Idemo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, drugo čitanje, P.Z.E. br. 824 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuj se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Ivo MIlatić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice, uvaženi saborski zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina. Predmetni zakon usklađuje se sa Direktivom 2019/692, a koja je u vezi izmjene Direktive 2009/73 o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina koji je donesen 17. travnja 2019. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina nastoji se odgovoriti na prepreke dovršenja unutarnjeg tržišta prirodnog plina koji proizlaze iz izostanka primjene tržišnih pravila EU na transportne plinovode koji vode prema trećim zemljama i iz njih. Izmjenama i dopunama ovoga zakona, nastoji se osigurati da pravila budu primjenjiva na transportne plinovode koji povezuju dvije ili više država članica unutar EU, kao i na transportne plinovode koji vode prema trećim zemljama i izvan njih. Na taj način se ostvaruje dosljednost pravnog okvira unutar EU te istodobno izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem energetskom tržištu EU, kao i eventualni negativni učinci na sigurnost opskrbe. Nadalje, ovim zakonom se povećava transparentnost i pruža pravna sigurnost na sudionike na tržištu, posebno ulagaču u plinsku infrastrukturu i korisnike sustava u pogledu pravnog režima koji se primjenjuje. Isto tako, prijelaznim i završnim odredbama predloženog zakona određuje se obveza operatoru sustava skladišta plina u području raspodijele skladišnih kapaciteta, opskrbljivačima u obvezi javne usluge. Naime, pravilima korištenja sustava skladišta plina, koja donosi operator sustava skladišta plina, mora se temeljem odredbi ovoga zakona izvršiti raspodjela skladišnih kapaciteta prije 1. ožujka 2020. te o rezultatima i o tome obavijestiti opskrbljivače u obvezi javne usluge, kao i rokovima ugovaranja te načinu prenošenja prava ugovaranja usluge skladištenja. Na taj način se izbjegava pravna nesigurnost i neizvjesnost glede načina zakupa skladišnih kapaciteta od strane opskrbljivača u obvezi javne usluge u narednoj skladišnoj godini, a sve u svrhu sigurnosti opskrbe plinom u RH. Izvorni tekst zakona je u praktično isti kao što je i bio u prvom čitanju jer nije bilo nikakvih važnih intervencija od strane tijela državne uprave i od strane ovoga Doma. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Kirina.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče. Cijena plina je u međusobnom odnosu ponude i potražnje. Globalna potražnja za ukapljenim plinom u 2019. g. je porasla za 12,5%, a globalna potražnja će se za do 2040. g. udvostručiti. LNG terminal na Krku, transport i skladištenje plina za srednji i istočnu Europu, projekt koji stoji na mjestu već godinama, a zar on ne bi donosio ekonomsku korist, isplativost, energetsku sigurnost Hrvatske i, da li je to strateški interes ili je važniji lokalni interes. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Uvaženi ... [[Govornik se ne razumije.]] zastupniče Kirin. Nisam iskreno shvatio u potpunosti pitanje, ali otprilike pretpostavljam da ste htjeli pitati da li projekt LNG-a ide svojim tijekom. Ide. Da li je način funkcioniranja transporta plina još bolji nego što je bio, recimo prije par mjeseci? Je, jer kompresorska stanica za reverzibilni tok je u funkciji. Znači Hrvatska je u situaciji da je transportni sustav plinski u odličnome stanju, a kada se dogodi i priključivanje i puštanje u operaciju LNG terminala, znači dobivamo još novi dobavni pravac, što je dodatna sigurnost za Hrvatsku i dodatna poslovna mogućnost u smislu trgovanja i trženja plina.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora, poštovani predstavnici Ministarstva energetike, kolegice i kolege, a posebno pozdravljam vas, poštovani građani. Energetika je uz hranu, postala naravno, i financije, jedan od medija utjecaja na svijet, ostvarivanja geopolitičkih i geostrateških ciljeva i njime se koriste sve velike sile, a posebno one zemlje koje su proizvođači energenata. Sigurno je da plin u tom smislu zauzima izuzetno veliku važnost, a mi znamo tko su najveći proizvođači, gdje se nalaze najveće zalihe plina u svijetu, to je područje Kaspijskog jezera, Sovjetski savez, Arapski poluotok, SAD i još neka mjesta. U tom smislu se postavlja pitanje što nama znači ovaj danas zakon o kojem raspravljamo. Vidite, kaže se da se usklađuje ovaj zakon sa direktivama EU, ali se postavlja pitanje ima li Hrvatska, ima li ova Vlada strategiju, energetsku strategiju? Te strategije nema, iako na papiru se ponešto može naći. Mi smo u jednom bezkoncepcijskom stanju. Kada govorimo o plinu, ja bih, poštovani građani vas samo podsjetio da je Hrvatska do svog osamostaljenja proizvodila čak oko 80% plina za vlastite potrebe. Sada je taj postotak proizvodnje domaćeg plina za vlastite potrebe pao na razinu oko 40%. Znači prepolovio se, prepolovio se. Dakle u čemu je ovdje stvar. Koje je ovdje krucijalno pitanje? Ključno je pitanje hoće li se Hrvatska okrenuti većoj proizvodnji domaćeg plina, što je moguće, ili će, kao što je to slučaj proteklih godina, postati samo jedan u nizu kupaca sa svjetskog tržišta plina. A vidite, u to nas pretvaraju. U tom nas pretvaraju. U tom smislu se postavlja pitanje i tzv. neovisnosti o plinu, ajmo tako reći, ovisnosti o plinu. Rekao sam da se samo 40% proizvodi iz domaćih izvora, ali sada se gura projekt LNG-a znači ukapljenog plina koji bi se iskrcavao kod otoka Krka. Ta za nas ekonomiste, za ekonomsku struku i svakoga tko ima zrno zdrave pameti u glavi jasno je da je taj projekt neisplativ i ekološki potencijalno opasan. Zašto je to tako? Ako je to dobar projekt, ako se na njemu treba ogledati jedinstvo EU, solidarnost, zašto onda neke zemlje EU nisu išle u …/Govornik govori stranim jezikom./… znači u zajednički pothvat, da naprave, da budu sudionici znači suvlasnici i da jednostavno to bude zajednički projekt. Nego su dali 100 milijuna EUR-a, pa evo vi Hrvati ovaj da ne kaže se da nismo nešto pomogli, ali ćete najveći ceh platiti vi iz državnog proračuna. Kao što znamo nitko od ovih okolnih zemalja, jer se stalno objašnjavalo Mađarska, Slovenija, Češka, šta ja znam nisu znači, nisu prijavili Slovenija, nisu prijavile Austrija je također trebala, nisu prijavile kapacitete da bi ovaj projekt bio isplativ, ali se on gura. To se naziva diverzifikacija dobave plina da bi se iz strateških razloga smanjila ovisnost o jednom pravcu recimo ruskog plina. I mi to svi razumijemo, ali ako se ovdje je dilema vrlo jednostavna. Umjesto da se to gradi, trebalo je najprije vratit se domaćoj proizvodnji sa 40% ponovo je vratiti na 70, 80%, a onda je puno lakše razgovarati od koga još možemo kupovati plin. S druge strane zašto Hrvatska nije aktivna, proaktivna kada je riječ o ovim kontinentalnoj dobavi, znači preko zemlje putem cjevovoda, plinskih cjevovoda koji svi uglavnom vode s područja Kaspijskog jezera pa jedan od njih je tzv. Transanadolijski plinski cjevovod koji dolazi, znači nije od Rusije nego je dolje Azerbejdžan i ove druge države Kazahstan, on prelazi preko Turske, zahvatit će ove dolje zemlje znači Bugarska, dolazi preko Albanije i on će doći pretpostavlja se, trebao bi doći u luku Ploče i onda cjevovodom Fiera ići prema Italiji. Zašto mi Hrvati u Hrvatskoj o tome ne pričamo? Zašto o nečem drugom ne razgovaramo? Znači, ovdje se uvijek sluša što će netko drugi reći što je neki njegov drugi interes. Znači u LNG-u nema ekonomije i mi ćemo to građani Hrvatske platiti skupljim plinom i to tek dolazi. I dragi građani, dok vam ovo govorim, znači odmah trebate sebi prevesti to da će to narednih par godina, da će taj račun doći na plaćanje jedan dan će nam netko priopćiti s televizije od danas je cijena plina 20, 30 ili ne znam koliko posto veća, viša. Ali vrijeme je da to spriječimo. Ima li načina? Pa, naravno dolaze izbori mi sve možemo riješiti na izborima. I vi dragi građani mislite pa što ću ja jedan mali pojedinac ja ne mogu državne poslove riješiti, al ako 200, 300.000 ili 500.000 takvih pojedinaca izađe, a taj dan ste vi carevi, vi ste kraljevi, ali ako budete sjedili kod kuće dobit ćete sigurno račune 20, 30% plina veće. Ne samo plin, na izborima rješavamo sve. Dilema je jednostavna, izaći ili ne izaći. Ako ne izađemo nastavit će se ovo, ova apatija i besperspektivnost hrvatske države i društva i gospodarstva. Ajmo vidjeti kako jedan druga zemlja rješava ove probleme, direktive itd. Vidite Njemačka, ona se, dakle što ona gradi, ona gradi plinovod koji se zove sjeverni tok 2 koji ide preko Baltika do Rusije, od Rusije preko Baltika do Njemačke. I čitava EU, znači ona to gradi protivno stavu EU, protivno stavu SAD-a, ali Nijemci su Nijemci. Oni se smatraju gazdama u EU i prema tome oni nastavljaju, nitko im ne može ništa. I ja to razumijem i ja ih podržavam. Zašto? Pa neće oni žrtvovati interese svog naroda i gospodarstva da bi zbog nekih razloga obustavili gradnju sjevernog toga 2. To jedino rade, jedni od rijetkih rade Hrvati. Kad sam bio prošlog lipnja u Moskvi, na jednom skupu u Rusiji, vidim znate, poštovani građani da vrijedi još uvijek embargo EU na trgovinu prema Rusiji, kad tamo ja dođem vidim francuske, njemačke aute, talijansku mogu, španjolska, francuska vina, nema čega nema. Ni jedan hrvatski proizvod nisam vidio, ali vidite Hrvatska vlada je već i želi biti veći katolik od Pape, pa jednostavno obustavila prodaju onih 5-6.000 tona mandarina iz doline Neretve, nisu se mogli prodati u Rusiju. I to je tko zna koliko se bacilo itd. Evo vidite, čitav niz je primjera, danas govorimo o Zakonu o plinu, dakle o plinskoj strategiji Hrvatske koja se treba ova uskladiti sa europskom. Pa koja je, pa mi vidimo da nema europske braćo jedinstvene politike strategije kad je u pitanju plin, nje nema vidite da radi svatko po svom. Francuska i Njemačka oni rade svoje, a vi po tom jednom sluganskom mentalitetu kao što radi ova Vlada ona to radi. Može li Hrvatska drugačije? Pa naravno da može, naravno da može. Pitanje odlučnosti ljudi koji vode određenu zemlju, nema veze bila ona mala, srednja ili velika, a ni to danas dakle ne vidimo. Znači, Hrvatska mora razmotriti ostale dobavne pravce uistinu, ako ne mi ne možemo u budućnosti proizvest dovoljno plina za sebe, moramo vidjet ostale, vidjeti ostale dobavne pravce i ove kontinentalne. Ono što je ekonomski neisplativo, bez obzira što nam je rekao čuvajte se vi Hrvati, znate nemojte ovisiti samo o jednom dobavljaču, pa pusti to, sudjeluj s nama u tom zajedničkom neisplativom projektu, pa ćemo mi reć okej može, tako može ako i ti sudjeluješ 50% onda barem toliko, onda može jel. Dakle, treba prekinuti hitno sa tom politikom i sa tom praksom da se nešto radi, a uvijek to preko medija se predstavlja da je to u korist RH, da ćemo biti, da treba smanjiti tu neovisnost o jednom dobavljaču, a onda nas udare po džepu, znate. E tako je to bilo, znači proteklih, proteklih godina. U tom smislu, dakle i da zaključim, ne mislim o tome previše govoriti, nema razrađene energetske strategije općenito, znamo kako je MOL prodan i o tome, i dalje priča ide kako ide, nijedna se rafinerija nije obnovila, a prije mjesec, dva, tri ponovo se priča o 4 milijarde čak i tako se stalno petlja, obmanjuje, daju se lažne nade, a od toga se, od toga se ne živi. Moramo se zaista u sebi, porazgovarat sami sa sobom i treba ovome svemu stati u kraj. Ponavljam, jedino je rješenje da se riješi i dakle, da se apsolvira i ovo pitanje energetske, energetsko pitanje, energetske politike, u ovom slučaju i plina, da je to tako ili recimo za kraj samo da još jednu stvar vidimo. Kako je to moguće da jedno malo poduzeće prije par godina koje je imalo svega par milijuna kuna, bude danas glavni dobavljač plina za RH? Meni kao ekonomskom stručnjaku nije neobično, zašto biti, pa može svak uzletjeti, pa od 100 kuna doć do par milijardi kuna. Netko će reć, pa čuj Lovrinoviću ti bi državni kapitalizam ili neki socijalizam jel, ma ne bih ja to, nego mi je to baš zanimljivo znate. Zašto se država miče od energenata, od dobave plina i to, pa nije valjda da je državni sektor toliko glup i da kad je u pitanju, kad su ključni energenti kao to oni ne znaju raditi itd. itd. Poštovani građani kad uđemo dublje u analizu svega ovoga mi vidimo da se razgrađuje svaki važan segment u ovoj zemlji, u ovom gospodarstvu, u ovoj državi, zašto? Vođen osobnim interesima, interesima određenih skupina i da ovdje nema državne politike znate. RH je samo formalno država odnosno ona je država u pravom smislu riječi, ali za određene interesne skupine, ona im je majka, a ostalima maćeha. Pa u tom smislu poštovani građani pozivam vas još jednom na kraju ove rasprave sve možemo riješiti na izborima, sve je u našim rukama, taj dan ste vi glavni kada zaokružujete, ja vam nemam šta drugo reći, nas nema dovoljno, mi vidimo svaki dan ovdje kakvi se loši zakoni donose, ja vas pozivam da izađete, da prekinemo s tom praksom, vidite ovdje su glavni, ovdje su glavni predmeti razgovora spaljivanje na fašniku ovoga ili onoga i dalje partizani i ustaše, ma samo je na sceni politika podjela oko ovoga ili onoga i oni zanimljivo na tome dobivaju jer tu su velemajstori. Zašto? Ništa oni drugo ne znaju poštovani građani. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika SDP-a g. Sađa Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, evo ja ću se probat vratit na temu, a to je Zakon o regulaciji tržišta plina i ovoga reću da 2018. smo imali donošenje ovog zakona prvi puta i izmjene odnosno prvo čitanje ovog današnjeg prijedloga smo imali prije nekih 2-3 tjedna, tako negdje i ova konačna verzija, konačno čitanje odnosno konačni prijedlog zakona se u odnosu na prvo čitanje u biti ne razlikuje u ničemu krucijalnom i ja ću stoga ponovit samo ono što sam i rekao prilikom prvog čitanja, a to je da Klub zastupnika SDP-a podržava, podržava ovaj dio koji se tiče sigurnosti u opskrbi plinom skladištenja i ovih viših normi što se tiče Europskih direktiva, ali ono što želimo naglasit, što je u biti bit ovoga zakona, a to je konačna deregulacija tržišta koja u biti stupa na snagu 2021. i to je u biti sukus svega šta se dešava u ovome zakonu i ja ću ovdje samo još jednom ponovit za, kako reče kolega Lovrinović, drage građanke i građane, da će slijedom ovoga i kao što je rekao gospodin državni tajnik prilikom prvog čitanja da je u biti 2018. kad smo donosili zakon ste vi iz Vlade prevarili Europsku komisiju jer ste ovoga ih tamo zamuljali, pa ste odgodili na 3.g. poskupljenje plina u RH, dakle to ste nam rekli u prvom čitanju, ovoga sukladno tome možemo očekivat poskupljenje plina 2021.g., pa evo nek se danas zabilježi kad SDP bude na vlasti za godinu dana da kad poskupi plin da je za to odgovoran HDZ, a ne SDP, da nam ne bite opet govorili da nam onda, … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] evo kolega Šuker smirite se, sve je u redu, da nam onda za 10.g. kad možda ponovo jednog dana dođete u situaciju da upravljate RH nebite govorili, e vi kad ste bili rasle su cijene plina, plin je poskupljivao, recimo evo kolegu Borića točno vidim kako tada, kako za jedno 10-15.g. govori, hej vidite kad ste vi bili onda je plin rastao, kad smo mi sada pada itd., tako da nek danas zbog hrvatske javnosti i zbog povijesti ostane zabilježeno da dogodine kad plin poskupi u vrijeme SDP-ove Vlade je to zato što je HDZ-ova Vlada po priznanju državnog tajnika prevarila Europsku komisiju i prolongirala deregulaciju tržišta plina u RH za 3.g., evo tako, čisto to da se zna i to je sukus ovoga zakona i bit svega i u biti dogodine možemo očekivat poskupljenje plina u RH i zbog svega toga Klub zastupnika SDP-a neće podržat ovaj konačni prijedlog zakona kao što smo to rekli i u prvom čitanju, a ovoga, puno sam govorio u ovom Visokom domu o LNG terminalu i o ovome svemu što se dešava na otoku Krku i to državni tajniče jako dobro znate i moj stav i stav Kluba zastupnika SDP-a, evo tu je sad i kolegice Ahmetović koja će sigurno govoriti o tome u narednim danima i idućim prilikama, tako da neću sada o tome. Uglavnom, mi nećemo podržati ove izmjene i to je to. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada je ispred Kluba zastupnika HDZ-a na redu g. Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina. Kao što smo već maloprije čuli, nedavno je bio u prvom čitanju, bio je 23.1. ovdje u prvom čitanju i nije bilo nikakvih bitnih prijedloga niti primjedbi na tekst ovog zakona, a ono na što se najvećim dijelom, sami zakon odnosi, dakle odnosi se na EU direktivu iz 2019. g. koja pokušava izjednačiti, dakle da uvjeti koji vrijede između zemalja unutar EU, a vezani za transportne plinovode, da vrijede za te transportne plinovode koji su na prostoru EU, ali i kad idu prema trećim zemljama ili kad idu iz trećih zemalja prema zemljama EU. I pohvalno je da se ovako brzo krenulo sa izmjenama zakona kako bi se direktiva što prije uvela. Također, smo čuli da ovaj zakon donosi i novu transparentnost, pa je i to pohvalno. Ono što je značajno kad se već rade izmjene zakona, onda prijedlozima u čl. 19., 20. i 21., sve se poslaguje vezano i za taj 31. ožujak 2021. g. kad više nećemo imati reguliranu cijenu plina, ali moram to naglasiti, za kućanstvo jer za poduzetništvo već tržišni princip funkcionira godinama i poduzetništvo je na to naviklo, nema tu nikakvih posebnih primjedbi i nije im cijena drastično skakala iz mjeseca u mjesec, odnosno iz godine u godinu, tako da očekujemo da neće biti značajnih promjena cijene plina ni te 2021. g. ukoliko se na svjetskom tržištu ne dogodi nešto posebno značajno i veliko, što bi onda moglo utjecati na tu cijenu plina. Ne želim ovdje dok govorim u ime kluba polemizirati sa kolegama koje su govorile prije mene, ali bitno je naglasiti da tvrtka koja se bavi transportom plina u RH, dakle naš Plinacro u 100%-tnom je vlasništvu RH još od 2002. g., podzemno skladište plina također je u vlasništvu Plinacra, pa opet znači u 100%-tnom vlasništvu RH. Energetsku strategiju smo imali ovdje na dnevnom redu prije isto par dana pa onda, istine radi, moramo konstatirati da imamo energetsku strategiju i upravo u toj energetskoj strategiji gdje forsiramo u narednom vremenu obnovljive izvore energije, ali značajnu ulogu upravo igra i plin i zbog toga što je taj plin u energetskoj strategiji značajno zastupljen, ali ne na način da ga isključivo i samo koristimo uglavnom za toplinsku energiju i ne na način da ga povećavamo u ukupnoj količini potrošene energije, nego značajnu ulogu upravo igra kao rezerve pri proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora gdje povećavamo kapacitete snage za proizvodnju električne energije plinom, ali ukupnu potrošnju plina za proizvodnju čak i smanjujemo. Dakle, vrlo dobro razrađena energetska strategija i onda u svem tom cilju, dakle i ove izmjene zakona nas su jako važne jer je potrebno otvoriti tržište plina nakon 21. g., potrebno je i zbog toga što je on predviđen kao značajan energent u narednom vremenu kod nas, a u ovim izmjenama upravo uređujemo i taj dio koji je vezan uz skladištenje plina gdje, kad dođe 31. ožujak 21. više nećemo morati intervenirati u zakon jer smo to napravili sada. Zašto je važno to odglasati i donijeti ovaj zakon što prije? Pa zato što kod plina imamo različite varijanta kad počinje koja godina. Imamo ogrjevnu godinu kad počinje, a imamo i skladišnu godinu kad počinje, pa pošto skladištenje plina, skladišna godina počinje početkom travnja, onda je dobro da sve ono što propisujemo odredbama ovih izmjena i dopuna zakona, da to donesemo prije tog vremena tako da svi sudionici koji su vezani uz tržište plina to mogu i pripremiti za tu 2021. g. Naravno da će Kluba zastupnika HDZ-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala vam.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika HNS-a, na redu g. Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Dakle, ne ponavljajući sve, samo želim skrenuti pozornost na nekoliko stvari, možda iz prve, iz prvog čitanja. No svakako da je razlog donošenja ovog zakona usklađivanja sa direktivama Europskog parlamenta i Vijeća i mislim da prije svega ovdje govorimo o dvije ključne stvari, da se osigura da pravila primjenjivana na transportne plinovode koji povezuju dvije ili više država članica da se zapravo to primjenjuje i na transportne plinovode koje vode prema trećim zemljama i iz njih. Što želimo s ovim postići? Naravno kada govorimo još i o sigurnosti kao jednoj od glavnoj stvari koje regulira Zakon o tržištu plina, a na to ću se vratiti kasnije, su i pravila i mjere za sigurnu i pouzdanu proizvodnju, transport, skladištenje itd., dakle kao i pravila koja se odnose na zaštitu kupaca što će meni također biti kasnije dosta bitno. Naime, ono što izuzetno ovdje dovodimo u red je taj dio kada govorimo o odabiru opskrbljivača u obvezi javne usluge ili tzv. zajamčenog opskrbljivača. Sada nije više da može nego se propisuje obveza agenciji da se provede natječaj za novog opskrbljivača, znači obvezno je. Manje-više je usklađivanje i ono što smo danas ovdje slušali nije toliko direktno vezano za ove izmjene, vezano je uz Strategiju RH za jednu sigurnu opskrbu energiju, konkretno plinom, neovisnost apsolutno. Tu sam spominjao i LNG terminal na Krku gdje mi moramo anticipirati sve i biti spremni na sve moguće potrese, događanja na tržištu. Mi znamo da padamo sa proizvodnjom plina iz vlastitih izvora, da ćemo sve više i više biti ovisni o uvozu, dakle kroz jedno dvije godine ja mislim da će čak 20% biti manja proizvodnja. Nismo radili previše onih of shor istraživanja, tu se isto uzburkala javnost, prije svega danas ih i imamo na desetke kilometara od naše obale i funkcioniraju po tehnologijama starih 30 i više godina. No nismo našli alternativu na vrijeme i mi moramo se pobrinuti da naši građani imaju sigurnu opskrbu i jeftinu. To je cilj, smisao. Kada kažemo sigurnu, znači da mogu računati kada je najpotrebnije, znači da je sigurno u smislu zaštite prava kupaca. I u tom smjeru sam ja i u prvom čitanju raspravljao da idemo jedan korak više gdje možemo unutar ovog zakona toga regulirati, stoga sam i podnio dva amandmana iako oni de facto neće moći ući u proceduru jer se ne odnose na ove članke koje mi danas raspravljamo, ali odnose se na zakon pa onda predlažem da predlagatelj ili ide sa svojim amandmanima ili ponudi upravo nešto što je u cilju tog rješenja. A radi se o nečem što sam ja više puta ovdje govorio da se zaštiti upravo i poveća sigurnost krajnjih potrošača odnosno kupaca, konkretno domaćinstava obvezom distributera ili operatora transportnog sustava da im dostavi i ugradi detektore ugljičnog monoksida gdje god imamo plinski bojler konkretno koji se koristi za proizvodnju odnosno grijanje tople vode odnosno sanitarne vode ili samog grijanja. Naime, ne moram sada ponavljati što to znači i u nemilim događajima trovanja ugljičnim monoksidom u sigurnosti u svemu onome što, pogotovo za vrijeme grijanja da se događa, dakle kada govorimo o sigurnosti i dobave, ali sigurnosti i korištenja ovoga energenta. I mislim da konkretno u člancima 17. se može propisati da pravo na uređaj za mjerenje količine ugljičnog monoksida u zraku koji je dužan osigurati operator distribucijskog sustava o svom trošku i da to prepoznamo kao navedeno pravo krajnjeg kupca, a obavezu distributera. Ti detektori neovisno koliko koštali da koštali jel jedan ljudski život nema cijenu. realno mislim da se radi do 100 kuna samo jednog detektora možda čak i manje. Tako da to je nešto što idemo u krak misleći o sigurnosti samih naših građane. Drugi amandman je više nomotehničke prirode. Tako da ja molim, pošto su dobili predlagatelji iste amandmane prije nego što se oni po sili zakona povuku ili da krenu sa svojima pa otvore ta vrata da možemo to mijenjati ili da na način prihvate to jel mislim da je to nama apsolutno bitno da zaštitimo svakog građanina, a stotine i stotine tisuća njih danas koriste plinske bojlere, ne znam koliko su stari, da li se redovito servisiraju ili ne, a s ovim ako spasimo jedan život, a da ne govorimo da mislim da ima preko 30 trovanja godišnje, mi smo napravili ono što zapravo trebamo, a to je osigurali tu sigurnost i jamčimo barem kako tako tu sigurnost kod opskrbe, ne samo kod dobave nego i korištenja. Naravno klub HNS-a će prihvatiti ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o tržištu plina, da ne ponavljam sve ono što je bitno. Smatramo da moramo voditi pametno Strategiju energetsku, moramo znati gdje želimo biti, što želimo pružiti našim građanima jer sve ove rasprave koje smo imali i prijedloge za i neće pasti u vodu kada sutra em cijena plina skoči za duplo ili ne znam koliko ili ne daj Bože još je i nema. E onda će se pitati kako, zašto i tko je odgovoran, onda neće biti vremena preko noći napraviti ni terminal, niti pravilno se pozicionirati na energetskom europskom tržištu kao netko tko je bitan faktor i to je ono što mi želimo ovdje, osigurati ljudima sigurnost dobave energenata, ekonomičnost i zapravo kada kažem građanima time mislim onda na gospodarstvo u cjelini jel jedno s drugim ne ide. Zato klub HNS-a će još jednom ovo podržati. Zahvaljujem.
Prelazimo na pojedinačne rasprave. Prvi je gospodin Gordan Maras.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Evo nakon uvodnih izlaganja po klubovima, pogotovo kada bi se čovjek osvrnuo i na ovo izlaganje zadnje gospodina Čuraja, uvijek treba biti oprezan kada HNS predlaže određene mjerače. Imali smo negativno iskustvo sa razdjelnicima, sada kada čujemo da treba opet ugrađivati određene mjerače, u ovom slučaju prisutnosti plina, ljudi se uvijek mogu pitati na osnovu tog negativnog iskustva sa razdjelnicima, što stoji iza toga. Ali, hajmo mi sad biti konkretni, odnosno pokušati pokazati da postoji određene problematika koja nije regulirana godinama i nažalost kao to je rekao i kolega Đujić prije mene, ovo će prouzročiti vjerojatno i totalna deregulacija za godinu ili nešto malo više od godinu dana, će prouzročiti skok cijene plina u RH, kada govorimo o tome da 40% kućanstava u RH koristi plin. Kada govorimo o tome da naša industrija ima najskuplji plin vjerojatno u konkurentnim zemljama, odnosno usporedivim zemljama koje su oko nas i koje su nam direktna konkurencija u određenim industrijama, onda se postavlja pitanje, na koji način Vlada RH i Vlada u kojoj sjedi HDZ i HNS vodi računa o energetskoj neovisnosti i na koji način želi pomoći građanima, zbog čega se ne ulaže i zadnjih 3, 4 godine uopće nismo ulagali u istraživanje i moguća nova plinska polja koja bi se otkrila na području RH. Zbog čega svake godine pada domaća proizvodnja plina i sada se ona kreće na otprilike trećinu potreba, što treba zadovoljiti za industriju i građane RH, odnosno ne može se oteti dojmu da se svjesno to zanemaruje. Ja mislim da je problem i u tome što INA-i to nije prioritet jer znamo da INA nažalost, nije u kontroli Hrvatske, odnosno da presudne odluke donose mađarski vlasnici, iako je premijer Plenković prije 3 godina obećao da će preuzeti INA-u i da će vratiti INA-u u hrvatske ruke. To se nije dogodilo, kao i čitav niz drugih obećanja koja smo slušali, ali lako za HDZ-ova obećanja i obećanja premijera Plenkovića. Veći je problem što zbilja, INA svakodnevno ne radi na tome, ne ulaže u nove bušotine, odnosno nova plinska polja, istraživanja, jedini je koncesionar u RH i da nema onih polja koja su otkrivena prije 30, 40 godina, vjerojatno u Hrvatskoj uopće ne bi bilo kvalitetne proizvodnje plina. Tako da, s te strane, jasno je da cjelokupno tržište se gura prema onima koji su preprodavači plina i koji uvoze plin u RH. To je loše za naše sugrađane zbog toga šta cijena plina će biti svake godine sve viša i viša. To je loše za našu industriju jer također, ne možemo osigurati određene zaštitne mehanizme od negativnih posljedica promjene cijene plina iz godinu u godinu. I to je loše jer zemlja bez energetske neovisnosti nema elementarnu zaštitu za svoje građane, industriju i ne može se u potpunosti smatrati neovisnom, a sigurno nije neovisno od trendova koji se kreću po pitanju cijene plina i po pitanju dobave energenata, vidjeli smo proteklih nekoliko godina, koliki utjecaj ima Rusija na EU i zemlje EU i ja mislim da je prijeko potrebno da Hrvatska počne razmišljati na način da pokuša ostvariti koliko-toliku energetsku neovisnost i da se Vlada usmjeri i pokuša napraviti određeni napor u tom smjeru. Tako da, ove priče i donošenje zakona koji bi trebali kao voditi brigu o građanima, a na kraju krajeva vidimo da tu neće biti nikakvih rezultata, neozbiljno je uopće da se zakon, nakon što je prvo glasanje bilo 23. siječnja, znači cjelokupna procedura do drugog čitanja sa raspravom na Vladi RH u okviru HS-a se odvije u manje od mjesec dana i onda se postavlja pitanje uopće zbog čega je bilo potrebno imati dva čitanja. Izmjene koje su se uvrstile u zakon su minimalne tehničke i suštinski uopće ne mijenjaju zakon i pokazuje vam da nešto što smo odgađali 3 godine, potreba HDZ-a je da donese, zadnjih nekoliko mjeseci i HNS-a je potreba da donese zadnjih nekoliko mjeseci aktualne Vlade. Bilo bi puno poštenije da onda kad su već zavlačili, to se pohvalio državni tajnik u prvom čitanju, da su zavlačili EU komisiju i na neki način izvrgavali dogovore i preuzete obveze koje je Hrvatska imala, 3 godine, da su to ostavili još za 6 mjeseci da nova hrvatska Vlada donese određene odluke i da vidi kako će se postaviti po ovom pitanju. Znači ono što je bitno ovdje istaknuti, bitno je, donijeli mi ovaj zakon ili ne donijeli, hrvatska Vlada niti vodi računa o hrvatskim građanima i o tome kakva će biti cijena plina za kućanstva. Hrvatska vlada uopće ne vodi računa da omogući industriji da ima koliko-toliko konkurentnu cijenu plina. Nažalost, hrvatska Vlada iz godine u godinu i zadnjih desetljeća, evo, to ne možemo ograničiti na jednu hrvatsku Vladu, nego to je već krenulo 90-ih godina, da se konkretno u industriji potrošnja plina smanjuje zbog toga što je industrija iz godine u godinu sve manja i manja i tu je, ja bih rekao, jedan od ključa problema, odnosno problem Hrvatske i njene nedovoljne konkurentnosti i nedovoljnog ulaganja u samu industriju, odnosno, danas-sutra i u radna mjesta i mogućnost da ljudi ostaju u Hrvatskoj i da na neki način rade u nekim industrijama koje bi eventualno omogućile ljudima dostojan život i da opravdano mogu reći da za pošten rad budu plaćeni u RH. Ono što evo, na kraju ovdje želim istaknuti je da nismo zadovoljni sa, odnosno ja nisam zadovoljan, a Kluba zastupnika SDP-a je rekao da neće podržati ovaj zakon zbog ovakvog na brzinu donošenja, samo da se ispuni forma i da se od 1.1. od 1.4.2020.g. mogu uvesti određena nova pravila vezano uz skladištenje i određivanje cijene i prostora za skladištenje plina, siguran sam da ovo najviše ide u korist privatnih poduzetnika koji su zauzeli tržište u posljednjih 6-7.g. i koji su ostvarili enorman rast prihoda i dobiti, ovdje se ne vodi računa o, o građanima RH, niti o industriji, ovdje se ne vodi računa kako da natjeramo INA-u da više ulaže u nova polja, novu eksploataciju, znači od 2014.g. niti jednog novog polja nije u RH niti označeno, niti, niti istraženo, niti stavljeno u funkciju. Kakva je to zemlja i kakva je to Vlada koja ima skoro 50% vlasništva u INA-i, a ne, ne, ne, ja bi rekao niti ne djeluje i pitanje je uopće šta rade ti naši predstavnici u, u direktorskom vijeću ili bordu u INA-i, zbog čega oni ne inzistiraju na tome, da li su se zadovoljili sa ogromnim plaćama i bonusima koje mađarski vlasnici isplaćuju samo zato da bi imali mir i da tamo na njih niko ne bi vršio pritisak. Znači, RH ne radi ništa po pitanju toga u, u samoj kompaniji, ministar Ćorić se bavi ko zna čime, znači zbilja vrlo teško je uopće shvatiti šta ministar Ćorić u ovom trenutku radi pošto niti u jednom o, od ovih važnijih tema se nije oglasio ni u HS, niti u hrvatskoj javnosti i jednostavno se postavlja pitanje kakva je cjelokupna energetska perspektiva RH, šta mislim da je jedna od važnijih stvari. Znači, što se tiče samog LNG-a, tu smo raspravljali dosta, ono šta je stav i SDP-a i lokalnog stanovništva na Krku je da se ne ide na ovaj plutajući LNG. Nažalost, to Vlada također nije, nije prihvatila i forsira određene stvari preko koljena, ali ono što mogu reći da smo vrlo brzo u mogućnosti promijeniti neke stvari vezano uz energetsku strategiju i ponašanje RH, a to će bit sigurno nakon slijedećih parlamentarnih izbora. Hvala lijepo.
g. Čuraj ima repliku.
… [[Govornik se ne razumije]] Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, dvije stvari samo da budemo jasni, da li vi podržavate na kraju ili ne uvođenje odnosno obvezu distributera o svom trošku ugradnje detektora ugljičnog monoksida? Drago mi je da ste to potencirali jel treba znat da to ide na trošak distributera, takav je prijedlog i u mom amandmanu i ono što sam pričo već zadnjih nekolko puta. I drugo, znači ak sam ja dobro shvatio, vi ste za istraživanje ugljikovodika na Jadranu i ostajete pri tome da treba i to mi je drago čut. I samo da vas podsjetim da je 2016. su potpisani ugovori za eksploataciju i odnosno istraživanje koje traje 5.g. na kopnu, a prošle godine još 6 dodatnih, u 8. mjesecu je potpisano isto tako ugovora za istraživanje, tako da nije baš da se ne radi ništa, al to sve na konto strategije koja se radila od 2013. na dalje. Dakle, to su nam rokovi o kojima mi moramo razgovarati, o kojima sam ja govorio, ništa preko noći.
Fala ljepa. Odgovor.
Hvala lijepa, pa mislim samo bi naivan čovjek pomislio da će taj trošak ostati na distributerima. Pa niti jedna kompanija, niti jedan distributer neće napraviti ugradnju ovih uređaja, a da sam plati, a da to ne ugradi u cijenu na kraju plina, što će na kraju platiti potrošači, pa to je, to je jednostavno, kako bi rekao, za shvatiti i vjerujte mi na kraju će to platiti potrošači. Ja sam samo na početku rekao da imamo jedno vrlo negativno iskustvo kojeg čak nisam bio toliko ni svjestan kad, dok nisam razgovarao sa mnogim građanima koji nisu vidjeli nikakvu korist u HNS-ovoj inicijativi ugradnje razdjelnika. Znači, evo to je ono šta sam rekao i da treba bit vrlo oprezan kod ove ugradnje, a siguran sam da to neće platiti isključivo distributeri nego će ugraditi u cijenu koju će naplatiti građanima i na kraju će to platiti građani, tako da treba bit vrlo oprezan kada se tako nešto predlaže. Hvala lijepo.
Sada je na redu g. Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo, drago mi je što se povela polemika oko ovoga, moramo malo znati kako se određuju naknade za distribuciju. Dakle, ne mogu operatori transportnog sustava sami od sebe korigirati cijene. Zna se ko je nadležan, zna se kako se dolazi do kalkulacija cijena i koje su naknade i tko propisuje, kako. To je jedna stvar. Druga stvar, tom logikom onda najbolje da ništa ne radimo i da pustimo, pa ako ko umre umre, bolje i to nego da slučajno ne bi bili mi možda nekoga spomenuli ili ne ili to bio neki tamo onaj iz HNS-a predlago, pa onda najbolje pustit ljude da umru, al to eto HNS je predlago, ako ja shvaćam taj celogizam najbolje. Znači, pustimo ljude, izložimo ih riziku, nemojmo djelovat. Zašto? Jer nisam siguran da to možda oni neće platiti iako je regulirano zakonski tko, kako i zašto, propisuju se naknade za distribuciju, dakle ne može netko svojevoljno, bilo koji distributer, ne znam kolko ih ima, 20-tak, 30-tak u RH, mahom privatnih tvrtki, ne mogu samoinicijativno to raditi bez odobrenja nadležne agencije. Ali već, iako je to možda sumnjivo, al baš kad dolazi od onoga Čuraja ih HNS-a onda baš amaterni ljudi umru, jel nećemo to radit da ispadne da je čovjek nešto dobro napravio, pa šta će onda reć? Pa ja sam tako dobro shvatio vaš diskurs, što mi je teško razumljivo. Nekad treba i reć bez obzira ko šta kaže, gledat što se govori, a ne tko govori i maknuti neka osobna mišljenja prema nama ili prema nekim strankama, ali bitno da se o tom govori i ja ću na tom inzistirat, to nije prijedlog HNS-a, to je moj, prije svega, osobni prijedlog, al naravno koji HNS podupire. Ja sam predo ovdje dva amandmana upravo na tome, o tome jel sam dao na aktualnom pitanju prijedlog ministru i nastavit ću i dalje to raditi. Prihvati li, ne prihvatiti li trudit ću se raditi svoj posao i to je ono što stoji iza tog. Jedino to, prepoznati potrebu građana, prepoznati korist građana i raditi u tom smjeru. Sigurno sve drugo što se želi umanjiti, može i ne mora i u krajnjoj liniji nije ni bitno. Druga stvar, kada govorimo o istraživanjima, ajme meni što je to bilo u zajedničkoj našoj vladi problema. Prvo, se govorilo kako se rade istraživanja ugljikovodika pogotovo na Jadranu koja će uništiti naš turizam kako umjesto toga treba razvijati zelenu energiju, istu onu zbog koje se opet ista ta vlada, isti ta ministar u toj vladi optužuje da je pogodovao, pa onda nekako jedan dio te napadaju, drugi dio ne. Danas imamo platforme na 10-tke km od naših obala, naših bisera koji rade sa tehnologijom starom 30-tak godina, nikome ništa, a to je problem i od tog se odustalo zbog pritiska javnosti. Sutra to naši susjedi rade, mi ne možemo ništa oko toga napraviti, Crna Gora, Italija ima 100-tinjak na stalnoj razgraničenju i mi ne možemo ništa napraviti, ali mi nećemo to iskoristiti po najsuvremenijim kriterijima, ok. Ista priča se ponavlja sad za LNG terminal, jedan prostorni plan, drugi prostorni plan, predviđeno kopneno, predviđeni plutajući u faznosti sve u redu i dao Bog da nama nikada ne bude trebao u punoj korištenju taj LNG terminal. Zašto? Jer on je garancija da druga strana neće nas moći ucjenjivati sa plinom jer znaju da imamo alternativu i to mi kupujemo i to mi plaćamo. Ja razumijem kolegicu ovdje koja je načelnica općine, ja sam to govorio i prije, ja to mogu razumjeti, svi mi želimo dostupnu energiju, svatko želi kod nas da ima u svom kućanstvu dostupnu energiju, plin, struju sve, ali nitko ne želi baš da gleda u stanicu, trafostanicu pored. To nitko ne želi, ali svi želimo imati dostupnu energiju i svatko želi priključak na struju, a nitko ne želi gledati trafostanicu. I uvijek u državama svugdje za dobrobit većina neka manjina moraju ih gledati. Dobije za to neku naknadu, istina i Bog možda padne mu vrijednost nekretnina pa netko i kupi takvu nekretninu zato što upravo gleda na trafostanicu, ali ta manjina nažalost služi ili veća svrha je da velika većina građana Hrvatske ima sigurnu dobavu energije ili struje, sutra plina. Veća je meni problem terminala JANAF-ovog na Krku, nego plina i ekološki, da se razumijemo, ekološki, ali to je netko napravio, danas vjerojatno nikada ne bi mogao i to nije spriječilo da Krk bude najveći turistički biser na Jadranu, a najboljim pokazateljima, a nafta. Pazite, nafta, ali imaju tehnologiju, vodene zračne zavjese da se zatvara, sve moguće preduvjete i ako se radi kvalitetno i stručno onda sigurno da brige nema. Ili ne, ali ne može mi nitko reći da je nafta u redu, a plin nije. Logika nalaže. Zato ja razumijem partikularne interese nažalost, oni moraju uvijek biti podređeni interesima građana i same zemlje. I to mogu reći, kada gospođa se javi ona brani interese svoje općine i svojih građana, doduše to je u prostornom planu bilo, to jest za one vlade zajedničke i na tome i radilo, pa jedno pa drugo, pa jedno pa drugo, tako gore dole malo se vozalo, malo jedan, malo drugi, ali generalno gledano ja mogu razumjeti da nitko ne voli u nekom turističkom mjestu takve neke investicije. I to je meni opravdani argument, a to da opravdava se i drži taoc cijelu državu i građane sutra kad nestane plina, sutra kad plin poskupi 50%, ljudi moji o čemu mi pričamo. Netko da se smrzne od hladnoće, a to nam se sve može dogoditi. To sada zvuči bezvezno kao neki virus koji se negdje pojavi možete mislit pa će sad nešto dogoditi. To tako zvuči sada recimo. I danas, prošle godine smo potpisali ugovor o eksploataciji na 6 polja, 2019., 2016. je išla prva, 5 godina oni rade, radi se, eksploatiraju, gledaju, traže odnosno ne eksploatiraju nego istražne bušotine rade 5 godina i onda ako imaju dovoljno slijedećih 25 godina je koncesija, to se radi, ali to je vremena treba. I to se radi da razmišljamo da ne bi ovakve iste rasprave imali za 10 godina, zašto mi nešto se nismo osigurali. Danas o tome govorimo, mi danas govorimo o budućnosti za 10 godina gdje ćemo biti, ali to nema političkih poena, to nije na dobitku, tko o tome razmišlja, tko razmišlja o više generacija, bitno je razmišljati o slijedećim izborima i kako će građani reagirati na ono što mi ovdje kažemo. To je bitno, kako njima sad ići, izbori dolaze i to je najbitnije, tko gleda za 2 godine tko živ, za 2 mandata tko živ tko mrtav. E, takvo nas je razmišljanje dovelo ovdje gdje jesmo i to je sve radilo i poštujem sve i poštujem sve argumente. Ali mi moramo razmišljati o dobrobiti svih građana. Pa kažem još jednom, nitko ne voli gledati trafostanicu sebi u dvorištu, a svi žele struju, pa ako se ne izmisle neke nevidljive, nepostojeće trafostanice do tada nažalost uvijek će pojedinci morati imati nešto ili patiti ili bilo što drugo na dobrobit svih. I to je tako. I neke stvari smo tu prihvatili i tako ćemo morati i dalje gledati, ali uzgred reći da to ima što manje zračenja, reći da to ima što manje utjecaja, da to bude što bezbolnije i vizualno i bilo kako drugo ekonomski, a pogotovo zdravstveno, da naši građani i o tome trebamo raspravljati, a ne o tome jel nam treba ili ne, te rasprave smo davno već usvojili, prešli i više Vlada ih je i potvrdilo, tako da kad govorimo o biločemu, i o tržištu plina, i o LNG-u i o sutra o hidrocentralama i svemu drugome, znamo po kojim pravilima i šta trebamo raditi. Zahvaljujem.
G. Maras tražio je repliku.
Hvala lijepo. G. Čuraj, koliko sam dobro shvatio vašu raspravu, s obzirom da Vlada ne prihvaća odnosno predlagač ne prihvaća vaš prijedlog oko ugrađivanja ovih mjerača plina, da li smatrate da onda Vlada izlaže riziku građane pošto ste tu teatralno pričali o mogućim smrtima itd., tako da nejasno je u biti da li optužujete Vladu za nemar odnosno za nepredlaganje određenih rješenja koje bi povećala sigurnost građana i da li smatrate da je to, da je Vlada preuzela prihvatljiv rizik s obzirom na potrebu uopće ugrađivanja tih mjerača u kuće ali složit ćete sa mnom da negativno iskustvo po pitanju razdjelnika još uvijek postoji i HNS-a tako da s te strane, nemojte bježati od toga. I druga stvar, nejasno je ovo što govorite da se ulaže, da istražuje, a svake godine sve manja i manja proizvodnja plina u RH, tako da nejasno kako se taj rad i ulaganje i istraživanje ne vidi na proizvodnji plina koja je iz godine u godinu sve manja i manja u Hrvatskoj.
Vrijeme, hvala. Hvala lijepa. Druga replika [[Upadica Čuraj: Može odgovor, molim vas?]] A odgovor, imate pravo, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Maras, pa da, slažem se s vama, ukoliko Vlada ovo ne prihvati ili ne napravi svoj prijedlog, onda da, će napraviti grijeh nečinjenja i neovisno o tome jel su sve Vlade do sada to napravile, apsolutno me to ne zanima. Sada zato što sam ja iznio, zato što je sad to tema, ako se sad to ne napravi jer se nitko to nije sjetio, ne znam zbog čega, uopće nebitno, ako se to ne prihvati, onda da, Vlada će biti odgovorna, bez obzira što do sada 30 g. nitko to se nije sjetio napraviti i to ću ja ovdje javno reći. Ja sad kažem i ja ću ponovo javno reć. Ja nemam kompleks apsolutno nikakav jer to je nešto što se može i mora. Što se tiče istraživanja, a znate dobro ako 5 g. se nešto istražuje i onda se odluči krenuti u eksploataciju, da to traje, da to ne može biti preko noći, ako nešto kreće 2016., tek 2021. će se odlučivati hoće li eksploatirati i onda dok se naprave eksploatacijske bušotine, znači mi možemo očekivat za 3 g., 4 da nam se krene nešto bolje radit što se tiče eksploatacije.
Gđa. Mrak Taritaš, replika.
Hvala lijepo. Svaka zemlja definitivno želi biti energetski neovisna i to bi trebao biti bazični zadatak svake zemlje, pitanje je koliko je to moguće, ovisno o niz drugih niz stvari. Ja sam dala repliku vezano uz vašu raspravu, vezano uz LNG. Ja ne mogu nikad razumjeti zašto mi trebamo neke stvari dvaput plaćati. Mogu vas podsjetiti na onu odluku da se radi brza cesta od Karlovca do Rijeke sa tri traka, nakon što su stradali ljudi tamo, onda je ipak došlo do pameti da treba biti puni profil. Jednako tako ne razumijem zašto se trebalo raditi plutajuće LNG terminal, dakle moglo se na kopnu stvoriti nekoliko faza i mogli se ić u prvu fazu i onda iza toga. Prema tome, iskustvo koje imamo, da mi volimo imati polurješenja i jako volimo plaćati dvaput a na kraju znamo ko to sve krive odluke plaćaju, plaćaju građani RH.
Hvala. Sada je redu [[Upadica Čuraj: Može odgovor, molim vas?]] Nisam vidio da ste digli, izvolite, odgovor.
Zahvaljujem, probat ću mahat jače. Zašto dvaput skuplje, zašto plutajući a ne kopneni? Kopneni je 50% skuplji kapitalno, 20 do 30% u smislu održavanja i operativnih troškova, to znači da bi građani praktički kopneni za našu sigurnost trebali plaćati više. Svi građani. Naravno, rok izgradnje plutajućeg je 1,5 do 2 g., kopnenog 4 do 5. Opet, ovo što je kolega Maras govorio, di smo mi, što smo. I nisam rekao što se tiče razdjelnika, pošto sam to zaboravio replicirati, kao neka poveznica, razdjelnici nisu uštednici, razdjelnici su oni koji govore koliko je ko potrošio a ne koliko ko će s njima uštedit, uštedit će oni koji su plaćali tuđu energiju a s njima smo dobili vrijeme da ne liberaliziramo tržište toplinske energije dok se to ne provede i to je ... [[Govornik se ne razumije.]] Zahvaljujem.
Hvala. Sada je gđa. Mirela Ahmetović na redu sa svojom pojedinačnom raspravom, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Pa nisam se imala namjeru javiti u pojedinačnoj raspravi ali evo potaknuo me kolega Kirin a potaknuo me je pitanjem je li važniji lokalni ili strateški interes. Pa mene kolega Kirin čudi da to pitanje dolazi od čovjeka koji je izabran i kojemu je dana časna dužnost da brani interese građana Primorsko-goranske županije odnosno VIII. izborne jedinice. Dakle građana lokalno ali koji su isto tako i građani ove RH, zaboravljate i to prečesto i previše vas. Sjećate li se glasanje o tzv. lex LNG-u? Dal uopće znate za što se digli ruku kad se glasali za lex LNG? Ja sam u nekoliko navrata u medijima jasno rekla i obrazložila apsolutno svaki članak za koji ste digli ruku, i vi i vaši kolege. Prvo lex LNG-ijem ste predali komad mora po najnižoj cijeni u koncesiju na 99 godina. Naknada koju će plaćati građana, ako prihodi operatera, danas tvrtke LNG Hrvatska, a sutra tko zna kojeg operatera ne budu dovoljno visoki, možemo se samo pitati kakva će biti a plaćat će ju građani RH. nitko drugi. Izravno građani RH iz svojih džepova. Da, i ovo operiranje terminalom, odnosno kad sam rekla tko zna ko će operirat tim terminalom sutra, i to ste u lex LNG-u vrlo jasno odredili tako da Vlada može u svakom trenutku odlučiti operiranje tim terminalom, predat nekom drugom a kome, rekla sam u svojoj pojedinačnoj raspravi kada sam govorila o provođenju Energetske strategije, ali Mađarske. Jesu li to kolega Kirin strateški interesi RH? Evo nešto sam čula i od kolege Čuraja, kaže mi kupujemo alternativu, mi za 150 milijuna eura sredstava građana RH, 100 izravno iz proračuna i 50 od HEP-a i PLINACRO, a i onih drugih 101 milijun eura iz europskih fondova kupujemo alternativu. A znate od kud su ta sredstva? Nisu ona s neba pala, ona su isto sredstva građana RH. Ajmo demistificirati te europske fondove i sredstva eu fondova, pa RH iz džepova građana RH uplaćuje EU, a EU daje koliko daje, daje koliko ste sposobni povući. I gle čuda, baš za najlošiji projekt vi i tih 100 milijuna eura povučete iz eu fondova, dodate još naših 150 milijuna eura i predstavljate nam to kao da kupujemo alternativu jer će se ljudi smrzavati jer neće biti plina. A što kažete na to da je Europska komisija 2014. izradila studiju i predstavila ju je, koja kaže da RH nije ugrožena ako prestane dotok plina. Ne govorim ja napamet, kolega Kirin postoje dokumenti, pročitajte. Ista ta EU, ista ta Europska komisija koja vam daje da izgradite LNG terminal, ista ta Europska komisija koja sada traži da se smanje subvencije za fosilna goriva, a da se poveća i to oštro povećaju subvencije za zelenu energiju. Rekao je kolega Čuraj da mi valjda u Omišlju i mi na otoku Krku i Primorsko-goranskoj županiji držimo za taoce cijelu državu zato jer smo mi protiv strateškog projekta LNG-a. Vrlo, vrlo neučinkovito manipuliranje riječima. Zašto neučinkovito? Jer građani Omišlja i otoka Krka i Primorsko-goranske županije znaju o ovom projektu više nego što zna ijedan od vas ovdje prisutan, pa kada ste i svi ovdje. Dakle ne možete obmanuti javnost niti u Omišlju niti u Primorsko-goranskoj županiji, uzalud. Mi smo dokazali kroz povijest, hvala Bogu od sedamdesetih da nismo protiv strateških projekata RH, niti JANAF-a, niti „Dina Petrokemije“, niti „3. maja“, niti Zračne luke Rijeka, pazite sve ovo u jednom malom Omišlju, pa niti protiv LNG terminala gospodo kojeg smo 25 godina kroz akt prostornog plana tesali do razine do koje je postao nevoljko, ali prihvatljiv jer je strateški interes RH. A onda Vlada RH, naravno HDZ-ova vlada jednim potezom pera odluči promijeniti taj terminal u plutajući i kaže eno ga u prostornom planu. Gdje? Do danas mi ga nitko prstom nije pokazao u prostornom planu. Zar vi mislite da ja ne znam što piše u prostornom planu, a i ja sam ga predlagala? Zar vi mislite da građani ne znaju što piše u njihovom prostornom planu, a oni su ga odobravali posredstvom svojih vijećnika? Koga vi obmanjujete? Naknada, kolega Čuraj je spomenuo naknadu, nemojte nas ponižavati, nemojte nas ponižavati. Ne postoji naknada za koju bi Omišalj, otok Krk, Primorsko-goranska županija i sav normalan dio ove države pristao primiti nakaradni ekološki najštetniji projekt. Mi nismo potkupljivi, mi se ne kupujemo. Nudile su se neke naknade Omišlju, ali nažalost niste nas uspjeli kupiti i nećete. Kršenje zakonskih propisa neće proći u Omišlju, nikad, nikad. Veći problem je JANAF. A što je sa ilegalnim kamenolomom u Omišlju? Jel itko zna da postoji ilegalni kamenolom u Omišlju u turističkoj zoni, na koje državne institucije ne reagiraju, a ja 7 godina pišem i sudim se i kazneno prijavljujem? Kaže kolega Čuraj da je kopneni terminal skuplji od plutajućeg. Ma nemoj, temeljem čega to kaže. Temeljem studije „Ekonerga“ koji je napisao u prvoj studiji 2016. da je kopneni terminal isplativiji od plutajućeg i ako se ipak unatoč tome što je kopneni terminal isplativiji od plutajućeg bude razmišljao da se ipak ide na plutajući, da se prvo mora razmatrati na koju lokaciju. Ma niste ni na tren pomislili, ali ste zato platili tu studiju koja kaže da je kopneni terminal isplativiji od plutajućeg. A onda taj isti „Ekonerg“, ista tvrtka iz istih sredstva, napravi studiju plaćenu iz sredstva građana RH napiše da je plutajući terminal jeftiniji. Hoće li se tvrtka „Ekonerg“, hoće li se tvrtka „LNG Hrvatska“, hoćete li se vi odlučiti koju ćemo studiju plaćenu iz sredstava građana RH priznati? Koji je terminal isplativiji? Kako vas nije sram uopće kalkulirati sa isplativosti kopnenog ili plutajućeg terminala? Da ne govorim o detaljima i o obmani javnosti kada uspoređujete kopneni i plutajući terminal. Kopneni je od 6 milijardi kubika, a plutajući od 2,5 milijarde kubika. Prestanite obmanjivati javnost. Primorsko-goransku županiju i javnost ne možete jer previše znaju o projektu, a prestanite ostatak javnosti. Dakle da zaključim, Omišalj i Primorsko-goranska županija nisu protiv strateških interesa RH, ali su protiv kršenja zakonskih propisa, protiv trošenja sredstava građana uludo, protiv predaje energetskog sektora drugim državama i protiv ponižavanja zdravog razuma. Prestanite ponižavati Omišalj, otok Krk, Primorsko-goransku županiju, znamo previše. Hvala.
