cetinski kraj i nestali to smo rekli, gospodin Bulj, ovdje gospođa Mrak Taritaš nažalost nije tu, isto tako volio bih ovaj malo evo vidjeti doista kada govorimo o ružičastim naočalama trebalo bi doista to gledati onim doista realnim, dakako kritika je dobro došla i uvijek treba nekad i bolje, ali jel se moglo bolje u jednoj takvoj situaciji koja je bila bez presedan, sigurno se nije moglo bolje, a mi smo napravili puno više. I gospođo Orešković, mi smo ispunili sve svoje ciljeve, Zagrebački samit se ne bi održao bez inicijative Andreja Plenkovića. Sjeverna Makedonija koja čeka 15 godina otvaranje pregovora i Albanija, to je naša zasluga, a sve one znate koje smo imali moto znači „Snažna Europa u svijetu punih izazova“, sve smo to realizirali i „Europa koja povezuje“ jer smo uspostavili koridore u onim zemljama, zemlje su imale različitu epidemiološku sliku, one su se zatvarale, prijetila je zapravo jedna dezintegracija EU i mi smo tu djelovali i uspostavili smo znači i Europa koja povezuje, Europa koja štiti, prije svega mi smo brinuli za EU ne samo Hrvatske granice nego granice EU od ilegalne emigracije. To je važan aspekt, a ovaj Europa utjecajna, pa upravo to vam govorim znači širenje na jugoistok Europe, i s druge strane isto tako prijedlog, inicijativa predsjednika Vlade Andreja Plenkovića, istočno partnerstvo, dakle da pokažemo da ne mislimo samo na jugoistočno susjedstvo nego nam je stalo zbog i tih zemalja koje su isto tako na istoku Europe. Evo, to je vrijeme ovdje prolazi, gospodin Hajduković je pitao za testiranje, ja sam ovdje dao izjavu vani kratko. Htio bi vam samo reći da smo mi već 27. veljače osnovali povjerenstvo za krizne situacije, odmah smo ustrojili način rada u cilju zaštite djelatnika, omogućili rad od kuće što smo osigurali djelatnicima kojima su nakon potresa uništene radne prostorije. Osigurali smo i zaštitu naših djelatnika u našim DKP-ima, promptno smo osigurali zaštitne maske, dezinfekcijska sredstva, uveli protokole ponašanja kako za djelatnike tako i za stranke …/nerazumljivo/… prijavnih ureda. Djelatnici koji su poslani na ispomoć u provedbi izbora u BiH obavljali su administrativno-tehničke poslove i nisu izravno sudjelovali u nadzoru glasovanja ili prijama hrvatskih građana koji su dolazili glasovati. Testirao sam se i ja kao ministar i zadovoljstvo mi je izvijestiti, evo gospodin Hajduković nije tu kako je test negativan, a to sam učinio jučer prije odlaska u Sloveniju, a prije toga sam nazvao slovenskog kolegu da bi mu, kako bi mu iskazao da ovaj, evo čekam taj nalaz i on je bio kasnije negativan i ja sam kolegi Anžeu Logaru javio da je test negativan. U Ministarstvu vanjskih i europskih poslova rade 100-tine vrijednih djelatnika i ne možemo doista upirati prstom kao što je virus ušao u mnoge druge institucije il tvrtke tako je nažalost ušao i u Ministarstvo vanjskih poslova. Ja bi na kraju doista evo apelirao da ovo izvješće, vi možete biti i kritički prema njemu ali ne bi bilo dobro ignorirati, bilo bi nepravedno znate prema ljudima koji su zdušno radili na tome, koji su ulagali velike napore u to predsjedanje, koje se možda vidi sa strane kao neko doista kako neko kaže rotacijsko ali sjetite se, prije 31 g. što je bilo a sjetite se gdje smo mi danas. I tako da evo, drago mi je da sam danas ovdje, da mogu predstaviti to izvješće, ovdje je isto predsjednik Vlade predstavio izvješće Europskog vijeća, zahvaljujući