Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 22. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske gospođu Jadranku Kosor, potpredsjednika i ostale nazočne članove Vlade. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje je prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskog sabora započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast Domovini izvođenjem himne "Lijepa naša Domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša Domovino" – - Neka im je vječna hvala i slava! – Zapisnik 20. i 21. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnike 20. i 21. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici, prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su točke koje nismo raspravili na 20. sjednici Hrvatskog sabora tiskana tanjim slovima. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 13. novih točaka pod rednim brojevima, 2, 7, 11, 20, od 22 do 28, te točke 63 i 64. To su: Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika s konačnim prijedlogom zakona. I postupak Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zračnim lukama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Islanda o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, hitni je postupak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, hitni postupak. Prijedlog zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja, prvo čitanje. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni program "Razvoj ljudskih potencijala" za pomoć Zajednice iz instrumenata pretpristupne pomoći u sklopu komponente "Razvoj ljudskih potencijala" u Hrvatskoj s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni program "Regionalna konkurentnost" za pomoć Zajednice iz instrumenta pretpristupne pomoći u sklopu komponente regionalni razvoj u Hrvatskoj, hitni postupak. Prijedlog odluke o prihvaćanju stajališta Republike Hrvatske o izmjenama i dopunama protokola 4 uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između europskih zajednica i njihovih država članica s jedne i Republike Hrvatske s druge strane, s prijedlogom zaključka. Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama statuta Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje. Predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar. Prijedlog Zakona o izbornim jedinicama za izbor zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje. Predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda, pod točkama 1., 2., od 4. do 12., od 14. do 23., točke 25., 26. i točka 29. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. Ja sam pročitao kada sam obrazlagao prijedlog konačnog dnevnog reda koji su to zakoni koji su predloženi da se donesu po hitnom postupku, da ih ponovo ne, su bili uz poziv, pa ćemo ih još jedanputa. Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Prijedlog Zakona o mirenju. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o odvjetništvu. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zračnim lukama. Prijedlog Zakona o potvrđivanju svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom. Prijedlog Zakona o potvrđivanju prvog dodatnoga protokola uz opća pravila svjetske poštanske unije. Prijedlog Zakona o potvrđivanju osmog dodatnoga protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o poštanskim uslugama plaćanja. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti svjedoka. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Poljske, o suradnji na suzbijanju kriminala. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, P.Z.E. broj 676. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama općeg Poreznog zakona, P.Z.E. broj 691. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Islanda, izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanja izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Komisije europskih zajednica o osnivanju te povlasticama i imunitetima izaslanstava Komisije europskih zajednica u Republici Hrvatskoj. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta poljoprivrednih proizvoda, P.Z.E. broj 696. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije kojim se mijenja sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije za višegodišnji operativni program razvoj ljudskih potencijala. I Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije kojim se mijenja sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije za višegodišnji operativni program regionalna konkurentnost. I Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o privatizaciji INA - Industrija nafte d.d. s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, točka 59. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Zastupnik, gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, klub Hrvatske demokratske zajednice se protivi hitnom postupku prijedloga pod rednim brojem 59., to je Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o privatizaciji INA – Industrija nafte. Obrazloženje. Hrvatska je potpisala pretpristupne ugovore, Hrvatska je potpisala Lisabonski ugovor, Hrvatska je zaključila poglavlje 4. sloboda kretanja kapitala, a predloženi zakon kosi se sa sva tri ova dokumenta. Prema tome tražimo da zakon ide u redovitu proceduru, kako bi se to moglo dobro raspraviti. Hvala.
Hvala. Ima li još primjedbi? Gospodin zastupnik Damir Kajin.
