Prva točka - Konačni prijedlog Zakona o naseljima, drugo čitanje, P.Z. br. 171. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava i članka 172. u vezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje Konačnog prijedloga zakona o naseljima. Sa nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Željko Uhlir, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zastupnici važećim Zakonom o naseljima koji je na snazi od 1988. godine uređuje se način i postupak utvrđivanja granica područja naselja, spajanja i razdvajanja naselja, određivanja imena naselja, ulica i trgova, obilježavanja zgrada brojevima i vođenje evidencije o naseljima, ulicama, trgovima i zgradama. Od početka primjene važećeg Zakona o naseljima stupio je na snagu cijeli niz zakonskih, podzakonskih propisa povezanih sa područjem koje regulira sada važeći Zakon o naseljima te postoji potreba da se donošenje novog zakona u svrhu postizanja horizontalne usklađenosti istog sa postojećim normativnim okruženjem. Ovim nacrtom prijedloga zakona uređuje se sljedeće: Nadležnost za određivanje kućnih brojeva zgrada usklađuje se sa važećim Zakonom o državnoj izmjeri katastra nekretninama na način da određivanje kućnih brojeva zgrada u nadležnosti Državne geodetske uprave. Nadalje, propisuje se obveza da predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave donose odluke temeljem i u skladu sa podacima iz registra prostornih jedinica. Sljedeće propisuje se obveza donošenja odluka o imenima naselja, ulica, odnosno trgova u skladu sa prethodno pribavljenim mišljenjem povjerenstva Vlade Republike Hrvatske za standardizaciju geografskih imena. I konačno unapređuje se način određivanja granica područja naselja, određivanja imena naselja, ulica i trgova, označavanje naselja, ulica i trgova, obilježavanje zgrada kućnim brojevima. Ono što je razlika već između provedenog prvog prijedloga zakona u odnosu na ovaj konačni prijedlog pojam naselja definiran je na način da naselje može obuhvatiti ne samo dio, nego i cijelo područje jedinice lokalne samouprave. Propisano je kako se kućnim brojem obilježavaju sve zgrade gospodarske namjene, a ne samo one u kojima je sjedište gospodarskog subjekta kao što je bilo predloženo u prvom čitanju. Skraćen je rok za donošenje pravilnika kojim će se urediti način označavanja imena naselja, ulica i trgova, te obilježavanja zgrada kućnim brojevima sa 12 na 6 mjeseci. Manji dio odredbi je nomotehnički i izričajno dorađen. Ono što će se postići kao pozitivni efekti donošenja ovoga zakona jest unapređenje registra prostornih jedinica čime će se doprinijeti povećanju kvalitete prostornih podataka koji se vode i održavaju u registru od čega će koristi imati veliki broj državnih tijela, javnih poduzeća i drugih subjekata koji u svom svakodnevnom poslovanju koriste podatke registra prostornih jedinica. Podizanjem kvalitete podataka o nekretninama u registru prostornih jedinica unaprijedit će se podaci u katastru nekretnine i zemljišnim knjigama kao temeljnim registrima za prostor. Stvaranje okvira za uspostavu registra zgrada koji ima za cilj pojačati, ojačati pravnu sigurnost, doprinijeti dinamici transparentnosti poslovnih procesa u bankama, osiguranju, stambenoj politici, prostornom planiranju i gradnji, pojedinačnoj i masovnoj procjeni vrijednosti nekretnina i mnogim drugim područjima. Nadalje, stvaranje okvira za unapređenje i provođenje digitalnog popisa stanovništva i stanova u Republici Hrvatskoj. Standardizacija o imenovanju naselja, ulica i trgova, a time i usklađenost sa pravopisnim normama hrvatskog standardnog jezika. I konačno jasno propisani postupci određivanja granica područja naselja i određivanja imena naselja, ulica i trgova jasno definiranje obveznika, pribavljanja, postavljanja pločica i ploča, te snošenje troškova postavljanja istih, te standardizacija vezana uz izgled pločica, standardizacija vezana uz izgled pločica kojima se na zgrade obilježavaju kućnim brojevima. Za provođenje ovoga zakona nisu potrebna dodatna sredstva iz državnog proračuna. Eto, hvala lijepa.
Hvala državnom tajniku, ostanite ovdje jer imamo replike. Prvi je na redu kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani tajniče. Molim vas što vi mislite o ponašanju gradske vlasti Zagreba, i o vraćanju Trga Tita, maršala, druga, zovite ga kako ga doživljavate. Da li će to biti mijenjanje imena Trga Republike Hrvatske ili će se pronaći nekakva nova lokacija. Po čemu Zagreb treba Titov trg. Dali je on spriječio rušenje Zagreba, a ne oni koji su se povukli da spase Zagreb a to su platili svojim životima na silnim grobištima u Hrvatskoj. Molio bi političke grupacije koji vole referendume, zašto ne skupe potpise i zašto se u Hrvatskoj ne raspravi, da li trebaju toliki trgovi i ulice sa imenom Tita. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa na ovom interesantnom pitanju, ali kao što i sam ovaj zakon koji je važeći pa i ovaj novi određuje da lokalna uprava je nadležna za imenovanja.
Kolega Mažar, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče. Prije svega pozdravljam sve izmjene koje ste uvažili i donijeli između prvoga i drugoga čitanja vezano za i prijedloge ne samo odbora, nego i saborskih zastupnika. Moje pitanje bi se odnosilo dakle, s obzirom da postoji povjerenstvo za standardizaciju i imena ulica i trgova i da su i donešene određene preporuke, ali da ćemo u biti ovim zakonom dakle i donijeti tu, ajmo reći cjelokupnu normativnu usklađenost pa i horizontalnu, da li samim stupanjem ovoga zakona će u biti krenuti i određene obaveze prema našim građanima, konkretno vezano za promjenu kućnih brojeva, dakle da li ćemo u ovim teškim vremenima ići sa još jednim dodatnim troškom za naše građane, ili u biti to ovim zakonom neće stupiti na snagu. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, u prijelaznim odredbama ovoga zakona nema takve odredbe koja bi bila prisilnog karaktera da natjera lokalnu upravu da mijenja postojeće ulice. Ovaj zakon će se primjenjivati od trenutka donošenja i sva nova imenovanja ulica će se onda usklađivati sa njime, a stara se neće prisilno mijenjati.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani državni tajniče zapravo se nastavljam na repliku kolege, a i na svoju repliku koju sam prošli puta postavila državnoj tajnici, kolegici vašoj Magaš, dakle ja dolazim iz Međimurja i znate da tamo ima podosta još nelegaliziranih kuća, nelegaliziranih naselja, vaša kolegica mi je odgovorila da je to sve uređeno prema Zakonu o gradnji, odnosno Zakonu o prostornom uređenju, pa sam je onda još pitala vezano i uz ove dodatne troškove ako će se morati ipak svaka kuća imati svoj broj, to će biti troškovi onda za naše građane, pa je opet rekla da je, s jedne strane će to biti trošak za vlasnika kuće a s druge strane to će urediti jedinice lokalne samouprave. I sad u ovom tumačenju kojeg ste nam dali, u ovom konačnom prijedlogu, gdje se referirate na pitanje koje smo postavile ja i još neke kolegice, kažete da neće nastati dodatni troškovi za građane. Pa vas evo molim onda da pojasnite, što u tim situacijama kada se dodatno legaliziraju kuće, dodatni brojevi, dodatne pločice, dodatni dokumenti. Tko će to platiti, hvala.
Izvolite odgovor.
U svakom slučaju prostor je najvrijedniji resurs svake države i kada je on narušen, njegova vrednota, kada je njegova cjelovitost narušena to je teško ispravljivo i najveća šteta se nanosi. Dakle, mi branimo legalnost u prostoru i ako netko stekne legalnost naknadno, on će trebati regulirati sve svoje dokumente.
Izvolite dalje, kolega Dretar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče HS-a, uvaženi gospodine državni tajniče. Prvo da vam se zahvalim jer smo evo između prvog i drugog čitanja vidjeli da ste usvojili određene naše sugestije, pa ste u čl. 7 uveli obvezu povjerenstva da je dužno dati mišljenje u roku od 30 dana od dana primitka prijedloga, za ime naselja, ulica i trga, odnosno za promjenu imena naselja, ulica ili trga, te naravno stavili ste ovdje i u čl. 5, eventualno ako je malo kompliciraniji zahtjev neka bude 60 dana, ali povjerenstvo je evo po ovom novom zakonskom prijedlogu u finalnom čitanju ipak dužno to napraviti na čemu se zahvaljujemo i podsjećamo da se može surađivati, evo i nekih poštovanih kolege s ove strane sabornice su rekli ja ću još jednom podsjetiti, na inicijativu Domovinskog pokreta u Velikoj Gorici, 28. siječnja ove godine, promijenili smo ime trga Maršala Tita u trg Grada Vukovara, a troškovi promjene osobnih dokumenata snosit će grad Velika Gorica.
Hvala lijepa, izvolite odgovor.
Zahvaljujem na podsjećanju i upravo tako, dakle svi kvalitetni prijedlozi za boljitak naših građana će biti prihvaćeni.
Kolega Ivanović izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče, uvaženi državni tajniče. Ovaj dio zakona koji se odnosi na gospodarske subjekte. Molim samo tu malo pojašnjenje, znači nije samo na sjedište nego i na zgrade koje se nalaze u sustavu toga, dali se to odnosi i na obiteljska poljoprivredna gospodarstva, i tko će snositi dio onda plaćanja promjene, odnosno ustanovljenja tih istih kućnih brojeva.
Izvolite odgovor.
Dakle, bio je zahtjev, koji je prihvaćen da se kućni brojevi ne stavljaju samo na sjedište gospodarskog subjekta nego i ako ima izmještene svoje pomoćne zgrade ili neke druge nekretnine, da se i na njih stavljaju kućni brojevi. I taj zahtjev je usvojen upravo iz razloga da se između ostalog, kućni brojevi znamo čemu služe, oni služe i za vatrogasne postaje, hitna djelovanja svih onih koji su uključeni u sustav hitne pomoći.
Kolega Zurovec izvolite.
Hvala predsjedniče, poštovani tajniče. Mene zanima da li ovim zakonom ili možda vezanim zakonima se mogu rješavati problemi koji nastaju baš u gradovima i općinama kad su problemi sa granicama i adresama između dva naselja, dva kvarta. Naime, mi imamo probleme unutar same Svete Nedjelje, ali vam je problem tu isto tako od 2008., 2009. kad su se išli usklađivati podaci policije DGU-a, katastra i gruntovne s time da katastar i gruntovna se i dalje usklađuju, kako se to onda rješava. Da li to može grad svojom odlukom ili općina rješavati? Da li se sprovodi lokalni referendum da se gleda lijevo i desno od granice pa kako se ljudi izraze i koja je procedura? Znači jedno je, znači ovo unutar gradova i općina, a druga je što kad ljudi preko noći da tako kažem upadnu u drugu županiju. Znači iz Zagrebačke županije u Grad Zagreb. To vam je primjer na Pavučnjaku gdje vam se to dogodilo gdje su ljudi samo počeli dobivati uplatnice [[Upadica: Hvala vam.]] koja je procedura.
Izvolite odgovor.
Rješenja o brojevima kućnima rade se po proceduri koja je propisana Zakonom o katastru odnosno državnoj izmjeri i katastru nekretnina, tako ne po ovome zakonu.
Kolegice Nađ, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, s obzirom da ste dali nadležnost nadzora komunalnim redarima za kontrolu obilježavanja zgrada kućnim brojevima ne mislite li da je zapravo to jedna deklaratorna odredba jer ako će raditi kontrolu obilježavanja zgrada kućnim brojevima neće ništa drugo moći ni raditi više. Dakle, to je jedna mislim pretjerana odredba koju daje se nadležnost komunalnim redarima.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na ovom pitanju. Međutim dakle sustav kontrole događanja u prostoru je uspostavljen. Komunalni redari su ti, oni su te osobe koje upravo imaju nadležnost na svojoj lokalnoj, u svojoj lokalnoj upravi i da mogu pratiti ono što se dešava u prostoru i eventualno intervenirati.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče zahvaljujem se na činjenica da ste prihvatili sugestije o definiciji naselja i jedinici lokalne samouprave koja se može sastojati od jednog ili više naselja i prijedloga s kojim ste skratili rok za donošenje Pravilnika o označavanju i imenovanju naselja, ulica i trgova. Ono što sam vam htio u replici zamoliti, ja znam da to nije tematika ovog zakona ali brojne jedinice lokalne samouprave zbog neusklađenosti granica naselja i katastarskih općina imaju sporove u utvrđivanju granica koji se rješavaju temeljem Zakona o područjima županija, gradova i općina u RH. Pojedine jedinice lokalne samouprave imaju sporove koji traju 10 i 15 godina, to onemogućava normalno postupanje, funkcioniranje tih jedinica lokalne samouprave pa bi bilo dobro da se kroz taj zakon utvrde kriteriji i rokovi kako bi se ti doista dugi sporovi što prije riješili.
Izvolite odgovor.
Dakle, u nadležnosti svih onih koji sudjeluju u tim postupcima svakako će se obratiti pažnja na ubrzanje tih postupaka koji su tako dugotrajni.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani državni tajniče, evo čitam u Članku 2. naselje je dio ili cijelo područje jedinice lokalne samouprave koje se sastoji od građevinskih područja itd., itd., volio bi da se zakon definira i naselja koja nisu naseljena i u kojem trenutku naselje prestaje biti naselje. Mi nažalost imamo golemu depopulaciju, iseljavanje i zbog toga neka naselja gube atribute naselja, a naselja su prije svega po meni prostori gdje žive ljudi. Druga stvar, evo jedan mali odgovor kolegi Kirinu, dakle što se tiče promjena naziva ulica i trgova sada evo prema Članku 7. stavak 3. povjerenstvo Vlade RH mora se složiti sa promjenom. Dakle, ako dođe do promjene, ako bude pokušana promjena imena ponovno u Trg maršala Tita što je, znači to treba i vlada dozvoliti tako da ćemo znati tko je kriv odnosno to možda neće dogoditi uopće. I naposljetku ako nadležni katastarski ured ne da rješenje o promjeni kućnog broja [[Upadica: Hvala vam.]] što napraviti u Šibeniku imamo slučajeva da to nije napravljeno.
Izvolite odgovor.
Pa upravo Zakon o državnoj izmjeri i katastru uređuje cijeli skup tih pitanja i procedure i nadležnosti kako se dolazi do kućnog broja. Dakle, to nije tema iz ovoga zakona ali Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina upravo razrađuje detaljno te procedure.
Kolega Štromar, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ovo je jedan izuzetno životan zakon kojega se primjenjuje vrlo često u mnogim jedinicama lokalne samouprave uvijek su izmjene i potreba je stvarno da čim prije stupi konkretno na snagu. Čestitam na tome da ste smanjili donošenje odluka u podzakonskom aktu da ćete donijeti ne 12 nego za 6 mjeseci, ali ja se nadam da ste već i pri kraju i da se neće trebat čekat i tih 6 mjeseci jer mnoge općine i gradovi i županije čekaju donošenje i poslije tog pravilnika. Hvala.
Izvolite odgovor.
Da, naravno da se pravilnik radi paralelno sa zakonom i da će ubrzati njegovo donošenje.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani državni tajniče mi smo danas na Odboru za prostorno imali vrlo živu raspravu oko toga što je zadatak u stvari vlade. Zadatak vlade i onih koji dolaze ispred vlade je da brane usklađenost zakona. Ovo što ste prihvatili vezano za trgovačka društva vodili smo na tom odboru kada se raspravljao o tome vrlo žustru raspravu gdje sam vam ja objašnjavao da sjedište trgovačkog društva je definirano drugim zakonom i da je potpuno nelogično to što je pisalo. A sada vas je kolegica maloprije upozorila na činjenicu da provođenje ovog zakona prebacujete de facto na teret jedinica lokalne samouprave gdje moram priznati vrlo vjerojatno u jednom dobrom dijelu jedinice lokalne samouprave to neće imat tko provodit. U Gradu Zagrebu i ovim velikim gradovima će se još nekako naći. Ali ja vas pitam kako ćete to provesti u malim naseljima? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa kada se apelira već na racionalnost i usklađenost zakona onda potpuno je uređeno tko brine o stanju u prostoru i ne bi bilo dobro niti svrsishodno pojavljivati se sa novim rješenjima kada je to već riješeno. Dakle, komunalni redari imaju svoje nadležnosti, njihova postupanja su riješena u Zakonu o građevinskoj inspekciji.
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, državni tajniče. Već su vas kolegica Marić i kolega Ivanović pitali istu stvar koju vas ja želim pitati, jer nikako da nam odgovorite, o tom smo raspravljali u prvom čitanju. Dakle, rekli ste da će kućni broj dobiti i svi gospodarski subjekti bez obzira da li je njihovo sjedište na tom mjestu ili negdje drugdje. To znači da će se i poljoprivredni gospodarski subjekti morati opremiti kućnim brojem, a u međuvremenu ste spomenuli da ovaj zakon ne proizvodi nikakve financijske troškove za državu. Mene zanima tko će onda platiti postavljanje kućnih brojeva na poljoprivredne gospodarske subjekte i to one u kojima nije sjedište, dakle tu mislim i na farme. Da li će farme morati imati kućni broj?
Izvolite odgovor.
Pa kao što sam i odgovorio, dakle u drugom zakonu, Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina je riješen postupak donošenja kućnih brojeva. Tamo se detaljno razrađuje taj postupak i na koji način se dodjeljuju i tko snosi troškove.
Kolegica Grba-Bujević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Državni tajniče, konačni prijedlog je pred nama, u njemu ste prihvatili puno prijedloga koji su dolazili što od klubova, a što od zastupnika i jedno koje valja svakako spomenuti je promjena koju ste prihvatili vezano uz pojam naselja. Ta izmjena koja je predložena ona je došla sa samog terena i mislim da su to važne stvari da se još jedan puta kaže da sada to glasi da se naselja može biti dio jedinice lokalne samouprave ili cijele jedinice lokalne samouprave. To je, razlog za tu izmjenu je bio da inače se ne bi moglo provoditi na terenu, stoga ovo što ste prihvatili sa zadovoljstvom vas pohvaljujem.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na podržavanju ovoga zakona.
I zadnja replika kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče postoje brojni predmeti pred vladinim Povjerenstvom za utvrđivanje granica između lokalnih samouprava i to traje podosta dugo. Zadnje općine ili lokalne samouprave nastale su 2006. godine. Ja želim postavit pitanje vama s obzirom na ovaj konačni prijedlog zakona da li on doprinosi tome da to vladino povjerenstvo konačno može donijeti potrebne odluke s obzirom da imamo primjere znači da postoje lokalne samouprave kako smo čuli sa jednim ili sa više naselja. Postoje lokalne samouprave koje kroz svoje granice katastarskih općina obuhvaćaju i dio drugih naselja, možda ne cijele ali dio i stvara određene probleme. Stvaraju probleme i kod popisa stanovništva. Zato ja sad postavljam pitanje hoćemo li kroz ovaj Konačni prijedlog zakona omogućiti tom vladinom povjerenstvu da konačno počne donositi odluke i da te odluke onda zaista slijede sve što piše kroz ovaj zakon, Zakon o područjima općina, gradova, županija i da na taj način pokušamo riješiti te prijepore koji traju već podosta dugo.
Izvolite odgovor.
Ovim zakonom se unapređuje niz situacija koje realno postoje, ali u svakom slučaju postupci koji se vode svaki postupak ima neke svoje specifičnosti, tako da zavisi na kojem je dijelu zastao postupak. Ali ovaj zakon unapređuje cijeli niz postupaka.
Zahvaljujem državnom tajniku, došli smo do kraja sa replikama, pa se možete vratiti na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Kolega Štromar, predsjednik Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora je na 10 sjednici održanoj 2. veljače 2022. godine raspravljao o Konačnom prijedlogu Zakona o naseljima i nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja Odbor je većinom glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o naseljima.
Hvala lijepa. Sada otvaram raspravu. Prvi je na redu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Bauk, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Najprije drago mi je vidjet ovoliki broj sjedalica i ovoliki broj zastupnika u sabornici, a to govori o tome da smo se vratili u normalu. Ali nema većeg dokaza da smo se vratili u normalu od činjenice da je na nekom zakonu, Zakonu o naseljima već u prvim replikama pet puta spominjan maršal Tito. Znači to je najbolji dokaz da smo se vratili u normalu, da su corona, potres, obnove sve iza nas i da smo se vratili na ustaše i partizane što je naša omiljena tema. Svaka čast! Što se tiče ideje da bi u članku 7. stavak 3. ovo Povjerenstvo za standardizaciju geografskih imena bilo jedna vrsta cenzora ili povijesne ili kulturne ili moralne policije nije to baš tako. Ovlast je jedinice lokalne samouprave da daje imena ulica, naselja i trgova i ostaloga, a ova standardizacija može biti samo hoće li se trg moći zvati Josipa Broza ili maršala Tita. To bi mogla bit standardizacija, pri čemu ako se želi više naglasiti ovaj dio iz Drugog svjetskog rata antifašističke borbe onda bi bio maršala, ako se želi cjelokupna onda bi bio Josipa Broza. Prema tome, to je smisao standardizacije. A ako netko smatra da netko ne treba imati ulicu onda će to ići na Ustavni sud. Recimo zanima me stav Ustavnog suda u ulicama koji ima doglavnik NDH u Hrvatskoj trenutno, ima ih desetak čini mi se. O jednoj ulici sam i sam odlučivao i promijenio, Ustavni sud potvrdio. Tako da ovo sladostrasno uzdanje u povjerenstvo da će ko' šesta lička spasiti maršala od ovih drugih nije baš u potpunosti utemeljeno ali dobro dođe za ovu raspravu. E sad vratimo se na Zakon o naseljima. Ovo je jedan od najosjetljivijih političkih zakona i mislim da je potpuno krivo da ga predstavlja Ministarstvo prostornog uređenja. Ovo je ili za MUP ili za Ministarstvo uprave jer ništa što je dosad bio problem nije pretjerano puno riješeno ovim novim zakonom, a ovo šta ste vi pitali državnog tajnika sami ste rekli da niste još dobili uvjerljive odgovore. Nekoliko je stvari koje treba riješiti Zakon o naseljima u kombinaciji sa Zakonom o područnim jedinicama, jedinica lokalne i regionalne samouprave. Prvo, ako Zakon o jedinica, o područjima, skraćeno ću govorit, kaže da dio naselja je u jednoj JLS, a dio naselja u drugoj onda je to u neskladu s ovim zakonom koji govori da je naselje dio jedne jedinice ili cijela JLS i onda je nemoguće odrediti granice dvije JLS jer treba odrediti granice dva dijela naselja. Dakle, smatram da se ovim zakonom trebalo izrijekom propisati da su naselja, da naselje može biti dio samo jedne JLS. Ako je negdje Zakonom o područjima napisano da je dio u jednoj, dio u drugoj onda to treba definirat kao dva naselja i onda stavit onaj sleš, dakle naselje 1, općina 1 i naselje 1, općina 2 i onda imate dva naselja u dvije JLS, ne jedno naselje u dvije JLS, to je jedno. Drugo, Povjerenstvo Vlade RH za rješavanje granica općina, a u jednom dijelu je bilo sjedište u Ministarstvu uprave, al je bilo međuresorno i u osnovi rješava političke prijepore. Primjerice granica Solina i Klisa, pa granice naselja koje pripadaju Solinu i Klisu, pa pokušaj izdvajanja naselja koji je dio općine Klis u drugo naselje koje bi trebalo postat dio grada Solina, pa odluka Povjerenstva Vlade RH iz 2011. i poništenje te odluke na vladi 2011. ili '10. neke od tih godina. Zašto? Zato šta su se otprilike kao '92. u svim naseljima koja treba rješavati njihove granice formirale vlada demokratskog jedinstva, pa bi onda HDZ-ovci lobirali kod HDZ-ovaca za svoju općinu, SDP-ovci kod SDP-ovaca, ako bi bilo ovih drugih lobirali bi ovi drugi da ostane u navodne znakove u toj JLS. Onda je poštenije da to rješava sud, to je bio moj prijedlog u prvom čitanju. Odgovor vlade je, al vlade, ne ministarstva, da je to riješeno drugim zakonom, pa mene zanima jel to što je predloženo bolje ili ne, ako je bolje promijenite i taj drugi zakon, pa nisu, nisu zakoni za vječnost, dakle da ako se utvrdi da nešto nije dobro da se promijeni. Također pitanje, pitanje prekršajnih odredbi koje sam spomenuo. Često se u političkim raspravama spominje i poziva na Zakon o naseljima koji u stvari nije riješio te stvari zbog kojih se poziva, a nije riješio zato šta radi ministarstvo koje mu to nije, kako se to hrvatski kaže core business. Dakle ponovit ću, smatram da ovaj zakon u najvećem dijelu treba bit u nadležnosti ili MUP-a ili Ministarstva uprave i pravosuđa, a da Ministarstvo graditeljstva i DGU trebaju bit suport jer najveći dio prijepora se nije, nije u prostorno geodetskim katastarskim stvarima nego u čisto političkim stvarima, nazivi ulica, granice JLS, granice naselja, nazivi naselja, sve je to politička tema koju od sebe pokušava ovoga odmaknut Ministarstvo graditeljstva i to bi i ja radio na njihovom mjestu da sam tamo jer jednostavno te stvari, to im nije struka, to im nije nešto što bi oni trebali rješavat zato postoje druga državna tijela. Jedno od osjetljivih pitanja koje sam spomenuo je čl. 9. ovog zakona koji kaže u JLS u kojoj je u ravnopravnoj službenoj uporabi jezik i pismo nacionalne manjine ploča s imenom naselja odnosno trga osim na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu sadrži ime na jeziku odnosno pismu nacionalne manjine u skladu s propisom kojim se uređuje ravnopravna uporaba jezika i pisma nacionalnih manjina. Ako se zastupnici nacionalnih manjina koji podržavaju vladu nisu izborili da za ovu odredbu se napiše i prekršajna odredba onda njihovo postojanje u ovom saboru je potrebno nepotrebno i trebali bi ukinut način izbora pripadnika nacionalnih manjina. Kolegice i kolege, ja ću podnijet amandman na to, ali vaša je zadaća dakle da ne glumite tu predstavnike nacionalnih manjina nego da ili se izborite u okviru vlade da se pitanje konačno uredi i da oni koji ne poštuju zakon koji se vas tiče budu sankcionirani onda ste vi nepotrebni u saboru i nepotrebno je da podržavate takvu vladu. Evo da vam to ja kažem bolje nego da vam to kažu ovi s desnice. Klub SDP-a će podnijet amandman dakle na, na ovaj zakon što se tiče, što se tiče toga i ne prihvaćamo obrazloženje da se to uređuje drugim zakonom. Ne, ne, dakle posebnim zakonom se uređuje pravo, a ovim zakonom se uređuje način na koji se to pravo ostvaruje i ovim zakonom trebaju biti uređene prekršajne odredbe ako netko tko je odgovoran za provedbu to ne ostvaruje. I na kraju, ovisno o očitovanju o našem amandmanu Klub SDP-a će odlučit kako će glasat o ovome zakonu. Hvala.
Idemo na 2. raspravu u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovana kolegica Šimpraga, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, uvaženi državni tajniče, poštovani ravnatelju, zamjeniče, uvažene kolege i kolegice. Kao što smo kroz više izlaganja kako u prvom tako i sad u drugom čitanju čuli trenutno važeći Zakon o naseljima datira iz još davne 1988.g.. Protekom vremena pojavila se potreba za modernizacijom procesa, ali i za usklađivanjem s drugim pozitivnim propisima. Između prvog i drugog čitanja došlo je do određenih zahvata u samom tekstu prijedloga. Pozdravljamo činjenicu da je pojašnjen pojam naselja na način da naselje može biti dio JLS ili cijela jedinica lokalne samouprave. Također pohvalno je skraćivanje roka za podnošenje podzakonskih propisa s ranije predviđenih 12 na 6 mjeseci. Ograničavanje roka na 30 odnosno iznimno 60 dana u kojima će Povjerenstvo za standardizaciju geografskih imena davati mišljenje na prijedloge imena naselja, ulica i trgova trebalo bi dovesti do skraćivanja postupaka te oni ne bi smjeli ni mogli trajati u nedogled. U prvom čitanju pojavila se polemika i nedoumica oko Članka 9. prijedloga zakona odnosno eventualne prekršajne odredbe za nepoštivanje istog. Prijedlog u prvom čitanju išao je u pravu da e u prekršajnim odredbama Zakona o naseljima predvidi sankcija ukoliko tabla s imenom naselja, ulice i trga osim na hrvatskom jeziku i latiničnom pismu ne sadrži ime na jeziku i pismu nacionalne manjine u skladu s propisom kojim se uređuje ravnopravna uporaba jezika i pisma nacionalnih manjina. Ovaj prijedlog nije usvojen odnosno nije uvršten u konačni prijedloga Zakona o naseljima točnije uvjeti za upotrebu propisani zakonom o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina te je Člankom 10. navedenog zakona propisano kako se u općinama i gradovima u kojima je u ravnopravnoj službenoj upotrebi jezik i pismo nacionalne manjine dvojezično ili višejezično među ostalim ispisuju i nazivi ulica i trgova te nazivi mjesta dok se odredbom Članka 9. prijedloga zakona samo upućuje na odredbe propisa kojim se uređuje ravnopravna upotreba jezika i pisma nacionalnih manjina odnosno upućuje na odredbe općeg propisa. Međutim, ovdje dolazimo do svojevrsnog zapleta. Citirani Zakon o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina koji egzistira od 2000. godine u članku koji se tiče provedbe zakona i posljedica nepridržavanja istog nije baš najbolje definirao koje sankcije snose oni koji se ne pridržavaju zakona već samo kaže da neprimjenjivanje ravnopravne službene uporabe jezika i pisma nacionalne manjine u općini, gradu ili županiji u kojima je statutom uvedeno odnosno njena primjena protivna odredbama ovog zakona u postupcima pred tijelima koja su dužna provesti ravnopravnu službenu uporabu jezika i pisma nacionalne manjine predstavlja bitnu povredu postupka. To je sve. Sankcija nema. Koliko god mislimo da je primjedba koja se tiče prekršajnih odredaba za neprimjenu Članka 9. prijedloga Zakona o naseljima na mjestu ipak se radi o upućivanju na opći propis i sankcionirati treba više od neprimjene dvojezičnih natpisa naselja, ulica i trgova jer je dvojezičnost puno više od natpisa naselja, ulica i trgova. Možda bi u tom kontekstu bilo svrsishodnije preispitati odredbe o prekršajnoj odgovornosti u Zakonu o uporabi jezika i pisma nacionalnih manjina posebno za one koji priječe dvojezičnost u sredinama gdje su ispunjeni svi preduvjeti, a ništa se ne događa već duži niz godina. Da se vratim, zadržala bi se na određivanju imena naselja, ulica i trgova odnosno na Članku 6. Prvo je lokalnih vlasti općinskih ili gradskih da imenuju ulice, trgove, avenije, perivoje, naselja samostalno. Pitanje je kako onemogućiti to da se u općinama i gradovima takve površine imenuju po imenima dužnosnika NDH. Smatram da bi bilo dobro u taj članak ugraditi odredbu prema kojoj imenovana naselja, ulice, trgovi moraju biti u skladu s izvorišnim osnovama Ustava i ne smiju im biti protivni. Vezano za određivanje kućnih brojeva aktualnim Zakonom o naseljima nadležnost za određivanje kućnih brojeva zgradama propisana je na drugačiji način nego što je propisana Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina te stoga postoji potreba usklađenja navedenih zakonskih propisa na način da se da propisuje da rješenja o kućnom broju određuje mjesno nadležni katastarski ured. Također, propisuje se kako se pločom s imenom naseljenog mjesta smatra ploča koji je prometni znak naziv naseljenog mjesta te se ujedno jasnije propisuju obveznici pribavljanja i postavljanja ploča s imenima naselja odnosno ploča s imenima ulica i trgova što je nerijetko bio problem dosada. Vezano uz nadzor nad obilježavanjem zgrada kućnim brojevima propisuje se da ga provode komunalni redari u skladu s propisom kojim se uređuje komunalno gospodarstvo. Ovo ako ga smijem tako nazvati ažuriranje Zakona o naseljima razjašnjava određene problematične situacije na terenu, ali isto tako otvara mnoge druge probleme. Kroz rasprave u prvom i drugom čitanju otvorila su se određena pitanja koja ipak ne spadaju u sadržaj ovog zakona, pa će o njima trebati razmisliti, a posljedično i raspraviti nekom drugom prilikom. Hvala.
Kao treći u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina govorit će poštovani kolega Kajtazi. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, kad govorimo o naseljima odnosno u ovom slučaju o Zakonu o naseljima ne mogu a da ne kažem koju riječ o naseljima u kojima žive moji sunarodnjaci Romi. Iako se radi o opsegu kratkom zakonu koji regulira strogo određene teme poput postupka određivanje granica područja naselja, način određivanje i označavanje imena naselja, ulica i trgova odnosno zgrada mene je ovaj prijedlog ponukao da kažem koju riječ o uvjetima u romskim naseljima u kojima žive naši sugrađani. No, prije nego što krenem na to želio bih se osvrnuti na jednu poraznu činjenicu vezano iz imena ulica odnosno trgova. Naime, Romi su na području Hrvatske prisuti već 700 godina, a gotovo da nema ulice ili trga koji nosi ime po nekom Romu. Primjerice već godinama pokušavam … [[Govornik se ne razumije.]] kraj Jasenovca gdje je u Drugom svjetskom ratu bilo stratište u kojima su ustaške vlasti pobile tisuću i tisuću Roma, ni jednu ulicu nazovimo ulicom romskih žrtava, no općina Jasenovac čak niti ne odgovara na dopise upućene na tu temu, a kamoliti da pokrene postupak imenovanja. Kad govorimo o Romima i naseljima u kojima žive Romi prvo ću reći da prema podacima iz popisa stanovništva 2011. u Hrvatskoj živi blizu 17.000 Roma. Podaci o nacionalnoj pripadnosti stanovnika u hrvatskim gradovima i općina iz popisa obavljenog lani još nisu završeni ali ranije procjene i informacije koje kažu u Hrvatskoj trenutno živi blizu 40.000 Roma. Tolika razlika o odnosu na popis iz 2011. se javlja jer se veliki dio Roma se ne izjašnjava ko Romi nego ko pripadnici neke druge nacionalnosti. Od službenog broja Roma najviše ih živi u Međimurskoj županiji, njih blizu 12.000, isto tako u Međimurju je 12 romskih naselja, a najveće među njima je naselje Parag koji čak ima blizu 2.000 stanovnika. Naravno Romi ne žive samo u izoliranim enklavama koje se nazivaju romska naselja već i u naseljima sa ostalim stanovništvom, no najveći dio ipak obitava u tim prometno udaljenim infrastrukturno siromašnim mjestima. Kad govorimo o tim naseljima, glavne karakteristike koje se uočavaju su kaotičnost po pitanju planiranja što je spontanog pristupa građenja naselja, zatim je tu odsječenost od ostatka grada odnosno mjesta redukcije infrastrukturnih mreža na osnovu struja, voda, eventualno odvoz smeća, a ponekad čak ni to. Dodatna činjenica da su brojne kuće u tim naseljima nezakonito sagrađene otežava zakonsko sređivanje i poboljšanje stabilnih uvjeta. I dok od mene nikad nećete čuti da podržavam nelegalnu gradnju, ono što moram reći ovom prilikom je istaknuti ne … dobrog dijela jedinica lokalne samouprave po pitanju prostornih planova kada su u pitanju romska naselja jer pojedine općine i gradovi godinama ne donose planove kojim bi se obuhvatilo realno stanje i tako omogućilo uređenje naselja. Naime, najlakše je reći ovo je nelegalno pa ne moramo onda tu dovesti cestu ili kanalizaciju, a to što tamo živi par stotina ili tisuća ljudi, obitelji sa malom djecom ne zabrinjava previše većina lokalnih vlasti. Bio bi nepravedan da kažem da je svugdje tako i da nema pozitivnih primjera, među njima je svakako grad Belišće na čelu sa gradonačelnikom Burićem kojem se još jednom zahvaljujem za sve što je napravio za tamošnju romsku zajednicu. Za ilustraciju kakva je situacija iznijet ću par brojki iz jedne izvrsne knjige „Uključivanje Roma u hrvatsko društvo: žene, mladi i djeca“, naime svi pokazatelji siromaštva i materijalne deprivacije govore o vrlo lošem ekonomskom položaju većine romskih kućanstva, posebice u središnjoj Hrvatskoj. Prosječna mjesečna primanja romskih kućanstva iznosi oko 2.670 kuna, a 65% ima ukupno mjesečna primanja manja od 3.000 kuna, čak 92,4% romskih kućanstva u riziku je od siromaštva. U gotovo svakom drugom romskom kućanstvu netko je u prethodnom mjesecu išao spavati gladan, oko 28% romskih obitelji živi u kućama koje su u lošem stanju ili su ruševine te još oko 4% u barakama, daščarama ili strančarama. Romska su kućanstva po broju članova, posebice djece znatno veće od onih u općoj populaciji, no stambeni prostori su mali, prenapučeni, neadekvatno opremljeni. Stambena opremljenost romskih kućanstva u Hrvatskoj je među najlošijima u EU, nedostaje soba i ostalih infrastrukturnih sadržaja poput kanalizacije, tekuće vode, sanitarnih čvorova. Više od 70% Roma žive u koncentriranim romskim naseljima u kojima su prisutni različiti higijenski zdravstveni rizici, a trećina Roma živi u ruševinama i neadekvatnim objektima. Podaci o veličini stambenih prostora u kojima Romi žive pokazuje da je srednja veličina romskog kućanstva 50m2, a prosječna 67,4m2, pri čemu treba podsjetiti da romska kućanstva imaju prosječno više od pet članova. Većinom su najveća romska kućanstva u Zagrebu i okolica, medijan je 90m2, a najmanja je u Međimurju gdje je medijan gotovo tri puta manji 33,5m2. Za usporedbu, ukupna prosječna veličina nastanjenih stambenih prostora u Hrvatskoj znatno je veća i iznosi 81m2. Sve ove podatke koje se možda na prvu čine suhoparni iznosim zato da bi još jedanput skrenuo pažnju na stambene uvjete Roma. A zašto to govorim? Pa primarno zato što je stambena deprivacija dimenzija socijalne isključenosti, a odnosi se na stambenu opremljenost te postojanje stambenih problema. Najizraženiji je problem vlage, dvije trećine romskih kućanstva ima vlažne zidove, podove ili temelje dok u svakom drugom romskom kućanstvu prokišnjava krov. Oko 42% romskih kućanstva ima trula prozorska okna, a trećina kućanstva nalazi se u prostoru koji nema dovoljno sunčevog svjetla. Što se tiče stambene opremljenosti osnovnim sadržajima, više od polovice romskih kućanstva u kući ili u stanu u kojem se nalaze nema wc-a, a svako drugo romsko kućanstvo nema tuš ili kadu u stambenom prostoru. Čak 73% romskih kućanstva nije spojeno na sustav kanalizacije, neke od njih imaju septičke jame, ali 48% nema ni jedno, ni drugo, 43% ih nema vodu dobivenu putem vodovoda, a 20% kućanstva u stambenom prostoru nema kuhinje, a 11% nema struje. Evo takvi su uvjeti kad govorimo o romskim naseljima, pa zamislite se može li se imati normalno sretno djetinjstvo ili razvijati poslovno karijera u takvim okolnostima? Stoga ću par idućih stvari koja ću nabrojati smatrati ključnim da se Romi izvuku iz te spirale siromaštva isključenosti. Prvo je osigurati prostorno plansku dokumentaciju za romska naselja kako bi se stvorili uvjeti i zapošljavanje stanovanje romske populacije, potom je cilj urediti i opremiti te poboljšati kvalitetu stanovanja u legaliziranim romskim naseljima s time povezano potrebno je i rješavati imovinskopravne odnose u romskim naseljima. Sve to skupa govori nam da je potrebno sinergija više javnih aktera kako se ne bi dešavalo da više od 70% Roma živi u segregiranim naseljima bez društvenih sadržaja. Međutim, sudionicima koji su neizostavni u procesu svakako su i JLS jer bez njih nema pomaka po pitanju naselja, a jedinice regionalne i lokalne samouprave kao nositelji projekta često traže sufinanciranje infrastrukture za romska naselja, no što se onda zna dešavati dešava se jedna apsolutna situacija. Naime, vrlo često JLS često ne troše sredstva namijenjena za romska naselja već ih vraćaju neutrošena ili još apsurdnije nit se ne javljaju na natječaj na kojem mogu dobiti sredstva kojima bi se uredila naselja ponašajući se kako da pripadnici romske nacionalne zajednice nisu i njihovi građani koji imaju pravo na svu infrastrukturu kao i većinsko stanovništvo. Rekao sam već da naravno da to nije uvijek slučaj i da postoji primjerice poput Belišća ili Belog Manastira čiji čelnici se trude, no nažalost oni koji se ne trudi ipak ih ima puno više. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana kolegica Nađ, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče HS, poštovani državni tajniče, ravnatelju sa zamjenikom. Trenutno važeći Zakon o naseljima u primjeni je od '88.g., dakle riječ je o zakonu koji se primjenjuje pune 33.g. u neizmijenjenom obliku. Rijetki su tako dugovječni zakoni u našem pravnom prostoru koji su bili u primjeni bez izmjena dugi niz godina isključivo jer su bili kvalitetno izrađeni po pravilima struke. Mi smo u RH skloniji višekratno mijenjati zakone onako kako pušu politički vjetrovi bez prethodne procijene učinka propisa i bez promišljanja da li bismo u svrhu koju želimo postići mogli postići i nekim drugim putem bez primjene, bez promjene zakonskog teksta. Rijetko kada se posluša i prijedlog oporbe ma koliko bio kvalitetan jer već samim prihvaćanjem oporbenog prijedloga ili naljepimo etiketu žetončića ili nesposobnost predlagatelja da sam predloži kvalitetan zakon. Ali danas imamo pred sobom Konačni prijedlog Zakona o naseljima za koji neki tvrdi da se radi o čisto tehničkom zakonu. Ja se ne bih složila s tim tvrdnjama jer se zakonom predlaže regulirati granica područja naselja, određivanje imena naselja, ulica i trgova, označavanje imena naselja, ulica i trgova, te obilježavanja zgrada kućnim brojevima. Tko god je bio zastupnik u Gradskoj skupštini Grada Zagreba 2017.g., a ima ih među zastupnicima i u ovom sazivu sabora, zna da rasprava oko preimenovanja Trga maršala Tita u Trg Republike Hrvatske nije bila nimalo tehničke prirode jer je svima bilo jasno da je pokojni gradonačelnik Bandić trampio ostanak na vlasti za promjenu naziva Trga maršala Tita. Tako da duboko u noć nismo raspravljali o tehničkim problemima zamjene ploče s nazivom Trga maršala Tita, fontu slova, njenoj boji, novim nazivom Trga Republike Hrvatske nego sam i tada u raspravi isticala politički aspekt promjene naziva toga trga. I tada sam isticala da se zapravo micanjem imena Trga maršala Tita željelo iz kolektivne svijesti izbrisati sjećanje na vojskovođu, državnika, političara koji je u antifašističkoj borbi u Drugom svjetskom ratu Hrvatsku doveo u klub pobjednika. Pristupnica u taj klub platila se krvlju tisuća antifašističkih boraca. Danas kao nikad mislim da je svima jasno koliko je tada trebalo državničke hrabrosti Staljinu reći ne. Miroslav Krleža rekao je o njemu u ratu protiv Hitlera goloruk, pa uspjeti Staljinu reći ne održati se. Tuđman o Titu je rekao bio je komunist, marksist, ali je bio veoma pragmatičan političar i želio ostvariti ravnopravnost hrvatskog naroda u sklopu Jugoslavije, a želio je isto tako da i ta Jugoslavija, njegova socijalistička Jugoslavija bude ravnopravna u odnosu na Sovjetski Savez odnosno na Staljina. Kao i u ovom Konačnom prijedlogu Zakona o naseljima prema čl. 7. st. 1. ime naselja, ulice i trga određuje se odlukom predstavničkog tijela JLS po prethodno pribavljenom mišljenju Vijeća mjesnog odbora odnosno drugog oblika mjesne samouprave koje se nalazi na području na kojem se određuje ili mijenja ime naselja, ulice ili trga. Međutim, mišljenje Vijeća gradske četvrti ili Vijeća mjesnog odbora odnosno drugog oblika mjesne samouprave ne obvezuje predstavničko tijelo. Naime, Ministarstvo uprave se i u slučaju navedenog trga očitovalo da iako je na sjednici Vijeća Gradske četvrti Donji Grad i sjednici Mjesnog odbora Mimara doneseno negativno mišljenje o preimenovanju Trga maršala Tita, pribavljeno mišljenje građana ne obvezuje gradsku skupština koja imajući i druge činjenice i okolnosti u vidu može odlučiti drugačije od iskazanog mišljenja građana po prethodnom pitanju. Koje su to druge činjenice i okolnosti nije rečeno. Dakle, prema čl. 6. st. 6. ovog Konačnog prijedloga zakona naselje, ulica i trg može imati ime po općim zemljopisnim pojmovima, … [[Govornik se ne razumije]] , biljnim i životinjskim vrstama, zanimanjima, po imenima osobe i organizacijama koje su dale značajan doprinos društvenom, kulturnom, političkom i znanstvenom razvoju, po imenima drugih naselja, gradova i država, po povijesnim događajima, pokretima i datumima koji su vezani uz povijesne događaje i drugo, a o imenu ulice mogu imati i brojčane oznake. Pitanje je, jesmo li mi u ovoj sabornici npr. suglasni oko imena osoba i organizacija koje su dale značajan doprinos društvenom, kulturnom, političkom i znanstvenom razvoju? Osobito kad je riječ o političkom razvoju dakako da nismo suglasni, kao što nismo bili ni tada u gradskoj skupštini 2017.g. i onda nam se kao arbitar nudi Povjerenstvo Vlade RH za standardizaciju geografskih imena jer prema čl. 7. st. 3. imena naselja, ulica i trgova moraju biti usklađena sa prethodno pribavljenim mišljenjem Povjerenstva Vlade RH za standardizaciju geografskih imena. Najmanje je ovdje sporna standardizacija geografskih imena jer će se oko toga stručnjaci iz povjerenstva lako suglasiti, ali oko imena osoba koje su dali doprinos političkom razvoju očito neće. Tu će sigurno biti mišljenja kao kod Pitije proročice iz Delfa ibis redibis numquam peribis in bello, znači ići ćeš vratiti se nećeš poginuti u ratu. Sve ovisi gdje ćeš staviti zarez. Dakle, Povjerenstvo Vlade RH za standardizaciju geografskih imena nije tu da bude arbitar oko političkih prijepora. Međutim, ovaj konačni prijedlog zakona ne rješava pitanje npr. kad bi građani s područja Trešnjevke htjeli preimenovati Šetalište Jurija Gagarina koji vodi u zgradu Ministarstva hrvatskih branitelja do Trešnjevačkog placa, nisam sigurna da u ovom naletu gnjeva prema svemu ruskom nekome pasti na pamet i ta luda ideja. Baš me zanima kakvo bi mišljenje bilo vladinog povjerenstva i njegovo obrazloženje. Dakle, ovaj konačni prijedlog zakona je tehnički korektan, ali ako ima, ako smo imali 33 godine zakon koji nismo mijenjali o naseljima koji je očito dobro funkcionirao možda bi trebalo u novom zakonu dati i malo nekih smjernica, nekih osnova da se u slučaju prijepora donositelji odluka imaju za što uhvatiti. Ovako ovaj tehnički korektan zakon o spornim situacijama nema smjernica u zakonu niti pravog arbitra koji bi temeljem tih smjernica donio odluku. Tako ćemo ovaj tehnički korektan zakon ostaviti u provedbu tijelu državne uprave nadležno za geodetske i katastarske poslove odnosno Državnoj geodetskoj upravi koji će raditi po sistemu, ne bi se mi hteli mešati dok se stvari ne raščiste. Mi ćemo u predstavničkim tijelima oko svjetonazorskih i političkih prijepora ionako imati međusobno granatiranje. I dalje će biti čekićem po tabli koja nekome nije po volji. Prekršaje odredbe odnose se samo na vlasnika ili upravitelja zgrade za ne postavljanje pločica s kućnim brojem. Građani će i dalje voditi dugotrajne bitke ukoliko budu željeli promjenu granica područja naselja dok njihov zahtjev ne prođe sve instance kao što je to bio slučaj sa građanima Podbrežja kad su htjeli pripojiti se naselju Siget iz naselja Sveta Klara u Zagrebu. Ovaj zakon ne nudi brže procedure za promjenu područja naselja, a trebao bi. Zar u 33 godine nismo vidjeli gdje zapinje u pojedinim fazama postupka? I opet će se u pravili građani plaćati promjene dokumenata zbog promjene adresa radi nepotrebnog mijenjanja naziva ulica i trgova. Tko će reći kada je nepotrebno, a kada potrebno mijenjati naziv ulice ili trga. To ovaj zakon nije riješio. Možda i bolje jer bi ova rasprava bila dugo u noć. Hvala lijepa.
Sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti dva, dvojica zastupnika, kolega Petrov i kolega Bulj. Prvi će biti kolega Petrov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, iščitavajući ovaj prijedlog zakona došao sam do zaključka kako naša Vlada RH ima tendenciju stvaranja povjerenstava. Pa u ovom zakonu imamo 2 povjerenstva. Imamo povjerenstvo o za standardizaciju geografskih imena, imamo povjerenstvo Vlade RH za granice jedinica lokalne samouprave. Ovim tempom uskoro ćemo imati više povjerenstava nego zakona u RH, a budući da ova povjerenstva ja nisam vidio da ičim podliježu nekim zakonima i rokovima čak iz prošle rasprave, to znači da ćemo uskoro za ova povjerenstva imati dodatne zakone. Pa onda ono što je bilo jednostavno postat će kompleksno, ono što je već kompleksno postat će potpuno nerazumljivo. Ja mislim da se zbog pravom zbog toga postavlja i za vrijeme prošle rasprave o ovom zakonu pitanje učinkovitosti takvih povjerenstava jer ona su vrlo često formirana da bise oduljio proces, a ne riješio problem. Sjetite se samo ćirilice u Vukovaru, ZDS-a i ostalo za što imamo povjerenstvo, složit ćemo povjerenstvo i ono će riješiti. Pa onda prođe voz, prođe baba s kolačima, nitko više ne pita ništa. Ima neko tamo povjerenstvo. Ono tamo nešto radi. Ja bih vas molio da zbog toga se trudimo se urediti zakone da oni budu što je moguće jednostavniji, logičniji. I da ta povjerenstva unutar ovlasti koje im se daju ako za to ima potrebe imaju ne samo ovlasti, imaju zaduženja, imaju odgovornost, imaju rokove. Povjerenstva se ne bi trebala bojati rokova ako su stručna. Iz tog razloga smatramo da je potpuno opravdano tražiti da u ovom prijedlogu zakona u Članku 6. povjerenstvo Vlade RH za standardizaciju geografskih imena ima zakonom definiran rok u kojem će dati mišljenje. Je li potrebno imati ovo povjerenstvo? Pa ako će se uvažavati sva povijest, kultura, socijalne značajke sredina iz kojih potječe zahtjev za očitovanjem ovakvog povjerenstva u redu. Meni iskreno više ovo povjerenstvo sliči na nekakav politbiro koji će odlučiti što se smije, što se ne smije već kada postoji centralizacija pa će tamo predsjednik vlade odlučivati koje se ime smije koristiti, koje se ime ne smije koristiti, ali dajte ljudi barem rok. Mislim da je pošteno da postoji rok u kojem će to povjerenstvo dati mišljenje ili postoje svete krave. Druga stvar, smatramo da je opravdan prijedlog da se nadležnost za odlučivanje o granicama jedinice lokalne samouprave prebaci na sudove u trenutku kada se jedinice lokalne samouprave ne usklade sporazumno ili i za to treba neko povjerenstvo na nekoj nacionalnoj razini. Objašnjenje da ste odbili ovaj prijedlog je da ga vi ne možete isključit, on se usklađuje s drugim, ne, ne, vi ga možete isključiti iz ovoga prijedloga zakona, a s tim uskladiti Zakon o područjima županija, gradova i općina ne koji se pozivate. Treća stvar smatram kako je stvarno potrebno jasno definirati u Članku 5. koji je to najprimjereniji način prikupljanja mišljenja građana ukoliko dođe do njihove težnje spajanja, razdvajanja naselja unutar jedinica lokalne samouprave ako ta jedinica lokalne samouprave na tom mjestu nema oblik, već ustrojeni oblik mjesne samouprave. Mogućnost da jedinica lokalne samouprave samostalna, samostalno odlučuje što je to vjerodostojno i objektivno vodi po meni u bespotrebno stvaranje procesa, čekanje nekog povjerenstva na nekoj nacionalnoj razini da donese odluku umjesto da se bude jednostavan, definirate sami koji je to oblik i on se slijedi. Također smatram da prijedlogom zakona nije jasno definirano kojim uredbama EU se definira duljina znakova i svi drugi međunarodni standardi. Je li dobro da se standardiziraju stvari? Da, ali isto tako ako već su građani RH dužni slijediti određene standarde onda se treba točno navesti koji su to standardi, koje su to odredbe EU. Ne trebaju se navoditi te odredbe jer su one podložne promjenama, ali se može povezati na koje odredbe se misli, ovako se samo navelo to su odredbe i to se slijedi. Koje? Niko ne zna. Koje odredbe EU? Niko ne zna. Mislim da bi to bilo dobro navesti. Također spominjati pojam rješenje, a ne odluku, samim time što ste u 2. stavku tog istog članka definirali da rješenje nije upravni akt samo to vam govori da ste svjesni da to može dovest do problema. Mislim da bi bilo dobro bilo radi standardizacije i izraza u zakonu koristiti preciznije pojmove. U ovom trenutku to nije rješenje, to može biti odluka. Da, ja sam ovo izlaganje također mogao kao i moje kolege pričati o tome što nedostaje našim naseljima, što je ono što bi trebalo napraviti i ako ću o tome pričati, a vjerujem da će moj kolega Bulj o tome također progovoriti trebamo se boriti za jednako razvijenu Hrvatsku, da svi imaju jednake uvjete, a mislim da ona naselja i oni područje RH iz kojih ljudi iseljavaju nemaju jednake mogućnosti, a tu posebno mislim i na Dalmatinsku zagoru i na Slavoniju. Hvala.
Sada će nastaviti kolega Bulj, izvolite.
Kad govorimo o naseljima i ovome zakonu mislim da smo mi država sa blizu 600 jedinica lokalnih samouprava, mjesnih odbora ni ne znamo broj, međutim taj najmanji mjesni odbor bio sam evo … postao gradonačelnik od 2007. i predsjednik mjesnog odbora uvijek to ističem i to je u biti to je život. Ovdje ima znači problema koje ste naveli u biti to je brojevi kuća, katastari i ti katastar rad tih nekakvih institucija koje će morati odrađivati, međutim ovdje je zaboravljena jedna stvar, jedna stvar po meni vrlo bitna. Nažalost brojna ognjišta i brojna naselja se gase, ja ne znam točan broj, a mogli bi provjeriti pa ne znam koji je način ste tu napravili u ovome zakonu proceduru što s tim naseljima, kako iz obilježavati, čemu sve te zgrade, na koji način obraditi sve to znači sve ste lipo nabrojili, prepisali ste eu direktive kao i standardno. Mi jedino što radimo u saboru što se tiče tih naselja, poglavito u nerazvijenim područjima od Slavonije pa do Zagore ili Priobalja, Like poglavito brojna naselja su prazna. Ja mislim da mi u ovom saboru tribali se posvetiti više tome dijelu nerazvijenih područja i opstanku u tim naseljima ljudi. Tabele su bitne, obilježavanja su bitna, standardizacija je bitna međutim šta ćemo mi pričati sad o naseljima kad ovo ljudi nas slušaju iz tih naselja, brdsko-planinskih područja gdje nemaju vodoopskrbu, imaju milijone probleme, a mi ovdje ponosimo se kravatama i odjelima govorimo o standardizaciji. Gospodine Piletiću u vašem je kraju vjerojatno sve bajno i sretno, vidim da govorite iz klupe, a niko vas ne opominje, a to nemate pravo, možda jedino po stranačkoj iskaznici. Dajte, … sad zagalamili na mene kad sam vas spomenuo, ali je činjenica da je i u vašeme kraju su naselja prazna, činjenica da je sve u zadnje vrijeme, poglavito u zadnjih 20-ak dana posvećeno ratu i problemima kojega imamo, međutim nemojmo zaboravljati infrastrukturu. Evo kolega moj iz Drniša zna za govorim istinu, brojna naselja izumiru. Pogledajte demografsku sliku pa ćete vidjeti o čemu se radi. Mi moramo ne biti samo prepisivači europskih uredbi za ta naselja, za te mjesne odbore. Ja sam evo iz Sinja recimo brojnim evo Glavice su najveće selo u RH mjesni odbor u RH, veći od brojnih gradova i neka bude još svita u tom mjestom odboru, naroda, ljudi. Međutim, mi imamo jedan problem što smo zaboravili mi ta brojna naselja koja imaju tablice, koji u katastru imaju svoje granice, koje su omeđene međutim nema vodoopskrbu, nemaju organiziran prijevoz, tisuće problema. Ja mislim da s tim stvarima bi se tribali početi baviti, a ove izmjene zakona koje redovito mijenjamo, ovaj doduše nije mijenjan odavno, ali uglavnom nekakva usklađivanja sa uredbama nije dovoljno direktivama EU nije dovoljno za opstanak tih obilježenih i ne obilježenih naselja jer nažalost morat ćemo raspravljati kako skidati ta obilježja.
Hvala. Gospodin Dario Zurović Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Zakon o naseljima generalno je samo vrh jedne sante možemo reći nereda koji nam vlada u prostoru, prostornom planiranju, funkcioniranju katastra, državne imovine, ali i vrlo lošeg i ponekad jako nepreciznog ili za pojedince preciznog prostornog planiranja. Naime, kad vi gledate daleku povijest od Austro-Ugarske naše zemljišne knjige i kompletno katastar imovina, pa čak i naselja nisu do kraja uređena. Početkom '80.-tih bilo je tu lokalnih pokušaja, poglavito evo na sjeveru Hrvatske gdje sam realno pripadam tom sjeverozapadnom dijelu gdje se probalo riješiti te granice između naselja i naravno gdje ko pripada. Bilo je tu dobrih slučajeva, a bilo je nažalost i nekakvih svađa koje je na koncu nekadašnja partija presijekla. Ajmo sad odvrtiti film na 2006., 2007., 2008. i 2009.g.. U tom razdoblju išlo je usklađivanje podataka između policije, između katastra, između DGU-a, između naravno svih zemljišnih knjiga svih institucija. Sjećate se sigurno kad su bili lokalni izbori da su ljudi dobivali osobne na kojima je pisala nacionalnost nepoznata, ali ono što se pojavilo kao problem u Svetoj Nedjelji, ali i u gradu Samoboru mom susjedu, pojavilo se to da su ljudi preko noći pripali u neke druge JLS. Nažalost promijenile su se granice između Grada Zagreba, ali i Zagrebačke županije i indirektno između nekih gradova, poput Svete Nedjelje i poput naravno Samobora i to dan danas stvara probleme ljudima. Mi ovdje imamo tehnički zakon koji neke stvari želi definirati, no tu je jedan cijeli niz problema koji se godinama ne rješava i sada krenimo redom. Išao sam malo gledati koji je sukus znači svega toga skupa i mislim si zbog čega bi netko išao mijenjati granicu naselja i nekome upropaštavati način na koji on živi. Što dublje kopate onda shvatite da se uvijek sve svodi na uvijek dvije čarobne riječi, novac i interes. Neko se s nekim možda dogovorio, neko je nešto zaradio baš zbog toga što je sasvim slučajno ušao u drugu JLS koja je baš u tom momentu dijelila poticaje možda za poljoprivredu ili za neki drugi vid poslovne aktivnosti. Ljudi su si zaradili, pojeo vuk magare, a dan danas 6 kuća na Paučnjaku u Samoboru vodi borbu oko toga da pripadnu u grad Samobor di objektivno i pripadaju i to je glavni sukus problema. Znači ljudi preko noći pripadnu u drugo naselje, imaju problema sa svojim kućnim brojevima, imaju problema sa dobivanjem putovnica, zdravstvenog osiguranja bolje da ne pričam. Znači njihovi poslodavci ili možda samostalni, samostalne tvrtke obrtnici sami sebi uplaćuju i na koncu kako će oni to konzumirati na pravi način, posebno mogu se nać u prekršaju. A sve to zajedno, ovaj cijeli Zakon o naseljima kad vi gledate i katastar i gruntovnu i pogotovo prostorno planiranje stvaraju ogromne probleme. Naime, kod mene je primjer da pola jednog jezera sasvim slučajno je pripalo pod Grad Zagreb. Grad Zagreb čisti naravno zimskom službom do jankomirskog mosta što je sasvim logično, sasvim prirodno i onda kada komunalnog redara vi zovete da intervenira u našem jezeru na području našeg grada čovjek se čudom čudi zato što to nema niti geografske niti bilo kakve veze sa susjednim gradom ili bolje rečeno u ovom slučaju sa susjednom županijom. Također pogledajmo si mi troškove života od tih ljudi koji su samo preko noći iz grada Samobora pripali pod Grad Zagreb, odjedanput je tu 18% prireza, odjedanput je tu veće komunalni, komunalna davanja, komunalni, komunalna naknada, više ne pripadate pod samoborski komunalac nego idete pod zagrebačku čistoću koja rijetko kada uopće i dođe naravno na to područje, znači imate cijeli niz problema. Kod mene sam našao isto tako jedan cijeli niz problema da je čovjek odjedanput na prvom katu u jednom naselju, a drugi dan njegovo prizemlje i njegov sin je u drugom naselju, znači dva različita naselja u istoj kući i ne samo tu kod nas nego negdje i dalje. Prostor je također i kod prostornog planiranja, a tu se moram dotaknuti DGU-a. Naime, Županijski zavod Zagrebačke županije za prostorno planiranje dao je svoju sugestiju da se treba obavezno voditi tom brigom oko prostornih planova. Zbog čega to govorim? Zamislite si ovakvu situaciju, DGU radi tobože nekakvu tehničku pripremu i tehničku izmjenu i tek vas obavijeste kada vi krenete u izmjene prostornih planova i sasvim slučajno se tu promijene granice nekog naselja, automatski se mijenjaju i postoci, postoci izgrađenosti ovisno o županiji, ovisno o regiji, neka županija možda ima do 70% da možete izgraditi i možda je baš to naselje došlo do tog nekakvog ruba, proširite naselje, matematika odigrava svoje, automatski se može dogoditi ono što se dosta često spominje u javnom prostoru, ali i u ovom saboru, pogodovanje. I baš zbog tog pogodovanja ja mogu tu vrlo direktno reći da su se dogodile određene nevolje i na području Samobora, ali nažalost i na području Grada Zagreba. Na koncu konca, znate kako se to na koncu riješilo, ljudi si nisu mogli riješiti adrese, slali su dopise i prema HS, pogotovo evo obitelji Makarun iz Paučnjaka, znam da su poveli cijelu peticiju. Kod mene su također stanovnici Rakitja na ovakav gledali svoje knjige, znači nekad su dobivale dozvole po jednom principu, kasnije po drugome, katastar pjeva svoju pjesmu, gruntovna pjeva svoju pjesmu. Ogromni su vam problemi koje imaju čak i općine kada žele upisat najobičniju cestu u nekom naselju. Događa vam se situacija da ljude kupe građevinsko zemljište, angažiraju geodetu, geodeta fino iscrta sve po pravilima struke, sve to ispravno i onda dolaze po ovjere i po uvjete u općine i u gradove ili ponekad i u županijske urede i onda se ljudi čudom čude i kaže čujte to nije po prostornom planu, ali ljudi kažu nema veze mi smo dobili u katastru pozitivno mišljenje. Drugim riječima, DGU, prostorno planiranje, katastar, izmjena nekretnina, pa čak i ovo adresiranje što se tiče naselja to je sve u paketu bi trebalo biti gledano i trebalo bi u paketu rješavati probleme koje ljudi imaju na terenu. Nažalost, epilog je takav da se mi danas opet prepucavamo o nekakvim imenima trgova po ljudima koji su davno davno napustili kuglu zemaljsku i RH umjesto da se bavimo s onim što će zadržati ljude u budućnosti 2045.g. ovdje tu u Hrvatskoj. Na koncu ti ljudi iz Paučnjaka neki su se iselili van i 2045.g. njihova djeca i njihovi unuci će se samo smijati našim problemima gdje ćemo vjerojatno opet imati prepucavanje u saboru oko toga kako se zove neki trg, a to što ljudi imaju odjedanput veće troškove, što si ne rješavaju svoju vlastitu imovinu i što generalno se ta naselja doslovce i njihove granice i ta područja i kućni brojevi mijenjaju onako na prst, palac metodu, tome će se oni svi smijati i to je nažalost žalosna budućnost koja će nas dočekati. Ne bih volio da za 10 godina ovdje tu neko stane umjesto mene i kaže čujte još nam je 400.000 ljudi otišlo, a baš zbog ovakvih pristupa i ovakvih tobože tehničkih rješenja koja nisu potpuna ljudi će nam i dalje odlaziti. Hvala.
I vama. Gospodin Davor Dretar ispred Domovinsko pokreta. Izvolite.
Dobar dan. Poštovani g. predsjedavajući, g. državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Hvala još jednom kako sam i naveo u uvodnoj replici što smo evo na neki način malo prilagodili ovo drugo čitanje odnosno konačni izgled ovog zakona jer smo u prvom čitanju u spomenutom čl. 7. imali citiram „Povjerenstvo iz st. 3. dat će mišljenje u roku od 30 dana“, a evo sada u drugom čitanju imamo zakonski tekst koji glasi „Povjerenstvo je dužno dati mišljenje u roku od 30 dana od dana primitka prijedloga imena naselja, ulice ili trga“ naravno u slučaju teže dostupnosti građe potrebne za analizu prijedloga tu je st. 5. koje govori da je povjerenstvo dužno istu već spomenutu odluku odnosno mišljenje dati u roku od 60 dana od dana primitka prijedloga imena naselja, ulice ili trga. Pogledao sam malo i sastav Povjerenstva za standardizaciju geografskih imena, sve odreda doktori znanosti, ugledni ljudi u svim svojim granama znanosti kojima se bave, pa tako tu imamo i geodeziju, vanjske poslove, kulturnu baštinu, znanost, obrazovanje, hrvatski jezik, jezikoslovlje, kartografiju, geografiju, leksikografiju, povijest dakle možemo slobodno reći jedno multidisciplinarno povjerenstvo. No, ponovno ipak bih izrazio nezadovoljstvo činjenicom da ih nismo na odgovarajući način ugradili u ovaj zakon odnosno nismo predvidjeli eventualne posljedice ne donošenje odluke odnosno da oni jednostavno svoje mišljenje daju ili ne daju u roku od 30 odnosno 60 dana. Tu je zakonodavac ostao potpuno nedorečen. Vidimo u poglavlju 7 prekršajne odredbe čl. 16. ima dva stavka, jedan govori o novčanoj kazni u iznosu od 3.000-5.000 kuna za vlasnika odnosno upravitelja zgrade ako pločicu sa kućnim brojem zgrade ne postavi u skladu s rješenjem o određivanju kućnog broja zgrade odnosno ako pločicu s kućnim brojem zgrade najkasnije u roku od 60 dana od dana primitka rješenja isto tako ne postavi. Pa mislim da ako smo mogli odrediti novčane kazne za vlasnike odnosno upravitelje zgrada, da smo mogli u ovaj zakon bez problema ugraditi i odnosno u čl. 16. i st. 3. gdje smo mogli ipak reći da će se na određeni način sankcionirati već spomenuto povjerenstvo u slučaju da u zakonskim rokovima od 30 odnosno 60 dana ne donese rješenja odnosno ne daje svoje mišljenje. Vidjeli smo to i u obrazloženju predlagatelja, dakle vezano uz prijedlog Kluba zastupnika Domovinskog pokreta kojim je predložena izmjena čl. 7. prijedloga zakona, među ostalim na način da se regulira situacija u slučaju da Povjerenstvo Vlade RH za standardizaciju geografskih imena ne da mišljenje u rokovima propisanim čl. 7. stavcima 4. i 5. prijedloga zakona ističe se kako se prijedlog ne prihvaća. Evo i obrazloženja, iz razloga što je odredbom čl. 7. stavcima 4. i 5. koje sam maloprije i spomenuo konačnog prijedloga zakona jasno propisano kako je navedeno povjerenstvo dužno dati traženo mišljenje u rokovima propisanim konačnim prijedlogom zakona te je ocijenjeno kako nije opravdano pravno regulirati situaciju u kojoj bi se pretpostavilo da navedeno povjerenstvo neće zakonom propisane obveze izvršavati u zadanim rokovima. Pa mislim da kontradikcija ovdje nije osobito teško uočljiva, možemo to usporediti sa mnogim zakonima, recimo o Zakon o sigurnosti prometa na cestama koji ima izuzetno širok, ali ne i prekršajnih odredbi, ima ih tamo 200-njak, 300-njak i tamo recimo u nekim člancima odnosno stavcima tih prekršajnih odredbi jasno piše da ako se osoba koja je počinila određeni prekršaj, recimo prekoračenja brzine u naseljenom mjestu kažnjava tim i tim iznosom koji ima platiti u roku od 10,15,30 ili 60 dana nakon čega nastupaju naravno sljedeći pravni koraci koje mogu nadležne institucije prema toj osobi pravnoj ili fizičkoj poduzimati. Ovdje toga nemamo te izražavamo ipak nezadovoljstvo sa time i ponovno kao i mnogo puta pitamo se jesmo li mi vrhunsko ili vrhovno zakonodavno tijelo u ovoj zemlji ili ćemo ponovno podzakonskim aktima, pravilnicima koji se donose mimo kontrole HS regulirati ovo, ali i niz drugih pitanja. No eto u svakom slučaju znate i sami jednu od najstarijih političarski izreka, kada nešto ne želiš riješiti osnuješ povjerenstvo. Vidjeli smo ovdje već u intervencijama i reakcijama na niz replika poštovanom tajniku Uhliru da su se automatski antagonizirali oni koji se klanjaju liku i djelu nekih bivših političara, nekih bivših maršala ili pak postavljaju pod znak upitnika potrebu građana svih onih koji žive u bilo kojem dijelu ove zemlje da na neki način u prostorima, trgovima, ulicama ili gdjegod već da jesu i svojim naseljima na koncu konca odaju počast onome što oni smatraju da na najbolji mogući način zastupa njihove vrijednosti. To je nažalost rasprava koja je stara koliko i Hrvatska država, a nažalost starije nekoliko desetljeća i od Hrvatske države i vrijeme je stvarno da se jednom zauvijek toga riješimo jel bez obzira na ovaj zakon, bez obzira na sve zakonske odredbe činjenica jest da se trebamo početi baviti stvarnim stvarima, podignuti ovu zemlju na jedan kvalitetan nivo u kojem ćemo živjeti kvalitetno sa kojom pločom na uglu ulice ili trga možda i nije previše bitno, ali HS za to se apsolutno treba pitati. Hvala.
Hvala. Gospodin Predrag Štromar, Klub zastupnika, ne pardon prije g. Marin Piletić, Klub zastupnika HDZ-a, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] geodetske uprave, dame i gospodo saborski zastupnici. Važeći zakon datira iz 1988.g., ne samo da smo promijenili čitav niz zakonskih i podzakonskih akata kako smo mogli čuti u uvodnom izlaganju nego i državu, političko ustrojstvo, pa čak i 10 saziva HS, a činjenica je da će se ovaj novi zakon odnositi na 556 JLS, 3752 mjesne samouprave, nešto manje katastarskih općina i na 6757 naselja u RH. Čl. 7. st. 3. ovako predloženog zakona kaže da sva imena ulica i trgova kao i naselja moraju biti usklađeni po prethodno pribavljenom mišljenju Povjerenstva Vlade RH za standardizaciju geografskih imena. Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina iz 2018. propisano je da poslove standardizacije geografskih imena obavljaju javnopravna tijela sukladno preporukama Povjerenstva za standardizaciju geografskih imena koji imenuje i razrješava rješenjem Vlada RH. Mi od 2019.g. imamo to povjerenstvo i nije osnovano da ne bismo rješavali probleme, da bismo ih zakomplicirali nego da bismo upravo proveli standardizaciju geografskih imena i ovim zakonom ugrađujemo dakle preporuke ovog povjerenstva kao nezaobilazno tijelo u donošenju ovog zakona, te imenovanju naselja, ulica i trgova. Povjerenstvo za standardizaciju geografskih imena usvojilo je preporuke za standardizaciju istih, imenovanje naselja, ulica i trgova, kao i preporuke vezane uz pisanje i uporabu geografskih imena iz stranih država. U toj preporuci kolegice i kolege stoji, geografska imena identificiraju i odražavaju kulturu, povijesnu baštinu i topografiju jednog područja, nacije i međunarodne zajednice, dosljednost njihove primjene osnova je učinkovite komunikacije i socioekonomskog razvoja. Zbog svojeg razvoja kroz stoljeća geografska imena odražavaju povijesni i kulturni razvoj pojedinog područja, te tvore njegovu kulturnu baštinu. Geografskim imenima ne identificiraju se samo geografska obilježja i objekti već i pojedinci, grupe, nacija ili hrvatski narod. Zbog toga valja podsjetiti da je ovo iznimno važan zakon koji će ubuduće usmjeravati razvoj hrvatske… [[Govornik se ne razumije]] , čuvati identitet hrvatskog naroda, kulture i nacionalne povijesti, te skrbiti više od 120.000 geografskih imena koji se nalaze u registru geografskih imena DGU-a. Zbog dosad nestandardiziranog i jednostranog pristupa problematici imenovanja naselja, ulica i trgova u RH konačni oblik imena koja su dolazila u službenu uporabu često nisu bila obrađena i razmotrena od svih relevantnih stručnjaka, kao što su u povjerenstvu geografi, jezikoslovci, geodeti, geolozi, te imena koja su bila donesena nisu bila jednoobrazna, niti na bilo koji način standardizirana na području RH. Posljedica takvog nestandardiziranog pristupa je nedosljedna, nesustavna i neujednačena primjena imena naselja, ulica i trgova kako u sustavu javne uprave tako i u medijima, popularno stručnim časopisima, znanstvenim tekstovima, školskim udžbenicima, priručnicima, te u leksikografskim i kartografskim dijelima. Mnogo je primjera nestandardnih imena i nekih nelogičnosti. Na prvom čitanju zakona spomenuo sam da je bilo ovakve standardizacije povjerenstva možda se ne bi dogodilo da nazivi županija iz 1993. imamo usku odrednicu da je dalmatinska, samo Splitsko-dalmatinska kada su i druge dalmatinske županije u sastavu RH. Ne bismo imali slučaj da je u Slavoniji samo Požeška-slavonska županija i druge županije su dakle slavonske u kontinentalnom dijelu Hrvatske. Da je bilo standardizacije i savjetovanja s ovim povjerenstvom ne bi nam se dogodilo da u RH imamo, dobro zapamtite i čujte, Ulicu žrtava Domovinskog rata. To je nedopustivo. Jednako tako u ovoj nestandardiziranosti imamo i čitav niz hrvatskih otoka, jednih najljepših bisera dakle RH koji imaju više naziva, nazivi nisu standardizirani i nije jasno u primjeni dakle koje ime je pravo iako bi svako trebalo bit ispravno. Upravo će se ovim prijedlogom zakona ukloniti gore navedeni nedostaci, te će se postići itekako standardizacija o imenovanju i naselja, kao ulica i trgova. Svako imenovanje imat će sukladno ovom zakonu i stručnu digitalnu podlogu iz registra prostornih jedinica jedinstvene baze DGU-a. Zbog toga će se izmjena naziva ili novo imenovanje biti registrirano na digitalnim platformama, što će itekako pomoći žurnim službama poput vatrogasaca, HGSS-a, Hitne medicinske pomoći ili policije. Upravo to i jest smisao ovog zakona, kao i svih ostalih reformskih zakona i akata koje ova vlada predlaže HS. Nakon ove točke iz Zakona o naseljima na redu je još i Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, pa onda redom standardizacija imena i njihova uporaba osigurava se Zakonom o naseljima. Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina ukida i predviđa ukidanje parafiskalnih nameta sukladno Akcijskom planu za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja RH te dodatno omogućuje digitalizaciju poslovanja, a kada tome dodamo i nedavno usvojeni višegodišnji Program katastarskih izmjera do 2030. kojim se treba izmjeriti, obnoviti katastar i uspostaviti nova zemljišna knjiga za više od 10% građevinskih površina RH, a na kojima se odvija više od 80% gospodarskih aktivnosti intencija ove vlade je više nego jasna. Zakon o komasaciji koji smo nedavno raspravili donosi mogućnost okrupnjivanja poljoprivrednog zemljišta također usklađivanja prostornih podataka, a u pripremi je i novi Zakon o zemljišnim knjigama. Uz sve ovo čuli smo u prethodnim rasprava vrlo je važno da se usklade granice katastarskih općina i naselja. Upravo na tome Državna geodetska uprava radi i provodi postupak usklađivanja granica katastarskih općina što će više nego ikad, ponavljam u cijeloj Hrvatskoj donijeti i pridonijeti redu te sređenosti prostora u RH, a ujedno to je i preduvjet da se sredi stanje s granicama naselja i jedinica lokalne samouprave. Neto je od kolega spomenuo da se mijenjanje granica događa smo kad su tu novac i interes. Zaboravio je kolega spomenuti i logiku. Imamo sasvim najnormalnijih primjera gdje se pojedina naselja ili dijelovi naselja pripajaju drugoj jedinici lokalne samouprave jer to nalaže logika. Slučaj dijela naselja Piljenice koji je ostao zarobljen između dva naselja u sastavu grada Kutine, pripadao teritorijalno općini Lipovljani danas sporazumom između dvije jedinice lokalne samouprave u svom prirodnom okruženju pripada jedinici lokalne samouprave koja se zove grad Kutina. Hrvatska se svim ovim reformama u potpunosti digitalizira u evidencijama prostornih registara što će sasvim sigurno osigurati sređivanje stanja u prostoru. A sređeno stanje u prostoru i prostornim evidencijama znače uredna i uređena zemlja, kvalitetna javna administracija, veće cijene zemljišta, lakše privlačenje investitora i investicija. Klub zastupnika HDZ-a uz čestitke predlagatelju će svestrano podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. I sada je na redu gospodin Predrag Štromar, Klub zastupnika HSU, HNS-a i nezavisnih zastupnika, nije se promijenilo u međuvremenu. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, ništa se nije promijenilo kod nas i dalje smo stabilni i kad govorimo o Zakonima o naseljima u ime Kluba HNS-a, HSU-a i nezavisnih podržavam potpuno ovaj prijedlog zakona i smatram ga pozitivnim iskorakom u procesu evidentiranja prostora i njegovim kvalitetnijim i odgovornijim upravljanjem. Obzirom na tridesetogodišnje razdoblje u kojem zakon nije mijenjan, a u međuvremenu se promijenio čitav niz drugih zakona koji se dotiču područja koja obuhvaća i ovaj zakon u konačnici promijenio se i društveni poredak, izmjene ovog zakona bile su nužne. I kad već govorimo o postupku imenovanja ulica i trgova, a to je danas bila dosta tema htio bih podsjetiti možda čak i predložiti na razmatranje za neka buduća imenovanja ulica i trgova. Inicijativu HNS-a od prošle godine kad su naši članovi povodom Dana žena napravili akciju simboličkog preimenovanja ulica i trgova imenima poznatih i zaslužnih žena iz hrvatske prošlosti. Cilj te akcije bio je ukazati na problem ignoriranja uloge i uspjeha žena kroz povijest koji se očituje nažalost i na toj simboličkoj razini imenovanja javnih površina. Možda je sad trenutak da promišljamo i o toj komponenti ove teme. Naime, javno dostupni podaci govore kako hrvatski gradovi u nazivima svojih ulica gotovo u potpunosti izostavljaju povijest žene. Naime, samo 2,37% svih hrvatskih javnih površina nosi žensko ime, 5 od 8 najvećih gradova ima manje od 2% ulica nazvanih po ženama, a 11 gradova nema ni jednu ulicu nazvanu po ženi. A brojne su žene koje su odigrale važnu ulogu kroz povijest i ostvarile uspjehe koji su dio našeg identiteta. O tome danas nitko nije govorio, samo o povijesti poznatim ličnostima ili pozitivnima ili negativnima. Neimenovanje javnih površina trgova, ulica i parkova, institucija zaslužnim ženama pokazuje da smo i danas u 21. stoljeću uz sve napore i dalje muško društvo te da povijest pripada muškarcima. To ne smije biti tako. Postoje brojne žene koje su zavrijedile da njihovim imenom nazovemo ulici i trg i na taj način zadržimo u kolektivnom sjećanju njihov doprinos u oblikovanju društva u kojem danas živimo. Teško je mijenjati postojeće nazive, no apeliram da se u budućnosti prilikom imenovanja novih ulica i trgova u razmatranje uzme i popis zaslužnih žena jer hrvatskog društvo ono ih ima i na to moramo biti ponosni i na tome im moramo biti zahvali. Pa ako im hoćemo biti zahvalni dajmo omogućimo da ne ostanu u povijesti nego da budu i u budućnosti. Hvala.
Hvala. I sad prelazimo na pojedinačne rasprave, prvi je gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mislim da je ovo prva pojedinačna rasprava po novim pravilima i ja moram izraziti žaljenje što i dalje moramo dolaziti za govornicu, a ne možemo s mjesta. Mislim da bi to isto trebalo možda korigirati. Naime, u prošlim sazivima sabora je to bio običaj. Što se tiče prijedloga zakonima o naseljima dosta toga sam rekao u ime kluba, držim da je ovo prvenstveno politički, a ne tehnički zakon i ta da mu kao takvome treba pristupiti da sa resornog ministarstva treba skinuti teret političkih odluka i ipak je Ministarstvo graditeljstva jedno uže stručno resorno tijelo i da političke rasprave treba voditi na razini političkih stranaka i „političkijih“ ministarstava kao što su MUP, Ministarstvo uprave i pravosuđa i sl. Drugo, želio bih odagnati sumnje koje su se ovdje pojavile ne samo sumnje jednih nego i očekivanja drugih da će vladino Povjerenstvo sa standardizaciju geografskih imena ako sam dobro izgovorio se pretvoriti u jednu vrstu povijesnog i etičkog sudišta jer to bi prvenstveno bilo izvan njihove ustavne uloge, bilo bi svakako i nepotrebno jer o primjerenosti imena nekih geografskih i drugih to po njima svakako može odlučivati Ustavni sud, ali ne i vladino povjerenstvo. Ono bi moglo odlučivati kada bi mu Ustavom bila dana takva ovlast. Primjerice u Ministarstvu uprave susreo sam se sa dva slučaja, jedan je slučaj da je 30-ak godina jedno naselje u Virovitičko-podravskoj županiji u svom sastavu imao je ulicu 10. travnja i sukladno ovlastima o pravu nadzora stavio sam van snage temeljem utvrđivanja zašto je ta ulica tako nazvana. Nakon toga je Vlada to uputila Ustavnom sudu i Ustavni sud je za koju godinu donio o tome odluku. A drugi je bio slučaj imenovanja po osobi, radi se o Mili Budaku gdje do donošenja odluke Ustavnog suda u ovom prvom slučaju nisam poduzimao ništa jer nisam bio siguran hoće li sa istom argumentacijom sudovi reagirati na datum koji asocira na točno određeni događaj i s druge strane hoće li se taj kriterij Ustavnog suda primjenjivati i na osobe. Tek kasnije kada je došla ta odluka Ustavnog suda tada više nisam bio ministar iz obrazloženja se moglo zaključiti da bi slično obrazloženje bilo i u tom slučaju pa bi bilo dobro da aktualna garnitura u Ministarstvu uprave i pravosuđa temeljem tog obrazloženja Ustavnog suda reagira i na taj slučaj. I naravno postavlja se uopće pitanje valorizacije povijesnih uloga određenih osoba, a to svakako nije nadležnost Ministarstva graditeljstva uz poštovanje. Ja sam siguran da ni vi to ne bi htjeli pa onda čemu da vam ga to još dodatno namećemo. Dakle u dalekoj povijesti primjerice u SAD-u tek je ovdje aktualizirano pitanje obilježja istaknutim vojskovođama južnjaka odnosno snaga Konfederacije zato što su kako oni zovu Afroamerikanci zaključili da ih to diskriminira, ako sam malo pojednostavio ali o tome se radi. Prema tome ni puno razvijenije i zemlje sa dužom demokratskom tradicijom nisu imune na reviziju nekih svojih vrijednosti i kontekstualizaciju onoga što se događa u odnosu na nove događaje, dakle čak i u SAD-u. Je li Hrvatska dovoljno zrela kao demokracija da to stavi na tu razinu? Ne znam, ali razvijat će se ako ne bude ovih retrogradnih procesa razvijat će se, do data ovisi o tome koja stranka u kojoj skupštini ima koju većinu pa će onda sukladno svom političkom programu, ideologiji, svjetonazoru, vrijednostima za koje misle da su ispravni to donositi odluke, a onda će Ustavni sud kao tijelo koje prati Ustav vidjeti jesu li oni sa svojom odlukom izašli iz okvira slobode izražavanja i onoga što je Ustav postavio kao okvir. Zahvaljujem.
Gospodin Zekanović prva replika.
Poštovani kolega Bauk. Evo zanimljivo je da je taj st. 3. čl. 7. vama sporan, a možda bi vam to zapravo odgovaralo ako bi imali uopće ambicije biti u vlasti. Ali očito ste vi predodređeni za oporbu pa vam taj članak nikako ne odgovara. Ja sam kritičan prema tom članku upravo zbog toga što se bojim tko će sjediti u povjerenstvu pa možda bude čak i sklon vašoj opciji pa može dozvoliti nešto što ja ne bi dozvolio. Ali evo ono što evo pitanje za vas konkretno i kolegica Nađ je ovdje dosta revitalizirala čak je i pohvalila jednog ratnog zločinca, a zove se Josip, preziva se Broz, vi tu sada spominjete Milu Budaka, ali evo volio bih čuti vaš stav vezano baš uz tog Josipa Broza znači koji je prema svim međunarodnim tijelima relevantnim ratni zločinac jedan od najvećih zločinaca općenito je li, što evo vaš stav o njemu odnosno može li se po njemu zvati [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] neki trg, ulica ili nešto slično?
Izvolite odgovor.
Kada bih ja bio vijećnik u jedinici lokalne samouprave koja o tome odlučuje da dođe taj prijedlog ja bi glasao za. Evo obrazloženje je sad više-manje poznato pa nema potrebe da dodatno te stvari analiziramo, to je to. Što se tiče predodređenosti za oporbu, a gledajte u nekim gradovima i općinama moja stranka je na vlasti u neki u oporbi, nekad smo na vlasti češće u oporbi, ali ništa nije vječno tako ni oporba ni stranka, samo je Hajduk vječan i Hrvatska nadam se.
Gospodin Miletić, gospodin Piletić. Danas nemam sreće s vašim imenima.
Ma sve u redu, navikao sam g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Bauk spomenuli ste u svom izlaganju da bi Povjerenstvo za standardizaciju geografskih imena trebalo biti političko tijelo ili da će ono donositi političke odluke kako se određeno ime ulice i naselja treba zvati. Svrha dakle preporuka koje sukladno čl. 7. st. 3. povjerenstvo treba dati jest dakle, samo malo da vam pročitam, posljedice nepostojanja preporuka za standardizaciju geografskih imena nedostatak je kriterija za pisanje i uporabu geografskih imena, te rezultat toga je nedosljedna primjena. Dakle, povjerenstvo neće donositi nikakve političke odluke, niti će nametati predstavničkom tijelu JLS koji bi naziv pojedina ulica ili trg trebali nositi, ali da će standardizirati kao što imate slučaj brojni gradovi predlažu Ulicu Blaženog Alojzija Stepinca, neki kardinala, dakle da se standardiziraju imena.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Ja sam u stvari rekao da su to očekivanja nekih i bojazni od nekih, nisam, nisam svoj stav o tome izrazio, čak sam u raspravi i rekao da šta bi bila standardizacija upravo na tragu ovoga što ste i vi, što ste i vi rekli samo sam spomenuo drugu povijesnu ličnost. Uostalom dal se treba zvat Ulica grada Vukovara ili Vukovarska ulica, ja sam to tako shvatio da je povjerenstvo i sad ste me vi umirili da ne moram pisat amandman da se to precizira, evo dakle uštedjeli ste mi neko vrijeme provesti za računalom i ako bi povjerenstvo to zloupotrijebilo i postupilo suprotno vašem onda očekujem da zajedno idemo na presicu i da osudimo to evo, evo, okej, za zapisnik kolega je digao palac gore. A što se, iskoristit ću 15 sekundi dok me potpredsjednik ne prekine da samo kažem ako potpredsjednik g. Zekanović bude u povjerenstvu bit će na istom stavu kao i ja oko ovoga što ste me pitali. Hvala.
Hvala lijepa. Slobodni ste. Gospodin Predrag Štromar sada, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Podržat ću ovaj Konačni prijedlog Zakona o naseljima i to iz nekoliko po meni vrlo važnih razloga. Prije svega činjenica da je važeći zakon donesen još 1988.g. dovoljno govori o nužnosti njegove izmjene obzirom da se u međuvremenu promijenio čitav niz zakona koji definiraju područja na koja se odnosi ovaj zakon. Također upravo je ovo jedan od zakona kojim bi se trebali postići pozitivni efekti u evidentiranju prostora i njegovim kvalitetnijim i odgovornijim upravljanjem. Naime, upravo je prostor jedan od najvrjednijih resursa koji imamo, te sukladno tome i prostorna politika odnosno politika upravljanja prostorom zahtjeva stalan angažman iz zakonodavne i izvršne vlasti, naravno ne isključujući struku i javnost i to kroz donošenje i provedbu kvalitetnijih zakonskih rješenja, a sve s konačnim ciljem očuvanja, unaprjeđenja i učinkovitog i odgovornog upravljanja prostorom jer prostor je taj koji definira i gospodarski i socijalni, u konačnici i demografski razvoj zemlje. Stoga je nužno kvalitetno upravljanje njime želimo li ostvariti ujednačen regionalni razvoj, rast gospodarstva, te veću kvalitetu života. I dok će jedni reći da je ovo politički zakon, drugi pak da je tehnički, ja bih naglasio kako je prije svega riječ o konkretnom o životnom zakonu. Njegove izmjene, posebno one koje se odnose na horizontalnu usklađenost zakonodavstva, te definiranje kvalitetnijeg načina uspostave naziva naselja prilikom promjene i prilikom izdavanja, izdvajanja pojedinih naselja iz dosadašnjeg naselja, te promjena granica između postojećih naselja, kao i imenovanje ulica i trgova i dodjele kućnih brojeva idu u smjeru standardizacije. To nam je itekako potrebno u šumi propisa i neusklađenosti koja vlada kad govorimo o prostornom planiranju i upravljanju prostorom. Pozdravljam činjenicu da je predlagatelj uvažio jedan od prijedloga s prvog čitanja, a to je da se skrati rok za donošenje Pravilnika o načinu označavanja imena naselja, ulica i trgova s 12 na 6 mjeseci, što ide u smjeru brže i efikasnije provedbe zakona, a nadamo se da će to biti i prije. Hvala.
I vama. Gđa. Selak Raspudić prva replika.
Naravno da sve najviše zanima ono i o čemu je kolega Bauk govorio, a to je to famozno Povjerenstvo za standardizaciju imena. Kao netko tko je diplomirao kroatistiku znam što bi trebala biti standardizacija imena, ali nisam sigurna s obzirom da nije precizirano jer je to jedini opseg posla kojim će se ovo povjerenstvo baviti, pa me zanima očekujete li vi da će nakon ovih izmjena zakona doći do promjena u imenima naselja odnosno da će se neke stvari u Hrvatskoj mijenjati i ako očekujete da će doći do takvih promjena što mislite da bi u Hrvatskoj moglo biti predmet izmjena imena? Hvala.
Izvolite odgovor.
… [[Govornik se ne razumije]] , ali govorilo se izuzetno puno baš oko toga i saborski zastupnici, ali i predlagatelj je govorio šta to znači standardizacija. Ne vjerujem da će biti velikih promjena nego će povjerenstvo raditi na tome kad ide neki novi prijedlog da se taj prijedlog provjeri dal je standardan ili nije, kako je tu rekao jedan kolega da jedan otok ima svoj naziv u 6 gradova i 4 općine i svugdje drugačije se ta ulica zove ili konkretno primjer Ulica grada Vukovara ili Vukovarska ulica. To bi trebao biti zadatak ovog povjerenstva.
Hvala lijepa. Gospodin Zekanović.
Poštovani kolega, neke su teme demarkacijska linija u politici, pa tako i ovdje može biti demarkacijska linija imena nekih ulica, trgova, gradova, naselja. Pa evo pitanje za vas da vidimo samo gdje ste, kako biste vi kao član predstavničkog tijela lokalne samouprave glasovali npr. o prijedlogu da se neki trg ili ulica zove imenom Maršala Josipa Broza Tita i još jedan prijedloga evo ga da se nešto imenuje imenom Alojzija Stepinca, vaš stav, evo tu je kolega Bauk bio dosta eksplicitan, da čujemo i vas.
Izvolite odgovor.
Pa evo, to je jedno pitanje koje će biti ako će biti, ali ja bi predlagao neka imena da neke ulice ili neki trgovi imaju neka imena a prvenstveno bi se borio da to bude Trg Savke Dabčević Kučar.
Gospodin Davor Dretar.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega Štromar mi dolazimo iz iste izborne jedinice, pa dozvolite da vas malo evo i karikirano pitam. Kada dolazimo pred Varaždin tamo od Kneginca ulazimo onom lijepom širokom prekrasnom cestom, sa desne strane imamo kaj za videti i to tam imamo kaj za videti već jako puno godina. Pa evo da se opet igramo malo nekog zamišljenog sudjelovanja u jedinicama lokalne samouprave u ovom slučaju grada Varaždina. Hoćemo li se založiti da se taj prilaz gradu Varaždinu nazove prilazom varaždinskog smeća, što mislite?
Izvolite odgovor.
Gledajte, pitanje je potpuno na mjestu. Mogli bi čak i pitat se da li ćemo dati i kućni broj tome prostoru. O tome smo razgovarali. Izgleda da po ovom zakonu kad ga izglasamo da ćemo moći dati jer je to gospodarski dosta aktualan prostor i tu bi trebale biti neke gospodarske zgrade. Ja očekujem da će za 2 godine uopće neće biti potrebe govoriti više o tome jer će taj prostor biti gospodarska zona gdje će se raditi i zarađivati.
Hvala lijepa, gotovi ste sad za sada. Gospodin Hrvoje Zekanović će sada imati svoje izlaganje. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kao što sam rekao postoje neke teme koje su demarkacijska linija, njihov stav o njima, nemam ništa protiv vas osobno gospodin Štromar, ali evo čisto da vidimo gdje tko politički stoji, dakle vaš stav je zapravo ovdje očekivan, ja bi rekao. Dakle, neizjašnjavanje o tim temama kao npr. i kolega iz MOST-a, vi ste zapravo u nekakvom političkom vakuumu niti lijevo, niti desno, zapravo i ne znate gdje ste kao rekao i kolege iz MOST-a. Ali ono kad govorimo o ovom problemu, evo tu je i ravnatelj Državne geodetske uprave ako se ne varam, dakle gospodin Šantek, vi ste to je ispod maske vas se ne prepoznajem. Pa evo kad sam govorio u replici poštovanom državnom tajniku istaknuo sam jedan problem, ja ću sada biti konkretan nekako mi vrijeme dozvoli. U Šibeniku je prije 10-ak godina na moju inicijativu promijenjeno ime glavnog gradskog trga koji se u to vrijeme zvao Poljana maršala Tita, danas se zove samo Poljana Bogu hvala, i od onda na kućama na tom trgu, nema svega je par kuća, svega je par brojeva nije promijenjena pločica sa kućnim brojem, još uvijek piše Poljana maršala Tita. I evo meni je drago da sam konačno došao, da mi je došao pod ruke ovaj prijedlog zakona i ovdje kaže kućne brojeve na zahtjev zainteresirane osobe ili po službenoj dužnosti određuje mjes, mjesni valjda imate tu tipfler nadležni ili mjesno nadležni katastarski ured u skladu s ovim zakonom i propisom kojim se određuje državna izmjera i katastar nekretnina. U Šibenik katastar 10 godina nije napravio ništa po tom pitanju, ja vas sada kao šefa znači evo potičem da kad dođete u ured, a evo tražim neka to uđe i u zapisnik i pismeno, pismenu obavijest o vašem postupku da se, da vi potaknete šibenski ured, čak i ova garnitura nije ni kriva jer je to bilo prije njihovog vremena znači oni su zatekli to stanje pa nisu ni znali, da se oni angažiraju po tom pitanju odnosno da vlasnika odnosno upravitelja zgrade, svega je par zgrada, prisili da konačno promijeni te pločice, ako ne postoji tu i kaznena odredba 3 do 5.000 kuna ako to ne napravi u roku od 60 dana. Evo to je jedan mali zadatak kad dođete poslije ove rasprave, skoro će završiti u ured, pa molim vas to učinite kako sam vas zamolio. Što se tiče ovog famoznog povjerenstva, meni je to ok. Meni je to uredu. Neka bude povjerenstvo i evo volio bi sada vidjeti, pa čak se i nadam i priželjkujem da aktualna vlast ne bi dozvolila neke ludosti kao što je povratak nekih trgova po nekim zločincima kao što je Josip Broz Tito. Naravno, evo tu je bio dosta fer i iskren kolega Bauk koji bi glasao za takav prijedlog, ali evo ja ću reći živjelo ovo povjerenstvo i nadam se da će biti čvrsto u svojim odlukama ako budu naravno na ovom tragu kako i ja razmišljam iako, ja ću reći sve je moguće, ali ja ipak vjerujem da će to ispasti onako kako, kako vjerujem. Ovdje mi je bilo žao, teško čuti neke kolege npr. kolega Petrov je spominjao odluke o ćirilici, ćirilične ploče i „za dom spremni“ je stavio u isti kontekst. To je ono zapravo što se ne bi smjelo govoriti, pa to da je napravio netko iz SDP-a ja bi to prihvatio, a ovako kad netko radi iz centra to je, to je dosta loše, loše to zvuči. I na posljetku ono iz replike koju sam vam postavio. Naselje, definicija naselja. Može li naselje biti bez stanovnika? I u kojem trenutku naselje prestaje biti naselje? Gašenje naselja, nije definirano ovim prijedlogom zakona, evo ja sam pročitao čitav prijedlog zakona, pa mislim da bi se i to moralo uvrstiti. U kojem trenutku naselje prestaje biti naselje i evo malo je nedefinirano, malo evo i ući u tu problematiku jer imamo brojna naselja nekadašnja koja su skroz ugašena, zapuštena, bez stanovnika i mislim da ih više ne bi smjeli zvati naseljima. Malo prošećite po Dalmatinskoj zagori i po Lici, takvih naselja ima mnogo. Nažalost u skorije vrijeme ih imamo i po Slavoniji. Nadam se da će se taj trend zaustaviti, ali evo dok se ne zaustavi ajmo ovim prijedlogom zakona definirati i trenutak prestanka postojanja zakona, pardon zakona, naselja. Evo, hvala.