Gospodin Krešo Beljak je tražio repliku.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Ahmetović, ja pozdravljam vaš nastup i vaš govor, dosta emotivan i u svakom slučaju moram reći da sam na vašoj strani, ali isto tako moram reći da je poprilično naivno misliti odnosno vjerovati i svi u Hrvatskoj koji vjeruju da ljudi koji predstavljaju taj LNG terminal kao strateški interes Hrvatske da doista to i misle i da to ljudi vjeruju i izvan Primorsko-goranske županije. Dakle, to ne vjeruje nitko osim onih koji su to predlagali, koji su to izglasali, često ni ne gledajući što su izglasali. No, ovo im je zadnje, mnogima, mnoge ljude koji su digli ruku odnosno glasali za to uskoro više nećemo gledati, a nakon slijedećih parlamentarnih izbora imat ćemo svi zajedno priliku graditi pravu modernu zelenu energetsku politiku RH bez ovakvih nakaradnih, antihrvatskih projekata kao što je plutajući LNG-i terminal u Omišlju. Hvala.
Hvala i vama. Koristim priliku pozdraviti učenice i učenike Elektrotehničke i ekonomske škole iz Nove Gradiške, to je prva grupa od 36 osoba koje su ovdje, doći će i drugi poslije. [[Pljesak.]] Hvala što ste s nama. Gospođa Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Ahmetović ovdje se zaista su se razvile nekoliko stvari. Prvo da vi držite taoc, dakle da držite taoc ostatak države, drugo o važnosti tog LNG-i terminala koji je na moru i značaja za RH i treće da netko o vašem prostornom planu zna neusporedivo više nego što znate vi koji ste predlagatelj i koji ga gleda. Priča o LNG-i terminalnu nije od jučer, priča o LNG-i terminalu je star 20 godina i ako se za 20 godina na određeni način nije krenulo rješavati kad je energetska situacija bila puno neusporedivo lošija nego što je danas očito se rješavalo preko koljena i treba jasno reći da mi zaista imamo tu sklonost da plaćamo 2 puta. Ja sam u replici kolegi Ćuraju usporedila to sa onom brzom cestom koja je išla od Karlovca do Rijeke pa se je pokazalo dakle ta ideja da imamo 3 trake i vrlo brzo se pokazalo da je kad su stradali ljudi da je nemoguće, [[Upadica: Hvala lijepa.]] to je ista priča i sa ovim LNG-i terminalom.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Gospođa Ahmetović, odgovor.
Poštovana zastupnice Mrak Taritaš, jasna mi je vaša rasprava, ali ono što je bila intencija moje rasprave je da se konačno skine šapa sa Omišlja. Konačno da se skine šapa i u pogledu JANAF-ovih tankova. Pa ljetos smo imali izljev pjene na moru i onda krpanje da nitko ne primijeti, usred dana, turistička sezona. Sad strahujemo od korona virusa, a pozivate se na strateško opredjeljenje za turizam, a gurate na more, znači širite industrijsko područje na more. Znate li vi da u Omišlju 3 puta veći prostor zauzima industrija od stambenih dijelova, jeste li toga svjesni? Ali nije to poražavajuće, poražavajuće je što se sve to odrađuje protivno zakonskih propisa ove države koje vi morate braniti. Vi koji morate braniti zakone RH, vi ih kršite.
Gospodin Ivan Kirin, ima repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, uvažena zastupnice, dobro znamo sjećamo se vi ste to veoma gorljivo branila jedno i drugo, bili ste za, protiv, sjećate se kako su političke strukture u Primorsko-goranskoj županiji reagirale, od družbe Adria, JANAF-a i na kraju LNG-i terminala. Najprije kopneni terminal, pa je odlučeno tada strukture da je jeftinije, bolje, brže da bude plutajući terminal. Sada je sve promijenjeno, to je jasno ali što je bitno, bitno da je plin, najekološkije fosilno gorivo, to je bitno i puni kapacitet terminala bi trebao biti 26 milijardi m3, a da bi bio isplativ, isplativa gradnja jer ga nema smisla graditi samo za Hrvatsku jer to prelazi naše potrebe. Trebalo bi biti zakupaca 1,5 milijardu i zato se čeka dogovor sa Mađarima. I mislim da je to smisao. Hvala.
Odgovor, gospođa Ahmetović.
Da, plin je fosilno gorivo, a Europa uskraćuje subvencije za fosilno gorivo i potiče sada zeleno gorivo odnosno zelenu energiju. Ispravljam vas ne 26 milijardi kubika, nego 2,5 milijarde kubika je puni kapacitet predviđen za plutajući LNG-i terminal. A znate li koji je zakup tog kapaciteta danas? 500 milijuna kubika i to kako, tako što je natjerana INA da zakupi dio kubika i HEP naravno da zakupi dio kubika. A kako će se to reflektirati odnosno tko će platiti taj nepotreban zakup milijuna kubika, građani iz svojih džepova. I sad imamo situaciju gdje je zakupljeno 500 milijuna kubika u odnosu na 2,5 milijarde kada bi bio možda isplativ. Ali nema ni kupaca, ni prodavatelja kolega Kirin. Nema ih jer je to najskuplji plin u svijetu, nema zato što Hrvatska troši svoja sredstva za gradnju infrastrukture koja će eventualno trebati Mađarskoj.
I gospodin Davor Vlaović, replika.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice u svom izlaganju više puta ste rekli kako se omalovažava građane Omišlja, Krka, a slažem se s vama da bi mi sve zakone i odluke koje ovdje donosimo morali imati prvo u fokusu interese građana pa i ako su u pitanju strateški interesi RH mora se razmišljati o građanima. A ovdje vezano uz ovaj projekta je i Općinsko vijeće Omišlja i svi stanovnici Krka i skupština Primorsko-goranske županije rekla da je protiv toga, prostorno planska dokumentacija rekla da je protiv toga i stalno se nastoji prikazati to kao strateški interes koji je iznad građana RH. Jednostavno ne možemo to prihvatiti jer slična stvar se događa i u Slavoniji, u Slavonskom Brodu, za JANAF nije mogla dobit poslove Đuro Đaković koji je već radio tamo ove spremnike nego dobio je firma koja nema referenci za takve poslove, pa onda im se i zagadi voda za Uskrs i na kraju ne znamo ko je zagadio vodu i ko je kriv. Evo, toliko ova Vlada razmišlja o građanima RH.
Hvala. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, sad je na redu g. Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Danas smo imali priliku ovdje čuti kako je HDZ i ova Vlada prevarila Europsku komisiju 2018.g. i to se naglašava kao nešto jako, jako loše. Naravno da je iskrivljeno, naravno da se laže, istina je da je HDZ-ova Vlada upravo dogovorila sa Europskom komisijom uvjete koji su onda kroz zakon 2018.g. provedeni. Ali idemo sad na to o čemu je to hrvatska Vlada, HDZ-ova Vlada dogovarala sa Europskom komisijom i zašto? Dakle, prilikom donošenja Zakona o tržištu plina napravljena je odgoda do 31.3.2021., dakle još ova ogrjevna sezona i još jedna cijela ogrjevna sezona, ništa se ne mijenja za naše građane, dakle dogovoreno je da i dalje ostane regulirana cijena plina za kućanstvo. I sad to se prikazuje kao podvala HDZ-ove Vlade Europskoj komisiji. A onda u tom istom govoru kolege Đujića čujemo da 2021. kad prestane ova regulacija cijene plina za kućanstvo opet je HDZ kriv. Ako slučajno poslije tog ožujka 2021. cijena plina na tržištu poraste, pa temeljem tržišta i cijena plina za kućanstvo poraste. Opet je kriv HDZ. Pa daj se odlučite, je li HDZ napravio dobro 2018. ili nije? Ako je onda je ove 3.g. HDZ napravio dobro našim građanima jer 2018. kad je cijena tržišta plina bila dosta visoka oni su plaćali puno manje. Ili 2019., što je rekao državni tajnik prilikom prvog čitanja ovog zakona, da je cijena plina kod nas oko 40% manja od prosjeka u EU za kućanstvo, pa to je onda opet HDZ napravio dobro. Dakle, imamo stalno to ako ispregovaramo nešto sa Europskom komisijom onda smo ju prevarili, a ako ne ispregovaramo onda nismo dovoljno suvereni, nismo dovoljno država koja, Vlada koja vodi brigu o svojim građanima itd. Morate se odlučiti i reć HDZ je zaslužan za to što su građani plaćali 2018., '19.-te, '20.-te, pa i do 3. mjeseca '21. manju cijenu plina u odnosu na druge građane i to su napravili dobro. Kroz to vrijeme od 3.g. i građani, dakle kućanstvo i distributeri plina i opskrbljivači plina prilagodit će se tržišnim uvjetima, naučit će se radit u tržišnim okolnostima i upravo zato ovim zakonom se i uvode ove stavke, pogotovo vezano uz skladištenje plina, da u potpunosti tržište nakon 31.3.2021. zaživi. Čuli smo ovdje danas kako Europa se zalaže jedino i samo za zelenu energiju i plin je fosilno gorivo i čuli smo da onda Europa ne želi forsirat plin nego zelenu energiju. Ali svi oni koji imalo nešto znadu o energiji, koji imalo znadu o energetici, oni znadu da kad zbog vremenskih uvjeta nestane obnovljivih izvora, kad iz bilo kog drugog razloga dođe do propada, moramo imat negdje u sustavu rezervu. I naravno da je ta rezerva upravo, pogotovo za proizvodnju električne energije, optimalna upravo iz plina i zato iako smo čuli da nemamo energetsku strategiju danas ovdje u raspravi, a donijeli smo ju odnosno raspravili u HS prije par tjedana, imamo ju, ta energetska strategija predviđa upravo korištenje obnovljivih izvora energije, ali isto tako kao garanciju za te obnovljive izvore povećanje kapaciteta proizvodnje električne energije iz plina odnosno povećanje snage tih kapaciteta, a s druge strane isto predviđa smanjenje ukupne potrošnje plina. Pa u ovom trenutku najviše plina koristimo upravo za grijanje, a i u tom području grijanja možemo koristit obnovljive izvore energije pored onoga da ulažemo u smanjenje potrošnje energije kroz obnovu fasada i smanjenje odnosno povećanje energetske učinkovitosti. Obnovljivi izvori energije u području grijanja mogu doć iz biomase, nema drugog bitnog energenta koji može bit zelena energija. I zato plin nam je jedan od ključnih i važnih energenata ne zato da forsiramo najveću potrošnju na bazi plina već da ga koristimo kao zalihu u trenucima kad iz bilo kog razloga moramo pokrenut elektrane kako bi nadoknadili ono što u nekom trenutku ispadne iz obnovljivih izvora energije i u tom slučaju nam plin igra veliku ulogu. A još je isto zanimljiva ova teza pada proizvodnja plina, pa naravno da pada ako nemamo novih bušotina. A ako idemo istraživati nove bušotine onda se svi dignu na zadnje noge i kažu turizam, ekologija itd. dakle stalno smo u kontradikciji. S jedne strane želimo zelenu energiju, ali ne želimo imati dovoljno plina, ne želimo LNG terminale, ne želimo dobavne pravce i osigurat se da u slučaju tih obnovljivih izvora energije koji ispadnu imamo rezervu. Zamislite kako reagira kućanstvo, kako reagiraju potrošači kada ostanu bez električne energije? Pa onda bi im bilo svejedno daj iz nuklearne, daj od bilo kuda samo nam daj tu električnu energiju. A kada trebamo ulagati u takve energetske objekte, e onda se pozivamo na ekologiju. Dakle, Energetska strategija je dobro napravljena, predviđa da glavnina korištenja energenata u narednom vremenu bude upravo iz zelene energije, dobro je osmišljeno da plin u kapacitetima za proizvodnju električne energije raste, ali u ukupnoj proizvodnji pada što znači da nam i za toplinsku energiju koristimo sve više obnovljive izvore tj. biomasu. I da, moram na kraju zaključit HDZ je zaslužan što 2018., 2019., 2020. i do 3. mjeseca 2021. građani plaćaju reguliranu cijenu plina u kućanstvu i to je ispregovarao sa Europskom komisijom prilikom donošenja zakona 2018. godine. Hvala.
Hvala i vama za sada jer imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražio gospodin Čuraj.
Kolega Totgergeli, vi ste rekli jednu stvar koja je zapravo činjenica, a to je da će nekima HDZ uvijek biti kriv, da će nekima HDZ uvijek biti kriv i u jednoj velikoj većini možda građana i hoće. Isto tako velikoj većini građana i SDP će uvijek biti kriv, možda će jedino HNS svima biti kriv to mogu reći, … ovako na svoj račun reć nešto. A istina je uvijek negdje između. I teško je nekad priznati, a to je a propos kolege Marasa da nekad ti vječiti krivci mogu nešto napraviti dobro. E to je ono što nama treba da prepoznamo ideje, sadržaje, a ne forme i one klasične podjela koje nas vraćaju nazad ajme meni.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Totgergeli.
Hvala. Da, slažem se s vama da na kraju razgovaramo o tome ko je kriv, ali jednostavno na takvu prozivku i na tako složenu raspravu u ime kluba čovjek ne može ne reagirati, pogotovo kad dakle to je upravo ova Vlada sa svim ljudima koji su u toj Vladi zaslužna za ovo, a dođe se do teorije da kada je nešto dobro onda ste prevarili, a kada nešto ispada kao problem koji treba rješavat e onda ste vi krivi. Jednostavno čovjek ne može ne reagirati na to, a to je uobičajeno ustvari da se na takav način pokušava umjesto argumenata u ovom Saboru govoriti i zbog toga sam na to prije svega reagirao.
Gospodin Beljak.
Hvala lijepa. Gospodine Totgergeli, u pravu ste, HDZ nije kriv, HDZ je zaslužan što je Hrvatska izgubila kompletan bankarski sektor, kompletan energetski sektor, kompletan telekomunikacijski sektor, sve, ali baš sve do devedesete bilo 1/1 u vlasništvu RH vi HDZ ste zaslužni što danas to tako nije. Između ostalog kada govorimo o istraživanjima nalazišta plina od 1990. ta naša strateška kompanija INA koja nije više naša nego je HDZ ne kriv, nego zaslužan što su neki drugi sada toga vlasnici, nisu radili nikakva istraživanja i uopće ne znam da li postoje u novim tehnologijama nova nalazišta plina kako ne bi ovisili o uvozu. A što se tiče rečenice da ste vi rekli, kad nestane obnovljivih izvora energije, mislim da je to malo kontradiktorno, kad nestane, šta, kad nestane sunca, kad ne stane vjetra? Ja se nadam da će HDZ nestati prije toga.
Hvala gospodin Beljak. Prije nego što vam dam riječ gospodine Totgergeli, pozdravit ću drugu grupu Elektrotehničke i Ekonomske škole iz Nove Gradiške pljeskom. Izvolite.
Kolega Belja, ja znam što ste vi nesretni što je HDZ zaslužan i što je vodio Hrvatsku u vrijeme od '90.-te pa do 2000., što je zaslužan što je Hrvatska i u NATO-u i u EU, ja znam da ste nesretni zato što u ovom sad trenutku imamo rast BDP-a, rast plaća, rast gospodarstva, rast mirovina znam da vas to smeta i znam da ste zbog toga nesretni. Neki vaši kolege iz HSS-a surađuju sa HDZ-om, surađivat će i u buduće, vi rasturate HSS i ponašate se neprirodno, praktički izvlačite HSS iz EPP-a, dakle vi se ne ponašate kao jedan HSS-ovac i ja znam da ste vi nesretni što je HDZ za puno toga u ovoj zemlji zaslužan.
Dat ću vam riječ g. Beljak, povreda Poslovnika, pravite razliku između mišljenja i … [[Govornik se ne razumije]] , izvolite.
Ne, pa poštovani g. potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238. Poslovnika, g. Totgergeli je govorio o HSS-u, on je član HDZ-a, šta on ima govorit uopće o HSS-u, neka ispuni pristupnicu, neka se javi lokalnoj organizaciji tamo i nek dođe u HSS, pa onda nek raspravlja. Jel ovo što je on govorio, on je u odgovoru na moju repliku spominjao HSS, kakve to sad veze ima, pa fala Bogu da bismo mi trebali svi skupa surađivat kad su hrvatski interesi u pitanju, samo je problem što HDZ uvijek radi protiv hrvatskih interesa od prvog dana.
Hvala lijepa. Dozvolio sam vam da dođete do kraja inače u ovom HS niko ne govori o drugim strankama ako ste primijetili jel da, samo g. Totgergeli. Idemo dalje sa, idemo dalje sa replikama, g. Mišić.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Tot, šta bih rekao, biti u oporbi je uvijek biti protiv, pa bilo čega, ali možda nekada to nije dobro. Imati LNG ili brinuti o budućnosti energije RH je svakako dobro. Koliko će taj plin biti, to je pitanje, to još uvijek ne znamo, ali alternativa mora biti. Prema tome, sve te buduće, buduća usmjerenja prema energiji svakako pozdravljam, tako i sunčevu, tako i plinsku, mi ne znamo danas sutra šta će bit sa ruskim plinom, našega imamo sad nešto manje neg što je bilo, ali svakako moramo bit pripremljene alternative ako dođe do nečega što bi građanima svakako trebalo osigurati da imaju u budućnosti plin. Hvala.
g. Totgergeli, izvolite.
Hvala. Slažem se s vama, međutim osto sam na neki način dužan objasnit što znači kad ispadne, u žaru govora možda nisam dovoljno jasno to pojasnio. Dakle, imamo obnovljiv izvor energije, recimo vjetroelektranu i zbog prevelikog, prejakog vjetra, preintenzivnog vjetra ta elektrana u nekom trenutku da se ne bi srušila mora se isključit. E to u energetskom sektoru, taj, to isključenje kad je praktički u punoj proizvodnji, pa onda dođe do naglog isključenja većih količina odnosno većih megavatsati, to zovemo ispad, ispad iz sustava, pa na taj način ispada taj dio kapaciteta koji dolazi od obnovljivih izvora energije. Trudit ću se ubuduće bolje objašnjavat još.
I na kraju, zadnja replika g. Slaven Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Totgergeli, dakle primijetio sam u vašem izlaganju tu jednu prejaku naglašenu ulogu plina kao, rekli ste, garancija obnovljivim izvorima energije. Sad ste to pojašnjavali. Ja bih rekao da malo se glorificira uloga plina kao takvog jer to jest najčišći fosilni energent, međutim njega koristiti za grijanje, njega koristiti za opskrbu domaćinstava je doista jedno rješenje koje trebamo odbaciti jer mnoge zemlje ga zabranjuju kao takvog. U principu plin bi trebalo vrlo skoro koristiti samo kao sirovinu za industriju, a nikako, ne kao energent, dakle to smanjiti, a obnovljivi izvori energije kao takvi, kao kompleks, dakle tehnologija su već vrlo sposobni konzervirati energiju i dat dobar odgovor na ispade. Hvala.
Fala ljepa. Odgovor g. Totgergeli.
Hvala. Slažem se s vama u potpunosti, čak kroz svoju ovu pojedinačnu raspravu sam upravo o tome i govorio. Ono što naglašavam plin kao važan, važnu rezervu je upravo za proizvodnju električne energije, ali i tu se slažem s vama da je on fosilno gorivo i onog trenutka kad ćemo nać bolje od toga preći ćemo na to što je bolje. Hvala.
Dobro i na kraju posljednja pojedinačna rasprava biti će ona od g. Tomislava Klarića.
Uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Današnja točka dnevnog reda je Konačni prijedlog zakona, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina. Danas tijekom čitave rasprave najmanje smo čuli o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina i onome što se to u njemu mijenja. Slušali smo puno više rasprave o svemu i svačemu, najviše o LNG-u. Pa ću i ja si uzet za slobodno da malo proširim i taj dio svoje rasprave i iznesem neko svoje viđenje onoga što je danas u RH na neki način aktualno. Potpuno je razumljivo da su mediji krcati ovih dana i da je nekakva vijest spaljivanje nekakvog pusta, zvijezda petokraka u Rijeci ili Obersnel u, maškaran u Jovanku i dobro je da narod piše i da mediji o tome govore. A ja mislim da bi bilo puno kvalitetnije kad bi na isti način i istom mjerom se pisalo da se u Rijeci gradi KBC, da se u Rijeci ušlo u more i da se gradi zapadna obala i kontejnerski terminal, da se pokrenula i ugovorena izgradnja najskupljeg metra, kilometra ceste od zagrebačke obale prema Škoru, Škorinje na prostoru Primorsko-goranske županije. Da je upravo sad, a pričamo o LNG terminalu, upravo sad, jutros sam bio na gradilištu prije nego što sam krenuo ovamo jer je na mom području, u mom gradu, u mom Zlobinu se gradi MRS za upravo za taj LNG terminal i trasfor naftovoda počeo je iskop kanala za polaganje budućih cijevi. Zašto ovo govorim? Sjećam se kad se gradila riječka zaobilaznica, na isti način bilo je događanje naroda spasimo Draški Potok, čak sam i ja dobivao nekakva prijeteća pisma jer sam u prostornom planu dozvolio da se područjem grada Bakra gradi ta riječka zaobilaznica, velebna cesta, većim dijelom na mostovima, tunelima i na kraju kad se ona izgradila, više o tom niko ne priča, svi se njome vozimo oko Rijeke i na Krk jer je to bilo nešto dobro. Isto tako 2007.-'08. pokrenuta izgradnja magistralnog plinovoda Pula – Karlovac, evo kolege iz Istre se toga sjećaju i ja se dobro sjećam jer sam se žestoko borio da se napravi izvadak iz tog plinovoda prema mojoj industrijskoj zoni jer uvođenje tog plina omogućilo otvaranje u periodu od kad je on izgrađen do danas oko 4.000 novih radnih mjesta. Jel se devastirala priroda? Je. Jel se prosjeka trasa? Je. Ali je doveden plinovod i izgradila su se radna mjesta. Jel se u ovom trenutku gradi Pelješki most, da nema korona virusa možda ne bi ni imali onu vijest da su došli oni iz Kine sa teretnim brodom elementi koji će se postaviti na stupove koji se grade. Dakle, čitavo vrijeme idemo na nešto pozitivno i čitavo vrijeme nitko ne spominje što se to sad u ovom trenutku u Hrvatskoj događa i koju poziciju Hrvatska ima u Europskom parlamentu upravo u ovom trenutku sa ovom našim premijerom, sa našom Vladom i sa Europskim fondovima koji se povlače ovdje u RH. Kad govorimo o LNG-i terminalu direktorica Dorić je najavila još u travnju 2018. da će 2020. biti izgrađen LNG-i terminal. I ovdje smo čuli jednu izjavu da se Primorsko-goranska županija ne može obmanjivati, a ja govorim da može obmanjivati i obmanjuje se. A znate tko ju obmanjuje, evo sad ću pročitati, izvukao sam sad na brzinu, budući da je rasprava krenula u tom smjeru izjave gospodina Komadine. Dakle, 2010. godine žestoko se zalaže za plutajući terminal, kada je Vlada htjela graditi kopneni, 2017. dakle prije nepune 2 godine taj isti župan u svom predizbornom programu i u svojoj kampanji proziva Vladu očekuje realizaciju LNG-i kao kapitalnog projekta, pročitajte, zaguglajte, potražite šta je taj župan tada govorio kad su mu trebali glasovi u Primorsko-goranskoj županiji i koje su njegove ideje bile vezane za taj energent. Dal se promijenilo razmišljanje župana, ne, ja ga znam i znam da on misli da je to dobro, ali u tom trenutku trebali su mu glasovi i građana Omišlja i Primorsko-goranske županije, on se silno zalagao znajući da je to gotovo, znajući da su projekti gotovi, znajući da su sredstva osigurana i znajući da će se graditi plutajući terminal. I u ovom trenutku on se gradi. I svi koji se busaju u prsa da to nešto brane, da se zalažu za te građane da oni to neće dozvoliti, lažu i obmanjuju građane Primorsko-goranske županije. Zašto ja govorim na ovaj način? Zato jer mislim da svi mi moramo početi razmišljati, govoriti, razgovarat drugačije. Ako ne budemo razgovarali na način da je ovoj zemlji potrebna izgradnja, ako ne budemo govorili na način da su europska sredstva koja uplaćujemo u europski proračun na neki način vraćaju natrag umnožena ovdje u RH, ako ne budemo širili nešto što je pozitivno onda će se događati upravo ono što kolega Bulj često govori koliko ljudi je otišlo iz Hrvatske. Al mi smo protiv svega. U ovom trenutku ja u svome gradu sa svojim suradnicima pripremama projekt solarne elektrane od 10,5 megavata. Sad u ovom trenutku toliko je ukupna potrošnja 220 poslovnih subjekata u našoj poslovnoj zoni. Dal ćemo uništit grmlje i kamenje na jednom brdu? Hoćemo. Zašto? Jer ćemo na njega postaviti solarnu elektranu. Koji je efekt te solarne elektrane? 10,5 megavata struje za buduće korisnike te naše industrijske zone. Kad govorimo o ekologiji tu je bila spominjana INA, dal u ovom trenutku se radi modernizacija riječke rafinerije, da, neki dan sam bio dolje na gradilištu radi se novi Koking kompleks, ulažu se u to ogromna sredstva. U ovom trenutku, baš sad ministar Oleg Butković u Mošćeničkoj Dragi potpisuje ugovor za nova sredstva za obnovu obala, riva i renesanse na hrvatskoj obali. Jel gradimo to? Da. Ne, nama je glavna vijest tko je spaljen u Imotskom, zamisli molim te. Spaljivali su mene, vas ne znam koga koliko puta, nešto što je tradicija, što su običaji. I to nek piše i o tome nek se govori, pa nek iznese svak svoje mišljenje i za i protiv, ali zašto ne pišemo ono što se radi, ono što se gradi, što je dobro. Jel se gradi bolnica u Puli? Da. Netko je za to osigurao sredstva, netko se za to izborio. U ovom trenutku ovaj zakon, izmjene i dopune ovog zakona na osnovu kojeg je pokrenuta ovoliko žučna rasprava tijekom današnjeg dana je isključivo politikantstvo da bi se povukli nekakvi politički poeni, eto ja se za nešto borim u trenutku kad sam svjestan da je to gotova stvar, to je gotova stvar. LNG na Krku je gotova stvar. Govorim vam odite gore na Zlobin MRS se gradi, 10 strojeva je sad trenutno na gradilištu. S trasom naftovoda prema Omišlju kopa se rov za cijev i radi se privezište na obali. E sad ako netko sumnja nek razgovara sa mornarima, primorcima, nek razgovara sa kapetanima, nek razgovara s ljudima koji plove na takvim brodovima i nek oni kažu. I to je bio meni osnovni motiv zbog čega sam podržao kad se glasalo o ovom zakonu i zbog čega sam trpio i brojne kritike, osobna prozivanja, napade i kad sam razgovarao sa tim ljudima koji su najviše napadali vidjelo se da oni uopće ne znaju što je to. Zato govorim sve je ovo ako idemo kontra nečega, samo da bi bili kontra, da bi povukli nekakve političke poene za sebe, za svoju stranku, da bi osvojili negdje nekakvu vlast ili zaradili nekakvu poziciju onda to nije dobro, onda je to šteta za ovu zemlju. Hvala.
Aha, sve to, gospodin Ivica Mišić je prvi koji je tražio repliku.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, da, sve što ste radili dobro to se ne vidi i to ne žele uopće pričati, bitno je bilo pisati o spaljenom u Imotskom ono, ono dvoje ljudi, to je jako bitno. Nebitno je kad sam neki dan govorio o otimanju zemlje u Bosanskoj posavini u Bosni, to je jako nebitno. Nebitno je što se istjeruju isto Hrvati iz Srbije, evo i danas čitamo, to je nebitno. A sve što je bitno i što je dobro u ovoj državi i što se dobro napravili i to je oporbu i ljude nebitna stvar. I ovo o čemu ste vi pričali o strategiji i o samoj toj sunčevoj energani koju radite to je nebitna stvar, ali jako je bitna za budućnost Hrvata i energija u Hrvatskoj. Tako i ova LNG je jako bitan u opstanku energije i alternativi u odnosu na sve drugo. Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin Klarić.
Kolega Mišić, 2013., a da ne govorim '91. mogli smo samo sanjat da ćemo biti u nekakvoj EU. Sada u ovom trenutku naš premijer pregovara, dakle mi smo kao mala zemlja sa nepunih 4 milijuna stanovnika koji ovdje žive dogovarali, pregovarali tko će bit predsjednik nekog odbora u Europskoj komisiji, tko će predsjedavati Europskom komisijom. Ovdje kod nas Hrvatska danas predsjedava EU, a do prije 20, 30 godina smo bili u onim šarenim uniformama gore po ličkim rovovima i ne znam gdje po Hrvatskoj. Gradi se Pelješki most, nikada u povijesti u Hrvatskoj nije više izgrađeno infrastrukture nego u posljednjih 30 godina i u to vrijeme smo čak i ratovali. Cesta Split-Rijeka povezana Lika, magistralni plinovodi, vjetroparkovi, vjetroelektrane, non stop se gradi, a mi non stop kritiziramo.
Hvala lijepa. Gospodin Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Kolega Klarić, dobro da ste podsjetili na neke stvari, tako i ovaj magistralni cjevovod od Fažane do Karlovca, dakle nikoga nije smetalo godinama što plin koji se vadi u cijelom Sjevernom Jadranu ide preko Italije i Slovenije u Hrvatsku, pa kada je zimskim mjesecima gužva onda ga nismo mogli ni dobivati, isto tako i u interkonekciji između Donjeg Miholjca i magistralnog cjevovoda u Mađarskoj. Međutim, ovdje u ovoj sabornici je predlažući proračun mislim za 2013. neko ali s one strane sabornice rekao, da mora poskupiti električna energija 25% i plin 30% jer će nosioci gospodarskog rasta u Hrvatskoj biti INA i HEP i tu će biti gospodarski zamah RH. Nažalost, investicije nema, a građani RH već 7 godina plaćaju 3 milijarde kuna godišnje skuplji plin i električnu energiju. To nije bila tržišna cijena nego dogovorna da će to biti tako kako je. E onda se ne uzima građanima RH.
Hvala. Odgovor gospodin Klarić.
I vi i ja smo bili u sazivu Sabora u kojem je barem 50 puta na dan govoreno i pisalo u svim medijima monetizacija autocesta, monetizacija autocesta, motenizacija autocesta propast ćemo ako se autoceste ne monetiziraju, upravo od one strane koju ste pokazali. Jel su monetizirane autoceste? Nisu. Promijenila se vlast, došli su novi ljudi koji su imali snage, mogućnosti, sposobnosti, preprogramirali su se krediti, autoceste su Hrvatske, nisu se monetizirale, a još se novi kilometri tih istih cesta grade. O čemu govorimo? Ali to niko ne spominje. I što je najgore, najviše kritiziraju upravo ti koji su u tom trenutku zagovarali monetizaciju autocesta, a vi ste tu bili zajedno sa mnom i slušali to.
Gospodin Lucić replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Klariću slušajuć i vaše izlaganje, ali prije svega i ovaj zakon koji danas donosimo i sve ove izmjene, a one su isključivo vezane i uz razvoj gospodarstva, stječe se dojam u biti da u Hrvatskoj postoji jedna antipoduzetnička klima. Ali zašto antipoduzetnička klima? Pa zato što je danas jednostavno HDZ sa svojim koalicijskim partnerima na vlasti i koja upravo sva ova sredstva koja dobivamo iz EU doista na najbolji mogući način ulaže u RH u sve kapitalne objekte koji se vide na svakom koraku. I šta onda jednostavno tim ljudima preostaje i u Bakru i u Požeško-slavonskoj i u Pleternici i na cijelom području RH? govori se kako to ništa ne valja, kako to nije dobro i pogledajte umjesto sa skupimo glave zajedno, da priskrbimo još veća sredstva mi radimo jednu antipoduzetničku klimu. To je sramota i za svaku osudu.
Hvala. Odgovor gospodin Klarić.
Kolega Luciću, evo spomenuli ste Pleternicu i vašu zonu, ja zaista vaš kraj Slavoniju volim, draga mi je evo moj pokojni otac se rodio u Pleternici tako da stvarno pratim što se tamo događa. Evo primjer banalan, pratim i gradi se konačno je krenula izgradnja u vašoj poslovnoj zoni u Pleternici izgradnje proizvodno-poslovnog objekta. Ja sam siguran da se u vašem kraju tamo nalaze ljudi koji nalaze bilo koji izgovor da bi tako nešto ocrnili. To je industrija kemikalija ili ovakva ili onakva jel to je nešto loše. I mi svi zajedno ukoliko se ne budemo borili protiv tog i takvih jer populizam je očito uzeo previše maha i onda na neki način koči svih nas koji se svim silama, stvarno svim silama i srcem trudimo. Evo gledam tu svoje kolege iz IDS-a, gledam načelnike koji su zajedno s nama ovdje koji se svim silama trude da na svom području nešto izgrade, pokrenu te poslovne zone, izbore se za nešto da su na neki način zakočeni u svim svojim projektima.
Hvala lijepa. Gospođa Mirela Ahmetović.
Hvala. Kolega Klariću morate se malo informirati o vrstama plutajućeg terminala kada već prozivate župana Zlatka Komadinu koji je 2010. godine rekao da postoji mogućnost izgradnje i plutajućeg terminala, a to je onaj koji nije skladišten na moru koje nam sada dovozite u Omišalj nego se plin brodovima doprema u module na kopnu, bez širenja industrijske zone. Sjećate se Koksare i Nede Andrić, sjećat ćete se jednako i plutajućeg terminala, ali vi ćete sada biti u ulozi Nede Andrić. Hvala.
Oprostite gospodin Klarić, možete odgovoriti.
Da, žurim se da mi sekunde ne isteknu. Ja vas cijenim kao političara, vi imate svoj model i način da se borite za nekakvu svoju poziciju, da budete načelnica općine Omišalj, da budete ovdje u saboru, da i svatko od nas ima neki svoj model načina na koji će se boriti za svoju poziciju. Vaš je takav, populistički. Vi pod krinikom borbe za Omišalj, zdravi okoliš pokušavate dobiti što veći broj političkih poena. Na isti način kao i vaš župan Komadina. Apropo toga bio je ministar 6 mjeseci, što je napravio za Primorsko-goransku županiju. Usporedimo ga sa ministrom Olegom Butkovićem koji je isto iz te Primorsko-goranske županije, što su napravili. Ovaj je mlatio populizam tipa vašeg i nije napravio ništa, a ovaj ne bavi se populizmom nego gradi po čitavoj Hrvatskoj od Pelješkoga mosta do naše Primorsko-goranske županije. Evo i primjer druge cijevi tunela Učka u kojoj se priprema zaobilaznice vinodolske, o čemu govorite. Vaš stil je takav ja ga cijenim, ali nemojte vrijeđati i prozivati druge ljude [[Upadica: Hvala lijepa.]] koji nemaju mišljenje kao vi.
Hvala lijepa. Gospođa Ahmetović je tražila povredu Poslovnika, koji, radoznao sam, izvolite.
Pa kolega Klarić je povrijedio Članak 238. Poslovnika i vrijeđao me je da ja imam svoj stil očito dolaska ovdje u sabor. Kolega Klariću da ja imam svoj stil da pošteno branim interese građana RH, a između ostalog to su i stanovnici općine Omišalj, vi ste na to zaboravili. Isto tako, isto tako, nemojte govoriti neistine, ljudi znaju što ste pričali kad ste rekli dovezite mi LNG-i terminal u Bakar ja ću biti sretan, a onda ste drugi dan u Novom listu brže bolje izjavili ne, ne, nisam ja to rekao ne treba nama LNG-i terminal [[Upadica: Hvala lijepa.]] nemojte govoriti neistine.
Hvala lijepa. Gospođo, gospođo ne, ne nećemo nastaviti to, nećemo nastaviti tu polemiku. Gospođo Ahmetović ne možete dati povredu Poslovnika ako netko vama kaže da imate vaš stil, ako to nije seksistički, ako je seksistički onda to, onda su druga pravila. Ovaj, ja ću vas samo posjetiti na riječi velikih mislilaca koji kaže „čovjek to je stil“, razumijete svaki čovjek ima svoj stil. Vi ako meni kažete da ja imam moj stil, ja se neću uopće uvrijediti, pa molim vas nemojte se uvrijediti ni vi ako vam netko kaže da imate vaš stil, a budući da znamo da i gospodin Beljak ima svoj stil i gospodin Klarić, neću vam dati povredu Poslovnika, a vi se javite, a vi se javite sada ovaj Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, javite se sa vašim pritužbama. Hvala lijepa. A ako tražite stanku, ako tražite stanku po ovoj točki dnevnog reda, ako tražite stanku po ovoj točki dnevnog reda sa obrazloženjem o ovoj točki dnevnog reda onda da. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora u ime Kluba saborskih zastupnika HSS-a i Demokrata tražim stanku od 10 minuta kako bismo još malo prodiskutirali u klubu o energetskoj situaciji, teškoj, kritičnoj situaciji u kojoj se Hrvatska našla. S druge strane moramo prodiskutirati i o tome što znači uvreda. Znate kad netko nekome govori da ima stil ulaska u sabor, a odnosi se na ženu onda je to za mene čisti seksizam. Tako da je kolegica Ahmetović u pravu što je uvrijeđena i što je povrijeđena jer bi ja bio na njenom mjestu jer se zna na koji način kolege sa hrvatske desnice razmišljaju o ženama, što žele ženama i što misle, jako dobro se zna što misle kad govore da neka žena ima način ulaska u politiku postanka načelnice općine ili ulaska u Hrvatski sabor. Ja sam to shvatio seksizam. Hvala lijepo, molim stanku.
Dajem 10 minuta pauze. STANKA U 12,30 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,38 SATI]] Dobro, prošlo je 10 minuta. Jer prošlo? Je. Prošlo je 10 minuta valjda će nam se pojavit g. Tomislav Klarić jer imamo još dvije replike. Prvu repliku ima g. Totgergeli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Replika je g. Klariću, bude valjda stigao. Slažem se s njim kad je govorio o tome da danas tijekom rasprave je najmanje rečeno o samom prijedlogu zakona koji je danas na dnevnom redu, a to je Zakon o tržištu plina. Ali što reć kad najveći oporbeni klub SDP i prilikom prvog čitanja i prilikom drugog čitanja nema nikakvih primjedbi na zakon, nema prijedloga na zakon, na prijedlog zakona, ali ne želi podržat zakon i glavna rasprava se svodi na to da je loše što je HDZ omogućio građanima da ne plaćaju onu cijenu koju su trebali 2018., 2019., 2020. i sve do 3. mjeseca 2021.g. Dakle, loše je to što je HDZ omogućio građanima da plaćaju manju cijenu plina.
g. Klarić odgovor.
Sve što ste rekli potpisujem, točno je, a vraćam se ono opet, ono što sam rekao, zbog čega su me prozivali, da sam na neki način uvrijedio našu kolegicu, jednostavno nije istina, ja sam iznio svoje viđenje i na neki način cijenim njenu aktivnost u tom planu kao takvu. Naši ciljevi i modeli su drugačiji. Neko to radi upravo ovako kako ste vi rekli da kritizira, proziva i to je populizam, a neko gradi i radi i za mene je to puno pozitivnije.
I na kraju g. Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Klarić, vi ste u svojoj raspravi postavili pitanje, kaže, zašto ja to govorim na ovaj način? Citiram, pa iako znate da LNG terminal nije isplativ, iako znate da ekološki nije prihvatljiv za Kvarnerski zaljev, vi o tome govorite na ovaj način zato što morate. Evo, hvala.
g. Klarić, izvolite.
Kolega Lenart, ja na ovaj način govorim iz razloga i po mom mišljenju na ovaj način bi trebali govorit svi saborski zastupnici zato što previše volim svoj Primorsko-goranski kraj, zato što sam tamo rođen, čitav svoj život proveo tamo i sve što sam napravio u svojoj političkoj karijeri bilo je za dobrobit toga kraja. I ti rezultati u mome gradu koji su mi građani dali čast da ga vodim, se vide. Ja vas pozivam da dođete k meni i sve ću vam to pokazat. I sve što radim zato mene rijetko čujete ovdje sa raspravama, ja ne raspravljam kao vaš predsjednik koliko ih je još trebalo ubit '45.-te, ja raspravljam ovdje na način da govorim o projektima, da tražim izmjenu i dopunu Zakona o poduzetničkoj infrastrukturi jer je taj zakon od koristi za građane RH i zato ja ovako emotivno govorim na ovaj način.
Fala ljepa. E, sad da vidimo tu povredu Poslovnika g. Lenarta.
Poštovani potpredsjedniče, čl. 238.. Kolega Klarić, ja sam odgovarao na vašu repliku, a ne predsjednik HSS-a i govorite neistine jer predsjednik HSS-a nije govorio koga je trebalo ili nije trebalo ubijati '45.-te. Ali vi jako dobro znate da svi oni koji su do '90.-te bili u sustavu, od njih 90 000 su ušli k vama u HDZ zajedno sa službama, sa udbom i sa svima i sad vi pričate nekome o '45.-toj. A i vi ste bili i pionir [[Upadica: Fala ljepa, fala, fala, dobro]] i omladinac i [[Upadica: Dobro]] nosili ste petokraku na čelu.
Dobro, neka uđe u zapisnik da je to rekao g. Lenart, a ne g. Beljak. U redu? Fala ljepa. Idemo dalje, i sada, g. Klarić da vidimo vašu povredu.
238. g. potpredsjedniče, vi ste ovdje dozvolili nekolicini kolega da ne propisno podnose povredu Poslovnika, niti jedan od njih se nije očitovao o povredi Poslovnika nego je iznosio repliku ili svoje stajalište. I mislim da je s vaše strane, a sukladno Poslovniku, i zato sam digo povreda Poslovnika, da su zaslužili opomenu.
Hvala vam lijepa, kao što vi znate ja i jesam jedan od dva potpredsjednika HS, jedan mislim čak da je bio predsjednik nekada, koji su sebi dali povredu Poslovnika, al u ovom slučaju to ne zasluži iz jednostavnog razloga što niste naveli članak, a budući da niste naveli članak, vama, vama bi, ne niste ga naveli, vama bi mogo dati povredu Poslovnika, a neću, evo ga, može tako? Pa sad, sad možemo napokon doć do kraja ove rasprave i g. državni tajnik Ivo Milatić će govorit u ime predlagatelja, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na raspravi u vezi ovog konačnog prijedloga zakona i eto u završno bi u nekoliko rečenica osvrnuo se i na ono što je ovdje rečeno. Znači govoriti da, da, da je proizvodnja plina pala i da je to nešto novo, to je jasno svima ko dan zašto je proizvodnja plina pala, zato što praktično do 2015. od zadnjih ozbiljnih bušotina devedesetih godina koje su krenule u funkciju do 2015. se više ništa nije poduzimalo. Znači čudi me da i od strane kluba SDP-a recimo dolaze ta čuđenja, a ustvari i ta vlada je zaslužna da je ta priča pokrenuta, a ove vlade sada koje su nastavile su jednostavno nastavile tu temu. Poznato je da je 2016. potpisano nekoliko ugovora, poznato je da je 2019. potpisano isto 6 ugovora, znači sada se tamo ozbiljno radi. Evo mogu ovdje najaviti s ove govornice da za jedno petnaestak dana Vlada će odobriti nova četiri ugovora, dva INA-i, jednoga Vermiliamu, jednoga CRODUX-u za nova istraživanja, znači objektivno možemo očekivati u vrlo skoro vrijeme utvrđivanje određenih novih količina i zaustavljanje ustvari pada domaće proizvodnje, što je nadam se ovdje i opoziciji i vlasti i svakomu od nas normalnim građanima ove zemlje u interesu. Govoriti o plinu kao nečemu što će odjedanput nestati, to je apsolutno tema koja ne stoji. Znači i 2050., ako Bog da da neko od nas ode, a po mogućnosti svi doživimo to vrijeme, sigurno će plina još uvijek biti. Plin je kao jedno tranzicijsko gorivo sredstvo koje će se koristiti još dugo, a i u momentu kada se plin ne bude više koristio kao gorivo koristit će se možda za proizvodnju vodika i CO2 utiskivati kao nusprodukt. Svakako plin je taj kojemu trebamo dužnu pažnju posvetiti i činjenica da ovaj zakon omogućuje samo ono što je i direktivama i normalnim pravilima EU predviđeno, a to je da i treće zemlje za slučaj interkonekcije koju nažalost još uvijek nemamo, a nadam se da će ovdje je bilo govora o povezivanju sa Italijom, vi znate dobro da plinovod IAP je nešto što je naš strateški interes. Dobra je vijest da je EU bila najavila ukidanje C fondova, ali je ipak od toga odustala, kada govorimo o plinskoj infrastrukturi da ćemo vrlo izvjesno moći se javiti još na zadnji natječaj koji će biti da bi se taj projekt prijavio i da bi taj projekt bio napravljen jer je jasno u onom interesu RH da se kompletni plinski sustav stavi u pojačanu funkciju, drugo onda bi to praktično uz LNG otvorilo i treći dobavni pravac, ne samo plina iz Azerbajdžana vi morate znati da su oko Cipra nađene ogromne količine i da će plina u tom području Mediterana itekako biti. Jasno da tema o LNG-u je vječita tema ovdje kada čim se potegne plin, tema o tome da smo tu uložili europska i hrvatska sredstva koja su jasno grant i sredstva HEP-a i Plinacro koji će se morati vratiti iz poslovanja su po meni tema o kojoj mi ne bi smjeli na ovakav način razgovarati kao da smo mi to nešto uludo potrošili. Ako svi znate da 2,5 milijarde kubika Hrvatska godišnje troši i recimo da je to nekakva cijena po dvije kune po kubiku, to je pet milijardi kuna nekakvog prometa. I sada zamislite, mi ovisimo danas o jednom dobavnom pravcu, zamislite jedan ozbiljan poremećaj u EU, Ukrajini šta ja znam već gdje i šta je to poremećaj na tržištu. To znači da recimo cijena energenata skoči odjedanput 20 i više posto, to bismo mogli zvati poremećaj na tržištu ozbiljan. To znači automatski hrvatski građani i gospodarstva ako bi došli u takvu situaciju moraju za taj plin na razini recimo godine izdvojiti milijardu, milijardu i pol kuna. Vi ćete reći dobro, to nije trošak države, to je trošak građana, gospodarstva, ovoga ostalog, ali to je trošak države u konačnici. Jer ova ovdje su puna usta građana danas cijeli dan, a onda bi mi kao država trebali voditi računa o građanima, a građani su građani i oni koji su poduzetnici i oni koji su poduzetnici. Znači ovo je FID-ova sklopka, LNG terminal je FID-ova sklopka da vas ne ubije struja, a ovdje da vas ne ubije tržište i da vam ne uništi gospodarstvo i kućne budžete, jednostavno LNG terminal gledajte sa tog stanovišta, plus morate računati da je to dodatnih 2,5 milijarde kubika skladišnog kapaciteta. Vi morate znati da mi imamo samo podzemno skladište Okoli da mi još Grubišno polje nismo napravili, ali planiramo u idućim godinama napraviti koje bi bilo skladište koje bi bilo za peglanje manjaka, a LNG je dodatni skladišni kapacitet u Hrvatskoj. Znači to bi vas molio da tako gledate. I govoriti da Hrvatska nema jasnu politiku da se sve to radi na ovakav ili onakav način to je stvarno deplasirano i ja stvarno vas molim da ovaj zakon shvatite on je detaljna regulacija svega, on je predviđanje budućih događaja i jasno da nismo prevalili komisiju kao što je već Totgergeli ovdje rekao nego smo se izborili i to je dobro da smo napravili, to je svjesna odluka hrvatske Vlade za hrvatske građane i gospodarstvo. Teret te razlike je opet podnijela Hrvatska država, a u konačnici indirektno preko svog javnog poduzeća koje je to napravilo. I to je cijela priča i to je cijela istina i radi istine bi to trebalo reći. Da, strahovati od cijene plina ubuduće koja će se tzv. povećati, prvo ćemo vidjet šta će biti kad bude, ali isto tako treba naglasiti da za vrijeme mandata ove Vlade i ove administracije prosječna plaća ona minimalna zakonom propisana, a tako i ove druge su porasle za 27%, znači da se i neki uvjeti i sve ono što se ovdje kolege nabrajali u saborskoj raspravi su se povećali znači da potencijalno povećanje cijene plina će u postotnom dijelu standarda građana uvijek biti manje nego što je sada. Znači ovu pauzu koju smo sada napravili na način da smo stabilizirali cijenu ona nikako nije loše učinila za građane i za gospodarstvo nego dobro. I to je ono što mislim da je važno. Što se tiče HNS-ovog prijedloga oko, oko mjerača ugljičnog monoksida mi smo između dva čitanja ovaj to ipak razmotrili tu problematiku i zaključili slijedeće. Kao što ste i vidjeli ovaj u zakonskom prijedlogu nismo to ugradili u zakon iz razloga što mislimo slijedeće. Prvo mislimo da je to dobra stvar i da to treba na jedan način uvesti. Kada smo to promislili da bi ugradili u zakon zaključili smo da je to onda dodatni teret distributeru kojega on ne može izbjeći jer zakonski ga tjeraš da on to napravi i on to onda mora platiti i jasno onda je potencijali oni, potencijalna opasnost da se ona vrši presing na podizanje cijena. A obzirom da postoji energetska učinkovitost i obvezne sheme energetske učinkovitosti po komu su i distributeri plina obveznici u Pravilniku o sustavu za praćenje i mjerenje i verifikaciju ušteda energije koji je sada upravo na, na ovoj na javnoj raspravi i vrlo brzo će biti završena javna rasprava, mi smo odlučili ovaj, ovaj uređaj ponuditi kao alternativu distributerima da ga oni mogu ugraditi i da bi im se on kao isti po određenim koeficijentima priznao kao ušteda. Jasno on sada ona je u sasvim drugoj situaciji, ustvari distributer je onda i motiviran da to napravi. Mislimo da je to bolja koncepcija i uvjereni smo da će distributeri to i koristiti. Kad govorimo o ulaganjima, što je gospodin Maras govorio, to sam već spomenuo, ulaže se dosta da se, napora da se ugljikovodici istražuju i dalje. Evo mogu i reći ovdje od strane Kluba HSS-a bilo više puta inicijative u ovom cijenjenom domu oko izmjene naknade za ugljikovodike koja se dijeli na lokalnu samoupravu, evo mogu reći da ipak ono što smo obećavali, komunicirali prema vama Vlada je mislim ili na ovoj sjednici ili na idućoj će usvojiti da će se lokalna samouprava, općine i gradovi ne županije, da će i njihov udio biti 10% veći nego što je prije bio. Računajući da je svakom godinom kada se ove nove bušotine stave u funkciju gdje su puno izdašniji ugovori za državu će se ovaj ta sredstva dizati ovaj to je dobra vijest za lokalnu samoupravu, jasno i sad ovi ugovori recimo šta idu na ovu Vladu je nekih u ovoj godini milion i pol kuna za te općine gdje će se bušotine raditi. Znači te aktivnosti ipak pomažu lokalnoj samoupravi. Što se tiče, gospođe uvažene saborske zastupnice Ahmetović i teme koju je ona i u slobodnom govoru govorila i kasnije u pojedinačnom, da mi vodimo, da mi vodimo mađarsku energetsku politiku. Ja to stvarno ne razumijem, od kud smo došli do toga zaključka da mi to vodimo. Mi vodimo isključivo hrvatsku energetsku politiku i mi isključivo se s time računamo. Govoreći, govoreći o temi da je naš plin jeftiniji pa kupujemo skuplje ovo, ono, to je bespredmetna tema. Plin je svaki plin i naš i uvozni je uvijek iste cijene, jer je plin burzovna roba, cijena se formira i ona je kao takva cijena. Znači ta tema da će trajati taj naš plin biti prodan nama zato što će naš biti jeftiniji, naš plin je bitan zato šta je u smislu energetske sigurnosti dobro imati svoga plina, za ne daj Bože da dođe do nekakvih poremećaja da imaš svoj plin u svojoj zemlji. A šta se tiče cijena, cijena je uvijek ista. Točna je i činjenica da su i tarife smanjene, točna je i činjenica da operacionaliziranje LNG-a na ovim kapacitetima je već fizibilno i neće trebati, na ovim što su ugovoreni je fizibilno i neće trebati povećavati cijenu, to je točna informacija. Ja bi volio da se o tome priča. I točna je informacija da su državni interesi za građane na koje se ovdje svi pozivamo važniji od interesa i pojedinih lokalnih zajednica. Ja mogu razumjeti lokalne čelnike zato što sam i sam bio u 3 mandata lokalni čelnik, da je jasno lokalna priča uvijek lokalnom čelniku i građanima najvažnija, ali isto tako je i ono što je, što je pitanje državnog interesa prevažno za građane RH i za svih nas. I to je, bi bilo otprilike to, znači ovaj zakon je riješio detaljno pitanje skladišta, skladištenja i otklonit će bilokakve eventualne poteškoće u funkcioniranju. Znači, regulirali smo kako i na koji način za slučaj da interkonekcije se dogode prema trećim zemljama, a to prvenstveno mislimo sutra, u budućnosti na BiH, ako se uspije krenuti sa IAP-om prema Zagvozdu i onda iz Zagvozda bar u ovom pravcu ovaj južnog dijela BiH i to je to. Znači u to ime ja vam se zahvaljujem na raspravi i evo nadam se da ćemo ovaj zakon ovaj i usvojiti što prije moguće. Hvala.