Gospodine potpredsjedniče, osobno se protivim da po hitnom postupku se raspravlja o zakonu, o dopuni Zakona o tržištu električne energije, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 695. Vi jako dobro znate, svi mi znamo, da se u ovom trenutku vode određeni kazneni postupci protiv bivšeg potpredsjednika Vlade gospodina Polančeca, predsjednika uprave HEP-a gospodina Mravka, itd. S jedne strane, jedne ljude se sudi, a sada njihovi nasljednici u Vladi naprosto predlažu odredbe kako bi se de facto ili nekoga rehabilitiralo ili nekoga aboliralo, kako bi se činilo ono isto što su oni sami ranije činili. Ovaj zakon u javnosti je već dobio popularan naziv Jadrankin zakon, i zato bi bilo gospodine potpredsjedniče dobro da se ovaj zakon skine s dnevnog reda. I vi šutite.
Ima li još prigovora na prijedloge da se pojedini zakon donese po hitnom postupku? Nema. Naglašavam da su točke 4., 5., 14., 17., 18. i 22. konačnog prijedloga dnevnog reda usklađuju sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. To su Prijedlog Zakona o mirenju, s konačnim prijedlogom zakona, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o odvjetništvu, s konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o zaštiti svjedoka, s konačnim prijedlogom zakona. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona s konačnim prijedlogom zakona i prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uređenju tržišta, poljoprivrednih proizvoda s konačnim prijedlogom zakona. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Molim uključimo se. Nazočno je 97 zastupnica i zastupnika, imamo kvorum tako da možemo pravovaljano odlučivati. U pogledu Zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije zastupnik Damir Kajin stavio je primjedbu na donošenje ovoga zakona po hitnom postupku. Molim predsjednicu Vlade da se očituje o ovom prijedlogu.
Gospodine potpredsjedniče Vlada ne prihvaća prijedlog gospodina Kajina, dapače Vlada inzistira da se ustraje na hitnom postupku. Nijedan argument koji je gospodin zastupnik Kajin iznio suprotstavljajući hitnome postupku i uopće ovome zakonu apsolutno nije utemeljen i nije istinit. Dapače, ovim zakonom Vlada osigurava, vjerujem da će ga većina u Saboru i veća većina od one koju vladajuća koalicija ima prihvatiti, omogućava transparentno poslovanje, apsolutnu zaštitu države i jedan je od mehanizama prije svega u očuvanju radnih mjesta u Šibeniku i Šibensko-kninskoj županiji vezano za TLM, ali sasvim sigurno transparentno poslovanje onakvo kakvo želimo, kakvo vjerujem i vi u IDS-u želite. Pa ako ste već taj zakon nazvali "Jadrankin zakon" onda ga ja Jadranka iz sve snage podupirem i predlažem da ostane u hitnoj proceduri. Hvala.
Hvala. Idemo na glasovanje. Molim uključite se. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije? Rezultat? 88 glasova za, 8 suzdržano i 6 protiv donijet ovaj zakon po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika? Nema. Idemo na glasovanje. Molim uključimo se glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je sa 94 glasa za, 4 suzdržana i 1 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakonski prijedlog. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o izvršavanju kazne zatvora? Nema. Molim uključimo se glasovati. Rezultat? Sa 96 glasova za, 3 suzdržana i 1 protiv i ovaj zakon ide u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zračnim lukama? Nema. Molim glasovati. Rezultat? Sa 85 glasova za, 5 suzdržanih, 5 protiv u dnevni red po hitnom postupku je uvršten ovaj zakonski prijedlog. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Svjetske poštanske konvencije sa završnim protokolom? Nema. Molim uključimo se, možemo glasovati. Rezultat? 95 za, 2 suzdržana i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju prvog dodatnog protokola uz opća pravila Svjetske poštanske unije? Nema. Molim uključimo se, možemo glasovati. Rezultat? 93 za, 1 suzdržan i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju prvog dodatnog protokola uz opća pravila Svjetske poštanske unije? Nema. Molim uključimo se, možemo glasovati. Rezultat? 95 za i 1 suzdržan, ide u hitni postupak. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka Zakona o potvrđivanju osmog dodatnog protokola uz Ustav Svjetske poštanske unije? Nema. Molim uključimo se, možemo glasovati. Rezultat? Jednoglasno sa 90 glasova za ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u linijskom i povremenom obalnom pomorskom prometu? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. 89 za, 3 suzdržana, ide po hitnom postupku. Ima li primjedbe kod primjene hitnog postupka kod Sporazuma o poštanskom uslugama plaćanja. Nema. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat. Jednoglasno sa 91 glas za je ovaj Zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Poljske o suradnji na suzbijanju kriminala, molim uključimo se, idemo glasovati. Rezultat. 94 za, 2 suzdržana, ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Nema. Molim uključimo se i možemo glasovati. Rezultat. 91 za, 3 suzdržana i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina. Nema. Molim uključimo se. Glasujmo. Rezultat. Sa 89 za i 3 suzdržana i ovaj Zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Islanda o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju plaćanja poreza na dohodak. Nema, molim uključimo se, glasovati. Rezultat. SA 85 glasova za i 1 suzdržanim i ovaj Zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Komisije Europskih zajednica o osnivanju te povlastica i imunitetima izaslanstva komisija Europskih zajednica u Republici Hrvatskoj. Nema, glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 88 glasova za i 1 suzdržanim u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakonski prijedlog. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Nema molim uključimo se, glasovati. Rezultat. 95 za, 5 suzdržanih i ovaj zakonski prijedlog je uvršten na dnevni red po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni program razvoj ljudskih potencijala. Nema. Molim uključimo se. Glasovati. Rezultat. Jednoglasno sa 93 glasa za, ovaj Zakonski prijedlog uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije kojim se mijenja Sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije za višegodišnji operativni program "Regionalna konkurentnost". Nema. Molim uključimo se i glasovati. Rezultat. Jednoglasno sa 94 glasa za, ovaj Zakonski prijedlog uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Zakon o dopuni Zakona o privatizaciji Industriji nafte d.d., predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Zastupnik Andrija Hebrang stavio je prigovor da se ovaj Zakon uvrsti u dnevni red po hitnom postupku. Trebamo glasovati da se ovaj dnevni red uvrsti u dnevni red po hitnom postupku. Molim uključimo se. Rezultat. Za hitni postupak 26, suzdržanih 2, 72 protiv, dakle ide u redovitu proceduru. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu, nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog Dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. O točkama 2., 7., 11., 20., 22., 23., 25. i 26. izjasnili smo se prigodom glasovanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnika prigovor na točke 24., 27., 28., 63. i 64. Konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za ovu sjednicu a to su: Prijedlog zakona o zaštiti od svjetlonosnog onečišćenja, prvo čitanje. Prijedlog odluke o prihvaćanju stajališta Republike Hrvatske o izmjenama i dopunama protokola 4 uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između europskih zajednica i njihovih država članica s jedne strane i Republike Hrvatske s druge strane. Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama Statuta Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar i Prijedlog zakona o izbornim jedinicama za izbor zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, predlagatelj zastupnik Dragutin Lesar. Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, ako nema prigovora, a nema, dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205. stavku 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđen dnevni red. Predlažem da se slažete da ga ne čitam u cijelosti nego dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda uz izmjenu da onaj zakon, Kluba zastupnika SDP-a ide u prvo čitanje. Dnevni red je utvrđen.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, molim vas da se uključimo radi kontrole kvoruma. Molim vas tko se nije uključio nek' se javi! 86. Nadam se da nas. 97 po brojenju a uključilo se je 86, pa molim da se ova razlika pokaže i na našim ovim ključićima. Prelazimo na dopunu dnevnog reda ove sjednice. Sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika dopuna 22. sjednice. Predlažem tu dopunu sa 3 točke dnevnog reda. 1. Prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa. To je P.Z. br. 703. i bilo bi prvo čitanje. 2. Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i tri člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Predlagatelj: Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. 3. Prijedlog odluke o izboru jednog suca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Predlagatelj: Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Prijedlog dopune dnevnog reda vam je dostavljen na klupe. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 22. sjednice? Ako nema gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala. Prelazimo na glasovanje o pojedinim raspravljenim točkama i zaključenim točkama dnevnog reda. 1. Izvješće o obavljenim revizijama za 2009. godinu. Posebni dio skidanje tajnosti. Predlagatelj Državni ured za reviziju Republike Hrvatske i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost predlaže skidanje oznake tajnost s posebnog dijela izvješća obavljene revizije poslovanja za 2009. godinu. Želi li predsjednik odbora dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Dajem na glasovanje prijedlog odbora da se skine oznaka tajnosti sa izvješća obavljene revizije na 2009. godinu, posebni dio. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Jednoglasno 99 za, da se skine oznaka tajnosti sa ovog izvješća. Dame i gospodo zastupnici da li, idemo dalje. 78. Molim uključimo se i provjerimo kvorum, pa ćemo onda glasovati o dopuni dnevnog reda. Jesmo li se svi uključili molim vas? Molim? E dobro, onda molim da se utvrdi dnevni red brojanjem. Da se utvrdi kvorum naravno. 79. Dakle, imamo kvorum da bi mogli glasovati o dopuni dnevnog reda. Dakle, na temelju članka 204. stavka 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 22 sjednice sa pet novih točaka. 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske unije i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu "Mladi na djelu" i Akcijskom programu u području cjeloživotnog učenja (2007.-2013.), s konačnim prijedlogom zakona. To bi bio hitni postupak. P.Z.E. br. 704. 2. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela, s konačnim prijedlogom zakona. Hitni postupak, P.Z. br. 705. 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt dovršetka koridora VC", s konačnim prijedlogom zakona. Također hitni postupak, P.Z. br. 706. 4. Konačni prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa. Drugo čitanje, P.Z. br. 703. 5. Prijedlog odluke o proglašenju "Nacionalnog dana borbe protiv raka vrata maternice" u Republici Hrvatskoj. Predlagatelj je Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljeno je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma o razumijevanju između Europske unije i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u "Programu mladi na djelu" i akcijskom programu u području cjeloživotnog učenja (2007.-2013.) sa konačnim prijedlogom zakona. To je hitni postupa, prvo i drugo čitanje. P.Z. br. 704. točka prva usklađuje sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona ne glasujemo. Dakle, utvrđujem da postoji kvorum od 79, jel' tako. Sada 80, pa možemo odlučivati. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na hitnost postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o novčanoj naknadi žrtvama kaznenih djela? To je točka 2., P.Z. broj 705. Nema. Idemo na glasovanje. Molim tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj hitni postupak za ovaj zakon je prihvaćen jednoglasno sa 80 glasova. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "projekt dovršetka koridora VC", to je P.Z. 706., točka 3. Nema. Tko je za hitnost postupka za ovaj zakon? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno, 80 glasova. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 22. sjednice, to su točke 4. i 5. predložene u dopuni? To su Konačni prijedlog Zakona o sprječavanju sukoba interesa, drugo čitanje, P.Z. br. 703., i Prijedlog Odluke o proglašenju "Nacionalnog dana borbe protiv raka maternice" u Republici Hrvatskoj, Predlagatelj: Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb? Ako nema, gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala vam.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Naime, ovo je jedan izuzetno osjetljiv zakon što nam govori upravo i slučaj vukovarskog branitelja Tihomira Purde i upravo zbog toga kako ne bi preko noći donosili zakone koji mogu imati ozbiljne posljedice po Hrvatsku, po hrvatske branitelje predlažem da ovaj zakon ne ide u hitni postupak.