Gospodin Šimičević, prva replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani zastupniče evo ovdje se provlačilo koliko je star ovaj zakon, 33 godine. Dakle, postavlja se pitanje jel ovaj zakon bio toliko dobar ili on zapravo nije bio toliko važan? I sad mi dolazimo u situaciju da mijenjamo ovaj zakon i ja smatram da bi ovaj zakon trebao odgovoriti na sva ova pitanja i da bi se doista ovaj zakon trebao donijeti red u prostoru. Što vi smatrate da li će ovaj zakon odgovoriti tim izazovima? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala kolega. Dakle ovaj zakon će imati moju podršku. Smatram da zakon nije loš. Evo sa ovih par nekakvih evo primjedbi koje nisu toliko bitne, ali evo ga zato i služi rasprava da se nešto ukaže. Svaki zakon ima svoje mane, nedostatke, niti jedan zakon nije savršen. Ali evo upravo smo mi tu zastupnici koji ćemo i kroz raspravu, iščitavanje zakona primijetiti što u zakonu valja, ne valja. U svakom slučaju ovo je jedan doprinos i mislim da je ovaj zakon u redu donijeti i meni se osobno, zadovoljan sam što se tiče znači stavka tri u članku sedam. Znači evo drago mi je da postoji to povjerenstvo koje će sutra u startu onemogućiti nekakve sulude ideje, na primjer gradonačelnika Tomaševića.
Gospodin Dretar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Evo poštovani zastupniče, kolega Zekanović spomenuli ste i sami ovu jednu svjetonazorsku, moralnu ili bilo kakvu drugu liniju razgraničenja ovdje u hrvatskoj politici. Ali vama kao i meni, političarima koji slično razmišljamo molio bih jedan komentar da malo pogledamo na zapad gdje je Woke pokret sve izraženiji i izraženiji i neki dan sam čitajući jedne strane novine našao izvanredan komentar njihovog djelovanja. Polarizirajući napredak, dakle napredak bi sam po sebi trebao biti homogenizirajući odnosno oko njega bi svi trebali biti suglasni ali evo što su oni našli a sukladno je dosta ovoj temi. Woke pokret u Americi traži zabranu, odnosno ukidanje imena ulica, trgova, pa i skidanje spomenika trećem američkom predsjedniku Thomasu Jeffersonu koji je premda autor Deklaracije o neovisnosti navodno bio i robovlasnik. Dakle, molio bih vaš komentar na ovaj sjajni oksimoron polarizirajući napredak. Hvala.
Izvolite odgovor.
Vidite svijet je osmišljen da ima dva pola, da ima crno i bijelo, da ima dobro i zlo u konačnici, pa netko navija za ne znam jedan klub, drugi navija za drugi klub. Dakle, to je normalno u svijetu, tako da ja ne bih shvatio polove kao problem, nego bih shvatio polove kao jednu prednost. A što se tiče te situacije u Americi i te tendencije da se zapravo, jedne cenzure koja izmiče kontroli. I evo ja nisam za to. Imali smo primjer jednog Meštrovićevog Indijanca kojeg su htjeli ukloniti, ne znam jesu li ga na koncu uklonili ili nisu, Kolumba su uklanjali gdje su god stigli itd. Dakle, imamo jednu situaciju da zbog te tzv. političke korektnosti danas evo pogotovo u Americi se uklanja ono što se ne bi smjelo ukloniti. Dakle, polovi da ali cenzura u ovome smislu kako imamo danas u Americi evo ja nisam za to.
Vidim da ste riješili ovaj problem. Gospodin Štromar, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, dobro je rekao kolega Bauk vraćamo se starim našim temama, uvriježenim temama ustaše, partizani. On je pokrenuo tu temu danas, vi nastavljate u jednom tehničkom, kvalitetnom, dobrom zakonu. I mislim, osobno mislim da to nije dobro, a što se tiče mog opredjeljenja kad me već pitate ja sam se potpuno odredio za jednu ličnost koja je u našoj evo nedavnoj povijesti govorila o tome kako bi Hrvatska trebala biti građanska država, država za sve da kvalitetno i dobro žive u njoj.
Kolega Štromar vi ste …
Kolega Zekanović, možete odgovoriti. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Štromar, vi ste na jedan mudar način kao iskusan političar odgovorili na jedan, fino ste govorili i o Savki Dabčević Kučar i ja vjerujem svi imamo dobro mišljenje i unisono mišljenje, složit ću se sa vama. Međutim, u politici vam postoje nekakve demarkacijske linije, teme koje dijele društvo. Na primjer to je zaštita života od začeća, to je vi ste rekli ustaše i partizani. Ja neću govoriti o tome, hoću reći stav je li Tito zločinac ili je nekima idol i heroj. Za mene je zločinac. Imamo stav prema cijepljenju, netko će poput mene hrabro pozvat ljude da se cijepe, drugi će šutjeti ko' zaliveni, ići uzimati političke bodove na tome. Tu smo možda istomišljenici, na primjer. Dakle, imamo teme koje dijele društvo, koje cijepaju društvo. Ja sam bio protiv Istanbulske, neki su bili za Instanbulsku. Ovdje smo što se tiče Josipa Broza ja ću se usuditi reći ipak na različitim stranama bez obzira što se slažemo oko Savke Dabčević Kučar.
Hvala. Gospođa Selak Raspudić.
S obzirom da ste u novije vrijeme vrlo bliski aktualnoj vlasti, možda vi imate neke informacije koje ja nemam. Ali voljela bih znati odakle vama ideja da će Povjerenstvo za standardizaciju odlučivati o tome hoće li se vratiti Trg maršala Tita? On može eventualno odlučivati o tome hoće li se vratiti Titov trg ili trg Josipa Broza. A također bi me zanimalo s obzirom na vaša iskustva sa HDZ-ovom vlasti, pa i sve inicijative koje ste pokušavali pokrenuti oko Istanbulske konvencije pa i nadalje odakle odjednom takvo veliko povjerenje prema vlasti koju ste donedavno tako ozbiljno kritizirali, da će u slučaju povjerenstva, pa i za standardizaciju jezika donositi odluke koje će ovaj put biti u skladu sa vašim mišljenjem.
Hvala. Odgovor.
Hvala. Poštovana kolegice Selak-Raspudić, ako ste me slušali od početka ja sam izrazio nadu, ali i mali jedan strah kako će se sutra to povjerenstvo postaviti. Što se tiče moje blizine HDZ-u točno sjedim, evo sad su me premjestili, tu sjedim dosta odmah uz kolege između IDS-a i HDZ-a. Što se tiče informacija i moje bliskosti sa HDZ-om možda vi iz MOŽEMO možete vaše kolege iz MOŽEMO u Zagrebačkoj skupštini, u zagrebačkoj vlasti pitati što oni namjeravaju napraviti po pitanju maršala Tita, to su vaši kolege, može i MOST-ovci i onda ćete imati informaciju pa ćemo možda moći reagirati ranije. Dakle, stvari su iznimno jasne. Vi ste ti koji imate informacije, vi ste tu ti koji se grlite sa MOŽEMO-vcima jer ste ista stranka za govornicom, pa stoga evo mislim da ste uputili na krivo mjesto, krivo pitanje.
Slobodni ste gospodine Zekanović ....
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Ja bih samo htjela izraziti svoje suosjećanje pa i žaljenje što kolegu Zekanovića ama baš niko ni u oporbi, a ni od vladajućih unatoč svim njegovim pokušajima, trudu, otvorenom i nedvosmislenom koketiranju ne želi zagrliti. Ja se nadam da će se to promijeniti, evo mogu ja jedan prijateljski zagrljaj ponuditi da se ne osjeća toliko usamljen u ovoj sabornici.
Hvala lijepa. Bila je replika, ide opomena. Gospodin Zekanović.
Poštovana kolegice Raspudić. Ja sam vama prvi ponudio zagrljaj ako ste zaboravili, ako pozovete ljude na cijepljenje. Vi ljude na cijepljenje niste pozvali, pa stoga taj zagrljaj od mene nemate. Ali ako me hoćete zagrliti tek tako jel vam je teško jer ste znači fali vam Možemo koji vas možda trenutno ne grli, ja sam tu da vas zagrlim.
Hvala lijepa. Ne znam koliko će se kolega Nino Raspudić složiti, ali imate opomenu. Gospodin Miro Bulj je sad na redu. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Gospodin Predrag Štromar zaključno u ime Kluba zastupnika HNS-a, HSU-a i nezavisnih zastupnika isto ko i prije. Izvolite.
Još uvijek. Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo s obzirom na 30-to godišnje razdoblje u kojem zakon nije bio mijenjan, a u međuvremenu se promijenio čitav niz drugih zakona koji se dotiču područja koje obuhvaćaju ovaj zakon izmjene ovog zakona stvarno su bile nužne, a to smo se uvjerili u raspravi većina saborskih zastupnika koja je raspravljala je za to da se mora zakon promijeniti i baš u tom smjeru kako je i predlagatelj predlagao. Vjerujem da će ovaj zakon ostvariti svoje ciljeve, no isto tako smatram da tu ne treba stati. Ne treba čekati kao što se do sada čekalo 30 i više godina da bi se nešto mijenjalo već treba kontinuirano nastaviti unapređivati procese upravljanja i planiranja prostorom, slušati svakako i struku i javnost i u skladu s time predlagati i donositi zakonske izmjene i rješenja kad je to potrebno, a ne da se čeka opet desetke godina. Hvala.
Hvala i vama. Opet završno u ime Mosta kolegica gospođa Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Naravno da se slažemo da zakon treba mijenjati i usuglasiti sa aktualnim propisima, međutim mislim da ova tema zaslužuje i jedan dublji osvrt s obzirom da je riječ i o političkom pitanju koje nerijetko postaje ideološko. Kada govorimo o Povjerenstvu za standardizaciju naziva s obzirom na obrazloženja koja smo ovdje mogli slušati kao argumente moram priznati da ona nisu jednako uvjerljiva. Ako je nešto pitanje standardnog jezika onda ono ni na koji način ne može utjecati na sam naziv osim ako ga želi uskladiti sa standardnim jezikom što nije nužno pozitivna praksa s obzirom na sva različita narječja s kojima Hrvatska raspolaže i koje su njezino i kulturno jezično bogatstvo. Ako će pak to povjerenstvo uređivati nešto poput onoga što smo ovdje mogli čuti, a što se čini neutralnim, ali samo na prvi pogled bez dubljeg pregleda, recimo da imamo pet različitih, a sličnih imena ulica koje se protežu i u jednom mjestu ili u jednom gradu itd. onda ne govorimo više o povjerenstvu za standardizaciju naziva nego govorimo o nekakvom povjerenstvu možda za tipizaciju naziva gdje bi se trebao ograničiti broj imena koja može nositi u jednom gradu jedna ulica, dakle da se ne ponavljaju stalno ista imena ili možda na jednom širem prostoru koji se tiče županija, ali to su sve vrlo ozbiljna pitanja. A ako će se ograničavati onda će se opet nekoga dovesti u nepovoljniji položaj s obzirom na njegove prohtjeve i s obzirom na pitanje toga tko uopće ima prioritet i hoćemo li onda već i mijenjati ono stečeno odnosno zadane okolnosti gdje sad doista imamo zanimljivih primjera gdje recimo na Čiovu imate i u Okrugu donjem i u Okrugu gornjem Ulicu kralja Zvonimira pa onda vi tražite ako ste turist u koju zapravo želite doći kada se obje nalaze na istom otoku jer se o tome nikada nije sustavno promišljalo. No ako doista tome želimo sustavno i ozbiljno pristupiti onda ne možemo govoriti samo o Povjerenstvu za standardizaciju jezika koje će biti krovni naziv za različite vrste inicijativa i promjena odlučivanja o tome kako će nazivi unutar mjesta pojedinih trgova ili ulica izgledati nego moramo govoriti realno o onome što nas muči na terenu o povjerenstvu koje će se baviti tipizacijom naziva, povjerenstvu koje će se možda baviti i ograničavanjem mogućnosti uporabe određenih imena. Pod standard hrvatskog jezika ne može se sve podvesti niti je nužna i prijeko potrebna standardizacija naziva zato što je upravo naše kulturno bogatstvo, različitost narječja pa i jedna kreativnost u dodjeljivanju imena naziva pojedinih ulica i trgova s obzirom na povijest mjesta i volju građana da se o tome na takav način očituje. Također bih htjela podsjetiti da doista nije svejedno na koji način se imenuju imena ulica odnosno imena trgova i da smo mi kroz povijest svjedočili različitim inicijativama i preimenovanjima koja su uvijek dolazila nakon velikih društvenih prevrata. Jedan od zanimljivih primjera na tom tragu je bilo recimo spajanje ulica četiri ulice Donjeg grada, to su bile Vukotinovićeva, Hatzova, Žerjavićeva i Trenkova tzv. Zeleni val te formiranje umjesto njih jedne ulice s nazivom Ulice 8. maja prema datumu ulaska jugoslavenskih vojnih jedinica u Zagreb i oslobađanja od ustaškog režima ili za neke početka novog totalitarizma. Dakle, na taj način svakako htjelo utjecati na kolektivnu povijest jer nije nimalo svejedno gdje ćete vi i hoćete li najfrekventniju ulicu nazvati na određeni način i time potiho od rođenja nekome sugerirati da je to mjesto koje obilježava njegovo djetinjstvo i kao takvo bitno i nepromjenjivo upisano u njegovu ljudsku povijest. Pitanje koje se uvijek nameće, kada ćemo s time stati, hoćemo li s time stati s obzirom na nedavne tendencije u Gradu Zagrebu kojima se osobno, a i klub Mosta protivimo da se vraća Trg maršala Tita. Međutim o tome neće odlučivati Povjerenstvo za standardizaciju nego normalni demokratski procesi u okviru zakonodavnih mogućnosti o kojima će pravorijek, nadajmo se, barem na nekakvom obliku referendum i dati građani Grada Zagreba. Kada će nestati? Postavlja se pitanje toga kada ćemo se afirmirati i realizirati kao nacija i kada ćemo konačno ostvariti vlastiti identitet onda više ovakvog tipa nasilja koje se često provodi nad ulicama i trgova više nećemo morati gledati, niti će biti potrebno. Za to treba još puno zrelosti, a nadam se da ćemo je mi u budućnosti imati i da nećemo pristati na ovakve retrogradne tendencije kakve se najavljuju čak i u glavnome gradu. Hvala.
Hvala. Gospodin Marin Piletić govorit će završno u ime Kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Povjerenstvo za standardizaciju geografskih imena ima mnoge zadaće, ali sigurno ne imena koja predlaže jedinica lokalne samouprave standardizirati na standardni hrvatski jezik. Standardizacija imena odnosi se dakle na standardizaciju u pisanju i primjeni, nipošto dakle u prevođenju ili približavanju određenih naziva hrvatskom standardnom jeziku. Mnogo smo mogli čuti u današnjoj raspravi da ovo povjerenstvo će biti političko da će ono utjecati na odluke predstavničkih tijela o imenima ulica, trgova. Nipošto. Povjerenstvo za standardizaciju geografskih imena imenovano je u ožujku 2019. godine i uz ravnatelja Državne geodetske uprave gospodina Šanteka članovi povjerenstava su predstavnici Instituta za hrvatski jezik i jezikoslovlje, predstavnici Hrvatskog instituta za povijest, predstavnik Hrvatskog kartografskog društva, Hrvatskog geografskog društva, Leksikografskog zavoda Miroslava Krleže te predstavnici sveučilišta koje se bavi obrazovanjem i istraživanjem u području geografskih imena kao dakle i predstavnici drugih sveučilišta koji se time istim bave. Dakle, Povjerenstvo za standardizaciju nema cilj standardizirati određene nazive ako su sastavni dio određenih lokalizama ili dijalektalizama, nema zadaću da utječe politički na to što će koje predstavničko tijelo imenovati sastavni dio svoga naselja nego standardizirati primjenu tih istih naziva. I povjerenstvo kaže ako predlažete nazive na dakle dijalektu ili koristite lokalizme dostavite pojašnjenje i obrazloženje da se u toj standardizaciji i kod primjene i dakle evidentiranja u digitalnim prostornim planovima može ispravno napisati taj naziv imena ulica ili trga. Mi smo danas dakle pred završetkom rasprave Zakona o naseljima kojima je glavni cilj omogućiti da hrvatska država po pitanju dakle prostornih planova i registra prostornih jedinica bude uređena zemlja. Da ove sve tendencije koje provodi vlada i Državna geodetska uprave idu ka standardizaciji i digitalizaciji. Da nemamo slučajeva da jedno naselje bude podijeljeno na 2 katastarske općine pa samim time i na dvije jedinice lokalne samouprave kao imamo slučaj naselja Borovac u Sisačko-moslavačkoj županiji. Da nemamo slučaja koji se tiču dakle pomalo čudnih naziva ulica, Ulica žrtava Domovinskoga rata, da imamo digitalne baze i da sve procese koje radimo po pitanju imovinsko pravnih poslova možemo jednim klikom riješiti, a ne hodati od ureda do ureda ili tražiti dakle katastarske ili zemljišnoknjižne podatke. Ovaj Zakon o naseljima ide ka standardizaciji svega kako digitalizacije tako i standardizacije upotrebe naziva ulica i trgova i naselja i samim time nikakve političke konotacije vezano za ovo povjerenstvo koje djeluje već od 2019. godine nije donijelo apsolutno nikakvu dosada političku odluku ili je zabranilo nekome da imenuje ulicu ili trg kako je to predstavničko tijelo odlučilo. Ali da se u šumi tih geografskih imena, a ponavljam imamo ih više od 120.000 u Registru geografskih imena koji je također izradila Državna geodetska uprava lakše snalazimo te podatke transponiramo u digitalni sustav, to je svrha ovog zakona i kao i čitavog niza zakona koji sada slijedi, višegodišnjeg programa katastarskih izmjera, Zakona o komasaciji i svih drugih reformskih akata koje je ova vlada predložila da Hrvatska bude uredna, uređena, investitorima dostupna zemlja.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada je na redu: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 261 to znači radio se o hitnom postupku koji objedinjuje prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog naroda, sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnoga reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. znači da se mogu podnositi amandmani i to do kraja rasprave po Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Predstavnik predlagatelja želi dati dodatno objašnjenje, državni tajnik u Ministarstvu prostornog uređenja, graditeljstva i državne uprave gospodin Željko Uhlir želi li govoriti, da, izvolite.
Poštovani predsjedavajući HS, poštovani zastupnici, pred nama se nalazi nacrt prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru sa konačnim prijedlogom zakona. Važećim Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina uređuje se državna izmjera katastra nekretnina, katastar infrastrukture, registar zgrada, registar prostornih jedinica, registar geografskih imena, nadležnost nad navedenim poslovima, kao i njihovo obavljanje. Navedenim zakonom propisana je i naplata upravnih pristojbi i stvarnih troškova uporabe podataka i dokumentacije iz službenih evidencija DGU-a. Međutim, akcijskim planom za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja 2020.g. DGU je zadužena za provedbu pojedinih mjera iz navedenog akcijskog plana, te u navedenu svrhu potrebno je izmijeniti važeći Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Stoga se ovim nacrtom prijedloga zakona provode mjere iz akcijskog plana i na način tako da se propisuje ukidanje naplate većine stvarnih troškova uporabe podataka za izdavanje izvadaka, prijepisa, potvrda i preslika podataka dokumentacije državne izmjere, katastra nekretnina, katastra infrastrukture, registra zgrada, registra prostornih jedinica, registra hrvatskih imena, ostvarenje uvida, te za određena postupanja po zahtjevu stranaka, kao i naplata upravnih pristojbi. Kako se ovim nacrtom prijedloga zakona provode mjere iz akcijskog plana koji je donesen sukladno preporuci Vijeća EU za RH u okviru europskog semestra, te je jedna od mjera za koju se Hrvatska obvezala provesti s ciljem pridruživanja Europskom tečajnom mehanizmu ERM 2 i bankovnoj uniji, te kako je rok provedbe mjera za ulazak u ERM 2 sustav kraj ožujka 2022.g. predlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku. U međuvremenu na odborima, na Odboru za zakonodavstvo je postavljen i amandman, dva amandmana koja se ovoga prihvaćaju ovom prilikom. To bi bilo, zahvaljujem.
Prva replika g. Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, dakle trenutno važeći zakon je preko 3.g. u primjeni i jeste li možda općenito gledano dakle prikupili iskustva o pozitivnim rješenjima ili dijelovima koje bi trebalo mijenjati, nećemo sada, ali sigurno u vremenu koje je ispred nas? Hvala vam.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepa. Dakle na izmjenama trenutno važećeg zakona se u kontinuitetu radi i ove izmjene su hitne i brze zbog ovoga roka koji imamo, ali zakon će se mijenjati.
Gđa. Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, prvo pitanje zašto se tolko dugo čekalo, sad smo malo na knap, krajem 3. mjeseca ovo treba donijeti, a akcijski plan je od 7. mjeseca 2020., to je prva stvar. A druga stvar, ovdje u čl. 1. se na st. 5. kaže za izvođenje određenih tehničkih radnji po zahtjevu stranaka stranka plaća stvarne troškove i to će ići prema pravilniku koji određuje ravnatelj. Ja sam malo pričala sa predsjednicima struke, oni još uvijek ne znaju točno što će to biti, dakle čeka se taj pravilnik, ali nešto načelno bi bilo da ono kad službenik mora pretraživati arhivu da bi dao podatke o ne znam identifikaciji povijesti promjena na katastarskim česticama, pa možete li onda za evo hrvatske građane reći na što bi se odnosile te određene tehničke radnje? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, u prvom dijelu je bilo postavljeno pitanje zašto se čekalo toliko s ovim izmjenama. Pa upravo maloprije sam odgovorio na pitanje da li se prati postupanje po trenutno važećem zakonu i on će se isto tako mijenjati detaljnije po tome što se uvidjelo da već u njemu treba dodatno urediti. Međutim s obzirom na ove rokove sada se ide sa hitnim postupkom, a izmjene zakona će slijediti. Dakle, bio je prijedlog da se kroz izmjene zakona to sve uredi, pa i ovaj dio obavezni sada zbog roka, međutim zbog dodatnih usklađenja sa Zakonom o zemljišnim knjigama ide se s ovim dijelom nešto brže. Što se tiče ovoga odgovora na pitanje što se naplaćuje naravno pravilnik će to regulirati i radi se o onome dijelu, a to će se razraditi u DGU, o onom dijelu gdje su potrebne dodatne radnje, a koje se odnose na intenzivno vađenje i obradu podataka.
Gospodin Brumnić.
Poštovani g. Uhlir, sramotno je da ste došli pred ovaj saborski dom objašnjavajući ovdje potrebu izmjene zakona na temelju odluke vlade koja je donesena još 2020.g., sramotno je da se niste ispričali ovom domu što dolazite sa hitnim postupkom za zakon koji se trenutno nalazi u saborskoj raspravi, koji je raspravljen u prvom čitanju. I moram priznati nije mi jasno kada dolazite pred ovaj dom u svojstvu nekoga tko predstavlja Vladu RH i premijera da nemate jasna objašnjenja što se dogodilo odnosno tko je zakazao u postupku. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Pa zahvaljujem na vašem pitanju odnosno više je to bila jedna primjedba, a ne pitanje u kojem vi ističete da nije poznato zbog čega se ide po hitnom postupku, dakle jako je poznato, potpuno je jasno da se zakoni trebaju međusobno usklađivati. Ne bi bilo dobro da se žurilo sa izmjenama, a vezane su uz drugi zakon i uz drugo nadležno tijelo. Dakle, ako je jedan zakon u javnoj raspravi potrebno je vidjeti što će proizaći iz te javne rasprave kako bi se prvo taj zakon doradio, a onda i ovaj vezan na njega. Kada bi išla dva paralelno onda ne bi bilo moguće tako jednostavno usklađivati, dakle čisto je procesno tehnički ovo kvalitetnije rješenje.
Ne možete od tamo govoriti, možete druge metode upotrijebiti, ali govoriti sa mjesta ne. Gospodin Emil Daus.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, pozdravljamo naravno svako administrativno i financijsko rasterećenje hrvatskih građana i poslovnih subjekata i tu ne vidim problem. Nego bi iskoristio prigodu da vas upitam da li znate kada ćemo mi u RH napokon imati uređen katastar. Dolazim iz Istre gdje je 1820. su crtane mape, dakle preko 200 godina ima i tad se to radilo ručno, manualno, danas uz svu digitalnu tehnologiju još uvijek to nemamo. Nije da pitam to samo radi reda nego na terenu stvarno imamo problema pa do i bespravne gradnje i ostalih devijacija koje se događaju u prostoru, pa i od toga da katastar kasni 7-8 godina sa gruntovnicom itd. Dakle, pitanje je da li možda znate neki rok, jasno mi je da ne može biti u roku, u roku mjesec ni godine dana, ali da li postoji neka strategija da konačno riješimo i uredimo katastar u RH? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa, dakle na katastarskim izmjerama i uređenju prostora se u kontinuitetu radi. Državna geodetska uprava donosi planove, iz planova se vidi moguća brzina djelovanja koja je naravno uvijek ovisna o financijama.
Gospođa Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine tajniče, ovako mi svi znamo i građani da su Zakon o zemljišnim knjigama i Zakon o katastarskim izmjerama, tu sam, slušate me, ne, evo to je to. Dakle, govorit ću, Zakon o zemljišnim knjigama i o katastru su spojene posude. O tome smo danas razgovarali i na odboru. Jedino normalno bi bilo da su ta dva zakona ušla u proceduru u isto vrijeme jer su toliko povezani i međusobno ovisni da je gotovo nemoguće jedno bez drugoga. Sada imamo jednu fantastičnu situaciju da unutar rasprave o Zakona o katastru, znači prvo čitanje je završeno, drugo čekamo, Zakon o zemljišnim knjigama je u javnoj raspravi, a mi sada idemo u hitni postupak zakona koji je u redovnoj proceduri. Za hrvatske građane ja bi vas molila da to objasnite.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, evo po drugi puta danas objašnjavam situaciju sa zakonom koji ide po hitnom postupku, a radi se o tome da ako je nešto spojeno, a ipak nije spojeno jer su to dva zakona i ako je jedan zakon u jednoj proceduri onda moramo sagledati što će biti rezultat te procedure i tog javnog savjetovanja da se može uskladiti dodatno s ovim. Dakle, vrlo teško tehnički bi bilo izvedivo da oba dva su u javnoj proceduri, da se usklađuju i nema nikakve prepreke da se prvo jedan dovede do kraja, a zatim ovaj drugi sredi po njemu.
Gospodin Marin Piletić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče spomenuli ste u svom uvodnom izlaganju da bismo usvajanjem ovog Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina i proveli mjere iz Akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih nameta odnosno davanja. Možete li zbog javnosti, a upravo i zbog hitne procedure po kojoj donosimo ovaj zakon objasniti javnosti na koje se te parafiskalne namete ovaj zakon odnosi i što to znači za naše građane koji sređuju svoje stanje u vlasništvu i prostoru.
Odgovor.
Hvala lijepa. Dakle, brojni, brojna davanja koji će biti, kojima će se osloboditi naši građani upravo ovim zakonom i ovim hitnim izmjenama ukupno projicirano na godišnjoj razini iznose 9,5 miliona kuna. Dakle, to je veliko rasterećenje za pojedinačne izvode i pojedinačna postupanja naših građana.
Hvala lijepa. Gospodin Zekanović.
Poštovani državni tajniče evo kolega Piletić je dosta jasno postavio pitanje, ja ću ga ponoviti pa pokušajte odgovoriti iz druge. Dakle, o kojim se parafiskalnim nametima radi? Evo imamo 600-tinjak parafiskalnih nameta, evo kolega je tu iz vladajuće većine pa mislim da bi bilo u redu da nam kažete o kojim se parafiskalnim nametima radi, a ako slučajno ne znate što je isto moguće, pa ajde evo dajte nam pismeno odgovorite kolegi Piletići i meni osobno da vidimo i da znamo o čemu se radi. I evo još jedno pitanje s moje strane. Dakle, ovo, ovaj zakon donosimo s obzirom na tečajni mehanizam ERM II u koji smo ušli odnosno zbog uvođenja eura, drugim riječima samo mi potvrdite je li da nismo krenuli u uvođenje eura ovaj zakon donosili ne bi, je li? To je pitanje.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa, pa eto u uvodnom svom izlaganju sam naveo o kojim se to troškovima radi, uporabe podataka za izdavanje izvadaka, prijepisa, potvrda, preslika podataka i dokumentacija državne izmjene. Dakle, to su sve ono što se do sada naplaćivalo, a od ovoga, donošenjem ovog zakona će se ukinuti te naplate. Upravo to je propisano u Članku 1. ovoga predloženoga konačnog zakona. Što se tiče EU direktni poticaj je uvođenje europskog, ulazak u Europsku bankovnu uniju.
Gospodin Štromar.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Uhlir, od ovih 9,5 miliona kuna mene zanima da li su uglavnom ta sredstva parafiskalnih nameta za javna tijela kao što su to općine i gradovi koji su uvijek koristili te podatke pa su trebali plaćati ili ima jedan veliki dio i za gospodarstvo i za građane?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa, dakle ovo je iskaz od 9,5 miliona taj iznos sumarni je dat za kompletne troškove koji su u toku godine se projicirali i tu ima troškova koji su snosili i građani i gospodarstvo i ovoga tijelo lokalne uprave.
Hvala. Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani državni tajniče pa evo na tragu i onoga što su kolege izrekle dakle mislim da je bitno reći da apsolutno da li se donosi u hitnom ili ne hitnom postupku zakoni koje donosimo, a da idu u smjeru rasterećenja neporeznih i parafiskalnih davanja kao prema našim građanima, kako prema našim poduzetnicima, gospodarstvenicima, ali kako i vezano za horizontalno usklađivanje naših propisa pa u konačnici i europske stečevine treba pozdraviti. Prema tome ne vidim razloga da sada idemo sa teškim riječima prema vama, ali s druge strane dopustite mi dakle da postavim i pitanje. Dakle, u ovih 9,5 miliona kuna uključeni su svi dakle kako građani i gospodarstvenici tako i državna i javna tijela i njima se dakle ide u oslobađanje vezano za ta dosadašnja davanja i u biti će u tim oslobađanjima biti uključeni svi.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepa na podršci zakonu. Da, svi su uključeni i kao što sam rekao i vi konstatirali isto tako 9,5 milijuna na godišnjoj razini samo za izvatke, kopije planova i ovakav pristup je značajno rasterećenje.
Hvala. Nemate više replika. Hvala lijepa. I sada ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrati govorit će g. Zvane Brumnić. Samo trenutak. Odbori žele? Žele, dobro. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo HS-a je na 12. sjednici održanoj danas raspravljao o predmetnom Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. U raspravi je zatraženo pojašnjenje vezano uz stranke koje će i dalje plaćati uslugu pristupa i korištenja podataka, a koji nemaju pristup mrežnim uslugama i drugim elektroničkim točkama na pristup podacima. Također dio članova odbora iskazao je neslaganje s procedurom donošenja ovog prijedloga zakona po hitnom postupku što smo već sad isto i čuli. Odbor je većinom glasova odlučio predložiti HS-u donošenje Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Hvala.
Hvala i vama. Otvaram raspravu, prvi je g. Zvane Brumnić Klub zastupnika Socijaldemokrati. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa ja sam danas tokom ove rasprave ustvari postao svjestan jedne činjenice zašto radimo od srijede do petka. To vam je onako ko u onaj priči radili su od srijede do petka, a nisu se makli dalje od početka. I sada o čemu se radi? Znači mi imamo Vladu koja je poslala u saborsku raspravu Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj izmjeri i katastru o kojoj smo raspravljali prije ravno mjesec i pol dana, gdje je za ovom govornicom više puta spomenuto da je trebalo katastar i gruntovnicu u isto vrijeme obrađivat, da je trebalo provesti raspravu o zemljišnoj knjizi i katastru na način da praktički shvatimo da su to dva zakona koja uređuju praktički potpuno istu materiju. I onda danas na odboru dobijamo obrazloženje da u ovaj hitni postupak idemo zašto? Zato što je Vlada u 5. mjesecu 2020.g., a to vam je otprilike godinu i sada 10 mjeseci, donijela odluku da ukine parafiskalne namete. Pa ja postavljam pitanje što ste čekali sa ovim parafiskalnim nametom do danas odnosno što čekate i s ostalim parafiskalnim nametima? Ustvari ovaj prijedlog zakona ko što sam rekao i na odboru što predsjednik odbora ovdje nije spomenuo, spomenuo je onaj dio koji mu je odgovarao, da kaže da je raspravljeno na odboru na što Vlada ima odgovore, ali one stvari koje su spomenute na odboru na koje nisu imali odgovore njih nisu spomenuli. I sada kad imamo ovaj zakon u hitnoj proceduri, da li smatramo da je dobro ukidanje parafiskalnih nameta? Da, smatramo, ja mislim da nema nikoga u ovoj dvorani ko ne želi olakšati građanima život odnosno smanjiti njihove troškove kada moraju nešto ishoditi pred tijelima državne uprave, ali moje pitanje, mi kao saborski zastupnici isto nešto koštamo, Vlada nešto košta i ta Vlada i ovaj sabor rade jedan te isti posao dva puta, a vjerojatno će ga raditi i tri puta. Ja postavljam pitanje tajniku ministarstva koji je ovdje došao predstavljati vladu, tko je odgovoran za ne koordiniran rad Vlada u ovom slučaju odnosno ne koordiniranje rada tijela Vlade odnosno ministarstava? I moram priznati da mi je žao što netko može s ove govornice izreć da ovdje ne trebaju dodatna financijska sredstva za provođenje ovog zakona jer me zanima gdje su onda odlazili novci dok su se te naknade naplaćivale. Ako nam prestanete naplaćivat nešto, a ne trebaju vam novi novci da biste radili taj posao, onda ja imam vrlo jednostavno pitanje prema predstavniku Vlade ovdje, šta je radio sada s novcima koje je uzimao od građana? I moram priznati još jedno, žao mi je što nemamo dva glasanja kad se radi o donošenju zakona, a to je jedno glasanje o proceduri. Kolega je ovdje nešto spomenuo u svojoj replici, a to je dolazite pred HS, a da u ničemu niste objasnili kako je dosadašnji zakon djelovao, što je uzrokovao dobro, što je uzrokovao loše nego čitate sa papira što ste vi napisali da će u budućnosti biti dobro. Isto to ste čitali kad se donosio zakon i tada ste rekli da je zakon savršen, sada ga mijenjate. Pa onda je valjda u međuvremenu se nešto dešavalo s tim zakonom, netko je, ja se nadam provodio procjenu učinka propisa i na temelju te procjene učinka propisa zaključio da mora doć pred HS. Meni nije jasno, ali stvarno mi nije jasno da uporno kada dolazite pred ovaj Hrvatski sabor se izvlačite na EU. Ta EU je sve stvari koje traži od Republike Hrvatske da bi pristupila bilo kojem od njenih hajmo reći tijela, segmenata ja sam siguran postala, a barem dvije godine ranije nego što to stupa na snagu. Tako da najmanje što kasnije je dvije godine. Da li podržati ovo ja mislim da načelno treba podržati svaku stvar koja olakšava građanima sudjelovanje u životu ove zemlje. Da li treba ovoj Vladi reći da je dobro radila, upravo suprotno. Ali ja ne znam način na koji se to ovoj Vladi može reći, a da netko to u ovoj Vladi shvati da treba promijeniti neke stvari u radu. Hvala lijepo.
I vama. Gospodin Ante Kujundžić u ime Kluba zastupnika MOST-a, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicima niste mi odgovorili na moj upit na početku? Dakle, rekli ste da će izmjene ići, međutim niste mi odgovorili jeste li prikupili određena iskustva o pozitivnim rješenjima ili dijelovima koje treba mijenjati u trenutno važećim zakonima. Glede izmjena Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina u smislu ukidanja određenih taksacija, izvadaka je vjerujem nešto s čime ćemo se složiti jedna dobra stvar ali više-manje što smo vidjeli iz replika od strane vladajućih se naslanja na jedan oblik populizma što svakako nije dobro. Istina je da će netko nekakvih 200, 300 kuna platiti manje no nevjerojatna je činjenica da od 7. svibnja 2020. do danas mi smo primijenili samo ili promijenili samo ono što je od nas netko tražio. Imali smo valjda i dovoljno vremena da izmijenimo jedan od najkompliciranijih, najzamršenijih i sigurno najneujednačenijih zakonskih legislativa. Paušalan pristup do kojeg nas je dovela, pa prije svega jedan oblik nesavjesnosti i nebrige. Vjerojatno će nestati onog dana kad famozna Europa od nas zatraži i izmjene po tom pitanju, jer da smo stvarno išli olakšati položaj građana koji su primorani u navodnicima imati posla sa katastrom, te posljedično sa provođenjem elaborata za potrebe uređenja svojih međa je pothvat kojeg još nitko nije riješio na jedan cjelovit i kvalitetan način unatoč činjenici da su građanski odjeli pretrpani predmetima iz ove domene, a rješenje nam je pred nosom. I meni nije jasno iz kojeg razloga ovo nije u interesu države pojednostaviti samu proceduru i učiniti je logičnom građanima poglavito mladim ljudima kojima je egzistencijalni cilj zapravo građenje obiteljskoga doma, a susretnu se sa određenom mogu slobodno reći bitkom za vlasnički list, a onda kasnije i za građevinsku dozvolu jer sve to traje. Da bi na koncu mogli podignuti kredit, graditi svoju kuću i uredno državi platiti PDV. Prvenstveno treba poći od činjenice da su dijelovi Hrvatske povijesno bili pod utjecajem različitih sustava možemo slobodno reći točnije političkih carstava, te je posljedica tome totalno drugačiji način uređenja katastra i zemljišnih knjiga u različitim dijelovima Republike Hrvatske, pa tako na primjer zakonsko uređenje koje se donosi na temelju problema koji se pojavljuje na sjeveru Hrvatske pod nikakvim uvjetom ne mogu niti primirisati nekom rješenju problema koji se događa na jugu naše Hrvatske, a uporno se donose zakoni koji zapravo u provedbi još više zbune sami sustav unutar sebe, pa ne prolazi ono što je prije sramežljivo prolazilo, a po novom katastru niti prije svega znaju raditi što za posljedicu opet ima elaborate koji stoje na stolu mjesecima. Dakle, ovo je ono što imamo u praksi i osobno sam to prošao. Najsvježiji primjer je famozni članak 25. i njegova nepreciznost oko kojeg se koplja lome od dana kada je stupio na snagu u novom ruhu, pa tako imamo više tumačenja zakonodavaca, pa čak i same Državne geodetske uprave. Međutim i nakon više godina od kada je isti na snazi imamo slučajeve da recimo omiški katastar ne provodi elaborate po članku 25. te najčešće traži dodatnu dokumentaciju i ugovore do kojih je ponekad nemoguće doći iz razno raznih razloga. Primjerice sami upisi u Zemljišnu knjigu sa puno umrlih osoba onemogućuju određenu stranku da dostavi traženi ugovor o priznavanju prava vlasništva. Ako bismo mi željeli biti konkretni i korisni, ako bismo željeli saslušati struku i analizirati praksu nužno je onda predmetni zakon uobličiti na način da se istim dopusti cijepanje zemljišno-knjižnih čestica na olakšan način, jer jedino to olakšanje postupka samim strankama a posljedično je zapravo i jedno novčano rasterećenje ako već idemo pričati o novčanom rasterećenju o čemu se na samom početku zapravo i pričalo. Danas u praksi što imamo? Imamo višegodišnji nerad koji najčešće izgleda ovako. Građani prvo što moraju je ishodovati presudu nakon čega bi uopće mogli pokrenuti cijepanje određene čestice zemlje po toj presudi sukladno normalno utvrđenim međama, a tek po provedenoj parcelaciji se mogu uknjižiti naravno ako kojim slučajem imaju sreće jer postoje zemljišnici koji ne dopuštaju knjiženje po takvoj presudi, gdje je recimo utvrđeno da je xy vlasnik dijela neke čestice, nego se traže da se ishoduje nova presuda i na tu novo formiranu česticu točnog tog broja oznake i kvadrature kako je nastala sa tim elaboratom. Primjerice ovako vam radi šibenski sud. E sad zamislimo koliko građane košta svaki postupak ovakvom nakaradnom procedurom. Ako nam je cilj smanjenje troška građanima i pojednostavljenje prakse ne shvaćam zašto nešto od ovog nije već inkorporirano u ove izmjene koje se nalaze pred nama jer najčešće vam prvo treba skica geodeta, pa prvostupanjski postupak, pa parcelacija i elaboratom po toj presudi, pa nova tužba i postupak na nove brojeve po provedenom elaboratu i to traje ohoho vremena. Zato se vapi za izmjenama zakona barem južni dio države iz koje dolazim kojim će se pojednostavniti postupak prethodne parcelacije i onda se bez ikakvih nedoumica i nesigurnosti može krenuti u postupak čišćenja zemljišta, pa čak pokrenuti i tužba dok je elaborat u izradi jer dok tužba dođe na red na sud već je elaborat proveden, a ovo posebno ako bi se olakšao taj put. Ja vjerujem da će te izmjene o kojima ili koje ste najavili zapravo ne samo riješiti problematiku koju možemo naći u čl. 25. nego i cijeli niz sveg onog što je i udruga geodeta kao takva poslala. Što se tiče samog ukidanja ovog paušala koji je jednim svojim dijelom zapravo obveza RH mislim da tu nemam što reći. Hvala vam.
Gđa. Sanja Radolović ispred Kluba zastupnika SDP-a. … [[Govornik iz klupe se ne razumije]] Promijenio sam vam spol skoro, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, današnjim izmjenama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina odnosno u ovoj hitnoj proceduri zapravo je jasno ono što smo danas govorili na samoj sjednici resornog odbora jednostavno ne postoji sustavno strategijsko promišljanje donošenja zakonskih propisa u našoj državi i to je danas potpuno jasno jer smo imali prije nepunih mjesec dana prvo čitanje izmjena ovih zakona o proceduri da bi sada imali hitni postupak i objedinjeno prvo i drugo čitanje ovih drugih izmjena. Međutim, ono što i dalje želim jasno naglasiti jest kako glavna problematika svih ovih izmjena ne rješava na adekvatan način usklađenost katastra sa zemljišnim knjigama odnosno pravosuđem i dok se to ne riješi građani, a i investitori nažalost će i dalje u nekim slučajevima godinama čekati na formiranje čestice, rješenja o utvrđenim česticama, kao i na ono najbitnije, a to je usklađivanje zemljišnih knjiga s katastrom. U prilog tome govore i javno dostupni podaci rezultata istraživanja provedenih među samim korisnicima zemljišnoknjižnih odjela općinskih sudova i katastra, dakle i građani i poduzetnici, koje bi nam trebalo reći da se možemo zabrinuti vezano za samo povjerenje građana u institucije, pa tako recimo tek oko 45% građana misli da katastarski uredi dobro rade svoj posao u skladu sa zakonom i bez korupcije ili drugih oblika izbjegavanja zakona. Dok to isto za gruntovnicu misli 37% građana. S druge strane 29% građana prema istraživanju misli da se gruntovnici uopće ne može vjerovati, dakle gotovo 30% građana, a 18% ih to isto misli za katastar. Kao koristi države od uknjižbe nekretnina građani najčešće navode evidenciju nekretnina radi poreza, te novac koji zapravo država prikupi od procesa uknjižbe, a zanimljivo je da kao koristi za državu ističu samo one koje se tiču financijskog aspekta uknjižbe nekretnina, dakle naplatu poreza, novac od procesa dok opća društvena korisnost kod građana uopće nije prepoznata. Interesantno zapravo iako građani malo vjeruju u institucije ocjena odnosa i rada službenika bitno je više ocijenjena, pa tako ocjena odnosa i rada službenika u gruntovnici nešto je viša od ocjene rada same gruntovnice i iznosi 4% i gotovo 50% korisnika naših građana i poduzetnika potpuno je zadovoljno odnosom i radom službenika. Rad službenika u katastru također je prema našim građanima pozitivno ocijenjen ocjenom 4 i u ovom slučaju malo je nezadovoljnih odnosom i radom službenika njih 8%. Dakle, nama trenutačno cijeli sustav katastra, zemljišnih knjiga odnosno gruntovnice počiva na entuzijazmu, dobroj volji marljivih pojedinaca koji odgovorno i savjesno pokušavaju raditi svoj posao i biti na usluzi građanima i poduzetnicima koji moramo reći redovito i nervozno kucaju na vrata kada će se riješiti njihovi predmeti jer čekaju donošenje određenih akata i rješenja iako primjerice velikim dijelom stvari zapinju upravo u pravosuđu odnosno na sudovima, a ne u katastru. Također među 40% građana koji su sudjelovali u ovom istraživanju, ovi koji bi trebali uskladiti stanje u katastru i gruntovnicu za neku od svojih nekretnina čak 60% njih je navelo da uopće ne planiraju pokrenuti u dogledno vrijeme postupak usklađivanja katastra i gruntovnice za tu nekretninu ili te nekretnine. Razlozi za to navode da su brojni od procijene da će im za to trebati puno vremena do očekivanja velikih troškova, a s druge strane petina naših građana smatra da uopće nemaju dovoljnu informaciju o svemu tome. Svakako ove izmjene zakona idu u dobrom smjeru, pozdravljamo bilo kakvo snižavanje i micanje parafiskalnih nameta i za građane i poduzetnike, međutim i sama Hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije rekla je da je neprimjereno kako paralelno s ovim izmjenama nisu krenule odmah i izmjene, izmjena Zakona o zemljišnim knjigama odnosno tek je na e-savjetovanju i da je paralelno trebalo biti u proceduri donošenje izmjena i jednog i drugog zakona, a njihova glavna zamjerka je također šta kao struka nisu direktno uključeni, dakle nisu uključeni u Povjerenstvo za izradu nacrta niti jednog, niti drugog zakona, vidjeli smo da su uključeni samo kroz e-savjetovanje i čak štoviše na e-savjetovanju u komentarima imali smo prilike pročitati da im je sama DGU navela da bi bilo bolje da niti to ne šalju javno nego da to direktno pošalju njima, a mislim da to nije dobra praksa. Mislim da i mi ovdje kao zastupnici i predstavnici zakonodavne vlasti bi trebali vidjeti kakve su to primjedbe struke, komentari i sugestije, a ne da mi moramo samoinicijativno tragati za time. Također ono što smatra struka i nadležna komora, kažu da nije vidljiv veći pomak prema nužnom spajanju podataka katastra i podataka zemljišne knjige u jedinstvenu evidenciju. Također smatraju da osim izmjena i dopuna zakona o izmjerama i katastru nekretnina kao izmjena i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama što hitnije se mora ići u izmjene i dopune Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti kako bi se zapravo stekli zakonski uvjeti za sudjelovanje svih zainteresiranih ovlaštenih inženjera geodezije u procesima katastarske izmjene. Dakle, danas u Hrvatskoj djeluje odnosno status aktivnog ovlaštenog inženjera geodezije posjeduje 1119 osoba koje su zaposlene u ukupno preko 600 organizacijskih oblika od čega su 120 ureda zapravo uredi ovlaštenih inženjera. Dakle, nije to mala brojka, struka je tu da se sluša dali su kvalitetne prijedloge. Samo na izmjenu ovog zakona podnijeli su na 70-ak stranica analizu i mislim da bi predstavnik predlagatelja to svakako trebao uzeti u obzir. Ponavljam, iako su nam danas na odboru rekli da oni ne mogu intervenirati da se uključi struku i komoru ovlaštenih inženjere geodezije u izmjene Zakona o zemljišnim knjigama budući da taj postupak rukovodi Ministarstvo pravosuđa ja mislim da svakako mogu napraviti tu vrstu sugestije jer mi nije jasno kako ćemo postići ikada usklađenost između zemljišnih knjiga i katastra ako nam pak dva resorna ministarstva i Državna geodetska uprava ne surađuju blisko jedni s drugima, naprosto to ne ide. Mi ćemo ove izmjene podržati jer smatramo ponavljam da je olakšanje i oslobađanje parafiskalnih nameta za građane dobro, međutim puno je tu stvari koje se još moraju doraditi. Primjerice interesantno je da se navode kad smo imali u prvom čitanju izmjene zakona kako će uslijed ukidanja naplate većini … troškova uporabe se očekuje smanjenje prihoda od 9,5 milijuna kuna. Međutim ono o čemu vladajući ne govore jest nedostatak kadrova koji će sve te izmjene provesti uz već postojeći nedostatak kadrova od ranije i na sudovima i u zemljišnim knjigama, katastru i sami znate, a i žale se čelnici jedinica lokalne samouprave pojedini da doslovce da oni ne sufinanciraju plaće tih djelatnika, da im ne kupuju printere, tonere osposobe nekakve materijalne uvjete da bi čekali godinama na donošenje akata i rješenja tako da se niti ne rasterećuje lokalnu upravu nego im se još povećavaju troškovi za navedeno u njihovim lokalnim proračunima. Evo zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Davor Dretar zastupat će stavove Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovana gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege. Jasno je da Klub zastupnika Domovinskog pokreta mora i želi i hoće podržati ove zakonske izmjene naročito u ovome dijelu u kojem se tiču smanjenja neporeznih i parafiskalnih davanja, jasno je ne samo onih određenih ovim zakonom nego i onih mnogih koji još uvijek postoje i u bližoj, nadajmo se bližoj budućnosti bi ih ipak trebalo većinu ukinuti. Pozdravljamo činjenicu da je eto 7. svibnja donesen zaključak kojim se prihvatio taj akcijski plan za smanjenje neporeznih i fiskalnih davanja, pa smo zato eto i ovdje jer je Državna geodetska uprava zadužena za provedbu akcijskog plana u ovom dijelu svoje nadležnosti. 9,5 milijuna kuna svakako nije mali iznos, taj će iznos možemo slobodno reći biti ne zamjetan kao manjak u državnom proračunu, ali će vjerujem gospodarstvenicima ipak bitno olakšati funkcioniranje i poslovanje na kojigod već način. No, mnoge su kolegice i kolege ovdje jasno rekli ono što svi jako dobro znamo, a to je da su zemljišne knjige u Hrvatskoj još uvijek vrlo nesređene, da pogledavši u povijest možemo slobodno reći da smo posljednji pravi primjer odgovornog i kvalitetnog vođenja knjiga nažalost vidjeli u doba Austro-Ugarske monarhije, pa nam čak i mnoge zemljišne knjige odnosno podaci o njima nažalost dolaze iz tog vremena. Tu moramo svakako razdvojiti stanje državnih odnosno javnih dobara i stanje privatnih. Jasno je kako su evo kolegice ovdje rekle da ljudi nerado, nevoljko ulaze u procese rješavanja svojih zemljišnih knjiga jer je to i dugotrajan i zahtjevan proces, naročito kada govorimo o dijelovima Hrvatske ikoji su uz obalu gdje imamo ne provedene ostavinske rasprave po gotovo i stotinu godina i onda se to nažalost vremenom prelijeva i u stanje u zemljišnim knjigama pa se ljudima to i ne da i teško im je. Ne mogu naravno niti pravno to riješiti, da budem iskren osobno niti sam ne znam kako bi se to u budućnosti moglo riješiti. Očigledno širom edukacijom ljudi, moramo naravno omogućiti tim ljudima da budu educirani što, kako i gdje napraviti. Za pohvalu je ovaj st. 5. čl. 1. ispričavam se st. 4. kada se pristupi korištenje podataka ne ostvaruje putem mrežnih usluga ili druge elektroničke točke za pristup podacima stvarni troškovi se naplaćuju. Tu eto možemo vidjeti tako jedan … jedna mala mjera gdje se ipak ljude usmjerava prema tome da se i elektronički opismenjavaju, informatički da znaju, mogu i da su vješti u tome i da mogu i putem sustava e-Građani pa onda tu se nude različite usluge, između ostalog i pristup zemljišnim knjigama, doći do određenih dokumenata koji su im potrebni, vidimo po ovim zakonskim izmjenama bez naplate. Stanje neriješenosti zemljišnih knjiga u Hrvatskoj velika je prepreka kako za strane tako i za domaće investitore i po istraživanju nekih udruga koje se bave pristupačnošću hrvatskog tržišta stranim investitorima ne riješenost zemljišnih knjiga je na trećem mjestu po nekom redoslijedu problema koje strani investitori vide u Hrvatskoj, odnosno po zaprekama za realizaciju njihovih poslovnih ideja. Vjerujemo da će se to pomalo riješiti kako će rasti i informatička pismenost građana. Naravno pretpostavimo da će i država moći osigurati dovoljan broj djelatnika, dovoljan broj tehničkih preduvjeta da se sve to riješi, da ćemo ipak jednoga dana ići prema i objedinjavanju zemljišnih knjiga i prema tome da ćemo svi imati riješene naše zemljišne knjige, odnosno da ćemo moći i na neki način svo to zemljište kako god ono, odnosno koje god nam bilo staviti u funkciju. Klub zastupnika Domovinskog pokreta naravno podržat će ove izmjene, odnosno Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, pa i u ovom pomalo čudnom drugom prvom čitanju kojem je sada priključeno drugo čitanje i sve zajedno stavljeno u hitnu proceduru. Ali kada govorimo o smanjenju davanja bilo to za građane, bilo to za hrvatske tvrtke apsolutno Domovinski pokret to podržava.