Prvu repliku gospodin Slaven Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče vidim iz vašeg izlaganja da vi plin doživljavate uglavnom u stvari jedino kao energent, a bilo bi dobro s obzirom da je mjesto državnog tajnika bi tražilo jednu puniju viziju plina kao takovog. Kad kažete plin će nestati, da on bi trebao nestati kao energent pogotovo za toplinsku energiju, sigurno do 2050., a u stvari i puno ranije. Plin, prirodni plin mi moramo razumjeti kao izvanrednu sirovinu za proizvodnju svega i svačega, nema organske industrije, kemijske bez plina i bez naftnih derivata. Prema tome, materijali plastika, pri tome ne mislim na jendokratnu plastiku, nego na plastiku kod koju ćemo koristiti dakle od sada pa nadalje, mi trebat ćemo plin.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Pa uvaženi saborski zastupniče Dobrović, tu se apsolutno s vama slažem, da, možda sam ja samo fokusiran na energetiku ste stekli dojam i možda sam se tako izrazio da govorim samo o energentu, tu se apsolutno slažem da je on kao sirovina 5 puta i da ne kažem, puno puta ima veće mogućnosti a u ovom energetskom smislu, jasno da ko tranzicijsko gorivo će biti korišteno onoliko koliko će objektivno to biti potrebno a mislim, moje mišljenje i mišljenje nas u ministarstvu da će ipak to neko vrijeme trajati ali jasno je da će ova velika količina obnovljivih izvora energije koju smo i strategijom predvidjeli i nacionalnim klimatskim i energetskim planom, itekako doprinijeti da će se plin u smislu energetskom, koristiti manje, tu se možemo složiti.
Druga replika, g. Davor Vlaović.
Hvala. Uvaženi državni tajniče, svi mi želimo da Hrvatska bude energetski neovisna, da ne moramo ovisiti ni o uvozu plina ni o električne energije i naravno da su dva preduvjeta za to, prvo probat podić domaću proizvodnju, što smatramo da se nedovoljno ulagalo u istraživanje i eksploataciju postojećih polja u Hrvatskoj jer INA više nije naša pa onda Mađari neće da ulažu u Hrvatsku, i drugo, kad već radimo skladišne kapacitete da bi bilo sigurni što pozdravljamo, moramo računati da je to da trošak države ali to su porezni obveznici uplatili u državni proračun i da to sutra ne bude zato što je financijska neisplativo, opet naplaćeno poreznim obveznicima odnosno građani kroz cijenu toplinske energije ili gospodarstvu kroz cijenu plina, zato smo ovako diskutirali i naravno da imamo pravo postavljati pitanje. A molim vas da mi odgovorite, rekli ste da ćete ponovit u kojoj je fazi plinofikacija rafinerije u Bosanskom Brodu, ona sad ne radi, a i dalje je zrak onečišćen u Slavonskom Brodu, u crvenom je, pa evo građani ... [[Govornik se ne razumije.]] pitaju kad će ta plinofikacija. Hvala.
Hvala lijepa, odgovor.
Hvala uvaženi saborski zastupniče. Prvo, INA nije mađarska, ona je i naša i MOL-ova kad govorimo o tome. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] INA ulaže, nemojmo to govoriti, 550 milijuna eura … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] 550 milijuna investicija u Rijeci, to nije nešto što nije vrijedno spomena i molim vas, to ne dozvoljavamo mi iz ministarstva i iz Vlade da to mislim da nije važno. Šta se tiče plinofikacije Bosanskog Broda, koliko imam informaciju, ... [[Govornik se ne razumije.]] se radi o privatnom projektu, to nije interkonekcija klasična, nego to je ustvari potrošački plinovod koji će se koristiti za to. Imamo informacije da to ide dobrim putem i vrlo skoro se očekuje realizacija toga projekta, tako da to je sve šta ... [[Govornik se ne razumije.]]
Treća replika, gđa. Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državni tajniče, dakle ne treba čuditi da kad je i ova tema, da je rasprava o LNG terminalu i ne treba čuditi da se ponovno raspravlja zašto je plutajući a nije kopneni. Ono što mene zanima, vi ste tu govorili određene stvari i zato je i moja replika, koliko je kubika tamo sad već predviđeno odnosno najavljeno za zakup na plutajućem terminalu i ko se je već nekako prijavio da mu treba zakup plutajućeg terminala? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala na pitanju. Kao što je i u raspravi rečeno, sada je zakupljeno oko pola milijarde kubika, jasno je da kada terminal bude sagrađen, da je će interes za sve to biti i veći. Logično je za pretpostaviti da kada smo krenuli u projekt, zašto nije bilo interesa ostalih da podupru projekt. Pa nije nikom u interesu da vi stvarate dodatnu ponudu i da mu budete konkurencija. Meni nije jasno da se u raspravi to ne može shvatit, to su obične, ja sam završio srednju ekonomsku i fakultet ekonomski. Nema cijena, cijena pada ako je ponuda veća a mi smo imali ponudu 1 a sad imamo ponudu 2. Znači zašto je sada samo pola milijardi zakupljeno? Zato da je to bilo za prvu ruku dovoljno, bili su oni koji su bili zainteresirani. Kad se on sagradi, ja sam uvjeren da će interes biti veći i onda će krenuti matematika jer je to realnost.
Treću repliku ima g. Damjan Vucelić.
Državni tajniče, pitam se jeste li vi državni tajnik za propagandu ili za energetiku? Tu ste spomenuli da će se dati licence za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika za čini mi se, 4 tvrtke. Nijedna od tih tvrtki nije hrvatska. Crodux-ov dio plinski je slovenski, od Petrola, INA je mađarska. Ovaj Vermilion, to je kanadska firma. Nema nijedne hrvatske firme i sad vi uvjeravate ne nas zastupnike, nego uvjeravate građane koji vas slušaju, kako nemaju razloga za paniku. Imaju, normalno da imaju razloga za paniku i za brigu, nijedna od tih firma nije naša, sav plin koji se eksploatira na teritoriju Hrvatske neće ostati u Hrvatskoj, ide van. Mi nismo neovisni nit ćemo biti neovisni. Rasprodali ste Hrvatsku, rasprodali ste njene resurse i to za kikiriki. Hvala.
Hvala na vašem pitanju, baš mi je drago [[Upadica Radin: Možete odgovoriti, izvolite.]] da ste pitali. Znači sve tvrtke koje sam ja spomenuo su hrvatske tvrtke. Hrvatske tvrtke su to i tu uopće nema rasprave. Sve te tvrtke će ostvarivati ovdje to poslovanje a ako budu pronašli bilokakvu sirovinu, od toga će hrvatska država imati pedesetorostruko više koristi nego što je do sada imala na ove tzv. royality tax od 10%. Znači, mi sada radimo tzv. product share agreement, znači podjela proizvodnje. Sva ova nalazišta koja će izvjesno biti od 2016. i uključujući ove nove, kada dođu u situaciju, onda ćete vidjeti koliko će hrvatski proračun i hrvatski građani od toga imati koristi i nemojte govoriti da je to sada, da smo mi to nešto prodali za kikiriki, nismo ništa prodali za kikiriki, to su ugovori kakvih do sada u RH nije bilo, 100 puta izdašniji za državu nego što je bilo prije.
Hvala ljepa. Prije nego što idemo dalje sa, sa replikama, predsjednik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina g. Milorad Pupovac i predsjednica Odbora za predstavke i pritužbe gđa. Ana-Marija Petin primili su Izaslanstvo Odbora za peticije zastupničkog doma parlamenta Republike Češke koje sad sjede ovdje s nama, pa ćemo ih pozdravit pljeskom. … [[Pljesak]] Idemo dalje sa replikama, g. Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, moram reći da prihvaćam vaše obrazloženje tim više što će dovesti onda do sigurne mogućnosti ugradnje detektora ugljičnog monoksida u sva naša kućanstva sa plinskim trošilima iliti bojlerima. Jedino bi volio da se stavi to kao obveza da moraju, a ne mogu. I mislim da je to ispravan način, da će to motivirati i doći do konačnog cilja, da naši građani, kućanstva koji se griju na plin i griju sanitarnu vodu na plin, dobiju te detektore i time se poveća njihova sigurnost. I to je sve na trošak distributera, ne vlastiti. Više puta rečeno, dobro da se je povela rasprave i meni je drago što ste prihvatili tu moju inicijativu i ja stoga povlačim svoja dva amandmana za to i očekujem da se to riješi na način na koji će se riješit. Hvala.
Odgovor, oprostite, izvolite.
Hvala. Kao što sam reko biti će u Pravilniku, u Pravilniku nije moguće napisati mora, ali budite uvjereni, na kraju imat ćete priliku pročitati Pravilnik i dati nekome da ga izanalizira, on će bit toliko stimulirajući za distributere da se nemate brigu brinuti, oni će ga sigurno iskoristiti, iz Pravilnika oni u načelu će koristit one mjere koje su više stimulativne za njih odnosno po količini uloženog novca ostvaruju veće uštede za sebe, što u konačnici je dobro generalno za sve da se ukupna cijena energenta ne, ne, ne vrši veliki pritisak na njih.
Da jer za te dvije riječi može i mora smo imali velike neprilike u ovom parlamentu, pa unaprijed se preporučujemo. I g. Željko Lenart ima zadnju repliku.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, evo ja nažalost nisam čuo od naše Vlade, niti od vas nijednom prilikom da se zauzima za smanjenje ovisnosti o uvoznim energentima i ovome plinu s obzirom da mi u RH imamo jako puno biomase koja je obnovljivi izvor, godišnje se proda oko 2,5 milijuna kubika trupaca samo, a nažalost dostupnost građanima do te biomase je smanjena, cijena je dignuta, a ta biomasa se izvozi, kako je rekao kolega maloprije, za kikiriki. Austrijanci razmišljaju na drugi način i oni jako puno uvoznih energenata zamjenjuju onim što imaju, a imaju biomasu, kod nas je ovdje drvo jedan od velikih mogućnosti zamjene ovih plinskih problema koje mi imamo. Smatram da treba na taj način razmišljati i manje uvoziti plina i manje problema ćemo onda imat. Hvala.
Odgovor izvolite.
Uvaženi saborski zastupniče, apsolutno nije točno to što ste rekli da Vlada ne proklamira smanjenje uvoza energije. Pa mi smo u ovom cijenjenom domu imali raspravu o energetskoj strategiji. Vlada je krajem godine usvojila Nacionalni klimatski energetski plan i ja bi vas molio lijepo da ako imate imalo vremena malo proučite te dokumente. 1000 megavata solara, 1000 megavata vjetra se predviđa tom strategijom kao minimalno da ćemo ostvarit do 2030., jel vi znate koliko je to 1000 megavata i jednoga i drugoga + biomase + vrlo skoro će doći natječaj i od strane ministarstva i HROTE-a za biomasu o kojoj govorite, apsolutno podržavamo. Biomasa, bioplin, ići će natječaji, premijski modeli, a isključivo kriteriji će biti da taj dio obnovljivo, obnovljive izvorne energije bude povezan sa i ostalim benefitima za RH kroz proizvodnju nitratne direktive sa … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Može, uvoz plina bi to podnio.
Ne, ne, ne, vrijeme, vrijeme, vrijeme je isteklo, hvala lijepo, a … [[Govornik se ne razumije]] takvih razgovora nema. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, drugo čitanje, P.Z.E. 824. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 10 suzdržanih i 18 protiv donesen Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energetskoj učinkovitosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 848. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS-a. Znači, prilikom utvrđenja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakon raspravi po hitnom postupku koji objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu, dakle podnositi do kraja ove rasprave danas po čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja g. Ivo Milatić državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike dati uvodnu riječ? Izvolite i predstavite konačni prijedlog zakona.
Hvala. Uvaženi potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici, pred vama je konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energetskoj učinkovitosti. Ovim zakonom pojašnjava se način izračuna na temelju kojega će ministarstvo odrediti naknadu za neispunjene obveze u području uštede energije obveznicima sustava uštede energije. Tako se ovim zakonom predlaže umanjenje naknade za neispunjenje obveze u iznosu od 50% iznosa od troškova ulaganja u uštede po utvrđenom kilovat satu, a koji je Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost imao temeljem ulaganja u mjere za uštedu energije u alternativnom sustavu uštede. Zakonom se dakle, opisuje izračun naknade koju obveznik treba platiti za neispunjene uštede, za onaj dio neispunjene obveze koju stranka obveznica ne može prenijeti u narednu godinu. Važećim Zakonom o energetskoj učinkovitosti propisana je obveza uštede energije opskrbljivačima energije koju energiju isporučuju krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koji prodaju energiju krajnjim kupcima. Obveza uštede energije opskrbljivača u tekućoj godini temelji se na količinama energije koju su opskrbljivači energije isporučili krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koje prodaju energiju krajnjim kupcima u pretprošloj godini. Stranke obveznice sustava obveze energetske učinkovitosti u 2019. g. su svi opskrbljivači čija je isporuka samostalno ili u okviru povezanih društava u 2017. bila veća od 300 gigavat sati. Te obveznice sustava ušteda su dužne prvi put u 2020. g. podnijeti dokaze o ostvarenim uštedama koje su ostvarili od 2014. g. do godine u kojoj je obveza nastala. Ministarstvo je dužno provjeriti ostvarene uštede i na temelju istih donijeti rješenja o za neostvareni dio obveze iz prethodne godine i to na temelju troškova ulaganja fonda u alternativne mjere u kalendarskoj godini koja je prethodila godini u kojoj je obveza određena, a koji je stranka obveznica na ime neostvarene uštede dužna jednokratno uplatiti Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Na temelju dostavljenih podataka o ukupno isporučenoj količini energije u 2017. g. te podatke o energiji koja je prihvatljiva za umanjenje obveza utvrđeno je da je sustav obveznih ušteda za 2019. g. da se odnosi na 25 stranaka obveznica za koje Ministarstvo zaštite okoliša i energetike izdalo rješenja, a kojima određuje obvezu uštede energije. To je učinjeno, znači, krajem prošle godine. Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost javno je objavio troškove ulaganja u alternativne mjere po ušteđenom kilovat satu energije za 2017. g. u iznosu od 2 kune i 19 lipa po kilovat satu, a koji se iznos temelju najvećih dijelom u, na ulaganje u energetsku učinkovitost u graditeljstvu koje mjere imaju najduži životni vijek od 25 godina, ali su ujedno i financijski najintenzivnije. Naime, obveza obnove stambenog fonda zgrada je naslovljena kao obveza države i regionalne, odnosno lokalne samouprave, pa su ove mjere prioritetno nalaze u sustavu alternativnih mjera. Kada se govori o sustavu obveznih ušteda kod stranaka obveznica, niz ušteda može biti realiziran s manjim specifičnim troškovima po kilovat satu, a da se ostvari tražena ušteda. Tako je vrijednost pojedine uštede koja bi bila u smislu penala adekvatna procijenjena na polovicu iznosa koji fond ulaže po kilovat satu uštede. To su priznate mjere ušteda, poput zamjena elektroničkih uređaja onim manje potrošnje od propisanog standarda, aditiviranje goriva te niz drugih mjera prihvaćenih na razini EU, a realiziranih u RH. Također, dodatno uvažavajući činjenicu da se dio obveznika sustava ušteda odnosi i na regulirane djelatnosti, opravdano je razmišljati o proporcionalnom smanjenju iznosa koji određuje Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a kako ne bi došlo do poremećaja na energetskom tržištu i udara na cijene energije kod krajnjih korisnika. Stoga je potrebno uravnotežiti sustav u kojem krajnji korisnici moraju imati koristi od sustava energetske učinkovitosti, ali ne na način da on izaziva linearno povećanje cijena energetskih usluga te se predlaže polovica iznosa za onaj dio neostvarenih ušteda podložan penalizaciji. Također, procjenjuje se da rok jednog mjeseca za pregled izvješća stankama obveznicama, izdavanje rješenja o ostvarenim uštedama u situaciji prvog izvješćivanja prekratak uvažavajući administrativne kapacitete i obujam poslova, vezano uz provjeru dostavljenih dokaza o uštedama, stoga se predložili i produljenje roka do 31. svibnja. Hvala na pažnji.
Hvala i vama. G. Slaven Dobrović je tražio repliku.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, iz ovog svega što smo od vas čuli i materijala koje ste dostavili, vidi se da ste i vi i samo ministarstvo ustvari zbunjeni u pogledu energetske učinkovitosti i energetska učinkovitost se ne doživljava na onaj način koji bi trebala, da je to jedan od pravaca transformacije energetike, dakle, u jedno održivo društvo. Dakle, što je svakako dio zelenog plana EU, nego je to jedna velika gnjavaža, dakle, za ministarstvo, onda i za Vladu jer vi ne znate što bi s time jer to ustvari gura vas u to da vi idete protiv svojih energetskih tvrtki koje znamo, da itekako sponzoriraju politički rad. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Moj kućni odgoj mi ne nalaže da odgovorim u sličnom stilu, ali pokušat ću reći, da vam odgovorim. Znači niti smo zbunjeni niti smo bez cilj i bez ideje. Znači 2014. je ovaj zakon donesen i vi ste imali priliku isto nešto po tom zakonu napraviti, niste napravili ništa. I to mi mislim da hrvatska javnost bude jasna. Znači ova Vlada je uvela obvezne sheme, ova Vlada je uredno uspjela doći do podataka i koje su to uštede koje su potrebne za obveznike obveznih shema i ovim zakonom sada predlažemo da se taj cijeli sustav uredno provodi da opskrbljivači ne stradaju. Zašto da ne stradaju, zato da ne bi bili prisiljeni dizati cijenu, ali da se mjere uvedu i da to bude na realnim osnovama. Kad se zakon pisao 2014. nije se ovaj… Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče nešto nije daleko zašto što je daleko nego zato što kasno krenete pa onda kasnite. Dakle, ajdemo, mi imamo u ovom trenutku 25 tvrtki koji su obveznici. Jel tako? I to imamo u ovom trenutku utvrđeno. Imamo odredbu članka, dakle stavak 10. članka koji mijenjate koji nedvojbeno kaže da se mogu, uštede mogu činiti na 3 načina. Jedan je da stvarno mijenjate tehnologiju, ono što ste vi rekli. Drugo je kupnjom utvrđenih ušteda energije, dakle CO2 i treće je uplatom u skladu. Vi sad ovdje regulirate uplatom u skladu jer zaključujete da ono što je njima nametnuto da je iznos, ako se ne varam, a ne varam se pročitat ću 754.880.000, 754 miliona bi platili. Kakvo stanje je u ovom trenutku, što tih 25 obveznika radi, dali zaista vode računa o energetskoj [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] učinkovitosti ili čekaju milost da smanjite iznos?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala. Veliki dio obveznika provode i neće imati problema i neće biti u situaciji da te penale plati. Mi smo ovdje najviše zabrinuti za obveznike koji se bave isporukom toplinske energije jer jednostavno imaju reguliranu djelatnost i konkretno Gradska plinara Zagreba ako se ovaj zakon ne promijeni bi imala penal od 56 miliona kuna. Mi to ne možemo dozvoliti da ona koja je recimo najveći pojedinačni ovaj isporučitelj ovaj energije da dovede se u tu situaciju jer onda to implicira povećanje kućanstvima ovaj troškova, a to stvarno ovoga časa nema nikakvog razloga za to. Ovom mjerom mi njih recimo dovodimo u nekakve realne okvire gdje oni kroz svoje uštede mogu to provesti.
Gospodin Tulio Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, iz vaših materijala koje ste dostavili, a i samog uvodnog izlaganja postavlja se jedno pitanje. Koje će biti posljedice donošenja ovih izmjena i dopuna Zakona o energetskoj učinkovitosti? Naime, očito je da se ovaj zakon donosi zbog neučinkovitosti i neefikasnosti distributera opskrbljivača tj. obveznika sustava energetske učinkovitosti i sada kao posljedica njihovog nečinjenja smanjuje se iznos te naknade za 50%, a to su sredstva koja su bila namijenjena direktno za financiranje tzv. alternativnih mjera koje se provode preko Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša, a to su projekti koji su vezani direktno za naše građane, za općine, gradove, gospodarstvenike koji direktno ulažu u energetsku učinkovitost. Smanjenjem tih prihoda dovodite u pitanje funkcioniranje i samog fonda i realizaciju tih projekata. Pa molim obrazloženje iz kojih izvora ćete nadoknaditi ta sredstva?
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Hvala na pitanju. Vi ustvari pričate o prihodima koji ne postoje, pričate o sredstvima koji ne postoje. Znači, ovo su potencijalno novi prihodi. Nikad nije dobro projicirati nove prihode u fond koji su nerealni u smislu onih koji te prihode moraju platiti i rekli bismo narodnim rječnikom, radi kila mesa ubiti tele. Znači, mi ne smijemo dovesti se u situaciju da pod mantrom da moramo napuniti fond sredstvima da bi se koristilo za ovo što vi govorite, što je apsolutno legitimno s vaše strane da pitate da dovedemo u situaciju da nam kompletni sektor, sektor pod tim teretom ovaj ono što bismo rekli stenje, odnosno da to sve prevali na cijenu energenta tih istih građana. Znači mi moramo kao država voditi računa o tom balansu. Držati cijene energenata u realnim okvirima, a alternativne mjere provoditi i biti će nakon ovog zakona dovoljno sredstava za ovo o čemu vi govorite.
Gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Tajniče, vaši jedini znači u ovome slučaju energetska učinkovitost je jedini projekt koji se očito zasniva samo isključivo na stiroporu i na vanjskim fasadama. Već kad ste prozvali Slavena Dobrovića da on nekoliko mjeseci nije ništa napravio, a Vrdoljak je sve napravio, znamo da je Fond za zaštitu, za ovaj Fond za učinkovitost, energetsku učinkovitost potrošio umjesto 50 miliona kuna, pola milijarde tj. 600 miliona kuna za stiropor i fasade. Za vas je sve samo stiropor i fasade. Nije primjera za vas alternativa da u javnome prijevozu imamo više električnih autobusa, da imamo tu veću učinkovitost, da to sufinanciramo nego ste potrošili 12 puta više pri Fonda za energetsku učinkovitost sredstava za vrijeme Vrdoljaka. Jel vam to poznato, jel vam ta činjenica poznata? Nije vam ta činjenica poznata.
Ali 6, ali 7 sekundi ste išli preko, a to je poznato, to je sigurno. Hoćete odgovoriti? Izvolite.
Hoću, prvo možda i dugujem ispriku gospodinu Dobroviću ja sam rekao da nije učinio ništa na temu ovoga zakona, a da nije učinio ništa kao ministar oslobodi Bože da ja to mislim. Ja tvrdim da svaki ministar u ovoj zemlji, od kad ova zemlja postoji je nešto učinio dobro i da nema tog ministra koji nešto nije učinio dobro. A što se tiče ovoga, mi, energetska učinkovitost je 150 stranica pravilnika, znači nije to samo stiropor i fasada. Znači tu ima dovoljan broj mjera gdje se svi mogu naći i uključiti u energetsku učinkovitost.
Želi li predstavnici odbora dati, uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Ivan Lovrinović koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani građani vas posebno pozdravljam. Riječ je o Prijedlogu Zakona o energetskoj učinkovitosti i ono što nikad ne možemo ne pozdraviti namjeru da se ta energetska učinkovitost podigne na višu razinu kako u području znači gospodarstva, funkcioniranje poduzeća, proizvodnim procesima, tehnologijama koje su rastrošne energetski, tako i na razini kućanstava glede potrošnje električne energije i u tom smislu, u svakom prijedlogu zakona ima nešto što je dobro pa tako i u ovom međutim treba gledati sa druge strane kako to poboljšati, povećati i poboljšati ovaj jedan zakon i sagledati drugi stranu čitave energetske politike. Pa u ime stranke Promijenimo Hrvatsku i Odbora za energetiku, reći ću nekoliko riječi o tome. Dakle, s jedne strane se vodi, potiču napori za uštedom energije u sustavu distribucije ovih 25 distributera, opskrbljivača, kako vi navodite i pritišće se preko njih dakle da sustava, to su prije svega gospodarstvo i kućanstva, da postanu energetski učinkovitija. Kako to? Pa kroz pravljenja znači, dogradnju objekata, stavljanje učinkovitijih fasada za uštedu topline, energije, da se ne troši toliko struje, s druge strane rješavanje nekih dijelova proizvodnih postrojenja u sektoru gospodarstva koje previše troše energije pa do potrošnje tople vode u stanu. Dakle ovdje koliko sam vidio i proučavao, nude se i tzv. ESCO monitori koji stoje na raspolaganju u praćenju te potrošnje. S te strane to sigurno može biti jedna zgodna okolnost da svi koji su u sustavu, koji su potrošači bilo poduzeća, bilo kućanstva, da mogu jednostavno nešto od toga profitirati i naučiti. Tu je i sustav edukacije koji uvijek dobro dođe. Međutim imamo druge probleme. S jedne strane imamo sustav energetike koji je takav kako je postavljen kao neučinkovit a s druge strane se traži od potrošača energetska učinkovitost. Ajde da vidimo kako stoje argumenti kada sam rekao da je Ministarstvo energetike i energetska politika neučinkovita. Znači ovdje se želi penalizirati da ne kažem kažnjavati rastrošnost u potrošnji električne energije što je čak načelno, u dugom roku na neki način i prihvatljivo kao jedna politika za budućnost međutim, mi moramo na drugoj strani vidjeti zašto se nositelji energetske politike u Hrvatskoj neučinkovito ponašaju. Pa evo npr. u vjetroelektrana, to je školski primjer koliko se tu novaca prevalilo na građane, na leđa građana i koliko ćemo mi narednih godina kao potrošači građani a naravno i poduzeća, u milijardama kuna ćemo nekoliko milijardi kuna ćemo više platiti nego što treba, zašto, jer su privilegirane skupine koje su dobro bile informirane gdje vjetar najbolje puše, gdje treba napraviti vjetroelektrane, gdje HEP nikad nijednu vjetroelektranu nigdje nije napravio a evo sad kad su svi napravili, znači kad je taj posao već završen jer u tom segmentu imamo u odnosu na znači proizvodnju Hrvatske, imamo iznad europskog prosjeka, znači proizvodnju te vrste energije, e sad se javio i HEP koji na tome može samo izgubiti, evo, tako, to će pokazati naredno razdoblje. Znači HEP nije proteklih godina u alternativne i obnovljive tzv. izvore energije uložila ništa. Evo sad je pokrenula Korlat vjetroelektranu, ustvari otkupljuju je, ona je otkupljuje od privatnog investitora koji je valjda odustao jer je vidio da taj posao više, o tome možemo samo znači sada pričat a to je jasno. I počinje sa izgradnjom nekih solarnih solara a sve prošle godine znači ona koja je trebala pokrenuti investicijski proces u Hrvatskoj, na taj način zapošljavati, povećavati BDP itd., itd., nije to radila ali u radile određene skupine koje su onda postigle njima prihvatljiv izvrstan ugovor o cijeni kilovata takve struje od vjetra itd., ali na štetu građana. Dakle vidimo energetsku neučinkovitost, ovo je blaga riječ što sam rekao na strani politike koja vodi, ministarstva koje vodi ovaj resor, jel'. Tu je bila riječ i o pogodovanju, to je tak krovni kapitalizam gdje se pojedine skupine vežu sa obnašateljima političkih funkcija i to je otrov za svaki narod i svaku državu a na kraju troškove takve skuplje energije, plaćamo mi građani. Ponovno vas pitam, vi ste nam došli ovdje govoriti o učinkovitosti, ponovo vam postavljam pitanje, zašto 13 mj. ne radi HE Dubrovniku u Platu? Nema nikakvih informacija službenih, tamo su 3 radnika poginula u havariji, u zapaljenju koje se dogodilo, zašto jednostavno ne radi ta elektrana? U 13 mj. po podacima po njenom kapacitetu proizvodnje, HEP je izgubio preko milijardu kuna zbog toga što HE Dubrovnik ne radi. Dakle pazite molim vas, mi nemamo ovdje kao saborski zastupnici izabrani od građana, mi ne možemo doznati objašnjenje, ne možemo doznati razloge, nemamo informacija zašto ne radi HE Dubrovnik u Platu, kraj Dubrovnika, milijardu kuna se izgubilo i niko ništa ne govori, molim vas. Jel u pitanju takva havarija da se to ne može popravit. Čak tjednik „Nacional“ je prije nekoliko dana objavio da je svašta dolje bilo, i oko nabava, i oko ovoga, onoga, itd., međutim građane zanima zašto je HEP izgubio milijardu, preko milijardu kuna, zbog toga što ta elektrana stoji i što se jednostavno događa, kada će počet radit. Ali vidite zašto ovo govorim u ime stranke Promijenimo Hrvatsku, pa zbog toga što se za milijardu kuna će se smanjiti ukupan prihod za 2019.-tu godinu sustava koji se zove HEP, za milijardu kuna manje. Godinu dana prije je već donesen Zakon da se smanji mrežarina HEP-u, a on je na temelju mrežarine zarađivao godišnje oko 300 milijuna kuna. Također je HEP-u određeno da kupi odnosno da zakupi udjel u LNG-u, i to će ga doći par stotina milijuna kuna i tako dalje, i tako dalje. Dakle, što sam htio reći? Ne mogu se oteti dojmu da se ponovno HEP namjerno financijski ne iscrpljuje, on se iscrpljuje, očito je. Zašto? Da bi po dobro poznatom obrascu iz hrvatske privatizacije bio pogodna lovina odnosno žrtva za preuzimanje, jer HEP je već, tamo su već dva puta bile, pokušana je, znači, privatizacija pojedinih interesnih skupina, a očito se sad priprema ponovo. Dakle, ponovno povezujem sa ovim čitavim Zakonom o energetskoj učinkovitosti, vidite, ako je previše neučinkovitosti u vođenju energetske politike, pa kako ćete vi postići ovo što i postigne se, rekao sam postoje stvari koje pozdravljam, onda su ove, dakle, onda će uštede biti marginalne, uštede će biti marginalne. Dakle, moramo krenuti ipak od glave, tu su problemi, tu su problemi. S obzirom na sve ovo što je do sad bilo i kako se vodi energetska politika, pa Hrvatska i mi građani imamo i imat ćemo daleko veće posljedice od vođenja energetske politike nego što će korona virus u Hrvatskoj imati negativnih posljedica, jer to je potpuno jasno. Prema tome energetska politika u Hrvatskoj se, vođenje njeno, mora potpuno promijeniti, ali ovdje postoji lijek, ovdje postoji lijek kako da se zaštitimo od posljedica loše energetske politike. Poštovani građani jedini je lijek, ali vrlo učinkovit, izbori, na sljedećim izborima naprosto da masovno izađete da prekinemo i zaštitimo se od ove vrste virusa koji, koji je već godinama prisutan i godinama, ovaj će proći, ali ovaj dugo traje i samo ga na izborima možemo eliminirati. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Miro Totgergeli koji će iznijet stav Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala podpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle, pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti s Konačnim prijedlogom Zakona, dakle ide po hitnom postupku. U ovom Zakonu danas doslovno mijenja se jedan jedini članak, i to članak koji ima 19 stavaka, mijenjaju se dva stavka i jedan stavak se još na to dodaje. Ovaj Zakon smo raspravili detaljno u desetom mjesecu u prvom čitanju, i u dvanaestom mjesecu u drugom čitanju 2018.-te godine, i krajem 2018.-te ga donijeli sa 79 ZA i 13 SUZDRŽAN-ih. Dakle, mijenjaju se, mijenja se doslovno samo tri stavka u predloženom Zakonu, a Zakon se, odnosno u postojećem Zakonu, a Zakon se odnosi na obveze uštede energije opskrbljivača u tekućoj godini temeljenih na količinama energije koje su opskrbljivači isporučili krajnjim kupcima dvije godine prije toga. Dakle, mi smo Zakon donijeli 2018.-te godine, primjenjuje se prvi put u 2019.-oj godini, a uštede koje opskrbljivači trebaju postići u, koje su trebali postići u 2019.-oj godini, odnose se na onu energiju koju su isporučili 2017.-te, dakle u odnosu na ono što su isporučili 2017.-te, zadatak im je bio 1,5% uštediti tijekom 2019.-te godine. I to se, s obzirom da je prvi put, kao što je to državni tajnik i rekao, upravo ova Vlada to i uvela, uvedeno je jedno prijelazno razdoblje, tako se na 2019.-tu primjenjuje jedino i samo na one opskrbljivače energije koji ukupno isporuče krajnjim kupcima više od 300 gigavat sati, 2020.-te to jest ove godine uštedu trebaju odraditi i oni opskrbljivači koji isporučuju do maksimalno 100 gigavat sati, a iduće 2021. godine i oni opskrbljivači koji će, znači dvije godine prije toga, 2019.-te to jest prošle, koji su isporučili krajnjim kupcima 50 gigavat sati energije. Dakle, nešto što je novo uvedeno, i sad kad je Zakon donesen, u tom članku 13., stavku 14., rečeno je da će Fond odrediti koliko je cijena u kunama po kilovat satu za svaki ušteđeni kilovat sat, i sve što bude više od onoga što nisu uspjeli uštediti, a trebali su, više od 10%, onda za to, po tom iznosu trebaju opskrbljivači uplatiti u Fond. Naravno ako je ovo prvi put, logično je da sad, kad se to prvi put vidjelo koliko bi to bilo, da se izvrše i korekcije, i da ne narušimo cijeli sustav. I zato u ovom članku 13., unosi se novi stavak 15., u kojem se kaže da taj iznos u stvari bude 50%. Kad pogledamo na ovaj Prijedlog izmjena i dopuna, neke primjedbe koje dolaze prilikom javne rasprave, vidi se da ustvari jedino su još primjedbe imale tvrtke koje se bave plinskim biznisom a upravo smo danas ovdje raspravljali i o Zakonu o tržištu plina gdje još uvijek u jednom djelu imamo čistu regulaciju cijena a ne tržišni princip, dakle upravo vidimo da drugi sektori već nemaju problema sa ovom učinkovitošću, nego samo plinski biznis odnosno tvrtke koje se bave distribucijom odnosno opskrbom plina i nužno je poduzet ovakve mjere kako bi krajnji naši kupci i 2020. pa i isto tako i 2021., ostali na istim cijenama plina jer naravno da ako to postane opterećujuće za uopće bilokakvo poslovanje, a cijena plina je regulirana, onda bi to moglo izazvat poremećaj na tržištu plina i oni bi to mogli onda kompenzirat eventualno negdje drugdje a to bi značilo da bi se to prelijevalo na onaj dio koji je na tržištu, pa bolje ovako odradit kao što je ovdje predloženo i uskladit sustav pogotovo što znamo da smo tek 2018. to uveli i da je 2019. tek prva godina kad se to primjenjuje. Dakle, ja podržavam ovakav prijedlog, možda tijekom vremena će trebat još korigirat stvari jer nam je ovo nešto novo što smo tek počeli uvoditi, ali to će vidjet kad nam dođu i ovi opskrbljivači sa 100 gigavat sati, sa 50 gigavat sat, dakle tijekom ove 2020. i nakon toga tijekom 2021. godine. Nakon 2021. g. otvorit će se potpuno i tržište plina, dakle u svim tim energetskim dijelovima imat ćemo tržišni princip i mislim da tamo do 2022. ćemo upravo uspjet izbalansirat sustav kako bi i postigli efekt koji ovim zakonom smo htjeli postić a to je da radimo na energetskoj učinkovitosti ali isto tako, da prilikom toga ne narušavamo sustav i ne povećavamo dodatno troškove krajnjim kupcima, zato klub HDZ-a će podržat ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti. Hvala.
Hvala i vama. Sada će ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti g. Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, pozdravljam državnog tajnika sa suradnicom i naravno sve poštovane kolegice i kolege. Dakle, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o energetskoj učinkovitosti. Zašto sam dao onakvu repliku državnom tajniku? Jer ovdje se ustvari ne može vidjeti ništa drugo nego je dan vrlo administrativni pristup a da se puna snaga ove mjere, dakle energetske učinkovitosti, učinkovitost našega društva ustvari niti ne otkriva a kamoli ne iscrpljuje. Dakle šta bi uopće bila energetska učinkovitost? To bi bio dakle utjecaj na neki sustav, proizvodni i uslužni na način da se on poboljša tako da se isti efekti, isti proizvodi, ista usluga, isto stanje, stanovanje postigne uz manji utrošak energije. To je energetska učinkovitost. Znači imamo isti izlaz uz manji energetsku ulaz i to je jedan od 3 pravca koja se zacrtavaju kao ciljevi energetske strategije EU-a dakle uz energetska učinkovitost se govori o povećanju udjela obnovljivih izvora energije i o smanjenju emisija stakleničkih plinova . I poznata nam je sigurno već sada stara preko skoro 15 g. energetska politika 20-20-20 kad se kao cilj do 2020. definiralo 20%-tno povećanje energetske učinkovitosti, 20%-tno smanjenje emisija i minimalno 20% udjela obnovljivih izvora energije. Ti ciljevi su se povećavali, imamo novo izdanje, mislim 2014. kad su se definirali ciljevi za 2030. po ista ta 3 pravca gdje se govori onda o 27%-tnom povećanju energetske učinkovitosti i isto tako obnovljivih izvora energije a 40%-tnom smanjenju emisija. Međutim to nisu odvojeni sektori, neke mjere djeluju na 2 ili čak sva 3 pravca i zato nije dobro promatrati ih odvojeno nego sve je povezano i dakle energetika je upletena u sve sektore društva, u svu industriju itekako i jako je lođe promatrati dakle pojedinačno ovako važne kompleksne stvari. Znamo dobro da sada evo energetski odnosno nova strategija u okviru zelenog plana predviđa s kojom je kao okvirni cilj definirana klimatska neutralnost, dakle kontinenta europskog koji je odlučio što mislim da je dobro, postati lider svjetski i pokazati odgovornost dakle prema našem okolišu jer to mislim da je svima jasno, nisu pitanja koja je dopušteno danas zanemarivati i to bi značilo do 2050. da trebamo smanjiti emisije za 95%. Jel' tu ima mjesta za energetsku učinkovitost? Ima itekako. Zato kad pogledamo ove dokumente koji su ovdje predloženi i kad vidimo da se ministarstvo, recimo išlo raspitivati kod opskrbljivača u kojoj mjeri su oni uključili, recimo biogoriva za ove opskrbljivače energentima onda je jasno da se tražilo nešto i negdje gdje se može kvantificirati ovoga taj, ta promjena sustava i naravno to su opterećenja za opskrbljivače, ja naravno se slažem da, da se svi moraju uklopiti, pa tako i oni. Međutim, šta znači recimo supstitucija dijela energenata koji se stavljaju na tržište sa biogorivima? Je li to povećanje energetske učinkovitosti? Pa u stvari i nije, nego je to onaj dio koji se tiče obnovljivih izvora energije jer biodizel ili onaj bioetanol kao goriva, recimo koja se miješaju u ono što ljudi toče u svoja vozila, ona u svojem ekološkom otisku, recimo da nemaju fosilni karakter što ih rasterećuje u pogledu emisija stakleničkih plinova i to je dozvoljeno naravno računati da je taj teret manji i poželjno je povećavati udjele, dakle biorazgradivih odnosno zelenih goriva. Međutim, ja tvrdim da je velika šteta za jednu zemlju ne povezivati sektore i, i sve gledati kroz jednu usku prizmu, kroz jedne vrlo strogo definirane naočale gdje se isključivo na neku administrativnu mjeru svede jedna velika i važna, rekao bih, politika. Ja ću sad spomenuti, recimo ono što se zbiva, to je isto ministarstvo samo drugi sektor, otpad, financiraju se ti famozni CGO-i, o čemu sam ja govorio iako oni nisu na niti pri vrhu, nego su pri dnu hijerarhije i postoji cijeli niz mjera koje bi trebalo prije toga financirati, međutim svejedno se potpisuju ti ugovori i recimo jedan zanimljivi je Lucino Razdolje dolje kod Dubrovnika, ono je udaljeno preko 50 km od najvećeg izvora otpada i sad na stranu sve, samo pogledajte, ja sam ugrubo izračunao da je to barem 200 000 km novih, novog puta koji će teški kamioni zbog takvog pristupa morati prevaljivati godišnje, 200 000 km bi bilo barem ovoga možda 50 000 litara dizela. Dakle, taj, to rješenje osim što, ovdje ja neću sad govorit o drugim efektima, dakle činjenica da će materijali završiti kao gorivo ili inertizirani otpad za, za odlaganje, nego čisto na razini transporta, dakle to rješenje u odnosu na neko drugo ulazi sa novih, dakle 50 000 litara dizelskog goriva i izgaranjem tog goriva u tim motorima, što ima cijeli niz, dakle pitanje je stakleničkih plinova, al nisu samo staklenički plinovi, dakle u igri nego i cijeli niz zagađivala koja iz takvih motora izlaze. Dakle, govoriti o energetskoj učinkovitosti, a ne vidjeti šta se sve zbiva u takvim sektorima je prilično sljepilo jedne politike. Drugi primjer, transportni sustavi gradova. Pazite, gradovi bi morali itekako konvertirati svoj, svoj javni prijevoz odnosno prijevoz općenito, jačati javnu komponentu koja bi bila naravno ekološki što prihvatljivija, jesu li to električni autobusi, je li to tramvaj il je to nešto treće, željeznice, uglavnom sa pukim smanjenjem broja vozila u kojima se ljudi pojedinačno voze na posao i s posla stvaraju gužvu, troše gorivo, u efikasni javni prijevoz se može napraviti jako puno. Je li to energetska učinkovitost? To je itekako energetska učinkovitost. Dakle, to je ujedno ako govorimo o struji kao nešto što bi bio energent za to javni prijevoz onda je moguće i povećani udio obnovljivih izvora energije, to je i smanjenje emisija, dakle uvijek sva tri pravca djelovanja ovdje postoje. Imamo, ne znam, treći primjer, mnoge javne ustanove i pod kontrolom upravljanjem i gradova, ali i države se dan danas griju sa najgorim energentom, dakle loživim uljem koji, ne znam, kolko smije imati valjda do 1 ili 0,5% danas sumpora, kakva je, šta je to, kakav je, kakva je to energetika? Ja znam da je to niz pojedinačnih pogona, međutim naravno da jedna državna politika može i treba utjecati na to, može i treba utjecati i na politike jedinica lokalne samouprava i regionalne politike, sve što je pod javnim upravljanjem može i treba stat u jedno, jedna kola i gurati u smjeru povećanja i energetske učinkovitosti. Šta bi značilo mijenjati tamo taj energent? Recimo, svi spominju i neki dan je bila konferencija o biomasi u, u organizaciji drvnog klastera i ovoga bioma, gdje je spominjana, dakle upravo biomasa i potreba mogućnost da se javne ustanove konvertiraju u kotlove za biomasu, za pelet, dakle jedna takva konverzija već znači puno. Kotlovi su vjerojatno mogu biti danas učinkovitiji, pa je ulaz energetski manji, dakle energetska efikasnost, imamo potpuni prijelaz na obnovljivi izvor energije i vjerojatno je CO2 sigurno je potpuno snižen jer to nije ovoga emisija stakleničkih plinova jer je to, taj kratkoživući CO2 i na koncu vjerojatno je manje drugih štetnih emisija. Postoji možda i bolje rješenje, negdje primjenjivije jer ne mora biti isto svugdje, dakle dizalice topline. Dakle dizalice topline koje su danas posve i tržišno prihvatljiva i konkurentna tehnologija s kojom je moguće za uloženi kilovat sat električne energije za pogon kompresora dobiti 3, 4 kWh toplinske energije za potrebe nekog grijanja ili čak 5, 6 ovisno o sustavu koju vrst energije koristimo iz okoline. Kakva je to transformacija? Pa to je sigurno energetska efikasnost povećana, to je obnovljivi izvor energije, pogotovo ako je uparen sa nekim fotonaponskim sustavom ili je iz mreže pa je neka struktura, neki energetski miks i na koncu to su bitno manje emisije. Sve to je prisutno i vidljivo i smije se u metodologiji prezentirati kao povećanje energetske učinkovitosti, to je stvar metodologije koja je dopuštena. Prema tome, ne mora se administrativno ograničavati jedna politika na evo 25 obveznika nego se to može raširiti to može postati jedna nacionalna politika. Stoga ja predlažem da ministarstvo zatraži da se organizira jedna kvalitetna radionica. Kod nas postoji cijeli niz fakulteta i sveučilišta, instituta koji su sposobni napraviti jednu radionicu da se državna uprava, aparat upozna sa svim mogućim smjerovima djelovanja jedne državne politike, da se to ne mora svoditi na neke pojedinačne administrativne mjere nego se može raširiti i sasvim sigurno efekti mogu biti bitno veći. Time će se alati iskoristiti, a perspektive Hrvatske kao zemlje koja bi u okviru europske politike zelenog dogovora mogla i trebala uzeti agresivniju, važniju, ambiciozniju ulogu i to na način da od toga profitira kroz evo svoje znanstveno istraživačke institucije, međutim i kroz privredu jer mislim da su tu odzivi na nove prilike mogući, bitno brži, pogotovo ako se oni podupru sa pametnim ulaganjem, dakle opet sa tim europskim novcem koji je naš novac, ali kroz instrument europskih politika moguće usmjeriti na kvalitetan način i dobiti vrlo brzi i dobar povrat i efekt na našoj nacionalnoj razini. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospođa Anka Mrak TAritaš koja će govoriti u ime Kluba zastupnika GLAS-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Kao što je već ovdje netko rekao mi imamo izmjenu i dopunu Zakona o energetskoj učinkovitosti, ta izmjena i dopuna zakona se odnosi na samo jedan članak i to je na članak 13. u kojem se dva stavka mijenjaju, jedan stavak se dodaje. U odnosu na to je riječ o jednoj recimo relativno jednostavnoj izmjeni. No, čim je Zakon o energetskoj učinkovitosti to nama u raspravi iziskuje da zaista raspravljamo ili puno šire, ali ja ću zaista sada nekoliko stvari. Mi iz ove izmjene i dopune zakona možemo puno toga vidjeti i vidjeti kako to kod nas stvarno funkcionira. Prvo, hitna je izmjena. Zašto je hitna izmjena? Zato što, a osnovni zakon je iz 2014. i izmjenu i dopunu smo imali 2018. Zašto je hitna izmjena? Hitna izmjena je iz razloga što kaže da su stranke obveznice dužne od 2020. ministarstvu jedanput godišnje, dakle do 1. ožujka tekuće godine za prošlu godinu dostaviti izvješće o ostvarenim uštedama, krajnjim kupcima, njihovoj potrošnji, da sada ne čitam odredbu. Danas smo 26. veljače i moramo ići hitno jer između ostalog u stavku 14. koji se mijenja kaže da ministarstvo iza toga mora nešto napraviti do 31. ožujka, dakle idemo hitno jer nam je odjedanput došla 2020. Nismo 2018. znali da dolazi 2019., 2020. i da 2020. imamo neke obveze, nego nas je 2020. iznenadila pa smo odlučili ići hitno jer nemamo drugo. Druga stvar, prva tema te hitne izmjene je da ministarstvo kaže, mi u mjesec dana ne možemo to napraviti, nama treba duži rok, rok produžujemo na 31. svibanj jer nam treba duži rok, s tim što se iz analize vidi da je jako puno ministarstvu je trebalo da utvrdi da imamo 25 obveznika u ovom trenutku. Prema tome, ministarstvo im priznaje i kaže, mi tih 25 ne možemo popisati, ne možemo evidentirati uz sve kompjutere koje imamo, sve Excel tablice ili sve što treba, to ne možemo u mjesec dana nego nama tu treba barem tri mjeseca. I treći razlog zapravo odnosno ono što se mijenja, mijenja se i kaže sljedeće, ono što smo obvezali one koji, a tu ću još jedanput spomenuti tu odredbu stavka 10. koji kaže stranka je obveznica i dužne su svoju obvezu ostvarit na tri načina. Jedan način da se nešto radi i da se poboljša energetska učinkovitost, poticanjem energetske učinkovitosti u krajnjoj potrošnji, dakle da nešto radimo. Drugo, ne radimo ništa pravimo se da se to na nas ne odnosi nego ćemo kupiti utvrđenih ušteda energije i treće uplatit ćemo. I sada smo shvatili da ovaj treći model uplatit ćemo imamo malo problem, da je 2,19 kuna po kWh satu previše i to ćemo smanjiti na pola koji će biti iznosi 1,1 kunu po kilovat jer u obrazloženju stoji da tih 25 obveznika sustav energetske učinkovitosti kojima je ministarstvo izdalo rješenje kad ne bi radili ništa, a očito rade vrlo malo ili ništa bi platiti iznos od 754 miliona kuna. Drakonske mjere se nikada nisu pokazale učinkovite. Dakle, ako vi imate neku drakonsku mjeru ili neki iznos koji je nesavladiv naravno da onda svi izmišljaju kako da to izigraju, kako to da ne plate. Prema tome, ako idete u nekakvo smanjenje nekako je bolje da to smanjenje bude nešto što je realno nego nešto što je nerealno. Onda malo pogledate tko je dao primjedbe na ovaj prijedlog zakona, kojima je i ovo smanjenje previše. Termoplin, Energije naturalis koja je isto vezana uz plin, Brodoplin samo ime kaže i Gradska plinara Zagreb. U Gradskoj plinari Zagreb ja još ni jedanput nisam vidjela, tu živim i nešto malo manje, nešto malo više sad to pratim da je bilo kad kad je bilo što se desilo, pojeftinjenje, pojeftinio. Gradska plinara Zagreb u ovom trenutku sigurno gradonačelnik zapošljava nekog u Gradskoj plinari Zagreb jer je Gradska plinara Zagreb postala utočište za sve prijateljice, prijatelje, supruge, ljubavnike, ljubavnice, nećake, nećakinje, ujne, strine, stričeve i sve što treba svih sadašnjih, prošlih i budućih koalicijskih partnera. Stoga Gradska plinara Zagreb dobro da je dala primjedbe, ali Gradskoj plinari Zagreb su građani grada Zagreba najmanje važni jer samo kroz ovu regimentu zaposlenih nema tu mjesta za bilo kakve uštede. Dakle, ova izmjena je došla iz razloga što nam se desila 2020. dosta iznenada i iz razloga što kroz ovu hitnu izmjenu mi zapravo priznajemo nešto drugo. I to ovim jasno priznajemo. A to da green deal koji se dešava kojima je puna usta tih kaže bilion EUR-a je na raspolaganju u fondovima EU, dobro zvuči na papiru, da odlično izgleda naš premijer kada stane uz predsjednicu Europske komisije i kaže evo i Hrvatska vodi računa o klimatskim promjenama. Inače na razini EU više se ne govori, više o klimatskim promjenama nego o klimatskoj krizi, a stvarnost je nešto drugačija. Ova izmjena zakona govori da je stvarnost nešto drugačija, da mi stvarno ono što bi trebali raditi ne radimo, da one sve poslove kojim bi se trebali prilagoditi zaista i borbi protiv klimatskih promjena, jedna od stvari je energetska učinkovitost ne radimo. I ovim se je pokazalo, nećemo to raditi ni dalje jer će nam to biti preskupo plaćati pa nam pojeftinite da to što plaćamo manje plaćamo. I nad tim bi se trebali zabrinuti. Mi bi se trebali zabrinuti nad činjenicom da ono što druge zemlje rade, mi ne radimo. I kad druge zemlje, kad će se Hrvatska sa, u odnosu na 27 članica EU mjeriti, druge zemlje će biti negdje, a mi ćemo biti pri dnu i jako ćemo se čuditi opet će nas to iznenaditi zašto smo pri dnu. Zato što stvari ako rješavamo, rješavamo isključivo papirnato. Mi ćemo sad papirnato ponovo riješiti stvar. Ministarstvo je reklo, ne mogu mjesec dana dobit će 3 mjeseca, oni koji, dakle uopće nemaju namjere u smislu energetske učinkovitosti povećavati svoju proizvodnju njima ćemo smanjiti ono što trebaju platiti tako da mi imamo manje dalje za energetsku učinkovitost. Dakle, ako meni netko može objasniti koja je to politika ove Vlade, politika papira, politika da na papiru sve stoji, politika o tome da je stvarni život nešto drugačiji. A o tome da se druge zemlje idu naprijed o tome vode računa, a mi ćemo voditi računa i znate ono moraš imati tu strategiju štrigulirano imam, moraš ovo prepisati štrigulirano jesam, ali onda dolazimo do stvarnoga života i u stvarnom životu što energetska učinkovitost može napraviti, ona može napraviti na svim razinama, može napraviti naravno ja uvijek pričam o zgradarstvu koje mi je najjednostavnije, u ovom trenutku bi Hrvatska sve one kuće koje su napravljene 60-tih, 70-tih i 80-tih godina prošlog stoljeća jer iza toga se je vodilo računa o nekim drugim stvarima one bi trebale biti pod skelom. Trebali za to povući sva sredstva koja se mogu povući, a ne kao što je ministarstvo reklo nećemo povući sredstva odnosno nećemo ući u projekt kako je predvidjela EU jer nam je to prekomplicirano nego ćemo koristiti vlastita sredstva. Umjesto da imate lepezu, sve moguće i vlastita sredstava i sredstva EU i banki koji imaju zelene kredite. Jednako tako vezano uz promet, dakle promet je nešto gdje najviše osjetite dakle, najveći utjecaj na smanjenje CO2 možete imati kroz promet. I kroz koji vid prometa? Kroz javni vid prometa. Dakle, tu je mislim, netko prije mene je rekao dakle da smanjite dotok auta u gradove, svi smo pod utjecajem korona virusa i ne možemo ne biti eko, svi znanstvenici kažu smirite se. Između ostalog ja sam čula danas odnosno pročitala na portalu jednog uvaženog znanstvenika koji je rekao, mi živimo zaista u doba velikih utjecaja klime i klimatskih promjena, ovo je samo jedan od virusa koji će se pojaviti, pojavit će se niz drugih, moramo se pripremiti. Ne možete se nikad pripremit, ali možete se pripremiti nekim drugim stvarima koje da se, da nekako smanjite taj utjecaj. Kaže da to se jednostavno mora napraviti, ali da ja se maknem od korona virusa koji su takvi. One maske kojih nema Hrvatska je uvozila iz Kine i iz Italije. Zamislite da netko umjesto da u kućnoj nekakvoj proizvodnji, nekakvo malo poduzeće, ono koje je proizvodilo najlon vrećice koje više nema, koje odluči proizvodit maske. Dakle to vam je već nešto što ste napravili u smislu prilagodbe klimatskim promjenama, u smislu energetske učinkovitosti ali da se vratim na energetsku učinkovitost u prometu. Kompletna energija bi trebala biti zaista da javni promet i to ne samo gradski nego i promet između gradova, dakle da svi auti budu, velike rasprave su dal' su to bio goriva, dal' su to električni auti, meni se čini da je u tim rasprava, da će to biti električni auti, po Europi se punionice zaista grade punom parom, litij kao jedan od metala koji je doživio svoju veliku renesansu u posljednjih 10 g. je lagan i ugrađuje se u baterije, postaje zaista nešto što se na tržištu izuzetno koristi a imamo ga u blizini. U kontekstu svega toga, ja se ne mogu ne vratiti na g. Bandića koji je koalicijski partner HDZ-u ovoj sabornici a HDZ g. Bandiću kao junior partner u Gradskoj skupštini, u kontekstu svega toga kroz svoj plan koji je evo na svu sreću, malo odgođen, ja se nadam trajno, on planira izgradnju javnih garaža u centru grada, to vam je poziv svima dođite u centar grada i parkirajte. Nema niko ko ne bi volio svog ljubimca parkirati u lift ako može tamo gdje ide ali moramo živjeti u nekim realnim vremenima i u nekim realnim okvirima. Od ministarstva pri tom moram reći, da kad je osnivano Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, ja sam vrlo jasno i da kažem i glasno govorila o tome da to jednostavno nije, da energetika ne treba biti zajedno sa zaštitom okoliša ali što je, tu je. Od ministarstva bi se očekivalo niz poticaja, niz stvari da se ovih 25 obveznika natjera da zaista provode i rade energetsku učinkovitost a ne za to što nisu radili i što su rekli nećemo raditi, platit će manje. Ako to meni neko može suvislo objasniti, sve ok. Dakle, smisao je da zaista promijeniš sve i da u svojoj proizvodnji budeš energetski učinkovit. Ti to nisi. I znamo da nisi i rekao si neću biti i rekao si ne mogu biti i pri tom prijetiš i kažeš, ako me ti natjeraš da ja platim po ovom, ja ću to poskupit građanima, dakle građani uvijek plaćaju, uvijek za sve plaćaju građani. Građani koji plaćaju plin u gradu Zagrebu, plaćaju to što je u Gradskoj plinari zaposleno brdo raznoraznih ljudi. Plaćaju i plaćat će uvijek. Prema tome, ne baviš se energetskom učinkovitošću, kažeš neću se bavit, to me nervira, ucjenjuješ i kažeš ako ti meni ostaviš to, onda da vidiš ti mene kako ja to mogu poskupit i to i mi kažemo dobro, 2020. došla nam je iznenada, nismo znali gdje je 2018., 2019. pa 2020., pa sad u hitnoj proceduri dajemo zakon, u kojoj u hitnoj proceduri konstatiramo odnosno kroz izmjenu zakona, konstatiramo dvije stvari. Prvo, da ministarstvo je neučinkovito u smislu energetske učinkovitosti i da ne može u mjesec dana napravit nego mu treba 3 mj. i drugo, da kažemo gledajte, kod nas je energetska učinkovitost još na papiru, oni koji su rekli da neće to raditi, zaprijetili su pa smo im mi smanjili iznos. Mi u klubu GLAS-a takvu izmjenu zakona ne možemo podržati, hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Izmjene su dosta kratke ali rasprava i bit svega ovog zakona je daleko, daleko puno šira. Mi ovim izmjenama zapravo propisujemo i tu ćemo, mi smo i predali određeni amandman da malo uskladimo te rokove što se tiče obveznika do kad moraju podnijeti izvješća, da to bude do 1. travnja a da se onda ministarstvo još mjesec dana kasnije na to očituje. No, ono što je presudno. Što je cilj? Cilj ne smije biti poistovjećen sa metodom, de facto cilj ne smije biti kažnjavanje. Cilj nam mora biti povećanje energetske učinkovitosti pogotovo kad ovdje govorimo o uštedama, obvezama uštede energije opskrbljivačima energije koju oni isporučuju krajnjim kupcima. Što to sad znači? Do sada smo imali formulu kojom ako bi se pokazalo da nitko s obzirom na odredbe na koga se ovo odnosi a to da je energije bila veća od 300 gigavat sati, u okviru i povezanih društava ... [[Govornik se ne razumije.]] oni koji ih isporučuju, da nisu imali nikakve uštede, ulaganja, što se tiče isporučene količine energija, svi ti bi ujedno imali obvezu isplatiti preko 750 milijuna kuna u fond i to lijepo zvuči. Što bi to rezultiralo? Dal i bi se time ugrozila sigurnost opskrbe energentima odnosno recimo plinom? Ili ne? Da li bi došlo do povećanja cijena? Što nam je cilj? Cilj je da se ulaže ne da se kažnjava. Da li je to efekt spojenih posuda? Pa je. Nažalost je. bilo to nama milo ili se ne sviđalo, nažalost prevelike kazne bi se odrazile na naše građane, na njih sigurnost opskrbe, možda neki bi toliko poslovanje otišlo da ne bi mogli biti konkurentni, da bi zatvorili, da bi ugrozili opskrbu plinom ili bi ono što je ovdje isto problematizirano prenijeli te obveze na građane i što bi se reklo boli nas briga. To nije cilj, energija mora biti dostupna, sigurna i što jeftinija, kada govorimo o energetskoj učinkovitosti što zelenije. Dakle, mi smo u europskim razmjerima jedni od rekordera što se tiče energetske obnove zgrada, ja ću samo spomenuti, a to je opet kažem sve s istim ciljem. Do sada imamo ugovoreno što se tiče odgojno obrazovnih institucija preko 321 ugovor, preko 400 milijuna kuna, vise stambene zgrade 554 milijuna kuna, 584 ugovora, više od toga, zapravo 16.000 kućanstava, javne zgrade milijardu i 14 milijuna preko 550 ugovora. Dakle, od onoga što je u okviru Operativnog programa Konkurentnost i kohezija predviđeno do 2020. mi smo već iskoristili prošle godine 95%, znači da smo tu što se tiče iskorištenosti ugovorenih sredstava i ugovorenih tu se apsolutno radi dobar posao. Ušteda je tu preko 60%, ali to nije jedina ušteda. Mi s ovim što će ove tvrtke platiti, dakle tu uvijek moramo naći granicu kod svakih poreznih davanja do koje netko može nešto plaćati, a da ostane živ. Nije interes niti da se nekoga uništi, istera iz posla i da čovjek ne može naći svoju nišu u tome i isplativost, niti je cilj da se samo nekog kažnjava radi prikupljanja novaca, cilj je da se ostvari energetska ušteda na najbolji mogući način i da se njih stimulira da to rade. Naravno, opet kažem mora biti jasna naznaka da kada nekome kažeš da je kazna za nešto što možda on ni ne zna i nije mogućnost napraviti prevelika, on neće više to raditi. Ne znam jel to dobro ili nije? Onda će nam ostat jedna, dva velika možda opskrbljivača koji će to moći iznijeti i što smo onda dobili, monopol, duopol? A to su zapravo te stvari. Znači mi s ovim ako ovako ostane ja to ne gledam kao pogodovanje, ja gledam to kao potencijal da se ne mijenja ništa da pogodujem onim najvećima koji će to moć platiti i prebaciti na građane, a ne reć boli me briga ja ću uzeti kada svi ostali propadnu koji to ne mogu. E to nam je opasnost, to je gledanje malo dalje. I zato se ovdje predviđa smanjivanje te naknade koja će se opet naplatiti i ti iznosi će se iskoristiti za obnovu obiteljskih kuća. A zašto ne to iz europskih sredstava? Zato što ta europska sredstva neće propasti nego ćemo ih lijepo diversificirati za ovo što radimo najbolje u Europi, ne u Hrvatskoj, u Europi obnove vise stambenih javnih zgrada gdje ćemo moguće potencijalno do kraja ove godine ugovoriti preko od 100% alociranih sredstava jer neki drugi će biti ispod pa imamo pravo i na njihova sredstva. Ali onda ćemo uzeti ova sredstva iz fonda i staviti to u obiteljske kuće. Zašto ne europska? Zato što su europska pravila izuzetno i odveć komplicirana i poskupila bi cijelu priču za običnog čovjeka, četveročlanu obitelj ili ne znam koju koja treba energetski obnoviti svoju kuću. Jel bi on morao angažirati konzultante koji bi pisali projekt, gradili evaluaciju projekta, pisali izvještaje projekata i ući u cijelu tu priču i time zapravo otišli u skroz drugu u komplikacijama koja europska sredstva zahtijevaju bi toliko bilo komplicirano da ne bi imali tu efekt koji želimo. Zato idemo to iz vlastitih sredstava upravo ovih što ovi plaćaju kazne, pa bolje da ih ima da plaćaju kazne nego da ih sve poteramo u bankrot. A još bolje je smisao da rade oni i zašto plaćaju kazne, to treba biti smisao, a ne kažnjavanje. Zato će se osigurati ove godine preko 140 milijuna kuna upravo za obnovu obiteljskih kuća po pojednostavljenom postupku od državnih sredstava da svatko normalan može se ispunjavanjem obrazaca, izradom energetskog certifikata, projekta dobiti ta sredstva. A ne raznoraznih potreba koje nam nalažu administrativni kada se dobivaju europska sredstva, a svi koji su nešto radili znaju šta to znači. I ne možemo to očekivat da će obični čovjek to znat, uzet, napravit, ispunit i time se bavit da će reć od toga ništa. I to je sav smisao. Zato mi ćemo podržati ovo jel cilj nije prikupljanje kazni, cilj je da se nešto naravi u tom dijelu, da se ide u zelenu energiju, da se ide uštedama, da se potiče. I meni je drago da smo imali u ranijoj točki da ćemo upravo iskoristiti ove detektore ugljičnog monoksida koji su i sigurnosno pitanje, a pogotovo kada gledamo o sigurnosti opskrbe onda ćemo doći i do pitanja energetske učinkovitosti jel očigledno ako negdje nije boro iskorištena energija i dolazi do curenja ili nešto dobro ne radi da time će se donijeti neke energetske uštede, da će se pokvarena trošila zamijeniti novima gdje će to detektori i u krajnjoj liniji i detektirati kod onih najmanjih emisija ugljičnog monoksida, a da ne govorimo što ćemo spasiti potencijalno jedan život onda nam je tako svejedno tko je ovaj prijedlog donio, jel sam to ja osobno ili neko bilo ko od nas ovdje treba takve stvari uvijek podržavati. Zato kažem HNS će podržati ovo i mislim da je cilj da potaknemo sve opskrbljivače njih 25 da upravo ulažu u takve stvari, pa ih onda kažnjavati po onom nivou koji oni mogu platiti i ostati živi, a ne ih ubit i dat sve onda jednom, dva velikom i onda reć, e vidi sada imam monopol. To ne smijemo raditi, moramo održati tržišnu utakmicu to nam je cilj. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika IDS-PGS-RI-a poštovani kolega Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Energetska učinkovitost je sigurno jedan od važnijih alata u procesu ublažavanja klimatskih promjena s kojima smo danas suočeni. Svjedoci smo kako se klima kontinuirano mijenja i to u smjeru koji je zabrinjavajući, ekstremni vremenski uvjeti postali su učestala pojava u svim godišnjim dobima, ako danas uopće više i možemo govoriti o podjeli na četiri godišnja doba. Riječ je o globalnom problemu koje zahtjeva i globalnu reakciju, tako da je i nova Europska komisija svoj europski Zeleni plan predstavila kao jedan od prioriteta za naredni petogodišnji mandat. Glavni cilj i najveći izazov energetske politike Europske unije je osigurati održivu, sigurnu i pristupačnu energiju za svoje državljane, uzimajući u obzir održivi razvoj i zaštitu okoliša. Međutim, osim reakcije na globalnoj razini s klimatskim promjenama moramo se suočiti i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini upravljanja, naravno i uz sudjelovanje samih građana. U kontekstu klimatskih promjena i potrebe za učinkovitom upotrebom energije, te većim korištenjem obnovljivih izvora energije, izdvojio bih dvije inicijative koje su pokrenute još davne 2008. godine, a to je prva, Energetska povelja gradonačelnika i župana Republike Hrvatske, i druga, Sporazum gradonačelnika za klimu i energiju. Prvom inicijativom, Energetskom poveljom su načelnici i gradonačelnici, i župani iskazali svjesnost i političku volju o potrebi aktivnog promoviranja energetske efikasnosti, obnovljivih izvora energije i gospodarenja energijom kako u zgradama i komunalnim sustavima, tako i u domovima građana, te u poslovnom sektoru. Drugom inicijativom, Sporazum gradonačelnika za klimu i energiju, jest inicijativa Europske komisije koja okuplja gradonačelnike i povezuje jedinice lokalne vlasti sa ciljem razmjene iskustava u praktičnoj provedbi djelotvornih mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti urbanih sredina. Riječ je o inicijativi koja izravno potiče lokalne vlasti i građane na njihovo aktivno sudjelovanje u zajedničkoj borbi protiv klimatskih promjena. Mi u IDS-u konstantno se zalažemo za jačanje položaja Gradova i Općina kada je riječ o njihovim prihodima i ovlastima, ali smo istodobno svjesni i odgovornosti, i obaveza koje nositelji lokalne i regionalne vlasti moraju preuzeti, pogotovo kada se radi o ovako važnom pitanju, kao što su klimatske promjene. Istarska županija je još 2015.-te godine izradila Strategiju održivog razvoja, a 2016.-te šest istarskih gradova kao prvi u Hrvatskoj, pristupili su Sporazumu gradonačelnika za klimu i energiju, svjesni važnosti te inicijative. Osnovni smisao, da se podsjetimo, i cilj te inicijative bila je realizacija Plana 20-20-20 do 2020.-te godine. Dakle 20% smanjenje emisija stakleničkih plinova u odnosu na 1990.-tu godinu, 20% udjela obnovljivih izvora energije u ukupnoj energetskoj potrošnji, i 20% manja potrošnja energija. E sada, kada smo danas u 2020.-oj godini, vrijeme je da se podvuče crta i analizira postojeće stanje, te dođe do određenih zaključaka i preporuka za budućnost, a pogotovo se moramo osvrnuti gdje je Hrvatska u svemu tome, i što mi sami možemo i moramo poduzeti. Ne smijemo se dovesti u situaciju da u budućnosti plaćamo moguće penale zbog toga što distributeri to jest stranke obveznice sustava energetske učinkovitosti nisu na vrijeme ispunili obavezu u provođenju mjera ušteda energije, i sada možemo reći da ovim Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o energetskoj učinkovitosti blago ucjenjuju povećanjem cijena prema građanima, ako im se ne smanji naknada. A to pogotovo zato što su građani, ali i Općine i Gradovi, i Županije kroz primjenu alternativnih mjera odgovorno pristupili provođenju mjera energetske učinkovitosti putem natječaja koji provodi Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, koji se provode od 204.-te godine i zabilježile su značajne uštede, a to potvrđuje i Izvješće Europske agencije i za okoliš iz 2019.-te godine, iz kojih proizlazi da je postignut određeni napredak, po najprije u smanjenju emisije stakleničkih plinova, ali i da u narednom periodu treba ostvariti znatno veći napredak u energetskoj učinkovitosti, nisko ugljičnoj tehnologiji, dekarbonizaciji, prometu i povećanju udjela obnovljivih izvora energije kako bismo do 2030.-te ostvarili puno ambicioznije klimatske ciljeve, koje nam i europska Direktiva nameće. Tu je potrebno i naglasiti da je oko trećine zadanog cilja uštede i posljedica smanjenja gospodarskog rasta. Jasno je dakle da i mi u Hrvatskoj imamo još puno posla pred nama kada je u pitanju energetska učinkovitost. Nedavno u Saboru raspravljena Strategija energetskog razvoja Republike Hrvatske do 2030.-te s pogledom na 2050.-tu godinu, jasno naznačuje da je za ostvarivanje ciljeva energetske politike u budućnosti neophodna povećana aktivna koordinacija uloga državnih institucija, kao i da lokalna, i regionalna samouprava trebaju postati ravnopravni partneri državnim institucijama u provedbi energetske politike. Tu bi svakako trebalo spomenuti i građane odnosno kućanstva, kako bi se stvorio jedan sinergijski pristup da se na svim razinama i u suradnji provode mjere energetske učinkovitosti, od samih kućanstava preko lokalne i regionalne samouprave, pa do državnih institucija. Mi u IDS-u smatramo da treba još značajnije poticati razvoj i primjere, primjenu energetske učinkovitosti u kućanstvima čime će se smanjiti troškovi domaćinstava to jest troškovi naših građana, i postići će se, postiže se da svaka kuća odnosno zgrada bude barem u jednom dijelu energetski neovisna. Time bi se omogućilo, praktično svima da sudjeluju u ostvarivanju klimatskih ciljeva u budućnosti. Jedno od najvažnijih područja u kojem treba poticati energetsku učinkovitost je zgradarstvo. To se odnosi kako na zgrade tijela javne vlasti, škole, vrtiće, bolnice, domove umirovljenika ali i na višestambene zgrade i obiteljske kuće. Fond za zaštitu okoliša periodično provodi određene natječaje za energetsku obnovu, ali je broj objekata koji se može obuhvatiti u svakom pojedinom natječaju takav da će se ovakvim tempom energetske obnove trebati desetljeća da se dođe osjetnog poboljšanja energetske učinkovitosti u zgradarstvu. Nužno je lokalnoj samoupravi i građanima staviti na raspolaganje dodatna sredstva kako bi se ubrzao tempo energetske obnove i drugih mjera energetske učinkovitosti. Tu se država mora snažnije uključiti vlastitim sredstvima, moraju se osigurati što je moguće viši iznos sredstava iz Europskih fondova. Budući se ovim prijedlogom i izmjenama i dopunama zakona smanjuje obaveza plaćanja naknade od strane distributera za 50% za neizvršene obaveze u Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a ta naknada koja je bila predviđena postojećim trebala bi biti motivirajući da upravo oni ulažu u energetsku učinkovitost, a sa ovim smanjenjem koje proizlazi iz njihovih pod navodnim znakovima ucjena, praktički će se smanjiti planirani prihod fonda, Fondu za energetsku učinkovitost i zaštita okoliša za upravo ulaganje u alternativne mjere energetske učinkovitosti. Time će se otežati realizacija zacrtanih ciljeva iz direktive EU, a sve zbog toga što su distributeri nisu ispunili sigurno obaveze koje moraju predati do 1. ožujka i na osnovu toga traži se ovo smanjenje, tako da za ovo smanjenje sigurno moramo znati koje će biti posljedice ili na koji način će Vlada taj iznos koji zbog smanjenja će se izgubiti prema fondu, a i za buduće projekte oko energetske učinkovitosti. I na kraju nesumnjivo je da energetska učinkovitost zahtjeva velika ulaganja, ali mi jednostavno danas više nemamo izbora, nemamo alternative. Ulaganja u energetsku učinkovitost i suočavanja sa klimatskim promjenama su nužnost i realnost koju treba prihvatiti i zato moramo uložiti maksimum napore, maksimalne napore u tom smjeru. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Vinko Grgić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, danas govorimo o Zakonu o energetskoj učinkovitosti, vrlo bitnom zakonu i njenim izmjenama. Kao što su i danas moji prethodnici i spomenuli i sam državni tajnik je rekao da postoje 25 obveznica sustava. Znači od 25 tvrtki za koje Ministarstvo zaštite okoliša i energetike izdalo rješenje kojim određuje obvezu uštede za 2019. godinu. To su društva čija je isporuka u 2017. godine bila veća od 300 gigavata sata. Fond za zaštitu okoliša i energetske učinkovitosti objavio je troškove ulaganja u alternativne mjere ušteđenom kilovat satu od 2,19 kn po kilovat satu za 2019. Znači 2 godine nakon donošenja zakona. Ovim zakonom se želi pojasniti način izračuna na temelju koje će ministarstvo odrediti neispunjene obveze u području uštede energije obveznika sustava uštede energije. Svi obveznici sustava su dužni sukladno važećem zakonu u 2020. godini do 1. ožujka podnijeti dokaze o uštedama, a ministarstvo je dužno provjeriti dostavljene dokaze o istim tim uštedama i novi rok se predlaže za 31. svibnja. Fond za zaštitu okoliša i energetske učinkovitosti javno je objavio troškove ulaganja u alternativne mjere po ušteđenom kilovat satu energije od 2,19 kn po kilovat satu za navedenu 2019. godinu za 25 obveznica sustava energetske učinkovitosti za koje je ministarstvo izdalo rješenje kojima se određuje obveza ušteda i pojedinog obveznika sustava energetske učinkovitosti i u slučaju da nisu ostvarili nikakve energetske uštede iznose 754.880.000 kuna. Znači vrlo veliki, vrlo velika vrijednost. Prijedlog za novi iznos odnosno smanjenje postojećih vrijednosti od navedenih 2,19 po kilovat satu na 50% njene vrijednosti je iznos od 1,1 kn po kilovat satu. Razumijemo činjenicu kako ne bi došlo do poremećaja na energetskom tržištu i udara na cijenu energije po krajnjeg korisnika, ali opet smatramo da će predložena vrijednost umanjiti proračunsku stavku i zanima nas na koji će, kako će novonastala situacija se reflektirati na planirana ulaganja jer će se izvori smanjiti za 50%, što je vrlo bitno. Da li je ovaj zakon kompatibilan ili u skladu sa smjernicama odnosno direktivama EU to je pitanje jer nekakvu informaciju odnosno nekakav cilj smo morali dobiti. Ovaj zakon ide po hitnom postupku, prvo i drugo čitanje, samo 4 dana prije potrebnog izvršenja odnosno konzumiranja postojećeg zakona pa se pitamo da li je ovo nužnost ili pogodovanje. Od 8.1. ove godine do 15.1. bilo je provedeno savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, javili su se 4 tvrtke Brodplin, Gradska plinara, Energija naturalis i Termoplin. Drugi su šutjeli. Da li to znači da je njima to dovoljno, a ovima je neophodno? Pogotovo kolegica Mrak je pričala o tome, spomenula je posebno Gradsku plinaru Zagreb, jer pitanje štednje i pitanje koliko će biti naknade za to sve skupa, vjerojatno taj dokument odnosno taj podatak ćemo dobiti za nekoliko mjeseci. I onda ćemo znati da li je to bilo pogodovanje ili je to bila neka ozbiljnija stvar. Isto tako, roka sa 1.3. na 31. svibnja, mislimo da je predug jer ako sve tvrtke, ako sva poduzeća u RH imaju obvezu poreznu prijavu dat od 1. odnosno 28., 28. veljače nema potrebe da se nekome proširuje, pogotovo jer je riječ o 25 tvrtki, ozbiljnih tvrtki koje imaju velike prihode i čiji prihodi se zasnivaju doslovno na lipama, pa puta milijuni ili već šta drugo, što znači da te tvrtke ipak imaju na razini doslovno aplikacije koja će u bilo kojem trenutku govoriti o njihovim uštedama jer na kraju krajeva oni od toga žive. Zbog toga nije nam jasno zašto je to tek toliko koliko odnosno zašto je produženje do 6. mjeseca odnosno 3 mjeseca duže. A drugo, isto tako što sam već naveo je pitanje prihoda koji je, ministarstvo je računalo na određene prihode i na njihova ulaganja ako se ti prihodi, a sada će se prepoloviti na 50%, postavljam pitanje šta ćemo biti uskraćeni, za što? Eto, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, ovaj, pa ja ću vrlo kratko, dakle podržavam svako rješenje i svaki zakon i svaku regulativu koja ide ka tome da se, RH prati trendove, neću reć samo europske nego i svjetske, a to je svakako klimatske promjene, energetska učinkovitost, zaštita okoliša, to su danas top teme u svijetu i mislim da ovoga je to izrazito i jako važna tema, ovo što je rekao i kolega Grgić prije mene, dakle i RH tu treba svakako pratit te trendove i tu je i ta energetska učinkovitost vrlo, vrlo važna. Ono što osobno mislim da ovoga ta problematika i taj problem nije pitanje samo jednog zakona, dakle ne samo ovog nego šire mjere provođenja akcijskih planova, radnji, zakona itd. i da tu bi država trebala imat malo usklađeniju i jasniju strategiju na temelju ovoga, između svih tih segmenata koji to sve skupa čine. Dakle, kada pričamo o energetskoj učinkovitosti mi smo napravili najveći iskorak upravo u javnom sektoru, dakle u javnom, u javnom prostoru, ajmo reć, dakle država je ta koja upravo provodi energetsku obnovu, koja koristi sve te mogućnosti, rijetko to rade građani, fond tu ovoga uskače koliko uskače financijski, ali mislim da upravo država i jedinice lokalne samouprave su glavni nosioci svih tih aktivnosti, ali mislim da bi trebali još više i energičnije radit na tom pitanju. Evo, nedavno sam bio prije godinu dana u Izraelu, Izraelci su napravili cijeli niz stvari po tom pitanju. Oni imaju jedan cijeli program koji se zove Grind knesset, koji, znači knesset ko njihov sabor, parlament je obnovljen kompletno energetski, sa solarnim panelima, izolacijom, svime i oni rade sami, znači zgrada sama proizvodi energiju i vi u holu zgrade imate, evo potpredsjednik, potpredsjednik Brkić to isto vrlo vjerojatno zna budući da je on bio tamo više puta kao predsjednik Skupine prijateljstva s Izraelom, dakle u, u holu parlamenta vam stoji jedna ovoga, jedan monitor na kojem vi vidite uopće koštanje cijele te investicije u energetsku učinkovitost te zgrade, vidite koliko u minutama se proizvodi energije, energije, dakle cijela zgrada je na, na, na obnovljivim izvorima energije i koliko je ušteda napravljeno financijski i koliko se ta investicija otplaćuje, dakle svaki dan se umanjuje, znači procjena da će se to povratit nazad za godinu i pol dana i svaku minutu vidite kolko se došlo do tog roka. I sada Izrael je nama nekakva strateška zemlja, dakle sve te neke stvari koje radi npr. Izrael ili neke druge zemlje bi mi u RH trebali primjenjivat, a ne samo ovoga recimo, ne znam, propale trgovine aviona, nego ajmo korisne stvari gledat. Dakle, kad gledamo, kad gledamo Izrael npr. meni je to zemlja fascinantna, dakle to je zemlja recimo isto bez, bez obradivih, bez obradivih površina, ali poljoprivreda je tamo na jednoj vrhunskoj razini, dakle sad okej, malo iskačem iz teme što inače ne činim, ali ovoga mislim da je to vrlo važno i da mislim to moram spomenut, dakle mi stalno govorimo kako je Slavonija može hranit cijelu Europu, a u biti evo tu su i kolege iz Slavonije gdje vidimo da, da, da to nije tako, a onda imate jedan Izrael koji ima pijesak koji je došao do te razine da svaka biljka tamo ima čip i uzima točno vode koliko je potrebno, ni više, ni manje, znači sve je kompjuterizirano i robotizirano i oni to proizvode na najvišoj mogućoj razini. E sad, to su po meni zemlje od kojih bi mi itekako mogli učiti sa našim predispozicijama kao RH možemo puno po tom pitanja napraviti i to je ono kada se sjetimo kad je bila rasprava o, kada je bila rasprava o avionima, kada sam ja rekao ko će nama namirit štetu tog propalog posla jer je ovdje defakto rečeno da nas je izraelska Vlada praktički prevarila jer nam je rekla da ima nešto što nema i kad sam ja mislio to namirenje nisam mislio da nama Izrael, ne znam, plaća nekakve penale, je li, da možemo od njih koristit nekakva rješenja, nekakve ideje koje ljudi koriste tamo i preživljavaju u tom prostoru vrlo uspješno, recimo evo to su ti neki primjeri. S druge strane, imamo cijeli niz, pričamo danas ovdje o ovom zakonu koji je jedan važan zakon i dobra stvar, a onda imamo s druge strane neki dan natpis u novinama da npr. je ministarstvo odustalo od europskih sredstava za energetsku obnovu fasada, nego će koristiti vlastita sredstva, dakle o tome smo isto u više navrata razgovarali ovdje u ovom visokom domu. Onda se tu otvaraju razno razne priče postupaka javne nabave, zašto ne želimo europski novac koji nam se nudi na pladnju, dakle za tu neku, pa i zaštitu okoliša, to je svjetsko pitanje. Dakle, mislim da je svako rješenje koje ide u tom pravcu dobro, mislim da, da treba i RH to pratit, ali nekako mislim da fali te odlučnosti i zaostajemo i ne uzimamo sve dobre stvari. Evo i spomenuo sam tu par tih rješenja kod Izraela koje bi ja osobno stvarno volio da RH, da RH koristi jer možemo, mislim da možemo, da imamo ljude i znanje da to rade, nije mi jasno zbog čega to ne ide, zbog čega nam zemlja propada, ovoga ali, ali kad pričamo, dakle o svemu tome, trebamo to koordinirati, trebamo to sve zajednički radit, dakle ne možemo s jedne strane donosit Zakon o energetskoj učinkovitosti, a onda nam EU nudi sredstva za obnovu fasada, a mi to kažemo nećemo milijune, nego ćemo radit svojim novcima i sad tu se onda postavlja pitanje zašto, ili je nesposobnost u pitanju ili je pitanje muljanja u javnoj nabavi jer s europskim novcem svi znamo da je to tako malo složenije morate pravdati svaki papir, dakle tamo nema nekih namještanja. I onda to ostavlja među ljudima, među ljudima nezadovoljstvo. S druge strane mislim da treba malo više sredstava onda financijski pratiti ove zakone, ne donest zakone i rješenja, a da novac to ne prati. Dakle, treba građanima omogućiti isto energetsku obnovu njihovih domova u što većoj mjeri i s većim financijskim sredstvima. Država da ono nekakvih 40% povrata, ali ako ljudi imaju nulu i žive jako loše s malim plaćama onda to ne mogu koristiti. Tako da apel na vas da zakone prati malo i fiskalna učinkovitost i da financijski malo jače stanete iza svih tih rješenja koja nudite. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Đujiću. Imamo replike, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Đujiću, što po vama znači odustajanje od ove naknade koju bi trebali ovi potrošači plaćati ukoliko ne dokažu energetsku učinkovitost i kakva se poruka to šalje jer se više-manje radi o tvrtkama koje se bave djelatnosti u reguliranim djelatnostima, znači šta država određuje i državne agencije odnosno regulatorne agencije određuju. To su distributeri što to po vama konkretno znači, kakvu poruku to RH šalje? Pogotovo u kontekstu usvajanja Europskog zelenog plana koji pokazuje 47 akcija koje će na području EU države članice moraju usvojiti da bi 2050. Europa bila neutralni kontinent vezano uz CO2 odnosno emisije CO2. Znači sa te strane, sa te strane mislim da vrlo lošu poruku šalje naša Vlada. Hvala lijepo. Kolega Đujiću, što po vama znači odustajanje od ove naknade koju bi trebali ovi potrošači plaćati ukoliko ne dokažu energetsku učinkovitost i kakva se poruka to šalje jer se više-manje radi o tvrtkama koje se bave djelatnosti u reguliranim djelatnostima, znači šta država određuje i državne agencije odnosno regulatorne agencije određuju. To su distributeri što to po vama konkretno znači, kakvu poruku to RH šalje? Pogotovo u kontekstu usvajanja Europskog zelenog plana koji pokazuje 47 akcija koje će na području EU države članice moraju usvojiti da bi 2050. Europa bila neutralni kontinent vezano uz CO2 odnosno emisije CO2. Znači sa te strane, sa te strane mislim da vrlo lošu poruku šalje naša Vlada.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić.
Pa po meni kolega Maras upravo to što ste rekli u svojoj zadnjoj rečenici. Vrlo lošu poruku šalje naša Vlada. Dakle, imamo green deal, puna su usta premijeru Plenkoviću green deala, svaki drugi dan čujemo green deal, to dobro zvuči, ovako moćno green deal i onda se on slika u Bruxellesu i pričamo o green dealu kao prioritetima hrvatskog predsjedanja EU, onda dođemo u Hrvatsku onda imamo ne znam trošarine na nove automobile, onda nemamo nikakvih poticaja za kupnju električnih vozila u Hrvatskoj, imamo minimalna recimo pravne osobe ne mogu uopće koristiti te mjere, imamo energetsku obnovu s europskim novcem financiranu koju Hrvatska ne želi uzeti novac nego kaže to ćemo vlastitim sredstvima raditi. Dakle, uopće ne radimo na provođenju tog green deala i na smanjenu upravo ovog CO2 o kojem vi govorite sa djelima, nego samo pričamo. Dakle, upravo po meni Vlada šalje tu poruku da jedno govori, a ne radi ništa baš onako kao bi trebala po tom pitanju.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala. Kolega Đujić, rekli ste da i Slavonci bi ulagali u energiju i učinkovitost, pa sigurno bi ulagali i u obnovu i energetsku učinkovitost svojih kuća i obiteljskih domova, ali nažalost slažem se s vama prvo imaju male plaće za to da bi mogli ići u to, a drugo nema ni natječaja. Već 2 godine se o tome priča ići će natječaj za energetsku učinkovitost i obnovu obiteljskih kuća i nikako i sad evo najava ići će se ove godine možda sa 150 miliona kuna ako sam dobro čuo od državnog tajnika, pa to je samo 150 do 200 kuća. To će biti ono najbrži prst, opet neće biti za Slavonce. A s druge strane što mislite o prijedlogu da ako već ovim tvrtkama na određeni način pogodujemo da ne bi dizali cijene građanima protiv čega jesam, cijene energije toplinske, da ta, da im uvjetujemo da tih 350 miliona kuna ulože u energetsku učinkovitost jer ovako ćemo im samo oprostiti. Šta dalje?
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić.
Podržavam vaš prijedlog, ja upravo mislim da ako nekome dajete neko rasterećenje da ga onda trebate svim zakonskim mogućim elementima pa mogu reći tako i prisilit odnosno ne prisilit obvezat da onda uloži i vrati barem dio toga državi, tako da to je dobar prijedlog. A nažalost kad gledamo u praksi upravo ovoga Slavonci, a Slavonci najviše nastradaju. Dakle, Slavonija kad gledate i prihode i standard stanovništva je lošiji u odnosu na jedan drugi dio Hrvatske, sjeverniji, razvijeniji iz kojeg i ja dolazim i upravo mislim da bi država zato u te nerazvijenije krajeve trebala malo više reći ću dat odnosno to potaknuti. Jer šta će sad nekoj obitelji u Slavoniji koja nema ono na cijelo kućanstvo nekakav prihod mjesečni od par tisuća kuna sad će mu država subvencionirat ne znam energetsku obnovu od 100.000 kuna sa 40.000 kuna, 40% je puno, ali ovih 60.000 je za njih nemoguća misija i onda se neće ni javiti, zato toga tamo ni nema i to treba mijenjati.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Đujić spomenuli ste Izrael i Slavoniju, pa evo vidite učinkovitost znači implementaciju takvih tehnologija koje mogu biti ekološki prihvatljive i energetski prihvatljive. U Slavoniji smo promijenili, baš na mojoj županiji sustav navodnjavanja Kapinci – vaška tehnologiju iz Izraela. I upravo u tome je problem, mi sada imamo pumpni crpni sustav kojim se voda iz rijeke Drave tijela uzvodno, znači uzbrdo. Te stanice kad se popale one premašuju daleko kapacitet vodoopskrbnog sustava, dakle to je izuzetno skup sustav i pitanje sa stajališta energetike koliko je on učinkovit, a s druge strane imamo veliku opasnost od poplava …/nerazumljivo/… za vodu koja dolazi iz Papuka. I umjesto da mi vodu prirodnim putem spuštamo sa Papuka dolje navodnjavamo, mi smo koristili izraelski sustav i stavili smo veliki broj crpnih stanica i na taj način navodnjavamo površine i sad je pitanje koliko poljoprivreda može s takvim sustavom biti konkurenta jer ta energija ima svoju cijenu.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Đujić.
Pa dobro kolega Žagar, ja mislim da nije problem u izraelskom sustavu nego je problem u korištenju dijelova izraelskog sustava ako sam vas dobro shvatio. Dakle, vi ste primijenili jedan dio izraelskog sustava u Slavoniji na području na kojem očito nema ostale prateće infrastrukture koja bi to trebala pratiti, ako sam vas dobro razumio. To vam je ne znam, ko da u stojadina stavite motor od porschea i onda se on raspadne nakon prvih 20 metara i kažete ne valja motor od porschea, nije nego ne valja konstrukcija od stojadina, ajmo to tako reći. Dakle, izraelski model, po meni Izrael ima hrpe tih rješenja koja funkcioniraju tamo i ja mislim da mogu kod nas funkcionirati puno, puno bolje ali onda treba sve to primjenjivat. Dakle, ja ni ne znam koja je ta tehnologija u Slavoniji, da li je to Izrael možda koristio prije 10, 15 godina, teško mi je o tome razgovarati. Ali evo ja sam bio tamo, kažem mene je fasciniralo da oni u korijenu biljke imaju čip koji uzima točno onoliko vode koliko je potrebno toj biljci da da svoj maksimum sa svom snagom, znači to je toliko razrađeno tamo. O tome govorim da trebamo to koristiti i mislim da možemo to koristiti.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Posljednjih godina svi se pozivamo na klimatske promjene, to je jedan od ključnih problema, a svi spominju i to je dobro održivi razvoj, obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost, svi se pozivamo na to i naravno da bi u tom smjeru trebalo ići sve. Međutim, što se tiče Hrvatske kada govorimo o tome i o održivom razvoju i obnovljivim izvorima energije i o ovome Zakonu o energetskoj učinkovitosti onda pozivaju se na klimatske promjene, štete koje sačinjavaju našim djelovanjem. U biti energetska učinkovitost i Fond za energetsku učinkovitost sjećam se 2014. godine je bilo za stiropor, tj. za fasade je bilo planirano 50 milijuna, ali je otišlo 670 milijuna za vrijeme Vrdoljaka. Ko da je sve samo u tome, to je bitan segment, znači zaštita kuća, zatvori, krovovi, podovi sve ok. Međutim u RH ko da radimo protiv energetske učinkovitosti kada nam je cilj da Ministarstvo okoliša donosi štetne odluke, a pozivamo se na ove zakone. Ja mogu navesti nekakav primjer, evo primjer gospodarenja otpadom tj. primjer odluke inspekcije koja je donijela rješenje da se prevozi otpad iz Vrgorca u Sinj sa starim kamionima koji su dizel gorivo naravno zastarjeli, 100 kilometara se prevozi tj. 120 kilometara autoputom A1 i to bi bilo tako i u turističkoj sezoni. Za sada smo to uspjeli spriječiti sa starim kamionima koji troše gorivo. Znači mi možemo i u prometu upotrijebiti energetsku učinkovitost. Zašto mi u javnome prometu ne bi koristili autobuse, a to imamo i fond za to, imamo sredstva, na električni pogon? Zašto ne bi javni prijevoz bio, a ne mi radimo suprotno. Mi sa starim kamionima sa istih sanitarnih uvjeta odlagališta u Vrgorcu prevozimo starim kamionima do Sinja. Pa kakva je to energetska učinkovitost? Pa nije samo energetska učinkovitost lijepe riječi premijera ovdje kada se radi da predsjedamo EU onda se poziva na klimatske promjene tj. sprečavanje CO2 i energetska učinkovitost. Znači imamo mi brojne, mene zanima što je po tome pitanju poduzeto u RH, da mi nemamo stare autobuse od 50 godina koji prevoze djecu sa dizel, za njim se dimi ono oblak dima od nafte. Ja mislim da bi tribalo voziti ako je energetska učinkovitost na struku vjerojatno. Brige Mate Jujnovića Autoprijevoza Sinj on je to riješio, brige njega, malo plati HDZ, malo SDP kampanju i svim dobar. Primi Milanovića u Novom Zelandu u … kako on kaže, on je postao vlasnik Prometa Makarske, dobar je bio sa svim ministrima financija, to se riješi i sada njegove zadužnice koje je dao da će dovesti nove autobuse leže, ako mu i nisu vraćeni tih 17 milijuna kuna. Znači mi u prometu nemamo energetsku učinkovitost, ne samo da nemamo energetsku učinkovitost nego samo srićom do sada nisu izgorila puni autobusi dice školske. Energetska učinkovitost, pa dođite kod mene vidit ćete te autobuse kakva je u prometu energetska učinkovitost, oblak crnoga dima iza … ne morete se snać di ste, ko da ste u rudniku. I vi govorite o energetskoj učinkovitosti, 600 milijuna kuna Vrdoljak potrošio vaš … koalicijski partner. Vidim da vam je smišno, nije smišno nego je istina, istina u prometu. Pa evo samo da je u Splitu, kolega Čikotić je dao prijedlog na odlagalište Karepovac da se je napravila solarna punionica, solarni mikrosolari i da se pune samo gradski autobusi spriječili bi da ljudi imaju jeftin prijevoz javni, ne bi se koristila osobna vozila i trošilo na litre dizela, benzina ili sve čega ne, znači to je energetska učinkovitost, jeftin prijevoz, korištenje sunca. A u nas se sve svelo ja koliko vidim sve je ok, energetska učinkovitost to su stiropor i to je to i ok, sve uredu. Ne, Mate Jujnović je vlasnik Prometa ako ga znate gospodine Šuker. Znači mene zanima što u prometu, dal donosi nešto u prometu? Šta vi sa ovom energetskom učinkovitosti osim hvaljenja imate od ovoga. Naravno da smo mi svi da se energetska učinkovitost provodi, a ne samo na lipim ričima da se premijer hvali kako je on za klimatske promjene. Dal mi koristimo dovoljno sredstava preko Fonda za energetsku učinkovitost ili je tu učinkovito pranje para, to je sada pitanje, ja ne znam? Ako je bilo planirano 50, 60 milijuna kuna za vrijeme Vrdoljaka kada je bio ministar kolega vaš Maras, bio je tada Vrdoljak tada je otišlo 600 i nešto milijuna kuna, 12 puta više sredstava. Dal smo mi riješili tu energetsku učinkovitost kako treba riješiti? Da li smo zaštitili, da li je manje CO2 u zraku, da li je se promovirala električna vozila, da li su rađene od solara punionice, da li je se nešto poduzelo po tom pitanju? Mene to zanima. Zanima me što ovdje jednostavno je paralelni svijet ovdje u Saboru, paralelni svijet. Mene zanima šta smo mi riješili po tom pitanju. Imamo sunce, sunčane dane možemo sa solarima i daje Most nezavisnih lista čak i zakon o mikrosolarima. Energetska učinkovitost je znači jeftin prijevoz, što manje štete na okoliš i to je to, a u prometu to nismo riješili, jer ako autobus nema ograničenja, vozi se 70 godina tamo iz vremena, to nije ni Čkalja tamo u onome filmu, ono je super kada su ložili na drva, ono je super, i to je realnost, to nije smišno. Ovo kad ljudi slušaju, ove vaše manifeste koje vi ovdje pružate i koje ste prepisali od europskih činovnika gore, ali oni se virovatno trude gore u Briselu da to usklade i da tako žive, da tako rade, ali ti manifesti na terenu nisu takvi kolega Boriću, nisu, vidio sam da vam je bilo smiješno kada sam spomenuo autobuse od pedeset godina koji svaki mjesec bar jedan, dva izgore, i da samo spretnošću vozača do sada su djeca spašena, a mi govorimo o nekakvom napretku, o obnovljivim izvorima energije, pa mi danas kad govorimo o obnovljivim izvorima energije, kad govorimo o energetskoj učinkovitosti, održivome razvoju, pa mi nemamo sustave navodnjavanja u poljima, evo kolega je spomenuo malo prije, mi imao Cetinu koja prolazi kroz Sinjsko, kraj Sinjskog polja nemamo sustav navodnjavanja. Malo je van teme ali je činjenica, da ono sve što ovdje radimo nije primjenjivo nažalost, niste primijenili. Jedino što je to uredno primijenio Vrdoljak, kad je bio ministar, on je to uredno primjenjivao. Znači imamo sve mogućnosti da se to ispoštiva i da se napravi, imamo ljude, imamo znanost, što se tiče solara imamo mogućnost da u prometu, i ne samo u prometu, nego na svakoj kući da imamo mikrosolare i da imamo veće, manje štete na, za okoliš, a da ljudi imaju jeftiniju energiju, sve imamo, ali ... [[Govornik se ne razumije.]] će vam mikrosolari, bolje rješavat to sa vjetroelektranama, pa da su vjetroelektrane u vlasništvu Hrvatske, al' subvencije su bitne, u vlasništvu hrvatskih tvrtki pa makar bilo privatnih, ili HEP-a, ili Končara, ili neke hrvatske tvrtke. Ne, ne. I to je činjenica. Bitni su štetni projekti, bitno je ako su do Splita doveli, do Dugopolja plinovod pa više ne znamo što ćemo, nemamo šta, ajmo mi termoelektranu na Peruči. Borić to riješi bez problema, ima dobre diplomatske pozicije, iđemo termoelektrana, 109 metara visok dimnjak, 700 kila ispušnih plinova, od toga 2%, u sekundi od toga 2% CO2, i moj podpredsjedniče neka ono dimi u Cetinskoj krajini, a to što ljudi odlaze, i to je, to je energetska učinkovitost, to je nacionalna kažu sigurnost, to je nacionalna, to je neovisnost energetska da ovo malo uvoznoga plina šta imamo da kroz te cijevi doli transferiramo i da se kroz obnovljive izvore subvencionira novac tko zna kome. E to su problemi. Znači realnost i ovo što vi na papiru stavljate, ja bi volio da mi odgovori netko što je u prometu riješeno po ovom pitanju energetske učinkovitosti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Imamo replike, poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče. Kolega Bulj, vi ste govorili o primjerima gospodarenja otpada, otpadom, energetskoj učinkovitosti, i u biti ste u jednom dijelu u pravu da je to sve povezana priča, dakle, nisu to različite priče, i ja ću vam reći sada na jednom primjeru, dakle do 2016.-te godine država je 100% financirala zbrinjavanje azbestnog otpada, 2016.-te godine država je to prestala raditi, i šta se sad dešava? Mi pričamo o energetskoj učinkovitosti, znamo da je azbest štetan, u Primorju imamo još stotine kuća pokrivenih azbestnim krovovima i sad država bi trebala sufinancirat zamjenu tih azbesta, azbestnih krovova, a više ne financira zbrinjavanje tog otpada, onda ga nalazimo u prirodi, onda država opet odnosno Gradovi i Općine to moraju čistiti o svom trošku i to je u biti ovo što ste rekli, dakle u Vladi ne zna lijeva šta radi desna, i to je problem, jer to je sve jedna povezana priča i ne može se to primjenjivat parcijalno. Ovdje ćemo se zalagat za jedno, a tamo ćemo se zalagat za drugo, i to je problem.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj.
... [[Govornik se ne razumije.]] moj pogled je da održivi razvoj, ako se pozivamo obnovljivi izvori energije i energetska učinkovitost je nerazdvojivo, tu spada i gospodarenje otpadom, i način energetske učinkovitosti, upravljanje otpadom, isplativosti, znači to je sve povezano, ne moremo jedno kao riješili smo, a drugo nismo, jer je povezano. Ne možemo, evo vi ste spomenuli sad ovaj slučaj, međutim imam slučaj, evo ja govorim, ako mi, ako je nama do energetske učinkovitosti, pa kome je palo na pamet da sa istih sanitarnih uvjeta iz otpada sa odlagališta 120 kilometara prevozi sa starim kamionima, neprikladnim za ovo vrime energetske učinkovitosti, prevozi stari oni kamioni po 20-30 godina, dizel, da autoputom prevoze taj otpad na ista odlagališta. Di su sortirnice, di su kompostane, di su reciklažna dvorišta da se taj otpad pretvori i da se očuva, to je problem, znači ukupno održivi razvoj, a ne ovdje pričati priče, reći 600 milijuna kuna za metit fasadu na kuću. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Bulj spomenuli ste autobuse koji dime, ja ću spomenut još jednu sliku u Slavoniji, imate 1/3 napuštenih kuća, od toga pola se samo već ruši, od ovih koje nisu napuštene, barem 1/3 nije niti ožbukana, i kad govorimo s te strane, onda vidimo zapravo da ako želimo nove tehnologije i učinkovite sustave u energetici, moramo imati novac, za to je potreban novac, naš vozni park je star, pa Mercedes sad pravi kamione nosivosti 30 tona koji troše kao prosječan automobil, to je tehnologija, ali ta tehnologija je skupa. Mi ako želimo nešto učiniti, onda ovaj Fond koji postoji, treba stvarno subvencionirat prije svega te tehnologije, da se primjenjuju da bi rast bio, bio rast standarda građana, ali prije svega Fond mora imati nekakav i odnos prema gospodarstvu, bez razvoja gospodarstva nećemo imati radnih mjesta, nećemo imati standard građana i nećemo imati uvođenje novih tehnologija. Svako bi htio kupiti kondenzacijski bojler ali on košta, jednostavno cijena mu je visoka i to si ljudi ne mogu priuštit.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Bulj.
Pa slažem se da Fond za energetsku učinkovitost i održivi razvoj bi morao biti i u ovome smjeru, imati sredstva i za rješavanje toga problema, ali je promet i vozila su ako su zastarjele tehnologije dizel prije 20, 30, 50 godina naravno da bi fondovi morali imati i sredstva za taj dio, za taj dio, to bi bilo prirodno, znači cjelovito rješenje, a ne isključivo samo za, spominje se samo ovaj jedan dio. Spominje se dio koliko ja vidim samo fasade, prozori, krovovi i to je ok. Međutim, što s ostalim stvarima? I mene je to zanimalo što ovaj fond nudi i ovaj zakon po pitanju rješavanja ovih problema energetske učinkovitosti u prometu. Kada mi danas ponavljam još jednom, ne voze se djeca u autobusima koje se ne zna starost. Ja to govorim i ponavljam 100 puta. Mi govorimo o djeci, školskoj djeci. Mjesečno 1 do 2 autobusa izgore. Koliko su stara? [[Upadica: Zahvaljujem.]] A mi govorimo ovde znači … Hvala.
Slijedeća replika poštovani kolega Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, evo ja podržavam sva vaša nastojanja za zelenom energijom, za smanjivanjem zagađenja u cijeloj Hrvatskoj, ne samo u Cetinskoj krajini, ali mislim da sa mikrosolarima nećemo moći pokretati autobuse koji imaju motore preko 200 kilovata, ne znam koliko bi nam to trebalo kapaciteta. Električna vozila su po meni upitna koliko zagađuju ili ne zagađuju, ali mislim da više zagađuju nego što mislimo jer dio električne energije dolazi iz termoelektrana, dolazi iz nuklearke, ali uz te mikrosolare imamo mi tu jako puno potencijala za male hidroelektrane, za vjetroelektrane. To su pravi obnovljivi izvori koji najmanje zagađuju time što ih stvaramo. Kad stvaramo solare i oni koštaju, njihovo zagađenje poslije i raspadanje, ali uložena energija da se oni stvore isto ima svoju nekakvu cijenu i količinu zagađenja koju oni ostvaruju. No, međutim nikako mikrosolari neće voziti autobuse. To moraju biti daleko veći kapaciteti.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bulj izvolite.
Pa ja mislim da će uskoro da ćemo svjedočiti da će postojati i solarne elektrane koje će ovaj imati to uskoro, koje će imati mogućnost i rješavati ovaj problem i sa autobusima i sa vozilima, ali i ova vaša i postoje već određeni projekti, imamo tehniku, ljude, ali i ova vaša opservacija je tu, u pravu ste u ovome dijelu gdje ste rekli za male vjetroelektrane međutim očito ne mogu upasti u kvotu, male vjetroelektrane, nego upadaju u kvotu velike vjetroelektrane. Ona kod Knina kad ja iđem gledam što je ovo? Jel netko nedavno prolazio nedavno Kninom? Pa vid ćete šta je to, ali kikiriki obnovljivi izvori ne ostaju Hrvatima. To je za te obnovljive izvore su mogli ići malim poljoprivrednicima, ja sam tu, ovo što ste vi rekli ja potpisivam. Pa da je to vlasnik neki naš čovjek ili HEP ili neka, pa ja bi neka stavi ispred moje kuće. Nego ih načičkali vjetroelektrana, prominili krajobraz 100%, a novac od [[Upadica: Zahvaljujem.]] ovih izvora iđe u džepove.
Slijedeća replika poštovani kolega Davor Lončar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, već 10 godina mogu slobodno kazat bilo je nekoliko vlada koje su pokušale riješiti ovaj problem. Ono što ja, u dugoj mojoj praksi spoznam i vidim je neriješeno ovi imovinsko-pravni problemi i dok god se ne riješe imovinsko-pravni problemi ovog pomaka u Hrvatskoj biti neće. Zakone može pisati kako god želi, pisat novine kakve god želi, međutim ukoliko se fizička ili pravna osoba ne može javiti na javni natječaj isključivo zbog problema imovinsko-pravne naravi ne može ni sudjelovati u ovom programu, a posebice kad su u pitanju jedinice lokalnih uprava koje temelju stvar riješe od urbanističkih planova, detaljnih planova, ali ne mogu po današnjem zakonu o imovinu dobiti zemljište za to upravljanje odnosno za proizvodnju te električne energije. I to je ključni problem.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, izvolite.
Pa zato smo tu da o tome govorimo i da se to riješi. I mene zanima što se poduzima da se riješi da je lakše rješavati te probleme o imovinsko-pravnim odnosima. Da li su to na sudu da li je problem, u knjižnim odjelima, da li je to u zemljišnicima, da li je to problem gdje? Pa znači očito, meni kažu nema dovoljno ljudi. Evo primjer aglomeracije sinjske, Sinj, znači Trilj, Otok 670 miliona kuna aglomeracijski sustav i kažu problem je do 2023. moramo završiti taj projekt jer je ogroman novac, ako ne završimo u problemu smo. I ja pitam u čemu je problem, kaže nema dovoljno ljudi za imovinsko-pravne odnose u državi, nema dovoljno ljudi, a ja kad dođem u županiju i u gradski ured, doli kad odam po tim općinama ne možeš ući od ljudi unutra. Znači mi nemamo ljudi di treba biti. Hrvatskoj su potrebni ljudi u javnim službama, a na pravnim mjestima i zakoni da se donose da Vlada predlaže da se to lakše rješava. Tu sam suglasan. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu. Poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, državni tajniče, evo kad govorimo o ovako važnoj temi nemoguće je ne spomenuti ciljeve koje si EU zadala po pitanja obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti, pogotovo u smislu energetske neutralnosti odnosno emisija CO2 kao prvog kontinenta koji će imati neutralnost odnosno manje će emitirati CO2 nego što apsorbira Europa. I onda kada vidimo što nam se ovdje u biti predlaže od strane Vlade mislim da generalno šaljemo pogrešnu poruku. Znači, ako smo se već odlučili da idemo u nešto, ako smo odredili da ćemo raditi penale prema onima koji ne dokažu da su smanjili potrošnju energije za određeni postotak, ako smo odredili tih 25 obveznika onda je nejasno, pa bez obzira što su oni u reguliranim djelatnostima zašto im se umanjuje sankcija, pa čak je nejasno zbog čega im se i produžuje rok do 5 mjeseca. Jer ja mislim da je ovdje svima jasno da netko tko radi određene uštede, tko planira određene uštede to zna tijekom cijele godine i već u 1. mjesecu vidjeti koliki je bio učinak u 2019.g.. Ali dobro, ajde možda nije to jednostavno i brzo napraviti za prvi puta, al je u potpunosti nejasno zbog čega im se smanjuje obvezna naknada odnosno penal pod izgovorom da će se to možda preliti na građane RH jer se radi o reguliranim djelatnostima. Podsjetit ću vas da EU donosi određene pravilnike i države članice su ih prihvatile, primjerice u automobilskoj industriji, primjerice za vozila koja emitiraju više od 95 grama po pređenom kilometru i da će te sankcije koje će plaćati proizvođači automobila iznositi otprilike u narednih nekoliko godina 35 milijardi EUR-a koje će vrlo vjerojatno kroz cijenu automobila, samo vas malo molim g. Grmoja i Bulj [[Upadica Grmoja: Imamo raspravu, ne kršimo propise]] Dobro. Ovaj i tih 35 milijardi EUR-a će vrlo vjerojatno kroz cijenu automobila platiti također građani, ali će te automobile i proizvođače sankcionirati odnosno kazniti tržište i to će se regulirati preko tržišta. Ja ne vidim nikakvog razloga da se smanjuje ova, ova, ovaj penal ako već imamo 750 milijuna planirano maksimalno i naravno da će oni još ostvariti određene uštede i to neće biti ukupni iznos koji će oni platit, ali neka bude pola, neka bude 60%. Ne vidim nikakav razlog da taj novac tim tvrtkama oprostimo i da sa druge strane umanjimo prihod fondu koji iz tog novca podupire projekte o kojima je možda maloprije govorio i kolega Bulj i, i drugi kolege u svojim raspravama. Jer ako želimo sukladno dogovoru europskih zemalja, zemalja EU i Europskog parlamenta da želimo do 2030. povećanje energetske učinkovitosti za 32,5% ili udio obnovljivih izvora energije u ukupnoj energiji za 32% onda nema mogućnosti da pokazujemo kolebljivost na prvom koraku. Znači, ti se ciljevi će se revidirati, 2023.g. će ih Europska komisija i parlament revidirati, ali ih neće revidirati na niže, može ih samo bit, mogu ih samo revidirati na više i sa te strane RH šalje i hrvatska Vlada šalje apsolutno krivu poruku. I ono šta mene muči, ja bi volio znati o kojim se tvrtkama točno radi i, i volio bi na kraju nakon obračuna znati koliko smo državni tajniče pogodovali ovakvom izmjenom pojedinim tvrtkama. Ne bi bilo loše da možda i HS izglasa zaključak da nam se takav izvještaj dostavi, da vidimo koliko će ova izmjena zakona na tvrtku xy nakon obračuna financijski imati benefit. Tu se radi o desecima, a možda i stotinama milijuna kuna. Pod isprikom, pazite što kažu iz Vlade, da pošto se radi o reguliranim djelatnostima, to su distributeri, država određuje cijenu, da će se trošak preliti na građane. I sad vi nama kažete da je okej nekom oprostiti 20-30 milijuna kuna i da to u HS radimo, a da ovdje uopće u prilogu ovog dokumenta bilo bi korektno da ste makar dostavili o kojim se tvrtkama radi i koja je komunikacija sa tim tvrtkama i da li su tvrtke same upozorile da neće imati ostvarenje ovog cilja, pa da vidimo o kome poimence raspravljamo jer se kolegice i kolege ovdje radi o milijunima kuna, desecima milijuna kuna koje će sukladno ovom zakonu biti oproštene pojedinim tvrtkama. Državni tajniče ja očekujem vaš, vašu reakciju, da kažete točno koje tvrtke su vas upozorile da neće ispoštovati ovo i koje tvrtke od ovoga imati financijsku benefit. To hrvatski građani trebaju čuti, to trebaju čuti i opet vidim da je smiješno to kolegi Boriću, da se on dovikuje i signalizira državnom tajniku i umanjuje pravo građana da znaju kome se financijski pogoduje ovdje. To je jasno za HDZ, to je modus operandi koji HDZ radi desetljećima, pomalo pitoreskno slušaju jučer premijera Plenkovića zvuči kao News bar vijest da bi HDZ trebao biti pionir i predvodnik borbe protiv korupcije, to je, to ovo što smo jučer čuli stvarno je za vjerovati ili ne, kao ono kada je Sanader 2007.-'08. govorio di su ti lopovi ih HDZ-a, jel ih neko vidio? Znači, zato, zato ne bi trebali podcjenjivati niti jedno ovakvo pitanje g. Boriću, niti odmahivati rukom, niti … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] g. potpredsjedniče, kolega…
Kolega…
…Borić, Borić prijeti.