Da ne ide u prvo čitanje? ... [[Upadica se ne razumije.]] A u redovnu proceduru. Evo, čuli smo prijedlog da ovaj prijedlog zakona ne ide u hitni postupak nego u redovitu proceduru. Molim uključimo se i glasujmo o tome. Tko je za primjenu hitnog postupka ili protiv toga jel'? Rezultat? Ovaj zakon je uvršten većinom glasova po hitnom postupku, 80 glasova za, 3 suzdržana i 19 protiv. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 22. sjednice tj. točke 3. i 4. da je ne čitam ponovno? Ako nema, gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Dame i gospodo prije nego dam riječ predsjedniku Povjerenstva nakon rasprave po klubovima rekao sam da bi u 11,30 sati proširili dnevni red. Pa nakon toga ćete vi dobiti riječ. To ćemo nadam se vrlo brzo završiti. Evo najprije kvorum, da vidimo imamo li kvorum. Molim vas uključimo se. Imamo li rezultat? Molim vas uključimo se i provjerimo dal smo se uključili. Imamo kvorum, 84 ovdje je prijavljeno. Dakle, gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 22. sjednice sa 9 novih točaka. Prvo, prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o biogorivima za prijevoz, s konačnim prijedlogom zakona, to je hitni postupak, P.Z. br. 709. Drugo, prijedlog Zakona o Policiji, s konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 710. Treće, prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju u vezi s pokusnim Programom za očuvanje i obnavljanje kulturne baštine u područjima sukoba na Zapadnom Balkanu za 2009. godinu između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 711. Četvrto, prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponentne prekogranična suradnja Programa IPA za 2009. godinu, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 712. Peto, prijedlog Zakona o potvrđivanje Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponentne prekogranična suradnja Programa IPA za 2009. godinu, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 713. Šesto, prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-BiH u okviru komponentne prekogranična suradnja Programa IPA za 2009. godinu, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 714. Sedmo, prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu financiranja i sudjelovanja Hrvatske u transnacionalnim programima europske teritorijalne suradnje Europskog fonda za regionalni razvoj "Jugoistočna Europa" i "Mediteran" u okviru komponente prekogranična suradnja instrumenta za pretpristupnu pomoć IPA za 2009. godinu, sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 715. Osmo, prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj je Odbor za pravosuđe. I deveto, prijedlog Odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Predlagatelj također Odbor za pravosuđe. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o biogorivima za prijevoz, to bi bio P.Z. br. 709., točka 1.? Nema. Onda uključimo se i glasujmo o predloženoj hitnosti postupka za donošenje ovog zakona. Uključimo se i glasujmo. Ako predlažete da to dizanjem ruku pa će ići malo brže. Dobro, onda ćemo dizanjem ruku. Oprostite, tko je za prijedlog da ovaj zakon ide po hitnom postupku molim da digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Nema, jednoglasno sa 98 glasova. Idemo dalje. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o policiji, P.Z. 710. točka 2. Gospodin Igor Dragovan.
Protivimo se hitnosti postupka prilikom donošenja Zakona o policiji iz jednostavnog razloga zato što ne vidimo potrebu za hitnost postupka. IZ tri razloga, prvo to nije Europski zakon i nije uvjet, jer kada bi bio uvjet, kako ga vi predlažete tada bi uistinu utvrdili činjenično stanje da je policija neefikasna, da nije neovisna, da je politizirana, mi smatramo da nije. A ovdje je navedeno da je to jedno od mjerila za zatvaranje 23. poglavlja, mislim da nema potrebe za hitnost postupka. Drugo, u Zakonu se u Prijedlogu zakona se smanjuju ljudska i osobna prava policijskih službenika i mislim da to zahtjeva puno temeljitiju i širu raspravu u Hrvatskom parlamentu nego u hitnosti postupka i treće ima dovoljno vremena do izbora da imenujete sve policijske dužnosnike i u redovitoj proceduri.