Hvala. Gospođa Urša Raukar Gamulin ispred Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče možda mi do kraja rasprave i uputite neki pogled, zahvaljujem. Dakle, bez obzira na sva objašnjenja moram priznati da je u najmanju ruku neobično da se između dva čitanja Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina u proceduru stavlja prijedlog izmjena i dopuna tog istog zakona, ali ovaj put po hitnoj proceduri. Taj zakon samo usput da kažemo već ima toliko izmjena i dopuna da bi bilo najbolje da se izradi novi prijedlog koji bi presjekao sve te promjene i izmjene. Ove izmjene idu kako smo već čuli kako bi se zakon usaglasio sa akcijskim planom za smanjivanje nepotrebnih neporeznih i parafiskalnih davanja iz 2020. godine koji je donesen sukladno preporuci Vijeća EU za Republiku Hrvatsku u okviru europskog semestra, te je jedna od mjera koju se Hrvatska obvezala provesti s ciljem pridruživanja europskom tečajnom mehanizmu i bankovnoj uniji. Zašto prijedlog izmjena i dopuna Zakona o katastru u redovnoj proceduri nije mogao biti izglasan do 31.3. to je taj rok ostaje nepoznanica. Svakako ostaje kuriozum na žalost ne jedini u ovom Saboru. Govorila sam nešto danas o tome i u slobodnom govoru, da između dva čitanja izmjena i dopuna zakona imamo u hitnoj proceduri djelić izmjena i dopuna tog istog zakona. Ponovit ću nešto što sam govorila i u raspravi o prvom čitanju zakona. Dakle, zaista je fascinantno da je Austro-ugarska monarhija imala sređene katastre u doba konjskih zaprega, a mi danas u 21. stoljeću u doba digitalizacije dronova još uvijek nemamo sređeno stanje u tom području naročito s obzirom na činjenicu da znamo da je to od krucijalnog javnog interesa, dakle unapređenje zemljišnih evidencija, katastara i zemljišnih knjiga. Vrlo dobro se zna da su katastar i zemljišne knjige spojene posude, da jedno bez drugog naprosto ne može. Javni interes unapređenja zemljišnih evidencija, katastra i zemljišne knjige je neupitan osigurava pravnu sigurnost građanima, ubrzava realizaciju investicija, omogućava provedbu projekata i gospodarski razvoj u cjelini, a prvenstveno omogućava učinkovito prostorno planiranje i neophodnu zelenu tranziciju. Zato se logično i postavlja pitanje zašto se u zakonsku proceduru nije uputilo istovremeno i Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina i Zakon o zemljišnim knjigama. Zakon o zemljišnim knjigama sad je tek u javnoj raspravi. Zakon o katastru prošao je prvo čitanje u redovnoj proceduri, čeka završnu raspravu, a danas smo na odboru dobili obrazloženje da se čeka Zakon o zemljišnim knjigama kako bi se ta dva spojena zakona raspravljalo o njima, raspravljalo u isto vrijeme. A sad opet ponavljam između dva čitanja dobivamo u proceduru hitne izmjene istog zakona i to ponovit ću opet zbog akcijskog plana iz 2020. a danas je kao što znamo 2022. i to je nepromjenjiva činjenica. Znači zar se zaista nije moglo voditi računa o rokovima za ulaz u europski tečajni mehanizam na vrijeme i izbjeći ovu nepotrebnu hitnu proceduru unutar prvog i drugog čitanja. Datum ulaska u euro zonu je odavno poznato, to znaju bome svi u ovoj zemlji. 1.1.2023. i zaista nije bilo nikakve potrebe da se ide u hitnu proceduru u zadnji čas. No u ovoj cijeloj zavrzlami jedno je kristalno jasno, a to je da ni Vlada Republike Hrvatske, ni ministarstvo, tj. ministarstva nisu istovremeno radili na oba zakona koji ponavljam, a to svi vrlo dobro znaju jedan bez drugoga ne mogu i nije ih što bi bilo jedino logično, nisu ih, dakle uputili istovremeno u saborsku proceduru, a i ovaj put je propušteno da se u izradu tih krucijalno važnih zakona uključe svi zainteresirani predstavnici struke i potrebni predstavnici struke. Nije to slučaj samo na ovom zakonu. Na žalost imali smo te slučajeve i na zakonima vezanima uz reformu sustava socijalne skrbi i nikada to neću moći razumjeti zašto se struku više ne uvažava u izradama zakona. I zato pitam možemo li očekivati konačno neophodno sređivanje nakon doslovce sto godina u tom sektoru? Ja se nadam da će u ministarstvu i ministarstvima čuti današnje rasprave i da će se konačno o tom problemu početi razmišljati cjelovito, objedinjeno i da ćemo o oba krucijalna zakona raspravljati istovremeno i da će struka biti uključenija kao bi se konačno nakon ponavljam doslovce 100 godina zajednički problemi katastra i zemljišnih knjiga počeli doista i sređivati. Što se samih izmjena tiče mi naravno podržavamo da za građane bude besplatno dobivanje izvadaka, da se time smanjuju parafiskalni nameti, no smatramo da je ova nerazumna hitna procedura potpuno neprihvatljiva. Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a predstavit će kolegica gospođa Anamarija Blažević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, razumijevajući i uvažavajući iznesene razloge u današnjoj raspravi o izmjenama i dopunama ovog zakona po hitnom postupku te donošenje drugih izmjena i dopuna u redovitom postupku Klub HDZ-a podržat će prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina s konačnim prijedlogom zakona. Zakon je to odnosno izmjene koje treba donijeti po hitnom postupku s obzirom kako je zadani rok kraj ožujka. Naime, izmjena ovog zakona u skladu je kao što smo čuli s Akcijskom planom za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja iz svibnja 2020. godine gdje se Hrvatska obvezala mjere iz navedenog plana koji je donesen sukladno preporuci Vijeća EU za RH u okviru europskog semestra, a rok koji je naveden odnosno kraj ožujka odnosi se na cilj, a on je pridruživanje europskom tečajnom mehanizmu i bankovnoj uniji. RH ušla je u europski tečajni mehanizam što je ključan korak u procesu uvođenja eura u RH. Uspješno smo proveli mjere na koje smo se obvezali u pismu namjere o ulasku u europski tečajni mehanizam iz srpnja 2019. koje se odnose na daljnje jačanje supervizije bankovnog sustava i jačanje okvira za provođenje makroprudencijalne politike, jačanje okvira za sprječavanja pranja novca, unapređenje sustava prikupljanja, obrade i objave statističkih podataka, poboljšanje upravljanja u javnom sektoru te smanjenje administrativnog i financijskog opterećenja za gospodarstvo. U cilju ostvarenja visokog stupnja održive ekonomske konvergencije i uspješnog sudjelovanja u europodručju RH se obvezala na provedbu dodatnih mjera u reformskim područjima. Navedene dodatne mjere odnose se na jačanje okvira za borbu protiv pranja novca, smanjenje administrativnog i financijskog opterećenja za gospodarstvo daljnjim pojednostavljivanjem administrativnih postupaka i smanjenjem parafiskalnih i neporeznih davanja, poboljšanje korporativnog upravljanja u državnim poduzećima te jačanje nacionalnog stečajnog okvira. Iako je ovaj zakon o kojem danas raspravljamo iz domene Ministarstva prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine njegov značaj je širok, zadire u domenu državnih financija, ali i gospodarstva. Naime, predviđeno je ukidanje naplate stvarnih troškova uporabe podataka za izdavanje izvadaka s ispisa, prijepisa i potvrda iz evidencije Državne geodetske uprave. Time se ukida naplata većine stvarnih troškova, dok se stvarni troškovi naplaćuju za obavljanje pojedinih tehničkih radnji po zahtjevu stranaka i iznimno za izdavanje podataka kada stranka ne koristi elektronični način pristupa podacima što također evo smatram da se stvarno dobar dio zakona, dok su sva javnopravna tijela oslobođena plaćanja stvarnih troškova za pristup i korištenje podataka koji su im potrebni za obavljanje poslova iz nadležnosti, a sva tijela državne uprave kao i druga državna tijela oslobađaju se naplate troškova i za tehničke radnje. To znači da se stranke u većoj mjeri oslobađaju plaćanja i smanjuju se neporezna i parafiskalna davanja u godišnjem iznosu od oko 9,5 miliona kuna. Napomenula sam kako je sve to u skladu s preporukom Vijeća EU u okviru europskog semestra. On nam pruža ustvari okvir za koordinaciju gospodarskih politika među zemljama EU i omogućuje zemljama članicama da prate napredak u točno utvrđenim razdobljima tijekom godine. To je na neki način koordinacija gospodarske i fiskalne politike unutar EU čemu težimo odnosno trebamo težiti. Glavni cilj europskog semestra je osiguranje nacionalnih proračunskih disciplina i učinkovito gospodarstvo. Zbog toga i je vlada donijela Akcijski plan za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja čijom se provedbom planira smanjenje opterećenja za gospodarstvo 532 miliona kuna. Od 50 mjera rasterećenja, 33 mjere odnose se na smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja koja se naplaćuju temeljem zakonskih ili podzakonskih akata. Navedeni akcijski plan nastavak je na sustavni rad Vlade RH na pojednostavljenju i pojeftinjenju uvjeta za poslovanje. Točke 32. i 33. akcijskog plana odnose se na današnju raspravu odnosno mjera ukidanja naplate stvarnih troškova uporabe podataka, dokumentacije kao što smo čuli državne izmjere, katastra nekretnina, katastra infrastrukture, registra zgrada, registra prostornih jedinica i registra geografskih imena te za određena postupanja po zahtjevu stranaka iz Članka 1. ovih izmjena i dopuna kao i smanjenja odnosno ukidanja upravnih pristojbi. Važno je naglasiti kako ovim izmjenama odnosno Člankom 2. osigurava se međusobno korištenje, pristup i uporaba podataka svih javnopravnih tijela državne, i državne i geodetske uprave, ali i obvezna dostava podataka koji utječu na državne izmjere i kao što smo već najavili katastra nekretnina i registara iz njegove nadležnosti uz ne naplatu stvarnih troškova kao i obavljanje tehničkih radnji. Zbog svega toga iznesenog Klub HDZ-a prihvatit će Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina s konačnim prijedlogom zakona.
Hvala. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prva je gospođa Sanja RAdolović. Nema je, gubi pravo. Drugi gospodin Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Možda i nemamo puno i previše reći nešto vezano za ovaj Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina jer mislim da sudjelujemo kroz ovu raspravu o jednom kontinuitetu još od 2016.g. kada je Vlada krenula u ciljano administrativno rasterećenje i građana i gospodarstva sa prvim akcijskim planom, pa se to nastavilo u 2017.g. Svake sljedeće godine pokušalo se pomoći kroz izmjenu podzakonskih akata i samih zakona da građani plaćaju što manje, tj. da uopće ne plaćaju određene usluge koje su se do tada naplaćivale, da je postupak otvaranja ne znam obrta, poduzeća i tako bude jeftinije nego što je bio, da sve ono što koristimo u svakodnevnom životu kako bi rješavali određene probleme što manje košta ili da uopće ne košta građane ili poduzetnike i da na taj način doprinosimo boljem ili boljitku života u RH i svakodnevnom funkcioniranju svih. Mislim da nije na odmet spomenuti da vrijednost tih mjera s obzirom na ono što smo imali 2016.g. gdje smo na tim pristojbama i na tim davanjima u državni proračun bi se uprihodovalo negdje 5,6 milijardi kuna da se to sada kroz nekoliko akcijskih planova smanjilo za nekih dvije milijarde kuna. I kada bi gledali samo ovaj zakon u ovom obliku i ovih 9,5 milijuna kuna koliko on donosi ušteda u smislu onih pristojbi koje bi trebalo platiti za određene izvatke, ispise, prijepise i potvrde za određena rješenja da to onda možda i ne bi bilo nešto što bi mogli reći eto sad puno ili previše znači, ali uvijek znači. Ali kad gledamo sveukupnost cijelog sustava pristojbi i naknada mislim da je jedna prepoznatljiva politika ove Vlade od prvog dana znači 2016. uvijek učiniti maksimum da se što više smanje te pristojbe ili da se ukinu i na taj način doprinijeti. Tako da kad se sjetim onoga što smo imali samo recimo u sustavu zaštite na radu koji su najviše teretile samo recimo poduzetnike, gdje ste samo ishođenje određenih sanitarnih potvrda, sve ona predavanja, sve ono što je prethodilo jednom takvom dokumentu plaćali, pogotovo poduzetnici, pa sve ono što su sami morali raditi u smislu određenih akata koji sami morali imati u smislu zaštite na radu, kad pogledamo što se dogodilo u pet, šest godina to je gotovo milijardu i 200 milijuna kuna samo u tom prostoru, da ne govorimo u svakom ovom pojedinačnom dijelu koji se odnosi na pojedino ministarstvo kao i sada na ministarstvo koje se treba pozabaviti sa ovim katastrom nekretnina. Mislim da je to dobar put, da taj put ima svoj smisao i da će on do kraja ovog mandata ispunjavajući te mjere i ciljeve koje su postavljene kroz akcijske planove učiniti ono što od nas građani očekuju da im se olakša mogućnost tj. da im se olakša da ne plaćaju određena rješenja, izvatke, ispise itd. koje koriste u svakodnevnom životu. Mislimo da je veliki doprinos i samog ministarstva i samog katastra u odnosu na ono što smo imali davno, davno prije kada je svako ponaosob morao otići u ispostavu katastra ili gruntovnicu da bi dolazio do određenih podataka. Taj sustav koji je krenuo gotovo već 13, 14 godina je doveden do toga da zaista danas možemo imati dosta veliko povjerenje u te dokumente, naravno uvijek ga treba ažurirati, ali da je itekako olakšao snalaženje svima, svim građanima koji mogu putem elektronskim putem pristupiti određenim uslugama i na taj način pomoći si da na neki način funkcioniramo svi zajedno na puno gušćoj razini, a da nas to manje košta. Mislim da svaki potez koji ide u tom smjeru treba pozdraviti i zato evo ja osobno podržavam ovaj zakon. Mislim da ide u korist hrvatskih građana i da ćemo to učiniti svi koji smo u ovoj sabornici. Hvala lijepo.
Hvala. Ostanite, g. Zekanović je tražio repliku.
Poštovani kolega Boriću. Dakle, radi se o ne lošem prijedlogu zakona i ja prije svega moram pohvaliti ovih koliko je rekao državni tajnik 9,5 milijuna kuna u rasterećenja svih onih koji plaćaju razne pristojbe. Evo vi ste istaknuli, mislim da su to podaci točni da su pristojbe odnosno prihod smanjen za dvije milijarde kuna u proteklom periodu što je također za pohvalu. Međutim, ono što mene ovdje evo znači zanima što ako npr. kojim slučajem Hrvatska ne uvede euro, hipotetski ja ne znam, možda neki referendum, ali nešto se šuška da bi mogao biti još jedan referendum, je li ovaj zakon nama ostaje, je li je euro hoćemo ga vraćat na staro, je li donosimo li mi njega samo radi RM2 ili ga donosimo zbog toga što je to … i zašto nismo donijeli prije?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Nama u vladajućoj većini je vrlo jasan put koji moramo prijeć da bi ušli u eurozonu i mislim da svatko unutar sustava državne uprave zna što mu je činiti, tako da sve što se radi jasno je postavljeno sa određenim mjerama i ciljevima koje treba do određenih vremenskih okvira donijeti i nakon toga kad ispunite svoje više-manje mislim da smo vrlo blizu toga tj. siguran sam da ćemo uć u eurozonu sa 1.1.2023.g. Tome svjedoče i svi neki događaji evo iz prije nekoliko dana potvrda našeg kreditnog rejtinga od jedne agencije, vjerojatno će to učiniti i sljedeće dvije i potvrda Vladi da radi dobar posao. Mislim da sve što se čini bez obzira na pokušaj da se obezvrijedi, mislim da radimo i korist hrvatskih građana maksimum onoga što možemo i kroz brojne mjere, pa i kroz ove akcijske planove, pa i kroz izmjene zakona i podzakonskih akata doprinosimo tome da se provede politika Vlade, a to je ulazak i u eurozonu.
Hvala. Gospođa Anamarija Blažević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić. Dosta je govora ne samo danas nego i u medijskom prostoru općenito o smanjenju opterećenja za gospodarstvo. Ovim današnjim izmjenama zakona zahvaćene su sve stranke, dakle osim gospodarstvenika tako i fizičke osobe, naši sugrađani, ali gradovi i općine odnosno jedinice lokalne i regionalne uprave i samouprave, 9,5 milijuna kuna sigurno nije mala stavka. Ove izmjene smatram da su stvarno i to sam rekla maloprije da su nastavak na sustavni rad kako ste vi i sami prepoznali i rekli ako se ne varam od 2016.g. i to treba istaknuti i na ovih 9,5 milijuna kuna.
Hvala. Odgovor.
Hvala. Kolegice, pa evo ja mislim da uvijek ističem državu, međutim imamo sustave vi ste gradonačelnica jednog grada i ne znam kako u vašoj županiji, ali znam kao čelnik lokalne samouprave kad imamo županije i naš pokušaj pristupa prostornom planiranju i sveukupnom sustavu traži određene naknade i mislili smo da to nije u redu i da to treba ukinuti i naravno da tu trebaju onda svi raditi, ne samo država neka i županije naprave svoje, pogotovo kada govorimo o javnim tijelima da bi im trebali biti dostupni svi podaci i vrlo brzo i bez naknade jer mislim da smo svi u poslu sa građanima i da ne bi trebalo ono što želimo napraviti za građane koštati, ne znam lokalnu samoupravu samo zato što želimo utvrditi da li nam je pojedini prostorni podatak takav kakav želimo ili je drugačiji i da to onda nešto košta. Mislim da je ovo posao za svih, da nije samo za državu i da trebaju slijediti ove odluke Vlade, pa maksimum koliko je to moguće. Ne traži nitko da baš sve mora biti zabadave ili besplatno, ali da se pronađu načini da to bude jeftinije ili bez naknade ako se ide u korist građana.
Gospođa Selak RAspudić.
Znači ovdje govorimo o Državnoj geodetskoj upravi i mogućnosti da podaci budu dostupni bez naplate stvarnih troškova odnosno elektroničkim putem. Međutim, ono što nas muči vi ste to sad tek djelomično spomenuli je da ti podaci budu dostupni. Znači ništa nama ne znači što se neće naplaćivati ako svi podaci koji su potrebni neće biti dostupni elektroničkim putem, a nije još uvijek poznato kada će to biti ostvareno u cijelosti pa vas molim da ovdje izložite neki podrobniji plan toga kada će ti podaci biti dostupni u cijelosti da ova usluga koja će biti besplatna zaživi u smislu svom punom.
Odgovor.
Hvala lijepo. Ja mislim da su podaci dostupni u maksimalnoj mjeri koliko kad govorimo o katastru i gruntovnici ono što nas interesira kao građane da vidimo kako stoji određeni naš predmet itd. da u ono u jednom maksimalnom dosegu dostupnosti po meni. Sad, koliko je povjerenje u takav jedan dokument, mislim da je i to dosta na visokoj razini, mislim da se to ažurira podosta brzo i često. E sad kad govorimo samo o tom dijelu, ne govorimo o sveukupnim uslugama koje želimo činiti, ali ako želimo ne znam jedan povijesni izvadak neke parcele ili čestice, mislim da tu onda traži dosta napora i samog ne znam katastra ili gruntovnice i da to onda nešto treba koštati i da to nije samo lagani dokument kojeg ćete izdati klikom i doviđenja. Znači tu ipak treba ući u određene knjige i treba pronaći … što se događalo sa određenom česticom stotinjak godina unazad, a izvaditi takve prijepise to su prijepisi u desetke i desetke stranica i to nije nešto što možete dati samo tako evo neka ne košta ništa. Mislim da tu treba napraviti razliku i ovaj zakon to čini.
Hvala. Gospodin Dretar.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi kolega Borić. Akcijski plan za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja koje je donijela Vlada RH uglavnom HDZ-ova, HDZ-ova koalicijska vlada evo samo u ovom malom dokumentiću na 15-ak, 16-ak stranica papira štedi hrvatskom čovjeku 9,5 milijuna kuna što je za svaku pohvalu. No, dozvolite da bacimo samo jednu perspektivu na još jednu veliku mogućnost uštede pa da vas zamolim za vašu procjenu. Koliko bi hrvatski građanin bio on fizička ili pravna osoba uštedio u idućih dvije godine kada bi vi u HDZ-u ukinuli korupciju, imate li možda približan broj u milijardama kuna?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Mislim da pokušaj da se svako pitanje ili da se svaka rasprava pretvori u priču o korupciju je ono što oporbu čini oporbom. Mi na vlasti se ne slažemo sa vašim iznošenjem stajališta ili percepcijom toga o čemu vi pričate. Čujem ovdje svakakve podatke koji su nekada za ne vjerovat da to netko uopće može izgovoriti, tako da to ćemo ostaviti političkim strankama da same čine ili da se same bore u tom prostoru. Podsjetit ću sve da su se s takvim pričama borile i u mandatima prije i da je rezultat na izborima pokazao da takva priča jednostavno nije ono što građani očekuju od oporbe, da građani od oporbe očekuju konkretne argumentirane rasprave i programima, o vlastitim programima, o vlastitim prijedlozima i da time doprinose političkom napretku ili životu u Hrvatskoj. A ovo kažem o tome imaju svi svoje mišljenje i neka ga izgovaraju, neki za šankom, neki u dnevnom boravku, neki u sabornici, ali u biti [[Upadica Radin: Hvala.]] kažem postoje institucije koje se s time bave pa nek se bave.
Hvala lijepa. Nemate više replika. A na redu je gospođa SElak Raspudić. Izvolite.
Uvodno ću naravno napomenuti da nije dobra praksa HS-a da se dovedemo u situaciju da moramo zakone donositi pa čak i u ovako manje izmjene u opsegu po hitnom postupku zato što nam je rok koji nam propisuje Europa kraj ožujka 2022.g. tako da se nalazimo u nekom obliku ucjene toga da ne možemo detaljnije raspraviti zakone nego ih moramo prihvatiti u obliku u kakvom su stigli, bez obzira koliko oni čak i bili korisni za naše građane trebaju se svi zakoni donositi pravovremeno, a ovakve izmjene sigurno bi bilo korisno da su se dogodile i ranije. Znači ne možemo previše zakona u Hrvatskom saboru donosi se po hitnom postupku i ne možemo tu praksu smatrati normalnom, a pogotovo uvjetovati taj hitni postupak nekim rokovima koji su nam bili poznati od ranije. Ono na što se želim osobito osvrnuti s obzirom da smo već i govorili u ime kluba o ovim izmjenama koje su vrlo kratke na problem općenitog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina što je ono što svi čekamo, što su detaljnije izmjene koje su potrebne i gdje se trebamo osvrnuti na jednu cjelovitiju raspravu toga kako želimo da izgleda Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. U tom smislu osvrnut ću se na stručne prigovore Hrvatske komore ovlaštenih inženjera geodezije, gdje je jako važno istaknuti, a tiče se i povezano je i sa ovim izmjenama, jer ćemo imati sada dvije izmjene zato što nam je ovdje rok, pa je pitanje koliko to smisla ima da sad mijenjamo, pa ćemo onda ići u nekakvu cjelovitiju izmjenu zakona, umjesto da smo sve obavili kako spada na vrijeme i u jednom postupku jer se troši i naše vrijeme i energija u krajnjoj linija javni resursi na naš rad u Hrvatskom saboru. Znači ono što se navodi kao prigovor Hrvatske komore ovlaštenih inženjera geodezije da iz prijedloga plana zakonodavnih aktivnosti Vlade RH razvidno da nisu planirane izmjene i dopune Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti barem u skorije vrijeme koje komora drži nužnim izmijeniti kako bi se stekli zakonski uvjeti za sudjelovanje svih zainteresiranih ovlaštenih inženjera geodezije u procesima katastarske izmjere što nam je svakako cilj kojem trebamo stremiti. U Hrvatskoj 14.2.2021. status aktivnog ovlaštenog inženjera geodezije posjeduje 119 osoba koje su zaposlene ukupno 676 organizacijskih oblika od čega su 121 ured ovlaštenih inženjera, dva zajednička ureda ovlaštenih inženjera, te 553 pravne osobe. Iz evidencije kojom raspolaže komora razvidno je da je u ovom trenutku 80 poslovnih oblika ima zaposleno tri ili više ovlaštenih inženjera geodezije što je jedan od nužnih preduvjeta za postizanje suglasnosti za obavljanje poslova katastarske izmjere. Iako se već dosta godina govori o tome ne vidimo na vidiku da će se dogoditi promjene koje su nužne, a to je pomak prema nužnom spajanju podataka katastra i podataka Zemljišne knjige u jedinstvenu evidenciju. I to je ono o čemu se cijelo vrijeme govori kada se spominju državne izmjere i katastar nekretnina, ono što opterećuje naše građane, funkcioniranje javne uprave, lokalne samouprave i svega ostalo. Obzirom na nužnost što skorijih izmjena u svrhu realizacije višegodišnjeg programa katastarskih izmjera građevinskih područja Republike Hrvatske može se razumjeti da to nije u punom obliku obuhvaćeno, ali svakako se mora što skorije dogoditi. Ono što sam već napomenula kolegi Boriću dobro je da se podaci katastra mogu dogoditi bez naplate stvarnih troškova putem mrežnih usluga, ali i druge pristupne točke elektroničkim putem, ali potrebno je osigurati da svi budu dostupni za preuzimanje što još nije postignuto i nije poznato kada će biti ostvareno u cijelosti. Bilo bi važno također naravno da imamo i taj rok kojim će se obvezati da se omogući preuzimanje svih podataka putem mrežne usluge. Dakle, to bismo mogli i zakonski definirati tako da se možemo pouzdati da će se sigurno dogoditi. Ono što ostaje kao problem načelnog zakona i što ne vidimo da će se rješavati u skorije vrijeme je da se ne omogućava evidentiranje izvedenog stanja javnih i nerazvrstanih cesta, komunalne infrastrukture, vodnih građevina i željezničke infrastrukture u situacijama kada vlasnici čestice koja graniči sa spomenutim građevinama prethodno evidentiraju svoje katastarske čestice na način da neopravdano iskažu dijelove spomenutih građevina kao svoj posjed. To je sve češća tema, međutim još uvijek nije riješena niti se može rješavati po principu tko prvi njegova djevojka. I treba na njoj poraditi da se osvijesti javnost, upravitelji i vlasnici javnih građevina, a primjenom pozitivnih zakonskih rješenja. Dakle, šire izmjene [[Upadica Radin: Hvala.]] cjelovitog zakona i cjelovito pristupanje ovoj problematici.
Izvolite, gospodin Bulj ima repliku.
Hvala lijepo. Kolegice evo zadnji bih se obratio znači na nerazvrstane ceste i katastar. To je jedan od najvećih problema koje sam uočio kao gradonačelnik prostorno planiranje, izmjene prostornih planova je problematično. Ali nerazvrstane ceste koje su u vlasništvu znači fizičkih osoba su jednostavno evidentirane. Na koji način je to rađeno, kako je to zakonodavac omogućio izmjenama zakona 2012. tako da u građevinskom prostoru onaj čija je čestica iza nerazvrstane ceste imovinsko pravno nije riješena, ali je nerazvrstana cesta kao uvedene su nerazvrstane ceste. To na stotine primjera samo u Sinju. Znači ne moramo širiti područje, moramo donositi mi odluke, mi kao lokalna vlast moramo doslovno nacionalizirati nečije temeljem zakona Republike Hrvatske, jer ovaj do iduća čestica ne može dobiti izgradnju svoje kuće ili građevinsku dozvolu. Tako da je to jedan od najvećih problema koji se bacio pod tapetu. Hvala lijepa.
Hvala.
Upravo zato sam naglasila da zakon ne onemogućava evidentiranje kada govorimo o zakonu u cijelosti čijim ćemo izmjenama morati uskoro pristupiti izvedenog stanja javnih i nerazvrstanih cesta, komunalne infrastrukture itd. To je doista jedan od najvećih problema. Ako govorimo o praksi, bilo tko tko je boravio u manjem mjestu, tko je boravio u primorskom mjestu zna da doslovce padaju glave zbog toga što se susjedi ne mogu dogovoriti čiji je to parking, je li to nečije privatno vlasništvo ili je u pitanju nekakva javna cesta, put koji tamo mora proći i da ovisno o tome koje dokumente gledaju svatko se ima pravo pozivati na to da je on u pravu. I vrlo ozbiljni sukobi nastaju stoga, a problem ostaje neriješen u praksi. Zakon bi trebao biti potpuno nedvosmislen kada o tome govori. To je problem sa kojim ćemo se morati uhvatit u koštac, a ne da se mora nacionalizirati nečije privatno vlasništvo ili da se to gura pod tepih u skladu sa ne znam dogovorima, sa nekim čelnicima lokalne samouprave što nekoga drugoga stavlja u nepovoljniji položaj ako nema tako dobre veze kao što je i slučaj u Hrvatskoj vrlo često.
Hvala lijepa. Gospodin Zekanović. Stanka. Samo trenutak gospodin Zekanović. Stanka, izvolite gospodin Bulj stanka u ime MOST-a. Izvolite.
Stanka u ime Kluba MOST-a 10 minuta po ovoj vrlo bitnoj temi i kolegica je napomenula Selak Raspudić nerazvrstane ceste i ostale, ali ja ću govorit o nerazvrstanim cestama i to trebamo podvući, poglavito vi tj. mi kao zakonodavci i vi koji vlada dajete zakone. Tim zakonom je doslovno na čelnike jedinica lokalnih samouprava, neki daju kroz vijeće ime nerazvrstanih cesta ja to kad sam dočekao u gradskoj upravi kad sam vidio primjedbe ljudi na nerazvrstane ceste koje su uknjižene il koje se trebaju skinuti il upisati to je jedan od najvećih problema u RH ako je po onome uzorku što je mene dočekalo u Sinju. Stotinjak takvih zahtjeva onih koji su primijetili. Što je problem? Znači vlasništvo 1/1 je fizičke osobe. Građevinsko područje svima je interes da se širi. Međutim, vlada i nitko nije osigurao novac da se otkupi ta cesta ako čovjek želi da je proda. Nego jednostavno mi, ja svojom odluku dajem na vijeće, predlažem i vijeće donese i to je uzurpirano ljudima. A s druge strane kočimo razvoj na tom građevinskom području jer ovaj drugi ne može dobiti građevinsku dozvolu bez nerazvrstane ceste. Znači 1/1 i kolegica Raspudić je to, Selak je dobro to napomenula. To je ključni problem. Ne znam kako je u drugim jedinicama lokalne samouprava ja govorim što sam dočekao u Sinju. Znači mi moramo tome vlasniku zemlje ili ponuditi da dobrovoljno se toga odreče ili ponuditi da mu grad, lokalna samouprava ili država netko plati. Pa ne mogu ja nacionalizirat, pa mene je ovlastio zakonodavac … [[Govornik se ne razumije.]] zakon, opra je pilatovski ruke da ja kao lokalni čelnik i gradsko vijeće nacionaliziramo nečiju zemlju. Pa tako nije ni Tito radio. To je njegovo vlasništvo. A zakonom od 2012. napisalo ako je malo asfalta stavljeno ovo ono nešto je propisano [[Upadica: Dobro, vrijeme.]] tako da smo u velikom problemu po pitanju širenja građevinskih područja [[Upadica: U redu, vrijeme, hvala.]] oduzimanje tuđe imovine.
Bili ste jasni hvala i naravno stanka se odobrava i sada repliku ima gospodin Hrvoje Zekanović.
Poštovana kolegice Selak evo rekli ste da ste iznenađeni kako je naglo ovaj zakon iznenada došao na raspravu. Ja mislim da ne bi trebali biti iznenađeni vi niti bilo tko jer u onom trenutku kad smo pristali odnosno kad je vlada pokrenula tečajni mehanizam ERM II ne samo ovaj zakon, mi smo i donosimo svakodnevno doslovno zakone koje je usklađivanje sa europskom pravnom legislativom vezano uz postupak uvođenja eura. Dakle, ovo je nešto što se trebalo donijeti. Jel se moglo prije? Moglo se, ali evo očito zakon i ne bi donosili da ne uvodimo euro odnosno nije nam toliko potreban ni bitan osim u kontekstu uvođenja eura.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Donošenje zakona po hitnom postupku rijetko je opravdano i ne bi trebala biti standardna praksa Hrvatskog sabora što je najčešće slučaj. Po ovome što ste vi sada rekli moram reći da ispada da nam je zapravo donošenje eura odnosno ulaženje u eurozonu donijelo mnogo toga dobroga pa ćemo zbog toga evo maknuti i neke namete hrvatskim građanima ako konačno uvedemo euro. Pa nisam sada shvatila jeste li postali apologet eura što je u neskladu sa vašim ranijim inicijativama i konačno zbog toga što ste se približili HDZ-u shvatili prednosti možda ulaska u eurozonu za razliku od nas koji smo ostali i dalje kritični s obzirom na rastuću inflaciju i problem toga kako će se uvođenje eura odraziti na standard hrvatskih građana.
Imamo povredu Poslovnika, ne znam tko je dignuo. Poštovani zastupnik Zekanović, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovana kolegice, 238. naravno, poštovana kolegice Selak za razliku od vas koji ste pokrenuli jedan nesuvisao referendum u koji nemate pojima ni bilo itko ponoviti niti pitanja tih referenduma ja sam se osobno sa svojim bivšim društvom okuražio, odlučio pokrenuti referendum protiv uvođenja eura, a vi ste hodočastili za nama po Hrvatskoj da gdje god smo mi bili i govorili svim mogućim volonterima nemojte sudjelovati u referendumu neka referendum propadne.
Hvala lijepa kolega Zekanović znate i sami da je to bila povreda, nije bila povreda Poslovnika nego replika pa dobijate opomenu, to je druga opomena. Kolegica Selak Raspudić vi isto imate povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen?
Članak 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Dakle iznosite potpune neistine. Osobno sam i javno podržala inicijativu da imamo referendum o uvođenju eura, a ovdje bih samo podsjetila da upravo vaša nesuvisla kampanja dovela do toga da taj problem nije bio prepoznat u hrvatskoj javnosti i na kraju referendum propao. Za razliku od referenduma kojeg vi smatrate nesuvislim onoga za koji smo mi prikupljali potpise i to uspješno učinili po drugi put u hrvatskoj povijesti da su se ostvarili preduvjeti da su hrvatski građani prepoznali inicijativu i da možemo imati referendum.
Hvala i to nije bila naravno ovaj povreda Poslovnika nego je bila replika pa i vi dobijate drugu opomenu, ovaj a sad će poštovani zastupnik Davor Dretar imati repliku.
Je, hvala lijepa poštovani predsjedavajući i uvažena kolegice Selak Raspudić, dakle kako bi rekli po domaći timeline nam je vrlo jednostavan. Akcijski plan donesen je 2020., u listopadu prošle godine imali smo prvo čitanje ovog zakona i evo nas sada u ožujku 2022. u jednom drugom prvom čitanju pa prvom drugom čitanju i sve zajedno u hitnom postupku. Možda jedan mali vaš komentar. Stavimo na stranu današnju raspravu. Činjenica je da kada pogledate, a često skrećem i pozornosti hrvatskoj javnosti na stranicu www/sabor.hr gdje se svako može iste sekunde uvjeriti da mnogi oporbeni prijedlozi zakonskih izmjena i ostalih inicijativa stoje na dnevnom redu istog tog Hrvatskog sabora neki od njih čak i od konstituirajuće sjednice u srpnju 2020. godine, pa molim vaš komentar. Hvala unaprijed.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Slažem se s vama kolega Dretar, riječ je o jednom velikom problemu toga da bismo mi ovdje svi trebali imati pravo djelovati kao zakonodavci i predlagati zakone, međutim najveća je šansa da oni nikada neće doći na dnevni red i da zapravo pišemo zakone u prazno. A ako slučajno prikupimo potreban broj potpisa kada prođe zakonski rok da dođu naši zakoni na dnevni red onda očekujmo proceduru nekim večernjim, kasno večernjim satima tako da se o tim zakonima ništa ne bi znalo u hrvatskoj javnosti. Štoviše stvari poprimaju toliko apsurdne razmjere da kada je primjerice SDP tražio izmjene Kaznenog zakona da se teže sankcionira, da se promjeni rok oko spolnog uznemiravanja HDZ je to odbio, a onda je sam predložio isto nekoliko mjeseci nakon toga. Dakle, može čak i prijedlog koji odgovara HDZ-u, ali ne može ako ne dolazi od HDZ-a. Time se oporbeno djelovanje u ovom najvažnijem sadržajnom smislu u potpunosti eutanazira. Ali tu praksu treba promijeniti i ja se nadam da će se promijeniti kada dođe zrelija vlast na vlast, a to sigurno neće biti HDZ.
Dobro hvala lijepo, ja vas ovaj moram sad skrenuti vam pozornost na to da ste govorili potpuno izvan teme što ja u buduće neću nikome dozvoliti. Ovaj, slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića.
… [[Govornik naknadno uključen.]] uvodit kriterije nove.
Mogu, mogu.
Kako sada ako ste puštali van teme drugima morate pustiti svima do kraja rasprave.
Sad sam upozorio ovaj sve da će se paziti na to.
Dobro, u redu je, dobro, govorimo naravno, naravno tema je drugačija, dakle Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Ono na što sam ja ukazao nekoliko puta danas kroz raspravu ovaj zakon ne bi ni donosili …
Kolegice Selak Raspudić i kolegice molim vas, ajde nemojmo pričati, pustimo govornika da govori.
… da nije tečajnog mehanizma ERM II, da Vlada RH nije pokrenula taj tečajni mehanizam i zbog toga smo jednostavno prisiljeni pokrenuti znači proces donošenja ovog zakona. Zakon sam po sebi nije loš iako pitanje koliko nam je nužan, evo već sam istaknuo da nije tečajnog mehanizma vjerojatno, vjerojatno ne bi niti donosili ovaj zakon. Ali evo ja ću pohvaliti ako je to točno što je državni tajnik ovdje istaknuo 9,5 milijuna kuna će se uštedjeti odnosno hrvatski građani koji plaćaju pristojbe neće toliko novca morati dati u državni proračun. Loše po državni proračun, ali evo dobro po sve one koji plaćaju pristojbe. Evo ovdje se moram kratko osvrnuti samo na uvođenje eura kao takvoga. Da bila je inicijativa koja je bila takva kakva je i malo nam je falilo da skupimo potpise da se taj euro nesretni ne uvede. Neki su tamo zadnji dan kad su se prepali da se euro zapravo, da ćemo skupiti dovoljno potpisa i podržali formalno referendum, ali ovo ću reći sa jednim jakim stavom i sa činjenicama koje imam, a mogu ih i iznijeti da ta ista ekipa, a mislim na vas kolegice Raspudić odnosno na vašu političku opciju MOST da ste obilazili Hrvatsku za nama i pokušavali na svaki mogući način rušiti naš referendum jer ste u razgovorima pred referendum rekli ne mi ćemo referendum protiv Covida. A vaš referendum protiv Covida zapravo čitaj ono u onoj fusnoti je referendum protiv cijepljenja jer vi nikad niste napravili one dvije stvari. Pozvali na cijepljenje i onda išli skupljati potpise za referendum, a pitanja ni vi niti bilo tko ovdje s ove govornice ne zna ponoviti. Ali ja ću reći to je ono deja vu, znači imali smo tu situaciju već prije kad je bio referendum o Istanbulskoj i ista ekipa u malo drugačijim dresovima je pokrenula neki isto nesuvisli referendum o promjeni izbornog zakona, ni danas ne znaju ponoviti pitanja koja su bila na tom referendum [[Upadica: Kolega Zekanović ja vas molim da se držite teme.]] ali bilo je bitno rušiti referendum o Istanbulskoj, ali passe, tempi passati što bi, što bi rekli. Dakle, vratit ću se na ovaj prijedlog zakona, dakle zakon je dobar ja ću ga evo podržati iako u kontekstu, zapravo možda je bolje biti suzdržan, u kontekstu, u kontekstu uvođenja eura. Da i ovaj put zapravo kažem dam svoj stav uvođenu eura, smatram da nam uvođenje eura dugoročno nije dobro pa i ovaj zakon koji će pomoći doprinijeti uvođenju eura će samim tim nam donijeti nešto loše. Tako da u tom kontekstu evo ovaj zakon iako donosi nešto dobro s obzirom da nam euro kao nova službena novčana jedinica donosi nešto loše po meni ovaj zakon, što se tiče ovog prijedloga zakona ja ću biti minimalno suzdržan. Toliko od mene.
Imamo nekoliko replika, ali prvo povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Bulj, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Potpredsjedniče povrijedili ste vi cijeli statut i Poslovnik jer ste sami sebi skočili u usta.
Kakav statut?
Cijeli statut i Poslovnik.
Vi nemate pojima uopće o čem pričate.
Rekli da tko bude govorio van teme, gospođu Selak ste opomenuli Raspudić, a drugoga nikoga ne opominjete.
Ja, ona nije dobila radi to opomenu.
Tako da svaka čast, viteški vođenje sjednice.
Izvolite se sjesti i vi dobivate opomenu. Ovaj, ona nije dobila od mene opomenu, a govorila je potpuno izvan teme, potpuno izvan teme i nije dobila opomenu, samo sam ja upozorio da ću kasnije davati opomene jel ovaj, a upozorio sam i kolegu Zekanovića da se vrati na temu kad je krenuo meandrirati izvan nje. Poštovana zastupnica Selak Raspudić, izvolite.
Dakle, ne znam gdje sam ja to govorila potpuno izvan teme kad sa govorila o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Možda vi niste pratili što sam ja govorila. A što se tiče kolege Zekanovića, a kolega Zekanović ne znam što bi vam rekla, doista ne treba nitko ići za vama da bi ljude odgovarao od vaših inicijativa ili da bi ih rušio potajno jer sav taj posao vi odradite sami unutar inicijativa koje ste pokrenuli. Zato i danas jeste tu sami, ja se samo evo nadam do kraja dana da će vam taj prijeko potrebni zagrljaj iz redova HDZ-a konačno stići.
Odgovor poštovano zastupnika Zekanovića.
Poštovana kolegice Selak pa naravno da ne znate što biste rekli jer ono nije 5 dan kada imate dogovorena pitanja i dogovorene odgovore, ovo je Hrvatski sabor gdje čovjek treba u trenutku razmišljati i znati što reći. Ali evo pokušajte se malo bolje pripremati pa ćete imati replike i onda kada nemate unaprijed dogovorena pitanja i gdje je jedini interes da budete pametni. Dakle, poštovana kolegice Selak vama je očito žao što vas je HDZ nabio, izbacio iz vladajuće koalicije i tu svoju žalost na žalost ne možete tu svoju tugu ne možete nikako preboljeti. Ali evo ja ću vam taj zagrljaj još jednom ponuditi da evo na mom ramenu možda isplačete tugu zbog toga što niste u vladajućoj koaliciji sa Andrejom Plenkovićem koji vas je potjerao iz koalicije.