Kolega Maras, kao prvo nemojte prozivat kolege, ako netko ometa vaš govor u sjednici, ja sam tu, pa ću ga upozorit, a vi radite svoj posao.
Dobro, ja vas samo molim da reagirate…
Vas kolega, kolega Borić, molim vas nemojte ometat.
Borić, kolega Borić neverbalnom komunikacijom non stop izaziva … [[Govornik se ne razumije]]
Vi ste ga prozvali kolega Maras i molim vas nastavite s raspravom, izvolite.
Tako da, evo kolega potpredsjedniče i državni tajniče ja očekujem, ja očekujem vašu reakciju i informaciju da vidimo kome se opraštaju deseci milijuna kuna. To je ono šta je ovdje vrlo važno čuti jer ja mislim da nikome od nas nije svejedno kada gledamo određene trendove u Europi kada se poruka ovakva šalje da ćemo ignorirati klimatske promjene i da nećemo ići za energetskom učinkovitošću i da ćemo napraviti korak nazad umjesto da svakome ko vidi i suše i promjene vremena i, i oborina, i poplave i klizišta i sve ovo šta, šta se uzrokuje klimatskim promjenama mora izazvati reakciju nas. Pa kada gledam osobno i jedinice lokalne samouprave, neko je tu spomenuo i pohvalio ih, a da slažem se ima jedinica lokalnih samouprava koje rade dobar posao. Primjerice kada vidim u Zagrebu 1066 objekata u vlasništvu grada i kada vidim minimalna sredstva koja se ulažu u te objekte, kada vidim škole, vrtiće koji ne da nemaju novu stolariju nego im stolarija otpada jer je stara 50,60,70 godina, kada vidim kako fasade izgledaju u gradu Zagrebu onda vidim koliko smo u biti daleko od nekih idealnih vrijednosti odnosno količine investiranje koje bi tu trebali investirati. Jer ako se ne radi u gradu Zagrebu, ako se ne radi u hrvatskoj metropoli tamo gdje ima najviše novca, kako očekivati da će se raditi kod kolege Bulja u Dalmatinskoj zagori u kojoj nemaju uopće novca. I nije onda ni čudno što govorimo o autobusima ovakve kvalitete kada generalno država o tome ne vodi računa, kada glavni grad RH o tome ne vodi računa i kada gledamo koliko se godišnje napravi emisije CO2 u Hrvatskoj, to je 39 milijuna tona, moramo biti svjesni da svatko od nas ponaosob kontribuira globalnom zagađenju odnosno troši proizvodi i treba uvijek krenuti od sebe od onoga šta radiš doma, od onoga kako ti izgleda grad, kako ti izgleda država. I svaka poruka koja bi išla korak nazad, a ovo je definitivno korak nazad, znači mi smo donijeli zakon odredili penal i sada reteriramo. To nije dobro, ja to ne mogu podržati i mislim da generalno šaljemo krivu poruku bez obzira šta ko od nas mislio. To nema veze sa strankama, to ima veze sa našom odlučnošću, predanošću da se posvetimo problemu klimatskih promjena i na kraju krajeva mogućnosti i energetskoj učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo replike poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Kolega Maras podržavam vašu ideju da Sabor izglasa zahtjev da se vidi koje tvrtke će imati koristi od donošenja ovog zakona. I vidite koji su tu interesi kada vam čak i pojedini zastupnici prijete, kažu razgovarat ćemo se mi kasnije. Dakle koji je tu interes kada vam i pojedini zastupnici, a ne samo ljudi iz Vlade govore jel brane nečije interese. Meni je nečuveno da na to gospodine potpredsjedniče vi niste reagirali, da neko tu viče iz klupe, kasnije ćemo se ja i ti razgovarati. Sve je jasno šta je tu iza toga, tako da to treba govoriti. Kolega Maras znajući vas znam da se vi sigurno ne bojite i da ćete razgovarati o tome kao i u ostalom i ja i nikakve prijetnje nas neće uplašiti. Ali zato trebamo tražiti odgovore i inzistirati ćemo dok ih ne dobijemo, kome se tu pogoduje i u kolikoj mjeri. Pazite, ovo još do sada nisam doživio, dakle kada vam netko iz Vlade štiti nečiji interes, ali kada vam jedan od 151 ovdje viče, kasnije ćemo se mi razgovarat onda znate koji tu interes stoji iza toga, to je za zabrinut se.
Zahvaljujem. Kolega Đujić ja sam to shvatio kao poziv kolege Borića na kavu kolegi Marasu pa će oni to riješiti sami. Izvolite kolega Maras, odgovor.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Đujiću, pa jasno je da kolega Borić ne može uplašiti nikoga ovdje i može imati i prijeteće poruke, može se domunđavati sa državnim tajnikom jer sam vidio nekoliko gestikulacija da se oni dvoje vrlo dobro razumiju i kao da je kolega Borić ne moraš ti ništa odgovarati što te ovdje u Saboru pitaju koje tvrtke su obuhvaćene, pusti neka oni pričaju mi ćemo to riješiti. Ali naravno da kad-tad će doći do odgovora i kolega Borić koliko god se bude trudio neće uspjeti u tome da nas zaustavi da dobijemo odgovore koje građani traže. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Maras, pa kada je ovaj aktualni zakon donošen i naknada 2,19 uvijek ministarstvo i predstavnici ministarstva kažu napravljena je procjena učinaka propisa. Znači znalo je i ministarstvo da će ova naknada od 2,19 iznositi 750 milijuna kuna u brutu i znale su i tvrtke koje su ovdje spomenute, njih 25 između ostalog i Plinara Zagreb, Brod-plin itd. i sada im mi pola opraštamo, ok, da ne bi poskupilo građanima. Ali se slažem s vama i predlažem evo javno da onda kada se izračuna koliko je to ako je to 20, 50 milijuna kuna da im se uvjetuje da to ne mogu potrošiti na automobile, na materijalne troškove, nego da moraju uložiti u energetsku učinkovitost. Evo primjer, neka Brod-plin u Slavonskom Brodu prepolovi cijenu priključka na plin građanima grada Slavonskog Broda, da pređu sa peći na kruta goriva na plin, sa 50% cijene bit će uspješniji. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite kolega Maras, odgovor.
Pa imam ja jedan bolji prijedlog gospodine Vlaoviću, neka Mikulić ne zapošljava svoje stranačke kolegice u zagrebačkoj Plinari, evo možda bi to bio prijedlog jer vidjeli smo kako to funkcionira u podjeli HDZ-a i Bandića u gradu Zagrebu, jedna moja tvrtka, druga moja tvrtka. I sa te strane evo možda da se ne zapošljavaju stranački članice i članovi bi već bio doprinos i možda bi imali manje troškove nego šta imaju danas i sa te strane ne bi bilo potrebe za smanjenje naknade. Ali ja sam apsolutno protiv toga da se to smanjuje, zbog toga šta nema nikakvog razloga. To mora biti sankcija kada je donesemo, oni moraju znati da će to platiti ako nešto ne naprave. Sljedeće godine ćemo donest nešto drugo, pa ćemo opet korigirati i opet neće biti svrha i cilj postignut. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar.
Hvala. Kolega Maras spomenuli ste jako bitnu stvar, to su zgrade u javnom vlasništvu, evo npr. bolnice koje su veliki potrošači energije. Dakle postoje specijalizirane tvrtke koje vrše izračune, proračune, potrošnje energije u takvim objektima i za to je potrebno izdvojiti novac, isto tako potrebno je izdvojiti novac za one preporuke koje te tvrtke daju, zapravo za one projektna rješenja koja daju za uštedu energije. S takvim načinom postupanja bi se znatna sredstva uštedila posebno u dijelu bolničkog sustava u kojem imamo velike gubitke. To su ozbiljni poslovi kojima treba ozbiljno pristupiti. Vi se s pravom pitate odakle će novac ako se sad smanjuju sredstva fonda. Mene najviše zanima zapravo jeli fond svih ovih godina ispunio svoju svrhu i u kojoj mjeri je on tu svrhu ispunio? Ovakav fond ako nastavi ovako raditi on nama zapravo niti ne treba.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Maras.
Hvala lijepo. Na prvi pogled bi svi rekli u Hrvatskoj su trendovi ok, smanjuje se emisija CO2 i tu ima određenih pomaka. Ali problem Hrvatske je što su ti pomaci isključivo iz pada industrijske proizvodnje i slabljenja industrije, zato što manje ljudi radi, imamo manje tvornica, imamo manje potrošnje energije u samoj industriji i hrvatske uštede se ostvaruju na krivom području. Ja bih volio, još jednom vam kažem, da kada krenemo u penaliziranje da se toga držimo jer to nema nikakvog smisla. Zamislite sada da Europska komisija kaže ne, ne mi smo se šalili oko autoindustrije i emisije po kilometru od 95 grama pa nećemo kazniti autoindustriju sa 35 milijardi eura, šta se procjenjuje da će bit, nego ćemo im oprostiti i prepolovit ćemo to na 17. To je recimo poruka koju šalje hrvatska Vlada, vjerujte mi tu se radi o milijardama eura. Onda bi bilo isto puno ovih nasmiješenih lica kao što je to bio kolega Borić danas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća rasprava poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo želim nešto reći s obzirom da ovdje imamo jednog kandidata za gradonačelnika grada Zagreba koji će vjerojatno biti neovisan jer ga ovaj predsjednik sigurno neće predložiti, iako se silno trudi. Ali nije ni pročitao zakon, ali uredno je postavio nekoliko pitanja od kojih su sva odgovorena samo da je pročitao pa bi znao i na koju firmu se odnosi u vlasništvu grada ovaj zakon pa da i zna izračunati neke troškove, da zna o koliko kućanstava bi se trebao brinuti kao kandidat za gradonačelnika grada Zagreba itd., itd. Ali kako je on vrlo veseo u zadnje vrijeme i vrlo prpošno predstavlja sebe i kritizira aktualnog gradonačelnika, jednostavno zaboravio je što uopće treba reći, a da to izgleda imalo pametno, osim naravno optužiti Vladu da ništa ne zna i da je sve ovo ustvari za njega bezveze, iako govorimo o nemalim iznosima koji bi možda sutra trebali platiti upravo recimo građani grada Zagreba, a za koje se on silno kao bori. Ništa, nula bodova gospodine Maras, jednostavno sveli ste to na raspravu sa mnom, ničim izazvanom u kojem bi se mi trebali razgovarati na temu energetske učinkovitosti. Što ste znali i mogli učinili ste u mandatu i kao ministar i svi oni koji su bili vaši kolege, koji su previdjeli broj koji su imali na raspolaganju i to već ne znam koji puta govorim, gdje je pisalo 50 milijuna kuna za energetski učinkovite fasade, a ugovorilo se 670. … koliko promašite, e onda je to netko nakon vas morao sanirati, praktički je fond bio neučinkovit, nismo mogli raspisati nijedan natječaj, prve dvije godine, pa smo morali podignut kredit da to sve vratimo, pa smo vratili to. Jer je nečija odgovornost u smislu planiranja i realizacije, realizirala upravo to minus u jednom fondu koji je osnovan da na temelju određenih naknada prikuplja prihode i pomaže energetsku učinkovitost, a i sve ostalo što se tiče i zbrinjavanja otpada i svega ostaloga. Ali to vas nije bilo previše ni briga, vi ste dizali ručice na Vladi za sve što god se predlagalo i bilo vam je najpametnije u svemu, ništa vas to previše nije sekiralo. I ponovno se nudite i za gradonačelnika, valjda sutra i za ministra koji će o čemu voditi brigu? Opet o malim poduzetnicima, pa 70.000 ih je nestalo u vašem mandatu. Tako da tih vaših priča koje su vrlo jasno objašnjene ovdje, pa zna se koliki je trošak sada po kWh isporučene energije i koliko treba platiti od tih 25 koje spominjete. Da li je uredu da oni koji imaju reguliranu djelatnost da im se olakša s obzirom da ni ne utječu možda na neke momente energetske učinkovitosti. Ako mi uređujemo jednu zgradu u kojoj postoji ne znam energetski učinkovita fasada, isporučujemo u nju energiju koja bi trebala biti manja ako je energetsku učinkovita, da li je uredu da u toj zgradi opet plaćamo iste račune ili još veće? Pa to su neka pitanja na koja ćemo morati odgovarati u sljedećem razdoblju. Da smo doznali sve po pitanju energetske učinkovitosti u ovih 7 godina EU ili u pripremama još nekoliko godina prije nismo. Učimo i mi svaki dan što još trebamo da bi bili bolji u tome. To je uopće bio pojam kojem su mnogi nekada prilazili možda sa smiješkom. Što će nam uopće certifikat na nekakvim objektima da znamo koliko je učinkovita neka zgrada ili što će nam certifikati na nekakvim aparatima? Kupovali smo što nam se nudilo. Netko je od toga očito napravio nešto drugačije i što je u tome loše? Da se ne pokuša od ove Vlade prebaciti teret na građane možda sljedeće godine vis a vis ovoga, vis a vis obveza koje bi nastale u jednoj plinari, koje je vama onako tu uz put da isporučuje toplinu onda kada je zima i nema veze koliki je trošak i kome ćemo mi to dati, možda građanima koji mene trebaju birati za gradonačelnika jer sam ja najpametniji, ja sve znam. O tome pričamo, vrlo jednostavno, sve vam piše. Pročitajte cijeli zakon od obrazloženja i uvodnog dijela pa do kraja pa i do onih primjedbi koje su neki dali da vam sve bude jasno. Pa jedino je kolega Vlaović razumio o čemu se ovdje radi iza vas. I onda vi dijelite lekcije ovdje kao i neki drugi, mi sve znamo i pričamo o dimnjacima od 100 metara. Ok, nema veze što imaju s ovim, ali su dimnjaci od 100 metara i autobusima koji vozi na dizel. Pa nitko ne želi reći koliko je ova Vlada uložila u sustav javnog prometa u velikim gradovima, svi se hvale, evo i dođe gospodin Obersnel i pohvali se, došlo je nešto autobusa novih. A i tamo se nešto njih zapalilo. Zašto? Radi ne održavanja, možda imaju problema u prometu ili nekim drugim gradovima Split, Osijek, Zagreb, pa pomaže se jer nam to stoji na raspolaganju. Čuli smo 95% sredstava za energetsku učinkovitost je ugovoreno valjda će se do 2023. realizirati sve, nadam se da hoće i ovih 5% koji nedostaje. To je dobra tema, ali ne na ovakav način. Sve je bezveze. Što bezveze? Nije te briga uopće za građane grada Zagreba, ti bi njima do godine stavio cijenu još duplo veću jer jednostavno se zalažeš za to da se ovaj zakon ne donese. Produžili smo rokove da se podnesu po prvi puta i ta nekakva izvješća, nismo imali iskustva. Hoćemo imati iskustva sada? Hoćemo. Prikupili smo konačno podatke. Nešto znamo više nego što smo znali prošle godine. I o tome treba pričati odgovorno, a ne on je meni nešto rekao, on je meni prijetio. Što prijeti? O ovome sam govorio, da ćemo se razgovarati jer vi ne razumijete bit problema. Vi ste došli politizirati ovdje i govoriti svima da ništ ne znaju, jedino ja znam, sve znam. Što znaš? 70.000 si ih ovako u ključ stavio, vrtio si tamo nekakve ideje, promovirao si godinu dana na račun poreznih obveznika. I što ste napravili? Ništa, ničega nije ni bilo. O tome treba govoriti. Možda nije najbolji način da vam se ja ovako obraćam, ali kad vi stalno mene prozivate jer nemate koga ovdje, valjda. Znači, građani moraju znati tko je za ovo tko želi na neki način doprinijeti i njihovom kućnom budžetu, ali i tome da ovakva jedna, jedno poduzeće ili firma koja je izdvojena 2008. godine i ima reguliranu djelatnost ne dođe u probleme, vlastite probleme nemogućnosti normalnog funkcioniranja. I to Vlada razumije, a vama je to sve smiješno jer vi to razumijete na drugačiji način. I svedimo to na nekakve automobile koji veze nemaju s ovim i na nekakve druge teme koje veze nemaju sa zakonom. I meni će državni tajnik izvolit reć koliko je nečega novaca, pa ću ja onda s time ne znam što raditi. Pa sve piše, pročitaj, pa ćeš vidjet koliko je novaca, a pa pogledaj, čitaj prije nego što počnete raspravljati, izvoli čitaj. Pa ti si matematičar pa znaš koliko. Znači, želim [[Upadica: Kolega Maras, molim vas.]] želim da kraju reći da ovaj zakon treba podržati. Ima jedan članak, važan članak koji doprinosi sutra kažem hrvatskim građanima i kućanstvima koji se opskrbljuju energijom, a naravno tu su plinare najviše bile zainteresirane i traže još i manje od ovog, koliko smo vidjeli. I ovo je njima čak previše. I traže još i manje jer znaju da imaju problem, ali sustav energetske učinkovitosti je skup mjera i vjerujem da on doprinosi sada 7 godina od kada smo ušli u EU da će u nekom narednom razdoblju sigurno doprinositi još i više.
Zahvaljujem kolega Borić. Posebnu emociju imate vi i kolega Maras jedan prema drugom. Evo, replika kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Ja nemam neku posebnu emociju, jednostavno reagiram i preporučio bi kolegi Boriću da se ne dira odnos sa drugim strankama jer njega se sjećamo kao najvjernijeg sluge Ive Sanadera, trčao je za Jadrankom Kosor, skakutao i pljeskao Karamarku, a sad vjerojatno isto to radi Plenkoviću i vjerojatno iz straha ne želi ni potpisati gospodinu Kovaču i gospodinu Brkiću. Kako to znam? Pa znam, evo imam osjećaj takav ako gospodin Borić me može demantirati neka kaže da je potpisao svima kandidaturu i neka se s time pohvali, ali imam osjećaj da nije takav tip. Tako da s te strane, danas smo čuli zanimljive podatke od gospodina Borića, recimo da plinara isporučuje toplinu, znači to je još jedan ovako podatak koji nismo znali do sada i da ovi, ove tvrtke ne utječu na neke momente energentske učinkovitosti. Evo, mene zanima koji su to momenti energetske učinkovitosti, ako nam možete gospodine Boriću objasniti? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras kao jedan od, u stvari kao nekakva tetka ste u stvari ovdje u ovom saboru, jednostavno na svoj način tumačite sve što je netko izgovorio. Tobože vi nešto zapišete, pa se tome rugate itd., to je neki vaš način ophođenja s kolegama, na koji način. Pa što bi ja tebi trebao govorit što si ti govorio o svom predsjedniku Bernardiću zašto vam je 4-vero još uvijek suspendirano itd., što sad miješate politiku u stranca, u strankama sa ovaj energetski učinkovitim, ovaj sa Zakonom o energetskoj učinkovitosti. Zbog ega? Što sam? A što si ti? Veliki lav ili što si? [[Upadica: Poštovani, poštovani kolega Maras…]] mislim ono stvarno…
Kolega Borić, samo malo. Kolega Maras, temeljem Članka 239. izričem vam opomenu. Izvolite kolega Borić, nastavite.
Kako da razgovaramo kažem sa čovjekom koji sebe doživljava na ovakav način i sve ostale ovdje kolege, svaki dan na neki pokušava izvrgavati u nekakvom ruglu i bilo koji način. I onda se čudi da dobiva povrede Poslovnika tj. opomene, izbacuje ga se iz sabornice itd [[Upadica: Zahvaljujem.]] a ne barata osnovnom tematikom, ne zna uopće o čemu priča.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Ah, teško je sada replicirati nakon ove rasprave. Kolega Borić imali ste jedan od emotivnih govora ovoga zadnje vrijeme i u biti kad sam slušao sve šta govorite vi ste jedan neshvaćeni boem, jedan zaljubljenik, vas nitko ne shvaća, ne shvaćamo vas mi, mi nemamo poima, govorite ovdje Vlada hoće pomoć Zagreb, Rijeka, Osijek, ljudi ne razumije. Dakle, stalno nam tu tumačite kako mi ništa ne razumijemo. A evo ne razume vas ni vaši u Loparu i njima Vlada hoće pomoć pa su vam srušili sve točke na zadnjoj sjednici gradskog vijeća, ni tamo vas ne razumiju. Dakle, sad ja ne znam u kome je problem. Možda je problem u svima osim u vama. Recimo evo, pa tamo ste rekli da vam je općina u blokadi, na vijeću jer vam vaši vijećnici ne prihvaćaju pomoć Vlade koju Vlada svesrdno nudi vašoj općini. Pa sad, možda ni oni ne shvaćaju ili ste vi u biti jedan neshvaćeni sanjar, ja bih više tako rekao, ali u biti to mi je simpatično kod vas. Samo dajte se malo zapitajte možda ipak nije problem baš u svima oko vas nego možda u tim shvaćanjima. Mislim, ne mislim o vama osobno ništa, ne daj Bože, tako da razmislite malo.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani kolega Borić.
Hvala lijepo. Kolega Đujić ja razumijem zašto vi mene ne želite shvatiti jer ja vas podsjećam što ste vi bili i što nudite da želite ponovno biti. Znači uvijek vas podsjetim na vrijeme kad ste nosili odgovornost za ovu državu, za građane što ste radili i to vas jako smeta, jer se vi ni ne želite sjećati tog vremena. To je za vas katastrofa i vi to znate iako pokušavate reći da je to bilo super. Čak i ovdje kolega Bulj miješa gospodina Vrdoljaka Ministarstvo zaštite okoliša, ne gospodin Zmajlović je bio nadležan za te fasade, SDP. Tako da znamo i tu priču. I ja to stalno spominjem i to vas smeta. A što se tiče vijeća koje ne želi dobro svojoj općini, što da ja njima radim, iz SDP-a, neke stranke Modes. PGS-a, to su sve vaši koalicijski neki partneri. Ne žele da izgradimo vrtić, a što da ja njima dižem ruke, ako oni to ne žele. Smatraju da ne treba. Ili bilo što drugo što želimo napraviti. Oni imaju svoj stil, to je taj politikanski stil populizma u kojem se ne žele donositi odluke nego mi sve znamo i kad dođemo na vlast sve će bit super, to radite i vi.
Zahvaljujem. Završna riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo uvaženi tajniče sa svojim suradnicima, kolegice i kolege. Ja sam na početku rekao da, kao što sam rekao i pojedinačno da sam se naslušao i to je dobro da se priča o, o klimatski promjena i održivome razvoju i obnovljivim izvorima il ovaj Zakon o energetskoj učinkovitosti, dobro je da se o tome raspravlja, da se donose zaključci, al očito je prevelik interes ljudi, al vidim očito je velika prijetnja i da održivi razvoj nema alternativu, kao ni ovaj obnovljivi izvori energije, jednostavno to je tako. Međutim činjenica je također evo kolega Borić je spominjao u svome govoru da je kolega Zmajlović bio tada kriv, da on je dijelom, ali je g. Vrdoljak bio tada po pitanju, tada je bilo Ministarstvo gospodarstva i g. Vrdoljaka čisto kao ispravak vašeg sad koalicijskog partnera, a tada kolege g. zastupnika Marasa ministra. Ja bi samo još jednom ponovio ono što je bitno. Kad govorimo o energetskoj učinkovitosti, nije samo energetska učinkovitost rješavanje problema, to je bitno, znači fasada, krovova, to je bitno. Mene zanima, ja sam postavio pitanje i to ću reći, ne čak ni kroz parodiju, čak je u Sinju bile maškare, karneval je bio, ovaj autobus koji gori, sinoć je bio na pokladni dan. Prema tome, mene zanima što donosi ovo za, u prometu po pitanju energetske učinkovitosti, jel nije samo ovaj zakon sam po sebi rješenje. Ako imamo autobuse koji su stari 30-40.g. koji prevoze djecu ne samo šta su dica ugrožena i šta gore, nego imamo problem šta to dimi, nafta, to je stara tehnologija. Znači, ne možemo mi rješavat problem parcijalno, govorit o održivome razvoju, premijer se hvali sa, da se sve poduzima po pitanju klimatskih promjena, a u biti u stvarnosti, u realnosti odakle ja dolazim sasvim je drugačiji. Samo da vidite te autobuse kako izgledaju od Prometa Sinj tj. Prometa Makarska. Znači, to je pitanje onoga šta mi ovdje pod svjetlima u HS govorimo i onoga šta je u realnosti i nitko ništa ne poduzima, znači, niko ništa ne poduzima. Dal ovaj zakon donosi nešto dobro to ćemo vidjeti te učinke, al je činjenica da i Fond za energetsku učinkovitost i ovaj održivi razvoj 2015.g. umjesto 50 milijuna kuna potrošio 600 i nešto milijuna kuna isključivo samo za fasade i to je dočekalo tada ministra Slavena Dobrovića, iza toga kolko se sjećam to je bio jedan od većih problema, to je bio jedan ogroman problem. Znači, nije to samo spektar ijedne, mene zanima da odgovorite što znači to primjera za promet jel je promet vrlo bitan, poglavito gradski promet gdje su gužve, gdje su te čestice u zraku, CO2 i kad sam rekao ono, spomenuo sam termoelektranu na rijeci, na Cetini tj. na jezeru Peruči, kad sam spomenuo nisam spominjao to u kontekstu, to je neučinkovito trošenje, mi znači plin vodimo, izgradnja plinovoda do rijeke, imamo sunce, Hrvatska Republika ima samo, RH 0,35% od sunčeve energije ima energije, samo 0,35 od sunca, a Europa 5% u prosjeku. Znači, mi ovdje više, više Maribor, grad u Sloveniji nego cila RH solara od sunca proizvodi energije. Znači, to je sve povezano, ne možemo mi tajniče održivi razvoj spominjat i razdvojit obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost, to je jedan sklop povezan po meni, ne možemo segment po segment vadit. Znači, mene zanima u ovome zakonu, ovim zakonom što se točno, oće li se riješit problem prometa? Oćemo li imati poticaje? Oćemo li dobijati sredstva za solare, za punionice solarne jel? Mogu bit i solarne punionice za vozila, mogu bit ili ne znam, mini vjetroelektrane, mini vjetroelektrane oće li biti negdje usput ili će biti samo velike multinacionalne vjetroelektrane kao šta je primjer u Knin, kad idete u Knin od Sinja, pa kad vidite te vjetroelektrane komplet subvencija odlazi strancima u džep, ne našim poljoprivrednicima da su ovaj, da su to mini, mini elektrane, al ne mogu naši poljoprivrednici dobiti mini ovaj vjetroelektranu. I mene zanima zbog čega samo u interesu velikih i stranih interesa? Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bulj. Zaključujem raspravu, zahvaljujem državnom tajniku Ivi Milatiću sa suradnicima na obrazloženjima konačnog prijedloga zakona, glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni dopuni Zakona o energetskoj učinkovitosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 848. Predlagatelj Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HNS-a, Liberalni demokrati, molio bih sada poštovanog državnog tajnika Ivu Milatića da se očituje o amandmanu Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, Vlada prihvaća amandman Kluba zastupnika HNS-a.
On postaje onda sastavni dio prijedloga zakona. Pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energetskoj učinkovitosti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 81 za, 13 suzdržanih i 16 protiv donesen Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o energetskoj učinkovitosti.
Poštovane kolegice i kolege, prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, a to je: - Prijedlog odluke o razrješenju Dražena Jelenića dužnosti glavnog državnog odvjetnika RH. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 28. Zakona o državnom odvjetništvu. Raspravu je proveo nadležni Odbor za pravosuđe. Molim predstavnika predlagatelja poštovanog ministra pravosuđa g. Dražena Bošnjakovića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga ovog razrješenja, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, pred vama je prijedlog odluke o razrješenju Dražena Jelenića sa funkcije glavnog državnog odvjetnika RH. 19. veljače, dakle Dražen Jelenić podnio je zahtjev da ga se razriješi sa te funkcije. Vlada je 20. veljače na sjednici Vlade utvrdila prijedlog odluke o razrješenju i uputila ga u saborsku proceduru, danas je prijedlog odluke bio na Odboru za pravosuđe i danas je na plenarnoj sjednici. Dakle, procedura je slijedeća, HS je to tijelo koje donosi odluku o razrješenju, nakon te odluke o razrješenju donosi se, na državnom odvjetničkom vijeću donosi se jedna deklaratorna odluka kojom se utvrđuje da mu je prestao mandat. Nakon toga državno odvjetničko vijeće raspisuje, objavljuje javni poziv da se jave kandidati, nakon što se kandidati jave, to se dostavlja Vladi, Vlada utvrđuje svoj prijedlog koji ide dalje po istoj proceduri, HS, Odboru za pravosuđe i na plenarnu sjednicu. Razloge mislim da nema potrebe da ponovno objašnjavam, oni su poznati u javnosti i državni odvjetnik je sam obrazložio zbog čega traži da ga se na vlastiti zahtjev razriješi, o tome je bilo puno priče, došlo se u fazu zapravo da se otkrilo članstvo u jednoj organizaciji što je postalo zapravo smetnja postupanju u jednom vrlo konkretnom predmetu i nakon toga, nakon svih tih ovaj stvari koje su se događale podnio je ostavku i danas smo ovdje pred vama, predlažemo da se ova odluka donese. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo replike, poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ministre, zašto ste vi predložili ovoga čovjeka, koji je razlog, možete navest razloge? Jesu isti razlogi kao šta ga sada razrješujete? Dal sustav funkcionira ministre? Dal vi nešto novo donosite? Ja znam da ste ga svi hvaliti, od g. Grbina prema HDZ-u, svi ste ga hvalili. Šta je sad? Šta se dogodilo? U čemu je problem? Funkcionira li hrvatska država? Funkcionira li pravosuđe? Pa ljudi više nemaju povjerenja u državu i institucije. Pa dal ćete vi natječajem nešto novo kao riješiti? Na kraju će opet HS glasat od ovome. I svi ovi koji su glasali, tada i koalicijski partneri koji su bili s HDZ-om i sada koji će glasat za novoga, pa postoji li instrument ikakve provjere glavnog državnog odvjetnika da ne radi za nekakve lože i nekakve slobodne zidare?
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, tražim da nam kažete razloge zbog kojih, zbog kojeg se odričete državnog odvjetnika Jelenića. Znači, došli ste ovdje to obrazložiti, rekli ste da nećete obrazlagati, ja vas evo ga pozivam, tražim kao zastupnik u HS vas od ministra da nam obrazložite razloge. Evo je, pozornica je vaša odnosno govornica.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani ministar Bošnjaković, izvolite ministre.
Uvaženi zastupniče, glavni državni odvjetnik je tražio da ga se razriješi na vlastiti zahtjev, a ja sam dodatno u par rečenica rekao o čemu se radi, a i on je sam to javno objavio.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite kolega.
Poštovani ministre, ova vaša izjava je ovako dosta zabrinjavajuća, dakle da Dražen Jelenić nije zatražio da ga se razriješi, vi bi smatrali da je u redu da on i dalje ostane na funkciji glavnog državnog odvjetnika iako je zatajio određene informacije ili ste vi možda bili upoznati s tim informacijama. Ja sam najavio jučer da bi bilo dobro, ja ću osobno predložiti takav zakon kao i u zapadnim državama da ide i zatvorska kazna za neistine koje su izrečene pred radnim tijelima HS ili ako neke osobe sakriju određene informacije. Glavni državni odvjetnik je sakrio i od svojih nadređenih dok još nije postao glavni državni odvjetnik informacije da je postao član masonske organizacije, sad se postavlja pitanje je li te informacije sakrio i vama ili ste vi očito bili s njima upoznati jer vidim da to vama nije nikakav problem, uostalom ministar Ćorić je rekao da on ne vidi [[Upadica: Zahvaljujem]] kakav je problem u činjenici da je Dražen Jelenić [[Upadica: Zahvaljujem…]] član masonske organizacije.
…kolega Grmoja. Odgovor poštovani ministar, izvolite.
Uvaženi zastupniče, vi znate za moje izjave gdje je prvo što sam reko da očekujem ostavku, ako ostavke ne bude da će Vlada pokrenut pitanje razrješenja, kako je ostavka došla, nije bilo potrebe da Vlada uđe u ovaj proces, u proces se ušlo temeljem te ostavke. I isto smo tako rekli da nismo imali saznanja o toj činjenici da je pripadnik te organizacije, kao što doista i nismo imali.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre, ovako u javnosti se pojavilo priopćenje u kojem je državni odvjetnik rekao slijedeće, to članstvo u zakonitoj udruzi ni na koji način nije utjecalo na obnašanje moje dužnosti. No te su objede do takve mjere opteretile daljnje obnašanje dužnosti glavnog državnog odvjetnika RH da je ono praktički postalo nemoguće. U Zakonu o državnom odvjetništvu u čl. 28. jasno piše u kojim, u kojim slučajevima će državni, glavni državni odvjetnik biti razriješen. Ja ne mogu pronać tu točku osim točke 5. ako, piše, ako svojim postupanjem nanese štetu ugledu državnog odvjetništva ili državno odvjetničke dužnosti. Je li po vašem mišljenju on nanio štetu ugledu državnog odvjetnika i državno odvjetničke dužnosti? I zbog čega ste onda u tom slučaju vi njega pozvali da on da ostavku? Zašto vi jednostavno niste rekli idemo, idemo glavnog državnog odvjetnika razriješit, pa bi nama bilo jasno kakav Vlada ima stav, ovako nama to nije jasno? Imam osjećaj da ste vi ucijenili glavnog državnog odvjetnika.
Zahvaljujem. Odgovor poštovani ministar, izvolite.
U tom članku vam piše da se njega razrješava, jedno od točaka je na vlastiti zahtjev, što je ovdje u konkretnom slučaju rečeno i zaista smo u svim javnim nastupima rekli da nam nije prihvatljivo članstvo u organizacijama, gdje mi ne znamo ko su članovi, gdje mi ne znamo čim se te organizacije bave, gdje mi ne znamo da li će sutra neki pravosudni dužnosnik doć u nekakvu obvezu da nekome nešto mora vraćat. To smo vrlo, vrlo jasno rekli.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Damjan Vucelić, izvolite. Nema ga. Slijedeća replika poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, RH obiluje prirodnim ljepotama i čistim okolišom, isto tako obiluje mnogim mjestima gdje ne neodgovornošću došlo do teških ugroza okoliša i u stvari uništavanja perspektive za jedan održiv i zdrav razvoj i suživot, dakle na tom području. Molim vas lijepo, definitivno do sada možemo bit nezadovoljni brojem kaznenih djela koje su prepoznate kao takve od državnog odvjetništva, možemo li smatrati da sada nova stranica, novi državni odvjetnik, da će se, evo, načiniti preokret pa će mnoga kaznena djela koja evidentno postoje po tom pitanju, dakle teška kaznena djela prema okolišu, biti procesuirana. Ja ću vam samo kao primjere, mi imamo brojne sanacije, recimo, Obrovac Zrmanja, mi imamo jama Sovjak, mi imamo, na koncu, i nove centre koji su se pokazali štetnim za okoliš.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani ministar.
Volio bih znati da li postoji primjerice, s vaše strane nekakvi konkretni zapravo potezi gdje ste podnosili kaznenu prijavu za počinjenje i saznanje, počinjenje na nekog kaznenog djela u području u kojem ste to radili. Ja kao ministar ne postupak u konkretnim predmetima, međutim, ako ima nešto, mogu tražiti obavještenja, mogu tražiti da vidim da li je po tome postupano.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Marko Vučetić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, smatram da se ovo nipošto ne bi smjelo svesti na svjetonazorske rasprave jer kao što znamo, svaki svjetonazor ima svoje uporište u povjerenje ili u vjeru u neko nevidljivo biće i na temelju tog nevidljivog bića se organiziraju kultne radnje. Na jednakoj razini je za državu većina, kad se radi o nekakvoj religiji, kao što je kršćanstvo u Hrvatskoj ili kad se radi o legalnim kultnim radnjama koje je država odobrila, a radi se o masonstvu. Ukoliko je glavni državni odvjetnik napravio svojim djelovanjem i prekršio zakone, onda očekujem da ga se procesuira. Ne zbog naših svjetonazorskih rasprava, nego ako je on u konkretnom slučaju propustio napraviti ono što bi trebao napraviti kao državni odvjetnik jer je to radio kao mason, onda mi imamo i dalje nekoga tko krši zakon, a nismo ga procesuirali pa smo nekoga prognali zbog masonstva, da bi ga u konačnici zaštitili kao masona u državnom odvjetništvu.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani ministar.
Hvala lijepo. Na ovo vaše pitanje mogu odgovoriti tvrdnjom na način da postoje unutar sustava mehanizmi ako dođe do povrede, dakle, zakona, ako dođe do teških povreda u obnašanju državnoodvjetničke dužnosti, kako sankcionirati i kako reagirati. Što se tiče ovoga konkretnog slučaja, mi nemamo nikakve dokaze da je on negdje radio nezakonito, da je on učinio nekakvu nezakonitost, kao i vi i ja znam iz medija da je došlo, zapravo do gubitka povjerenja vezano za jedan predmet gdje su se članovi organizacije kojoj je i on pripadao, našli na različitim stranama, a dužnost glavnog državnog odvjetnika ne možemo, ne može nitko obnašati u koga javnost nema povjerenje. Ovdje je došlo do gubitka tog povjerenja, on je sam podnio ostavku i kao što sam rekao, da on to nije učinio, Vlada bi pokrenula postupak.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. G. ministre, mene zanima jedno pitanje, da li konkretno vi i predsjednik Vlade RH osjećate ikakvu odgovornost u ovakvim situacijama kada se dogode, ako imate tako dramatičan stav da čovjek mora otići, da on možda nije ni trebao biti imenovan na to mjesto, ali s obzirom da ste vi čvrsto stali iza njega, da je predsjednik Vlade Plenković stajao čvrsto iza njega, da je on njegov osoban izbor jer ja bi ostavio na tom mjestu, da sam bio u poziciji bivšeg državnog odvjetnika Cvitana koji je radio svoj posao izvrsno, vi ste Cvitana smijenili i postavili ste Jelenića, stali iza njega i vaš je osobni izbor. Zanima me, da li osjećate imalo odgovornosti kada se ovako nešto desi i kako se ta odgovornost manifestira, da li samo vašim izrazom žaljenja ili se manifestira i nekim konkretnijim postupcima, što bi, recimo, predsjednik Vlade mogao ponuditi? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani ministar, izvolite.
Kao prvo, da raščistimo stvar. Nitko nije Dinka Cvitana smijenio. Dinku Cvitanu je izašao mandat i Vlada je tada u okviru svojih ovlasti predložila Dražena Jelenića. Dražen Jelenić u tom trenutku doista nije deklarirao činjenicu koju mi znamo danas, da smo je tada znali, vidjeli bi kako bismo reagirali. Što se tiče njegovog životopisa i cijelog njegovog rada, do ovog trenutka, ja mislim da on ima vrlo pristojne i dobre reference.
Zahvaljujem. Sljedeća replika, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče. G. ministre, meni je neprihvatljivo da vi u svom uvodnom izlaganju kažete, predlažemo razrješenje glavnog državnog odvjetništva iz razloga opće poznatih vidljivih iz medija i onda da kroz ove replike mi u biti iz vas na kapaljku izvlačimo vaš stav. Da u jednom trenutku kažete, to je članstvo u jednoj organizaciji koja je kompromitiralo njegov rad na tom mjestu državnog odvjetnika, pa onda kažete, otišao je na vlastiti zahtjev pa nemam tu što dodat, pa da nije otišao bi ga smijenili. Gledajte, sad ste rekli da je to za Vladu neprihvatljivo članstvo u jednoj organizaciji za koju vi ne znate tko su članovi, tko je unutra, da je praktički tajna. Koliko takvih organizacija mi u Hrvatskoj imamo? Da li vi u Vladi znate da li mi imamo, ne znam, jednu, dvije, tri, pet ili deset masonskih tajnih organizacija u Hrvatskoj? S druge strane, govori se o Udruzi građana, je li to legalna udruga građana, je li registrirana? Gledajte, ja sam član Dobrovoljnog vatrogasnog društva Novi Vinodolski. Je li vi znate tko su tamo članovi? Je li vi znate koliko, tko, koji ljudi su tamo članovi u tom društvu? Tako i sa ovom organizacijom. Dakle, kako vi funkcionirate kao Vlada i da li znate uopće [[Upadica Reiner: Hvala.]] koliko je tih udruga [[Upadica Reiner: Odgovor poštovanog…]] tko su članovi ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] ili nije legalna.
Izvolite.
Budimo isto precizni kako bi, kako ne bi bilo nedoumica. Mi smo predložili njegovo razrješenje na njegov vlastiti zahtjev. Ovo što smo rekli stavove, ja ih neću više ponavljati. Doista, biti glavni državni odvjetnik znači biti neovisan, biti samostalan i tu treba otkloniti sve moguće i potencijalne rizike tako nekih stvari. Rizike nećemo nikada, ne postoje mehanizmi da ih možemo sve zajedno ovaj, ugasiti i učiniti nemogućim. Pitanje je članstava, ovo vaše vezano za DVD zaista je neusporedivo sa ovim.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Peđe Grbina.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, uvaženi g. ministre. Kao što ste rekli, imamo situaciju kakvu imamo. Ono što sada trebamo napraviti je pokušati osigurati da se takva situacija ne dogodi u budućnosti. Više puta u javnosti danas na saborskom odboru predložio sam da se pristupi hitnim izmjenama Zakona o Državnom odvjetništvu RH i da se u te izmjene ugradi obveza sigurnosne provjere za kandidata za glavnog državnog odvjetnika. Sad vas pitam vrlo jednostavno pitanje. Podržavate li takvu inicijativu i hoćemo li osigurati da se prilikom izbora novog glavnog državnog odvjetnika provede sigurnosna provjera kako bi izbjegli ovakve nesretne situacije? Hvala.
Poštovani ministar, izvolite.
Kao što sam vam danas na odboru odgovorio, raspravit ćemo vašu inicijativu, analizirat ćemo i nakon što provedemo taj postupak onda ćemo odgovoriti.
I zadnja replika je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi ministre nevjerojatna je zapravo lakoća odricanja od državnog odvjetnika Jelinića gdje ističete da vam je najspornija njegova i neprihvatljiva zatajivanje podataka. Ja vas pitam zašto vi tajite podatke pred hrvatskom javnošću iz 5-tog evaluacijskog kruga GRECO-a koji posebno govori o sprječavanju korupcije u izvršnoj vlasti i sukoba interesa. Čuo sam neslužbeno da je razlog što to još nije prevedeno. Dakle, taj dokument je donesen u prosincu 2019., 4-ti evaluacijski krug je ovdje pred svima, ima 6 A4 stranica, dakle vi niste u stanju prevesti 6 A4 stranica dva mjeseca. Dajte molim vas SDP-u, mi ćemo večeras to prevesti i dati na uvid hrvatskoj javnosti. Što skrivate? Da li skrivate da vas je GRCO prozvao zbog opstrukcije Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa? To je problem. Gospodin Jelinić je prošlo svršeno vrijeme.
Odgovor poštovanog ministra pravosuđa.
Pa mi nemamo šta skrivat. U mnogim stvarima mi smo zaista daleko otišli u borbi protiv korupcije. Kad pogledate donijeli smo Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti gdje smo jedna od rijetkih zemalja koja to to ima i to naše zakonodavstvo je ispred zakonodavstva ispred EU. Tako da mi nemamo šta skrivati. A ovo će biti kad se steknu uvjeti, bit će, bit će objavljeno.
Hvala lijepa. Dignuo je ruku, vjerojatno za stanku poštovani zastupnik Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba MOST-a kako bismo se konzultirali o svemu ovom što smo mogli čuti ovdje od ministra, ali i od kolega zastupnika. Naime, dobro je poznato da je Dražena Jelinića predložila Vlada RH u jednom tajnovitom procesu iz kojeg je on izašao kao jedini kandidat nakon zatvorene sjednice Vlade. Isto tako u Hrvatskom saboru Dražen Jelinić nije dobio potporu samo tadašnje vladajuće većine nego i dijela zastupnika oporbe odnosno kolege Peđe Grbina, Orsata Miljenića i kolege Aleksića. Ja postavljam pitanje. Zašto su tada kolege Grbin i današnji predstojnik Ureda predsjednika Republike Zorana Milanovića, Orsat Miljenić u dogovoru sa svojim klubom podržali Dražena Jelinića? Što se krije iza te podrške? Molim vas potpredsjedniče sabora da zamolite predsjednika sabora da uputi dopis svim saborskim zastupnicima da se izjasne jesu li članovi određenih tajnih ili masonskih organizacija. Isto tako molim Dražena Bošnjakovića, ministra pravosuđa da Vlada RH se izjasni ima li u Vladi, ne samo kao ministri, nego kao i članovi znači Vlade, državni tajnici, pomoćnici ministara, jesu li članovi određenih masonskih ili tajnih organizacija. I tražim od Vlade RH da u proces izbora glavnog državnog odvjetnika uvede znači jednu odredbu da ako se određene informacije zataje pred parlamentarnim odborom, da ta osoba i kazneno odgovara za to. Znači, ako iznese neistine ili ako znači određene stvari zataji da zbog toga odgovara. Evo, mi ćemo se u klubu o tome konzultirati, a pozivam vas i ministra da se očitujete o ovom mom prijedlogu. Hvala.
Hvala lijepa. Naravno da ću dati stanku, pa ćemo se vidjeti u 16 sati i 16 minuta. STANKA U 16,06 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16,15 SATI]] Evo, kolegice i kolege, stanka nam je istekla. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Ja sam član Katoličke Crkve, punopravni i ovo svoje izlaganje i svako izlaganje i svaki svoj politički angažman koji radim, radim i iz te pozicije. I odmah ću reći na početku da sam pogriješio što u imovinsku karticu to nisam unio, a unijet ću. Da sa krizmom postao punopravni član Katoličke Crkve. Dakle, govorim iz te pozicije i to ne krijem i to nek se zna. Ministre, od vas ovdje zapravo nismo čuli odgovor na pitanje radi kojeg ste došli u Hrvatski sabor, a to je zbog kojeg razloga ste vi za smjenu državnog odvjetnika Jelenića, a to je vaš zadatak, odnosno zbog tog razloga ste ovdje došli, a šutite, niste ništa rekli. I ja vas još jedanput pozivam, pozvao sam vas maloprije, pozivam vas opet, da glasno i jasno kažete radi kojih razloga. Kad smo bili pred neki dan zajedno u emisiji, pitao sam vas eksplicitno jeste li vi za to da članovi tajnih udruženja obnašaju visoke dužnosti, vi ste rekli onako iz srca, onako na brzinu, pa nisam za to, to se ne bi smjelo događati, ali onda ste kasnije malo ... [[Govornik se ne razumije.]] ispravili svoj stav pa ste počeli nešto nejasno govoriti zapravo, ne znam jeste li ili niste. Znači ja želim znati, hrvatska javnost mora znati zbog kojih razloga državni odvjetnik Jelenić odlazi s ovog mjesta. I zbog čega je Vlada RH koju vi predstavljate, zbog čega je Andrej Plenković kojega vi predstavljate ovdje, za smjenu državnog odvjetnika, kojega je, prije koliko, 2 godine jednoglasno znači postavila za državnog, jednoglasno, jednom velikom većinom, slogom SDP-a i HDZ-a. Dakle, to je ono što je jako, jako bitno. Ima jedan ovdje moment koji je jako interesantan, nisam spomenuo maloprije u replikama, ja ću ga sad spomenuti, a čudnovata je koincidencija. Državni odvjetnik je samo mjesec dana prije svog imenovanja postao član masonske lože. Je li to koincidencija? Pa naravno da nije i to znate i vi i tu leži problem. Zato što svi znaju, apsolutno svi znaju da je masonsko udruženje, masonska loža funkcionira i postoji zahvaljujući, odnosno jedino radi osobnih interesa pojedinaca koji se tamo udružuju. Nisu to filatelisti, nije to GSS, nisu to sakupljači značaka, to je znači ljudi koji se tajno okupljaju da bi jedni drugima pomagali. I sad ja s ovog mjesta, ali malo, slušajte važnost ove poruke. Ja tražim, hrvatska javnost traži da mi znamo ima li još u Vladi RH među vašim kolegama ministrima i vi osobno, možda naš predsjednik Vlade, ima li još članova masonske lože? Ja mislim da to moramo znati. S druge strane, tražim i da tajne službe konačno počnu raditi svoj posao. Ako je ovaj gospodin smijenjen, a očito je jer je član jedne suspektne organizacije, hajmo onda vidjeti na onim fotografijama koje su izašle u nekim glasilima, koji su to još ljudi tamo. Neka se obave obavijesni razgovori. Hajmo saznati koji su ljudi članovi masonske lože i zašto se po tom pitanju ništa ne radi? Ja ću reći zbog kojeg razloga jer je to jedini mogući razlog. Zbog toga što bi se vjerojatno otkrili da su mnogi naši kolege i u Saboru, vjerojatno mnogi i u Vladi RH, mnogi koje je odabrao Andrej Plenković članovi te organizacije. Ja ću ponoviti, znači s jednim velikim legitimitetom kojeg imam kao zastupnik u HS-u tražim, hrvatska jasnost traži da se zna članstvo tih organizacija i zbog čega tajne službe, zbog čega Vlada RH ništa ne napravi po tom pitanju. Jednostavno, ja mislim da je to, ako je to problem, ili, ako nije problem, ako je ta udruga legalna i legitimna, zbog čega je onda Dražen Jelenić odlazi? Onda ga trebamo zaštiti. Ali ću ja ipak reći, iz moje pozicije člana Katoličke Crkve, odnosno pripadnika Katoličke Crkve, da ja imam duboku sumnju jer je moja Katolička Crkva stotine puta ukazala na problem masonerije. Jasno i glasno, bez uvijanja. Bez uvijanja. I svi oni koji se smatraju na neki način članom Katoličke Crkve, neka malo shvate i težinu toga i neka se one prema ovoj organizaciji, masonskoj organizaciji, ponašaju sukladno onome što formalno i jesu, ako su članovi Katoličke Crkve. Znači, pitanje je ključno, je li ta udruga tajna ili nije tajna? Je li legalna, nije legalna? Ako nije legalna, onda je ilegalna. Onda je zabranimo u konačnici. Ako u Hrvatskoj postoji neko udruženje udruga koja radi, rovari protiv integriteta, stabilnosti, suverenosti, suvereniteta naše države, pa to mi moramo riješiti. Je li to logično? Mislim, ovo je jedan logični slijed. Ja ću ponoviti još jedanput da malo pojasnim. Ako postoji sumnja da ova organizacija radi nešto protiv integriteta, suvereniteta, stabilnosti naše države Hrvatske, ja tu sumnju imam, nek se to istraži. Ako je društvo tajno, zbog čega je tajno. Ajmo se malo pozabavit s ovim. Ajmo se malo pozabaviti iako ću vam reć odmah ovdje ono što će se dogoditi. Andrej Plenković je i postavio ovog čovjeka, on je bio njegov odabir, nije on došao slučajno, pao s nema, zna je Andrej Plenković koga postavlja, vjerujte mi, znao je. Isto tako Andrej Plenković neće poduzeti niti jedan korak da bi se ova stvar rješavala, niti jedan korak, neće napraviti ništa. Koji je razlog? Evo ja ću ovdje reći svoju sumnju koja je opravdana jer su mnogi dužnosnici upleteni u istu organizaciju, zapleteni. I koji utjecaj ta organizacija ima na našu državu Hrvatsku, e to je jedno veliko pitanje. Još bi ukazao na jednu sitnicu koja nije baš sitnica i to bi možda bio jedan konkretan razlog zašto je ovaj čovjek smijenjen, da njemu njegov brat, kako oni kažu u toj organizaciji, g. Gabrić dolazi u ured, nogom otvara vrata sa prislušnim uređajem i snima u uredu državnog odvjetnika razgovor sa državnim odvjetnikom, pa mi smo stvarno banana republika, stvarno smo banana republika. Jel to ima igdje na svijetu? U nekoj normalnoj civiliziranoj državi, ej nije ovo 1918., ovo je 2020.g. i da se o nekim najjednostavnijim normama sigurnosti ne vodi računa, da onaj ko ulazi u ured kod državnog odvjetnika ne može imati prislušne uređaje, da ne može imati telefon u džepu i da ne smije snimati razgovor s državnim odvjetnikom. I to se nama događa i to je najnormalnija, to je najnormalnija situacija.
Na listi HDZ-a su izabrani.
Kolega Staziću, ja ću vam reći samo jednu kratku riječ…
Kolega Staziću, molim vas nemojte dobacivati iz klupe, a nemojte ni vi komunicirati sa kolegom Stazićem, vi govorite svoje.
…koja glasi kuš, dakle kuš kolega Staziću. E kolega Stazić, interesantan lik…
Na listi HDZ-a ste izabrali.
…interesantan lik…
Kolega Staziću, molim vas nemojte dobacivat iz klupe.