Molim vas, imamo primjedbu na uvrštavanje ove točke dnevnog reda po hitnom postupku pa vas molim da to utvrdimo elektroničkim glasovanjem, da ne bi bilo nikakve sumnje oko tog našeg opredjeljenja. Dakle, uz protivljenje da ide po hitnom postupku. Molim uključite se i izjasnite se o hitnosti postupka kod ovog Zakona. Uključite se i glasujte, kada god budemo imali protivljenje najbolje je onda elektroničkim putem glasovati tako da znamo točno što se dogodilo. Rezultat. Ovaj Prijedlog o hitnosti postupka prihvaćen je sa 70 glasova za, ništa suzdržanih i 26 protiv. Treće, ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju u vezi s pokusnim programom za očuvanje i obnavljanje kulturne baštine u područjima sukoba na zapadnom Balkanu za 2009. godinu između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije, P.Z. 714. točka 3. Nema, ako nema. Tko je za to da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Dizanjem ruku. Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Dakle jednoglasno sa 102 glasa. 4. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2009. godinu, P.Z. 712. točka 4. Ima li primjedbi? Nema. Molim tko je za ovaj Prijedlog da ide po hitnom postupku, da digne ruku? Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Suzdržan? I ovaj Prijedlog zakona je prihvaćen da ide po hitnom postupku jednoglasno sa 102 glasa. 5. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Crna gora u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2009. godinu, P.Z. br. 713. pod točkom 5? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku za ovaj Prijedlog zakona? Hvala. Ima li tko protiv? Suzdržan? I ovaj zakon je prihvaćen jednoglasno da ide po hitnom postupku sa 103. glasa. 6. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja programa IPA, za 2009. godinu, P.Z. br. 714.? Ako nema, stavljam ovaj Prijedlog na glasovanje. Tko je za da ide po hitnom postupku? Protiv? Suzdržan? I ovaj Zakon je uvršten po hitnom postupku jednoglasno sa 103 glasa. 7. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o programu financiranja sudjelovanja Hrvatske u transnacionalnim programima Europske teritorijalne suradnje Europskog fonda za regionalni razvoj "Jugoistočna Europa" i "Mediteran" u okviru komponente prekogranična suradnja instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) za 2009. godinu, P.Z. br. 715 pod točkom 7? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 104 glasa je prihvaćen ovaj Prijedlog. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na uvrštavanje ostalih točaka na dnevni red 22. sjednice, to su točke 8. i 9. tj. Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnoodvjetničkog vijeća iz reda zastupnika i Prijedlog odluke o imenovanju članova Državnog sudbenog vijeća iz reda zastupnika. Ako nema primjedbi onda je gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala vam lijepa. Sada ćemo nastaviti sa ovom sjednicom, molim gospodina Vladimira Šeksa da preuzme predsjedavanje, a ja u međuvremenu dajem riječ predlagatelju, predstavniku predlagatelja gospodinu Željku Jovanović nakon rasprave po klubovima. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Ja se zahvaljujem na svemu što je rečeno u raspravi po klubovima jer očito da je Nacionalno vijeće dobilo podršku za svoj rad, zahvaljujem se i svima koji su svjedočili mom karakteru, jer uvjeravam vas da će to biti dodatni poticaj da radim još bolje i aktivnije nego do sada. Uspješna borba protiv korupcije nije samo važan preduvjet ulaska Hrvatske u Europsku uniju ona je prije svega preduvjet boljeg i kvalitetnijeg života u Republici Hrvatskoj. IZ mog uvodnog izlaganja kao i iz onog što je rečeno po klubovima jasno je da je korupcija veliki karcinom i Hrvatskog društva lijek za taj karcinom u svijetu je poznat. U Hrvatskoj se počeo primjenjivati od nedavno, još uvijek nedovoljno, a ja naglašavam da će Nacionalno vijeće u skladu sa svojim ovlastima učiniti da ta terapija bude što dostupnija. Samo nekoliko osvrta na pojedine Klubove zastupnika. Posebno želim naglasiti da je funkcija potpredsjednika Nacionalnog vijeća uvedena na moj prijedlog. Dakle, ja sam inicirao izmjenu POslovnika i tražio da se uvede funkcija potpredsjednika i da bude iz redova vladajućih, budući je predsjednik iz redova oporbe. Zašto? Neograničena vlast, neograničeno korumpira, a korupcija je vlast plus monopol minus transparentnost. I ono što ja posebno njegujem u nacionalnom vijeću, mi