Hajdemo se molim vas vratiti na Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, jer kad bi netko sa strane slušao o čem se priča ne bi uopće znao o čemu ovaj Sabor trenutačno raspravlja [[Upadica Zekanović: Pa nema veze, dobro je to.]] Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolega Zekanović. Moj zagrljaj vam vjerojatno neće bitno pomoći, ali ako nema nikog drugog i ja ću biti dobar. Naime, čini mi se da vrlo loše poruke šaljemo kroz saborske rasprave. Nekad kad se radi o puno manjim iznosima onda govorimo da tlačimo gospodarstvo, da tlačimo građane, da im uzimamo novac i tamo gdje treba i gdje ne treba. Kad imamo inicijativu da želimo neke stvari ukinuti, da želimo poboljšati i olakšati na određeni način i gospodarstvo i građanima proceduru onda mi to nazivamo da to nije dobro, da ide u hitno čitanje, da bi tu trebala se voditi puno duža rasprava. Mislim da je to eto tek da se popuni vrijeme. Ovaj zakon je dobar, treba ga podržati jer ide na ruku onima za koje se donosi. Prema tome, tu ne bi trebalo voditi puno polemike i rasprave oko toga da li je nešto hitno, prehitno ili je zakašnjelo.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega Ivanoviću, ja ću se sa vama djelomično složiti. Dakle, slažem se kad je nešto dobro treba podržati, kad je loše znači ne treba. Mislim da ne treba biti u strahu hoće li ovaj prijedlog zakona proći ili neće, proći će, to vi znate isto kao i ja, jer evo vladajuća većina ima znači čvrstih 77 ruku, tako da to uopće nije sporno. Međutim, ovdje ja ipak moram istaknuti evo čisto osobno, znači u svoje ime govorim kao jedan od vodećih aktivista i političara naravno u borbi protiv uvođenja eura svaki zakon koji će doprinijeti uvođenju eura bez obzira što on donosi neki manji benefit, po meni donosi jednu veću štetu hrvatskom narodu. Ja imam tu i debelu argumentaciju, na žalost nemam vremena odgovoriti, ali evo s tim da bi onda upao sam sebi u riječ, odnosno ne bih bio vjerodostojan kada bih danas rekao da je euro poželjan a nije nam poželjan i dalje sam tog stava, na žalost.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Kolega Zekanović, ne nije problem ovaj zakon dapače. Neka ga, neka još više, neka puno više milijuna uštede i hrvatskim pravnim subjektima i hrvatskim građanima, apsolutno. Ono što smo prigovorili bojim se da nije, možda ispričat ću se najbolje artikulirano, ali je sasvim pogrešno krivo razumljeno sa ove strane sabornice. Nije problem što je ovo ovdje u hitnom čitanju, problem je što je citiram materijal rok provedbe mjera za ulazak u RN2 kraj ožujka 2022. Mi smo to znali dvije godine i evo 8 dana prije kraja ožujka mi raspravljamo o tome po hitnom postupku. To je problem poštovane dame i gospodo. Dvije godine smo mogli ovo riješiti, eto taj komentar trebam i to smo htjeli reći. Nemamo ništa protiv ušteda, niti protiv hitnog postupka ali na vrijeme. Hvala.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Kolega Dretar, složit ću se sa vama da se moglo ranije ali s obzirom da ovaj zakon osim evo te uštede na pristojbama kojih se očito država ipak htjela, teško se odriče jer je to jedan prihod mislim da Hrvatskoj očito ne treba. Znači možemo ovaj zakon gledati jedino u kontekstu uvođenja eura, da euro ne uvodimo, odnosno da nismo ušli u tečajni mehanizam RMN2 ovaj zakon ne bismo donosili. E sad imali smo prije kritiku od strane kolegice Raukar zašto se u slobodnom govoru zapravo, tako je bilo, zašto smo donosili neke zakone retroaktivno, odnosno usvajali planove retroaktivno. Ovdje smo u roku, ruku na srce u roku smo. Znači imamo evo danas je 23. imamo još nekoliko dana, možemo ga izglasovati u petak, a u kontekstu uštede od 9 i pol milijuna kuna ja ću čak reći morali smo ranije u kontekstu uvođenja eura nikad.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Da, vi ste spomenuli da podržavate u smislu uštede pristojbi, ali kad gledamo da je akcijski plan, da je Vlada donijela 2020. da je onda u cijelom tom postupku trebalo sve to skupa uskladiti, da je stupanj digitalizacije kod Državne geodetske uprave sve veći i sve bolji, da su se kroz to vrijeme stvarali preduvjeti upravo da bi se ovo moglo i donijeti a i državni proračun kad se planira onda se mora voditi računa o timingu. Dakle ili je to trebalo biti krajem prošle godine ili je to onda planirano za 2022. sa ovim prijedlogom koji je onda prethodno bio u proceduri, dakle javne objave. Dakle, sve to ima određeni timing i mislim da je ovo zaista na vrijeme i da ovo treba podržati.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Kolegice u pravu ste, ovo je na vrijeme i točka zapravo. Gledajte oporba uvijek će kritizirati i kad ima razloga i kad nema razloga kritizirati malo da dobije, da se dobije malo na evo vidljivosti i popularnosti, pa ću ja se složiti da ono što je kolegica u slobodnom govoru Raukar rekla da smo retroaktivno usvajali plan to je malo smiješno i to je za kritiku. Evo ja ću reći objektivno to je za kritiku. Ovdje kritike zapravo ne bi trebalo biti. Jel' je rok do kraja ožujka? Je. Jel' danas 23. ožujka? U čemu je problem? Dakle, sve je ispoštovano. E sada ja sam jedini ušao zapravo u meritum samoga zakona, radi se o Zakonu koji će donijeti euro. U tom kontekstu ja ne mogu podržati ovaj zakon. Evo hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Evo kolegice i kolege, kad govorimo o katastru naravno ovdje imamo u ovome zakonu određene stvari koje će znači manje biti novčano tj. bit će ušteda tako da s te strane nitko neće znači to kritizirati. Međutim kritizirat ćemo zašto zbog eura i zašto danas euro uvodimo. Možemo i tu temu, znamo da usklađujemo sad taj zakon zbog eura. Inače je inflacija kad se euro uvodi uvijek prisutna i u jačim državama ekonomija nego kod nas ali poglavito u Hrvatskoj na koju inflacije, krize i ovoga rata nesretnoga i svega onoga što nas prati u ovome trenutku. Međutim, ja ću spomenuti ono što sam dao naglasak to je ovo što se tiče jedinica lokalne samouprave, ali tiče se ujedno i fizičkih i pravnih osoba, tiče se prostora, to su ovi problemi nerazvrstanih cesta. Zakonodavac je 2012. godine čini mi se kad je … [[Govornik se ne razumije.]] donio način kako u registar staviti ceste, nerazvrstane govorim di smo i upravljamo mi lokalne samouprave. Međutim, tud se dogodio kaos, bar ja govorim sad o onome u Sinju što sam ja dočekao i zahtjeve ljudi. Doslovno to je privatno vlasništvo, ne sve, ali jedan veći dio koji je u biti postala nerazvrstana cesta uz određene zakonske uvjete koje je trebalo ispuniti koje je zakon propisao. Međutim, to je klasična nacionalizacija, klasična. Ipak bi trebalo postojati taj financijski aspekt da se obeštete ti ljudi već ako zakonodavac donosi, a lokalna samouprava to nema ni financijske kapacitete za tolike poglavito veće površinski, a manji financijskih kapaciteta ove lokalne samouprave iz nerazvijenih područja i naravno što imamo problem. Imamo znači nerazvrstanu cestu do određene čestice da bi do njega susjed u građevinskom zemljištu ostvario pravo da gradi zemlju, da tu, da dobije građevinsku dozvolu mora imati nerazvrstanu cestu jer jednostavno ne može dobiti građevinsku dozvolu. I šta mi moramo odlučiti lokalni čelnici tj. gradska vijeća nebitno, ali sve je na nama. Mi moramo donit odluku da mi prihvaćamo da je to lokalna cesta ili ne prihvaćamo. S jedne strane ako prihvatimo nacionaliziramo čovjeku njegovo 1/1 vlasništvo, pravna il fizička osoba, ali govorimo evo o fizičkim osobama. Drugo a ako ne prihvatimo onda ne može dobiti susjedna čestica, ne može čovjek koji želi gradit tu kuću ili bilo šta drugo, ne može dobiti dozvolu. Znači dovedeni smo pred zid lokalna samouprava. To je ono što je lokalna samouprava treba nerazvrstane ceste upravljat tako i u drugim stvarima, ali sad govorim baš … [[Govornik se ne razumije.]] kad govorim o katastru vrlo bitno da se dotaknemo te problematike. Mislim da bi trebalo ići hitno u izmjene zakona jer to je klasična nacionalizacija. 1/1 vlasništvo postaje od jednom nerazvrstana cesta zbog netko je upotrebljavao nekada nešto je napravilo, al u biti 1/1 vlasništvo. Tako da dolazimo tu do ogromnog problema. A zakonodavac nije, tim zakonom nije predviđeno iz 2012. je zakon čini mi se, ja ne znam griješim, znam da sam morao to proučavati i to je strašno teške odluke i bolne. Morate nacionalizirat, ako ne nacionalizirati put morate on je vlasnik, ali je put čovik ga koristi zašto, on je put, on je put, e on je nerazvrstana cesta. Ti si čoviku uzija, ako se čovik protivi tome morali bi ići u sudski spor. Nego mi smo skratili sve, to Staljin nije radio. E mi moramo imati novčane iznose, ići u razgovore ili nekakvu kompenzaciju sa vlasnikom te čestice jel je nama interes i lokalnim samoupravama i svima da se građevinska područja grada i da imamo nerazvrstane ceste već ako smo u prostoru donili građevinsko područje da bude izgrađeno građevinsko zemljište, a da ne bude neizgrađeno, onda koji je smisa izmjena prostornih planova. Tako mislim da bi tribala, evo pošto ste tu vi iz struke ste i predstavnici ste vlade, da bi tribalo dobro vidjeti. Date su nekakve mogućnosti međutim financijski kapaciteti lokalne samouprave nisu isti. I ostat će nam brojne čestice neizgrađeno zemljište, ostat ćemo u sporu ili ćemo obešteti ili ćemo te ljude oštetiti te ljude koji su vlasnici tih čestica. Meni je kao gradonačelniku u interesu da imamo što više nerazvrstanih cesta na građevinskom zemljištu. Svakome, svakom čovjeku je da se gradi. Međutim imamo ovaj problem koji je, tim zakonom nije najbolje riješen. Znam kolega Klarić će reć to nije vlasništvo nego to je nerazvrstana cesta i čovjeku se u biti oduzima, ali mislim da bi tribali sist i dobro raspravit o ovome zakonu je je [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] u interesu svih. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Slažem se s vama da nam ne treba EU kao poticaj bez obzira što podržavamo ove izmjene da bismo pristupili onome što je naš temeljni zadatak, a to je da cjelovito uredimo aktualni Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina na način da bude nedvosmislen i da je svakome jasno koja su njegova prava i obaveze. U tom smislu želim vas pitati kao nekoga tko se s tim problemom kao što i sami navodite susreće u praksi svaki dan. Kako se na kraju rješavaju ti sporovi i tko češće strada? Da li uopće možete ljudima da to tako kažem oduzeti njihovu imovinu ili zbog toga stradavaju infrastrukturni projekti što se i najčešće navodi kao najveća zamjerka neriješenih imovinsko pravnih odnosa.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Ja kao novoizabrani gradonačelnik sam dočekao takvih 70-ak primjedbi naših građana po pitanju nerazvrstanih cesta, znači da njihovo vlasništvo, kad provjerite je njihovo vlasništvo onda kao službe utvrđuju jel to nekada bio put, jel nešto rađeno na njemu ili nije. Međutim, to nije način. I to je ogroman problem kojeg ja moram hitno riješiti tj. moram dati na gradsko vijeće. I jel to možda problem koji je sam ja naslijedio? To je manje bitno, ali generalno kad uđete u taj problem, u taj zakon onda dolazimo do trenutka gdje moramo ili nacionalizirat da bi netko što je dobro dobio građevinsku dozvolu, ako put ide do njegove čestice, doslovno nacionalizirat. Ono nije vlasništvo, ostaje vlasništvo na njemu ali to je njemu beskorisno, to je nerazvrstana cesta to svi koriste, a čovjeka nismo obeštetili na bilo kakav način. I to je ogroman problem poglavito u ovim brdsko planinskim područjima, nerazvijenim područjima gdje katastri inače nisu uređeni, vlasništvo nije uređeno generacijama to je se prepisivalo tako da imamo tu ogromne probleme po tom pitanju.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bulj, Hrvatska ne upravlja svojim prostorom kako bi trebalo. Vidjeli smo to i prošli tjedan kada smo razgovarali o novom Zakonu o komasaciji, vidimo to i sada kada je katastar u pitanju, knjige u gruntovnici i u katastru su po principu jedan šumom drugi drumom, knjige još iz Austro-Ugarske, sve to ide presporo, a ograničava i investicije i općenito pokretanje nekakvih gospodarskih djelatnosti u tim prostorima. Sada se dosta toga spušta na JLS, pa ja vas evo kao jednog od čelnika grada Sinja ponosnog alkarskog pitam koliko u principu naše JLS imaju i fiskalnih i administrativnih kapaciteta, nositi se sa tim zahtjevnim procesima koje one sada moraju provoditi? Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Pa ja sam i rekao u raspravi o komasaciji da u biti sve greške koje nisu odrađene, svi zakoni, 2009. čini mi se je bila uredba i pravilnik na koji način komasaciju izvršiti, pa 2015. Jakovina također ništa nije napravljeno. Komasaciju je sad najlakše prebacit to na lokalnu samoupravu, da odradi lokalna samouprava, a imamo jedno međutijelo koje bi to moglo i odraditi, to je jedna faraonske tvorevine, to su županije koje ne znaju koliko imaju zaposlenih, ja govorim, govorim za Splitsko-dalmatinsku županiju, imaju brojne urede koji su nekad bili državni sad su županijski uredi, međutim sve se prebacilo na lokalnu samoupravu i odgovornost na lokalnoj samoupravi. Naravno da je tu pitanje i financijskih kapa, tu se trebalo uključit pravosuđe, Ministarstvo pravosuđa, katastri, svi, međutim ovdje je sve spuštalo ka i u ovome slučaju nerazvrstanih cesta je spuštalo sve na lokalnu samoupravu. Ne bižimo od obaveze održavanja, ne bižimo od obaveze, to je naš, time upravljamo, ali ne možemo oduzimati nekome njegovu imovinu bez ikakvoga obeštećenja, a dovelo nas je u tu fazu da je prepuštalo to Pilatovskim pranjem ruku u ovim zakonima na vladu, doduše… [[Govornik se ne razumije]]
Poštovani zastupnik Klarić.
Uvaženi kolega Bulj, dotakli ste se teme koja nije u sferi ovoga zakona, ali dobro kad ste već spomenuli, dakle u nadležnosti vaše kao čelnika JLS po pitanju nerazvrstanih cesta su dva zakona, jedan Zakon o cestama i drugi Zakon o komunalnom gospodarstvu, dakle nema nikakve nacionalizacije već postupak izvlaštenja koji je potpisan, propisan modeli i način kako i što ukoliko je zemljište u privatnom vlasništvu, a njime će prolaziti cesta. I kad govorite kako ćete platiti kao grad, ja vjerujem da vaše stručne službe u pisanju rješenja o komunalnom doprinosu iza tog vašeg građana koji će gradit napišemo i to zakonska obveza da upišu jer su sredstva komunalnog gospodarstva namjenska, dakle komunalnog doprinosa gdje piše za izgradnju nerazvrstane ceste te i te ili za izgradnju groblja ili nečeg trećeg, a ako se ne izgradi i novac ne upotrijebi u te svrhe onda onaj koji da bi ga platio kad bi dobio građevinsku dozvolu JLS je dužna čak i vratit taj novac ukoliko nije ispunio ono što je napisano u rješenju da će se gradit odnosno platit prilikom izgradnje te nerazvrstane ceste.
Hvala. Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo kolega Klarić. Vi kao iskusniji čelnik JLS, znamo da poznate i Zakon i o cestama i ovo što triba i o svim tim djelatnostima, međutim ja sam proučavao Zakon o cestama gdje imamo lokalni dio. Jednostavno bar na području Sinja što je mene sad dočekalo 70-tak tih zahtjeva ljudi o vlasništvu ili prelasku u nerazvrstane ceste je vlasništvo 1/1. Meni je kao lokalnom čelniku interes da bude nerazvrstana cesta da možemo građevinsko zemljište izgrađivat jer zašto bi ga … [[Govornik se ne razumije]] u građevinsku, međutim dolazimo tu do problema. Dolazimo do problema kako izvlastit toga čovjeka, ipak smo mi njemu to oduzeli … [[Govornik se ne razumije]] odradi svoj posao ljudi iz službi i po zakonu tamo piše ako ima asfalta ajde ti dokaži ko je asfaltira, kažu da su oni asfaltirali, nemamo dokaza prije 50.g. je li. Znači mi smo tu u problemu jednostavno doslovno smo dovedeni u fazu da mi nacionaliziramo ljudima il ćemo drugu stranu zaustavit u građenju i građevinsku dozvolu, jedan veliki problem o kojem bi tribalo sist evo. Ja mislim da se tiče ovoga zakona djelomice. Hvala.
Hvala. Slijedeći završno će govoriti poštovani zastupnik Nevenko Barbarić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovani predlagači, kolegice i kolege. Govoriti među zadnjima o ovakvom jednom zakonskom rješenju, kazati nešto što već nije rečeno, a držat se teme uistinu nije lako, no dobro. Dakle oglasu o kojem raspravljamo regulirana Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina u kojem se utvrđuje nadležnost i obavljanje poslova, čuvanje i korištenje podataka, te nadzor na poslovima koji se uređuju zakonom. Odredbe zakona primjenjuju se i na sve druge geodetske poslove koji se obavljaju u okviru hidrogenskih izmjera, komasacija i drugih sličnih postupaka. Važećim Zakonom o državnoj izmjeri i katastru nekretnina propisana je naplata upravnih pristojbi i stvarnih troškova za izdavanje izvadaka prijepisa, podataka preslika, podataka uvida, kao i drugih postupanja po zahtjevu stranaka. … [[Govornik se ne razumije]] upravne pristojbe i naplata troškova izdavanja izvadaka, prijepisa, potvrda i preslika jesu osnovni razlog za zakon o kojem danas raspravljamo. Vlada RH kako je to već rečeno je zaključkom prihvatila akcijski plan smanjenja neporetskih i tzv. parafiskalnih davanja koji je donesen temeljem preporuka Vijeća EU za RH u okviru europskog semestra, te je jedna od mjera koju je, koju se RH obvezala provesti s ciljem pridruživanju Europskom tečajnom mehanizmu i bankovnoj uniji. Obzirom na navedeno, kao i na zadate rokove odnosno vremenski okvir provedbe preporuka Vijeće EU razumljiv i opravdan je hitan postupak donošenja ovoga zakona ne krši se ni poslovničke odredbe ovoga sabora. E sad, sjećamo se da smo krajem prošle godine dali suglasnost na program, 10-godišnji program rada geodetske uprave kojim se oko 600.000 hektara građevinskog zemljišta usklađuju gruntovne i katastarske knjige. Isto tako znamo da je u proceduri zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina u pripremi je Zakon o zemljišnim knjigama i saznanje da 2022. RH prvi put ozbiljnije razgovara i priprema se za usklađivanje ovih knjiga dakle to nas sve navodi da se radi uistinu o velikom problemu, kompleksnom i vrlo složenom problemu. Razlog za takvo stanje ne usklađenosti gruntovnih i katastarskih knjiga je više od ne ažurnosti sudova u provođenju prije svega ostavinskih rasprava, poimanju vlasništva odnosno imovine bivše države, ne ažurnosti administracije, a iz onog programa smo vidjeli da sve to i dobro košta. Predloženim zakonskim izmjenama i dopunama zakona o Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina propisuje se naplata stvarnih troškova za obavljanje pojedinih tehničkih radnji i po zahtjevu stranaka iznimno za izdavanje podataka kada stranka ne koristi elektronički pristup podacima. Nema naplate stvarnih troškova za izvatke, ispise prijepise ili potvrde korištene putem mrežnih usluga. Sva javnopravna tijela oslobađaju se plaćanja stvarnih troškova pristupa i korištenju podataka, tijela državne uprave i drugih troškova drugih tehničkih radnji. Predložene zakonske izmjene s ciljem dobivanja ili smanjenja dokidanja ili smanjenja ne poreskih i parafiskalnih nameta jesu i dio mjera rasterećenja gospodarstva ove Vlade. Predloženim izmjenama kako to kaže predlagač osigurat će se učinkovito sustava zemljišne administracije, povećava se pravna sigurnost u postupanju sa nekretninama, olakšava investitorima kako to već kolegica Blažević reče stoga će klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog zakona odnosno izmjene i dopune Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina. Zahvaljujem.
Sljedeći će završno u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovana zastupnica Marija Selak RAspudić. Izvolite.
Kao klub koji se dosljedno zalaže za smanjenje svih parafiskalnih nameta, kao klub koji je sam pokretao inicijative u tom smjeru, podsjetit ću na ono u HGK-u koja nažalost nije prihvaćena od strane vladajućih i njihovih koalicijskih partnera premda su se oni, poglavito g. Hrebak, sami nominalno kao liberali zalagali za isto, a u praksi im je ipak bilo draže ostati u vlasti nego pristati uz oporbeni prijedlog. Kao takav klub podržat ćemo i ovo smanjenje parafiskalnih nameta i svakako pozdravljamo taj smjer politike. Međutim, isto tako moram istaknuti dvije stvari, prvo da hitne procedure jesu moguće unutar poslovnika HS-a, ali su rijetko kada opravdane, a kod nas postaju dijelom standardnih postupaka čime se onemogućava kvalitetna saborska rasprava što nikako ne možemo podržati. A drugo, da se sada zbog te naše vlastite neusklađenosti i nedostatka šireg hodograma u zakonodavnim aktivnostima i političkoj viziji budućnosti naše zemlje, nalazimo u jednoj apsurdnoj situaciji da imamo ove vrlo uske izmjene nekoliko članaka koje danas donosimo po hitnom postupku, a istodobno je u proceduri isti zakon sa širim izmjenama kojem tek čekamo drugo čitanje. Pa je li to normalno da ćemo unutar, nadajmo se nekoliko mjeseci jer je ovaj Zakon o državnoj izmjeri i katastru nekretnina uz šire probleme koje donosi itekako bitan da bi stvari profunkcionirale u praksi, pa ćemo biti u situaciji da unutar nekoliko mjeseci raspravljamo o istom zakonu dva put. A i inače nam se događa da jednom godišnje izmijenimo gotovo sve zakone odnosno da u jednom saborskom mandatu prođemo izmjene zakona u obuhvatu koliko uopće zakona imamo na snazi, što nikako nije dobra praksa HS-a što stvara ozračje pravne nesigurnosti i što onemogućava kvalitetne gospodarske investicije i onemogućava time posljedično i napredak RH. Nastavljajući na temu Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina uz pozdravljanje micanja parafiskalnih nameta što je predmet ovih kraćih zakonskih izmjena, napomenut ću zaključno nekoliko stvari. Prvo je da je unutar zakonodavnih aktivnosti potrebno da također učiniti izmjene i dopune Zakona o obavljanju geodetske djelatnosti koji je nužno izmijeniti kako bi stekli se zakonski uvjeti za sudjelovanje svih zainteresiranih ovlaštenih inženjera geodezije u procesima katastarske izmjene kao što navodi Hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije. Drugo je ono što nas sve muči, sada smo mogli čuti neke naznake iz kluba HDZ-a da će se to konačno dogoditi, ali to slušamo već desetljećima da se spoje podaci katastra i podatke zemljišne knjige u jedinstvenu evidenciju. Ne znam kada će se to dogoditi i hoće li se to dogoditi, a to bi nam sigurno trebao biti prioritet. Podaci ne samo da trebaju biti besplatno dostupni nego kao takvi trebaju biti dostupni u što širem obuhvatu da građani imaju konkretne koristi i građani i pravni subjekti od ovakvih zakonskih izmjena. I u konačnici ono što Zakon o državnim izmjerama i katastru nekretnina mora konačno srediti što sam napomenula i u izlaganju u ime kluba je evidentiranje izvedenog stanja javnih i nerazvrstanih cesta, komunalne infrastrukture, vodnih građevina i željezničke infrastrukture u situacijama kada vlasnici čestica koji graniče sa spomenutim građevinama prethodno evidentiraju svoje katastarske čestice na način da neopravdano iskažu dijelove spomenutih građevina kao svoj posjed. Ne možemo biti stalno u situaciju da se onemogućavaju infrastrukturni projekti jer zbog neurednog zakonodavstva dolazimo do svađa u praksi između lokalne samouprave, građana i svih ostalih oko toga tko je u pravu i po čijem će biti kada se radi o tome čija je ova cesta, čiji je ovaj put i što uopće njime može i smije proći ili one najgore svađe koje su svima poznate, čiji ovo parking može biti. Još jednom Klub zastupnika Mosta podržava micanje svih parafiskalnih nameta koji idu na korist naših građana pa će tako podržati i ove zakonske izmjene, al nemojmo se više dovoditi u situaciju da paralelno imamo u proceduri dvije izmjene istog zakona. Bez obzira o kojem se usklađenju radilo, na te rokove se, da ima sustavnog promišljanja i šire vizije toga kako RH treba izgledati moglo misliti mnogo, mnogo ranije.
Završno će sada u ime Kluba Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Zvane Brumnić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nisam se u stvari mislio javljat završno, jer više-manje sve je bilo rečeno u izlaganju u ime Kluba, ali me ovo što je HDZ održalo završno, potaknulo da se javim da pokušam na neki način replicirati na ono što je posao države. Posao države se temelji de facto na dvije stvari. Na upravljanju prostorom i radu sa ljudima ili radu oko ljudi ili omogućavanju ljudima života na nekom prostoru. Mi smo svjedoci da ovdje s desne strane nam se objašnjava da 30 godina se nešto nije moglo napraviti, a to nešto što se nije moglo napraviti je u stvari samo politička odluka. Ništa više osim jedne političke odluke da se želi krenuti u određenom smjeru. Sam predlagatelj je danas za ovom govornicom izreko da je slušao raspravu, prošli puta na Zakon o katastru kada je oporba upozoravala na to da su Zakon o katastru i Zakon o zemljišnoj knjizi u stvari dva slična zakona, odnosno zakona koja se praktički bave prostorom, odnosno na neki način vlasništvom i podacima vezanim koji se bilježe u katastru o tome što se nalazi na nekom prostoru. Govoriti o tome da danas raspravljamo u hitnom postupku o nečemu što je ova Vlada, ja se nadam sebi zacrtala kao cilj, da smanji parafiskalne namete, i to je zacrtala prije 2 godine. Što je trebalo čekati 2 godine, odnosno kome se išlo na ruku da 2 godine nismo donijeli ovaj, a vjerojatno i mnoge druge zakone koji su propisani i toj odluci Vlade. Moram priznat, ili Vlada ne zna kuda ide ili Vlada iz nekakvih svojih ili tuđih interesa ne želi ići ondje kuda nam Europa kaže da trebamo ići i kuda smo svi mi koji smo danas evo izišli za govornicu svjesni da trebamo ići. Govoriti o tome da nakon 2 godine dođete sa hitnim postupkom pred ovaj Sabor govori samo o tome da ste nesposobni kontrolirat i vlastite procese. Ja sam u svojoj prvoj raspravi rekao, Europa nam nije ništa poslala od danas do sutra. Europa nije ništa od nas tražila, makar smo i mi dio te Europe, da se usuglasimo s nečim unutar tjedan, dva, mjesec ili par mjeseci nego nam je dala ono vrijeme od godinu, dvije, tri. I nakon što prođe vrijeme od godinu, dvije, tri, mi se pojavljujemo ovdje i raspravljamo u hitnom postupku. To znači da je netko cijelo ovo preostalo vrijeme radio suprotno interesima ove zemlje. I to je ono što je problem. Evo, hvala vam lijepo. Kažem, nije problem podržati ukidanje parafiskalnih nameta ali si stvarno netko treba postaviti pitanje funkcioniranje i funkcionalnosti ovakvog upravljanja zemljom.
Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Sada prelazimo na sljedeću točku a to je: - Izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu Podnositelj je Državni ured za reviziju na temelju članku odredbe članka 19. Zakona o državnom uredu za reviziju. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun, Vlada je dostavila mišljenje, želi li podnositelj Izvještaja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana Nediljka Rogošić, zamjenica Glavnog državnog revizora. Izvolite.
Dobar dan, sve vas lijepo pozdravljam, pozdravljam vas cijenjeni potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici. Državni ured za reviziju je obavio reviziju Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna za 20. godinu i Izvješće o obavljenoj reviziji dostavljeno je Hrvatskom saboru u lipnju 2021. godine. Sadržaj Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna utvrđen je Zakonom o proračunu i Pravilnikom o proračunskom izvještavanju, polugodišnjem i godišnjem. Ova revizija kao i sve revizije koje obavlja Državni ured za reviziju obavljena je u skladu s međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija. Osnovni cilj ove revizije, izraziti mišljenje o tome jesu li podaci izneseni u Godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna točni, pouzdani i jesu li sastavljeni u skladu s propisima koji uređuju postupak izvještavanja. Subjekt revizije Ministarstvo financija koje je obvezno uspostaviti efikasne unutarnje kontrole, značajne za pripremu podataka i izradu Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna u skladu s propisima. Namjensko korištenje proračunskih sredstava ne provjerava se u okviru ove revizije nego se namjensko korištenje provjerava u okviru revizije pojedinog proračunskog korisnika. To je važno istaknuti jer je za zakonito i namjensko korištenje proračunskih sredstava prema Zakonu o proračunu odgovoran čelnik proračunskog korisnika. Zbog navedenog cilja, a i potrebe izražavanja mišljenja o izvršenju godišnjeg proračuna revizijom smo obuhvatili proces planiranja i izvršenja državnog proračuna, računovodstvo državnog proračuna i izvještavanje, zaduživanje i izdavanje jamstava, te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe. Za godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna za 2020. godinu kao i za Godišnji izvještaj za prethodne godine izraženo je uvjetno mišljenje. Revizijom su utvrđene određene nepravilnosti koje su utjecale na izražavanje uvjetnog mišljenja. Tako je utvrđeno da primici od namjenskih zajmova u iznosu od 4,7 milijuna kuna iskazani u računu financiranja u okviru općih prihoda i primitaka, a trebali su biti iskazani u okviru namjenskih primitaka. Za namjenske primitke od povrata danih zajmova nije određena zasebna skupina izvora financiranja, te su ti primici u iznosu od 126 milijuna kuna iskazani u računu financiranja u okviru namjenskih primitaka od zaduživanja iako se tu ne radi o zaduživanju. Navedeno je utjecalo na pravilnost i realnost podataka o primicima iskazanim prema izvorima financiranja. Međutim, nije utjecao na izražavanje i utvrđivanje manjka državnog proračuna. Također je utvrđeno da je financijskim planom Ministarstva hrvatskih branitelja najveći dio sredstava za dodjelu financijskih potpora i za nepovratni dio stambenih kredita planiran u okviru izdataka za dane kredite za stambeno zbrinjavanje, pa tako i iskazan u godišnjem izvještaju o izvršavanju državnog proračuna Republike Hrvatske. Utrošak tih sredstava trebao bi biti planiran u okviru rashoda umjesto u okviru izdataka s obzirom da se radi o nepovratnim sredstvima. Također je revizijom utvrđeno da premija na izdane obveznice da su iskazane u okviru prihoda umjesto kao umanjenje rashoda što nije u skladu sa uputama o primjeni modificiranog novčanog načela u postupku planiranja i izvršenja državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika državnog proračuna zbog čega su prihodi i rashodi iskazani u većem iznosu za 101 milijun kuna. Također je utvrđeno da prihodi i rashodi od realiziranih tečajnih razlika proizašli iz transakcija povezani sa javnim dugom iskazani su u bruto iznosu jer su iskazane i pozitivne i negativne tečajne razlike umjesto u neto iznosu kako je propisano. Zbog toga su i prihodi i rashodi iskazani u većem iznosu, međutim to također nije utjecalo na manjak državnog proračuna. Osim toga je utvrđeno da tečajne razlike proizišle iz otplate zajmova međunarodnih financijskih institucija nisu obračunate ni evidentirane u okviru rashoda, nego je otplata tih zajmova koja uključuje i tečajne razlike u cijelosti evidentirana i iskazna u okviru izdataka. Zbog navedenog su rashodi koji bi se odnosili na ove tečajne razlike iskazani u manjem iznosu dok su istodobno izdaci iskazani u većem iznosu za iznos neutvrđenih tečajnih razlika. U izvještaju o daljnjim državnim jamstvima i izdacima po državnim jamstvima u okviru potencijalnih obveza na temelju danih jamstava nisu iskazane obveze u iznosu 1,5 milijardi kuna koje su proizišle iz Sporazuma o jamstvima zaključenim sa Europskom komisijom i Europskom investicijskom bankom, a razlog bi bio u tome što ove obveze po ovim jamstvima nisu bile evidentirane u poslovnim knjigama u izvanbilančnim evidencijama, pa iz tog razloga nisu bili niti iskazani u Godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna, a zakonom je utvrđeno da se u ovom izvještaju unose podaci o jamstvima koji su evidentirani u izvan bilančnoj evidenciji. Za sve utvrđene nepravilnosti i propusti Državni ured za reviziju dao je naloge i preporuke čija bi provedba pridonijela istinitosti i realnosti podataka u Godišnjem izvještaju o izvršenju Državnog proračuna, te u povećanju transparentnosti korištenja proračunskih sredstava. Također je Državni ured za reviziju skrenuo pozornost na kratak rok za korištenje sredstava pomoći iz Fonda solidarnosti EU za sanaciju štete od potresa u Zagrebu u Zagrebačkoj i Krapinsko-zagorskoj županiji. Do obavljanja revizije od 684 milijuna eura koliko je bilo državi Hrvatskoj na raspolaganju iskorišteno je bilo samo 653 000 eura ili 0,1% te su državnim tijelima preporučili smo da bi se izvršili, odnosno utrošila namjenski sredstva koja su dodijeljena Republici Hrvatskoj, da su nadležna tijela obvezna poduzeti žurnu aktivnost kako bi se osigurali preduvjeti za obnovu odnosno korištenje raspoloživih sredstava. Osim toga, Državni ured za reviziju je istaknuo i visinu dospjelih obveza za zdravstvene ustanove koji su koncem 2020. godine iznosili 9,4 milijarde kuna od čega se na dospjele obveze odnosilo 4,7 milijardi kuna i ove su obveze u odnosu na 2019. porasle čak za 43%. Prema najnovijim podacima koje smo dobili za 2021. godinu vidimo da je dug zdravstvenim ustanovama i Hrvatskom zavodu za reviziju, odnosno zdravstvenom sustavu još se daleko više povećao i iznosio je negdje približno 14 milijardi kuna. Također, Državni je ured za reviziju utvrdio da pojedine odredbe propisa koji uređuju proračunsko računovodstvo nisu jasne ili pojedina pitanja nisu dobro uređena tako da u evidentiranju i iskazivanju pojedinih poslovnih događaja proračunski korisnici različito postupaju. To se prvenstveno odnosi na korištenje sredstava proračunskih zaliha za koje nije propisan rok u kojem korisnici tih sredstava trebaju ta sredstva utrošiti i ako ih ne utroše u kojem roku ih treba, trebaju vratiti. Tako da smo utvrdili da neki proračunski korisnici kojima je dodijeljena proračunska zaliha koriste ta sredstva i duže od jedne godine. Također, nije propisano načelo koje se primjenjuje u planiranju izvršavanja proračuna lokalnih jedinica što bi bilo, kao i njihovih proračunskih korisnika, što bi bilo važno jer jasno definiranje načela koja se primjenjuju u evidentiranju i iskazivanju prihoda odnosno rashoda pa i vrijednosti imovine je vrlo bitno kako bi se osigurala točnost podataka i ujednačeni pristup kod različitih lokalnih jedinica odnosno korisnika lokalnog proračuna. Također, nije propisana obveza izvanbilačnih evidencija potencijalnih obveza koji na temelju zaključenih ugovora uz ispunjenje određenih ugovorenih uvjeta postaju stvarna obveza pa pojedini proračunski korisnici te obveze ne evidentiraju u svojim knjiga u okviru izvanbilančnih zapisa pa ih samim time niti ne iskazuju u svojim financijskim izvještajima pa nisu se niti onda odrazili niti u godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna. Također, pojedini obveznici primjene proračunskog računovodstva obavljaju revalorizaciju imovine dok pojedini ne obavljaju. Razlika je u pristupu tome zato što Zakonom o proračunu nije propisano u kojem trenutku i tko je obvezan provoditi revalorizaciju imovine što znači prilagođavat ili usklađivat vrijednost imovine sa tržišnim cijenama, tržišnim vrijednostima tako da neki proračunski korisnici provode revalorizaciju dok drugi ne provode revalorizaciju odnosno usklađenje sa tržišnim vrijednostima. Također je utvrđeno da propisi koji uređuju sadržaj izvještavanja o izvršenju državnog proračuna ne propisuju da se u okviru tog izvještaja daju i podaci o stanju novčanih sredstava na računima državnih, državnog proračuna i na računima proračunskih korisnika, a taj bi podatak pridonio većoj transparentnosti godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna. Također propisi o financijskom izvještavanju proračunima i proračunskih korisnika u dijelu u kojem uređuju sadržaj obveznih bilješki uz bilance su manjkavi jer ne propisuju da bilješke trebaju sadržavati podatke o značajnijim odstupanjima u vrijednosti imovine i obveza. Isto tako obrazloženje značajnije vrijednosti imovine i obveza. U tom smislu je predloženo Ministarstvu financija kao nadležnome ministarstvu da poduzme aktivnosti radi usklađenja kako ovih provedbenih akata tako i Zakona o proračunu kako bi se osigurali preduvjeti za jednako postupanje svih proračunskih korisnika i za pravilnost evidentiranja i iskazivanja podataka. Također i u okviru ove revizije provjereno je jesu li subjekti revizije proveli dane naloge i preporuke u prethodnim revizijama i utvrđeno je da je 55%, 55,6% subjekata odnosno Ministarstvo financija i drugi subjekti da su proveli 55,6% naloga i preporuka dok je 40 naloga, 40% naloga i preporuka u postupku provedbe. Djelomično je provedeno 4,4% naloga i preporuka. Značajan postupak ovih naloga i preporuka koji je u tijeku znači približno 40% bio je vezan i uz donošenje Zakona o proračunu. S obzirom da je novi Zakon o proračunu donesen u prosincu 2021. godine, informacije o provođenju danih naloga i preporuka kako u ovoj tako i u ranijim revizijama bit će sadržane u izvješću o obavljenoj reviziji izvršenja proračuna za '21. godinu. Lijepo vas pozdravljam još jednom i zahvaljujem na pozornosti.
Hvala, imate cijeli niz replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Lalovca.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažena zamjenice glavnog državnog revizora, pa evo za ovo zadnje pitanje zapravo ste mi i odgovorili. Vezano za ove preporuke jel tu je bilo negdje oko 45 preporuka ovdje na zadnjem ovom vašem izvješću, negdje oko 25 ih je već provedeno pa me evo dio zanimalo, a zapravo već ste odgovorili. Zapravo znači već ove godine budući da je 2022. već, najveći dio ovih preporuka bi zapravo trebao biti proveden 2022. godine jel. To me još zanima budući da su tu još nekakve, nekakva preporuke iz 2017., '18., '19. jel, pa me to zanima. Hvala lijepo.
Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Tako je, mi pratimo znači ako se neka nepravilnost ponavljala iz godine u godinu, mi to istaknemo u onome pregledu danih preporuka, a očekujemo da bi se veći dio ovih preporuka trebao provesti do, tijekom 2022.
Poštovani zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala. Tri kratka upita. Dakle, primijetio sam da 350 milijuna kuna dakle ulaganje RH bilo kroz zajam, bilo kroz dokapitalizaciju ovdje nije rezultiralo povećanjem udjela države u temeljnom kapitalu društva Croatia Airlines, pa me zanima da li je ta preporuka kasnije uvažena ili nije. Zatim, broj dva, primijetio sam da ste spomenuli ako sam dobro čuo da su nedospjele zapravo da su dospjele obveze u zdravstvu bile 14 milijardi kuna. I treća, treća stvar malo oko koncesija, dakle kako se sad vode koncesije koje se tiču brodogradilišta, da li Ministarstvo financija redovito naplaćuje. I malo mi je mali iznos koncesije zapravo nizak od 223 milijuna kuna, vidim da je ovdje jednostavno isparila koncesija za spektar za telekome koje je nekad iznosilo 750 milijuna kuna, baš nisam vidio neku protučinidbu različitih telekoma u Hrvatskoj da su nešto povećali ulaganja itd., hvala.
Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. Evo vezano uz koncesije ću prvo odgovoriti. Mi smo provjeravali evidenciju potraživanja i naplate koncesija kroz registar koncesija. Vidimo da je registar ustrojen, međutim da postoji određena problematika vezano za praćenje naplate prihoda od koncesije, posebno zato što je uplata vezana za određene podatke koje trebaju korisnici koncesije navesti kod uplate i događa se da oni obave uplatu, a da ta uplata nije dobila pripadajuće podatke i da to u biti bude na računima nepovezano sa onim ko je bio obveznik plaćanja koncesije. S tim u vezi i samim tim onda se i gubi slika koliko stvarno iznosi stanje potraživanja. Drugi je problem što ministarstvo vodi registar, ima podatke o registru, ali …
Hvala, hvala, hvala lijepo, isteklo je nažalost vrijeme. Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Gđo. Rogošić, u ruci držim ugovor potpisan između Središnjeg državnog ureda za stambeno zbrinjavanje i jedne državljanke Republike Srbije u kojemu država Hrvatska daje toj 28-godišnjoj gospođi u najam stan veličine 72 kvadrata u zapadnome dijelu Grada Zagreba za mjesečnu najamninu od 193 kune. Obični građani koji su hrvatski državljani ovakve stanove u Zagrebu plaćaju 500 eura. Sam ugovor je napisan šlampavo i nestručno bez ikakovih zaštita za Hrvatsku, ali napose i bez ikakve zakonske osnove. Recite mi molim vas kako je moguće da vi o ovakvom slučaju koji je blago ću reći skandalozan niste izvijestili HS. Riječ je o nedvojbenom nanošenju štete hrvatskom državnom proračunu jer kao što znamo vaši kolege primjerice iz Bavarske u ovakvim slučajevima podnose posebno izvješće iliti zondabericht, kako je moguće da vaši revizori nisu uočili ovakve protupravne i štetne ugovore u Središnjem državnom uredu za stambeno zbrinjavanje?
Hvala. Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Ne mogu stvarno odgovoriti na ovaj konkretni slučaj koji ste rekli, ne znam kad je, u kojoj je to godini bilo ili u kojem je revizija obuhvaćeno, obuhvaćen taj subjekt. Ovdje kroz izvršenje državnog proračuna takvu nepravilnost ne možemo niti utvrditi niti ja o njoj sada u okviru ove revizije mogu govoriti. Ono što mogu reći da sve predstavke i informacije o nekakvom i nečasnom postupanju i zaključivanju ugovoru državni revizori provjeravaju ako imaju saznanja. Vi znate da državna revizija radi po metodologiji, metodologiji uzorka jer je nemoguće da mi provjerimo sve transakcije koje pojedino … [[Govornik se ne razumije]] postoje. Ako imamo saznanja i vidim da vi imate proslijedite nam i mi ćemo sigurno to provjeriti i izvijestiti HS u okviru slijedeće revizije koju budemo radili.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto je digla povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik.
Povrijeđen je Poslovnik u čl. 238. jer ovo je, lako zato što je to omalovažavanje hrvatskih saborskih zastupnika, ovo je omalovažavanje hrvatske javnosti. Vi ne odgovarate na pitanje, govorite o tome da bi vama trebao netko dojaviti što radi Središnji državni ured za stambeno zbrinjavanje. To je u najmanju ruku sramotno, a dokaz tomu da vi omalovažavate i ne držite ni 1% do hrvatskih građana je činjenica da se glavni državni revizor nije udostojio doći ovdje i stati pred HS.
Dobro, to naravno je bila replika, a ne povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Troskot ima repliku.
Poštovana zamjenice glavnog državnog revizora, imam jedno pitanje vezano za državne potpore. Dakle, prošli tjedan smo imali raspravu službenu o državnim potporama i taj je izvještaj pokazao da su novci otišli Elektrocentar Petek, a to je osoba koja je od USKOK-a osumnjičena za davanje mita u Slovenskoj 9, pa me čisto interesira koliko duboko vi idete u analitiku tih državnih potpora i da li ste u vašim revizijama za 2020.g. identificirali primjerice takvu jednu državnu potporu? I drugo pitanje, vidim da se iz godine u godinu ponavlja, doduše to je klasifikacijski problem odnosno knjiženja državnih odnosno potpora iz EU, novac iz EU gdje se onda ona razlika financira iz državnog proračuna, pa čisto me interesira dakle taj dio koji se financira iz državnog proračuna da li, da li se on u potpunosti onda isfinancira sa novcima iz EU ili postoji određeni iznos koji ostane nenaplaćen iz EU?
Hvala. Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Znači kad se financiraju određeni projekti iz sredstava EU, dio projekta se financira iz državnog proračuna, a dio iz sredstava EU. Ako su svi troškovi opravdani i u skladu sa projektom i ugovorom tada se iz sredstava EU nadoknađuju svi troškovi, međutim ako se utvrdi da određene aktivnosti, određene radnje ili postupci javne nabave nisu bili u skladu sa standardima i propisima EU i našim propisima o javnoj nabavi u tom slučaju Europska komisija čini korekcije, smanjuje sredstva koja se financiraju iz državnog proračuna, iz proračuna EU odnosno iz europskih sredstava i taj dio ide onda na teret državnog proračuna i Državni ured za reviziju kada takvu situaciju ima i utvrdi kroz reviziju utvrđuje zbog kojih je razloga i koje su nepravilnosti utvrđene i o tome piše u izvješću.
Hvala. Poštovana zastupnica Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana zamjenice glavnog državnog revizora, iz izvješća o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna državnog RH za 2020.g. vidljivo je da je Državni ured za reviziju izrazio uvjetno mišljenje koje je i potvrđeno određenim razlozima i činjenicama i za koje je propusti i nepravilnosti je Državni ured za reviziju dao određene naloge ili preporuke. Iz vašeg izlaganja smo čuli da je Ministarstvo financija već provelo neke preporuke ili je u tijeku provođenja preporuka ili naloga, a sigurni smo da neki propusti i nepravilnosti koje se moraju i zakonski uskladiti ovdje su navedeni i traže zakonsko usklađenje, pa molim vaš komentar malo.
Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Znači veći dio preporuka je proveden što se tiče Zakona o proračunu koji je bio temeljni propis koji je trebao određene preporuke i naloge u koji se trebalo ugraditi, provjerili smo i provjeravamo sada tijekom ove revizije i vjerujemo da je veći dio tih preporuka i naloga proveden. Drugi dio će se provesti kroz provedbene propise jer je provedbene propise prema Zakonu o proračunu potrebno uskladiti u roku od šest mjeseci od donošenja zakona.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovana zamjenice državnog revizora. Vi ste ovdje u svojoj raspravi spomenuli tri riječi, zakonito, efikasno i transparentno to je onako kako bi država trebala funkcionirati. Iz vašeg izvješća evidentno je da tako ne funkcionira. Ali ono što je ključno pitanje koje se postavlja, vi navodite u ovom svom izvješću neke stvari koje se vuku vjerojatno i u državnom proračunu, a i u drugim stvarima godinama. Ja sam još 2011., '12., '13. na nivou Grada Zagreba čitao iste ove preporuke, iste ove probleme koji se odnose na prikazivanje zaduženja, na transparentnost raspolaganja imovinom, na knjiženje te imovine, meni je potpuno nejasno zašto nakon vašeg, čovjek bi rekao dobro određenog posla, dobro primijećenih stvari i dobrih preporuka se iste ne provode [[Upadica Reiner: Hvala.]] niti na jedinicama lokalne samouprave, a vidimo ni na nivou države.
Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Pa vjerujem da je jedan dio bio razlog ovo što nisu bili dobro ili jasno određeni poslovni događaji i način evidentiranja iskazivanja nisu bili jasno propisani. Drugo je možda slabost u samome sustavu, slabosti sustava kontrola i osoba koje su zadužene za postupanje odnosno za pravilno evidentiranje iskazivanje poslovnih događaja. Činjenica je da su subjekti revizije u 99% slučajeva prihvatili naše naloge i preporuke da su im jasne, da su u planovima za provedbu naveli rokove u kojem će te naloge i preporuke provesti i od kad je donesen noviji zakon imamo taj element da ako subjekti revizije prevedu prijavimo državnom odvjetništvu da nisu postupili.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana zamjenice glavnog državnog revizora. U ovom izvješću napominjete da nedostaju, nisu se donijeli određeni podzakonski akti koji onda ostavljaju dosta velik prostor za nešto što inače onako kolokvijalno zovemo kreativno računovodstvo, pa tako plaću u naravi jedni evidentiraju na jedan, drugi na drugi način, pa stanje zaliha, pa financijsku imovinu itd., evo ja bih voljela čuti od vas po vašoj procjeni budući da ova izvješća radite iz godine u godinu koliki je taj prostor i koliko su onda izvješća o izvršenju proračuna koja dolaze nama na klupe u HS uopće vjerodostojna jer imamo različita tumačenja i različite načine na koje proračunski korisnici dosta važne stavke procjenjuju i prikazuju? Hvala.
Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Hvala lijepa na pitanju. Evo ovdje što mogu reći ovdje se ne radi da neki rashodi nisu iskazani i da su nam zato rashodi u izvršenju proračuna manji nego se radi o tome da nisu iskazani na odgovarajućem računu rashoda pa se onda dobiva drugačija slika. Primjerice, ako je neko primio primitak u naravi, što se smatra drugi dohodak evo možemo reći najjednostavnije korištenje automobila u privatne svrhe, ako je to evidentirano na gorivo i sve drugi troškovi vezani uz to na računu goriva u mjesto na računu plaća onda ćemo mi imati da su ti rashodi iskazani, ali ne po vrstama rashoda gdje oni pripadaju. Zato u tom smislu ako gledamo ukupne rashode i ukupni deficit ili manjak državnog proračuna nećemo imati tu nikakvog utjecaja, znači radi se samo u tim obračunskim kategorijama.
Poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovana zamjenice državnog revizora, poštovani potpredsjedniče sabora. Pa evo 2020.g. bila je vrlo izazovna godina za proračunsko planiranje, trebala je biti četvrta godina u nizu suficita koji smo imali tri godine za redom, nakon toga u 3. mjesecu sjećamo se da je došlo covid i došli su veliki izdaci, neplanirani izdaci što za zdravstvo, što za zapošljavanje koji su nadoknađeni upravo europskim sredstvima. Tako da je planiranje bilo izazovno, ovo uvjetno mišljenje koje vi dajete govori i o stručnom vašem radu, a isto tako i o mogućnostima za poboljšanje. Ono što mi se čini da je vrlo bitno, a to smo se i pohvalili na resornom odboru je dizanje razine kapaciteta DUR-a, znamo imali ste jedan twinning projekt koji smo ugostili u saboru, što još mislite da možemo napraviti iz ovih klupa da vama pomognemo da vi što budete jači u reviziji i na koji način se jačanje vašeg kapaciteta [[Upadica Reiner: Hvala.]] naravno će se prenijeti na kvalitetu izvještaja. Hvala.
Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Zahvaljujem na pitanju. Evo Državni ured za reviziju ima stvarno potporu u zadnjih nekoliko godina u jačanju kapaciteta i u zadnje tri godine smo zaposlili svake godine prosječno po 20 novih revizora. To je jedan proces njihove obuke koji traje do pet godina i ulažemo veliki napor da jednostavno educiramo kolege da mogu kvalitetno raditi taj posao. Nama je sada situacija da imamo veliku smjenu generacija u uredu, zato što ljudi koji su došli početkom '94., '95. godine to su sad ljudi koji odlaze u mirovinu i kroz ove tri godine će ovaj veći dio tih kolega sa iskustvom otići, a ostat će nam mladi kolege. Prošlu godinu smo više od 8000 sati utrošili za edukaciju revizora u našoj organizaciji neovisno o edukaciji koju, gdje angažiramo profesore sa fakulteta ili neke druge stručnjake. Evo nama je važno da nam je u proračunu osigurana sredstva za edukaciju što je najvažnije.
Hvala. Zastupnica Puljak.
Zahvaljujem. Poštovana evo pročitat ću iz vašeg izvještaja par crtica. Kažete da je od 2013. do 2020. za saniranje financijskih poteškoća sustava zdravstva ukupno su utrošena sredstva državnog proračuna u iznosu od 9,75 milijardi kuna, a prema podacima Ministarstva financija koncem 2020. godine obveze za rashode poslovanja iznosile su 12 i pol milijardi kuna. I s obzirom na to sve i s obzirom na poteškoće u zdravstvenom sustavu već dulji niz godina mišljenje je dakle vašeg ureda da treba hitno pristupiti provedbi odgovarajuće reforme zdravstva. Na to vaše mišljenje i vašu primjedbu ili preporuku Ministarstvo financija nije dalo nikakvo svoje mišljenje i svoju ocjenu prihvatilo ili ne prihvatilo. Ali evo koliko dugo vi ovakve preporuke dajete i imate li ikakvog odgovora. Hvala.
Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Hvala na pitanju. Državni ured za reviziju ovakve preporuke pa sigurno 10 godina daje, međutim prije 10 godina nisu bile tako izražene velike obveze u zdravstvu koliko su sada unatrag nekoliko godina možda pet, šest narasle, a iz godine u godinu su sve veće. Tako da mislimo i dalje da treba pristupiti ozbiljnoj reformi i jutros kada sam pročitala ovaj podatak od 14 milijardi duga koncem godine činilo mi se ne znam odakle i kako to smanjiti ako se ozbiljno ne pristupi jednoj kvalitetnoj reformi.
Poštovana zastupnica Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana gospođo Rogošić. Ovdje se u samom nalazu utvrdili da izmjenom stope doprinosa za zdravstveno osiguranje, dakle sa 15 na 16 i pol posto HZZO na ime toga ostvario povećanje prihoda od 2,3 milijarde kuna što je izuzetno puno s obzirom evo da su i potrebe u zdravstvu ogromne. Ono što valja reći i da je 2020. zapravo covid godina kada je trebalo i dodatno još angažirati sredstva upravo iz tih razloga i ono što je tu važno reći da je onda i dodatno iz proračuna angažirano 1,3 milijarde i za HZZO i još dodatno za podmirenje obveza zdravstvenih ustanova. Dakle, to je jedan ogroman problem koji vi isto tako ističete više puta.
Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Da, tu je još jedan dodatni problem sa kojim smo se također bavili, zato što je prema Zakonu o zdravstvenom osiguranju propisano da 32% trošarina, prihod od trošarina ide za zdravstveni sustav. S druge strane dio koji se odnosi na posebna prava određenih osiguranika također se isplaćuje iz proračuna. S obzirom da te dvije kategorije se planiraju u okviru jednog iznosa mi ne možemo potvrditi da li je taj dio koji je u proračunu planiran odgovarajući. Znači naša je preporuka da se odvoji koliko su planirana sredstva vezana uz prihode od trošarina, a kolika su planirana sredstva koja se odnose na financiranje određenih prava iz zdravstvenog osiguranja.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala uvažena gospođo Rogošić, ja se inače bavim ustrojem države i pojedinih državnih tijela pa mogu reći da je Državni ured za reviziju jedna od institucija koja doista relativno dobro obavlja svoj posao u okviru onih ovlasti kako su vam zacrtane i postojećih kapaciteta. Primjećujem da zapravo neke od primjedbi koje vi ukazujete, a dajete ih zapravo na znanje Hrvatskom saboru da Hrvatski sabor ispravi sve one anomalije koje u sustavu postoje i da unaprijedi sustav kontrole zapravo politička scena ignorira. Prije nekoliko godina ustvrdili ste da jedinice lokalne i regionalne samouprave loše upravljaju sa svojim nekretninama, da registri nekretnina nisu dobro ustrojeni, da vrlo često lokalne jedinice niti ne znaju sa kojim nekretninama raspolažu, a isto tako u ovom izvješću jedan od dobrih detalja je to što ste primijetili da se ne evidentiraju dobre naplate koncesija. Vidite li kroz sve ove godine ikakva poboljšanja i kakvi bi vam bili prijedlozi i preporuke u tom dijelu za nadalje?
Hvala. Poštovana zamjenica glavnog državnog revizora.
Mi vidimo da će naš dodatni doprinos biti u tome da s obzirom na veliki broj subjekata koje je u našoj nadležnosti, evo prema zadnjim je evidencijama 15000 subjekata je u našoj evidenciji i nama prođe jako veliki rok. Dok mi od jedne do druge revizije određenom subjektu revizije obavimo. I sad smo planirali da bi svako dvije godine išli provjeru samo provedbe naloga i preporuka, da ubrzamo sa subjekti postupe po danim nalozima i preporukama kako bi u tom slučaju mogli izvijestiti Državno odvjetništvo ako nisu postupili. Jer sve do onog trenutka dok mi ne provjerimo ne možemo izvijestiti Državno odvjetništvo i mislimo da će to dati jedan dodatni doprinos.
Hvala vam lijepa. Žele li izvjestiteljice odbora uzeti riječ? Ne. Možete se vratiti na svoje mjesto, pa otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni revizori, proračun RH je instrument u Vladi RH, u rukama Vlade RH koji se koristi za postizanje određenih gospodarskih ciljeva. I kada se detaljno iščita ovaj revidirani izvještaj vladinog proračuna za 2020. godinu i njihov pogled na gospodarstvo mogao se zapravo sve svesti na nekoliko fraza. Ako se gospodarstvo kreće oporezuj ga. Ako se nakon oporezivanja nastavi kretati reguliraj ga. Ako nakon regulacije i dalje pokaže znakove života pokradi ga. A ako se nakon opustošenja prestane kretati subvencioniraj ga. Pri respiratorskoj reanimaciji zaduži ga. A ako gospodarstvo uskrsne pri reanimaciji potopi ga s inflacijom s prekomjernim tiskanjem novca. To nažalost nisu ovaj temelji počela ekonomije koji su opisali poznati ekonomisti Paul Samuelson ili William Nordhaus, to nisu čak niti počela ekonomije koje su opisana u planskoj privredi koja su bila vidljiva u nekadašnjem SSSR-u ili Jugoslaviji. Riječ je zapravo o posebnom ekonomskom smjeru maratonaca koji trče posljednji, počasni krug i nikako da ga više otrče, koje predvode Plenkovići, njegovi ministri, direktor Pupovac, poduzetnik Milošević, sadašnje vodstvo HNB-a, HGK, Ribić i njegovi sindikati i brojni drugi koji godinama pustoše i rade na eutanaziji gospodarstva Hrvatske. Eutanazija hrvatskog gospodarstva provodi se kroz korupciju, prekomjerno zaduživanje, nekontroliranu državnu potrošnju što svjedoči i ovaj izvještaj, visoke poreze i kroz inflaciju koja je na dugi rok uvijek i samo uvijek monetarni fenomen. Poznati američki poduzetnik Robert Sarnoff koji je radio kao predsjednik uprave Radio Corporation of Amerika izjavio je slijedeće. Financije su umjetnost prenošenje novca s ruke na ruku dok konačno ne nestanu. A gdje je najbolje vidljiva ta skrivena ruka u Hrvatskoj preko koje novci tako nestaju odgovor je korupcija. U ovom dijelu glavna teza MOST-a jest da iznos koji na godišnjoj razini nestaje kroz korupciju Vlada RH nadoknađuje kroz zaduživanje. A gdje se to vidi? Primjerice to je navedeno i u ovome izvještaju gdje u Zakonu o izvršavanju proračuna 2020. godine u stavku 35., Članku 35. stavak 1. kaže da se hrvatska vlada može zadužiti do razine negdje oko 60 milijardi kuna, a upravo je to iznos koji je izračunao Europski parlament da je koruptivni indeks u Hrvatskoj negdje oko 13,52% BDP-a što je nekih 60 milijardi kuna. I onda se može zaključiti da je upravo zaduživanje u Hrvatskoj se financira iznos odnosno trošak korupcije na godišnjoj razini. Jer da nije te korupcije danas bi hrvatsko nebo čuvalo ne 12 nego 120 Rafale-a ili američki F35 i ne bi nam na hrvatskom nebu letili čudnovati dronovi. Da nije korupcije ne bi bilo zaduženja. Da nije korupcije danas bi imali ne 1 već 15 Peljeških mostova. Da nije te korupcije odnosno ovih zaduženja mogli bismo spasit 1.600 Mila Rončević djevojčica za koju je Hrvatska isplatila kroz humanitarnu akciju čudnovatih 37 miliona kuna kako bi djevojčica nastavila onkološko liječenje u Americi. Što znači da, zaključak je slijedeći. Dakle, em što je zdravstveni sustav pokraden, em što je tu smo danas dotaknuli dakle iznose, em što se zadužujemo ni to nije dostatno nego će još financirat građani i humanitarne akcije da bi se liječila naša djeca po inozemstvu. Što se tiče prihoda od PDV-a najregresivnijeg poreznog oblika sukladno i ovom izvještaju dakle on opterećuje upravo one najsiromašnije i ne samo da smo jedina europska zemlja s dvocifrenim udjelom prihoda od PDV-a u BDP-u nego je taj udio u Hrvatskoj gotovo za 80% veći od europskog prosjeka. I dok hrvatska vlada nemilice troši u odnosu na ostatak EU što ćemo vidjeti kasnije visokim trošarinama na gorivo nevjerojatno je napunila svoje blagajne. I umjesto da ih ukinu i da stvarno se uvedu kontrole, Vlada RH pušta redove na benzinskim crpkama gdje ljudi čekaju satima kako bi na jednom rezervoaru uštedjeli zamislite jednu štrucu kruha. Dok hrvatska vlada nemilice troši u odnosu na EU ljudi na Banovini čekaju i po 11 mjeseci na jedan običan kontejner. I onda se postavlja pitanje. Što će tek biti sa izbjeglim Ukrajincima kada se vlada nije uspjela pobrinuti ni za naše ljude? Poduzetnici su vladi poželjan partner samo kada trebaju davati poreze u državnu blagajnu. I iz ovog izvještaja je vidljivo da vlada nemilice financira javni sektor i javne projekte koji su neefikasni, ne stvaraju nova radna mjesta i vrlo su podložni korupciji. A vrlo je jasna matematika da kuna uložena u javni sektor najviše može ostvariti povrat od 1 kune ukoliko se učinkovito troši proračunski novac. A i sami smo sada vidjeli da to nije slučaj. Ako ćemo proanalizirati privatni sektor državne potpore se onda daju kompanijama poput Elektrocentar Petek koji onda iste te državne novce uplaćuje u džepove Dragana Kovačevića i na temelju te državne potpore odnosno novaca građana dobivaju unosne poslove u JANAF-u i glumatuju velike poduzetnike. Evo dragi građani i poduzetnici i obrtnici preopterećeni porezni sustav, da zaključim ovaj dio postoji samo zato da bi vlada prije spomenutih maratonaca koristila vaše novce za unosna koruptivna ulaganja primjerice u Slovenskoj 9. Ukupni javni rashodi kako kaže ovaj izvještaj u 2020. godini su iznosili 55% BDP-a i uvjerljivo su najviši i najveći od svih zemalja članica EU, iznad nas su države poput Francuske, Finske, Belgije i Austrije. Možemo li stoga zaključit da su tijekom 2020.g. javne usluge bile na razini tih europskih divova, trošili smo novce više nego, nego države koje su u EU ušle u valu prije nas, znači li to da smo imali efikasniju vladu i efikasniju javnu potrošnju od recimo jedne Estonije, Latvije, Litve ili Poljske koje su trošile negdje oko 10% BDP-a manje na javnu potrošnju? Dragi ljudi, jeste li zadovoljni s uslugom našeg pravosuđa kojeg plaćate preko poreza i prireza gdje sudski procesi traju i dulje nego što je trajala 10-ljetna pustolovina Homerovog junaka Odiseja? I da stvar bude tragičnija strani investitori godinama upozoravaju da je jedna od glavnih kočnica inozemnog ulaganja u pravnoj nesigurnosti, a kolika je pravna nesigurnost u Hrvatskoj dokazuje i činjenica da za Vukovar, najveći simbol hrvatskog junaštva i otpora i dan danas nakon 30.g. nitko nije odgovarao. Saborska većina po nalogu prije spomenutih maratonaca izglasava povjerenja vrhovnom sudu i glavnoj državnoj odvjetnici koje vi plaćate, te na taj način daju potporu i politici koja je godinama okretala leđa vukovarskoj žrtvi. Neki dan je zauvijek zaspala heroina Vukovara dr. Vesna Bosanac, ratna i poslijeratna ravnateljica vukovarske bolnice koju ste i vi plaćali, zatočenica srpskih logora koja je sama rekla citiram, naše i međunarodno pravosuđe je zakazalo, bila sam nekoliko puta svjedok i vidjela kako se to radi. Mi smo sada svjesni kako to misleći na Vukovar ovo zemaljsko pravosuđe neće riješiti. Doktorica Vesna Bosanac je uistinu postala i ostala svjetionik hrvatskome narodu u njegovoj borbi za hrvatsku slobodu i također doktorica Vesna Bosanac je zauvijek zapečatila sve hrvatske vlade, a posebno ovu vladu Andreja Plenkovića, kako do sada nisu uspjeli omogućiti da se zaslužena pravda i sloboda hrvatskog naroda ostvari pred hrvatskim sudovima i iz hrvatskog proračuna pred hrvatskim sucima još na ovome svijetu. Što se tiče samoga izvještaja veliko da i veliko potpora našim državnim revizorima koji su si dali jako puno truda da bi nam dali detaljne izvještaje. Međutim, što se tiče gospodarskih politika maratonaca koje smo spomenuli ovo izlaganje je jedno veliko ne.
U ime Kluba Hrvatskih suverenista sad će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS, poštovana zamjenice glavnog državnog revizora sa suradnicom, kolegice i kolege. Državna revizija je još jednom napravila izvješće koje je baš u svemu vrlo profesionalno, potpuno nepristrano i napravljeno po najvišim standardima. Mogli bi reći još jedna revizija, još jedno uvjetno mišljenje, ali doduše teško da može biti bolje od toga. S tim brojem izvanproračunskih korisnika i razno raznih pristupa tzv. kreativnom računovodstvu pod navodnicima uvjetno mišljenje je poput binga na lotu za Ministarstvo financija i u principu uvjetno mišljenje je nešto što je uvijek bilo ako se ne varam ništa više od toga i nije državna revizija dala za proračun, tako da to je jedna razina koju će Ministarstvo financija i svi ovi korisnici proračunski teško preskočiti na više. Stoga je možda korisnije podsjetiti se te 2020.g. i što je bio uzrok padu prihoda državnog proračuna i dodatnom zaduživanju koje je taj javni dug dovelo na rekordne razine? Kada je na plenarnoj sjednici bila rasprava o izvješću državne revizije o izvršenju državnog proračuna za 2019.g. izjavila sam kako me posebno brinu posljedice zatvaranja cijele države zbog koronavirusa koji će dovesti do pada BDP-a. U to vrijeme, u prvoj polovici 2020. isticati npr. Švedsku kao pozitivan primjer protuepidemijskih mjera bilo je ravno herezi. U modi je bila totalna kontrola po uzoru na Kinu, pa su se dizali dronovi i snimali ljudi po dvorištima. Danas ta ista Švedska ima manje smrtni slučajeva na milijun stanovnika nego Hrvatska i sreća je što smo i mi na kraju prihvatili njihov model jer je ponestalo novaca, ali da smo to napravili odmah vjerojatno bi i brojke izgledale malo drugačije i ne bi rast javnog duga bio na ovim razinama. Neko će reći lako je biti general poslije bitke, ali ja sam isto govorila i onda i sada i pri tom moram naglasiti da me uistinu ne veseli što sam bila u pravu. Ovo izvješće još jednom nas podsjeća kako su porezni prihodi najizdašniji prihod državnog proračuna, a u strukturi je upravo PDV i trošarine najznačajniji dio. Sva smanjenja o kojima smo raspravljali prošli tjedan i u biti se složili da je to smjer koji je dobar dovesti će i moraju dovesti do promjene u ovom segmentu. Za očekivati je da će vlada i ministar financija u skorije vrijeme biti primorani uvesti nove poreze i tu mislim na porez na imovinu. Krajnje je vrijeme da bogati počnu puniti državni proračun više nego što je to sada ako želimo zadržati ljude u Hrvatskoj jer onima kojima je voda došla do grla biraju kartu u jednom smjeru za razvijene zapadne zemlje. Kada su čuli da moraju platiti porez ako im obitelj živi u Hrvatskoj, svi znamo što će napraviti, otići će cijele obitelji. Stoga nemojmo se čuditi za 10 godina kada novi popis stanovništva pokaže da nas je opet značajno manje nego krenimo naplaćivati porez na imovinu i to poglavito onu za koje nema porijekla prihoda i na koju nije uopće plaćen porez. Nemojmo se pretvarati da takve imovine u Hrvatskoj nema. Izvješće Državne revizije podsjetilo nas je i na činjenicu da je 2020. HEP uplatio 664 milijuna kuna dobiti u državni proračun što ne možemo okarakterizirati kao nešto dobro jer HEP treba ulagati u nove investicije i u konačnici ublažiti ove cjenovne udare, pomoći našim građanima kako njihov životni standard ne bi bio ugrožen. Energetsko siromaštvo, poglavito starije populacije je već sada zabrinjavajuće. Minoran iznos naplaćenih koncesija od 223 milijuna kuna samo potvrđuje izjavu ministra Čorića kako šume, plaža nafta, plin ništa od toga nije hrvatsko jer da je hrvatsko, valjda bi i taj iznos bio veći. Na rashodovnoj strani se ponavlja i 2020. činjenica na koju je Državna revizija ukazivala već nekoliko puta a odnosi se na evidentiranje prihoda i rashoda u vezi sa sredstvima pomoći iz EU-a koja utječe na objektivnosti iskazanih podataka. Naime, u slučajevima kad se sredstva isplaćuju korisnicima, prije nego su primljena iz fondova EU-a, priznaje se i iskazuje se prihod od pomoći EU-a iako nije naplaćen. U tom slučaju, isplata se financira sredstvima državnog proračuna a rashod se evidentira i iskazuje kao da je financiran sredstvima pomoći. S obzirom na to da se isplaćena sredstva predujma iskazuju kao rashod u okviru iskazanih rashoda financiranih sredstvima pomoći EU-a, iskazani su dijelom i oni iznosi za koje usluge i radovi još nisu obavljeni odnosno za koje rashodi projekta uopće nisu nastali. Znači upravo na što Državna revizija upozorava i to iz godine u godinu je jedan od razloga rasta javnog duga jer znači sve projekte treba najprije financirati iz državnog proračuna pa tek onda dobiti iz fondova EU-a, što znači da moramo imati projekte koji se uklapaju u programe EU-a koje sami isfinanciramo i onda ako je sve u redu i nije bilo nepravilnosti, a vidimo da ih ima jer OLAF ima pune ruke posla, onda nam tek stignu sredstva iz EU-a i pritom je uvijek sporno i uvijek je pitanje treba li nama ono što EU misli da nama treba. Iz izvješća se također vidi da su jedinice lokalne samouprave dobile gotovo milijardu kuna beskamatnih zajmova i to još jednom potvrđuje da ovaj teritorijalni ustroj nije dugoročno održiv, jednostavno ovih preko 500 jedinica lokalne samouprave nema nikakvog smisla, to je jasno apsolutno svima, na to nas upozorava i EU ali Vlada nikako da zagrize u tu kiselu jabuku i krene u teritorijalni preustroj. Također, Državna revizija ističe da prijedlozi uredbi i drugih propisa i akata planiranja koje donosi Vlada te prijedlozi zakona i akata planiranja koje donosi Sabor, trebaju sadržavati procjenu fiskalnog učinka na proračun. Znači često nam dolaze prijedlozi koje ne ispunjavaju ovaj uvjet i to i brojni zastupnici ističu, najčešće se radi naknadna procjena učinka što znači da mi raspravljamo o zakonima a ne znamo kakav će učinak ti zakoni imati na proračun, može se napraviti naknadna procjena učinka ali i tu se vremenski rokovi koji su propisani ne pridržavaju i opet je tu izgovor naravno pandemija, aktivnosti oko uvođenja eura i moglo bi se reći da dobar izgovor zlata vrijedi. Zanimljiva je i preporuka Državna revizije vezano za izradu financijskog plana izvanproračunskih korisnika u koju ubrajamo npr. HZMO jer ministarstvo je odredilo da izvanproračunski korisnici izrađuju financijski plan u kojem prihodi i rashodi iskazuju po gotovinskom načelu, znači prihod se planira u trenutku kada se očekuje naplata a rashod u trenutku kada treba biti plaćen, što vidimo da nije tako kod europskih fondova a Državna revizija je tu predložila modificirano novčano načelo koje podrazumijeva određene iznimke. Također, i ta načela se donose podzakonskim aktima, mada bi bilo puno bolje riješiti i zakonom i uglaviti odmah u zakon. Također je zanimljiv način raspoređivanja namjenskih primitaka od zajmova ugovorenih s međunarodnim financijskim institucijama te EU-om koji se knjiže na stavci opći prihodi i primici, mada su to namjenski prihodi i namjena je točno naznačena. Znači ako je nešto namjenski prihod, treba ga knjižiti na način kako se knjiži namjenski prihod jer knjiženje na stavci općih prihoda i prinosa utječe na pravilnosti i realnost podataka o primicima iskazanih prema izvorima financiranja u izvještajima o izvršenju državnog proračuna, pa bi se moglo reći da je to još malo prostora za tzv. kreativno računovodstvo. I na kraju samo ću reći da će Hrvatski suverenisti glasati za izvješće Državne revizije a o nekim još pojedinostima ću više u pojedinačnoj raspravi. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Zvane Brumnić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice državnog revizora, poštovane kolegice i kolege. Po prvi nakon dugo, dugo vremena nam je žao sam se rekao bih, prerano prijavio za raspravu o ovoj točci jer me iskreno zanima kako će HDZ raspravljat o ovoj točci, odnosno kako će oni koji predstavljaju vladajuću većinu, pričekat ću ju pa ćemo vidjeti kako ćete raspravljat, kako će oni koji predstavljaju vladajuću većinu prihvatiti ovakvo izvješće, u kojem se kaže, pokazuje koliko ova Vlada u stvari ne funkcionira. To je ono što je istina, kad pogledate ovo izvješće vaš kolega kojeg trenutno nema ovdje je u svojoj replici pitao zamjenicu državnog revizora kako vam možemo pomoći. E, ja bi mu odgovorio promijenite Vladu. Jer je to izgleda jedini način da se ovaj problem i riješi. Ono što je na neki način vidljivo iz ovog izvješća, istini za volju ono je napravljeno za 2020. a i sama zamjenica je rekla da su se neke stvari promijenile, zakonski promijenile 2021. pa su neki od problema riješeni. Ono što je meni najzanimljivije u ovim izvještajima čitati je da sam te izvještaje prije čitao za Grad Zagreb. I moram priznati bili su mi više nego zanimljivi, odnosno pokazivali su koliko je tada u Gradu Zagrebu sustav te jedinice lokalne samouprave bio nefunkcionalan, i koliko je on u stvari uzrokovao sam sebi problema pa tako i građanima. E sada kad pokušate usporediti ta dva izvješća, onda na neki način krenete od onoga što je tamo bilo problem a to je bilo problem da Grad Zagreb je volio svoje dugove knjižiti na sve različite, mile i drage načine, i ne prikazivati ih, odnosno zakukuljiti ih i zamuljit. Isto nalazimo i u ovom izvješću. Grad Zagreb tamo nije knjižio dugoročne ugovore o najmu, ovdje zamjenica državnog ravnatelja, čini mi se nije to spomenula u raspravi, ali u izvješću postoji da to radi i država. Primici koji se primaju, a jedinice lokalne samouprave se realno mogu zaduživati samo uz suglasnost ministarstva, i zaduživanje uz tu suglasnost ministarstva je odobreno samo za kapitalne projekte. A onda ti novci koji sjednu za kapitalne projekte završe negdje u proračunu, i nikada nitko u stvari ne može pratiti, pogotovo kod jedinica lokalne samouprave, ista stvar se dešava u državi, da ono za što je namjenski uzeta sredstva, da su namjenski potrošena. To se vrlo lako može pogledati, a i to je na neki način spomenuto u vašem izvješću, to je radio Grad Zagreb, a vjerojatno i ostale jedinice lokalne samouprave, prema naputku Ministarstva financija, a to je prikazivanje proračuna jedinica lokalne samouprave gdje proračun koji ste usvojili u 12 mjesecu nakon što se napravi rebalans de facto nestaje. Vi ste na temelju ovog prvog proračuna propisali kapitalne projekte, vi ste za te kapitalne projekte uputili Ministarstvu financija zahtjev da vam odobri financiranje, Ministarstvo financija vam je odobrilo financiranje, zato sam ja svojedobno u Gradskoj skupštini prozivao vrlo često kolegu gospodina Marića, kad sam govorio o tadašnjem zaduživanju Grada Zagreba, i onda ste napravili rebalans. U tom rebalansu kapitalni projekt za koji ste dobili novce koji se nalazio u proračunu je nestao, novci su ostali i novci su se potrošili. Jel sve bilo u danim trenucima po zakonu. Pa čovjek bi rekao da je. Da li su građani dobili ono što su de facto trebali dobiti. Nije. I tu je na neki način na jednaki način se ponašala država kao i Grad Zagreb. Što smatram da je bilo loše. Jedna od stvari koja se ovdje u samom izvještaju spominje, a praktički ona se može spominjati kod svakog od zakona koji se donosi u ovom Hrvatskom saboru, to je praćenje provedbe propisa, odnosno analiza toga što se dešava sa propisima. Ovi, ovdje je državna revizorica se u stvari referirala samo na naknadnu, naknadni učinak procjene učinka propisa, ali isto tako, da biste znali kakve zakone donosite trebali bi imati podlogu kako su se dosadašnji zakoni provodili, što je bilo loše u tim zakonima, i što se može ili trebalo bi se poboljšati. Mi smo danas bili svjedoci na Zakonu o katastru da je država po hitnom postupku uputila zakon za koji je odluku o donošenju tog zakona praktički donijela u 5 mjesecu 2020. da bi ga u međuvremenu poslala u javnu raspravu cjelovitu izmjenu zakona, da bismo sad dobili hitni postupak samo za jedan dio zakona. Ja moram priznati potpuno mi je nejasno kako država, odnosno sustavi mogu na taj način funkcionirati. Šta još. Ma da, kad pročitate cijelo ovo izvješće, onda si na neki način postavite pitanje što ovi ljudi rade. Koji je smisao njihovog postojanja kada oni iz godine u godinu ukazuju na nekakav problem, hoćemo se vratiti na to što ste napisali za imovinu, ovdje u ovom izvješću o državi, odnosno što ste nekada pisali u izvješću o Gradu Zagrebu i jedinicama lokalne samouprave. Od netransparentnog trošenja te imovine, od netransparentnog prikazivanja te imovine, od imovine koja se ne nalazi u registrima, od imovine, tu su bile spomenute koncesije, ali nisu samo koncesije nego Grad Zagreb je u jednom trenutku čini mi se imao negdje 3 milijarde nenaplaćenih potraživanja. Neka si netko zamisli što je u tom trenutku za grad Zagreb značilo tri milijarde, proračun je čini mi se bio osam. Ista stvar je ovdje u državi. Tko vodi brigu zašto netko ne napiše točno za što je uplatio koncesiju? Upravo zato da se sutra može reći ma nije to bilo za ovo, to je bilo za ovo. Jer vrlo često ti koji dobijaju koncesiju na nekoliko mjesta, pa onda kad ga nazovete jeste platili u Osijeku pa to je to što sam mislio platiti. Onda kad kasnije netko pita je li to plaćeno u Zadru je, je. A ako ga netko uhvati da nije platio na svim mjestima onda plati eventualno razliku. Tako da kažem upravljanje imovinom koja se spominje ovdje kod države se na isti način reflektiralo u gradu Zagrebu na isti način vjerojatno i u drugim jedinicama lokalne samouprave. Neki dan smo imali na odboru izvještaj za trošenje komunalnih sredstava koje ste također revidirali. Mislim kad pročitate taj izvještaj onda se samo možete hvatati za glavu, da ova država, jedinice lokalne samouprave nisu čak niti vlasnici cesta, a kamoli nečega više da znaju čega su vlasnici. Mi ulažemo na tuđu imovinu, na imovinu koja je možda naša, možda nije naša ili ne ulažemo u tu imovinu koju bi trebali naši građani koristiti. Zato sam na početku rekao mene strašno zanima kad ovdje izađe netko u ime HDZ-a na koji način će pokušati objasniti da je ovo dobro izvješće, posao koji ja mislim da se dobro odrađuje već godinama se ne primjenjuje, odnosno kako iz ovog izvješća vi zaključujete da mi imamo dobru Vladu koju vi podržavate. To mi je potpuno nejasno i nerazumljivo. Evo zahvaljujem se. Vama se zahvaljujem na poslu koji obavljate. Moram priznati ne znam kako vidite rezultate svog posla osim što ponekad poneko pročita vaše izvješće i kaže da je dobro, ali ga se ne primjenjuje. Evo hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a sad će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću ukazati samo na nekoliko činjenica navedenih u ovom Izvještaju Državne revizije, dakle revizije koju državni ured provodi jednom godišnjeg dakle nad izvršavanjem državnog proračuna i koju je evo i prema Zakonu obavezan dostavljati Hrvatskom saboru do 15. lipnja tekuće godine za prethodnu godinu. Mi o ovome jesmo na odboru raspravljali prošle godine u šesti mjesec, ali evo tek je danas ovdje pred nama u Saboru. Dakle, revizija obuhvaća osim ocjene djelotvornosti i ekonomičnosti obavljanja djelatnosti ona bi trebala davati i ocjene učinkovitosti ostvarenja ciljeva koja su postavljena ili ciljeva pojedinih financijskih transakcija, programa i projekata. Moram priznati da u ovom izvještaju sad nekakvih ocjena učinkovitosti toga zapravo nismo vidjeli. Zato sam evo i ovdje ističem dvije stvari, one koje sam vas pitala i u replici. To je jedna preporuka o zdravstvenom sustavu, odnosno zdravstvenim ustanovama. Dakle, još ću jedanput naglasiti da evo čuju i naši sugrađani. Dakle, prema podacima Ministarstva financija, ovo dakle citiram iz vašeg izvještaja zbog gubitaka u poslovanju i kašnjenja sa podmirenjem dospjelih obveza tijekom 2013. i 2014. za sanaciju zdravstvenih ustanova utrošena su sredstva državnog proračuna od oko 4 i pol milijarde kuna za sanaciju HZZO-a skoro 2 milijarde kuna ukupno, dakle 6 i pol milijardi kuna. Od 2017. do 2020. za podmirivanje obveza 3,25 milijardi kuna, od toga dakle na ustanove u vlasništvu Republike Hrvatske 2,3 milijarde, a ustanove u vlasništvu županija 900 milijuna kuna. Dakle, ono kao što sam rekla od 2013. do 2020. za saniranje financijskih poteškoća ustanova zdravstva ukupno je utrošeno sredstava državnog proračuna u iznosu 9,75 milijardi kuna. A prema podacima Ministarstva financija ukupne obveze za rashode poslovanja i nabavu nefinancijske imovine i zdravstvenih ustanova i HZZO-a koncem 2020. iznosile su blizu 12 i pol milijardi kuna. Evo kao što smo danas čuli, danas je to već na 14 i pol milijardi kuna i s obzirom na to, sve to da u zdravstvenim ustanovama već duži niz godina nedostaju određena financijska sredstva potrebna za financiranje redovnog poslovanja, te da se unatoč pomoćima iz državnog proračuna njihove dospjele obveze ne smanjuju nego rastu Državni ured za reviziju mišljenja je da Ministarstvo zdravstva što prije treba provesti odgovarajuće reforme zdravstvenog sustava u cilju postizanja racionalizacije poslovanja i financijske održivosti tog sustava. Dakle, evo citiram iz ovog Izvješća kao što ste i sami rekli ovo se vjerojatno ponavlja već desecima godina. Zagovaramo tu zdravstvenu reformu, međutim od reforme ne vidimo ni „R“ već se zapravo ovi dugovi i rashodi zapravo povećavaju i povećavaju. I ovdje se isto kaže da se Ministarstvo financija uopće na ovaj nalaz i ovo mišljenje nije nikako očitovalo, dakle od svih onih vaših preporuka čini mi se da je ovo jedina na koju se nisu očitovali. Druga stvar koju sam željela spomenuti to su te koncesije odnosno je li činjenica kad govorimo o revizijama lokalnih samouprava, nedostatku tog registra koncesija je li koje nam nedostaje. Ovdje ste naveli jedan aktivni ugovor o koncesiji s obilježjima javno privatnog partnerstva to je ugovor o koncesiji Zračne luke Zagreb. Ovdje mi je bilo zapanjujuće dakle da oni od 2016. izgleda do '20. je li nisu podnosili nikakav dakle izvještaj o provedbi ugovora o koncesiji i zapravo su ga dostavili tijekom, tijekom vaše revizije. Dakle, ovdje je vaša preporuka dakle nalažete da se redovito pribavljaju ti izvještaji o praćenju izvršavanja obveza koje proizlaze iz ugovora o koncesiji. Dakle, damo nekome u koncesiju nekakva dobra i onda zapravo ne pratimo kako se ta koncesija izvršava odnosno država ne prati je li kako se ta koncesija izvršava zapravo jel strašno. Već su kolege spomenuli o zaduživanju proračunskih korisnika isto je zapanjujuće je li da Ministarstvo financija ne raspolaže dokumentacijom koja bi potvrdila točnost podataka je li o zaduživanju proračunskih korisnika. Isto tako podaci navedeni u pregledu zaduživanja onih dakle koje imaju korisnika državnog proračuna su nepotpuni. Isto tako jel nalažete im da upotpune i da taj pregled zaduživanja sastavljaju u skladu sa, sa pravilnikom. Dakle, to su neke od, neki od nedostataka zbog čega je evo izdano uvjetno mišljenje na ovo izvršenje proračuna. Još ću jedanput naglasiti slično kao kolege, dakle nalazi revizije upućuju ponovno ja bi rekla na to da Hrvatska jednostavno ne može izdržati 556 gradova i općina, 21 županiju, nismo dovoljno bogata država da bi imali 556 gradonačelnika, načelnika, 21 župana, Europa nas upozorava na to iz godine u godinu je li dakle upozoravaju na to i stručnjaci i koji već desecima godina imaju pripremljene radove, istraživanja preporuke kako bi trebao izgledati teritorijalni ustroj Hrvatske. Umjesto 556 gradova i općina nekih 120, 123 urbana centra je li, broj nekih 100 do 125, ali evo kažem 30 godina nitko da taj preustroj provede i smanji, i smanji taj broj. Ja bi možda za kraj samo još kazala dakle da nalazi državne revizije nad proračunima lokalne, evo sad ću jedan konkretan primjer. Dakle, nalazi državne revizije na proračunima lokalnih samouprava prethodnih godina mogu konkretno reći jer sam bila evo 2 puta i u 2 mandata u gradskom vijeću Splita, državna revizija je stalno upozoravala na manjkavosti u upravljanju gradskim nekretninama. Ja bi rekla da je nova vlast te primjedbe i preporuke uzela kao jednu podlogu i upravo radi sada na novom modelu upravljanja nekretninama u vlasništvu grada. Novom modelu, novim procesima koji će biti i digitalizirani u najvećem dijelu i dakle taj novi model bit će u skladu je li sa svim preporukama dobrog i odgovornog upravljanja resursima i nadamo se da će zaista poslužiti kao model i primjer dobre prakse svim ostalim jedinicama lokalne samouprave. Evo, zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana zamjenice gospođo Rogošić također i kolegice Kasum, poštovane kolegice i kolege, dakle Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće koje je Državni ured za reviziju obavio reviziju državnog proračuna za 2020. godinu. Naime, trebamo sagledavati u kontekstu što se događalo u 2020. godini i uvjete u kojemu je inače državni proračun bio i čemu je bio izložen. Naime, u 2020. je zaustavljena su pozitivna kretanja i ekonomske aktivnosti koje su bile u proteklih prethodnih 5 godina i tada je došlo do pada BDP-a od 8% što je prvenstveno uzrok Covid pandemija koja je time najvećim, najveći uzrok bila zašto je došlo do pada izvoza roba i usluga od preko 25%. Ono što je još kao negativna, negativan utjecaj pandemije za '19. bio je upravo što je i pad, blagi pad industrijske proizvodnje jer je znamo i sami uvjeti za poslovanje i rad su bili potpuno drugačiji. Međutim, unatoč tome kada pogledamo kretanje broja i registriranih na zavodu za zapošljavanje vidjelo se da je upravo mjerama vlade koja je poduzete su u tom periodu vrlo promptno da je anketna stopa nezaposlenosti bila svega 7,5% dakle oko 1,3% niže u odnosu na prethodnu godinu. Isto tako moramo reći da je ukupno bruto inozemni dug bio 82,4% BDP-a i kada pogledamo koliko su ukupno ostvareni prihodi dakle od 163,6 milijardi, a rashodi od 155,9 tada možemo i primijetiti da je tada su ukupni prihodi smanjeni za nekih 6%. Rashodi su rasli i iz razloga što je dakako bilo potrebno itekako utjecati i održati i proizvodnost, a isto tako i radna mjesta, pa je upravo u tom periodu do kraja '20. bilo angažirano i izvršeno preko 10,7 milijardi kuna rashoda koji su bili povezani sa epidemijom koronavirusa, što je itekako bilo dodatno opterećenje za državni proračun, pa iz tog razloga možemo reći da je i deficit bio, bio veći. Kada to stavimo u kontekst isto tako rashoda za zdravstvo onda možemo reći da je došlo do povećanja transfera HZZO od preko 1,2 milijarde kuna i to je uz dodatno one potrebe koje je bilo potrebno angažirati za i potrebe koje su se pojavile nakon posljedica potresa dakle sve je to dodatno utjecalo na samo poslovanje i proračun 2020.. Tada je dakle ukupni manjak proračuna bio oko 25,4 milijarde kuna ili 6,8%. Kada sad promatramo i govorimo o samom godišnjem izvještaju odnosno nalazu državne revizije onda možemo reći da je kad pogledamo 45 provedbi koje su i preporuke koje je Državni ured za reviziju dao izvršeno je dakle dvije djelomično, 18 postupaka provedbi i preporuka je u postupku provedbe, a svi ostali dakle 25 provedbi je već provedeno. Ono što je značajno i što je državna revizorica istaknula koji su to, koje su između ostalog zbog uvjetnog mišljenja date, date ograde, dakle to je evidentiranje i načina jedne od točaka. To su primici od zajma koja su, 3 zajma koja su primljena od međunarodnih financijskih institucija i koji su uknjiženi dakle na opće prihode i primitke umjesto na namjenske primitke, dakle to nije utjecalo na visinu manjka, dakle realno je iskazan manjak, ali je knjiženje bilo na drugom kontu. Za namjenske primitke kao druga točka je navedena povrat zajmova, danih zajmova koja nije određena zasebna skupina izvora financiranja i to je iskazano na način da od povrata zajmova u iznosu od 126 milijuna kuna su bili evidentirani na drugi način, dakle oni ostvaruju na drugim izvorima, prema drugim izvorima financiranja. Dakle, ni to nije utjecalo na visinu manjka nego su evidentirani isto tako prema izvorima na drugom kontu. Treća točka odnosi se na sredstva za dodjelu financijskih potpora i za nepovratni dio stambenih kredita koja se odnose, koja su planirana u Ministarstvu hrvatskih branitelja i oni su najvećim dijelom iskazani u okviru izdataka za dane kredite, a umjesto u okviru rashoda. Dakle, tu je isto preporuka da se te i takve, takvi izdaci dakle nepovratni dio treba biti iskazan u okviru rashoda, dakle nije bilo neevidentirano nego je evidentirano na drugi način. Odredbom Zakona o proračuna isto tako je propisano donošenja, Zakon o proračunu propisano je da se sastavlja zaseban izvještaj o provedbi strategije upravljanja javnim dugom i ovdje Državni ured za reviziju nalaže da je to potrebno na taj način i napraviti kako se to predviđa. Isto tako spomenuto je tečajne razlike koje nisu bile evidentirane u okviru rashoda koje se moraju ispraviti i isto tako potencijalne obveze koje nastaju temeljem sporazuma o jamstvima koji moraju biti na drugi način evidentirano da bi bilo, da bi bilo taj izvještaj potpun i jasan. Sve to je Ministarstvo financija se obvezalo i planira provesti donošenjem upravo novog zakona koje smo donijeli sa 1.1. je u primjeni 2022., dakle sve ove manjkavosti koje su Državni ured za reviziju naveo se planira upravo sa ovim novim Zakonom o proračunu i izradom pravilnikom i uputa koje će biti u skladu s tim zapravo bi trebalo biti otklonjeno. Dakle, sve ono što Državni ured za reviziju i preporuči i primijeti da je, da nije dovoljno, dovoljno jasno i dovoljno transparentno se itekako uzima u obzir kada se trebaju i ugraditi u određene pravilnike odnosno zakone koje su, koje moraju biti ne samo za državni proračun nego Zakon o proračunu se onda reflektira i na sve jedinice lokalne i regionalne samouprave i dakle to daje onda jednu cjelovitu sliku o uređenosti sustava koji je zaista se konstantno traži i zahtjeva da se to i napravi.
Hvala. Jel ja to dobro vidim da je kolega Brumnić dignuo povredu poslovnika?
Poštovani predsjedavajući vi ste povrijedili čl. 232. kada ste pustili govornicu da pet minuta praktički priča o nečemu što uopće nije bila tema ovoga. Ustvari pričali ste o tome „šta je Vlada kaktiga uspješno napravila“. I povuko bi ja sad ovu povredu poslovnika da ste u ovom drugom dijelu napravili ikakvu poveznicu između onih prvih pet minuta i stvarnog izvješća, ali niste, tako da mislim da je predsjedavajući nekorektno [[Upadica Reiner: Dobro.]] da druge upozoravate kad se odmaknu od teme [[Upadica Reiner: Al vi se niste niti pozvali na članak.]] Jesam 232.
Niste se pozvali.
Na početku.
A drugo osim toga to je bila tipična jedna replika gdje vi predbacujete kolegici da je nešto govorila, a ja sam puštao da ljude da govore tu o svemu i svačemu, pogotovo pod prošlom točkom itekako. Prema tome, naravno da nije povrijeđen poslovnik, dobijate opomenu. Kolega Šimičević inzistirate i dalje na povredi poslovnika?
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo povrijeđen je čl. 238. uvaženi kolega vrijeđa i omalovažava zastupnicu zbog iznošenja mišljenja, a koliko ja znam za iznošeno mišljenje ne može se rabiti povreda poslovnika. Hvala lijepa.