predsjedniku Vlade koji je pokazao doista vrsnu ulogu u komunikaciji, u uvjeravanju, mi smo osigurali 22 milijarde eura. Pitajte onda hrvatske građane žele li se oni odreći tih novaca. Dakle brinući za gospodarski oporavak, brinući za socijalnu sigurnost, brinući za radna mjesta, za plaće. To je ono što nas zapravo što nas čeka ove 4 g., dakle radimo samo u interesu hrvatskih građana, to je naš cilj i želimo imati i potporu i razumijevanje vaše. Dakako da je uvijek oporba u parlamentu, u Saboru ta koja je na neki način kritički ispitivač ili korektor određenih ponašanja ali neka bude tako, znate. Tako da dobro pogledajte još jedanput ovo izvješće, u njemu je veliki i mukotrpni rad i naših običnih djelatnika koji su možda anonimni, vama nepoznati ali samo mi znamo koliko smo radili, kako smo radili da naš obraz, vaš obraz jer ovo je hrvatski obraz, da bude čist i na tome sa ponosim mogu reći da smo ispunili časno jer je nama cilj bio častan. Ako nam je cilj častan, onda su nam i sredstva znanja, profesije, iskustva bila časna i na tome doista smo osnažili našu državnost, izišli smo ojačani, samopouzdani i naša iskustva možemo dijeliti sa drugima. Hvala vam lijepa što ste me saslušali.
Hvala i vama g. ministre ali imamo tri povrede Poslovnika. Prvu, g. Bulj.
Da, pozvao sam se na Poslovnik jer je ministar nakon ovoliko hvalospjeva, alkarskim rječnikom rečeno, promašio cilu alku. A od svih hvalospjeva, ministre, apsolutno hrvatski narod nema ništa. Odustajem od povrede Poslovnika.
A ja vam čestitam na govoru. G. Grmoja [[Upadica Bulj: Hvala.]]
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Povreda čl. 238., slušao sam u klubu pomno ministra, rekao je da sam pogodio u ništa s današnjom raspravom, ne, ne, ja sam rekao da sam pogodio u sridu a on je rekao da je u ništa. Ja sam iznio konkretne argumente, poštovani ministre, povjerenstvo koje treba pratiti Srbiju se ne sastaje, zemlje koje su blokirale Srbiju, blokirale su je zbog vladavine prava, to Hrvatska nije učinila a ima razloga, niste dali nikakve odgovore [[Upadica Radin: Hvala, vrijeme.]] i evo ostajem pri svemu što sam rekao.
Vrijeme, vrijeme, vrijeme. Zaključujem raspravu, sjednicu nastavljamo sutra, 30. srpnja 2020. u 9 i 30 sa točkom Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za odgovor na krizu i podršku oporavku u drugom čitanju. Nakon šta raspravimo točke planirane za sutra, obavještavam vas da ćemo na kraju raspraviti još jednu točku a to je… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] nakon glasovanja, jel da? Pa dobro, onda su dvije točke, zašto je tako napisano, ne razumijem? Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva? Znači imamo dvije točke. …/Upadica Bukarica: Pa nemamo dvije, ovo je prva ... [[Govornik se ne razumije.]] Ok. Ponovit ću još jednom. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za odgovor na krizu i podršku oporavku i Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva i nakon toga valjda nastavljamo i dalje ako sam ja dobro shvatio. … [[Upadica Bukarica, ne razumije se.]] A ne, to loše piše [[Upadica Bukarica: Svakako nakon što raspravimo sve točke koje su planirane za sutra, raspravit ćemo još točku izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva.]] [[Upadica sa strane: Kad počinje?]] U 9 i 30. SJEDNICA PREKINUTA U 19,23 SATI G. Marijan Pavliček iznosit će stajalište Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.