…interesantan gospodin, vrlo interesantan. Al čuo sam da vas kolega Staziću čak ni Bernardić neće stavit na idući, idući, iduću listu za HS. A miki moj, di si sada? Strašan lik, strašan lik. Ja mislim da je jedno predivno iskustvo kad se ujutro probudite i pogledate u ogledalo, jako lijepo iskustvo, jako lijepo iskustvo prijatelju. Dakle, što se tiče lista, radi se o listi budućeg koalicijskog partnera SDP-a, dakle HDZ će koalirati sa SDP-om, to je već tako jasno, samo to se vas ne tiče jer ćete već vi slijedeći mandat biti u političkoj prošlosti jer vas g. Bernardić neće staviti na listu i to je to. Al ja bi se malo vratio na temu. Poštovani ministre, molim vas dođite ovdje, tražim od vas i da nam kažete konkretne razloge zbog čega je g. Jelenić smijenjen, konkretne razloge, tražim od vas to. I ako postoji sumnja, a ja je izražavam, a postoji osnovana sumnja da ta organizacija radi protiv naše države Hrvatske, nek se ispita ta organizacija, nek se ispita ta organizacija, nek se ispitaju članovi i da vidimo ima li netko od vaših kolega koji je član te organizacije, to je ono što nama treba, to je ono što treba hrvatskoj državi.
Kolega Grbin je dignuo povredu Poslovanika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani kolega odnosno poštovani g. predsjedniče, kolega Zekanović je povrijedio čl. 238.. On je direktno vrijeđao g. Stazića. Za održavanje reda u sabornici zaduženi ste vi kao predsjedavajući, a ne g. Zekanović kao govornik. Upadice sa klupe ne dozvoljavaju pojedinom zastupniku da sa govornice vrijeđa imenom i prezimenom bilo koga u ovoj sabornici, pa ni onog ko mu je dobacivao. Hvala.
Slažem se s vama, ovaj kao prvo neprimjereno je dobacivati iz klupe, kao drugo ja sam reko i kolegi Zekanoviću nek nastaviti govoriti, a nek ne ovaj odgovara na dobacivanja, mislim da nije povrijeđen Poslovnik, ali ovaj klonimo se toga, klonimo se takvih stvari. Ovako, sad ću prije nego što bilo ko digne i traži povredu Poslovnika, ako se krene u zlorabljenje povrede Poslovnika dajem opomene, dalje više nemam uopće tolerancije, nulta tolerancija na zlouporabu povrede Poslovnika. Kolega Zekanoviću, vi inzistirate?
Samo pitam, smijem li dati povredu Poslovnika maloprije na kolegu Stazića.
Ne možete, naravno da ne možete.
Ne smijem, dobro.
Mogli bi, mogli bi znati ovaj Poslovnik. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg je trebao govorit poštovani zastupnik Lovrinović. Nema ga, gubi pravo na govor, pa će slijedeći u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik, pardon, SDP-a govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Gledo sam ispod vašeg imena već.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi g. ministar je u svojem uvodnom izlaganju rekao da svi znamo zašto smo danas ovdje i da to nema potrebe ponavljati. Međutim, ja mislim da je o tome potrebno govoriti jer bez obzira što smo u medijima, ne samo čitali nego većina od nas i komentirali nastalu situaciju, tijelo koje odlučuje o imenovanju i razrješenju glavnog državnog odvjetnika RH je HS. I kada Vlada RH pošalje svojeg predstavnika u HS da govori o potrebi razrješenja glavnog državnog odvjetnika RH onda je minimum minimuma, onda je minimum minimuma kojeg očekujemo da predstavnik Vlade RH kaže da je glavni državni odvjetnik podnio prijedlog za razrješenje da ne bude smijenjen. A isto tako je minimum minimuma da nakon toga predstavnik Vlade RH jasno i nedvosmisleno objasni zbog čega je članstvo u konkretnoj organizaciji za konkretnu osobu na konkretnom mjestu sporno. Ja vjerujem da svako od nas ima razloge zbog kojih će podržati ovu odluku. Mi konkretno u SDP-u smatramo da postoje određene organizacije i udruge koje svojim djelovanjem, svojim postupanjem odstupaju od viđenja Ustava RH kakvog bi trebo imati svaki neovisan državni dužnosnik. I u tom kontekstu smatramo da članstvo g. Jelenića u organizaciji koju namjerno ne želim imenovati jer ne želim da se ovo pretvori u raspravu o njoj jer to ovdje se ne bi trebalo dogoditi, je sporna. Al ima i drugih organizacija, ima i drugih organizacija, članstvo u kojima bi za glavnog državnog odvjetnika ili sličnog pravosudnog dužnosnika za mene bilo sporno. Opus dei je primjerice jedna od njih. Ali to je nešto o čemu trebamo razgovarati. Ono o čemu danas trebamo razgovarati je prije svega kako da spriječimo da se situacija koju smo imali sa glavnim državnim odvjetnikom RH ponovi. Da, nije tajna da sam ja protivno stavu SDP-a g. Grmoja, protivno stavu SDP-a podržao g. Jelenića za glavnog državnog odvjetnika i nije mi žao zbog toga jer sam tada na temelju njegovog životopisa smatrao da se radi o ozbiljnom profesionalcu koji će Državnom odvjetništvu RH jamčiti onu neovisnost koja mu je potreban da bi se u RH mogli ozbiljno boriti protiv kriminala. Međutim, pokazalo se da g. Jelenić nije bio ta osoba. Ako se pred nama pojavi osoba za koju vjerujem da se može boriti protiv organiziranog kriminaliteta i korupcije, koja je spremna suočiti se sa onime što je najveća pošast za RH, daleko veća i od korona virusa, ja ću tu osobu podržati iako sumnjam da je HDZ u stanju takvu osobu predložiti. Dakle, da bi osigurali da se ovakva situacija kakvu danas imamo, a to je rasprava, rasprava o razrješenju glavnog državnog odvjetnika RH ne ponovi, ne ne ponovi tako skoro, nego ne ponovi ikada, predložit ću određene izmjene u zakonu koje bi to trebale osigurati. Prva je na koju sam već izgovorio odnosno koju sam već spomenuo u replici, ona koja se odnosi na sigurnosne provjere. Tijekom rasprave o Zakonu o državnom odvjetništvu ukazali smo na jedan nedostatak u sustavu, a to je da se glavni državni odvjetnik ne provjerava sigurnosno prilikom stupanja na tu dužnost. I to je jedini način na koji možete ući u sustav državnog odvjetništva, paralelno u drugom dijelu pravosuđa u sudstvu, možete tako ući na mjesto predsjednika Vrhovnog suda, a da pri tom ne budete sigurnosno provjereni i vi nakon toga ostajete u sustavu bilo kao sudac Vrhovnog suda, bilo kao zamjenik glavnog državnog odvjetnika, a niste prošli sigurnosnu provjeru koju mora proći svaki zamjenik općinskog državnog odvjetnika od Dubrovnika do Pule. Međutim, glavni državni odvjetnik ne mora. I to je ozbiljan, ozbiljan propust u sustavu. Predlažemo poštovani g. ministre, imamo vremena, predložite takvu izmjenu zakona, mi ćemo ju sigurno podržati. Ima i drugih problema, primjerice napredovanje, u sustavu i pravosuđa, dakle i sudskom i državno odvjetničkom sustavu, i u jednom i u drugom sigurnosnu provjeru radimo na početku i vi možete 20.g. biti u sustavu, nakon toga napredujete, vas se neće provjeriti. A što se u 20.g. dogodilo? Pa moglo se dogoditi štošta. U 90% slučajeva ili više, 99% slučajeva neće se dogoditi ništa, radit će se o pojedincima koji časno obnašaju svoju dužnost, ali zbog onog jednog postotka koji su zastranili, a takvih ima, zbog njih moramo osigurati da se prilikom i napredovanja provode sigurnosne provjere, kako u državnom odvjetništvu, tako i u sudstvu, kako za zamjenike državnih odvjetnika, tako i za suce hrvatskih sudova. Drugi problem je ono o čemu sam govorio samo na početku, na samom početku, a to je članstvo u određenoj organizaciji koja, kao što kaže g. ministar i nije doduše u krivu, krije i svoje financije i svoje članstvo i svoj način rada. Kod te organizacije je relativno lako zaključiti da ona nije kompatibilna sa mjestom glavnog državnog odvjetnika. Međutim, činjenica je da mi u zakonu nemamo kriterije koji bi rekli kakve su to organizacije koje nisu kompatibilne sa ovako važnom dužnošću i onda ćemo doći u situaciju da, sada gledam g. Batinića, pa ću njega upotrijebiti kao primjer, kolega Batinić misli da bi organizacija A trebala biti ta koja je inkompatibilna sa dužnošću glavnog državnog odvjetnika, a ja ću reći ne nije organizacija A nego je organizacija B. Zato poštovani g. ministre osim sigurnosnih provjera mi trebamo vrlo jasne kriterije kojima će se voditi i kandidati za ove funkcije kako bi znali da li ispunjavaju uvjete ili ne, da li mogu obnašati ovu dužnost uopće ili ne, ali isto tako i onih koji ih imenuju, državno odvjetničko vijeće, DSV i za ove dvije najvažnije funkcije u pravosuđu, predsjednika Vrhovnog suda i glavnog državnog odvjetnika HS. Ti kriteriji su nam nužni, ti kriteriji su nam gotovo jednako tako nužni, neki će reći možda čak i nužniji od onih koji se odnose na sigurnosne provjere. A onda naravno i propisivanje daleko šire nego što imamo sada, pa i u zakonu koji se tiče nas državnih dužnosnika pa i u onom koji se tiče pravosudnih dužnosnika, koje će se stvari koje nisu imovinske prirode, ali itekako ukazuju da bi neka osoba u nekom slučaju mogla biti u sukobu interesa, trebale unijeti u imovinsku karticu ili nazovimo ju kako god hoćemo, javno objaviti i na taj način preventivno djelovati u sprječavanju sukoba interesa kao predvorju korupcije. A sada dopustite mi da kažem nešto i o sukobu interesa. Sukob interesa su ulazna vrata za korupciju. Nema korupcije, nema korupcije javnih, pravosudnih ili bilo kojih drugih dužnosnika ili službenika bez da su oni krenuli kroz nekakav sukob interesa i tražili nešto za sebe umjesto za javnost. Međutim, međutim, sadašnja vladajuća većina to ignorira. Uvaženi kolega Željko Jokanović, Jovanović, ukazao vam je na problem izvješća GRECO-a, al mi imamo još jedan problem, puno veći od toga, koji se malo pomeo pod tepih, a to je da je institucijalnom blokadom u režiji predsjednika Vlade RH Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa spriječeno, spriječeno u postupanju u izuzetno važnom predmetu koji se odnosi osobno na predsjednika Vlade RH. Danas je povjerenstvo primilo odluku Visokog upravnog suda koja je potvrdila ono što je Klub zastupnika SDP-a tvrdio čitavo ovo vrijeme, a to je da sud nije po sadašnjem stanju nadležan za odlučivanje. Poštovane kolegice i kolege, prvenstveno iz vladajuće većine, predložili smo iz Kluba SDP-a 3 različita načina kako da riješimo taj prijedlog. Prvi je da utvrdimo nadležnost ministarstva, drugi je da se obratimo Ustavnom sudu, treći je da promijenimo zakon i jasno definiramo tko je nadležan za odlučivanje o izuzeću predsjednice i članova povjerenstva. Niti jedan jedini prijedlog niste prihvatili. A zašto? Pa zato što ne želite da povjerenstvo radi. Zato što ne želite da se RH bori protiv korupcije. A kada sam govorio o tome kakva bi trebala biti osoba koja bi morala preuzeti sutra il prekosutra dužnost glavnog državnog odvjetnika, borbu protiv korupcije sam stavio u prvi plan zato što je korupcija, a to vide i građani RH, najveći problem s kojim se naše društvo danas bori, neću reći nosi jer nisam siguran da se uspješno nosimo sa tim problemom, ali bori, možda ne vladajući, ali svi oni građani koji su oštećeni činjenicom da je neko prije njih došao na red zato što je kapnuo, imao vezicu, poznanstvo ili nešto drugo, koji je izgradio 2 ili 3 kata više u njihovom susjedstvu i zaklonio im sunce zato što je dao 10 ili 20.000,00 EUR-a za izdavanje građevinske dozvole, sve su to situacije s kojima se građani RH bore iz dana u dan, a s kojima se mi kao društvo nismo u stanju nositi. Zato tražim da osoba koja će biti predložena za novog glavnog državnog odvjetnika ili odvjetnicu RH prije svega bude osoba koja se u svojem dosadašnjem radu dokazala u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta i to ne riječima nego djelima, a takvih osoba ima, takvih osoba ima, a jedna od onih koja se kandidirala i čije se ime vrti po medijima, g. Turudić definitivno nije takva osoba i molim vas to niti ne pokušavajte. Međutim, to nije jedino što očekujem od glavnog državnog odvjetnika. Od glavnog državnog odvjetnika očekujem da se suoči sa još jednim ozbiljnim problemom kojeg imamo u RH, a to je govor i javno iskazivanje mržnje. Govor i javno iskazivanje mržnje ozbiljan su problem s kojim se ne suočava samo RH, govor i javno iskazivanje mržnje imamo i u SAD-u i u Francuskoj i u Njemačkoj i u Italiji, ali te zemlje se uglavnom s njime koliko toliko nose, RH ne. Statistika koju ste nam prikazivali vi i potpredsjednik Vlade g. Božinović koja je govorila da u RH ima malo zločina iz mržnje, malo govora mržnje, malo iskazivanja mržnje, plod je samo jedne činjenice, a to je da nadležni policija i državno odvjetništvo naprosto ne prepoznaju govor mržnje, nisu ga u stanju okvalificirati kao takvog i onda adekvatno goniti. Zato očekujem da novi glavni državni odvjetnik ili odvjetnica bude osoba koja će to znati činiti. Ta dva kriterija, borba protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta, borba protiv zločina i mržnje su ono što nas mora voditi prilikom izbora glavnog državnog odvjetnika ili odvjetnice. Ako ste u stanju predložiti takvu osobu uvaženi g. ministre i većina iz HDZ-a, a bojim se da niste, ja ću je sa zadovoljstvom podržati. Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog odluke o razrješenju g. Dražena Jelenića dužnosti glavnog državnog odvjetnika RH koji je evo u HS, u ovom visokom domu uputila Vlada RH 20. veljače 2020.g.. Sam ministar nas je upozorio na određene stavke i članke samoga zakona vezano za samu proceduru i ovoga razrješenja, ali i sutra imenovanje novog glavnog državnog odvjetnika, znači samim Zakonom o državnom odvjetništvu, odredbom čl. 28. st. 1. i toč. 1. glavni državni odvjetnik RH će bit razriješen na vlastiti zahtjev kao što znamo, odredbama st. 2. i 3. navedenoga zakona sami prijedlog za razrješenje glavnog državnog odvjetnika podnosi Vlada RH, upućuje HS, ta ista odluka treba proć matični odbor, a to je Odbor za pravosuđe koji smo evo imali jutros i jednoglasno smo odlučili da prihvaćamo upravo ovaj prijedlog odluke vezano za razrješenje i sve, cijelo obrazloženje koje je Vlada dala vezano za navedeno razrješenje. Sami dosadašnji glavni državni odvjetnik je na tu dužnost odstupio 20. travnja 2018.g., znači skoro punih 2.g. prije nego što je podnio ostavku i kao što znamo, evo i otvorili smo ovdje raspravu i kroz same replike ministru, al evo i kroz rasprave u ime klubova, iz kojeg razloga je podnio ostavku i zašto je Vlada upravo to prihvatila i šalje trenutno odluku na razrješenje, a to je upravo pripadnost g. Jelenića jednoj od tajnih organizacija, tajnog masonskog udruženja. Prije toga kada vidimo raspravu iz 2018. prilikom imenovanja novog glavnog državnog odvjetnika, vidimo da je dosta zastupnika tu i davalo određene pohvale i bilo suglasno, bilo iz oporbe, bilo iz vladajućih jel kao što znamo, evo kao što nas je i ministar upozorio g. Jelenić je tada imao i impresivan životopis i cijeli život, rad u samom državnom odvjetništvu, od statusa i samoga vježbenika, evo do glavnog državnog odvjetnika + međunarodni njegov rad i ostale odlične stručne kvalifikacije, tako da nije bilo nikakvih posebnih upozorenja ili problema oko samog imenovanja, ali evo kako je javnost saznala vezano za pripadnost g. Jelenića određenoj masonskoj loži i tajnom udruženju u kojemu ne znamo ni članove, ni način financiranja, ni čime se točno to udruženje bavi, stekli su se određeni uvjeti u javnosti, ali normalno i u samim pravosudnim krugovima, ali i u cijelom pravosudnom sustavu, da je potrebno da glavni državni odvjetnik odstupi ili da ga sama Vlada razriješi. Što se tiče same procedure imenovanja novoga državnog odvjetnika, nakon što se riješi ova odluka o razrješenju i prestane formalno mandat dosadašnjega državnog odvjetnika, državno odvjetničko vijeće ima rok od 30 dana da uputi javni poziv kandidatima koji ispunjavaju uvjete. Sam javni poziv će trajat od 15 do 30 dana nakon čega će državno odvjetničko vijeće to poslati Vladi, Vlada će nakon što to raspravi, poslati u HS matičnom saborskom Odboru za pravosuđe i to će opet doći ovdje na plenarnu sjednicu gdje ćemo moći raspraviti o svim stavkama koje očekujemo od novog državnog odvjetnika i mislim da evo samom promjenom od 2018. i od biranja prošloga državnog odvjetnika upravo ovaj novitet javnoga poziva i sama ta procedura koju državno odvjetničko vijeće mora proći prilikom donošenja određenih odluka koje će doć sutra u HS i prilikom odabira novoga državnog odvjetnika, tako da vjerujem i kroz taj javni poziv će i sama javnost, ali i određeni pravosudni krugovi, a normalno i Vlada vidjeti ko je sve kandidat i krenit će puno ranije rasprava nego što dođe u sami HS. Što se tiče pojedinih klubova, evo i prije mene koji su govorili, otvorili smo teme i sigurnosnih provjera, ali i članstva u određenim udrugama, evo i osobno smatram normalno da ovoliko visoka i bitna funkcija i dužnost unutar samoga pravosuđa i pravosudnih tijela kao što je glavni odvjetnik, itekako je ne bitna za pozornost same javnosti već i Vlade i normalno i saborskih zastupnika, ali i svih drugih javnopravnih tijela i bitno je da znamo ne samo životopis takve osobe i je li ispunjava određene uvjete da uopće bude kandidat za glavnog državnog odvjetnika nego sutra kada to i postane jako je bitno da prođe određene provjere i da vidimo u kojime svi udruženjima, koje su sve točke interesa i mogući, mogući sukob interesa u kojima se može nalaziti. Što se tiče sami članstva u udrugama, vjerujem da svi smo mi ovdje ovaj članovi različitih udruženja, vjerujem da ta udruženja nisu tajna i da se znaju ko su članovi i čime se bave i koje su im smjernice u samim statutima, ali normalno svako udruženje može imati potencijalni sukob interesa prikriven i normalno određeno druženje u određenim krugovima ljudi može i projicirati određene moguće sumnje sutra u sukobu interesa. Ali kada pogledamo ovdje i ovaj konkretni slučaj koji je pred nama, a to je članstvo upravo u jednome tajnom udruženju i vjerujem da nemamo tu nikakvih problema ni sumnje da ovoliko velika i visoka uloga i dužnost unutar određenoga pravosudnoga tijela ne smije ni pod razno biti član upravo ovakvoga udruženja, jedino što ne možemo onda povezati ni sami lanac mogući koji može dovesti sutra do bilo kakve povezanosti ili samog sukoba interesa ili problema koji može prouzročiti određenom dužnosniku u samom njegovom djelovanju. Što se tiče sigurnosnih provjera, sami ministar nam je rekao da predsjednik Vrhovnog suda i glavni državni odvjetnik u zakonu nemaju tu stavku i potrebu za provjerom, za provedbom same sigurnosne provjere, vjerujem da brzim i kratkim izmjenama sutra zakona možemo to uvesti, mislim da to definitivno nije loša stvar i bilo bi dobro. Ne gledam to isključivo iz, iz samog segmenta javnosti, da javnost ima veliki uvid u samo poslovanje određene, određenog pravosudnog djelatnika, al bitno je da određena javnopravna tijela i sigurnosne službe, policija i ostali pravosudni i represivni aparati imaju uvid u sve, ne samo u imovinu, al u sve stavke koje su potrebe da bi na neki način kontrolirali određenoga dužnosnika u obavljanju svoje dužnosti, posebice ponavljam, kada se radi o ovako visokom pravosudnom dužnosniku. U razmatranju ove prijedloga odluke o razrješenju samoga glavnoga državnog odvjetnika Klub HDZ-a će podržat donošenje ovakvog prijedloga. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista, vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Grmoja i Bulj, prvo poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, evo glavni državni odvjetnik odlazi, a kakva poruka nakon njegovog polovičnog mandata ostaje? Ostaje činjenica da se ova država i ovo društvo pokušava boriti protiv korupcije, a da ni glavni državni odvjetnik koji bi trebao biti predvodnik te borbe ne shvaća da je njegova dužnost nespojiva s bilo kakvim drugim angažmanima, bilo kakvim tajnim ili polutajnim društvima, bilo kakvim sumnjivim radnjama, ljudima itd. Sama činjenica da osoba koja pretendira na takvu funkciju nije svjesna da je preduvjet svake borbe protiv korupcije njen neupitan integritet, životna i moralna načela bez ikakve mrlje ili sumnje. Svijest o tome što je sve nedozvoljeno u ovoj državi potpuno je poremećena zbog desetljeća afera, korupcije, klijentelizma pa se mnoge neprihvatljive stvari shvaćaju kao nešto normalno i uobičajeno. Kako možemo očekivati da će novi državni odvjetnik biti kandidat kojim je najveća čast funkcija na koju se kandidira, a ne kojekakve lože jer ne zaboravimo za raznim ložama pate mnogi dužnosnici ili se na njih pale, rekao je Dražen Jelenić da mu je imponiralo kada su mu ponudili da postane član masonske organizacije, umjesto da mu je imponirala sama činjenica što je važan kotačić glavnog državnog odvjetništva. Neki su visoki pravosudni dužnosnici svoj obraz izlagali sjedeći u ložama na nogometnim stadionima sa optuženicima za teška kaznena djela i u tim istim ložama mrtvi hladni pili šampanjac sa svjedocima na suđenjima za korupciju, a neki su na visokom položaju iako ih nekad glavni čovjek iz nogometne lože proziva za korupciju. Sama kandidatura, a pogotovo izbor za glavnog državnog odvjetnika pokazat će jesmo li išta naučili iz ovog slučaja i možemo li uopće očekivati da je napravljen bar jedan korak u borbi protiv korupcije. Ja sam jutros već govorio, a i jučer o problemima u postupku imenovanja glavnog državnog odvjetnika, upozorio sam da je ovaj cjelokupan proces netransparentan i da može rezultirati ozbiljnim pogreškama. Mi imamo činjenicu da je taj postupak poštovani ministre obavijen velom tajnosti i nagađanjima o kandidatima, čak i Vlada RH o tome kome će predložiti raspravlja na zatvorenoj sjednici Vlade i onda imamo ovo saslušanje pred saborskim odborom gdje se može dogoditi da kandidati kao što vi kažete da je Vladi Dražen Jelenić zatajio određene informacije, može se dogoditi da glavni državni odvjetnik ili kandidat zataji informacije vezane uz njegov životopis ili da čak iznese neistine. U Americi je to, to sam rekao u stanci, uređeno tako da se može propisati zatvorska kazna osobama koje iznose neistine pred radnim tijelima Sabora, npr. Nixonov glavni državni odvjetnik je zbog lažnog svjedočenja pred odborom Senata osuđen na osam godina zatvora, odležao je 19 mjeseci te je izbačen iz Odvjetničke komore New Yorka, a najnoviji slučaj zaključen prošlog tjedna presudom s tri godine i četiri mjeseca zatvora uz novčanu kaznu od 20.000 dolara i 250 sati društveno korisnog rada Rogeru SToneu zbog laganja Kongresu SAD-a u aferi istraživanja ruskog miješanja u američke izbore 2015. Pozivam potpredsjednika Sabora da uredimo Poslovnik o radu odbora Hrvatskog sabora, Antikorupcijskog vijeća na kojemu imamo saslušanja gdje se mogu iznositi čak i neistine i zbog toga ne odgovarati i imamo taj jedan konkretan slučaj u aferi Sabljak gdje je inspektor ministarstva lagao pred saborskim odborom za praćenje strategije borbi protiv korupcije odnosno Antikorupcijskog vijeća, ali imamo činjenicu da je glavni državni odvjetnik zatajio da je član masonske organizacije. Ja pitam ovdje i sada, to je upit ide vama, a vama ide poštovani ministre, hoćete li pokrenuti stegovni postupak protiv Dražena Jelenića? Dakle, stari Zakon o Državnom odvjetništvu koji je važio do rujna 2018. kaže da je „državni odvjetnik dužan prethodno u pisanom obliku izvijestiti neposredno višeg državnog odvjetnika o svakom poslu kojem obavlja“, dakle on je ovo morao da je postao član masonske organizacije morao je obavijestiti svoga nadređenog. I budući da sada da mi ćemo sada razriješiti Dražena Jelenića, da ćemo ga razriješiti ja vam postavljam pitanje hoćete li vi pokrenuti stegovni postupak jer je to sada u vašoj ingerenciji po zakonu? Molim vas da mi to odgovorite, to je ono što me zanima. A ja ću ako potpredsjednik Sabora odnosno predsjednik Sabora ne uredi ovo pitanje lažnog svjedočenja pred saborskim odborima, skrivanja određenih informacija uputiti određene izmjene Poslovnika u tom smjeru koji će predviđati određene sankcije, a možda i određenih zakona da se ide u tom smjeru. To ima svaka ozbiljna zemlja, ako lažno svjedočite pred parlamentarnim odborom odgovarate zatvorskom kaznom. Mi imamo već slučaj u ovom sazivu Saboru pred Antikorupcijskim vijećem gdje baš imamo lažni iskaz i ovdje u slučaju državnog odvjetnika gdje imamo zatajivanje određenih važnih informacija. Sada pozivam kolegu Bulja da nastavi.
Poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Ministre sa svojim suradnikom, kolegice i kolege. Kod imenovanja i glasanja za imenovanje Draženu Jeleniću državnom odvjetniku tada nas je bilo ovdje u sabornici osam protiv i ja sam jedan od tih koji je glasao protiv. Ne samo zbog toga što sam anti protivan nego mogu biti svjedok određenih radnji državnoga odvjetništva koji nisu radili u interesu zaštite javnoga dobra u interesu povjerenja ljudi u pravosuđe i u državne institucije. Znači najviše me ponukaju stvari koje nit je rješavao Dražen Jelenić možemo sada krenuti o njegovome radu, ne samo o masonskoj loži, solobozidarskim tim poslovima bez mistrije, to je ono kako li već oni sve zovu nego ćemo krenuti od onoga najbitnije, primjer ratnog profiterstva. Niti jedan državni odvjetnik nije napravio apsolutno ništa da se dozna šta je sa novcem za oružje '91. koje je bilo namijenjeno za obranu Cetinskog kraja koja je bila kao pozajmica otišla u tvrtku Meteor Paper u vlasništvu obitelji Emila TEdeschia. Ja godinama tražim, godinama tražim, dizao sam i kaznene prijave, to je moja obaveza kao čovjeka koji je bio kao mlad u Domovinskom ratu u rebatinkama, nismo imali naoružanja, a znate da je sinjsko i vrličko područje Civljane to je taj spoj prema kninskom dijelu prvo ugroženo, jedno od prvih ugroženih u Domovinskom ratu. Taj novac je uzet i nikada nije vraćen milijun i 400 maraka. Ja samo tražim od državnog odvjetnika prije Cvitana, Bajića to kada sam doznao kad sam postao lokalni političar to me uvelo u te vode jel nisam mogao vjerovati dok su ljudi ginuli da je se novac posuđivao namjeren za novac kao pozajmice nikad nisu vraćene i sada ti ljudi imaju carstva. Samo sam tražio uvaženi ministre da mi se pokaže račun da je vraćen novac koji je Tedeschi dobio kao pozajmicu '91. godine u Sinju. Nikada. Nije to laka bila borba, to su ptice na grani znale u Sinju, ali nitko to nije smio spomenuti i to je jedan od razloga zbog čega sam ušao u lokalnu politiku, uza sve ono što se je radilo bespravno radnicama Dalmatinke, radnicima Autoprijevoza, ono što se je rasturio moj Cetinski kraj, Trnovača koja je Sinjskim poljem upravljala, znači jedan širok problem državnog odvjetništva. Ali tu je se stvorio klijentelizam, čisti klijentelizam rodbinski, obiteljski, masonski, interesni, tajni protiv naroda jel ta krvarina koju je taj narod platio ministre ne zaslužuje ovako državno odvjetništvo ni pravosuđe, krvarina je bila prevelika. Ja kao mlad čovjek koji je bio u ratu sa 18 godina, 19 nepunih, 5 godina sam prošao te bojišnice i nagledao se svega, neki ljudi puno više. Smatram da je sramotno ovako ponašanje. Niko nije bezgrešan, ali da neko može uzeti novac za oružje i nikada ne kazati gdje je taj novac i da su sada ti najbogatiji ljudi u RH. to što je on prijatelj sa Milanovićem, Vujčićem što je oni u Pepermintu ili … rade mene apsolutno to ne interesira ili Plenkovićem bilo kime, mene zanima ona krvarina koja je plaćena krvlju ljudi sa područja Cetinske krajine koji trećina Cetinske krajine okupirana. Zbog čega niko ne kaže dal je vraćen taj novac i kome je uplaćen? Ja tražim godinama, ništa taj Jelenić nije napravio, ni prethodnici, ni zamjenici. Tu su rodbinski povezani od lokalnih do svih uvezani su u to državno odvjetništvo i rade selektivno. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, puno su bitnije maškare i kaznene prijave, o maškarama nego o prijateljima predsjednika Republike. Ja smatram uvažene kolegice i kolege, po pitanju ratnih zločina bio sam na prosvjedu u Vukovaru kada je HDZ, Josip Đakić je predsjednik HVIDRA-e pozivao da ne idemo na prosvjede u Vukovar, to je bio vapaj, to je bio vapaj žrtava Vukovara prema zločinima koji su učinjeni u Vukovaru. Tamo se osjeća u zraku zločin, a ti zločinci su slobodni. Znači u privatizaciji ništa nije riješeno taj kriminal po pitanju ratnih zločina nije riješen kriminal, pa šta oni radi u biti. Njima je puno bitnije, mene ne zanima te njihove lože zidarske ili oni ziđu kuće, ne ziđu, imaju li blokove, matune, ciment ili imaju samo novac, mene apsolutno to ne zanima, ali me zanima zbog čega državno odvjetništvo ne odrađuje svoj posao. I smatram da su povezani i interesno i po pitanju energetike i gospodarstva i da štite svi svakoga. Znači imamo ogroman problem nepovjerenja ljudi u sustav za koji je u Domovinskom ratu zajedno svi građani RH smo došli do slobode, tada jedinstveni, a danas. Ja kada dođem u svoj Cetinski kraj kada razgovaram sa ljutima ili u Šibensku, Zadarsku županiju pa kada pogledaš te ljude pa to je kaos, to je tuga. Nije sve crno, mi to možemo vratiti ako imamo volju, ali je činjenica da ljudi koji su u tajnim organizacijama u masonima ili bilo kojim drugim tajnim mističnim organizacijama mogu puno lakše doći do državnog odvjetništva kao što je došao glavni zidar dr. Gabrić koji je očito preutjecajan i očito neće biti lako ni spominjati njegovo ime, čovjek je preutjecajan. O tome može više znati potpredsjednik Sabora Milijan Brkić on mu je bio vozač vjerojatno on bolje poznaje to funkcioniranje. Ja bih ovdje kazao da jednostavno ako imate moći malo treba pod hitno mijenjati zakon, treba sigurnosne provjere prema Državnom odvjetništvu na svim razinama jel nemoguće da ovoliko ima kriminala, korupcije, mafijaških poslova neriješenih ako imamo mi to snage i hrabrosti, jer kontroliraju sustav od lokalnih poslova do državnih poslova. Od javnih nabava, kad govorili o javnim nabavama više je na javnim nabavama otišlo novca tko zna di. Smatram da je vrijeme da tu povezanost prisićemo i to kirurški, sabljom jer korupciju triba sabljom sići i kriminal. Koje modele i koje načine, nitko mi nije ponudio, nitko nema hrabrosti mi, onaj tko mi pokaže da je vraćen novac koji je posudio Tedeschi u Sinju ja ću reći svaka čast i da ga je vratio. Al on je sad uglednik, lijevih svjetonazora, liberalnih, uglednik. I nije lako te likove spominjat, al ako mi pokaže, koji je državni odvjetnik hrabar pokazat jel vratio novac ja ću mu skinuti kapu i reći ću ovo je pravna država. Novac, krvarina hrvatskog naroda. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre s državnim tajnikom, kolegice i kolege, da se vratimo malo na temu, a to je razrješenje glavnog državnog odvjetnika. Ne znam koliko vas je pročitalo materijale koje smo dobili na tu temu i za ovu točku. Doslovno se sastoji iz jedne rečenice. Dakle, glavni državni odvjetnik kaže da podnosi ostavku na svoju funkciju glavnog državnog odvjetnika. Ni zašto, ni protiv koga, ni protiv čega, ni kojim povodom. Dakle, nema apsolutno nikakvog obrazloženja zašto glavni državni odvjetnik podnosi ostavku. Naravno iz medija iz onoga o čemu se javno govorilo i pisalo to se može zaključiti. Iako smatramo da članstvo, činjenica članstva u masonskoj loži organizaciji koja je legalna u RH ne može biti razlog za ostavku. Ne može biti razlog za ostavku. Takvih organizacija u Hrvatskoj ima sličnih ili istih po ideji Rotory, Lionsi, Braća hrvatskog zmaja, to su sve organizacije nastale po uzoru na masonsku organizaciju koja je nastala de facto u 18. stoljeću kao neka vrsta kombinacije biznis organizacije i prosvjetiteljstva. Dakle, organizacija je u svakom slučaju nešto što ne može nekog diskvalificirati. Ono što ga može međutim diskvalificirati je da kao član te organizacije pristrano se ponaša u proceduri protiv ili za, to je de facto potpuno svejedno da li je protiv ili za člana te iste organizacije. Dakle, ono što je izašlo na vidjelo da je glavni državni odvjetnik radio u slučaju Nikice Gabrića potpuno je nevažno da li je u njegovu korist ili na njegovu štetu se tu ponašao u situaciji u kojoj se bez daljnjega sa 6 zamjenika mogao izuzeti iz cijele procedure i jednom od zamjenika dati zadaću da preuzme, da preuzme taj slučaj, to je apsolutno kršenje osnovnih zadaća i pravila koje bi se trebao držati glavni državni odvjetnik. To je pristranost temeljem zainteresiranosti odnosno uključenosti u jednu organizaciju. I to ga diskvalificira. To naravno pokazuje neprofesionalnost, ali nije prvi puta da taj državni odvjetnik je pokazao neprofesionalnost. Mi smo imali i ranije državne odvjetnike s kojima ste se mogli slagati ili ne, kao što su Cvitan ili Bajić koji su držali do sebe i koji si nisu dali naređivati ili se pokoravali političkoj grani izvršne vlasti. To je glavna zadaća pravosuđa, a kroz to i državnog odvjetništva. U ovom slučaju ja bi rekla da je osnovana sumnja da je državni odvjetnik kojeg se sada Vlada odriče doveden ne zbog svoje stručnosti nego zbog svoje poslušnosti da tako kažem odnosno spremnosti da umjesto u skladu sa pravom, zakonima, svojim najboljim uvjerenjem vodi pojedine slučajeve i pojedine procedure u skladu sa naredbama i željama izvršne vlasti. I to ga diskvalificira. I mi ovdje zato što ljudi uglavnom ne znaju o tome iako ta organizacija naročito u Hrvatskoj kao što vidite nije naročito tajna, na ulici ima svoj znak ispred svog sjedišta, dakle možete na ulici vidjeti gdje je, moram reći što se mene osobno tiče meni se ti rituali čine smiješnim, ali ne čine mi se opasnim ukoliko nisu podloga za pristranost. Ako su podloga za pristranost, kao što se pokazalo u ovom slučaju onda je to apsolutno nedopustivo. Zašto je glavni državni odvjetnik podnio ostavku o kojoj mi sada tobože raspravljamo? Pa podnio je ostavku zato što je predsjednik Vlade u medijima rekao da očekuje ostavku, a ako ne podnese ostavku, da će ga smijeniti. Čak i to bi mi se činilo prihvatljivim ukoliko bi predsjednik Vlade objasnio zbog čega će ga smijeniti, zato što se pokazao neprofesionalnim, zato što se pokazao pristranim u ovom slučaju, ali i u mnogim slučajevima ranije, spominjano je ovdje cijeli slučaj Borg, dakle gdje je donesena ovako brzo odluka u nekim drugim slučajevima gdje se to razvlači godinama. Dakle, mogao je to argumentirati, ali nije argumentirao i bačena je u javnost to da nema podršku javnosti. Pa mnogi nemaju podršku javnosti, to za pravosudnog dužnosnika ne može biti, naročito visokog dužnosnika, ne može biti kriterij. Što je profesionalniji, velika je vjerojatnost da će se protiv njega dići hajka. Ali, u ovom slučaju se protiv jednog čovjeka koji je loše radio svoj posao, neprofesionalno se ponašao i to dokazano i pokazano u javnosti, neprofesionalno se ponašao, se provodi njegova smjena, ni zbog kojeg od tih opravdanih razloga, nego zbog, nadajući se da će to biti opće prihvaćeno, zbog članstva u jednoj organizaciji koja nije protuzakonito. Dakle, ja bih rekao da mi smo suočeni ovdje u parlamentu s jednom vrlo neobičnom situacijom, a to je da se predlaže jedna dobra odluka, a to je da se smijeni glavni državni odvjetnik iz potpuno krivog razloga i sa potpuno pogrešnom argumentacijom. I ako ćemo tako ići, počet ćemo progoniti ljude za stvari koje naprosto nisu i ne mogu biti temelj za njihovu diskvalifikaciju, ako hoćemo živjeti u slobodnom i normalnom društvu. Prema tome, mi ćemo podržati kao Klub GLAS-a ovu odluku zato što se slažemo sa smjenom glavnog državnog odvjetnika, iz razloga njegove pristranosti i neprofesionalnosti i potpuno odbacujemo ovu argumentaciju, odnosno, da budem precizna, nedostatak bilo kakve argumentacije, ako pogledate dokumente koje smo dobili kao prateće uz prijedlog ove odluke. Dakle, odsustvo bilo kakve argumentacije, bilo kakve racionalne utemeljene argumentacije, koje, ponavljam, ima, a to je loše obavljanje posla, neprofesionalnost i konačno, u izjavi od glavnog državnog odvjetnika, da se učlanio u masone jer je to organizacija za velike dečke jer je to njemu imponiralo, zbog infantilnosti ga treba smijeniti. Hvala vam lijepa.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovani ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Jedna pomalo bizarna situacija, pogotovo kada iz medija saznate određene okolnosti koje su se tada desile, što se sve dešavalo sa državnim odvjetnikom, sa njegovim snimanjem, koga je snimao, kako, i onda su se tu pokazali da su masoni glavni krivci za, hajmo reći, novonastalu situaciju. Naime, ne bih želio da, a na neki način, možda i ne, ali jedan dio javnosti, svakako osuđuje masone i ne bi želio da su masoni krivi ili da parafraziram, da smo u Srednjem vijeku pa da idemo tjerati vještice. Mislim da to svakako nije niti vrijeme niti mjesto i da bi trebalo poslati upravo takvu poruku. Organizacija registrirana temeljem zakona u RH gdje vrlo jasno i Ustav sam govori da je udruživanje zakonito, e sad. Vraćamo se na jednu drugu stvar, tko može biti njezin član, može biti, vjerojatno imaju određene kriterije, ali da li ta osoba može obnašati i obavljati javne funkcije? To je jedna dilema, to je pitanje. Ukoliko je ta organizacija tajna, nedostupna oku javnosti, imamo Zakon o udrugama, koji vrlo jasno definira transparentnost rada udruga, od financijske transparentnosti, od planova, programa, čime se te udruge bave, o ovoj udruzi, ja makar ne znam, nije baš niti pobudila neki veliki interes kod mene, ne znamo ništa. Ili ako netko zna, znamo vrlo malo. I postavljam pitanje, da li osoba koja je član, može biti, obnašati javne dužnosti? E sad, isto tako, ne bi želio da se stigmatiziraju i određeni ljudi ukoliko su članovi, ukoliko se sazna jer Ustav, naravno, jamči, ne samo nama koji nismo članovi, nego svima i određene ljudska prava i temeljne slobode. Nemojmo potezati hajku bezrazložno. Ono što je tu se postavlja osnovno pitanje, o čemu se i što je pogriješio državni odvjetnik? Pa baš nije niti tema niti odvjetništvo niti tajne službe, niti ta tema nije nešto što plijeni moju pozornost, osobno, niti sam previše zainteresiran za takve stvari, međutim, postavljam si pitanje. Puno se tu govori o sigurnosnim provjerama. Možda da. Sigurnosne provjere do koje razine? Međutim, postavljam također, pitanje i sebi i vama, ukoliko je masonska organizacija kao takva, tajna, nedostupno ime i prezime članova, način funkcioniranja, na koji način mogu tajne službe to utvrditi? Znači, hajmo reći da ne mogu. Kako? Naprosto mislim da nema, da nema načina. Opet, ne bi volio i mislim da bi to bilo više nego negativno, ne samo za društvo kao društvo nego i za građane i pojedinačno, da ne daj Bože da se pretvaramo u policijsku državu. Mislim da to nitno ne želi. Međutim, kad se pogleda Zakon o DORH-u, krenut ću od jedne, hajmo reći od jednog citata kojeg zakon govori, o kojem zakon govori, državni odvjetnik polaže prisegu. Možda bi ju trebalo doraditi. Možda bi u toj prisezi kada bi se iščitalo, dodalo nešto što bi ga obvezalo na istinitost podataka, makar bi on to trebao znati, davati, i isto tako, da, da li da se u tom trenutku sam kaže, mogu, ne mogu obnašati funkciju, iz tih i tih razloga, mislim da bi trebalo krenuti od tog. Međutim, ono što jedini zakon koji definira ovaj odnos, ovo što se desilo sada, to je Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Znači, obnašanje javne funkcije, nepristranost, stavljanje javnog ispred privatnog i onda kad se pogleda, dužnosnici u smislu ovog zakona koji su obuhvaćeni, a to smo i mi, Zakon o sprječavanju sukoba interesa i onda, bilo je nekih inicijativa, da bi trebale sigurnosne provjere za sve, onda dragi moji, kolegice i kolege, postat ćemo ne samo policijska država, nego jedan veliki, kak bi rekli naši Zagorci, rešt. Pitanje je granice do koje možemo i do koje smijemo ići, zaštititi sami sebe i građane u odnosu na ljudska prava i slobode koje imamo temeljem Ustava. Gledajući i čitajući Zakon o sprječavanju sukoba interesa, čudi me, a bilo se, moglo se čuti ovdje iz rasprave, do koje razine se može ići preispitivanje članstvo u određenim udrugama, znači koje nisu transparentne u smislu Zakona o udrugama. Do koje razine? Odakle, pa dokle? Znači, hajmo reći od najniže razine, od lokalne razine, pa možemo doći do Ustavnog suda. Je li netko od vas ovdje član masonske lože? Ja za sebe znam da nisam. Međutim, meni ne priječi komunikacija sa vama, sa bilo kime, ukoliko je. Znači ne prosuđujem, ne osuđujem ljude temeljem toga, međutim, imao bih isto tako, veliku dilemu, veliku dilemu da je na nekoj funkciji netko, a da ne znam čije interese zastupa i još da se desi ovaj gaf, mislim, ja ću ga nazvati gafom, što se desio državnom odvjetniku, pomalo ispao je naivan, naravno, govorim na temelju onoga što je, što sam mogao iščitati iz medija, da bude sniman, da bude sniman od osobe, iako temeljem zakona državni odvjetnik ima pravo komunicirati, ne treba snimati razgovore sa građanima, sa zainteresiranom stranom, međutim, sad se nameće pitanje, da li to možda ne bi bilo nužno u cilju zaštitite integriteta državnog odvjetnika prvenstveno ono što je po meni još važnije, to je zaštita institucija. Ali, ne želimo, mi u HNS-u ne želimo policijsku državu. Gdje je tu mjera? Velim, do koje razine, od koje do koje. Zakon o sprječavanju sukoba interesa, bilo je puno govora, zašto se opet vraćam na njega, jer očito će trebati određene korekcije u tom zakonu, možda detaljnije propisati neke stvari i na kraju krajeva, pitanje je i osobnog integriteta, osobne časti, odgovornosti prema obnašanju javne funkcije. Hipotetski, mogla je doći sigurnosna provjera, da mi propišemo bilo koga. Od sudbene vlasti, izvršne vlasti, zakonodavne i u sigurnosnoj provjeri ti to ne kažeš da si član toga i toga. I nikom ništa. I nikom ništa. I onda ti se desi ovo, lagao si. Ja nisam možda za ovako rigorozan pristup kao što je ovdje bilo s govornice izneseno, da se kaznama zatvora, jer još uvijek vjerujem u pravičnost ljudi, vjerujem u dostojanstvo i osobno dostojanstvo i integritet, da svatko drži do sebe najviše, što bi trebalo, ako ne poštivaš sebe, ne možeš poštivati niti druge. I ne bi smjela biti prepreka ukoliko se izjasniš da jesi, iščlaniš se, da li su to članstvo u udruzi ptica pjevica ili u NK Dinamu ili masona, obnašam javnu funkciju, nakon toga se vratiš i to je to. Ne bi želio da se ova rasprava pretvori u neki ili ovaj slučaj pretvori u neki progon nekih nazovimo ljudi, ne bi želio da posljedica ovoga budu nekakve nepotrebne sigurnosne provjere, ali ipak bi apelirao na sve koji obnašao javne funkcije, koji jesu u poziciji potencijalnog sukoba interesa, da se izjasne i da vrlo jasno vele, ukoliko imaju eventualno taj problem, ja ću ga tako definirati i nazvati. Ja postavljam jedno slijedeće pitanje i sebi i vama, nisam na čisto. Znači, utvrdilo se kompromitiranje, sam se državni odvjetnik na žalost kompromitirao u ovom slučaju, po zakonu on automatizmom postaje zamjenik državnog odvjetnika. Da li on može nastaviti obnašati funkciju zamjenika državnog odvjetnika nakon ovoga svega skupa? Temeljem zakona da. Ali da li, da li treba ići u izmjenu zakona? Kompromitirao si instituciju, kompromitirao si sebe i sada nisi valjao kao glavni državni odvjetnik, ali kao zamjenik ćeš valjati. To je pitanje, da li imamo odgovor? Ministre, da li imamo odgovor i na to pitanje to bih volio? Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici, gospodine ministre, državni tajniče. Evo danas vrlo specifično u Hrvatskom saboru govorimo o tajnim društvima. Do nedavno se samo zastupnik Pernar bavio tajnim društvima. Međutim, danas se cijeli Sabor time bavi i to su činjenice. Međutim mi mnogi nismo stručnjaci za takve organizacije. Ja bih preporučio jednog govornika, stručnjaka za te stvari. Zove se Valter White. On se bavi tom problematikom. Ima jedan serijal dokumentaraca na You Tube „Tajna iza tajnih društava“ i tamo se objašnjava politički kontekst, objašnjava se religijski kontekst. Ali se izvori i informacije crpe iz službenih literatura kako takvih organizacija, tako enciklopedija itd. Međutim, ono što je važno i što treba reći da u službenom dokumentu koji ste vi iz Vlade Republike Hrvatske poslali ovdje u Sabor nema niti u najmanjem detalju objašnjenja iz kojeg razloga gospodin Jelenić mora napustiti funkciju glavnog državnog odvjetnika. Znači, nema uopće nikakvog objašnjenja i postavlja se pitanje zašto je to tako. Znači, vi kao Vlada Republike Hrvatske trebali ste u Hrvatski sabor uputiti dokument koji jasno objašnjenja iz kojeg razloga se razrješuje glavni državni odvjetnik. Druga stvar. Ja ću se sada vratiti na neke vaše izjave koje su po mom mišljenju bile sporne tijekom cijelog tog procesa i sada ću ih pročitati. Vi ste rekli ovako: „Neprihvatljivo je to da glavni državni odvjetnik bude član u takvoj udruzi građana bez obzira što je ona registrirana ako je njeno djelovanje prikriveno velom tajne i predstavlja potencijalni rizik. Razgovarali smo ali očekujem ostavku glavnog državnog odvjetnika.“ Druga vaša izjava: „Mi to nismo znali i s te strane to jest jedan ozbiljan propust u cijelom tom procesu. Da smo znali kao što je rekao već i premijer danas pitanje datih okolnosti bi li bio ili ne bi bio.“ Koliko vidim datum njegovog imenovanja je datum njegovog primitka u tu udrugu se nekako poklapaju. Vi niste znali. Znači to je jedan veliki problem, jedan veliki propust sustava. Nije tu možda niti toliko sporno što se radi o osobi koja je član masonske lože, nego je puno više sporno to što postoji potencijalna mogućnost da se na takve funkcije infiltriraju ljudi koji su članovi pojedinih kriminalnih struktura. Znači pojedinih kriminalnih struktura, a mi nemamo sustav sigurnosnih provjera ne samo glavnog državnog odvjetnika, nego i državnih odvjetnika na nižim razinama. Iz kojeg razloga mi nemamo sigurnosne provjere u institucijama za suzbijanje kriminaliteta? Pa ako bi negdje trebale biti sigurnosne provjere onda bi trebale biti u institucijama za suzbijanje kriminaliteta. To je moja jedna velika zamjerka. Ali vi gospodine Bošnjakoviću ništa, vi kažete mi nismo znali. A što ste znali? Da li ste znali što skoro polovica ministara ove Vlade je preko javnih funkcija ilegalno zgrtavalo imovinu? Jeste to znali koliko je samo ministara dalo ostavku iz tih razloga? Znači, to je isto propust sustava, propust predsjednika Vlade koji bira te ministre. A sve se to znalo. Znalo se kako su ti ljudi probijali se u životu. Znalo se kako su ti ljudi dolazili do svoje imovine i da je tu mnogo mutne vode. Međutim, to vam nije predstavljalo problem i to ovom sustavu ne predstavlja problem. Čak takvi ljudi u ovom sustavu vidimo napreduju. Znači, takvi ljudi napreduju. Zakon o sigurnosnim provjerama i Zakon o Državnom odvjetništvu ne predviđaju obvezu provođenja sigurnosnih provjera za glavnog državnog odvjetnika. I što se događa? Događa se da imamo uzurpiranu jednu od najbitnijih institucija. To je institucija Državnog odvjetništva. Vi ste ovdje rekli isto također u jednoj izjavi: „Jelenića smo imenovali zbog impresivnog životopisa te da nije razriješen zbog nezakonitog djelovanja.“ Dodao je da je masonska loža rad temeljena na tajnosti, da se tu otvara veliki prostor za rizik. Znači, problem u cijeloj ovoj priči je ta selektivna pravda. Znači, izgleda da je Jelenić morao napustiti svoju funkciju zbog članstva u masonskoj loži. Ali s druge strane vi nećete postaviti pitanje da li ima i na drugim odgovornim funkcijama ljudi koji su članovi tih organizacija i urediti to sustavom. Tu se vidi ta perfidna politika, tu se vidi ta priča da zapravo javnost nije stvarno informirana iz kojih razloga je Jelenić morao napustiti tu funkciju. A ja sam uvjeren, ja sam uvjeren da glavni državni odvjetnik nije morao napustiti funkciju samo zato što je bio mason. Jer ako poznajemo povijest te organizacije, ako poznajemo neki kontekst, ako znamo da ovaj su mnogi ljudi na utjecajnim funkcijama u mnogim državama članovi slobodnozidarskih loža, a ne samo tih loža znači imate i druge organizacije, znači vi ste ovdje naveli spornom masonsku ložu i kao ljudi koji su članovi masonskih loža koje funkcioniraju pod velom tajne ne bi trebali obnašati državne funkcije, ako se to može ovaj zaključiti iz ovoga što ste vi rekli. Međutim, šta je sa drugim organizacijama koje također imaju slične načine djelovanja. Znači nije, nisu tu samo masoni, znači ima udruge različitih ovaj načina djelovanja koje isto ostvaruju sličan utjecaj, a to niste spomenuli. Znači, nama je sustav neuređen, vi nemate uopće konkretan stav, službeni stav i iz tog razloga uopće niste napisali u službenom dokumentu iz kojeg razloga gospodin Jelenić mora napustiti funkciju. S druge strane što je sa drugim tim interesnim udrugama i organizacijama imao znači Rotary klubove, imamo Lions klubove, a mnogi političari su članovi Rotary i Lions klubova nitko to nije upisivao u imovinske kartice. Što je se neformalnim interesnim strukturama, što je sa neformalnim interesnim strukturama gdje se ljudi udružuju ali to ne formaliziraju. Da li je to sporno? Znači ako mi nemamo sigurnosne provjere onda možemo špekulirati i baviti se nekom selektivnom pravdom i to je ono što vi radite i to je taj problem. Ali i zapravo suštinski problem je što DORH već 20 godina ne radi posao kako spada i veliki generator nepovjerenja u pravosuđe. Državni odvjetnik nedavno je podnio izvješće za 2017. i 2018. godinu i u tim izvješćima je stajalo da DORH-u fale stručnjaci iz područja financijske inspekcije i sad se postavlja pitanje gospodine ministre što ste učinili po tom pitanju. Znači gospodin državni odvjetnik je rekao jedan konkretan problem u tom izvješću. Da li Vlada ima rješenje za to? Znači ako tako bitna funkcija, znači ako tako bitna institucija, u tako bitnoj instituciji fali financijskih inspektora, a vi nemate nikakav stav iz Vlade RH, pa što treba dodati na to. U 2017. godini ured je imao u radu prijava protiv 1.578 poznatih i nepoznatih fizičkih osoba, za kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti ured je primio prijava protiv 1.062 osobe, protiv čak 1.000 osoba je kaznena prijava odbačena. Znači 94,2% prijavljenih osoba, čiji te kaznene prijave se odbacuju kao na traci i postavlja se pitanje iz kojih razloga se one odbacuju kao na traci. Građani više ne vjeruju toj vašoj priči i građani žele korijenite reforme i to se po mnogim indikatorima vidi. Prošli put sam govorio o korupciji bijelih ovratnika, o toj korupciji s kojom se vi ne želite suočiti i kontinuirano bježite od toga i ja ću sada pročitati što je to korupcija bijelih ovratnika. Bijeli ovratnik je izraz kojim se od sredine 20. stoljeća opisuje svaki pojedinac odnosno društvena skupina koja se bavi poslom koji zahtijeva više obrazovanje i stručne kvalifikacije odnosno malo ili nimalo fizičkog rada. U užem smislu izraz kriminal bijelog ovratnika označava kriminalne akte odnosno kaznena djela koja su specifična za osobe tog društvenog statusa, a to su u pravi dijela financijskog kriminaliteta, kao što su prevare, podmićivanja, pronevjere, krivotvorenje, utaja poreza, insaidersko trgovanje vrijednosnim papirima i sl. Kriminal bijelog ovratnika se često od ostalih vrsta kriminala razlikuje i po tome što obično ne izaziva veliku pažnju javnosti, ali ni policijskih odnosno pravosudnih organa države. Razlozi za to su u činjenici da su počinitelji tih djela obično ne samo dobro situirani nego i povezani s vodećim predstavnicima vlasti odnosno vrhunski školovani, stručno osposobljeni da dugo vremena kriju postojanje svojih zločina. Drugi važan razlog je u tome što kriminal bijelog ovratnika u pravilu ne sadrži elemente nasilja, pa ga stoga ni javnost ni država ne shvaćaju kao ozbiljnu prijetnju. Dio ekonomista, sociologa i kriminologa drži da je kriminal bijelog ovratnika daleko opasniji po društvo od drugih vrsta kriminala jer je u stanju ozbiljno potkopati financijsku sigurnost države i širokim slojevima stanovništva učiniti daleko više štete nego pojedinačni akti nasilja i drugog običnog kriminala. Gospodine Bošnjakoviću dok se Vlada i institucije ne budu obračunale kriminalom bijelih ovratnika nikakvog napretka u ovoj državi neće biti i to su činjenice i s tim ću završiti. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Varda i Mišić. Najprije poštovani zastupnik Kažimir Varda, izvolite.