Dobro, zato je dobio opomenu, a i vama dajem opomenu jer to nije bilo uopće nikakvog razloga za tu povredu poslovnika. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnica, a oprostite u ime Kluba zastupnika SDP-a sad će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac. Oprostite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana zamjenice glavnog državnog revizora sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Pred danas se nama nalazi Izvješće o obavljenoj reviziji o izvršenju državnog proračuna 2020.g. i prije možda samo moje uvodne rasprave dvije tehničke možda preporuke za sljedeći put, da bi ovo rasprava bila i aktualnija, prva je ovo izvješće postoji zakonski kada dolazi u sabor, znači ono je došlo do 15.6.2021., a mi danas raspravljamo. To je propust sabora, to nema veze s nikim drugim, mi ovdje raspravljamo 23.3. danas, devet mjeseci nakon što je. Bilo bi dobro ako smo već dali nalog zakonski državnom uredu i držimo ih morate dostaviti do toga roka onda se mi nonšalantno ovdje ponašamo pa devet mjeseci o tom izvješću ne raspravljamo. Mislim da bi bilo korektno ako dajemo rokove svima, da onda i mi te rokove za sebe ovdje da dobijemo na raspravu da bude rasprava aktualnija. Evo to je jedna zamjerka i ovdje u saboru da ta rasprava bude s jedne strane kvalitetnija kad se već nekome dajemo rokove da onda ti rokovi budu važili i za sabor. S druge strane također jedna preporuka je za možda za budućnost i da razmišljamo o tome, ovdje daje mišljenje Državni ured za reviziju na mišljenje kako je sastavljen i izvršenje državnog proračuna. Ovdje bi bilo dobro da može i netko iz Vlade reć, pa ljudi nešto smo popravili, nešto nismo da se čuje i drugo mišljenje ne samo nas ovdje zastupnika da vidimo da možda su ove neke preporuke ovdje koje su danas je 2022.g. već ispravljene. Pa mi nije jasno kako se vladi ne dopušta da ovdje govori da kaže, ne da sad branim vladu nego kad doće bilo sutra nekih vlada kakogod hoće kogod hoće, nego da već neko ako oni daju mišljenje na Ministarstvo financija odnosno na vladu da netko iz njih kaže da to smo popravili, nismo popravili. Nema veze što to tu piše, ali ipak u raspravi kada se to dovede danas je 2022.g. mislim da bi bila bolja rasprava, da bi tu možda o nekim stvarima mi govorimo koje su već davno ispravljene zato govorim. A pogotovo kada se sve kasni i pogotovo budući da su vrlo specifična ovo znanja, ovo su vrlo stručna i specifična znanja koja mi ovdje dobijamo napismeno koje vjerujem i u Ministarstvu financija radi mali broj ljudi i ovo revidira također mali broj ljudi u DRU. Ovo nije nekakav opći akt gdje svako se tu zato ovo je vrlo specifično područje i tumačenje i čak vjerojatno i rasprave između dal je to knjiženo na jedan konto neki drugi konto itd. dal je to ispravljeno itd. inače se vode stručne rasprave u računovodstvenom dijelu ljudi koji to prave. Znači ovdje je tako da u tom nekom dijelu moja nekakva preporuka za budućnost da može neko da može razgovarati i ja znam da je tako, ali dogovorimo se sve što mi ovdje zapravo izglasamo možemo dogovoriti da neko i predstavnik predlagatelja kaže ima izvještaj na jer bi zapravo to bilo nekakvo sukobljavanje tih mišljenja između DUR-a i Vlade da kažu da li su radili već na tome i popravili to. To su nekakve dvije i nekako tehničke u tom nekom dijelu zamjerke da bi se išlo kvalitetnija bila rasprava. Mi možemo ovdje danas raspravljati o ovim pojedinostima kao što su rekli da li je nešto knjiženo na jedan konto ili na drugi konto, da li su pomiješana izvori financiranja itd. utjecalo na deficit, nije utjecalo na deficit itd. znači to su kažem vrlo jedna specifična … Međutim ono što je bitno, to ja ne znam da čujem, šta misli EUROSTAT o ovome mišljenju znači to bi isto bilo dobro. Gledajte ali ovo je jedno nešto što daje mišljenje DUR, mi ovdje govorimo da li je ovdje iskazan pravilno ili nije pravilno deficit proračuna. Bilo bi mišljenja ja ne znam kako sad u tom nekom dijelu jel ipak ovo vaše mišljenje utječe da li je realno prikazano stanje državnog proračuna. Znači vi kad dajete nekakvo bezuvjetno odnosno uvjetno mišljenje za državni proračun da neki prihodi nisu dobro prikazani ili neki rashodi nisu dobro prikazani odma implicira na to da je stanje u poslovnim knjigama državne riznice odnosno Ministarstva financija nije realno prikazano i to izlazi iz ovog visokog doma, a s druge strane neko u EUROSTAT-u to gleda i kaže ha, ha šta oni to tamo rade jel to tamo dobro, nije dobro. Bilo bi dobro čuti nekakva njihova mišljenja u cijelom tom upravo radi vjerodostojnosti svih … podataka. Vi ovdje govorite da je ili nije, zato kažem možda u budućnosti da razmišljamo jel kad Eurostat objavi nekakva mišljenja smatramo da su ipak prošle sve te nekakve i kontrole i vaše kontrole i njihove kontrole i ipak da su ti nekakvi podaci koji su tu da su ipak vjerodostojni jel. A oni su bitni i zbog zaduživanja na financijskom tržištu odnosno da bi dobivali određenu cijenu kapitala, da bi se dobilo vjerodostojnost koliko su vjerodostojni podaci pojedine zemlje jel, podaci, financijski podaci. Ovdje su zapravo, ono što mene ovdje više zabrinjava to su dvije stvari jel, to ste zapravo vi i sami rekli jel. Stanje u zdravstvu. Mi cijelo vrijeme se prikrivamo, prikrivamo svih ovih godina dospjele dugove plaćamo kroz 10, 10 godina je sad od 2013. do 2020. plaćeno je još 10 milijardi pa onda ima nešto nedospjelo, nešto dospjelo itd., ono što je zapravo jednom ministar Marić zapravo na samoj to raspravi, trebamo ovdje u visokom domu otvoriti jednu potpuno drugačiju raspravu o stanju u, stanju financijskih i potraživanja i obveza u zdravstvenome sustavu. Mislim da bi to bilo realno. Koliko ljudi u Hrvatskoj plaća zdravstvo, koliko ljudi koristi zdravstvo, mislim da jednostavno vrlo na jedan transparentan način kažemo šta je, jer ovako cijelo vrijeme nažalost cijelo vrijeme se proglašava sustav zdravstva kao nekakav potrošač koji troši nemilice, koji ništa drugo ne rade nego troše. I to je loša poruka, to je loša poruka. Cijelo vrijeme ovdje samo njima spominjemo da su oni nekakvi gubitaši i to ljudi koji rade u zdravstvenom sustavu. Pa ja da radim u zdravstvenom sustavu pa ja bi reko ljudi moji o čemu vi pričate, mi se ovdje ubijamo, radimo itd. koliko god hoćemo, a mi cijelo vrijeme slušamo da smo mi nekakvi gubitaši, da radimo loše, da radimo nepravilnosti itd., jel. Mislim ne razumije zašto tu ne treba, vrlo otvoreno reći ljudi moji toliku su, takvo nam je stanje, otvoreni sami prema sebi, toliko to košta, toliko to ljudi plaća, toliko ono i da se napravi revizija zdravstvenog sustava i onda gledajte vaše izvješće o državnoj reviziji, ja mislim da bi moglo dobiti državni proračun mogao dobiti bezuvjetno mišljenje. Jel mislim da je vaše najvećim dijelom zato što nekakvi, neki dugovi, nešto nije prikazano pa vi sad ne možete dati bezuvjetno mišljenje zato što su to tamo veliki nekakvi neevidentirani prihodi itd., i stalo negdje nešto se ovaj i računovodstveno vodimo ovako onako, a jednostavno cijelo vrijeme u svim izvještajima Državnog ureda za reviziju, ministarstva samo oni su problem, oni su problem i oni, sve bi bilo super samo da njih nema jel. I mislim da je to, nama ovdje nije dobro. Nama ovdje nije dobro i kroz ovo mišljenje Državnog ureda za reviziju itd. jer su stalno nekakva uvjetna mišljenja da jednostavno kažemo, podvučemo šta je to zdravstveni sustav, koliko prima, koliko troši, koliko su da jednostavno tu dobijemo i da onda kažemo ljudi moji ne možemo sami sebe lagat jel. Ako milion ljudi uplaćuje, a 4 miliona troši mi moramo imati tako, imamo takav sustav. I ne možemo onda očekivati da su oni loši itd., dobivaju i prebacivamo im, sav teret prebacivamo na njih jel, a ne damo im dovoljno sredstava za taj dio jel. I cijelo vrijeme to ponavljamo, kroz sva izvješća kroz sve nekakve rasprave itd. jel. Vrlo se jasno to mora ogoliti. Znači sustav računovodstveno i praćenja po meni Ministarstvo financija bez obzira na ovo sad vrlo dobro vodi sustav, teško je voditi, znači vrlo dobro, ako ima nekih nepravilnosti to se treba gledati trend. Uvijek se gleda trend. Znači ne gleda jedna godina, u jednoj godini može se svašta dogoditi jel, ali kad se gleda Državni ured za reviziju gleda trend, postoje preporuke, oni su ih usvojili, izvršeno preporuku, znači uvijek se gleda trend. Postoji drugi sustav koji je problematičan. To je sustav računovodstva lokalnih jedinica jel. To je problematično, to smo se svi ovdje otvorili zato što postoji tako širok sustav i kontrola i revizija itd. To postoji sustav izvještavanja ali on materijalno ukupno na cjelokupni taj novac ne znači da na deficite proračuna itd. I postoji treći sustav to je sustav zdravstva jel koji se cijelo vrijeme ovdje gura kroz nekakve minuse nekakve, nekakve nepravilnosti ali zapravo bi trebao biti potpuno izdvojen, realan i reći ljudi moji toliko ga plaćamo, toliko imao i razliku moramo nadoknaditi iz ovih, ovih i onih izvora. I nažalost prestat se više bavit populizmom jel. Zdravstvo košta, zdravstvo ima svoju cijenu i da građani to znaju koliko ga ljudi plaća, koliko košta sustav i napravit jednu kvalitetnu raspravu o cijelom sustavu. I mi kada i raspravljamo ovdje i o proračunu uglavnom je samo ministar koji samo govori ja bi ali ovaj drugi ne bi itd., itd. Tako da je nažalost mi ovdje u svim ovim raspravama, a trebali bi se fokusirati na ono što je konkretno i da onda razdvojimo i onda mislim da bi se u budućnosti ova izvješća bi dobili [[Upadica: Hvala.]] kvalitetnija mišljenja, a mi bi imali kvalitetniju raspravu. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnika Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Prvo želim reći u ime Kluba zeleno-lijevog bloka da smo kao i proteklih godina zadovoljni kvalitetom izvještaja i nalaza Državne revizije i zbog strukture, jasnoće teksta koja omogućuje i nama koji smo laici zapravo u ovom području da možemo pratiti i shvatiti zapravo što su problemi i što su preporuke. Ja ću izdvojiti nekoliko stvari koje su u ovom izvještaju napomenute, a koje smatramo bitnima jer o njima upozoravamo zapravo godinama. Jedna od stvari koje sam željela istaknuti je napomena Državne revizije oko načina financiranja APN-ovih kredita. Dakle, Državni ured za reviziju preporučio je da se pri sastavljanju državnih proračuna i kontroli financijskih planova proračunskih korisnika vodi računa o tome da se financijskim planom Agencije za pravni promet i posredovanje nekretninama financiranje rashoda i izdataka za društveno poticanu stanogradnju planira neutrošenim namjenskim primicima iz prijašnjih godina i iz tekuće godine i ona je ostvarena u tekućoj godini, a u slučaju da ta sredstva nisu dostatna, da se tek onda ide na financiranje iz općih prihoda i primitaka državnog proračuna. Međutim, s obzirom na to da naravno, vi ste gledali to kao financijsko-računovodstvene kategorije, ja sam htjela nešto reći o zapravo svrsishodnosti takvog troška državnog proračuna. Dakle, 4500 ljudi procjenjuje se će ponovno i sada je ponovno apliciralo za subvencije za stambene kredite. Te subvencije se sastoje od toga da država zapravo subvencionira kamatu na kredit, samim time takve subvencije i kupnju stanova, dakle subvencioniranu ovim rashodom zapravo državnog proračuna, mogu ostvariti samo oni građani RH koji su kreditno sposobni. Samim time, mi eliminiramo iz mogućnosti kupnje stana subvencijom države sve one koji nisu kreditno sposobni, a to su ujedno najčešće i oni kojima najviše treba pomoć pri kupnji prve nekretnine. Dakle, svi oni koji rade sezonski, koji rade povremeno, koji rade nesigurne poslove ili koji rade za minimalne plaće kakvih također imamo više od 40 000 u Hrvatskoj, mi smo takvom mjerom isključili. Dakle, do sada je potrošeno više od 475 milijuna kuna, potrošeno, dakle uplaćeno ali se država obvezala za značajno više jer to je trošak koji ide, mislim čini mi se prvih 5 godina se subvencionira ta kamata, dakle mi ćemo i u narednim godinama stotine milijuna kuna davati zapravo bankama za subvenciju kamate, a da pritome trošimo novce svih građana da bi subvencionirali kamatu onima koji kredit mogu dobit a ne onima kojima je zapravo prema socijalnoj kategoriji najpotrebnija pomoć pri stambenom zbrinjavanju ili kupnju prve nekretnine. To nije sve, to nije jedini problem uz učinkovitost potrošnje ovih sredstava, najveći problem je da ste novce isto tako nemojte se ljutit, mogli uzet i spalit. Efekt bi bio isti. Jer je HNB rekao, jer vam svi vlasnici agencija nekretnina govore godinama, da zbog sezonalnog karaktera tog natječaja kojeg imate dvaput godišnje, redovito dolazi do velikog porasta cijena nekretnina upravo prije natječaja na tržištu, dakle natječaj diže cijene nekretnina i to za 10 i više posto i onda sve ovo što mi subvencioniramo, zapravo odlazi u vjetar odnosno odlazi u džepove prodavača nekretnina koji uspiju svoje nekretnine prodati za 10% višu cijenu nego što bi to napravili bez da ima tog natječaja. To je doslovno uzet novce i spaliti ih. Znači, nismo na kraju pomogli tim ljudima zato što su oni izdvojili odnosno digli veći kredit jer ih stan košta skuplje ali kome jesmo pomogli? Bankama, jer one računaju na tak godišnji prihod, dakle ne moraju se natjecat međusobno u smanjivanju kamatnih stopa pretjerano, manje-više vidimo da su one iste za stambene kredite i pomogli smo naravno vlasnicima nekretnine koji te nekretnine prodaju a uzeli smo stotine milijuna kuna iz državnog proračuna koje smo mogli uložiti u stanogradnju stanova za javni dugoročni najam, ne za prodaju, pa bi onima koji su najugroženiji u smislu stambenog zbrinjavanja, zaista pomogli jer bi mogli unajmit stan ne na 3 mj. pa te netko izbaci, nego na 20 godina po cijenu koja je barem 30, 40% niža od tržišne cijene i tako omogućiti ljudima da zapravo zbilja imaju krov nad glavom. Ali ne, mi i dalje ulažemo u ovu potpuno neučinkovitu mjeru. Dalje, druga stvar koju sam željela izdvojiti je pitanje europskih fondova, dakle prema podacima Ministarstva financija, Sektora za poslove nacionalnog fonda od 2014. do konca 2020. godine, iz ESI fondova je na ime predujmova i povrata troškova za projekte u okviru 4 operativna programa, primljeno je 4,7 milijarde eura, što je 44,6% sredstava raspoloživih za to financijsko razdoblje, nešto manji postotak od toga se odnosi i na ovjerena sredstva, dakle one troškove koji su prošli svu razinu kontrole i ovjereni su i od strane Europske komisije. Dakle, mi na kraju programskog perioda, naravno projekti se mogu provoditi do 2023. godine, međutim, mi smo 2020., dakle 3 godine prije, potpunog zatvaranja i krajnjeg roka kada sav novac mora bit potrošen, ispod 50% potrošenih i ovjerenih troškova, i to nije dobro i to je znak za alarm. Naravno, uvijek se u zadnjim godinama najviše potroši ali je pitanje da li će nam i zaista to biti ovjereno odnosno priznato odnosno koliki će nam biti zapravo gubitci odnosno povrat koji ćemo morat napravit. I evo to je još jedno od stvari u ovom izvještaju koje nas svakako zabrinjavaju. Treća stvar koju želim istaknuti i koja nas godinama muči a to je pitanje učinkovitosti i financijske isplativosti načina upravljanja koncesija. Dakle, u ovom izvješću, dakle za 2020. godinu u okviru prihoda od nefinancijske imovine, prihodi od naknada za koncesije, iskazani su u iznosu od 223 milijuna kuna. To se odnosi samo na prihode državnog proračuna, to nisu naravno ukupni prihodi od koncesije jer se oni dijele između jedinica lokalne samouprave neki, jel, županije, i onda na kraju i države. Međutim, kada pogledamo strukturu naših koncesija, na dan 31.12.2020. godine, imali smo ukupno 6430 aktivnih ugovora u registru koncesija. To je značajno bilo manje nego godinu prije jer je došlo zapravo do eliminacija ovih koncesija u zdravstvu koje su imale najveći broj ugovora. I dalje je najveći broj ugovora se odnosi na obavljanje u zdravstvene djelatnosti, zatim na područje rudarstva 22,67%. Međutim, kada pogledamo analizu ukupnih prihoda, dakle ukupni prihodi od koncesija su bili 827,8, malo sam, ne vidim dobro, mislimo 827 milijuna kuna, dakle to se odnosi na sve razine, jedinice lokalne samouprave i državu i županije, i ono što je zapravo važno za istaknut je kakva je struktura, gdje mi zapravo gubimo novce. Vodne koncesije, koncesije za eksploataciju vode, kada vidite broj koncesija, i kada vidite prihode, 11 milijuna kuna, 11 milijuna kuna. Mi dobivamo 30 tisuća prosječno po koncesijskom ugovoru na vodno dobro. Na pomorsko dobro prosjek je 90 tisuća kuna godišnje. Mi najvažnije resurse, najveća bogatstva koja imamo, i koja bi trebala ostati trajna i koja trebaju ostati našoj djeci, unucima dajemo, nemojte se ljutiti ali u bescjenje. I ovo je dakle skuplja pita od tepsije, načinom na koji se ovdje upravlja koncesijama. Hvala.
Sada idemo na pojedinačne rasprave, pa će govoriti poštovana zastupnica Ivana Kekin, izvolite.
Dobar dan poštovani potpredsjedniče, poštovana revizorice. Ja ću se osvrnut na dio izvješća koji se specifično odnosi na troškove zdravstva. Vidim da su mnogima ti troškovi upali u oči, zato što kao i kod svake rasprave o proračunu, rebalansu proračuna a evo i izvršenju proračuna, mi na kraju svi skupa ostanemo s pitanjem koliko košta zdravstvo. Koliko košta, tko to plaća, jel. Prvo što vidimo iz izvješća je da su rashodi za zdravstvo sve skupa iznosili preko 5 milijardi pri čemu se tih 5 milijardi može podijeliti na onaj dio koji se u proračunu osigurava na temelju dvaju zakona i on je iznosio u 2020., 3 milijarde i 800, dok drugi dio rashoda ide kao pomoć bolnicama i on je iznosio nekih milijardu i 340 tisuća. Dakle ovaj prvi dio rashoda koji se HZZO-u transferira na temelju zakona, dakle pričamo o Zakonu o obaveznom i Zakonu o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, on je planiran u proračunu za 2020. u iznosu od 2 milijarde i 600 milijuna i onda je rebalansom podebljan za dodatnih milijardu i 200 i tako smo došli do naše konačne cifre. Ministarstvo zdravstva niti za 2020. a niti bome niti one godine prije toga a niti bome niti one godine nakon toga ne daje jasno i transparentno objašnjenje kako dolazi to tih izračuna. Dakle kako se procijenilo 2 milijarde i 600, i kako se onda dodalo još milijardu. Dakle to je potpuno ostaje nejasno iako se stalno pita na temelju čega se to računa. Evo nejasno je i na temelju čega se izračunalo da za ovu godinu imamo 6 milijardi manje u zdravstvu, pa ćemo opet rebalansima vjerojatno nešto dodavat, al opet će biti nejasno kako, tko i zašto to tako računa. Drugo što je konstanta na koju ukazuje i revizija je da svake godine HZZO, na temelju tih dvaju zakona koje je izglasao ovaj Sabor jel, dakle HZZO sam izračuna koliko bi njima trebalo transferirati. I taj iznos je redovito, svake godine veći od onoga što im se da. I ne da je veći malo, nego evo za 2020. je bio veći čak milijardu su oni više izračunali nego što su na koncu dobili, a u nekim prijašnjim godinama je bilo ta je razlika bila još i dramatičnija. I sami, sama Državna revizija godinama to traži, al ne samo Državna revizija, nego i ministar financija i Ministarstvo financija da se uredi Zakon o obaveznom osiguranju. Da u njemu bude jasno kako se računaju troškovi. I da onda možemo bolje, imati bolje predikcije naših troškova u budućnosti. Da bismo bolje vodili taj zdravstveni sustav. Od toga još uvijek ništa, dakle ministarstvo od 2015. navodno sprema izmjene i dopune zakona ali to još uvijek nismo vidjeli, dakle i dalje ne znamo tko pije, koliko plaća, koliko nas sve to skupa košta. To je ključan problem zdravstvenog sustava o čemu je između ostalog evo govorio i kolega Lalovac upravo tako. Što se tiče drugog dijela rashoda, dakle onog dijela koji se daje bolničkim ustanovama za sanaciju, dakle prije svega dobavljačima lijekova i dobavljačima medicinskog materijala, prema podacima Ministarstva financija od 2013. do 2020. na tu sanaciju ukupno je utrošeno 10 milijardi. Dakle to je ogroman novac, a dugovi ne da nisu sanirani nego su se produbili. Dakle, ne možemo se ne zapitati, obzirom da se radi o javnom novcu, kako je tako nešto uopće moguće, i opet ću ponoviti da ovdje imate u sukobu Ministarstvo zdravstva i ministra financija koji je prošle godine poprilično nervozno i frustrirano istaknuo na sjednici odbora za koju je mislio da ju nitko, da ju nitko ne snima, da je to neodrživo i da je to nemoguće i da kad saniramo te dugove prema bolnicama, ne saniramo iz nekog šarenog balona, nego saniramo povećanjem deficita. I do kad to tako može ići. I treće, zaista isto slažem se s time dakle da mi kao zdravstveni radnici čitavo vrijeme slušamo o tome da smo rupa bez dna, da samo stvaramo dugove, a nitko se ne pita da li je možda ključ u tome tko taj sustav vodi i na koji način ga vodi i na koji način i koliko transparentno se upravlja financijama u sustavu. Evo mislim da ne treba uopće dalje o tome govoriti osim onog što je izvjesno, s čime se slažu i pojedini vaši ministri, da je potrebna hitna i cjelovita reforma, ali takvu još HDZ u 30 godina nije proveo pa sam skeptična. Hvala.
Sljedeća će biti rasprava poštovane zastupnice Vesne Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, kao što sam i rekla Na određene dijelove ću se osvrnuti u pojedinačnoj raspravi, jer jednostavno ovo izvješće je toliko kvalitetno u biti napravljeno i obimno i šteta je i žao mi je što ova rasprava nije pobudila malo veći interes kod kolega zastupnika, jer uistinu treba cijeniti rad Državnih revizora koji ga rade vrlo kvalitetno iz godine u godinu i daju nam izvješća koja ukazuju na neke stvari o kojima svi mi dosta znamo i dosta govorimo, ali ipak kad Državna revizija kao jedna službena institucija to pokaže i stavi u svoje izvješće onda to dobiva na težini. Recimo jedan element su APN-ove subvencije koje su ponovo krenule sada u ponedjeljak i taj notorni APN je zapeo i europskim institucijama za oko, a Državnoj reviziji opet u kontekstu neutrošenih namjenskih primitaka. I u stvari mi imamo tu jedan taj model koji stvara nekretninski balon od koje koristi imaju bankari i građevinske tvrtke, ako znamo da ga je osmislio, kreirao i uvjetovao HNS onda nas to ni ne treba čuditi. Pitala sam u replici poštovanu zamjenicu državnog revizora znači vezano za različito knjiženje plaća u naravi, pa onda zaliha, pa revalorizacija nefinancijske imovine konkretno nekretnina, zatim financijska imovina, dionice u udjelu glavnice neki ih usklađuju na kraju godine sa tržišnom vrijednošću, neki ne. U odgovoru ste mi rekli da u principu to ne mijenja sve, ali ako znači uzmemo da netko radi revalorizaciju, a netko ne, ako uzmemo u obzir znači da financijska imovina, odnosno dionice se procjenjuju po tržišnoj vrijednosti a netko ih ne procjenjuje po tržišnoj to itekako onda utječe na to da mi imamo vjerodostojno izvješće. I to u principu u konačnici dovodi do tog nekakvog tzv. kreativnog računovodstva, jer u stvari nedostaju nam još ti podzakonski akti i stvarno je nejasno zašto se neke stvari detaljno ne propišu kako bi svi prikazivali, svi proračunski korisnici sve elemente ujednačeno jer i na strani prihoda i na strani rashoda imamo neujednačeno prikazivanje sukladno izvješću koje ste vi napravili. Kolegica Kekin je govorila o segmentu zdravstva, neću se tu previše osvrtati na to. Činjenica je da ta rupa u zdravstvu raste iz godine u godinu, sada je to kao pandemija pa eto pandemija ali od 2013. do 2020. je 10 milijardi kuna znači uplaćeno za saniranje i činjenica je da nema dovoljno za redovno funkcioniranje zdravstvenog sustava iz godine u godinu. I tu reformu mi čekamo, neki su je vidjeli. Ministar Marić kaže da ju nije ni vidio, ali ono što je ključno nama nedostaje 6000 zdravstvenih djelatnika, što medicinskih sestara, što liječnika, specijalista, liječnika opće prakse i to je činjenica. Naš sustav zdravstveni funkcionira isključivo i jedino zahvaljujući našim zdravstvenim djelatnicima i moramo tu nešto poduzeti prije nego što se cijeli sustav uruši jer je taj kronični nedostatak financijskih sredstava. Također iz izvješća se vidi da su neki proračunski korisnici poprilično opušteni, pa čak bih se usudila reći i komotni, jer podaci ne sadrže zamislite vrstu zaduživanja, valutu u kojoj je ugovoreno zaduživanje, visinu kamatne stope i rok dospijeća otplate duga. Znači nisu to neke nevažne informacije. Zašto te ključne informacije su eto zaboravili evidentirati to je poprilično zanimljivo. Isto tako postavlja se uistinu pitanje kada mi dobijemo izvješće o izvršenju proračuna koliko je ono vjerodostojno, znači ako imamo cijeli niz tih podataka koji se knjiže na način koji nije ujednačen za sve proračunske korisnike. I naravno na kraju su upute, nekakve naredbe je li preporuke i zanimljivo je da mi od 2013. imamo na primjer u fazi provedbe donošenje uredbe o načinu ocjena i postupku odobravanja investicijskih projekata na primjer. I moramo si postaviti pitanje pa kako onda to, kako se investicijski projekti uopće odobravaju ako još od 2013. nije to pitanje uređeno onako kako treba.
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić ima repliku.
Zahvaljujem se. Pa evo kolegice Vučemilović htjela sam vidjeti koji je vaš stav oko ovih stvari koje sam ja istakla u svome govoru, a to je pitanje koncesija. Dakle, vidjeli ste koji su ukupni prihodi proračuna od koncesija. Međutim, ja sam išla provjeravati u izvještaju o koncesijama baš za 2020. godinu i vidjela da smo primjerice za 354 koncesije na vodnim dobrima imali ukupno 11 milijuna kuna prihoda. Čini mi se da na ove bočice vode potroši možda Sabor više nego što država zaradi na koncesijama koje daje da bi se te bočice i druge bočice punile. Dakle, zanima me što mislite da li uopće trebamo nastaviti takvu politiku koncesiju na vodnim dobrima ili trebamo vodna dobra koristiti na drugačiji način. Hvala.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa kolegice Benčić. Nisu samo vodna dobra, tu su i kompletno znači svi kamenolomi, znači rudno bogatstvo itd. nafta, plin. Kad imate ministra koji je nadležan za taj resor, koji kaže da to ništa nije hrvatsko, onda naravno i ne možete očekivati da taj iznos koji je sramotno nizak od nekih 220 milijuna kuna koliko se naplati za koncesije bude veći. Ako tome još dodate da i ta sirova nafta koja je za 25% naših potreba se izvozi na preradu u Mađarsku gdje je benzin 9 kuna i 17, a evo sad je kod nas jako pojeftinilo. Ali to je znate ono po sistemu digneš na 20 kuna pa spustiš na 15, pa to sad, to je veliko pojeftinjenje. Znači još uvijek tih 12 kuna za litru dizela je izuzetno puno i 30% više nego što je to na primjer u Mađarskoj gdje se prerađuje hrvatska nafta.
Poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo, kad se pročita ovo revizorsko izvješće, svatko si postavlja pitanje je li mogao pametnije iskoristiti vrijeme tog čitanja. Ovo izvješće je u potpunosti beskorisno. Postoji očigledno mentalno ograničenje kod odgovornih osoba u pojedinim državnim službama, napose u nadzornim tijelima, koji smatraju da je njihova uloga peglati tj. skrivati nepravilnosti državnih dužnosnika i institucija koje one vode. To krivo shvaćanje obveza, prava i demokratskog društvenog uređenja jest jedan od ključnih problema u današnjoj Hrvatskoj jer u funkcionalnim demokratskim sustavima nadzorna državna tijela nadziru npr. izvršnu vlast, jer zato i postoje i zato su plaćeni od poreznih obveznika, ona naravno ne smiju skrivati nepravilnosti. S obzirom na rezultat rada Državne revizije o kojemu ovdje raspravljamo, možemo konstatirati da Hrvatskoj Državna revizija uopće nije potrebna. Možemo je slobodno ukinuti jer ta revizija stvara samo trošak a hrvatski građani od nje nemaju nikakve koristi, jer ovo izvješće opisuje gdje sve država troši novac, ono je jednostavno copy-paste državnog proračuna i zato je ono za hrvatske građane i za Hrvatski sabor u potpunosti beskorisno. Prije nego što navedem ono što smo trebali čitati u ovom izvješću ali toga u izvješću nema, navest ću primjer rada državnih revizija u EU-u, tj. što treba raditi Državna revizija. Tako je npr. njemačka državna revizija … [[Govornik se ne razumije.]] prije godinu i pol zaključila da je uprava državnih željeznica Deutsche bank, protupravno isplaćivala savjetničke honorare bivšim menadžerima te time prisilila nadzorni odbor da te ugovore raskine i od tih menadžera ishodi da vrate novac. Isto tako, prije nekoliko mjeseci posebnim izvješćem su upozorili da je Ministarstvo zdravstva kupovalo zaštitne maske vezano uz pandemiju te time potaknulo istrage Državnog odvjetništva nakon kojih su uslijedila uhićenja pojedinih dužnosnika diljem cijele Njemačke. Državna revizija isto tako je procjenjivala koriste li pojedini ministri ili dužnosnici službena putovanja kao alibi za privatne izlete itd. Dame i gospodo, iz Državne revizije gdje vam je podatak da je koncesijska naknada za projekt u Kuparima koji je ishodio novoimenovani ministar Paladina, smiješno niska i protuzakonita te da je ugovor koncipiran protivno interesima države Hrvatske? Gdje vam je izvješće o nepravilnostima u slučajevima Brodotrogir? Gdje vam je izvješće o HŽ-u i načinu trošenja novca u njima? Kao što je poznato, taj mastodont i gubitaš, uhljebljuje članove obitelji moćnika na visoke plaće kao što je supruga glavnog državnog inspektora Andrije Mikulića. Ali ono što je najapsurdnije, te željeznice financiraju raznorazne medijske konferencije pojedinih medija, tobože radi reklamiranja, a kao što znamo, HŽ nema konkurenciju, u Hrvatskoj se ne možete voziti vlakom ako se nećete voziti HŽ-om. Uz to, pravila subvencioniranja EU su time isto tako prekršena. Gdje vam je izvješće o arbitražama INA-Mol koje su Hrvatsku do sada koštale 200 milijuna kuna, u kojima je Hrvatska plaćala samozvane stručnjake a njihova je stručnost rezultirala time da smo sve sporove izgubili? Gdje vam je izvješće o tome kako je bivši ministar gospodarstva Horvat skupa s Pupovcem i potpredsjednik Vlade Miloševićem, protuzakonito dijeli poticaje? Naposljetku, gdje vam je izvješće o nabavki softvera u Ministarstvu EU fondova koje je plaćeno 4 puta više od stvarne vrijednosti tog samog softvera? Državna revizija koju je ustanovio Hrvatski sabor sa zadaćom da u ime hrvatskih građana kontrolira ispravno trošenje njihovih sredstava, ne radi taj posao već ona pegla zlouporabe državnih institucija i njihovo kriminalno ophođenje s javnim dobrima. Glavnom revizoru Ivanu Klešiću poručujem ako vas netko onemogućuje u radu koji vam zakon nalaže da ga morate raditi, onda budite dostojanstveni, dajte ostavku i recite tko vas onemogućuje. Načinom koji ste vi prikazali izvješće o trošenju državnog proračuna, to izvješće ne vrijedi ni papira na kojemu je tiskano. Hrvatski građani zahtijevaju da svatko radi svoj posao za koji je plaćen a vi taj posao ne radite. Ali budite uvjereni da ima nas i to jako puno u Hrvatskoj koji ćemo uvesti kulturu odgovornosti u državu Hrvatsku te urediti svoju domovinu.
Replika poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. U Hrvatskoj imamo 5 problema, svih 5 mogu nabrojiti jednom rečenicom, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe. Ja imam primjer gdje je Državna revizija što se tiče brodogradnje, sredstava koja su namjenski odobrena, radi se o milijardama i Brodosplit i Brodotrogir, ne znam sve što je bilo, Državna revizija je tu navela i uputila državnim institucijama, odvjetništvu, postavlja se pitanje što radi Državno odvjetništvo, ništa. Ja sam svjedok, ja sam pročitao jedno od izvješća da su netransparentno trošili novce koji su bili osigurani za razvoj brodogradnje. U isto vrijeme uništena je brodogradnja, novac nije ulagan u brodove nego tko zna gdje i Državno odvjetništvo i pravosuđe apsolutno ništa nisu poduzeli. O tom nalazu, vi ste bili kritični prema reviziji, apsolutno, ako treba, treba i kritički ali ja govorim da ne rade institucije svoj posao … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala, poštovana zastupnica Vidović Krišto, izvolite.
Hvala, kolega Bulj. Da, Hrvatska ima mnogo problema ali ja bih svela te probleme na jedan nazivnik a to je hrvatska vlast. Nisu nama Marsovci korumpirali i u potpunosti izvan funkcije stavili pravosuđe. Nisu nama Marsovci u potpunosti korumpirali medije. To je učinila sadašnja vlast Andreja Plenkovića. I budimo vrlo jasni i transparentni, nema razlike između HDZ-a, SDP-a i svih njihovih jataka koji im pomažu svih ovih godina u ovome što danas gledamo kao rezultat. Državna revizija je svojedobno dala izvješće o kriminalnoj pretvorbi i privatizaciji Croatia osiguranja. Što se dogodilo? Ništa. Da kolega Bulj, DORH ne radi apsolutno ništa za što nije dobila nalog od predsjednika Vlade to smo vidjeli na mnogim slučajevima koji se provlače svaki dan kroz medije, ali to ćemo promijeniti. Znate kako? Kada ih maknemo s pozicija moći. Uredit ćemo Hrvatsku.
Poštovani zastupnik Miro Bulj izvolite.
Evo saborski zastupnik sam već 5, 6 godina. Pet, šest znači izvješća revizije sam obrazlagao uvijek. Međutim, uvijek ću krenuti sa jedne točke. Državna revizija što i odradi znači onaj djelokrug opisanih poslova ove godine su bili u Gradu Sinju za 2020. godinu. Očekujem da će biti pravično i već sam ga i pogledao. Ima sada … [[ne razumije se]] gdje mora dati određene prigovore i smatram da Državna revizija ono što odradi, ja sam primijetio ovdje brodogradnju. Znači, novac je davan kao namjenski novac za proizvodnju brodova, a znamo što je brodogradnja u Hrvatskoj bila. Glavna razvojna grana. Samo iz Dalmatinske zagore, iz mog Sinja je išlo 60 autobusa prije, … [[ne razumije se]] 20-tak godina u splitski škver. Sada ide ne znam, 2 i pol kombija. Znači ali pravosuđe je ključ problema. Sve možemo mi raspravljati. To je dan – noć, ali je činjenica da pravosuđe nije odradilo svoj posao na te nepravilnosti koje vidimo. Naravno i ovdje smo spominjali, evo kolegica malo prije, pa i ja kao gradonačelnik mogu osjetiti kakvo je to pravosuđe. Nikada u Gradu Sinju nije bio Državni inspektorat. Nikada. Ja od kada sam došao na vlast, na vlast mislim da upravljam Gradom Sinjom jedno 15, 20 puta. Sjede tamo državni inspektori. Nisu oni krivi ljudi. Njima je naredilo telefonom. To vam govorim kako institucije rade isključivo zato što ne pripadam stranci koja je na vlasti. Isključivo. Nisam bio čak ni oštar prema djelatnicima grada koji su u gradskoj upravi mene i bojkotirali kao pročelnica … [[ne razumije se]] nisam bio oštar. Razumijem frustracije ljudi kada izgube izbore, jer oni misle da su oni amenovani, da ste Bogom dati. Kada imaju vladajuću stranačku iskaznicu da su Bogom dati da oni moraju upravljati tom foteljom. Možda su mislili evo tekstilni radnik se pojavio doduše i časnik profesionalne Hrvatske vojske, ali kao nije on obiteljski njegov beck ground da on vlada. Oni moraju vladati, isti naravno nisu me prihvatili i to je žalosno jel'. Bez obzira nisam ja gledao ni stranačke iskaznice kod imenovanja v.d. pročelnika apsolutno, nego sam prihvatio sve te ljude koji žele raditi u javnoj upravi. Međutim, o reviziji kada govorim, revizija je ono što odradi svoj dio posla sa kapacitetima koje imaju i poslovima koje imaju. Pitanje je što s tim završi nepravilnostima? To uvijek se postavlja pitanje. Očito mene zanima da i sada odgovorite javno da li vi sve te nepravilnosti koje su kažnjive koje nanose štetu lokalnoj samoupravi, državnoj, proračunu vi to prijavite nadležnim institucijama. I gdje smo stali sada? Vi napravite ogroman posao. Koliki su kapaciteti, revizija ja nemam pojma ljudski, financijski, materijalni i ne znam svi. Da li je to dovoljno ili ne ja ne mogu ulaziti u to. To netko drugi zna. Ali je činjenica da je u Hrvatskoj problem pravosuđe i politički nadzirane institucije delegirane i vođene na daljinski po političkom ključu to je činjenica. Nemam ja problem što dolazi inspektorat. Dapače. Do sada mi je napisao 50 kazni. O Covid-u neću niti govoriti o Covidovim putovnicama … [[ne razumije se]] prevara svjetska. Ja mislim 100-tinjak hiljada kuna samo su mi tu dali kaznu. Bogu hvala, evo na sudovima za sada sve odbijaju bez obzira što se ovdje raspravlja o tome zakonu što je morala Vlada … [[ne razumije se]] trošiti dana djelatnici. Tako da što se tiče revizije ja ono što sam primjećivao kada sam gledao određene stvari evo spominjao sam brodogradnju revizija je odradila svoj posao i rekla je da se sredstva troše netransparentno. Činjenica je da to nekoliko milijardi kuna se radilo, nekoliko milijardi kuna. Naravno i ovo što kolege prije spominju moramo spominjati energetiku. Međutim, netko je donio zakon o poticajima za vjetroelektrane, nezakonitosti, lobiranja koja su bila i dobro spomenuto, mi imamo evo vi iz HDZ-a pa vas čak iz Vlade vas neke i prevede vidjeli smo. Međutim, Miloševića ne smijete taknuti jer je kaže Pupovac prirodno da on SDSS-u namješta poslove netransparentno zato što je Pupovac uškopio sve oko sebe. Znači Milošević ne, njega se ne smije zvati na nadležna tijela da reče. On je kao obavezan kršiti Ustav i namještati svojim SDSS-ovcima, ne ljudima srpske nacionalnosti … [[ne razumije se]] nego SDSS-ovcima poslove.
Hvala. Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bulj ja se slažem s vama da revizori odrade svoj posao uistinu profesionalno. I čitam i ja ta izvješća i u Državnom proračunu i vidim da mi neke stvari promaknu, ali vidim da revizorima ne promakne stvarno ništa. Ali vi ste postavili pravo pitanje što se događa poslije nalaza Državne revizije? Što radi DORH? Što radi pravosuđe i ako revizija već odradi svoj posao kako valja što se u konačnici onda dogodi i tu ste jako dobro iznijeli jedan primjer gdje neki za istu stvar neki završe u zatvoru, a neki poput potpredsjednika Miloševića ne smije im se ni uručiti, a kamoli ih privesti, kamoli pokrenuti nešto. I dok god mi imamo te dvije kategorije gdje su neki povlašteni a neki nisu teško i pravosuđe onda može išta napraviti ako neke jednostavno očigledno ne smije dirati.
Hvala. Poštovani zastupnik Bulj.
Pa smatram evo i ja bih rekao da bi trebalo osnažiti Državnu reviziju. Ponavljam, evo i ja sam gradonačelnik prije 8 mjeseci postao. Bila je Državna revizija. Puno je tu problema, nepravilnosti ali je vrlo bitno kazati da treba osnažiti reviziju da temeljito napravi svoj zadatak, da ukaže na nepravilnosti koje treba ispraviti, ispraviti, a ono što je kažnjivo, ono šta je štetno, šta je … [[Govornik se ne razumije.]] naravno da treba procesuirati, a ove nekakve stvari mene zanima, ja sam tražio da što bolje, temeljitije napravi bez obzira na sve probleme koje imaju u gradskoj upravi, koje imam sa evo sa tim problemima koje sam zatekao u gradskoj upravi. Ali nebitno, iduće godine kad dođu kod mene, ako dođu ne znam, ja ću tražiti da što kvalitetnije i temeljitije se vidi radi mene prije svega kao gradonačelnika i odgovorne osobe. Ali je pitanje uvijek svih pitanja zašto ne Milošević, a da netko drugi iz SDSS-a. Jel' Pupovac to … [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani kolega. Evo ja ću citirati kolegicu Vučemilović, ona je rekla da je citiram: „Vrlo profesionalno i odgovorno odrađena revizija“. A onda imali smo drugu kolegicu koja je kazala isto, citiram: „beskorisna hrpa papira“. E sad, ja vas pitam je li moguće da o istoj stvari na takav način mogu govoriti ovdje ljudi u Saboru i da li je to korektno, vi ste isto osoba, čelnik jedne institucije da li je korektno govoriti o zamjenici Državne revizije na takav način a znamo da ovdje možemo doista iščitati sve ono što je bitno. E sad ja izvan ovoga papira ne idem, a mi možemo u nekoj drugoj prilici govoriti o tome gdje je stalo, tko je trebao nastaviti se na ovo izvješće Državne revizije. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Ja sam i u više navrata rekao i dok nisam bio čelnik, gradonačelnik govorio sam o Državnoj reviziji da bi tribalo čak osnažiti i financijski i kapacitete njihove ljudske, njihove potencijale osnažiti tako jer sve nepravilnosti je bolje prije uočiti i ukloniti naravno. Međutim, ovdje se … [[Govornik se ne razumije.]] što je kažnjivo i što je primijetila revizija, šta je štete napravilo na proračun, jednostavno nije se odradilo. Ali tu ja ne mogu osobno, ne znam ne mogu ja ulaziti u detalje, nisam ja stručnjak. Ali ono što sam primijetio, primijetio sam iz nalaza Državne revizije koji sam ja ovdje imao u rukama pa sam primjećivao i to je kod Brodotrogira i Brodosplita, ne znam svih tih namjenskih sredstava. Tako da bih još jednom rekao da je pitanje institucija, ono hrpa papira će biti ako se ništa ne poduzme i ništa se ne ispravlja, ništa se ne popravi ali to nije krivo oni koji su radili izvješće nego je krivnja svih ostalih, pa i nas ako samo o ovome klapamo i ne damo potporu … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sada će govoriti poštovana zastupnica Ankica Zmaić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana zamjenice glavnog državnog revizora sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je danas Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu koju je revizija obavila, odnosno Državni ured za reviziju obavio sukladno zakonskim odredbama i to u razdoblju od 11. siječnja do 31. svibnja 2020. godine. Cilj revizije je bio provjeriti je li godišnje izvješće za 2020. godinu sastavljen po svim odrednicama i propisanim okvirom izvještavanja u skladu sa međunarodnim standardima vrhovnim revizorskim institucijama i našim nacionalnim Zakonom o Državnom uredu za reviziju i to provjeriti cjelovito i točno iskazanih podataka u Godišnjem izvještaju za 2020. godinu proces planiranja i izvršavanja državnog proračuna, ostvarenje prihoda i primitaka te rashoda i izdataka u skladu sa državnim proračunom, zatim zaduživanje i izdavanje jamstava, te odobravanje sredstava iz proračunske zalihe i ispitati organizaciju i vođenje računovodstva državnog proračuna. Temeljem obavljene revizije Godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu Državni ured za reviziju utvrdio je nepravilnosti i propuste u području pripreme, odnosno planiranja izvršenja državnog proračuna, računovodstveni okvir, izvještavanje, područje prihoda, račun financiranja državna jamstva, te sustav nadzora nad proračunskim sredstvima i slijedom toga Državni ured za reviziju dao je ili izrazio uvjetno mišljenje za Godišnji izvještaj o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu uz sve naloge i preporuke koje možemo vidjeti u samom izvješću. Sadržaj izvješća sastoji se od opisanih razloga i činjenica zbog kojih je izraženo uvjetno mišljenje. Naime, propisano je kada se daje ili izražava uvjetno mišljenje, a to je kada postoji sumnja u jednu ili više pozicija u financijskim izvještajima koja je značajna ali nije odlučujuća za razumijevanje financijskih izvještaja, odnosno ako se poslovanje u manjoj mjeri nije obavljalo u skladu sa važećim propisima. Uvjetno mišljenje upućuje na bezuvjetno mišljenje ali i na jasno isticanje razloga zbog kojeg se daje uvjetno mišljenje. Svi smo svjesni i znamo da je 2020. godine bila godina pandemije covid-19 i unatoč tome ostvarili smo izvršenje državnog proračuna u iznosu oko 131 i pol, oko 131 i pol milijardu kuna. E sada ako ima nekih nepravilnosti manje-više ili propusta to će se i u narednom razdoblju otkloniti. Iz izvješća vidimo da se Ministarstvo financija očitovalo na naloge i preporuke po područjima te su se već u međuvremenu otklonili određeni nedostaci i nepravilnosti i provele određene preporuke ili je sve u tijeku provođenja. Kako sam već rekla veliki dio propusta i nepravilnosti je iz razloga neusklađenosti zakonskih odredbi i propisa, a koji će se donošenjem novog zakona kojeg smo i donijeli 2021. godine i otkloniti Zakon o proračunu. Smatram da će nalozi i preporuke koje je Državna revizija uputila i predložila doprinijeti transparentnijem i učinkovitijem korištenjem i raspolaganju sredstvima državnog proračuna.
Idemo završno. Prvi klub zastupnika je HDZ-a, poštovani zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege pred nama je Izvješće revizije za izvršenje državnog proračuna za 2020. godinu koja je bila izuzetno izazovna godina. To je prva godina u kojoj smo imali Covid. To je godina u kojoj smo imali oba potresa. To je nemojmo zaboraviti godina u kojoj smo imali i hrvatsko predsjedanje bit će vrlo bitno jer ima refleksija na proračun. Al to je isto godina koja dolazi nakon 3 godine suficita državnog proračuna u prvom mandatu Andreja Plenkovića. To je godina i ulaska Hrvatske u tečajni mehanizam faze II, tečajni mehanizam II i ERM II koji nam je omogućio isto tako 2 milijarde eura kredit SWAP-a odnosno da već u proljeće 2020. Europska centralna banka nam na povjerenje prije ulaska u tečajni mehanizam doznači 2 milijarde eura, a Hrvatska … [[Govornik se ne razumije.]] 15 milijardi kuna. To je godina u kojoj se formiralo zaključio pregovori oko višegodišnjeg financijskog okvira standardnih EU fondova, ali godina u kojoj je dogovoren, isprogramiran nacionalni program oporavka. 750 milijardi eura programa oporavka gdje su se prvi puta u Bruxellesu Europska komisija zadužila u ime svih država članica kao reakcija na krizu. Sukladno tome izvršenje proračuna, a tu kolegu Brumnića apsolutno se ne slažem i neopravdana je kritika da kolegica Perić nije govorila o temi zato što je proračun refleksija vladinih politika. I ono što piše u proračunu je povezano s provedbom politika i ako tumačite reviziju proračuna onda tumačite i vladine politike. A vladine politike, a je, dakle ako govorite o izvršenju proračuna govorite da li je vlada bila uspješna ili ne u izvršenju provođenja svojih politika. Sama zamjenica državnog revizora rekla je da ovo nije procjena pojedinih tijela da svako tijelo ima svoju procjenu ali isto tako da sve ovi izazovi koje sam spomenuo doveli do toga da je po prvi puta manjak proračuna bio 25 milijardi kuna odnosno 6,2% BDP-a bio deficit, da su u ovom izvješću 45 preporuka od kojih je već izvršeno 18, ne 25 je provedeno, 2 djelomično i 18 u postupku. Prema tome i zakon koji smo u ovom domu donijeli koji se primjenjuje od 1.1. ove godine većina odnosno gotovo sve te preporuke su usvojene što znači da upravo slušamo signale koji dolaze i preporuke iz DUR-a i da ono što sam i u replici pitao da je izuzetno bitno da oni imaju kapacitete da mogu kvalitetno proučavati i gledati sva ova izvješća, a i zamjenica je dovoljno govorila koliko treba im puno da oni revizore koji dođu u sustav nauče. Uvjetno mišljenje je većinom koliko se vidi iz krivog knjiženja konta različitih kredita što je tehničko pitanje to nije utjecalo na deficit, a rezultati su 2020. da kada pogledamo krizu koju smo imali 2008. mi smo gotovo jedno desetljeće iz nje se vadili van i kada gledamo što znači članstvo u uniji gdje smo krizu koja je počela 2020. u godinu i po dana došli na predkrizni BDP i da smo neovisno o tome što je bio ovakav veliki deficit uspjeli zadržati kreditne rejtinge da su oni stabilni, Standard & Puoors je potvrdio investicijski rejting i proglasio ga je stabilnim upravo radi ulaska kao jednog od glavnih elemenata u eurozonu s 1.1. slijedeće godine. Prema tome, vlada je jasno pokazala da odgovorno postupa s javnim financijama, preporuke koje je DUR dao su usvojene, a Klub HDZ-a naravno da će poduprijeti ovo izvješće i sve ono što smo čuli u raspravi vjerujem da će isto tako i DUR u svom radu i dalje implementirati. Hvala lijepo.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja bi samo kolegi rekao da je ovdje u biti i nije odraz proračuna. Ova revizija je dala znači svoje mišljenje na ili nezakonitosti ili nekakve propuste unutar ovoga proračuna. A o uspješnosti proračuna ovdje nema riječi o uspješnog proračuna, kakvog uspješnog proračuna, pa nećete prosuđivat zna se di se prosuđiva to ste dobro rekli kod i tu ste bili u pravu, kod izvješća o proračunu. Kad budu izvješća i kad vidimo stavku ostvareni planovi. Ali ja bi rekao ovdje ključnu rečenicu i vrlo bitnu rečenicu, znači spominjemo eurozonu, ulazak u eurozonu napredak, ne znam dobar kreditni rejting, sve mi to spominjemo ali trenutno u ovoj situaciji u država i ova klima neovisno o ovoj reviziji u kojoj se nalazimo mi moramo raditi najviše na tome da zaustavimo inflaciju, cijene i da radimo na samodostatnosti. Što je sa poticajima? Ne znam nisam detaljno, šta je sa poticajima? Evo mene uvijek zanimaju poticaji, uvijek pričam poticaji u poljoprivredi, što više novaca dajemo u poljoprivredu poticaja manja nam je proizvodnja. To je nevjerojatno. I to nije onda uspješno ako dajemo previše novaca u poticaje, ne previše, ja, oni tribaju više davati, ali koji su rezultati i učinci u poljoprivredi. Pa mi smo do prije 10 godina imali 64.000 OPG-ova koji su se bavili poljoprivrednom tj. mljekarstvom, koji su se bavili mliječnim proizvodima sad smo spali ispod 5.000. Znači tu samodostatnost je vrlo bitna i ti poticaji ta revizija me baš zanima što je sa poticajima. Spomenuo sam brodogradnju, ali zasigurno u poljoprivredi i ovo oko kolege Miloševića da ga se ne smije niti spomenuti, ne smije se spomenuti jer Pupovac je rekao da je to njegovo legitimno pravo da se on bori za ljude iz SDSS-a da bi dobivali određene poticaje, potpore. To je legalno je rekao vaš koalicijski partner Milorad Pupovac iz SDSS-a. Dok vaše stranačke kolege privode, njega ne smijete niti pogledati. Pogledati ga ne smijete tu je problem. Problem je neujednačenosti ili nejednakosti u praksi. Ne govorim niti osuđujem ja nikoga, ali je činjenica da Pupovčevi ljudi su zaštićeni. To je činjenica apsolutno su zaštićeni. Čak vi iz HDZ-a vaše kolege privodite. Nije to smiješno, to je činjenica Pupovac je rekao ne i gotovo. Ne, ne smijete ga taknuti, pogledati. Uškopio vas. Uškopio vas je i to je problem i to narod vidi. Ali ovo nije pitanje mog odnosa da ja mrzim nacionalne manjine. Ne. Dapače, ja s tim ljudima živim, istu sudbinu dijelim u svom selu, iste probleme imamo kada nema struje … [[ne razumije se]] naš napornik kod mog susjeda srpske nacionalnosti, … [[ne razumije se]] su svi hrvatski građani zaslužni znači najveći dio tako da nema uopće problema s tim. Ali ovo što radi Milorad vama, pa to nema veze s pravnom državom. To nema veze s pravnom državom on se ruga. Ovo nije pitanje … [[ne razumije se]] teatralan je čovjek valjda mu je to i profesija on bi sada ovdje skoro zaplakao. On je … [[ne razumije se]] dođe da zaplačeš. Što ćeš, siroče dođe na binu i plaće, ugrožen a on većina. Nije on manjina. On je većina, o njemu ovisi Vlada, o njemu ovisi uvaženi kolege iz revizije o njemu ovisi većina, o njemu i ne smiju ništa. Čak su i ovi u HDZ-u ugroženiji moram priznati … [[ne razumije se]] Znači vama je premijer Milorad Pupovac kod potpora, kod svega, ne smijete ga pogledati, ne smijete. To su problemi ključni koje narod vidi. Evo danas, sutra je pokop heroini Vesni Bosanac koja je ostavila veliki trag u Domovinskom ratu, pa zbog takvih ljudi iz Domovinskog rata to ne smijemo dozvoliti nebitno bili većina, bili manjina. Ipak demokracija u kojoj imamo Hrvatsku ipak je puno krvi proliveno u teškim trenucima, ali Milorad Pupovac je trenutno alfa i omega ispred premijera i njegovih ljudi i članovi … [[ne razumije se]] SDSS-a i to je problem.
Hvala. Sada će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Zvane Brumnić. Izvolite.
Poštovana zamjenice ravnatelja, poštovane kolegice i kolege. Pa ovako kada sam slušao kolegu Pavića onda na neki način mi je pao na pamet jedan njihov dužnosnik koji je rekao da je lijepo živjeti u ovoj zemlji. Ja se mogu složiti s njime, lijepo je živjeti u ovoj zemlji kada dobijete državni stan, kada dobijete državni podrum, kada dobijete službenog vozača i onda je lijepo živjeti u ovoj zemlji. Ali kada pročitate ovo izvješće revizije onda ne znam gdje nalazite kvalitetan i održiv zdravstveni sustav i to zadnjih 10-tak godina, gdje nalazite jako gospodarstvo gdje su poticaji koje smo dobili transparentno u koje su transparentno poticaji uloženi. Kada kažete krivo knjiženje, krivo knjiženje 10-taka i 100-tina milijuna od koncesija, iznajmljenih prostora, prodane imovine Republike Hrvatske, dobre stambene politike u Republici Hrvatskoj gdje je kolegica nešto govorila u tome de facto bacamo 100-tine milijuna najpotrebitijima ne osiguravamo mogućnost krova nad glavom, kvalitetno iskorištenih EU fondova odnosno sredstava iz EU fondova koje nećemo u budućnosti morati vraćati jer iz ovog izvješća ja iščitavam da ćemo neke od tih sredstava morati vratiti Europi odnosno da će opteretiti državni proračun. Onda logično što kolega ovdje izvlače dva zaključka na što je ukazao vaš drugi kolega da jedni kažu da je ovo izvješće dobro izrađeno jer u njemu stvarno možemo svašta iščitati, a da je točno i ono kada kažu da to izvješće ne služi ničemu jer ako HDZ-e glasa za ovo izvješće kao što je rekao da će glasati onda facto … da je ova Vlada nesposobna i da je loše radila posao jer to piše u izvješću. Kolega Pavić je pitao na početku kako pomoći reviziji da bude bolja. Ja sam u prošloj raspravi rekao tako da promijeni Vladu jer to ispada jedini način da pomognete ovoj zemlji da zadovoljimo ono što je zamjenica državnog revizora rekla na početku što želi postići svojim revizijama da funkcioniramo zakonito jer ovaj proračun nije zakonito trošen, da funkcioniramo efikasno. Ovaj proračun nije efikasno trošen. I da funkcioniramo transparentno. Niti smo transparentno funkcionirali i to nije samo pitanje krivog knjiženja, nego upornog pokušavanja HDZ-a i inih drugih da sakriju određene stvari kroz proračun. A kada kažete da je bila izazovna godina, pa u toj izazovnoj godini ja bih volio da ste rekli koliko ste novaca primili iz Europe kao pod navodnicima pomoć u odnosu na novce koje ste dali hrvatskim građanima. De facto isto koliko ste dobili, toliko ste proslijedili. Što se tiče potresa i o tome možemo čitati u ovom izvješću revizora na trošenje EU sredstava koja su nam dana vezano uz potres, Nacionalni plan oporavka. Nacionalni plan oporavka se ne provodi, a ono što smo dobili novaca u tom nacionalnom planu smo dobili zato što smo najlošiji kao država. Znači Europa je sama svjesna da smo mi jedna od najlošijih njihovih članica i onda nam je pokušala dati najviše ne bismo li najviše čovjek bi rekao odskočili. E to je pitanje funkcioniranja ove Vlade. Kažem još jedanput mislim da izvješće treba podržati jer je izvješće ukazalo na probleme i to ne samo ovo izvješće nego i mnoga druga izvješća Državne revizije. Gdje su problemi? Ključni problem je u politici koja vodi ovu zemlju jer ona je vodi na takav način da se ovakva izvješća moraju događati, a ova izvješća, ja bih volio jedan puta da u ovoj zemlji dobijemo izvješće bez primjedbi. Evo hvala lijepo.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo se ponovno vidjeti sutra, nastaviti sa radom u četvrtak 24. ožujka u 9,30 a prva točka bit će Prijedlog hrvatske strategije za vodik do 2050. godine. Želim vam ugodan ostatak popodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 17:24 SATI
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici želim vam dobro jutro! Nekoliko samo kratkih obavijesti, ali vidim da već imate sve što je važno. Od danas ponovo radimo samo u jednoj prostoriji u sabornici, tako da mi je drago su sjedala poprilično popunjena i pozivam sve ostale kolegice i kolege da dođu ovdje kako bismo mogli što kvalitetnije, bolje i učinkovitije raditi. Osim što ćemo raditi svi sada u sabornici druga pravila za sada nismo mijenjali. Znači maske su i dalje obavezne osim u slučaju govora ovdje za glavnom govornicom i smjesta kada replicirate ili koristite povredu Poslovnika ili tražite stanku. Napravili smo i novi raspored sjedenja. Zamolio sam klubove da do četvrtka dostave precizno koji zastupnik i zastupnica će sjediti, na kojem mjestu kako bismo mogli i kod glasanja imati jasnu evidenciju tko je kako glasovao. To je za sada promjena koju smo učinili. Nadam se da će nam epidemiološka situacija omogućiti da idemo i dalje sa olakšavanjem mjera. Vidjet ćemo tu oko minutaža, govora, oko maski i otvaranja Sabora za naše građane i za okrugle stolove i sve što organiziraju odbori ili klubovi zastupnika. Ovo je dakle, nadam se prvi korak u pozitivnim smjeru i očekujem da ćemo nastaviti raditi kvalitetno, učinkovito i na dobrobit naših građana. Danas kao i uvijek na početku zasjedanja krećemo sa iznošenjem stajališta. Prvi je na redu kao nezavisni zastupnik poštovani kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege u Bosni živi strana našeg naroda najčišćega, najnepokvarenijeg koji lakše može biti bez nas nego mi bez njega. Za nas je njegov život znamenitiji nego pariških proletera i njemačkih mudraca. Njegovo je naravno stanje za nas korisnije i potrebitije, negoli zapadna civilizacija koja smućuje pamet, truje srce i ubija nam život. Ovo su riječi koje je relativno davno izgovorio Ante Starčević, govori o Hrvatima u Bosni i ja ću ovdje naravno govoriti o Hrvatima i u Hercegovini, odnosno Hrvatima u Bosni i Hercegovini. Hrvati u Bosni i Hercegovini svi znamo nisu u zavidnoj situaciji, a vidimo da se situacija iz dana u dan komplicira. Hrvati su zapravo razapeti između srpskog separatizma i bošnjačkog unitarizma. I teško je naći pravu dozu, pravu mjeru kako se postaviti u odnosu na te dvije politike Bošnjaka Muslimana i Srba. Ono što je znakovito ja ovdje moram reći da čak i visoko povjerenik Kristijan Smith je nedavno dao vjetar u leđa politikama koje ne nose dobro Hrvatima u Bosni i Hercegovini kad je rekao, pa izbori se ne trebaju održati, odnosno neka bude status quo. Pa čak i Michael Murphy je izgovorio nešto što bi nama u Hrvatskoj trebalo biti neprihvatljivo, odnosno stavio je znak jednakosti između krivnje za nepostizanjem dogovora između Hrvata i Bošnjaka. Ono što mi ovdje u Hrvatskom saboru moramo znati, mora biti konsenzus a to je da su Hrvati definitivno ti koji žele postići dogovor o Izbornom zakonu, a onaj tko to sabotira je imenom i prezimenom Bakir Izetbegović. Dakle, on je taj koji ne želi da dođe do dogovora. E sada, malo uđimo u kožu Bakira Izetbegovića, o čemu se radi? On kad bi prihvatio dogovor koji bi za njega bio i pošten i fer on bi unutar svojih glasača bio proglašen izdajnikom, izgubio bi izbore. I za njega je ovo jedna šah mat pozicija. Dakle, on jednostavno sada mora odlučiti hoće li on pristati na jedan fer dogovor sa Hrvatima, naravno i sa Srbima ili će riskirati svoju političku poziciju ili će zato da zadrži svoju političku poziciju puno toga više riskirati možda ne na osobnoj razini, na jednoj globalnoj razini kad govorim o Bosni i Hercegovini. E sada pozicija Hrvatske je ovdje iznimno ključna i ovdje se Hrvatska mora prije svega preko EU, preko Bruxellesa aktivno uključiti. Dakle, ne smijemo više dopustiti da netko u BiH bilo što radi, a da hrvatska nije uključena u te procese. Ono što ću vas ja podsjetiti Hrvatska je i potpisnica Daytonskog sporazuma, odnosno Hrvatska ima i pravo i obvezu skrbiti o provedbi tog sporazuma, odnosno i prema hrvatskom Ustavu i pravo i obvezu skrbiti o hrvatskom narodu. Dakle, ovo je jedna ključna tema i ja sa ovog mjesta pozivam evo hrvatsku diplomaciju da se što aktivnije uključi u ove procese i neka se pod svaku cijenu, ali baš svaku cijenu postigne dogovor oko Izbornog zakona u BiH. U protivnom ostaje status quo, ostaje status quo koji odgovara djelomično Srbima, odgovara definitivno Bošnjacima ali sto posto ne odgovara Hrvatima. Dakle, ovakva situacija Hrvatima ne odgovara. I izgovorit ću ovo, iako je Ante Starčević govorio nekoć da su oni potrebniji nama nego mi njima i jesu. Dakle, iznimno su nam potrebni ali danas Hrvati u Bosni i Hercegovini na žalost bez pomoći Hrvata u Hrvatskoj, bez pomoći EU neće opstati i toga mi moramo biti svjesni.
Idemo dalje. deveta rasprava Klub zastupnika Domovinskog pokreta poštovani kolega Davor Dretar, izvolite.
Najljepša hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice, uvaženi kolege. Očekivana tema potpuno je jasno. Na jučerašnji dan 22. ožujka 2020. grad Zagreb pogodio je razorni potres jednako naravno kao i zagrebačku i Krapinsko-zagorsku županiju. Procjena je procjene koje smo čuli u protekle dvije godine da se radi od otprilike 25000 oštećenih objekata, neki manje oštećeni, neki više, neki spremni za rušenje, neki na konstrukcijsku ili nekonstrukcijsku obnovu od koje eto u ove dvije godine ne možemo stvarno vidjeti ništa. Prije nekoliko dana vidjeli smo jedan moćni građevinski stroj u samome centru grada, jednu dizalicu, užurbane radnike na uglu Zagrebačke, Petrinjske i Đorđićeve krenulo se u rušenje prve kuće nakon dvije godine. Dakle, moramo stvarno reći i tu ću se složiti sa poštovanom zastupnicom Raukar čista Montipajtovština i to ona na koju bi i oni sami bili posebno ponosni. Što bi se stvarno dogodilo da se još jednom zapitam retorikom zastupnika Domovinskog pokreta da su ljudi koji trenutno vode Hrvatsku, istu ovu zemlju vodili u vrijeme velikosrpske agresije? Koliko godina bi čekali raspisivanje natječaja za nabavku oružja? Koliko bi se tu izmijenilo mudraca koji bi govorili da treba ovakvo, da treba onakvo, od koga kupiti i kako će to utjecati na geostrateške, geopolitičke odnose u regiji, Europi pa i globalno, koliko bi desetaka milijuna kuna bilo zamračeno na javnim nabavama sanitetskog materijala ili svega onoga što je bilo potrebno za nabavku, odnosno za obranu i stvaranje Hrvatske države. Na ta pitanja možemo odgovarati naravno samo u zoni spekulacija ili zamišljanja od kojeg nas moraju proći hladni trnci. Srećom naravno u tome se trenutku nije pitalo ljude koji su trenutno na vlasti, u tome se trenutku najviše pitalo hrvatske branitelje i naravno njihovu žrtvu koju nikada ne smijemo zaboraviti. Ponovit ću još jednom 25000 objekata nakon dvije godine obnovljeno ili naravno izgrađeno nula, nula. Nevjerojatna inertnost, zastrašujuća nebriga, grozan i neoprostiv grijeh propusta i nečinjenja. Hvala svima koji su se na današnji dan i jučerašnji sjetili zagrebačkog potresa no dozvolite da se ja sjetim na današnji dan 23. ožujka 2020. godine, dakle prije 2 godine u Klinici za dječje bolesti u Klajićevoj od posljedica zadobivenih ozljeda preminula je petnaestogodišnja djevojčica Ana-Marija Carević. Ja ću za nju i u njenu uspomenu odšutjeti nekoliko trenutaka a vi mi se u tome možete pridružiti. Neka joj je laka hrvatska zemlja!
Kao četvrti govorit će poštovani kolega Bernardić u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, izvolite.
Hvala vam predsjedniče. Danas je prilika da se osvrnemo na jučerašnje zabrinjavajuće, djelomično i opasne izjave novog ministra Paladina. Dakle, jučer 22.3.2022. prošle su pune dvije godine od zagrebačkog potresa od kojeg nije obnovljena niti jedna jedina kuća, niti je promijenjen jedan jedini crijep. Iako se u vrijeme predizborne kampanje 2020. obećavalo brda i doline, dijelilo novac šakom i kapom, puna nesposobnost rješavanja problema građana došla je upravo do izražaja na potresu. Trebalo je punih šest mjeseci da se donese sporni Zakon o obnovi koji pokazuje vrijeme bio katastrofalan, a da je bio loš najbolje svjedoči činjenica da je promijenjen nakon godinu dana. Dakle, Hrvatska je tek u 10 mjesecu prošle godine, godinu i pol dana od potresa dobila okvir za obnovu. To je pokazalo da Vlada nije imala niti političku volju, niti joj je obnova bila prioritet, ali nije na žalost imala ni sposobnosti da je provede. Bivši direktor fonda Vanđelić mjesecima je upozoravao da zakon ne valja, da je program mjera loš i da se mora promijeniti i da je za to odgovorno resorno ministarstvo sada već bivšeg uhićenog HDZ-ovog ministra graditeljstva Darka Horvata. Na kraju Vanđelić je otišao, a neriješeni problemi su ostali. No bilanca dvije godine nakon potresa izgleda otprilike ovako: dakle u fond je pristiglo tek nešto manje od 4000 zahtjeva. Podsjetit ću vas da je samo u gradu Zagrebu 25000 objekata obuhvaćeno potresom. Na Baniji zajedno možda se to penje sve skupa na 50 000. Dakle, stiglo je tek nešto malo manje od 4000 zahtjeva, a riješeno je 500 predmeta i od toga se pazite niti jedan ne odnosi na obnovu. Jedan se odnosi na, ne jedan nego više ih se odnosi na provjeru kvadrature, neki se odnose na isplatu novčanih naknada za nužne zahvate, ali tek se pokoja odluka odnosi na rušenje. Dakle, osim toga nedavno je raspisan i natječaj za obnovu jedne jedine kuće na koji se nije javio ama baš nitko. Dakle, zbog lošeg programa mjere i zbog cjenika koji su jednostavno neodrživi. Dakle, ništa. Ćorak. I umjesto da se Hrvatska pretvorila u jedno veliko gradilište obnova još uvijek stoji, a građani ne useljavaju u svoje domove jer skupljaju papire. Građane grada Zagreba, Hrvatskog zagorja i Banije zanima samo kada će moći useliti u svoje domove i na to pitanje očekuju odgovor i od predsjednika Vlade, resornog ministra ili gradonačelnika grada Zagreba koji se po novom svaki petak nalazi sa resornim ministrom. Jučerašnje izjave koje smo mogli čuti od ministra Paladina su zabrinjavajuće. On najavljuje, iako obnova još nije ni počela da će ona trajati šest godina. Istovremeno najavljuju obnovu tridesetak zgrada u gradu Zagrebu. Dakle, javnost će jako zanimati čije su to zgrade, kako su odabrane, jer u njima žive ljudi ili su predmet špekulacije ili su dobile prednost po političkoj liniji kao zgrada jednog premijerovog prijatelja. Dakle, nekima se kreće u obnovu odmah, a neki će čekati šest godina. To je jučer izjavio ministar. Jučer je uz tu opasnu tezu izjavio još dvije. Prva je da razmatra okrupnjivanje javne nabave na temelju okvirnih sporazuma ili na osnovu generičkih tipskih troškovnika. Na taj način će se ubrzati proces. Podsjetit ću da je velika mogućnost prevare kod generičkih tipskih troškovnika. U taj troškovnik se unose materijali, rad, količine i natječaj dobije onaj sa najboljom cijenom a uz povlaštenu informaciju iz fonda ili Središnjeg državnog ureda sazna se da nekih stavki uopće nema, a nekih ima puno više u troškovniku. I onda za stavke kojih nema puno ponudite nižu cijenu a veću cijenu za one kojih jednostavno ima puno a na temelju povlaštene informacije. Dakle, ako nemate privilegiranu informaciju ili ćete dobiti posao i gubiti novac ili nećete dobiti posao. I druga stvar koja je potvrdila zapravo prvu tezu ministra Paladine je da će već ovaj tjedan inzistirati na raspisivanju novog natječaja za ravnatelja fonda iako je natječaj već raspisan i javili su se kandidati koji zadovoljavaju uvjete. Dakle, postavlja se pitanje zašto će inzistirati na raspisivanju novog natječaja. Zato jer će vjerojatno izabrati nekog svog s kojim može dogovarati javnu nabavu. To zapravo potvrđuje tezu da zagrebački potres dvije godine nakon potresa još uvijek trese ali ovaj put Vladu Republike Hrvatske i do mandata će je najvjerojatnije srušiti. Da se izrazim slikovito Plenkovića je načeo Horvat, a dokrajčit će ga Paladino. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora povrijedili ste članak 33. stavak 6. Poslovnika koji kaže da trebate uskladiti rad radnih tijela i rad Hrvatskog sabora. Ja ću se sad svaki put javljati kada se desi ovakva situacija da za vrijeme trajanja Hrvatskog sabora imamo radno tijelo i ne možemo prisustvovati sjednici. Vaš zadatak ja sam vam to i pismeno uputio prošli put, ako niste u stanju …
Hvala vam kolega Brumnić. Dakle, ja ne sazivam radna tijela, tako da ovo. A što bih ja trebao? Narediti predsjedniku odbora da on saziva radno tijelo u nekom određenom trenutku? Dakle odgovornost predsjednika radnih tijela je kada će sazivati radna tijela, a ja mogu predložiti da se radna tijela sastaju onda kada nema plenarne sjednice. Dakle, to je ili jučer ili danas nakon plenarne sjednice ili prije plenarne sjednice, ali nemojte mene prozivati. Kakve vam to ima veze? Neću dati opomenu zato što kolega pokušava i dobra je namjera, dakle da se radna tijela sastaju kad nema plenarne sjednice. To nije uvijek moguće, ali trebala bi biti praksa. Međutim, moramo priznati da jedan dio predsjednika Odbora radije to organizira srijeda, četvrtak, petak jer im se možda neće doći u ponedjeljak ili utorak. Ali to nemojte mene prozivati, znači nemam ja ovlast da to mogu napraviti. Idemo dalje. Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika Centra i GLASA, poštovana kolegica Puljak, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Tragom vijesti koju je evo sinoć objavilo, objavili su 24 sata evo postavljam pitanje, ima li Hrvatska porez na empatiju ili humanost? Dakle Hrvatska je do sada primila više od 9000 raseljenih osoba iz Ukrajine. Toliko ih je službeno evidentirano, možda ih ima još i više, onih koji su došli kod prijatelja, poznanika, obitelji i mimo evidencije Crvenog križa i drugih institucija, a hrvatski narod je reagirao onako kako zna, prema ljudima u nevolji, otvorena srca, pogotovo zato jer smo sličnu strahotu proživjeli 30 godina prije i rane su još svježe. Reagirali smo pokazujući veliku humanost na djelu pomažući na svaki mogući način. Prikupljajući pomoć, koja se šalje u samu Ukrajinu ili na granicu s Ukrajinom, primajući ljude u svoje domove, osiguravajući im smještaj. Neke obitelji iz Ukrajine su dakle spremne čak i platiti taj smještaj, žele raditi i uključuju se u radni odnos u Hrvatskoj, no većinom ljudi im osiguravaju besplatan smještaj, ne naplaćuju najam stanova. Upravo to osiguravanje besplatnog smještaja ugovaranje najma s iznosom od 0 kuna najamnine je problem, jer država i takvu najamninu od 0 kuna, na takvu najamninu naplaćuje porez na dohodak, a dohotka nema. Dakle, već nekoliko godina na snazi je pravilo po kojem vlasnik stana ili kuće plaća porez i prirez čak i na najamnine koje uopće nema. Dakle, tako onaj tko u ovim teškim vremenima želi učiniti dobro djelo ali raditi i pošteno i takav ugovor prijavi, ugovor sa iznosom najamnine od 0 kuna, dakle sklapa ugovor sa ljudima na najamninu od 0 kuna, na kraju će biti u minusu jer će i državi i gradu plaćati porez i prirez ili nazovimo to porez na empatiju ili porez na humanost. Dakle, prema Zakonu o porezu na dohodak, ako iznos najma nije prijavljen ili nije prijavljen u tržišnom iznosu dohodak od najma utvrdit će porezna uprava prema tržišnim cijenama najma u mjestu na kojem se nekretnina nalazi. Dakle, ako u ugovoru piše da je najamnina 0 kuna, ili je manja od one tržišne na tom području, država će utvrditi neku prosječnu najamninu za to područje umanjiti je za 30%, a onda taj iznos naplaćivati, na taj iznos naplaćivati porez od 10% svaki mjesec. Na primjer, ako porezna uprava utvrdi da je nekakva tržišna najamnina za to područje 1000 kn, vlasnik će plaćati na 700 kn porez od 10%, dakle 70 kn mjesečno. Na to se dodaje onda i gradski prirez pa bi tako evo u Zagrebu dodatnih 18%, negdje od 82 kn mjesečno poreza i prireza. Dakle evo, pozivam Ministarstvo financija, ministra Marića da reagira u ovom slučaju, da preispita ta pravila, da ne kažnjava one ljude koji zaista pokazuju humanost na djelu, koji pokazuju evo i žele raditi pošteno, žele prijaviti te sve ugovore o najmu, ali na neki način zapravo pomažu ljudima raseljenim iz Ukrajine, evo ukinite porez na humanost. Zahvaljujem.
Idemo na sedmu raspravu, poštovana kolegica Raukar-Gamulin u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege prošli tjedan smo imali na raspravi Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske za 2021. godinu. Datum rasprave je 17.3.2022. godine. U Zakonu o službenoj statistici članak 34. treći stavak stoji: „Godišnji provedbeni plan donosi se u Hrvatskom saboru do 15. prosinca tekuće godine za sljedeću godinu.“ Dakle, ovaj Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti trebao je biti izglasan u Saboru do 15. prosinca 2020. godine, dakle prije godinu i tri mjeseca. U ovom Saboru već je postala normalna praksa da razni izvještaji kasne godinu, dvije, čak i tri. Izvještaj Nadzornog odbora HRT-a, izvještaj o radu policije, izvještaj Narodne banke itd. Dovoljno je pogledati dnevni red Sabora pa se jasno vidi cijeli niz izvještaja koji kasne na raspravu i izglasavanje. No ipak potpuno je apsurdno raspravljati i glasovati o godišnjeg plana za prošlu godinu. Dakle, raspravljati što će se raditi prošle godine. Možete li zamisliti da recimo jedna obitelj radi planove i financijske konstrukcije, kamo će na ljetovanje i kako prošle godine. U uvodnom kratkom izlaganju, državni tajnik nije smatrao čak ni potrebnim objasniti sumanutu situaciju da se raspravlja o planu aktivnosti za prošlu godinu. Na moje pitanje kakvog smisla ima ta rasprava, državni tajnik je iskreno odgovorio da zapravo nema smisla. I nema, to govori elementarni zdravi razum, ali eto zadovoljila se forma rasprava je završena i glasat će se o tom besmislenom planu za prošlu godinu ovaj petak. No što ćemo sa zakonskom obavezom? Taj plan će po čl. 34. Zakona o službenoj statistici biti nezakonito izglasan, te će dakle biti protuzakonit. Kako je moguće da najviše zakonodavno tijelo u RH, Sabor RH, da se on naprosto ne drži slova zakona. Tijelo koje donosi zakone, kojih se moraju pridržavati svi građani i građanke Hrvatske, samo se ne drži tog istog zakona. Što se događa građanima koji se ne drže zakona? Dobivaju kazne, financijske ili zatvorske. A što se događa Saboru, zastupnicima, predstavniku Sabora? Ništa baš ništa. Dapače, nisam primijetila da predstavnik Sabora, gospodin Jandroković, kao najodgovorniji u tome vidi ikakav problem. Nisam nikada čula ni naznaku isprike, nelagode, što se godinama kasni s izvještajima, pa je za pretpostaviti da će i ovaj petak mirno staviti na glasovanje potpunu apsurdnu glupost i nezakonitost. Kakvu poruku šalje Sabor RH građanima kad se sam ne drži zakona. Kakvu poruku šalje kada dozvoljava da se raspravlja o planu rada za prethodnu godinu? To ne samo da je neozbiljno, to ne samo da je apsurdno, to ne samo da može stajati u antologiji Mounti Peytona, ne da je naprosto i nelegalno, nego potpuno degradira najvišeg zakonodavnog tijela. Sabor ispada neko neozbiljno bezvezno tijelo, neki slobodni debatni klub u kojem može i ovako i onako. Nema veze što nije zadovoljen zakonski rok, može se kasniti, može se probijati zakonske rokove po godinu, dvije, tri, može se što se hoće sve dok krležijanska kompaktna većina poslušno diže ruke. Pa će tako i ovaj petak na poziv predsjednika Jandrokovića bez pogovorno dignuti ruku za potpuno besmisleni, apsurdni plan aktivnosti za prošlu godinu, i pri tome prekršiti zakon, no koga briga. Osobnog srama zbog idiotske situacije nema, zdravog razuma nema, glavna je poslušnost. Živjelo planiranje za prošlu godinu. To je novo, inventivno hrvatsko strateško promišljanje za prošlost.
Drugi će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovani kolega Bulj, izvolite.
Živimo u vremenu kada je bojazan ljudi i naroda od ugroza, strahota. Vidimo ratovi su blizu, međutim vidimo i dezinformacije od onih koji trebaju davati informacije, smirivati u javnosti. Vidimo problem bespilotne letjelice, ima li eksploziva, nema eksploziva. Znači, NATO kaže, glavni tajnik da nema eksploziva, premijer kaže da ima eksploziva. Vjerojatno nekakve se informacije pojavile da Institut Ivan Vučetić koji u biti radi forenziku, da je ustanovio do sada da nema eksploziva. I to nije najbolje ponašanje i ne stabilizira naše ljude poglavito u ovoj teškoj situaciji, gdje imamo ogromnu bojazan. I nije dobro samo top ganovski se ponašati u ovim kriznim situacijama, oblačiti jakete, stavljati naočale i glumiti Tom Cruisa, jer ovo nije vrijeme glume, ovo je vrijeme nacionalne ugroze. Ugroze naše ekonomije, našeg gospodarstva, naše poljoprivrede, naše samodostatnosti. Ovo je kriza nakon corona krize na koju se zaboravilo corone doslovno kao da i nema bit će prva granata pomela ili je pobjegla u ovome trenutku imamo puno problema. Najprije da smirimo narod, ljude, da ustabilimo sve što trebamo ustabiliti ali očito kao da je rat došao Vladi da PR-ovski se predstavlja kao, dobro sam rekao kao da su Top Gun po brodovima NATO-a, kao da ćemo mi pobijediti sami neke protivnike, kao da ćemo mi voditi glavnu ulogu a u biti mi bi morali se boriti isključivo i samo u ovoj situaciji za interese našeg čovjeka, našega naroda, kako u Hrvatskoj spomenuto je evo ovdje i u Bosni i Hercegovini sa kojima smo toliko povezani sa Hrvatima. Zato su nam bitni projekti u ovome trenutku. Ja ću se vratiti na život u ovome trenutku. Mene zanima, spomenuta je Bosna i Hercegovina, Hrvati i problemi oko izbora. I to obećanje koje je dao premijer nije ispoštivano, jer izbori neće biti kao što je obećao da će biti ravnopravan hrvatski narod što je po Ustavu, a nije. A nije, taj narod je zaboravljen i izmanipuliran. Ali oni su nama značajni u ovoj situaciji infrastrukture tri godine od sjednice Vlade u Splitu, drugom najvećem gradu, najvećoj županiji. I ključni projekti na tom području su nam vrlo bitni. Nama je bitna turistička sezona, nama je bitan mir, mir i stabilnosti da nam turisti u ovoj krizi da ih privučemo ako je moguće jer zasigurno će prije doći naši susjedi u Hrvatsku nego putovati avionima u druge zemlje zbog ove nestabilnosti. Ali projekti i infrastruktura obećani tada u to vrijeme ja ću spomenuti, uvijek je spominjem, to je, u Dalmaciji je zaboravljeno osim tunela Kozjak. Jer na Dugopolju izađe 2 i pol tisuće dnevno vozila sa autoputa, dok kroz od Splita do Sinja, do cetinskog kraja prođe najviše vozila dnevno, najviše u Republici Hrvatskoj. Samo u središtu Sinja 22000 u prosjeku. Državna cesta D1 najveća je gužva, a od Splita do Sinja, do cetinskog kraja prođe 14000 vozila kroz Dicmo. I ta brza cesta za 50 000 stanovnika i za Split, splitski bazen, govorim od Trogira, Kaštela, Splita znači govorim za cili bazen do Omiša je prenapučen. Ljudi ne mogu više kupiti stan. Jedan kvadratni metar stana je 5000 eura. Pa jedna obitelj za 50 kvadrata mora dati 350 000 eura. Dok sa ovom brzom cestom koja je obećana, obećavana, studije izvodivosti, dokumentacija, apsolutno se zašutilo. Pa ne može biti samo Ante Sanadera interes da bude do njegove vrtače tunel, koji apsolutno neće imati značaja ako ne bude most preko Kaštelanskog zaljeva. Ja još jednom postavljam jako snažno pitanje za Split, Splitsko-dalmatinsku županiju što je sa vertikalama brze ceste Kukuzovac – Križice koje bi dale mogućnost razvoja Splita prema Sinju, prema Cetinskoj krajini, a također Račva – Drvenik, drniški dio, kninski dio je zaboravljen po [[Upadica predsjednik: Hvala.]] poveznici sa autoputem i ti krajevi su zaboravljeni. Hvala.
Šesta rasprava Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Malo i srednje poduzetništvo, općine i gradovi ovih dana dobivaju 300, 400 posto veće najave o cijeni električne energije, dakle tri do četiri puta veće cijene od 1.5., od 1. svibnja. Hrvatska na žalost javnost da me netko krivo ne shvati zabavlja se da li dron je imao eksploziv, nije imao eksploziv. Dakle, vlada jedna kompletna kakofonija. A što je bit? Bit cijele priče je da nam je inflacija ovdje, ne pred vratima, ovdje. Obnova dvije godine stoji, službena stopa inflacije dakle mjerena po indeksu potrošačkih cijena je u veljači 6,3%. Ali ono što je najvažnije percepcijski, dakle po istraživanjima HNB-a ona vam je 24%. Znate zašto? Zato jer indeks potrošačkih cijena u Hrvatskoj mjeri prosjek i on predstavlja pojedinačno kućanstvo koje uopće ne postoji, ne postoji. Kako se računa indeks potrošačkih cijena? 38000 cijena na unaprijed definiranom uzorku u 9 geografskih cjelina u Hrvatskoj. I sad naravno da nije svejedno da li neko imaginarno kućanstvo troši 20 ili 35% svojih izdataka primjerice na hranu ili na gorivo, da li ima automobil ili nema automobil. Govorim samo o uzroku po određenim demografskim i socioekonomskim karakteristikama. Znači da, metodologija je ispravna ako je pratimo statistički, ali stvarnost je nešto drugačija. Zašto to kažem? Zato jer svako kućanstvo u Hrvatskoj ima svoju jedinstvenu potrošačku košaricu, dakle koja održava upravo njihov dohodak, ukus mjesta stanovanja, a samim time inflacija dakle predstavlja samo za njih pojedino dobro i pojedinu uslugu. Što bi trebalo raditi? Dakle, neka istraživanja postoje. Dakle, zapravo segmentirati kućanstva u Hrvatskoj na primjer umirovljenici, samačka kućanstva, kućanstva s jednim članom, obitelji sa dvoje djece do 19 godina starosti, nakon 19 godina starosti. I koji vam je zaključak nakon tog istraživanja? Da 10% najsiromašnijih u Hrvatskoj vam troše 70% košarice na kategorije čije su cijene rasle brže, a po istraživanju OECD-a približno vam je 30% stanovništva u Hrvatskoj siromašno ili u riziku od siromaštva. Dakle, zadnji podaci za veljaču 2022. godine, dakle stopa promjena vam je hrana 10%, prijevoz 11%. Znači o ukupnoj potrošačkoj košarici pričam. Što to znači? To znači da veće stope inflacije imaju ona kućanstva koja u svojoj strukturi izdvajaju više za hranu i režije, a to su vam uglavnom siromašnija kućanstva. Dok 10% najbogatijih vam ulaze u ovaj vražji indeks, a to su vam kućanstva koja vam čine taj prosjek inflacije od 6,3%. To je tzv. indeks kojeg objavljuje Državni zavod za statistiku. I sad pazite paradoks, znači referentna stopa inflacije koja se promatrala od 2001. do 2021. godine iznosila vam je 43% za najsiromašnije 52,6% a 10% najbogatijih u hrvatskom društvu imali su inflaciju od 41,8%. Ja vam govorim o periodu od 2001. do 2021. godine. Slikovito što to znači? Znači da umirovljenici i njihovo kućanstvo 2001. godine imalo je izdatke za potrošnju u visini od 4000 kuna, a za istu košaricu 20 godina kasnije 6107 kuna. A kakav je realni dohodak i koliko su rasle realno mirovine i realno da tako kažemo plaće? Što znači da bi mirovine trebalo deflacirati stopom inflacije umirovljeničkih kućanstava, socijalne naknade bi trebalo vezati uz stopu inflacije umirovljeničkih kućanstava, socijalne naknade bi trebalo vezati uz stopu inflacije [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] siromašnih kućanstava, a rast realnih plaća trebalo bi deflacirati stopom inflacije zaposlenih. Hvala.
Hvala lijepa kolega Hajdaš Dončić. Sada će kao deseti govoriti u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Rat u Ukrajini u potpunosti dominira i medijskim prostorom i svima onim što se dešava. Vidjeli smo koliki je to i trauma ljudima, našim ljudima koji su preživjeli rat na ovom području i agresiju, koliko smo solidarni sa ukrajinskim narodom ali isto tako ne smijemo zaboraviti i sve ono što se dešava u državi i dobro što Vlada radi. Tu bih se zadržao na dvije teme, jedna je donošenje strateškog kompasa u koje Vlada upravo našom inicijativom i amandmanom stavila konstitutivnost naroda u BiH kao prioritet. To je jedan od prvih strateških dokumenata EU u koje je to ušlo upravo diplomatskom inicijativom Vlade što dovoljno govori da baš ova Vlada zna skrbiti kao skrbnica Daytonskog sporazuma za Hrvate u Bosni i Hercegovini i da znamo artikulirati, izborit se toliko da evo i nizozemska Vlada službeno je dala i prosvjednu notu oko tog članka. Prema tome, znali smo partnere ključne u EU uvjerit u to. Druga komponenta je rast, zapošljavanje i zadržavanje kreditnog rejtinga. Agencija Standard&Poor's nam je odobrila odnosno potvrdila kreditni rejting uz stabilne izglede. Kako je to izgledalo u prethodnoj Vladi tri puta je rušen kreditni rejting. Nama je rastao. Tri godine smo imali suficita i sada imamo stabilne izglede. To je poruka povjerenja, ohrabrenja da Vlada Andreja Plenkovića radi dobar gospodarski posao, da smo očuvali gospodarsku stabilnost, rast unatoč ovim inflatornim pritiscima, ratu u Ukrajini, covid krizi i krizi dva potresa. Kako je krenulo, a sjetimo se 2008. kada smo gotovo jedno desetljeće izlazili iz krize, iz covid krize Vlada je dala 12 i pol milijardi kuna za spas 700 000 radnih mjesta. Imamo rast plaća, rast zaposlenosti. Ove godine 11% više uplata, doprinosa, plaća u Zagrebu je prerasla 8000 kuna, a 1000 eura u Hrvatskoj. Svjesni smo i pitanja inflacije koje udara upravo one naše najranjivije umirovljenike, socijalno isključene i tu je paket od pet milijardi kuna koji bi trebao ograničiti rast cijena plina na 20%, struje na 9% a isto tako smanjili smo PDV na ključne proizvode. Time zadržavamo rast i dajemo jasnu poruku građanima da u ovoj krizi vlada skrb o njima, da unatoč svemu imamo rast a da cijenu rasta i razvoja i povišenja plaća će se kompenzirati kroz različite potpore, a tu ide prvenstveno covid potpora našim umirovljenicima od 400 do 1200 kuna. Isto tako, vidjeli smo da je danas, odnosno jučer da su pale cijene naftnih derivata gdje je upravo Vlada urgirala uredbom. Čuli smo i kolege iz SDP-a koji govore o rastu cijene plina. Da je do njih mi ne bi uopće imali plina. Njihova kolegica Ahmetović govorila je da će se bacati pred bagere, ne bi bilo LNG-a, ne bi uopće bilo plina, ne bi onda uopće mogli govoriti o mjerama da ublažavamo cijenu, rast plina. Prema tome, ako je neka Vlada pokazala šta zna sa mjerama i na koji način i to jasno pokazuje i sve ankete gdje HDZ premoćno vodi. I po zadnjoj anketi da HDZ je prvi izbor građana grada Zagreba. A kada slušamo kolegice i kolege iz MOŽEMO koji vrijeđaju našeg predsjednika Sabora da je on tu samo radi dizača ruku, podsjetio bih šta se dešava i u njihovoj skupštini grada, gdje je evo samo neki dan smo vidjeli da je gospodine Tomašević dao milijunske poslove tvrtki osnovanoj nakon raspisivanja natječaja, gdje je kineski kapital jamac, milijunski ugovori se daju a to toliko iritira i vaše koalicijske partnere da vam javno SDP najavljuje reviziju koalicijskog sporazuma. Prema tome, rast zapošljavanja, zadržavanje kreditnog rejtinga, ulaz u euro zonu pokazuje da ova Vlada gospodarski zna, može i da će itekako biti na usluzi građanima. Hvala.
Došli smo do kraja sa iznošenjem stajališta klubova i nezavisnih zastupnika, pa idemo sada na dnevni red. Sada je na redu kolega Daus u ime Kluba zastupnika IDS-a, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, sve je više izbjeglica iz Ukrajine u Hrvatsku i svakim danom čujemo kako su se naši građani jako angažirali, praktički otvorili su vrata svojih domova tim ljudima, pružili im svu potrebnu pomoć od smještaja do svih ostalih potreba. Za pozdravit je što se država uključila, što želi pomoći svima njima, djeci da mogu ići u škole, u vrtiće, odraslima zaposlenje i za dobru volju, empatiju, humanizam, solidarnost apsolutna pohvala za nastojanje da se traumatizirane žene, djeca, da ih se pokuša što je moguće bezbolnije uključiti u društvo apsolutna pohvala. No praksa više puta nije isto što i teorija. U praksi dolazimo do jednog problema, nemamo dovoljno dobro razrađen sustav. Ratne strahote u Ukrajini, udaljenost od obitelji ne znajući da li su živi oni koji su ostali, zatim težak, naporan put, neizvjesnost, strah, šok, dolazak u nepoznatu novu sredinu, novi jezik, novi mentalitet i nakon toga uključivanje u to novo društvo je nešto što je u mnogo normalnijim okolnostima veoma složeni proces. U praksi prvi problem koji se pojavljuje nedovoljan broj stručnih ljudi s poznavanjem potrebnog jezika i to potrebno za rad s djecom predškolske i školske dobi kao najosjetljivijim skupinama u društvu. Dobivamo informacije s terena od ljudi koji su primili obitelji iz Ukrajine u svoje domove, da djeca i nakon onih trauma u svojoj Domovini sad se boje ići u školu zbog jezične barijere. Tu svakako treba pohvaliti sve one hrvatske učitelje, odgojitelje, odgajateljice koje se trude pokušavaju na sve načine tu djecu uključiti u nastavu ili u predškolske aktivnosti. Neki stvarno daju sve od sebe, ali njima je također veoma teško zbog jezične barijere. Zaista se radi o velikim problemima za koje treba što hitnije pronaći rješenje, jer pitanje je koliko će još ljudi iz Ukrajine dolaziti i koliko njih će naravno ovdje ostati. Život je nepredvidiv. Osim toga, s terena se dobivaju informacije kako je jako malo prevoditelja i kod onog prvog kontakta kad ljudi tek stignu iz Ukrajine u Hrvatsku, jer netko im treba i neke stručne stvari objasniti, a to može jedino osoba koja priča naravno njihov jezik ili jezik koji razumiju, a prevoditelja je zaista veoma malo. Tako se zna dogoditi da iscrpljeni ljudi čekaju u redovima dok se svakom ponaosob pokuša objasniti neke osnovne informacije o zemlji u koju su došli. S druge strane možemo samo zamisliti kako izgleda na kraju dana iscrpljeni prevoditelj. I ne govorim to naravno da bih nekoga kritizirao već kako bi upozorio na probleme koji se događaju. Stvari se svakim danom naravno i mijenjaju, jako dinamično je i da se pokuša i da svi zajedno pokušamo pronaći rješenje i damo doprinos u tome, da se zapravo uspostavi sustav koji će biti brz i efikasan. Ali to bi trebalo tada aktivirati sve raspoložive kadrovske resurse. Ja ne znam da li se može doći do tih podataka, da li postoji baza zaposlenih, udanih, oženjenih građanki i građana Ukrajine u Republici Hrvatskoj, zatim studenata ukrajinistike ili onih na studentskim razmjenama itd. Dakle, svih onih koji mogu pomoći u ovom trenutku. Ovo je praktički jedna nova izvanredna situacija, ona zahtijeva naravno izvanredno rukovođenje sustavom, gdje se u svakom trenutku mora znati tko je, što je i gdje je na raspolaganju, ne da sustav ovisi djelomično ili jednim dobrim dijelom samo o humanosti i angažmanu i volji pojedinaca. I još jedna stvar koju sam, javile su mi se iz Istre neke humanitarne udruge koje isto tako prikupljaju novčanu pomoć, ali pomoć u hrani, higijenskim potrepštinama, lijekovima, voze prikupljenu pomoć na granice sa Ukrajinom, a osim naravno što moraju plaćati gorivo i to sve o.k. ali da li nekako se može riješiti problem cestarina što svakako nije mali izdatak, bar na onaj dio gdje može država reagirati. Zato bih apelirao na nadležne da se nađe sluha, da se pokuša naći rješenje da ih se bar oslobodi troškova plaćanja cestarine koji nisu zanemarivi pogotovo zato što te udruge pokazuju humanost, pomažu potrebitima naravno da se izbjegne zlouporaba jer je uvijek moguća ali se to sustavnim pristupom i kontrolom može postići. Hvala lijepo.
Sada će govoriti u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovana kolegica Jeckov, izvolite.
Kolege u posljednje vrijeme svjedočimo raznim poskupljenjima uprkos intervencijama države koja nastoji ublažiti i ublažava ih. Ipak postoje poskupljenja koja se osjete u nekim sektorima više, u nekima manje. Takva situacija nije zaobišla često zanemaren, ali veoma bitan gospodarski sektor a to je javni prijevoz. Dakle, javni prijevoz našim građanima često ostaje jedini priuštiv način prijevoza do posla, škole, ljekarne ili bolnice. U određenim, u pravilu ruralnim i nerazvijenim sredinama taj javni prijevoz je jedini način dolaska od tačke A do tačke B. Prvi udarac javnom prijevozu zadala je svakako pandemija, jer su brojni prijevoznici ugovorili prijevoz učenika za 180 dana godišnje, a zbog prelaska na on-line nastavu ostali su bez ugovorenog i očekivanog prihoda. Ista priča je i sa radnicima koji su radili od kuće, a fiksni troškovi prijevoznika ostali su identični. Dakle, morali su plaćati i režije i gorivo i leasing i sve ostalo. Bez obzira što je jučer došlo do smanjenja cijene goriva, bez dodatne pomoći države brojni prijevoznici teško da će moći podnijeti promjene na tržištu goriva jer im postaje neizdrživo održati hladni pogon, česti su i odlasci vozača u inostranstvo, a činjenica je da određene županije i dalje izbjegavaju potpisivanje ugovora, odnosno javne usluge prijevoza koja je ključna za opstanak javnog prijevoza u ruralnim krajevima. Vrlo konkretno, javni prijevoznici su zatražili određene mjere kako bi sačuvali taj javni prijevoz i smatraju da je neophodno da se sačuva pristup gorivu bez ograničenja, jer su neke zemlje u našem okruženju već posegnule za tom mjerom. Neophodno je potaknuti ažurnije potpisivanje ugovora o javnoj usluzi sa županijama, jer su do sad samo dvije županije raspisale javni natječaj i tako osigurale javni prijevoz građanima što je posebno važno za one koji žive u ruralnim dijelovima županije. I na kraju nužan je nastavak mjera za očuvanje radnih mjesta koje treba produžiti. Budimo iskreni i realni, bez kvalitetnog i cjenovno pristupačnog javnog prijevoza nema oživljavanja ruralnih nerazvijenih krajeva. Ako nemamo javni prijevoz i mobilnost građana, onda sve priče o demografskoj obnovi i oživljavanju ruralnih nerazvijenih krajeva padaju u vodu. Da potpuno ogolimo stvari, nitko od nas ne bi sa malom djecom preselio se u mjesto koje je potpuno prometno izolirano. I ne samo to. Ukoliko se dovedemo u situaciju poskupljenja javnog prijevoza izazvat ćemo pojavu sve većeg broja neprijavljenih autoprijevoznika koji će kako se to kaže voziti na crno, a tada cijene neće biti ni malo socijalno prihvatljive, niti razumne, nego će naravno podivljati i biti ucjenjivačke. Zato Klub zastupnika SDSS-a dijeli zabrinutost javnih prijevoznika i mišljenja smo da im treba pomoći, jer ta pomoć utječe apsolutno na sve nas, a posebno će osjetiti se u nerazvijenim ruralnim krajevima u kojima je nerijetko javni prijevoz jedini način prijevoza, a ponekad i jedini kontakt sa gradom i zadovoljenjem osnovnih ličnih i društvenih potreba.