Da ne ponavljam. Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Samo par crtica, da se članovi te udruge nisu međusobno posvađali, vi ne bi znali zapravo da postoji, ja bar ne bi znao jer se nisam bavio masonima, da postoji nekakva tajnost u njihovom djelovanju jer ako bi, ako govorimo da postoje tajne udruge ili tajne organizacije u državi Hrvatskoj onda smo mi u velikoj gabuli. Mi smo onda u velikoj gabuli. Ne postoje tajne, ja bar mislim da ne postoje tajne udruge, ne postoje tajne organizacije, nego postoji jedan dio tajnosti u njihovom kućnom redu, a to smo doznali iz njihove svađe, da brat pomaže bratu. Inače, doveli smo državu u velike probleme onda ne znam što će nam sigurnosne službe ako imamo tajne udruge u državi. Ne bi zapravo ni raspravljali o razrješenju državnog odvjetnika da to nismo doznali, ne bi razgovarali u ovom HS, primili bi na znanje jer je to njegovo pravo prema čl. 8. i već kojem je, da čovjek može zatražiti sam razrješenje. Stvar gotova, primamo na znanje. Međutim, ovdje se upravo odvilo ono što iziskuje potrebu rasprave u HS. Naime, kad govorimo o državnom odvjetništvu citirat ću čl. 125. Ustava RH koji kaže da je državno odvjetništvo samostalno i neovisno pravosudno tijelo ovlašteno i dužno postupati protiv počinitelja kaznenih i drugih kažnjivih djela, poduzimati pravne radnje radi zaštite imovine RH, te podnositi pravna sredstva za zaštitu Ustava ili zakona. E, ako je dužno onda je uistinu državni odvjetnik došao u sukob interesa, ako je istina da tamo brat pomaže brata, ako je to taj dio tajnosti te udruge. Neprihvatljivo je zapravo da bilo koji djelatnik, pravosudni dužnosnik, državni odvjetnik ili sudac na bilo kojoj razini bude član takve udruge koja u svom kućnom redu ima upravo ovakav način rada, svoj kućni red, brat pomaže bratu jer taj drugi brat može biti kriminalac ili može tražit neku drugu uslugu. Kaže, kažemo da se ne zna što, što rade udruge. Kolegice i kolege, upućujem vas da pročitate Zakon o udrugama iz 2014.g. i izmjene i dopune Zakona o udrugama iz prošle godine koje smo donijeli u listopadu. Po tim izmjenama i dopunama nadzor nad radom udruga provode ovlašteni službenici nadležnog upravnog tijela. To su nadležna upravna tijela na razini županije. Izmjena i dopunama Zakona o udrugama smo to spustili na županije. Sad dozvolite da citiram što je sastavni dio tog nadzora. Nadzor nad radom udruge posebno se odnosi na to prijavljuju li udruge promjene statusa, naziva, adresa sjedišta, izbor osoba ovlaštenih za zastupanje i prestanak rada ili rabe li u pravnom prometu podatke o promjenama odnosno postupaju li po promjenama prije nego što su upisane u registar udruga, rabe li naziv pod kojim su upisane u registar udruga, održavaju li sjednice skupštine i dostavljaju li zapisnike s redovnih sjednica skupštine udruge, vode li popis članova udruge na način propisan ovim zakonom? A način je propisan tako da svaki član udruge pored imena i prezimena, adrese, daje i svoj OIB, dakle to je razlika od političkih stranaka. Ovdje jedino kod udruga mora dati OIB. Ja sam otišo malo na Internet, vidio sam dvije udruge i točno su prepisali takav stav iz zakona s time da tajnik tih udruga vodi registar. Sad mene zanima, a znam iz prakse da nadležna tijela rade formalistički u najvećem dijelu, dobiju zapisnik sa skupštine, tamo je određen ko je zastupnik, ko predstavlja, ko je izabran u nadzorni odbor ili sud časti, pogledaju status, sve je u skladu, sve je u redu, odloži se u registrator, stvar gotova. Ja predlažem da nadležna tijela uprave uđu u te udruge i da donesemo izmjene Zakona o udrugama na način da su predstavnici nadležnog tijela uprave dužni biti nazočni na skupštinama tih udrugama, upravo zbog javnosti i transparentnosti, a ne samo formalistički pristup. I da skratim s obzirom da kolega Mišić ima namjeru još nešto kazat. Poštovani ministre, moram priznat da se slažem sa svim kolegicama i kolegama koji su predlagali sigurnosne provjere, ali sigurnosne provjere za sve pravosudne dužnosnike, na svim razinama, državno odvjetništvo i sud. Drugo, i tu se priklanjam i prijedlogu kolege iz SDP-a da se takve provjere vrše i kod napredovanja sudaca ili državnih odvjetnika i da razradite jasne kriterije za, koja su, koja su članstva, u kojim udrugama inkompatibilna sa vršenjem javne funkcije, javne dužnosti, mislim da je to vrlo bitno i da ne bi dovelo u pitanje udruge koje se uistinu bave humanitarnim radom, kulturom, povijesti itd., ima takvih udruga i ne bi bilo dobro da dovodimo u pitanje pravo građana na udruživanje radi ostvarenja takvih ciljeva. Dakle u svakom slučaju mi ćemo prihvatiti onaj razlog koji piše jer jedino to i možemo formalno pravno, koji piše u prijedlogu Vlade odnosno u zahtjevu državnog odvjetnika u skladu sa zakonom da može osobno zatražiti razrješenje od dužnosti, ne navodeći razloge, što je vrlo bitno. Ali rasprava u Saboru pokazuje ono što bi Vlada odnosno ministarstvo odnosno sigurnosne službe trebale napraviti, pa u tom smislu predlažem da pristupite odmah potrebnim izmjenama kako Zakona o udrugama, tako i Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Hvala lijepo.
Nastavit će poštovani zastupnik Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnikom. Ostavka državnog odvjetnika je jedna normalna stvar, ali postavlja se jedno pitanje odgovornosti državnog odvjetnika koji je sam znao da takvu stvar ne može činiti i raditi i biti državni odvjetnik. Odgovornost države je sigurno velika, odgovornost institucija, službi koji provjeravaju sve ljude koji ulaze u takve institucije se pita zašto mi to nismo napravili. Gledajući kao normalan građanin meni je to jasno da mi u ovoj državi nismo poslagali institucije onako kako treba, nismo je ustvari pravno poslagali, nismo odgovornost tražili od tih ljudi. Koja je odgovornost te osobe koji je svjestan što čini i što radi? Kada primamo ljude na posao radnike mi ih pokušavamo provjeriti kakav je taj radnik, da li je taj radnik slučajno u kriminalu, da li dila drogu, da li tako nešto, nijedan privrednik neće primiti radnika da nije provjerio tko je taj čovjek i zašto. Interesantno je da u državi u tako visokim institucijama da se ne provjeravaju ljudi, posebno u pravosuđu, državnom odvjetništvu, to je za ne vjerovat. Koliko nam vremena treba proći da mi jednostavno posložimo jedan najosnovniji red koji je trebao već davno, davno bit? Ovakve propuste koji se dešavaju u našoj Hrvatskoj državi su stvarno tragični, za ne vjerovat kako ljudi da imaju povjerenje u odvjetništvo državno kada vi prijavite nekoga za korupciju. Šta je onda sa predmeta koji se nisu riješili, koji su se stavili u ladice, koji nisu odgovorni? Da li je tu moguće koje kakvih dogovora ono što ljudi sumnjaju da su stavili predmete koji nisu nikada izašli na svjetlo dana? Ko su ti dalje ljudi, ko će biti sutra državni odvjetnik, kakav taj čovjek treba biti, da li će opet iz tih struktura doći neki zamjenik zamjenika? Navodno se priča da nemaju dovoljno ni prostora, da oni ne mogu obnašati svoje dužnosti jel nemaju dovoljno prostora, jel nema, toliko prostora hrvatski građani ustvari Hrvatska država ima praznih da bi mogli posložiti sve da bude u redu, ali to je za ne vjerovat ni to se ne može riješiti. Mi ovdje pričamo o nekakvim evo u zadnje vrijeme spaljivanje lutke u Imotskom, da ne pričamo o petokraci, Frljiću i takvim nekim stvarima koji su kao bitni, ustvari su nebitne stvari za život ovih građana. Ja sam neki dan pričao o protjerivanju i uzimanju zemlje bosanskih Hrvata, to je nebitna stvar bila ovdje u Bosni, istina je bila bitna, tako isto iseljavanje naših Hrvata iz Srbije i to je nebitna stvar, evo sada ih prisiljavaju. Ta odgovornost koja bi trebala biti u državi, koje bi institucije sa vrha država pa dalje morali posložiti nitko ne može biti ne provjeren, posebno ako radi visoke dužnosti, pa i mi saborski zastupnici moramo. Evo vidite sami koliko smo imali problema, mada bi to po meni trebalo što se tiče naših ispisivanja stanja naših, da, što se naši ministri nisu uspjeli to sve upisati, to bi trebala raditi Porezna uprava, ne bi to trebali raditi nekakve ajd da kažem neke druge strukture. Znači mi u ovoj državi nismo osnovne stvari posložili i ništa nije čudo što se desilo ovo što se dešava, što državni odvjetnik nije prijavio, a znao je kao pravnik, kao osoba koja se prijavila da bude to. Tko ga je stavio on je morao reći da, ja jesam ta institucija masoni koji vidimo što se dešava u državi, koji vidimo koliko kriminala imamo, koliko vidimo koliko droge imamo u Hrvatskoj državi, evo sinoć je pričano o toj drozi da je 10 puta povećano i 50. Ko radi, šta se radi, zašto sve tako ide u državi, pitamo se, gdje mi vodimo, kuda radimo, da li radimo ozbiljne ili neozbiljne stvari? Po meni kao građanin koji radim čitav život i građani koji nas promatraju, kako steći povjerenje u sve nas ovdje koji sjedimo da možemo vjerovati da smo postavili čovjeka sa nekakvim poštenim namjerama da odradi za naše građane ono što bi trebao i za državu naravno. Sve to nekako vodi k tome da bi svi pa i mi ovdje trebali imati povjerenje, a kako steći povjerenje, to je ono nadležnost naše uprave i države da jednostavno isprovjeravaju ljude koje stavljaju na određena mjesta i to je … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Idemo na pojedinačne rasprave, prva će biti poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Dobro veče vam svima želim. Jako mi je žao što je ova tema već u sitnim satima za nas pa nas neće vidit ljudi o čemu mi jako bitno u večernjim satima raspravljamo, nećemo biti na TV-u, ko će nas vidit, to su jako rijetki. Nego od čega ću ja krenit, evo samo da uzmem jedan dokumenat, kaže općina Centar, naziv organizacije Centar za upravu i pravosuđe, organizacijski broj 64, sastanku je prisustvovalo 59 članova, za odluku glasalo 59 članova od 59, zamislite. Odluka o prijem u Savez komunista Jugoslavije, prezime i ime neću reći, al čovjek je visoki dužnosnik u Vrhovnom sudu RH, spol M, kaže ovako, narodnost Hrvat, CUP. Sad ovako, obrazloženje, u 8. razredu je bio predsjednik razredne zajednice, u 1. i u 2. razredu pripremnog stupnja član razrednog aktiva, sada je član razrednog aktiva treće OSSO, nije SS vafen, aktivno radi u školskom listu, sudjelovao u političkoj školi i predložen za nagradu, otac mu je član Saveza komunista Jugoslavije od '60.-te godine, potpiso sekretar taj i taj. Gledajte ovako, znači sve je bitno, da bi posto jedan obični član jedne partijske organizacije i da bi dobio prvu kravatu i odijelu kao neki što su dobili, kolege često i spominjem, moraš ispuniti mnogo toga što je veoma bitno za svako društvo, a to su karakteristike. Moraš imat određene performanse, ne moraš bit lijep, plav i visok, ali moraš pripadat određenoj organizaciji i samim time tebe čeka radno mjesto, samim time tebe čeka položaj u društvu, tebe razno razne druge benfiti očekuju. Zašto ja to sve znam? Pa zato što kada meni nešto zapne za oko, kada neka novinarka HINA-e koja napiše tamo da bi RH pošto smo mi spaljivači nekih lutkica slamnati, trebalo bi nas posjetit koronavirus, a da mi još nemamo zaštitne maske, onda ja provjerim ko je ta djevojčica, pa ja dođem do veoma bitnih podataka, da je ona isto tako nečija, od nekoga i isto na vrijeme zaposlena u HINA-i odma po završavanju školice i ona tu budno pazi šta će napisat, protiv koga i za koga. Mogu ja davat ovdje tiskovne konferencije i govorit svakodnevno, ali mene neće prenet i danas kad sam govorio na Odboru za pravosuđe što je bilo veoma bitno, nisam nigde prenesen, da sam reko ne daj Bože koju glupost u svojoj stranci koju pripadam ili koalicijskom partneru, e to bi izašlo, ali opet pod cenzurom urednika koji bi to uobličio onako da Stevu iz zadnje klupe prikažu kao primitivca i ovakvog ili onakvog, ali Stevo je nadošo, pa je proučavo njih. Zbog čega je ovo što ću govorit jako bitno? Jako je bitno da je jedna partija tamo 2012. kaže ukinula je, ukinula je sigurnosne provjere. Zbog čega? Pa da bi mogla svoje članove uhljebiti, dovesti na pozicije i položaje, a da nikakvu provjeru ne moraju proć. Upravo je otišo i onaj koji je bio ministar gospodarstva i obrtništva, bez ikakve provjere, bez ikakvih preferencijalnih karakteristika, on je to uspio. Zašto? Pa nije ga niko ni provjeravo, uopće nije bitno da li ima diplomu, bitno da je CK KP i onda je on taj, on može biti šta god oćeš u ovom društvu. Zašto imamo hrvatsko pravosuđe ovako? Zbog čega ovaj Jelinić, meni je nebitno što je on mason, govorio je g. uh, kaže nije bitno što je on bio mason, bitno da on sada kaže da on sada nije mason, a nije ni bitno što će on kad ode sa tog radnog mjesta vratiti se ponovo u te masone. E vidiš, meni je jako bitno jer ja razmišljam logički, zdravo seljački, jel tako kolega Bulj? Ako je on bio četnik, a sada on više nije četnik jel nema uvjete za četništvo da propagira, e sad je on bio malo dobar, on može i bit gradonačelnik Vukovara, on može bit saborski zastupnik, on može biti bilo šta u ovom hrvatskome društvu jer on sad nije ono što je bio, a kad se ponovo steknu uvjeti, kad on ne bude bio tu di je, a uvjeti se steknu, on će ponovo biti četnik početnik ili ne znam šta. Znači, to ti je isto ko i sa masonima, on nije, je, nije bio, pa je, pa poslije opet ne jel nebitno je mogu uobličit, mutat i motat o tome košto i oni nas motaju sve ove godine. Najbitnija stvar u cijelom hrvatskome društvu da su određena gospoda sa ovakvim karakteristika, performansama da mu je tata bio u CK KP JU SK i šta ti ja znam i da je on samim time već podoban. Tako su oni iz bivše Jugoslavije došli u RH, ničim od njih željenu i oni su se jednostavno prilagodili kao kameleoni, crvenu boju pretvorili u plavu, razumijete, ili u plavo bijele kockice i oni su ponovno, sakrili su kroz zapreku u arhivima za koje me često spominjete da sam i ja bio za, mada ja bi se propito šta sam govorio, međutim, kaže sakrili smo arhive i nema dokaza, ali dokaza ima, neki pametni Srbin tamo u Beogradu je to prebacivo na stikove i na one ostale kartice, pa upravo njihovi dosjei sada ispadaju i o našem predsjedniku vrlome Milanoviću i on je bio mali partijaš. Zamisli ti, on je bio u Titovoj gardi, a on sada ukinuo hrvatsku gardu, pa nisu li sva obilježja koja su bitna za neku državu, eto krenimo i od te garde, krenimo od odora, krenimo i od himne, to je nekome bitno, ali to njemu nije bitno i on to ukida. Ovi ukidaju, ne treba im uopće, ne moraju dužnosnici proć sigurnosne provjere, onda dođe Stazić, on ukide Komisiju za utvrđivanje žrtava rata i poraća, nema arhiva, nema Zakona o porijeklu imovina, nema zakona da se povrati imovina koja je oteta tamo '45. od Stazića, onaj stan što je u Draškovićevoj isto uzet, toga nema, to nije bitno, oni samo ukinu ono što njima ne odgovora i karakteristike njihove iz prošlog sistema nisu bitne. E zato se ja često pitam zbog čega mi nemamo u RH procesuiranje ratnih zločina s obzirom na srazmjer zločina koji je počinjen u RH, upravo zbog njih jer oni su došli iz nekog bivšeg sustava kojemu su oni bili odani, vjerni, prilagođeni i oni su bili instruisani za taj sustav. E sad su se našli u, u nebranom grožđu u novoj RH i oni se jako teško prilagođavaju. Znaš zašto? Pa zato što oni nisu lustrirani. Trebalo ih je lustrirati ili ih vratiti na tvorničke postavke i da ponovo krenu od početka. Ovdje u Saboru hrvatskom ima jako puno onih kojima ne paše ovo današnje hrvatsko društvo. Znaš zašto im ne paše? Pa ne paše zato što u HS-u postojim jedan ja. I ja se pitam, i meni često ne odgovara što uopće ovdje dolazim, što sjedim i što moram čekati noćne sate da bi došao na red da kažem koji riječ jer eto, nažalost nisam dobio jako puno prostora. I taman imam još da završim sa pričom, a priča ide ovako. Prijava za upis dragovoljaca u JNA, gospodin se prijavio '91. godine. Prijavio se '91. g. u 9. mjesecu u Šidu kao dragovoljac u JNA. Ta ista JNA u to vrijeme napada na Vukovar. I zamisli ti, taj gospodin, ničim kriv se sada nalazi u DORH-u i njega prozove g. Glavaš, nema ga ovdje, prozove ga u Saboru. I meni đava ne da mira i idem ja vidit kakva je to priča, ali kao za čudo, zamislite, meni u poštanski pretinac netko gurne pisamce, znajući da ću ja odmah objaviti to pisamce. Morat ću pitati Glavaša da mi nije on to čak podmetnuo. I sada, ja napišem pisamce g. predsjedniku Sabora Jandrokoviću, na ministra pravosuđa Bošnjakovića i pitam da li je g. taj i taj, iz Šida koji je radi u Osijeku kao državni tužioc, da li je prošao sigurnosne provjere koje su bitne da bi on radio taj posao. I što se dogodi? Ja završim na DORH-u na razgovoru, kao svjedok, a tamo piše, čl. taj i taj, imam ga tu negdje, zbog falsificiranja. ... [[Govornik se ne razumije.]] kazneno djelo čl. 278. Kazneni zakon, to je falsificiranje, krivotvorenje isprave i sad ja jadan došao tamo, što ću ja sada, nisam ništa kriv. Što se događa? Ali onda idem, DORH daje neki demant traljav da je on bio na ratištu u Nuštru, a ja kao, pošto sam iz tog kraja, bio sam u Nuštru, izvukao sam one famozne tenkove odande, kaže, tamo je bio zapovjednik u Nuštru, Franjo Kračak, Josip Tomašić zvan Josa, pok. Miro Klarić i Dražen Bliml, to su sve moji prijatelji koje sam znao. Ja ih zovem i pitam da li je taj gospodin bio kod vas u postrojbi. Pa njega nitko ne zna. Znači oni su njemu i fingirali ratni put su mu osmislili. Sve da bi on obnašao dužnost koju sada obnaša i svi oni imaju neke karakteristike iz bivše Jugoslavije [[Upadica Reiner: Hvala.]] i imaju neke karakteristike iz naše Hrvatske [[Upadica Reiner: Hvala.]] Kratko.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Culej, jasno mi je što ste vi govorili. Da smo mi u ovoj državi napravili lustraciju, vjerojatno se ovo ništa ne bi dešavalo. Ne bi bili neki Titovi mali partizani dole u Rijeci neki dan, petokraka, ne bi Franjić i ekipa pravila cirkus od naše države i podcjenjivali nas, ne bi od kolege pojedinci rekli da treba, nismo dovoljno ubili ili treba pobiti jer nije dovoljno, to sve ne bi bilo u hrvatskoj državi, hrvatski narod bi vjerovao u ovu državu, vjerovao u svoj sustav, hrvatski narod luta, ne zna kome se obratiti i kako napraviti red u državi. Kada napravimo red u ovom neredu i onom kriminalu koji je bio u hrvatskoj državi, a posebno o zločinima koji su napravili prema Hrvatima u ovoj državi, onda ćemo znati sve ovo, neće moći sjediti ljudi u institucijama koji su i u onom sustavu Jugoslavije, komunizma [[Upadica Reiner: Hvala.]] obnašali ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Culeja.
Kolega Mišiću, ja sam radeći u policiji poslije svake zadaće imao dužnost da kao zapovjednik nekog borbenoga pravca izađem pred kartu, uzmem antenu, pošto nam je to bila antena kazalica i kažem, u toliko i toliko sati krenuo i tu i tu bio i to i to napravio. Isto tako planiram, kad izađem iz ovog HS-a da mogu reći i to i to sam napravio i to i to sam rekao i to i to sam se zalagao, a čim sam došao u HS, što me zaintrigiralo? Prvi susret mi je bio sa Beus Richemberghom koji ovdje nema, kad ja govorim, on mora izaći van. Zašto? Pa zato što je čovjek bio suradnik UDBA-e i čovjek koji je rekao da će me tužiti dok nisam priložio dokaze i on je to rekao da će me tužiti, još me nije tužio. Ja ga još uvijek pozivam, recite mu, daj tuži me više, ne mogu ga više blatiti, a bez ikakvih sankcija. U tome je problem. Kad bi malo prošarali i prosijali ovdje u HS-u znate koliko bi ih prošli kao hrvatski zastupnici? Little.
Poštovani zastupniče Grbin je dignuo povredu Poslovnika.
Poštovani g. potpredsjedniče. Kad vi ne želite reagirati, onda vam ja moram ukazati na povredu čl. 238. kojeg je počinio, pa ne mogu ga ni nazvati kolegom, g. Culej kada je uvrijedio g. Beusa Richembergha. Mislim da ste na to trebali intervenirati i u najmanju ruku g. Culeju izreći opomenu. Hvala.
Hvala, ali ja ipak procjenjujem da nije, da je to bilo u okviru ono, one političkog nadmetanja koje često ovdje čujemo. I ovaj, nemojte, nemojte, rekao sam, rekao sam ranije, počet ću davati opomene ako ćete krenuti se prepucavati sa zlorabljenjem institucije povrede Poslovnika. Dobro, evo, izvolite kolega Culej.
Poštovani kolega. Čl. 238., nisam lažov, nikad lagao nisam, a posebno u HS-u, kako ćeš lagati kad je sve provjerljivo. Da ja nisam uvjeren da g. zastupnik nije prošao sigurnosnu provjeru hrvatskoga naroda, a nije ju prošao jer je falsificirao i životopis, falsificirao je ime i prezime. Sve je falsificirao i došao do HS-a i ovdje se krije kao što je i zmija krije noge [[Upadica Reiner: Dobro.]] Čovjek je radio to [[Upadica Reiner: Hvala lijepo. Izričem vam opomenu.]] što je radio i ostao je na tom tragu. Hvala.
Idemo dalje. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi tajniče, evo Prijedloga razrješenja Dražena Jelenića sa dužnosti glavnog državnog odvjetnika, u biti je dokaz nefunkcioniranja sustava, nažalost pravosudnog sustava i zbog toga je uzrok nepovjerenja i to je uzrok nepovjerenja, takvi slučajevi su uzroci nepovjerenja naših građana u sustav, a poglavito u pravosudni sustav. Ja sam i u ime kluba rekao da osobno kad sam ušao u te političke vode tj. više sam bio aktivist na području tada moga mjesta življenja grada Sinja, uvijek su kolale te nekakve priče o povezanosti sustava pravosudnog sa određenim ljudima koji nisu štitili javno dobro koji su radili u biti protupravne stvari, ali je činjenica da kad govorimo i od tada sam svjestan toga jer bio sam dugo u Hrvatskoj vojsci do 2007. godine tako da nisam poznavao tj. nije me zanimalo to, zanimalo me al sam radio profesionalno svoj posao profesionalnoga vojnika, ali kad sam uvidio u biti, kad uvidite što radi državno odvjetništvo i ta tijela na koji način funkcioniraju, onda kad kažemo da su, da je netko slobodni zidar ili tajnoj organizaciji nekakvoj mističnoj organizaciji, masonima naravno tko god netko spomene tajnost onda je on mističan, to je tako u narodu ovaj mističnost ta, ona ne bi smjela biti tajnovita kod ovih bitnih, bitnih funkcija kao što je dužnost glavnog državnog odvjetnika. I pokazatelj nefunkcioniranja sustava ili sigurnosnih provjera koje bi tribali imamo ljudi u sustavu progona pogotovo na ključnim, na ključnim dužnostima glavnog državnog odvjetnika govori da sustav ne funkcionira. Znači, mi bi morali naći novi model. Jedino što je rekao ministar da je nešto novo sada se pojavljuje da će biti javni natječaj za mjesto glavnog državnog odvjetnika, ali opet na kraju to će izglasati saborski zastupnici. Znači, opet na kraju krajeva neće se nešto novo, ništa nova nije doneseno. Činjenica je da je taj sustav isprepleten, da imamo puno stvari na koje se naši građani s pravom pozivaju da ne funkcionira sustav, da nisu zaštićeni i ono osnovno ljudsko pravo tj. pravo Ustavom zajamčenost na jednakost svih pred zakonom u ovome slučaju je evidentna i stvari se moraju mijenjati. Da li će Vlada iznaći rješenje, da li će iznaći rješenje i predložiti neko buduća vlada i predložiti Hrvatskom saboru da nađemo načine i modele kako da budu najbolji na tim profesionalnim dužnostima zbog vraćanja povjerenja naših građana to je sad pitanje koje trebamo postaviti. Evo ja prateći zadnjih dana i ono što se događalo oko maškara, karnevala ovog onog vidimo da ima tu hrabrosti se i podizat se kaznene prijave protiv ljudi ovo ono. Evo ja bih čak i predložio da imamo hrabrosti kazat ljudima kao što ja sam spomenu evo vrlo bitne i ključne ljude u RH gospodarskom sustavu ne imajući namjeru vrijeđati ni obitelj Tedeschi, ni Tedeschoga da je uzeo novac za naoružanje '90. godine, pozajmicu koja je bila za obranu grada Sinja namijenjena tj. Cetinskog kraja, ja nikako ne mogu 15 godina zadnjih dobiti potvrdu bez obzira što sam dizao prijave svih odvjetnicima i Bajiću i Cvitanu, svima sam dizao ali ne mogu nikako doći do toga da li je vraćena ta pozajmica od milion i 400 maraka. Rekao da je tada oružje bilo bitnije nego kruh, tada nismo imali uniformu bili smo u rabatinkama s puškama mladi i bilo je, ali nitko ne odgovara na to. I naravno kad to uvidite da na tim stvarima bitnim stvarima kad su se stvarali temelji države da je netko stvarao svoje carstvo i da danas potaču sa svojim prijateljima utjecajnim u politici nebitno jel to Milanović, jel to Plenković il ne znam tko da šuruju ili sa guvernerom HNB-a i onda vidi se da je to uvezanost. I onda se postavlja pitanje tko je sve to u tim masonskim ili tajnim organizacijama drugim kako li se zovu slobo zidarski. I tu se vidi ta povezanost jer ta mistika postaje realnost. Ta mistika postaje realnost, a modeli očito u Hrvatskoj tj. naš sustav tajniče ne funkcionira. On ne funkcionira, a očito ne pokaziva vlast tu ni interes, jer jednostavno ti moćnici al evo još ću jednom ponoviti, prekomjerno granatiranje Imotskoga zbog maškara, evo jučer su u Sinju bile maškare, dobro bi bilo recimo da Arsen Bauk bude državni odvjetnik, glavni državni odvjetnik pa da on ovaj pozatvara sve maškare, sve koje imamo, ali Tedeschoga i to ti treba ostaviti sa strane, ne Tedeschoga ne, on je prijatelj sa Milanovićem, kakav Tedeschi to što je on uzeo pare za obranu Cetinskog kraja to je manji problem. Evo, ja predlažem da bi bio odličan možda Arsen Bauk, državni odvjetnik, hrabro, junački jučer protiv ljudi u Imotskome nakon prekomjernog granatiranja, nakon svega nebitno, ali to su maškare. Pa riješit ćemo problem maškara, a problem novca za naoružanje to ne triba rješavat. Evo, lako ćemo to riješiti u 3 minute evo imamo prijedlog za glavnog državnog odvjetnika. Sad su problem maškare, ključni problem RH. Znači, jednostavno smo doveli do apsurda, apsurdistan da ljudi koji su stvarali svoja carstva, uvezani sa političkim elitama očito i kroz državnoodvjetničke strukture, lobističke strukture su zaštićeni. I naravno ja kad ovo govorim da će biti prema meni pritisak veći, na moju obitelj il na bilo koga građana ne samo mene. Ja sam sve to prošao državni tajniče, ja sam dizao kaznene prijave gdje je novac za oružje, za Sinj, 4 puta. Govore svi su procedure prošle, sve, ali nitko ne govori gdje je uplatnica i kad je vraćen novac. Taki je slučaj s autoprijevozom, taki je slučaj HNB-a i HANFE agencije koja bi tribala pratiti u biti, slučaj oko Agrokora gdje su se mjenice trošile bez ovaj bez pokrića 10 milijardi kuna je bio u biti novac, nitko ništa. Ali su maškare tradicija, običaj, …/nerazumljivo/… triba granatirat …/nerazumljivo/… znači evo imenujmo znači državnog odvjetnika za maškare, evo ja predlažem gospodina Arsena Bauka. To je hrabrost, pa kakvi Tedeschoga, kakvi Todorića prije dok je bio moćan. To su bili kvalitetni ljudi, dobri, dobri sponzori. Ili zakačit se sa, zašto se teleoperateri u RH, zašto državno odvjetništvo ne digne svoj glas, zbog čega se teleoperateri u RH, strani, ne ponašaju kao u državama odakle oni dolaze, pa imaju najveću dobit u RH. E, al to su moćne, utjecajno. Prema tome, smatram da nezadovoljstvo građana je opravdano, modele nove moramo tražiti, izbore državnoga odvjetnika, dal ima kvalitetnih ljudi, vjerojatno u sustavu ima, mi smo još uvijek mlada demokracija, da li je isprepletenost interesnih lobija, struktura i političkih, svih struktura i utjecaja u donošenju i u procesu odluka i povezanost unutar sustava državnog odvjetništva i bilo drugih, poglavito kad govorimo o sferi ovaj za progon onda je to činjenica. I to je ono zašto su ljudi, kažu najveći je problem u RH korupcija. Zbog ovih stvari. Zato svi, niko se na nikog ne treba bacat kamenon, ali ovaj sustav ne funkcionira niti je meni interes ovdje s ove govornice kao saborski zastupnik da, da, da napadam bilo čiju obitelj, dapače ako je Emil Tedeschi slučajno ima račun da je vratio gradu Sinju novac za naoružanju milijun i pol maraka, milijun i 400 maraka, ja ću se ispričat. Al ja tražim već 10.g. od svih odvjetnika, prije Bajića, otkad god se počelo, to me uvelo u lokalnu politiku u biti. Gdje je taj novac? I sad su tu ljudi kao oni su liberalni, zakonodavstvo, sve su oni okej, a mi koji smo pitamo to, al to je, mislim to je minimalna pristojnost prema onima koji su poginuli u Domovinskom ratu da kaže da, ja sam vratio novac, pozajmicu sam uzeo, evo račun. I to je Emil Tedeschi gospodarstvenik, okej, sve u redu, ja se ispričavam za sve što sam vas prozivao, sve što sam, znači zna se da je dat pozajmica za naoružanje '91.g., e al o tim ljudima se ne smi govoriti, ali babe, ljude, ovo, ono u Imotskome to tribamo svi kaznene prijave za mačkare. E zato bi bio dobar kolega Klisoviću Arsen Bauk za državnog odvjetnika, ja ga predlažem, poglavito u ovom dijelu za mačkare, ja bi ga predložio odmah, eto imam i prijedlog uvaženi tajniče, pa evo ako budete mogli sagledajte ga. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala bi bit kolege Nikole Grmoje. Nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će govoriti slijedeći poštovani zastupnik Saša Đujić, izvolite.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala bi bit kolege Nikole Grmoje. Nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će govoriti slijedeći poštovani zastupnik Saša Đujić, izvolite.
Državni tajnik je tu.
Ne, ne, pa je, ali mislim državni tajnik, svaka čast državnom tajniku i moje poštovanje i sve oke, al ja bi više volio da je ministar ovdje, oke dao je uvodno, zato da me čuje što mu želim reć jer je imao veliki broj replika i nije nam u replikama odgovorio na niti jedno jedino pitanje. Ja neću sad raspravljat o stanju u pravosuđu u RH koje je katastrofalno i u koje su ljudi razočarani i nemaju povjerenja jer smo o tome govorili prilikom rasprave o izvještaju o radu glavnog državnog odvjetnika prošli tjedan, neću govorit o nepovjerenju u sudstvo u RH, nego ću se probat orijentirat upravo na, na ovaj slučaj koliko god je to moguće. Dakle, još jednom ću ponovit. Meni je neprihvatljivo da ministar danas s nama ovdje u svom obrazloženju kaže doslovno ne trebam vam ništa pojašnjavat zato što sve vam je poznato iz medija. I onda kroz replike malo pod pritiskom ga mi navučemo da od replike do replike malo mijenja stavove. U obrazloženju ovog, u materijalima koje smo dobili isto piše jedna rečenica, glavni državni odvjetnik podnio je ostavku odnosno zatražio je svoje razrješenje. E sad ovako da malo konstruiramo, rekonstruiramo taj cijeli događaj. Izađe u medijima da je glavni državni odvjetnik član udruge građana koja se zove ti slobodni zidari, masoni itd., onda on kaže da mu je to imponiralo, al da ne vidi ništa sporno i da neće dat ostavku. Onda mu ministar poruči, daj ostavku, moraš ić, tvoje ponašanje je neprihvatljivo i on kaže ne vidim ništa sporno, neću dat ostavku. Onda mu Plenković kaže u noći, premijer, ako sutra ne daš ostavku mi ćemo te razriješit. I onda gle čuda, on najednom zatraži svoje razrješenje i sada Vlada ovdje umjesto da kaže gledajte nama je to neprihvatljivo, mi bi ga razriješili, prisilili smo ga da da ostavku, ne, nama se sad ovdje kao baca priča pa on je sam tražio, nema potrebe uopće da raspravljamo o tome, ne moramo ništa govorit jer čovjek je tražio sam da ga se razriješi. Gledajte, moramo govorit, dakle od svega toga meni je tu veći problem, ministar je isto reko danas kroz replike, g. Jelenić bio je član jedne tajne organizacije, tajne udruge kojoj mi ne znamo ko su članovi, ne znamo ko su oni tamo. E sad ja vas pitam, ako je to udruga građana, a mi imamo Zakon o udrugama, kako to onda ne znamo ko je tamo? I sad ja sam u svojoj replici ministru, zato bi volio da je tu, rekao da sam ja član DVD-a u Novom Vinodolskom i još nekih drugih udruga i da li on zna ko su tamo članovi? Dakle, ne u kontekstu da uspoređujem DVD i lože i masonske organizacije, nego u tome da i tamo ima nekakvih 100, 200 članova tog udruženja i da sigurno u Vladi ne znaju ko su tamo članovi. Ali s druge strane tu se postavlja pitanje, ako postoji nekakva tajna organizacija odnosno tajna udruga građana, da li ona radi legalno? Dal je to legalna udruga građana? Onda zašto je u prvom mahu, Vlada ni u jednom trenutku ovdje nije rekla, ni ministar, ni premijer Plenković u javnosti, g. Jelenić je član organizacije i to nije u redu i nije prihvatljivo iz razloga jer takva tajna organizacija u kojoj stoje ljudi koji trguju svojim utjecajem od poslovnih, političkih i ostalih institucija i rade osobnu korist za sebe i to je za Vladu ilegalno ponašanje, ne nego ha on je svojim članstvom u toj udruzi kompromitirao rad državnog odvjetništva na jednom slučaju, što znači, ja iz toga iščitavam da se nije dogodio slučaj ovog vrhovnog vođe masona u RH, nego da, a da se saznalo da je g. Jelenić član udruge građana slobodni zidari da onda ne bi bio problem što je on član te udruge slobodni zidari jer to onda ne bi postojao slučaj u kojem je on kompromitirao svoj rad. O tome trebamo razgovarati. Druga stvar, pitao sam tu ministra, nije mi odgovorio. Koliko mi tih udruga imamo? Ja sad čitam tu po novinama, nisam se bavio istraživanjem tog Zidarstva, ali čitam po medijima zadnjih dana da ima nekoliko tih udruga, di jedna loža, pa Orijent, pa Bliski Istok, Kina, Tajvan, itd. Sad, mene zanima da li, to sam pitao ministra, to je pitanje, da li Vlada uopće zna koliko mi imamo tih udruga, da li su one tajne, da li one posluju legalne, jesu registrirane u Ministarstvu uprave? Da li ministar uprave ima registrirane te orijente, ja inače jako volim Orijent, ali Nogometni klub Orijent iz Rijeke, ali to je jedna opet jedna druga priča, recimo, za njega znam da je legalno registriran i da legalno radi i ima dugu tradiciju, stoljetnu. Nema možda višestoljetnu kao ti Zidari, ali ima. E sad, da li su to legalne udruge, nisu legalne udruge. Druga stvar, ne treba tu biti sigurnosna provjera. Što rade tajne službe? Što radi SOA? SOA nama daje svake godine neko godišnje izvješće i onda u tom izvješću bude često, pojavljuju se te i te pojave, organiziranja tih i tih građana u tom i tom kraju u Hrvatskoj. E sad, kako ne znaju da se pojavljuju 20, 30 godina pojave masonjerstva u Hrvatskoj i zidarenja? Kako to SOA ne zna? Ja znam, evo, prije 3 godine, 2018. je bio izvještaj SOA-e, jača četnički pokret u Hrvatskoj. Ja sam ostao u šoku kad sam to vidio. Pa di je? Mislim ja, dobro, možda živim u kraju di toga nema, ali u izvještaju SOA-e je bilo da jača četnički pokret. Kako ne zna SOA da jača zidarski pokret kad mi sad vidimo da ih ima nekoliko udruga. Da imaju od glavnog državnog odvjetnika do tamo evo, g. ovaj, Gabrić je govorio u medijima o cijelom nizu ljudi. Rekao je da ima aktivnih političara na svim razinama, od najniže do najviše. Tko su ti ljudi? Što rade tajne službe? Dakle, ovo pitanje nije uopće pitanje ova točka državnog odvjetnika i njegovoga rada. Njegov rad je loš jer nije radio na određenim slučajevima i o tome smo govorili prošli tjedan. Ovo je preraslo u nešto puno veće, a to je sustav RH. Da li nama sustav funkcionira i da li smo mi kao zemlja, ono imamo kontrolu nad pojavama u našem društvo. To mene zanima. Da li, i da odgovori ministar, ministar je ovdje sve nešto sramežljivo, boji se reći. Ja imam osjećaj da je čovjeku neugodno. Da mu je neugodno sad ovdje reći gledajte ovoga, ha on je sam rekao, ide sam, sam je odlučio otić, nemojmo o tome uopće pričati, sve se zna, pročitali ste sve u novinama. Gledajte, nije kriva Vlada što je predložila g. Jelenića. Dakle, ja uopće o tome neću reći, oni to nisu znali, u ovom trenutku on je sam rekao da je uoči toga postao član te udruge. Dakle, ako gledamo proceduru koliko traje samo imenovanje, dakle vjerojatno je on možda tamo vrbovan ili je dobio poziv u tom procesu odabira, dakle tu, tu, tu je to pitanje, svatko se može zeznuti, odnosno svako može biti prevaren. Ali, tu onda treba jasno to osuditi i treba reći, on je nas prevario i zato ga smjenjujemo i to je neprihvatljivo ponašanje. S druge strane, premijer Plenković je vrlo odlučno, muški, preko noći rekao državnom odvjetniku, gledaj, sutra ili odi ča ili ćemo te mi razriješiti ujutro. A kad je imao razne udruge u svojoj organizaciji, u Vladi, kad je imao u Vladi svoje udruge tajne koje su radile na, vođene od određenih ministara na prenamjeni zemljišta, npr. onda je rekao polako, vidit ćemo papire, moramo to malo pogledati, sve sam to iščitao pa je to trajalo tjednima, mjesecima, itd. Dakle u smjeni nekakvih kriminalnih pojava, nismo tako odlučni. Ali ni tamo nema ničeg po pitanju premijera. I tamo je bilo sve u redu i tamo je bilo sve po zakonu i sve okej, ali evo, ljudi su se umorili. A tako otprilike ide i ovo obrazloženje danas ministra Bošnjakovića ovdje. Ha gledajte ono, to je malo kompromitiralo taj jedan slučaj, ali što ću vam ja sad govoriti, sve vam piše u medijima, sve je poznato, nema smisla da ja to govorim i čovjek je sam tražio da se razriješi, nisam mu ja rekao da ode ča, nije mu premijer Plenković rekao, moraš sutra otići ili ćemo te maknuti, dakle to se kao nije dogodilo. Gledajte, to je problem. Pitanje je da li nama sustav u Hrvatskoj funkcionira i kako nam se mogu dogoditi ovakve stvari. I druga stvar je pitanje da li Vlada kreće u konačni obračun sada sa tim tajnim organizacijama i koliko ih ima. Hoće li Vlada, hoće netko pokrenuti, DORH ili neke službe da, ili Ministarstvo uprave i da li oni registrirani, kako su registrirani? Je li Ministarstvo financija ima tamo, čitam sad po novinama da plaćaju članarinu, 30 tisuća kuna godišnje je članstvo u toj elitnoj organizaciji. Je li se plaćaju porezi, je li predaju oni financijske izvještaju prema Ministarstvu financija? Dakle to je cijeli jedan tu spektar potencijalnih prekršaja ili funkcioniranja u sustavu države. I to očekujem neovisno, Jelenić je od danas bivši, u petak ćemo izgledati razrješenje, doći će netko novi, ali ja očekujem odgovore na ova pitanja, odnosno očekujem da se Vlada odlučno pozabavi sa ovim svime što, sa svim problemima i svim pitanjima koja se otvaraju i proizlaze iz ovog slučaja. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje ima više replika, prva je poštovanog zastupnika Vučetića.
Zahvaljujem poštovani kolega. Održali ste jedan iznimno ozbiljan govor za neozbiljnu situaciju. Ovo je nešto što izaziva osmijeh na licima svih koji promišljaju. Pitali ste se što rade tajne službe. Pa tajne službe, ako se sjećate, prijetile su bivšem savjetniku bivše predsjednice da će ga zgaziti. To nitko nije shvatio ozbiljno jer očito da je rekao prijetili su mi masoni da će me zgaziti, onda bi reagirala čitava država. Mi smo imali taj jedan skandal ugroze nacionalne sigurnosti, a ovo, da bi trebalo provjeravati državne odvjetnike ili vršiti sigurnosnu provjeru prema svemu ovome što ja pratim što se događa zadnjih tjedan dana, od afere „Masoni“, ja samo zaključujem da je i masonima i državnom odvjetniku i Vladi potreban jedan dobar psiholog da ih nauči autocenzuri i da ih nauči kako se fokusirati na ono što je bitno, a to je vođenje države, a ne igre u pregačama.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Pa kolega Vučetiću, meni je, slažem se s vama, skroz se slažem s vama, ali meni ovo i je ozbiljna situacija. Zato je po meni ozbiljan govor jer upravo i ova pitanja koja ste vi sad rekli, dakle proizlazi iz ovog, iz ove situacije odnosno iz ovog jednog događa koji ono na prvu djeluje tragikomično o masonima u Hrvatskoj danas i momcima u pregačama, kako ste rekli, ali to se otvara pitanje funkcioniranja pravne države, funkcioniranja tajnih službi i dobro da ste podsjetili na ovaj događaj, evo i sam moram priznati da sam zaboravio da je jedan čelnik tajne službe prijetio bivšem savjetniku predsjednice i da to nikad nije istraženo, da nije, ako on nije govorio istinu da je protiv njega pokrenut neki postupak ili ako je govorio istinu da se istraži što se tamo radilo, ali upravo zbog toga je ovaj slučaj možda dobro došao da o tome svemu opet progovorimo i da podsjećamo i da tražimo odgovore na ta pitanja.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovani kolega Đujić. U svojoj raspravi podsjetili ste nas na jednu vrlo važnu činjenicu, a to je da je nakon razgovora u Vladi predsjednik Vlade kazao da ukoliko glavni državni odvjetnik Jelenić ne podnese ostavku, da će ga sljedeći dan smijeniti. Radi li se tu o nedopuštenom pritisku na još uvijek tada aktualnog državnog odvjetnika? Smije li Vlada na taj način nastupati prema DORH-u? A sjetimo se i da je predsjednik Vlade znao održavati presice sa državnim odvjetnicima time ih dovodeći opet u jednu posebnu situaciju prema sebi samom i prema izvršnoj vlasti. Da li je to demokratski standard koji želimo njegovati u ovoj državi ili se demokracijom služimo kad nam paše, a kad nam ne paše onda koristimo neke stare provjerene metode. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala lijepo kolega Klisović. Tanka je ta linija između dozvoljenog i nedozvoljenog pritiska i utjecaja politike na glavnog državnog odvjetnika. Naravno da ne bi smjela biti ni postojati, naravno da glavni državni odvjetnik treba biti potpuno neovisan i da predsjednik Vlade nije u kojem slučaju, po meni, ne bi trebao održavati ni presice s njime niti pokušati utjecati na njega. U ovom slučaju ja mislim da to nije bio nedozvoljeni pritisak, nego upravo je bilo ono što je trebalo biti, da nakon ove spoznaje o aktivnostima glavnog državnog odvjetnika u toj jednoj udruzi, da mu je netko treba reći jer očito čovjek nije vidio o tome problem. Dapače, govorio je da ju to imponira i on nije pokazivao nikakve naznake kao da je to nešto sporno i da bi trebao otići. Onda mu je netko trebao reći da ode i ako je to predsjednik Vlade, ja sam s tim zadovoljan, ali nisam zadovoljan da onda u ovom obrazloženju ovdje se od ministra pa dalje ovo materijala koji je štampan svi prave mutavi i kao on je sam odlučio otići, nismo mi to govorili.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi kolega Đujić. O zidarima znam dosta i znam apsolutno mogu sigurno tvrditi da u Hrvatskoj nedostaje zidara. Ali o masonima znam ono što sam čitala u knjigama i to je me uvijek intrigira, ali ono što smo sad imali prilike vidjeti da i masoni kad su u Hrvatskoj, nisu tajni nego i u Hrvatskoj sve to malo drugačije i mi ovdje da, imali smo priliku raspravljati o radu državnog odvjetnika, imali smo, imamo priliku raspravljati o tome koliko on dobro ili loše radi svoj posao, ali mi zapravo cijelo vrijeme, on ne bi otišao da nije bio roba s greškom. Mene nitko ne može uvjeriti da se to nije znalo. Nitko mi, dakle nije ta priča odnos njega i njegove lože, a ta lože očito su ga došle glave, da se to nije trajalo, što se tiče njih, 2 dana, 3 dana, to je trajalo 3 mjeseca.
Hvala. Poštovani zastupnik Đujić.
Pa kolegice, ja isto ne mogu vjerovati da se to nije znalo evo, to mi je interesantno. Interesantan mi je malo tajming, dakle mi u ovom Visokom domu raspravljamo o izvješću o radu glavnog državnog odvjetništva za 2 ili 3 godine unazad i ne stignemo ni glasovati o njemu da ga prihvatimo ili ne prihvatimo, i najednom izbije to u medije. I sad je najednom se mi sad svi tu čudimo i sad se mi svi zabavljamo masonima i otkrivamo masone, a u biti je pitanje kako to sve funkcionira, dakle ja se opet tu pozivam na sigurnosni sustav RH i na funkcioniranje naših institucija dakle i tko je taj ako nešto zna da tempira kad će nešto pustiti i u kojem pravcu će krenuti rasprava u društvu o određenim problemima. Dakle, očito se stvari u državi ne funkcioniraju ili se zloupotrebljavaju za nečije političke interese.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Culeja.
Mladi kolega, ja mislim da ste veoma zločesto ocijenili izvješće SOA-e jer pojava četništva u Hrvatskoj je možda u ovom trenutku nije toliko vidljiva na velikim ekranima, ali je jako dobro vidljiva odmah preko Dunava u Apatinu gdje patriotska liga vrši obuku srpskih dječaka i tamo im je bio i skup iz svih srpskih ratova od 90.-99. g. Ako u Hrvatskoj imate obilje udruga branitelja iz Domovinskog rata, budite sigurni da isto tako i u Borovu selu, u Bršadinu i Negoslavcima postoji sigurno neki odred Dušana Silnoga ili neki drugi njihovi odredi ili Draže Mihajlovića ili kako su se oni već sve zvali, znači oni postoje, ali trenutno možda nisu aktivni što nije vidljivo, ali je ovima iz SOA-e bilo jako vidljivo i oni su to prepoznali, oni znaju o čemu govore. Mi možemo ovdje minimalizirati ali to je istina.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Kolega Culej, žao mi je jer niste bili u dvorani kad sam ja to govorio pa onda očito, da, da, dobro, imate vjerojatno senzor, odašiljač. Ali niste dobro čuli. Ja uopće nisam to minimizirao. Nego sam rekao ako SOA može reći da se to dešava i da vidi to, nisam rekao da to nije točno. Kako ne vidi masone? To sam ja rekao. Dakle, ako vide pojavu četništva, pojavu fašizma, pojavu bilo čega, da ne bi se sad orijentirali na jednu stvar, kako ne vide pojavu masonjerstva u Hrvatskoj, kako ne vide te Zidare, cestice, putići i mostići, kako je ono rekao ovaj vaš prethodnik, kako to SOA ne vidi? Kako, što rade? Ja ne vjerujem da oni ne znaju da to ne postoji i da nema tih 5, 6, 7 loža, Orijent, ... [[Govornik se ne razumije.]] o tome sam govorio, a tome sam govorio, a ne ovo. Tako da, žao mi je što niste bili tu da čujete kontekst.
Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Mi, evo već neko vrijeme nekoliko sati raspravljamo o tome da je glavni državni odvjetnik dao ostavku i to nam je došlo na raspravu i mi tu zapravo dvojimo o slijedećem, što je to bio razlog da se čovjek predomisli i da ostavku? Dakle, samo povijesno malo što se je dešavalo. Državni odvjetnik je bio 12. veljače u ovoj sabornici, bio je skoro cijeli dan jel smo imali raspravu o izvješću o radu državnog odvjetništva za 2017. i 2018.g. Govorili smo o tome kako se loše radi, govorili smo o tome što se loše radi, čovjek je tu bio cijeli dan. Mi zaista nismo imali prilike niti glasati, bit će zanimljivo vidjeti kako će se glasati o izvješću o radu državnog odvjetništva za 2017., 2018., vrlo zanimljivo će bit da vidimo kakovi su rezultati, ali kad vidimo moći ćemo to komentirat, i čovjek je otišao raditi i onda je kad se otvorio problem da je on član masona, a problem se otvorio iz razloga što su se oni posvađali i što je on svoju poziciju glavnog državnog odvjetnika koristio da štiti neke od tih članova i onda je izrekao onu rečenicu koju ja, ja to nemam napisano, pa ju neću citirati, al je rekao ja sam jako ponosan jel to je udruženje gdje se okupljaju veliki dečki odnosno ovako nešto u tom smislu i da mu to izuzetno imponira. Ajdemo nekoliko stvari, kao prvo kad ste vi glavni državni odvjetnik vi morate biti u svom djelovanju neovisni i upitno je ako ste i član udruge pratitelja tragova mrkog medvjeda jer se možete dovesti u situaciji da ta udruga promatrača tragova mrkog medvjeda se tuži sa recimo Slovenijom da je previše mrkih medvjeda iz RH otišlo u Sloveniju i neka mi Slovenci jave, vrate ili u Francusku i on će se tu naći htio ne htio u nekom sukobu interesa. Prema tome, pa jasno moramo reći kad ste na takvom, morate bit, to je vrlo, vrlo tanka linija jer ako ste član bilo čega možete se u svom djelovanju naći u situaciji da nekom od tog pogodujete i to je jedna tema. Druga tema je rad državnog odvjetnika od perioda ili kad je on bio se pokazao bez obzira na životopis kojim su ga svi hvalili, koji je bio razlog zašto su pojedinci glasali, pokazao je slijedeće da nije dorastao tom zadatku, da je mjesto i funkcija glavnog državnog odvjetnika puno prevelik za njega. A onda idemo vidjet cijeli kontekst. Dragi moji kolegice i kolege, nas u RH ima 4 milijuna, da smo mi država sa 40 milijuna ja bih rekla, pa to se nije moglo znati, to se nije moglo, bilo je sve zajedno tajno. U državi u kojoj nas ima 4 milijuna je apsolutno nevjerojatno da niko odnosno da tajne službe nisu znale da je on član masona ili slobodnih zidara odnosno slobodni zidari su nastali malo drugačije, masoni su nastali u prosvjetiteljstvu, ali neću sad o tome. Dakle, nekom je odgovaralo da je on roba s greškom, da to što je on da mu se može imputirat, pokazat fotografija i da je to situacija u kojoj on zna da ga u bilo kojem trenutku je ucjenjiv. Vi ako ste na toj, na tom mjestu ucjenjivi onda se nalazite u velikom premijeru. Premijer je ovaj slučaj riješio relativno brzo za razliku od nekih drugih slučajeva, očito je ovdje imo jednu vrlo tvrdu kohabitaciju, a pretpostavljam da je sa ministrima imo meku kohabitaciju, pa je to nešto manje odnosno nešto više vodio računa odnosno malo duže je trajalo to da pojedini ministri koji su čak neki bili i dva puta ovdje u ovoj sabornici jer se tražio njihov opoziv, pa su onda otišli iz posve drugih stvari, ne zato što su loši ministri, nego zato, nego iz nekih drugih stvari. Jednako tako naš glavni državni odvjetnik koji je dao ostavku odlazi iz nečeg za što sam ja apsolutno uvjerena da nije bilo tajno da se je znalo jer se je već, već i u državnom odvjetništvu bilo predmet koji se je vrtio u krug i gdje su se i vidjele određene fotografije, prema tome, on odlazi zbog toga, ne odlazi zbog svog nečinjenja ili različitih mjerila. Imo je jedno mjerilo kad je u pitanju bio Agrokor, a imo je apsolutno drugo mjerilo kad su u pitanju bili pojedini ministri. Kad je u pitanju bio Agrokor to se riješilo cak cak gotovo, kad su u pitanju bili pojedini ministri onda je to trajalo, trajalo, trajalo. Između ostalog dosta je zgodan podatak koji je on rekao da građani, usporedio je, uspoređuje u svom izvješću 2017. i 2018., pa je reko da ima neusporedivo manje prigovora građana u 2018. u odnosu na 2017. jer kad ste vidjeli kolko je tih prigovora riješeno onda je jasno zašto je bilo manje jer su ljudi ostavili svaku nadu. Ali, i ova naša rasprava i pozicije glavnog državnog odvjetnika daje određenu sliku RH. Netko tko sa strane to pokušava najneutralnije moguće pratit će zaključit slijedeće, masoni su tajne organizacije ili su tajna kolko oni hoće osim u RH, tamo nisu u stanju ni, ni masoni organizirat na način na koji je to organizirano u drugim državama. U RH prešutno je odlučeno da glavni državni odvjetnik bude mason, on je to postao prije nego što je postao glavni državni odvjetnik. Ja imam previše godina da ne nađem tu nekakvu vezu i previše iskustva i s tim što apsolutno kad gledate neke situacije nekih drugih visokopozicioniranih recimo sudaca vrhovnog suda u svijetu onda kasnije vidite da su oni bili masoni, neki premijeri su bili masoni, dakle nije to nešto s čim čovjek, što nije već poznato da su bili. U Hrvatskoj je to tajno u Hrvatskoj kada si to onda si roba s greškom jer ti mogu uvijek to staviti na nos i to ti može biti razlog zašto će ti premijer reći da možeš otići sam ili će ga premijer odnosno Vlada smijeniti. Bilo bi dobro da za budućnost se ipak donesu odnosno vidjet ćemo kako će sada ić jer se zakon u međuvremenu promijenio, kako ćemo sada birati glavnog državnog odvjetnika, dal ćemo ga birati i tko će to biti. Ako uopće rad, kada govorimo o radu Državnog odvjetništva bez obzira kako na glasate pokazuju svi nezadovoljstvo. Ako se državni odvjetnici u Hrvatskoj su se u pravilu birali iz ljudi koji su svoje iskustvo i svoj rad bili u Državnom odvjetništvu. Ako vidite da stvari ne funkcioniraju onda … trenutak u kojem ćete napraviti rez i reći ok, do sada smo imali ovako, stvari ne funkcioniraju imamo drugu metodologiju pa može ne bi bilo loše da na čelo Državnog odvjetništva dođe čovjek koji nije dijete tog odvjetništva jer jednostavno najgore vam je postati, to je moje iskustvo, najgore vam je postati šef u sredini u kojoj ste prije radili, to nije baš jednostavno. Tu kolege s kojima ste radili uvijek misle da trebaju imati neki popust jer ste donedavno zajedno pili kavu ili zajedno bili na nekakvim sastancima, a vi u jednom trenutku morate postati šef i morate se drugačije prema tome postaviti. Dakle, to onako s ljudske strane nije baš jednostavno. Samo je pitanje da li mi želimo zaista imati Državno odvjetništvo kako smo si napisali da ga hoćemo imati ili ne. Dakle, to je ona naša sklonost kada pogledate propis odličan, kada pogledate sve što tamo piše nemate šta dodati i oduzet, a dođete u stvarni život i u stvarnost i to ne funkcionira. Državni odvjetnik trebao je otići zbog toga što je loš državni odvjetnik, a to što je član jedne tajne organizacije, ja apsolutno sam sigurna da se je to znalo, ali jednostavno imate pozicije i imate nekakva mjesta u kojem ne možete biti član čak ničega i što je vezano indirektno s vašim poslom jer ćete se prije ili kasnije htjeli ili ne htjeli dovesti u situaciju pogodovanja. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo replike, prva je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Mrak TAritaš ja se djelomično slažem s vama, djelomično ne moram reć. Dakle, slažem se u ovom dijelu kada ste rekli da se ova situacija morala znat i slažem da se da je glavni državni odvjetnik očito bio osoba koja nije dorasla toj poziciji i da je bio u jednu ruku i roba s greškom. Međutim, ne slažem se da je bio tako lako ucjenjiv odnosno da je otišao zbog toga zato što ne znam zbog čega bi ga premijer Plenković ucjenjivao i odlučio da će sada izvuć taj tajni alat iz ladice i da će ga ucijeniti da ode jer brzopotezno je odbacio slučaj Agrokor, Borg dakle nije tamo istraživao pa da se zamjerio Plenkoviću, nije pokrenuo nikakve istrage protiv ovih ministara, dakle o tome smo raspravljali prilikom izvješća. On nije napravio ništa gdje bi se zamjerio recimo premijeru Plenkoviću kao recimo Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa ili neki drugi u RH, zato ne znam zbog čega bi on aktivirao taj svoj tajni alat da ga prisili da ode.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, nekad vam je i nečinjenje puno veći problem od bilo kakvog nečinjenja. Koji je to bio razlog, ja to, vidjet ćemo u jednom trenutku će neko napisat neku knjigu ili izdat neke memoare pa ćemo se možda svi čuditi ili vidjeti što je bilo. Ali ja zaista ne mogu vjerovat da se za to nije znalo. Ako su već neko vrijeme kružile fotografije, ako je jedan od portala to objavljivao, ako je neko trebao biti zatvoren jer je ucjenjivao gospodina Gabrića, mislim on je to javno pokazao nema razloga da sada ja ne kažem njegovo prezime i to što je i ako je u cijeloj toj priči bio i glavni državni odvjetnik. Možda je gospodinu Plenkovići došlo dosta i rekao je e pa ne mogu više i tebe otrpit nakon svih ovih ministara, možda je to bio razlog.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Klisovića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovana kolegice Mrak Taritaš. Kazali ste opravdano da je gospodin Jelenić bio prije neki dan ovdje kod nas u sabornici. Kada smo trebali ocijeniti kvalitetu njegovog rada podnosio je izvješće, je da je bilo za 2017., ali zastupnici su ipak imali priliku propitat ga i o njegovom aktualnom radu. Vidjeli smo da zastupnici vladajuće većine su ga branili ustvari u tome što on radi i dokazivali nama da je to vrlo dobar posao, oporba je bila puno kritičnija u tome. Onda se u jednom trenutku sazna da je čovjek član jedne udruge koja je registrirana u RH kao zakonita udruga, zastupnici većine okreću ploču, e sada više ne valja državni odvjetnik. Pa što je važno u ovoj državi? Da li je važno kako obavljate svoj posao zakonito u skladu sa nekom profesionalnom etikom ili je važno kojoj udruzi pripadate?
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Pa ključno pitanje koji si moramo postaviti kakvo to Državno odvjetništvo mi hoćemo, šta uopće hoćemo s njim jer kada vi čitate dakle i odredba koju imamo u Ustavu i sve ostalo, ne možete reći da je to loše napisano, ne možete reć. Tu kada je bio glavni državni odvjetnik i kada smo mi spočitavali niz stvari onda se on branio da nema dovoljno ljudi, to je bio jedan od razloga, da nema dovoljno sredstava to je bio drugi razlog, da ima staru sistematizaciju iz 2001., pa tko mu treba napraviti sistematizaciju? On sam, dakle radiš si sam sistematizaciju. I sve to što smo mi govorili nije bio i ne bi bio ni dalje razlog da nije napravio neku grešku u koracima uz masone. Možda, ali to sada što bi bilo kad bi bilo. Dakle, on se ponosio s tim što je masonima, ali ta priča s masonima u trenutku kada je javnost vidjela i već bila priča koja je bila prožvakana i bila stara. Dakle, on mora otići jer nije dobro radio svoj posao.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Veza HDZ-a i glavnih državnih odvjetnika je jedna tužna i nesretna veza. Od 2000. HDZ-ova vlada imenovala je, predložila Hrvatskom saboru da budem precizniji dva državna odvjetnika, jedan je gospodin Mladen Bajić, on ih je pak sve optužio i stranku i predsjednika stranke i nekoliko ministara i on je ostao cijeli mandat, to mu je bio drugi mandat, a ovaj drugi nikoga nije optužio i morao je otić. Kakav paradoks i nesreća. Zašto je morao otić? Mislim to je vrlo jasno, dakle zatajio je prilikom imenovanja vjerojatno ministru pravosuđa, predsjedniku Vlade i nakon toga i Hrvatskom saboru da je mason. Da su oni to znali možda bi ga predložili, a možda i ne bi. Kako bi izgledala rasprava o njegovu imenovanju u Saboru da je ta činjenica bila poznata, možemo zamisliti, ja vjerujem da bi bila zabavna i nadasve dinamična rasprava. Ali to eto nikad nećemo saznati jer spoznajom te činjenice imamo kada razgovaramo o razrješenju. U trenutku kada je on objavio da je on mason, a posebno kada je za razloge što je prihvatio biti član masonske udruge ili masonske lože, rekao je da mu je imponiralo da je neko prepoznao njegov rad. To mi je u načelu dosta zanimljivo, ne znam da li je netko prepoznao njegov budući rad pa ga je zato predložio ili njegov prošli rad. Jer ako je bio prepoznatljiv kao zamjenik glavnog državnog odvjetnika onda je to Vlada prepoznala imenujući ga na mjesto glavnog državnog odvjetnika, a ne neka skupina udružena u nekakvo tajno bratstvo pa eto to mu je bilo važnije nego što ga je Vlada predložila za glavnog državnog odvjetnika. Tako da je ustvari potpuno logičan bio i poziv ministra i proziv predsjednika Vlade, a eto i ja sam ga pozvao u ime SDP-a da podnese ostavku i on je to i napravio. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa logično da je podnio ostavku na poziv SDP-a … [[Upadica se ne razumije.]] tako je jer mu je Vlada zaprijetila, dakle oni su rekli ako ne podneseš mi ćemo te razriješit. A mi smo ga zamolili, tako je kolega Đujiću i vidite da lijepa riječ puno, jel pazite, … [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne, ne, nabrojio sam ja tu razloge. Dakle u čl. 28. postoje razlozi za razrješenje glavnog državnog odvjetnika i kada ih ja pročitam vidjet ćete da je Plenković pucao praznom puškom time što je rekao da će ga razriješit. Jer što? Prvo, jedan razlog je trajna nesposobnost, to nije. Drugi razlog je optužnica, ni to nije. Treći razlog je nezakonit rad, ni to nije. Četvrto je, šteti ugledu Državnog odvjetništva svojim postupanjem, to tek nije. On je možda štetio ne postupanjem, ali postupanjem nije štetio. Ne poduzima mjere, ne ostvaruje program i ne ostvaruje zadovoljavajuće rezultate rada. E sad, kako će oni reći da ne ostvaruje zadovoljavajuće rezultate rada kada su ga par dana prije branili? Prema tome, pucanj odnosno prijetnja premijera je bila onako pucanj praznom puškom, ali je bilo vrlo jasno da glavni državni odvjetnik je izgubio povjerenje, ali svih i Vlade i opozicije i javnosti zato što je zatajio jednu bitnu činjenicu kod njegovog imenovanja. Mi smo raspravljali o njegovom izvješću onom za 2018., raspravljali smo i u 2020. o izvješću za 2017., prije toga smo morali potpisima tražiti da se raspravlja o izvješću za 2016., ali ustvari najbolju filozofiju HDZ-a prema glavnom državnom odvjetniku rekao je 2015. Tomislav Karamarko kada je došao zahtjev za skidanje imuniteta jednoj novoimenovanoj zastupnici kao što za sve zastupnike dolazi u jednom razumnom roku, onda je on rekao da je bio pametan poslao bi to poslije izbora. Dakle, glavni državni odvjetnik očito mora imati osjećaj za politički trenutak i za tajming, to je kriterij. I evo gospodin Jelenić nije imao, imao je odnosno bio je dojam da ima osjećaj za politički trenutak i tajming, ali eto nije imao osjećaj za te finese treba li ići u udrugu ili ne. Riječ, dvije o masonima tzv. slobodnim zidarima, masoni se naravno spominju u nekoliko pop i rok pjesama i formiraju široke koalicije moram reći. Dakle u Thompsonovoj pjesmi „E moj narode“ oni su zajedno s antikristima, komunistima, ovima i onima oni koji šire sotonske fraze da nas poraze. U pjesmi Vojka V pak osumnjičeni su da zajedno s Vladom i Srbima ga sabotiraju, a naravno i za „Smak svijeta“ su TBF prepoznao Židove i Bin Ladena, dakle široka je koalicija. Ti brate masoni mogu sa svima, rekao bi da me malo na HNS podsjećaju ali nema veze. Dakle, što se tiče masona oni su vijek bili negativci u tim pričama i naravno da glavni državni odvjetnik nije mogao imati povjerenje javnosti po pitanju masona. Ono što je ipak malo veći problem za glavnog državnog odvjetnika bio ili budućeg bivšeg glavnog državnog odvjetnika, da se radi o tajnoj odnosno javnoj organizaciji sa tajnim članstvom, jesam dobro, e onda ne smije otkrit tko je tamo pa se onda stvaraju razne ovisnosti, međuovisnosti veze i naravno da samostalno i neovisno tijelo više ne može funkcionirati ni neovisno, a ni samostalno. I ako to njemu nije bilo jasno, onda je napravio jako veliki promašaj, dapače, dobro smo mi i prošli koliko je on netalentiran za taj posao, moram reći, stvarno, imala je država malo i sreće. Stvarno je mogao puno veću štetu napraviti. Mislim, svoj talent je demonstrirao na izlaskom iz lože, ne ove masonske, nego one u kazalištu kad su ga stavili sjediti sa gradonačelnikom, napisao je neko priopćenje reda radi, ali ta državnoodvjetnička odluka mu nije bila baš, nije mu bila baš dobra. Prema tome, evo, g. Jelenića pamtit ćemo po dvije lože, a kad smo već kod tajnosti, kako ide, ima neka tajna veza, za sve ljude zakon krut, njome čovjek sebe veže kada bira sebi put, g. Jelenić je izabrao put, od petka će vjerojatno biti bivši. I da, moram priznati, čak mi ga nije ni žao. Čak mi ga nije ni žao, dakle ponekad kada neki dužnosnik pogriješi, bilo koji, kada neki dužnosnik pogriješi, ne znam, evo ova načelnica recimo, e, pa malo. Dakle, kada netko pogriješi nesvjestan posljedica zbog neiskustva, zbog neiskustva kolegice Mrak-Taritaš, svi smo mi griješili, mislim nije se ni naša Vlada ... [[Govornik se ne razumije.]] istaknula za glavnog državnog odvjetnika, tako da je to malo ipak, ne, ne, traje samo kritike. Dakle, ali ovdje stvarno nije žao. Dakle jednostavno gledate, ne možete vjerovati kako netko tko ima toliko godina iskustva to ne vidi, ne vidi što je napravio, nije mu jasno. Dapače, DORH je dalo priopćenje u kojem brani glavnog državnog odvjetnika. Prema tome, bez obzira na to što je na kraju ovo jedan iznuđeni potez onako koji je bio logičan i možda nije više u redu toliko ni lupati po njemu jer jednostavno, eto, neće ostaviti neki, po njemu se ništa neće zvati, neće ostaviti neki trag u radu, ipak, ovo je jedna epizoda u serijalu HDZ i glavni državni odvjetnici i sada čekamo 4. sezonu. Sad čekamo koga će HDZ predložiti za ovo nekoliko mjeseci njihovog mandata za glavnog državnog odvjetnika ili odvjetnicu. Malo su zakonom zakomplicirali postupak, ali možda to nije tako ni loše. Peđa Grbin je u uvodu u ime kluba rekao neke kriterije, ja se nadam da će te se, da će se Vlada njih držati i da ćemo biti u prilici moći glasati za prijedlog koji dođe iz Vlade, ali, mislim, optimizam je na kraju krajeva, što nam preostaje drugo nego da vjerujemo da će nam bit 3. sreća, evo, valjda nećete 3. put ... [[Govornik se ne razumije.]] državni odvjetnik. Hvala.
Na vaše izlaganje imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Đujića.
Kolega Bauk, teško je dati repliku, više bi vam trebao glazbeni kritičar, budući da je pola rasprave su pjesme i stihovi, ali rekli ste dvije stvari. Rekli ste da glavni državni odvjetnik treba imati osjećaj za politički trenutak i za tajming, a onda ste spomenuli kako je Tomislav Karamarko bio rekao za onu kolegicu, da kao da je bilo pameti, poslao bi je nakon izbora, dakle, treba pamet, ne osjećaj za trenutak i tajming. Ipak je pamet ključna, onda bi se iz vaše rasprave dalo zaključiti da glavni državni odvjetnik baš i nema pameti. A drugo, rekli ste u izvješću o radu da je jedan od kriterija neispunjavanje ciljeva i nezadovoljenje rada i da to nije jer su ga tu hvalili, ali mi nismo dočeli glasovanje o tom izvješću pa ne znamo kako bi vladajući glasovali, možda ne bi prihvatili ta izvješća. A kakva je situacija, možda ne budemo ni sljedećih par mjeseci znali kako će glasovati o tome.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bauka.
Zahvaljujem. Bila su samo 4 i pol stiha. Nemoj, 10 minuta sam ja pričao, ovaj, što se tiče istančanosti za politički trenutak i tajming, jednom sam ja jednog glavnog državnog odvjetnika nazvao „Stand-bajić“, ako se sjećate toga, jer sam, jer je on isto imao određeni osjećaj, tada, po mom mišljenju i po mišljenju našeg kluba, tada, prije 10-tak godina za politički trenutak i tajming. Tako da, tako da, očito je da je to jedan kontinuitet u političkom trenutku i tajmingu. Recimo, nije loše imati politički trenutak i tajming da u lomu vladajuće većine predložite pritvor za jednog zastupnika zbog putnih naloga, a ne predložite pritvor za mnogo šire i teže inkriminacije koje, to je isto jedna vrsta tajminga i političkog trenutka i pameti. Hvala.
... [[Govornik naknadno uključen.]] replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, problem ključni DORH-a nije samo to što je ta mistička udruga Slobodnih zidara, masona, nego očito isključivo rad, a vi ste tu napomenuli za tu udrugu, jer očito je bolje mogao doći Gabrić, šef Slobodnih zidara, doktor, do državnoga odvjetnika nego bilo tko drugi jer jednostavno to je bilo nemoguće tako kontrolirati i Bajića i ovog glavnog državnog odvjetnika. Čovjek je znači imao, kako ste vi rekli osjećaj za, nema osjećaj za politički trenutak i tajming, zato i nije niti jedan državnih odvjetnik svih do sada, nije htio rješavati bitne probleme, jakih, hajmo reći, ljudi, moćnika, kao što je novac za oružje, to vi znate, vi ste odozda koje Meteor Paper obitelj Tedeschi tvrtka uzela za naoružanje kao pozajmicu, nikada nije vratila. Prije će reagirati na prekomjerno bombardiranje Imotskoga i u slučaju maškara nego ti koji su [[Upadica Reiner: Hvala.]] dobro, dobro ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Odgovor poštovanog zastupnika Bauka.
Ha nemamo svi iste prioritete, kolega Bulj, što ćete, tako je. Dakle, što se tiče, što se tiče političkog tajminga, trenutka, itd., mislim povijest rada državnih odvjetnika u Hrvatskoj bilježi i izjave tipa da je jedan jedini prvi predsjednik, jedan jedini prvi hrvatski predsjednik pitao kandidata za glavnog državnog odvjetnika je li spreman provoditi državni politiku, u to doba koje govorimo ako ste, to ga je, nije ga pitao hoćeš li raditi po zakonu ili kako ide tekst prisege, nego je li spreman provoditi državnu politiku. Time je odmah prestao biti neovisno i samostalno tijelo. Ali, mlada smo demokracija, ima još vremena, nekad je stvar i slučaja, kao što ste rekli, otići će zbog masona kao što recimo, koronavirus došao zbog toga što je onaj promašio, pogodio penal u zadnjoj minuti pa je išla dalje Atalanta pa ovaj naš išao na utakmicu. Ali to je slučajno.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Bauk, vi ste u svom izlaganju, osim onog pjesničkog dijela i referirali se na činjenicu da jedan od razloga zašto je glavni državni odvjetnik dao ostavku i to što ste ga u ime SDP-a vi prozvali da da ostavku i on vas je poslušao i dao. E sad, mene zanima koji su bili razlozi, zašto je SDP odlučio pozvati i prozvati glavnog državnog odvjetnika da da ostavku jer tu ima niz stvari, odnosno kad čitate zašto je g. Plenković isto, on je mogao dati ostavku jer bi ga teško razriješio i utvrdio sve ove stvari. Možda ste negdje u izlaganju nešto o tome rekli, ali dopustite da malo ono, budući da ovaj pjesnički dio je bio i početak i kraj, možda mi je promaklo, pa vas lijepo molim, zanima me još jednom, koji su to bili razlozi zašto ste vi ocijenili da glavni državni odvjetnik treba dati ostavku i otići. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bauka.
Dobro ovo je, ove romantične pjesničke momenti su samo bili da malo zakamuflira ozbiljnost situacije, to je, mislim. Imao sam prilike, imao sam mogućnost sve prikazati jako crno ono tako da se svi izdeprimiramo, ali možda bolje ne ovaj put. Dakle ja sam, kolega Bulj me najprije upozorio da je on prije mene to pozvao vjerojatno zato što je bila dvorana zauzeta pa sve vi imali presicu prije nego mi, ali ja sam mislio to napraviti dok ste vi imali presicu tako da onda, zbog čega g. Mrak-Taritaš? U tome sam se referirao na to da je svojim skrivanjem činjenice, zatajivanjem činjenice Vladi i ministru pravosuđa da je član te organizacije, izgubio povjerenje njih, nas, javnosti, svega ostaloga, a inače, predsjednik naše stranke je u raspravi o izvješću malo oštrije i malo direktnije rekao zašto treba [[Upadica Reiner: Hvala.]] otići.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani kolega Bauk, kako ste na jedan simpatičan način rekli kako su masoni povezani, barem u trendovskoj poeziji sa Srbima, Vladom, komunistima i ... [[Govornik se ne razumije.]] zapravo mogu biti bilo s kim povezani, ne mogu ipak bilo kim. Ne mogu biti sa suverenistima, jer se radi o kršćanskoj opciji, ali evo, a Katolička Crkva je eksplicitno protiv masona, tu bi bila jako jasna, ali evo, znam da je bila satira s vaše strane, ali evo, isto jedna mala, mala objekcija.
Odgovor, poštovani kolega Bauk.
da, kolega Zekanoviću, poznat mi je odnos Katoličke Crkve prema masonskim udruženjima. Ja mislim da nisam rekao, rekao sam da imaju dosta širok spektar mogućih koalicija sada i ova stranka koju sam spomenuo kao slična isto nema baš najširi spektar, ali u osnovi, osnova je to da je g. Jelenić iznevjerio povjerenje onih koji su ga predložili. Prvenstveno njih, javnosti jer je zatajio bitnu činjenicu. Opoziciji, doduše nikad od nas nije imao neko pretjerano veliko povjerenje i zbog toga je 1/1 mora otići, dakle, to je jednostavno, to je jednostavno toliko očito da nema potrebe dodatno objašnjavati, a o masonima možda bude jedan okrugli stol pa ćemo moć malo više od ove minute. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bauk. Kolega Mišić, nije nazočan. Poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani tajniče, ova rasprava, iako je trebala biti zanimljivija, sve je samo ne zanimljiva. U njoj nema niti radikalnog mišljenja niti radikalnog fokusa na temu o kojoj se raspravlja i kakve posljedice, ono o čemu mi sad raspravljamo, izaziva na pravni sustav i odnos građana prema pravnom poretku i pravnoj sigurnosti u RH. Mi smo raspravljali dosad o tajnim udrugama i tajnim organizacijama i očekivali smo da tajne organizacije nama ispovijedaju svoje tajne. To je gotovo kao da se radi o jednoj perverznoj verziji neokatekumena. Neokatekumeni, to je jedna, po mom sudu opasna grupa unutar Katoličke Crkve koja je upravo zasnovana na ovom mehanizmu tajnih ispovijedi u kojem se netko što je član te zajednice ispovijeda svim ostalima koji su članovi te zajednice i jasno da nakon toga slijedi mehanizam psihološkog uvjetovanja i mehanizam psiholoških ucjena. Nešto slično sam prepoznao i u ovom slučaju, ali ne zbog toga što se sukobilo nešto unutar masonske organizacije jer ako masonska organizacija igdje ne vrijedi, ne vrijedi u Hrvatskoj jer djeluje kao grupa neuravnoteženih ljudi koji nisu u stanju svoje probleme rješavati na drugačiji način nego u nekakvih histeričnim ispadima pred medijima. Takve masone bih ja stvarno htio imati, ali samo zbog toga, zbog profesionalnih razloga, jer me zanima sve ono što je neuravnoteženo, zanima me, uostalom sve ono što se uspije kao glupost smjestiti u čovjeku i onda taj čovjek pokušava, krećući se u prostoru steći dojam da je bitan. Glup čovjek je uvijek glup, opasno je isključivo kad glupan poludi, onda to su nezgodne kombinacije i volio bih nešto takvo imati samo zbog profesionalnih razloga, ali kao građanin RH zabrinut sam zbog ovog slučaja. Zabrinut sam zbog toga što nije došlo do uhićenja, evo, gotovo da sam na razini Žižeka koji smatra da bi filozofi trebali biti oni koji će biti predvodnici hapšenja, uhićivanja, ali u ovom slučaju netko uistinu trebao biti uhićen. Trebao je biti uhićen državni odvjetnik ukoliko nije radio svoj posao zato što je pogodovao nekome iz udruge građana koja je legalno registrirana u RH. Ili je on trebao biti uhićen ili je trebao biti uhićen onaj tko mu je prišao, a to je Nikica Gabrić. Ako je on pokušao utjecati na proces kazneni, onda je trebao snositi kaznene posljedice i trebao je zbog toga biti procesuiran. Nadalje, trebao je biti procesuiran i ministar pravosuđa jer on je večer prije poslao poruku glavnom državnom odvjetniku da ukoliko ne odstupi i sam ne da ostavku, da će biti smijenjen. To je isto nedopušteni pritisak na glavnog državnog odvjetnika. Ako glavni državni odvjetnik ne radi svoj posao, onda on treba biti smijenjen i treba odgovarati zbog onoga što nije radio. Ne možemo zaštititi nekog prekršitelja zakona, pa makar to bio i glavni državni odvjetnik s neobičnim, po mom sudu, postoje mnoga neobična pravila i prakse odijevanja. U masonskim pregačama ne vidim ništa drugačije od odjeće u tradicionalnom islamu ili odječe tradicionalne u kršćanstvu koje nose, recimo, svećenici. To s razine sekularne države mi promatramo isključivo kao modni hir. Svatko ima pravo bit u modnom hiru, ali nitko nema pravo gaziti zakone RH. Ovdje je očito, kao što sam i u replici ministru već rekao da se radi o sukobu svjetonazora. Imamo jedan dominantni svjetonazor u RH, a to je kršćanski svjetonazor koji je svaki put pogriješio kad god je ulazio u politiku, iako to Zekanović mislim da nije tako. Svaki put kad je kršćanstvo pokušalo postati politikom i biti mjerodavno u smislu države, napravila je pogrešku. Drago mi je što, evo, već spomenuti kolega Zekanović danas rekao da će javno očitovati da je pripadnik Katoličke Crkve. Kad to napravi, ja ću biti iznimno sretan što znači da je kolega Zekanović prihvatio načelo sekularne države jer Katoličku Crkvu promatra kao udrugu, a ne kao zemaljsku i nebesku stvarnost. Kad se deklarirate kao član Katoličke Crkve, onda ste ujedno i prihvatili sekularnu državu i ja vam na tome čestitam i čestitam svima koji su odgojno djelovali u raspravama s vama, da nešto takvo i shvatite, da je nešto takvo ujedno i potrebno napraviti. Vratimo se sad na problem dakle Katoličke Crkve i što je Katolička Crkva sve griješila. 1966. je tek ukinut indeks zabranjenih knjiga. Bilo je zabranjeno od Kanta, Kopernika, Descartesa, Nicetzschea, jer svi ti ljudi su i sva da djela su bila zabranjena za čitanje, da se ne bi pokvarile duše. Briga za duše je uvijek važna briga. Država koja vodi računa o duši jednog masona ili koja vodi računa o duševnom miru jednog premijera, pretpostavimo da je jedna duša masonska, da je druga duša kršćanska, nije država nego jedna ili perverzna neokatekumenska zajednica ili perverzna amiška zajednica, ali ni u kom slučaju ne možemo govoriti o državi. Država je ona koja provodi zakona i ona koja će omogućiti svim udrugama slobodu djelovanja pa i masonskoj udruzi ukoliko ne krši zakone RH, i koji će omogućiti svim religijskim zajednicama da djeluju u društvu i da imaju slobodu društvenog djelovanja jer tada će, u tom svom djelovanju i religijske zajednice provoditi svoje zakone, religijske zajednice će činiti promjene koje žele činiti. A smisao religijskih zajednica nije da smjenjuju državne odvjetnike ili da ulaze u zakone neke države, konkretno RH, nego da mijenjaju iznutra svoje članstvo. Moramo voditi računa o promjeni koja je moralne razine i o promjeni koja je legalne razine ili one koja se radi o zakonu. U ovom slučaju, mi možemo zaključiti da se nije provodio zakon nego da se borimo za nekakvu lažnu moralnost. Ima jedan slučaj na, kad sam bio član Odbora za pravosuđe, postavio sam glavnom državnom odvjetniku pitanje, nakon što je glavni državni odvjetnik rekao da negoduje zbog rada sudova jer da su sudovi spori i da ne donose odgovarajuće presude, a predsjednik Vrhovnog suda je rekao da negoduje zbog toga što odvjetnici državni ne pripremaju dobro, na dovoljno dobar način optužnice i da zbog toga im padaju, zato što su manjkavi. Sad zamislite situaciju u kojem glavni državni odvjetnik negoduje zbog rada sudova, a vrhovni sudac zbog rada državnih odvjetništava. To je meni bio skandal. To je skandal koji sam nazvao maksimalnom provokacijom zbog toga što izaziva pravnu nesigurnost i osjećaj pravne nesigurnosti u RH. Kad je tome tako, uopće se ne trebamo čuditi što je grad iz kojeg ja dolazim, to je Zadar, tu je jedan optuženik i sad je nepravomoćno oslobođen, a to je Božidar Kalmeta. Zašto je nepravomoćno osuđen? Pa zato što mu je optužnica napisana da je nakon toga trebao biti proglašen prvim soboslikarom Hrvatske, a ne odgovarati za farbanje, bojanje tunela koje je bilo nedozvoljeno. To je, to su optužnice, znate na kojoj razini je bilo? To je, čovjek uvijek ostavlja svoj trag u riječima i u ponašanju i djelovanju. Kad je proglašen nepravomoćnom presudom, oslobođen optužnice, onda su njegovi suradnici, nisu mogli sebi doći od veselja što je optužnica pala, a pretpostavljam da suradnici ponajbolje znaju kakav je u ovom slučaju se konkretno radi, o političaru. Nama je DORH, nemojmo ga svesti na ove naše svjetonazorske prijepore, nego nam je DORH skupa sa sudom i u ovom slučaju zamjenikom, ovo što se odvija sa zamjenikom glavnog ravnatelja policije, to su sve nažalost tijela koja bude sumnju u korupciju i to su sve tijela koja su postala ne u funkciji lustraciju o kojoj je govorio kolega Culej, nego su postali, oni su gotovo unovačeni da služe isključivo u čišćenju i stvaranju jednog čistog i nevinog lika i djela političara koji su duboko umreženi i umočeni u korupciju tako da se uistinu kad bolje razmislim, ovo i jest svjetonazorski problem i ovo jest religijska dimenzija jer nam glavno Državno odvjetništvo skupa sa sudovima mnoge proglašava nevinima, duhovnjacima, misticima, slobodnim ljudima i uzorima a trebali bi biti sve što je suprotnost onoga što se odvija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo replike, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Vučetić, evo stvarno ste me iznenadili, moram priznati, uvijek kad god govorite, uvijek mislim gdje će to krenuti ali da ste vi počeli govoriti o temi državnog odvjetnika, g. Jelenića, da ste vi počeli govoriti o perverznoj opasno-neokatekumenskoj organizacija. Pa vi ste kralj, apsolutni kralj. Ja sam stvarno impresioniran, zadivljen. Pokušajte biti još malo, ajde nek izaberem neku pravu riječ, malo opasniji i tako, malo egzaltiraniji, može se vas evo kolega Bauk i ekipa primit u SDP, na dobrom ste putu, samo naprijed, radite jako dobar posao a moramo se svi pobrinuti stvarno da ova opasna perverzna neokatekumenska ne napravi nešto našoj državi, imamo tu jako veliki problem i dobro je da ste upozorili državu na taj veliki problem.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani kolega Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, govorio sam o tome da postaje gotovo jedna perverzna neokatekumenska zajednica. Razlika između neokatekumenske zajednice i perverzne neokatekumenske zajednice je što je jedna perverzna a druga nije. Mislim da to nije problem shvatiti ali ukoliko je, vrlo rado ću vam uzeti iz svojih nekoliko slobodnih dana i vama koliko treba da vam objasnim razliku između perverzna i one koja nije perverzna. To nije samo pojmovna, nego se odnosi i na referiranje onog što pojam znači. A što se tiče eventualno mog članstva u SDP-u, ne trebate se brinuti, ja kao strogi individualac, kao osoba koja nastupa bez ikakvih identiteta, ne mogu biti član nikakve organizacije i nikakvih zajednica ali što bih me veselilo, da i vi to budete a ne da se nalazite u neprestanom pokušaju zavođenja onih koji će vas uvest u Sabor.
Zahvaljujem. Slijedeća replika, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Kolega Vučetić, vi ste u samom početku vašeg izlaganja iako moram priznat, ovaj drugi dio je bio puno zanimljivi, ali referirat ću se na prvi dio, rekli o tome da je državni odvjetnik dao ostavku što je činjenica i pokazali sumnju što uopće Vlada i premijer Plenković misli o toj ostavci i što su oni jer mi cijelo vrijeme, još kad je i bio resorni ministar, mi imamo samo činjenicu, on je ponudio, odnosno on je dao svoju ostavku, Vlada je to prihvatila, Sabor će to isto kao što smo vidjeli iz rasprava prihvatiti, ali uopće stav Vlade i stav premijera, da li je to razlog za ostavku ili je razlog nešto drugo, mi to nismo cijelo vrijeme čuli, dakle njega se samo veže uz to da je bio član ali je on bio član masona, prije nego što je postao državni odvjetnik pa se zapravo referiram na taj dio vašeg, sam početak vašeg izlaganja, hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani kolega Vučetić.
Zahvaljujem poštovana kolegice. Očito je da je glavni državni odvjetnik ako gledamo s pozicije premijera i HDZ-a, trebao ostavku dati zbog njihovih tajnih znanja ne zbog tajnih znanja koje imamo mi niti zbog tajnih znanja koja se njeguju u kultnih radnjama masonske organizacije nego zbog toga što su oni imali nekakvih spoznaja i to je upravo ono što je meni skandalozno u ovom slučaju. Premijer i ministar pravosuđa su trebali reći zbog čega glavni državni odvjetnik treba odstupiti odnosno zbog čega će biti smijenjen, ne mu dolaziti u odvjetništvo i nagovarati ga ili neke druge pojmove možemo upotrebljavati, ucjenjivati ga on odstupi. To je ono što ali očito se radi i stranke djeluju na razini tajnih organizacija, na razini interesnih skupina, lobiranja a upravo da bi to bilo lobiranje zakonito, trebalo bi voditi glavno Državno odvjetništvo riječ o svemu tome.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Joško Klisović, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] potpredsjedniče Sabora. Zašto je smijenjen glavni državni odvjetnik? Oprostite, nije smijenjen, dao je ostavku. A zašto je dao ostavku? Zato što je premijer kazao da će ga smijeniti ako ne da ostavku. E sad, ako je glavni državni odvjetnik popustio pod političkim pritiskom, onda i bolje da je dao ostavku. Takvoga ne trebamo. Da li se ogriješio o zakonu? G. Bauk je upravo čitao razloge zašto državni odvjetnik po zakonu može biti smijenjen. Ispada da se nije ogriješio o zakonu. Onda nam je rečeno da je smijenjen zato što je pripadnik tajne organizacije, masona, slobodnih zidara. Onda je netko našao za shodno da provjere u Registru udruga u RH da li je to tajna organizacija, pa je ispalo da nije, da je registrirana, čak je i voditelj registriran. Aha, onda se preformuliralo, smijenjen je zato što je član polutajne organizacije. Šta je to polutajna organizacija? Definirano nekim propisom RH? Nije. Nakon toga je rečeno da je smijenjen zato što njegovo članstvo u slobodnim zidarima ili masona ga čini ucjenjivim a kao takav ne može obnašati funkciju u javnom interesu, vrlo važnu funkciju. Dakle smijenjen je zato što je ucjenjiv. Pa gledajte, drage kolegice i kolege zastupnici, svi smo mi ucjenjivi. Ako imate neku imovinu i dođu vam i kažu, plati mi za zaštitu, inače ću ti uništiti imovinu, vi postajete ucjenjiv. Ako ne platite, mogu vam uništiti imovinu. To se zove reket ili reketarenje. Dakle, svatko tko ima neku imovinu, također, može biti podložan raznim vrstama ucjena, a na njemu je onda da vidi da li će im podleći ili ne. Pa tako je i sa članstvom u bilo kojoj organizaciji, pa i u Slobodnim zidarima, na vama je da prosudite, hoćete li podleći ili nećete bilo kakvoj ucjeni. Također, je rečeno u smislu ucjenjivosti da ona izvire iz zakletve koju masoni polažu, a to je „branit ću svoga brata, ako treba i svojim životom“. Pa ne čini vam se to malo arhaično? Da pripada nekim davnim prošlim vremenima vitezova, kad se smatralo da brat brata treba i životom braniti? Danas to više nije tako relevantno, ali je dio tradicije jedne organizacije koja se naziva masonima. Postoji i druge organizacije. Ljudi se udružuju po raznim kriterijima. Neki su u Rotaryju, neki u Lions Clubu, neki u Opus Dei-u, neki vamo, neki tamo, neki su vitezovi, od Kamenitih vrata ili od Groba Jeruzalemskog, svatko ide s ljudima s kojima nalazi nešto zajedničko. I zato i treba suditi i zato treba to tretirati kao isključujući razlog za javnu funkciju. Ja sam upravo došao iz BiH, sa puta direktno u sabornicu, nisam išao kući. Došao sam ovdje iz razloga što sam osjetio potrebu da dignem svoj glas za zaštitu slobode. Za zaštitu slobodnomislećih ljudi. Da, ljudi koji slobodno misle. Za zaštitu slobodnog udruživanja hrvatskih građana, ako je u skladu sa zakonom. A one udruge koje su registrirane u Hrvatskoj u skladu sa zakonom, dakle i djeluju u skladu sa zakonom. Kolegice i kolege, mnogo vas je ovdje vrlo olako pljunulo na slobodu. Zamislili ste se. To je loše, borili smo se teško za slobodu ove zemlje, ali i za slobodu svakog čovjeka i njegovog prava na razmišljanje i njegovog prava na udruživanje. Dostupne informacije o Slobodnim zidarima, masonima, kažu, preko interneta, ako ih skupite, da oni djeluju na načelu humanizma, a ne sotonizma ili dogme. Slobodno misle i svoje slobodne misli žele ugraditi u bolje društvo na načelu humanizma. Ja sam nisam mason, da netko ne bi slučajno krivo protumačio ono što govorim. Ja se ovdje zalažem za slobodu svakog hrvatskog građanina da misli i da se udružuje onoliko daleko dokle to ne ide protivno Ustavu i zakonima RH. Na kraju krajeva, mnogi političari u svijetu su danas masoni ili su bili masoni. Oci američke nacije, američkog Ustava su, recimo bili takvi i nitko ih ne sotonizira, kao što smo mi ovdje krenuli činiti to sa pripadnicima udruge masona. Tretiramo ih kao koronavirus, nešto što je opasno za zdravlje naše nacije. Može nas biti sramota. Također, traže se sigurnosne provjere SOA-e, za dužnosnike državne, saborske zastupnike, predsjednika republike, predsjednika Vlade, ministre. Pa gledajte, ja nemam ništa protiv sigurnosnih provjera, sa sam bio predmet sigurnosnih provjera kao profesionalni diplomat. Nikakvih problema s time nemam ni najmanjih. Ali, tko će kreirati vlast u ovoj državi? Obavještajne službe? Hoćemo se vratiti u neka bivša, dobro poznata vremena kad je to radila možda UDBA ili ne znam, Sovjetska obavještajna služba? Ili smo demokratsko društvo gdje narod izabire svoje predstavnike? Pa ako je saborski zastupnik izabran od naroda, on mora časno i etično obavljati svoju dužnost u javnom interesu. Ako to ne čini, treba ga zbog toga smijeniti, a ne zbog toga što je član neke udruge. Ako predsjednik republike bude izabran na neposrednim izborima od građana Hrvatske, tko je taj tko ga može smijeniti? Građani mogu reći, ali nismo znali. E onda je etički da se svatko tko se kandidira u ovoj zemlji i javnost izvijesti o svemu onome što misli da bi ona morala znati prije nego što ljudi glasaju za njega. Ali, vrhunac demokracije je u stvari odluka demosa. Odluka naroda, a ne odluka obavještajne službe može li netko biti na čelu države, Vlade ili saborski zastupnik. Pa ne želimo valjda da nam ponovo kao i u pregovorima s EU-om utvrđuju mjerila slobode. Onaj, onu razinu koju moramo poštivati ako želimo biti demokracija? Zar to nismo sami naučili kroz jedan krvavi rat u kojem smo se borili za slobodu? Ali ne samo za slobodu od agresora koji nas je ubija. Nego i za slobodu misli. Za slobodu djelovanja. Za slobodu udruživanja. Ako je utemeljena na demokratskim načelima u koje vjerujemo. Ako je utemeljena na ustavnom poretku ove zemlje. I zato nemojmo tako olako pljunuti na slobodu. Na one koji se nisu ogriješili o zakonu, na one koji žele graditi bolje društvo u ovoj zemlji i zato su se organizirali. Da li imamo ijedan slučaj da je netko od slobodnih zidara radio protiv interesa naše zemlje? Ako imamo, trebamo raspraviti. Ja za takve slučajeve ne znam. Prema tome, kolegice i kolege, još jedanput, došao sam danas ovdje da dignem svoj glas u zaštiti slobode, slobode ljudi, slobode razmišljanja slobode djelovanja. Posebice ako su one utemeljene na načelu humanizma, altruizma i boljitka za ljudski rod i za naše društvo. I zato molim vas da razmislite dobro što smo pričali danas ovdje i da li ono što smo govorili stvarno stoji ili smo pod utjecajem histerije koja je nastala u našem javnom prostoru. Vjerujem kad nas gledaju iz europskih država ili naši partneri preko Atlantika, da sa zebnjom gledaju način kako mi tretiramo, tumačimo i razumijemo slobodu jer ako nema slobode, nismo, vraćamo se u neka davna vremena u koja se ne želimo vratiti. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Klisović. Replika, poštovani kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Klisović, kad ste govorili o slobodi, o pravu na udruživanja, o sličnim pravima koje ima slobodno društvo, nisam vidio nikoga da je govorio protiv toga i vrlo malo znam o masonima i tim organizacijama o kojima vi očito puno više znate i naravno da u demokratskom društvu, sve što je tajno i mistično, da ljudima i prema javnosti se percipira tako kako se percipira međutim je činjenica da su ti glavno zidari imali prevelik utjecaj na Gabrić i ne znam, da su slobodno dolazili kod njega, snimali državnog odvjetnika, to je problem državnog odvjetnika a ne sloboda na udruživanja, ne sloboda izbora, da li će se netko družiti u ... [[Govornik se ne razumije.]] ili Pepermint, hoće li to bit Tedeschi, Milanović, ovi, oni, Bajić, Vujčić, to mene apsolutno ne zanima, ovdje je ključni problem šta je šef zidara te lože, masona bio kod državnog odvjetnika i snimio ih, to je ključno.
Zahvaljujem. Odgovor, kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepo. Nije problem što je Jelenić član masona, problem je ako je popustio pod pritiskom bilokoga i kompromitirao svoj posao koji mora obavljati u javnom interesu, to je problem. A to što je mason, to ne znači puno. Upravo sam objasnio, ako ste dio bilokoje interesne skupine, zamislite financijske interesne skupine, zamislite Borg interesne skupine i neko vas traži da ne procesuirate nekoga kao što Borg nije procesuiran, u čemu je razlika? U čemu je razlika? Ljudi, mi moramo smijeniti državnog odvjetnika onog trena kada radi odnosno ne radi posao u javnom i državnom interesu. To je razlog za njegovu smjenu a ne dal je član neke udruge. A on mora procesuirati jednako i člana ako postoji zakonski razlozi udruge Borg, neformalno nazvane tako, udruge masoni, udruge Opus Dei.
Zahvaljujem, kolega Klisović. Slijedeća replika, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Evo kolega iz SDP-a je nastupio ovdje kao veliki branitelj masonskih loža u Hrvatskoj. Ja se nadam da će nešto dobiti zbog toga a ono što bih vam ja predbacio, nitko od nas za razmjenu slobodnu ideja, za slobodno udruživanje ali ovdje se radi o tome da ta organizacija krije svoje ciljeve, da se s njom ne može slobodno polemizirati jer mi ne znamo koji je stvarni njezin cilj, mi ne znamo tko su njeni članovi, mi ne znamo što oni rade, oni kriju to. Takva organizacija može biti opasna i za hrvatsku državu i za hrvatsko društvo i ne slažem se s vama da je u redu da glavni državno odvjetnik bude član jedne takve organizacije koja podsjeća na mafijaške organizacije jer ima i omertu, znači oni se moraju i moraju međusobno štititi kao članovi i apsolutno je nedopustivo [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] i zastrašujuće da vi branite pravo da glavni državni odvjetnik bude član masonske organizacije. Ja pozivam birače [[Upadica Brkić: Kolega Grmoja.]] da pogledaju ovaj istup za što se zalaže jedna od najvećih hrvatskih stranaka.
Kolega Grmoja, pogledajte vrijeme, kolega, ja bi vas lijepo molio da pripazite malo u tom vašem zanosu i u strastvenom govoru, da pripazite na pravila koja vrijede u Hrvatskom saboru. Izvolite, kolega Klisović.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, ja nisam trgovac vrijednostima u koje vjerujem kao što ste očito vi, ja ću braniti slobodu svakog građanina Hrvatske da govori i misli ono što treba i što želi i da se udružuje sve dok to nije protivno našem ustavnom poretku i vrijednostima demokracije u koje vjerujemo. Tu sam bio puno jasniji nego što ste vi tumačili i ponovo manipulirate i pozivate birače da nasjednu na ove jeftine populističke manipulacije, sram vas bilo. To je protivno interesima ovog naroda, takvo manipuliranje ljudima, izvrtanje činjenica. Da, branit ću pravo ne samo masona nego i onih u Opus Dei i onih U ime obitelji, i onih u GONG-u, i onih bilokojih koji djeluju u najboljoj namjeri na načelima humanizma, da razvijaju naše društvo i neću biti trgovac vrijednostima niti ću na njima politički poentirat na način koji vi želite.
Zahvaljujem, kolega Klisović. Povreda Poslovnika, poštovani kolega Grmoja, izvolite.
Dakle, povreda čl. 238., ja nisam nikakav trgovac vrijednostima, moja načela i vrijednosti su sasvim jasne i ja se isto tako zalažem da slobodu a vi biste trebali objasniti za kakvu slobodu tajnih organizacija i njihovih ciljeva se vi zalažete. Ako mi ne znamo i ne možemo polemizirati s tim masonima, neka masoni dođu ovdje na bilokoji okrugli stol, evo možete ga organizirati vi ili ja i onda ćemo polemizirati [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] o njihovim idejama ali oni svoje ideje, ciljeve i članstvo kriju [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] a vi branite to i to je ono što je skandalozno.
Kolega Grmoja, maloprije sam vas upozorio da malo pripazite na vrijeme. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Kolega Bulj, dozvolite da ja završim, dakle čl. 238. ne govori o nikakvim trgovcima niti o trgovini, zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika, temeljem čl. 239. izričem vam opomenu, smatram da nije povrijeđen Poslovnik i nemojte molim vas zloupotrebljavat taj institut. Izvolite, kolega Klisović, povreda Poslovnika.
Kolega Grmoja, maloprije sam vas upozorio da malo pripazite na vrijeme. … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Kolega Bulj, dozvolite da ja završim, dakle čl. 238. ne govori o nikakvim trgovcima niti o trgovini, zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika, temeljem čl. 239. izričem vam opomenu, smatram da nije povrijeđen Poslovnik i nemojte molim vas zloupotrebljavat taj institut. Izvolite, kolega Klisović, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Klisović … … [[Upadica Grmoja, ne razumije se.]] Kolega Grmoja, molim vas, poštovani kolega Klisović, ne smatram da je povrijeđen Poslovnik i molim vas nemojte zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika, temeljem čl. 239. izričem vam opomenu. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Gordan Maras. Nije nazočan. Poštovani kolega Hrvoje Zekanović, nije nazočan. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Jeste donijeli prijavnicu? Kolega Bulj, u ime kluba MOST-a nezavisnih lista, završno, izvolite.
Hvala lijepo. Evo ovdje smo danas u ovoj raspravi, uvaženi tajniče, ministar je otišao maloprije, ovo je značajna rasprava u biti o smjeni državnog odvjetnika tj. njegova ostavka koja je bila ali vidjeli smo ovdje se u ovoj raspravi, došlo je do različitih mišljenja, gledanja na određene stvari, došlo je čak do pokušaja nekome lijepljenja da nije za slobodu kao što je g. Klisović rekao nama iz MOST-a, ja sam se i borio za ovu slobodu i osjećam potrebu i dalje se boriti za slobodu ali ne za tajne organizacije i njihove interese koje su dovele na rub hrvatsko društvo, ne za organizacije koje se financiraju ko zna odakle, ali nemam nikakav problem nit sam istraživao nikada ni masone ni neke druge, nikada se nisam bavio s tim problemom jer ta mistika njihova koja ostaje u javnost, ja sam rekao da to može biti refleksija na javnost, ta mističnost, načini izbora, o tome ste vi govorili međutim vi ste ovdje explicite stavljali naljepnicu da se mi svi moramo sramiti što čovjeka napadamo da je mason. Znači vi ste u ovome slučaju rekli da neko napada nekoga da je mason. Nije u tome problem, nego su masoni imali preveliki utjecaj na državnog odvjetnika kojega su oni postavili preko sustava. Znači državni odvjetnik je mason, to je priznao i postao je mason a da i uzeo je i Državno odvjetništvo i oni su imali utjecaja jer sam šef zidara lože Gabrić je rekao da je bio sa državnim odvjetnikom razgovarao, snimio ga je i to je dokazano da je prevelik utjecaj tih interesnih skupina bio bez obzira kako se ono zvalo u ovome slučaju, masoni. Nikakvo to nije ugrožavanje sloboda, pravo na udruživanja niti je to itko ovdje spomenuo ali mističnost tih kako oni kažu, uglednih, imućnih ljudi, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] njihovi obredi meni nisu poznati, kolega, ja nisam… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] njihovi obredi ja ne znam kako djeluju, kako izgledaju ali samo znam da se oni hvale i daj e sam državni odvjetnik rekao da je on preponosan šta je da ga je to ponijelo kad je dobio poziv u masonsku ložu, da ga je to ponijelo i to je činjenica da on se tu dobro osjeća, da su tu bogati, imućni, najpametniji, najbolji, najinteligentniji ljudi unutar društva i oni se primaju po posebnim procesima. Ja nemam s njima nikakvoga posla, premda sam, mogu se i ja proglasiti šefom lože u mome Suhaču glavnim zidarom, imamo sve misterije, imamo sve, znači nikakav problem što se tiče udruživanja da na taj način i mi funkcioniramo. Na kraju bi samo rekao da je najveći problem što Državno odvjetništvo i svi državni odvjetnici nisu odradili posao koji su trebali odraditi a to je uvaženi tajniče, kolegice i kolege zastupnici, šta je država koruptivna i u državu kriminalci još uvijek slobodno šetaju. Ja ću još jednom reći, Državno odvjetništvo koje nije riješilo ključne probleme iz rata, ratnog profiterstva, ja sam spominjao taj problem a ima ih, pljačke firmi, tvrtki, onoga gdje su ljudi stvarali dobro, znači Državno odvjetništvo nije radilo svoj posao. Ja sam osobno, ne govorim ovo da se ja sad borim protiv korupcije, ja sam osobno digao kaznenu prijavu za novo naoružanje za tvrtku kojoj je obitelj Tedeschi vlasnik. Znači nije to jednostavno, nije to jednostavno, možda je jednostavnije otić u Imotski Arsenu Bauku i dignut dolje protiv maškara kaznenu prijavu ali protiv Emila Tedeschkoga ili prije protiv Todorića, ja sam digao, nemam ja nikakav problem niti protiv Vujčića ali to te ugrožava, mene ugrožava, naravno da će to sad bit e to je hrabrost, zato bi ja mogao reći, evo rekao sam maloprije, danas da predložimo primjera Arsena bauka za državnog odvjetnika jer se pokazao hrabar u potezu oko Imotskoga sa maškarama, državni odvjetnik za maškare, može Nenad Stazić jer je hrabar bit državni odvjetnik za '45. i poraće jer poziva da se nije završio posao, pa da vidimo koga još treba ubit, možemo mi nać razne kriterije. G. Beljak je govorio da UDBA nije dovoljno pobila, njega ćemo za državnog odvjetnika za UDBA-u, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] za emigraciju, pardon. Znači možemo nać 1001 razlog međutim državni odvjetnik mora bit stup progona i zaštite javnog interesa, to u Hrvatskoj nije bio primjer i g. Jelenić i ovi prije nisu radili svoj posao, ja imam primjer osobni. Prema tome, u ovome slučaju državni odvjetnik je trebao davno otić a mi moramo razmisliti i Vlada ili netko budući, na koji način birati državne odvjetnike da rade profesionalno i u zaštiti javnog interesa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. S ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu. Zahvaljujem se poštovanom državnom tajniku g. Kristijanu Turkalju na obrazloženju prijedloga. Glasovat ćemo ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Odluke o razrješenju Dražena Jelenića dužnosti glavnog državnog odvjetnika RH. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke o razrješenju Dražena Jelenića dužnosti glavnog državnog odvjetnika RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 103 za i 1 suzdržani i 2 protiv donijeta odluka u tekstu kako je predložila Vlada RH. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Krećemo s radom. Odbor za financije i državni proračun predložio je temeljem članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora da provedemo objedinjenju raspravu o sljedeće dvije točke: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond, drugo čitanje, P.Z. br. 842, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava, prvo čitanje, P.Z.E. br. 843 Slažemo li se s takvom odlukom? Ima li netko protiv? Ako se slažemo onda ćemo tako i napraviti. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani Zdravko Zrinušić državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.