smo u nacionalnom vijeću jako različiti, nerijetko različito razmišljamo, ali to različito razmišljanje u pravilu daje i najbolje rezultate. A najsigurniji način da se mladi u HRvatskoj korumpiraju je učiti ih da više poštuju one koji misle slično nego oni koji misle različito od njih. Posebno bih se osvrnuo na prijedlog kolege Beusa, mislim da je dobra ideja. U Hrvatskoj zapravo još uvijek nije jasno što je politička korupcija. Pa ću predložiti na prvoj sjednici nacionalnog vijeća da organiziramo jednu tematsku sjednicu upravo na temu što je to politička korupcija. Što se tiče kolege Grubišića, on je nabrajao čitav niz slučajeva i pitao se da li je to korupcija. Kolegice i kolege odgovor je jasan, svaka zloupotreba javne ovlasti u privatne svrhe je korupcija. Vrlo kratko, kolegica Ingrid Antičević Marinović je govorila o materijalnim uvjetima u kojima radi nacionalno vijeće. Dakle, ono radi u skromnim uvjetima, ali meni se čini da će rad u ovom mandatu biti razlog zašto u sljedećem mandatu to nacionalno vijeće treba dobiti bolje uvjete da bi moglo raditi još kvalitetnije. Prema tome, završavam sa onim što je govorio kolega Kunst, dakle nije dovoljno donijeti zakone, to i EU kaže. Zakone treba provoditi u praksi, a ovo nacionalno vijeće ima upravo taj zadatak da potiče provedbu zakona u praksi svaki dan jer mi imamo dobar zakonodavni okvir, imamo dobar institucionalni okvir. Dakle, okvir za sliku je prazan, kistovi su u rukama onih koji bi trebali tu sliku naslikati, a naš je zadatak kao saborskih zastupnika da potičemo sve one da taj kist koriste sve više i da slika u okviru bude remek djelo borbe protiv korupcije u Hrvatskoj.
Molim da utvrdimo kvorum, prešli bi na glasovanje o prijedlogu dopune dnevnog reda i o raspravljenim točkama. Za sada prema računalu 86, imamo kvorum. Dakle sukladno članku 204. stavka 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 22. sjednice sa 14 novih točaka. Prvo, Konačni prijedlog zakona o zadrugama, drugo čitanje. Drugo, Prijedlog zakona o radnim i socijalnim sudovima, prvo čitanje, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. Treće, Prijedlog zakona o subvencioniranju i državnom jamstvu stambenih kredita s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Četvrto, Prijedlog zakona o potvrđivanju memoranduma između Vijeća ministara Albanije, Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, Vlade Republike Makedonije, Vlade Republike Srbije, Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne gore o namiri duga Republike Albanije po osnovi obračuna vezanih uz robnu razmjenu između Republike Albanije i bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, s Konačnim prijedlogom zakona. Peto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, prvo čitanje. Šesto, Prijedlog zakona o jamstvenom fondu za poticaj gospodarskom razvitku, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Sedmo, Prijedlog zakona o registru zaposlenih u javnom sektoru, hitni postupak. Osmo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Makedonije o suradnji o zaštiti od prirodnih i tehničko-tehnoloških katastrofa, hitni postupak. Deveto, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike hrvatske i Vlade Ruske Federacije o suradnji na području sprječavanja prirodnih i civilizacijskih katastrofa i uklanjanja njihovih posljedica, hitni postupak. Deseto, Prijedlog zakona o posebnom porezu na kavu, P.Z.E. br.724, hitni postupak. 11. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije Centra za provedbu Zakona u jugoistočnoj Europi, hitni postupak. 12. Izvješće o izvješće o izvršenju godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske. 13. Izvješće o radu Nacionalnog odbora za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2010. godine. 14. Prijedlog odluke o imenovanju članova Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije. Poslovnik određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini Zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se prijedlog zakona o posebnom porezu na kavu s Konačnim prijedlogom zakona hitni postupak P.Z.E. br. 724 točka 10. usklađuje sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona ne glasujemo. Imali tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o subvencioniranju i državnom jamstvu stambenih kredita? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Sa 80 glasova za, 7 suzdržanih u dnevnim red po hitnom postupku je uvršten ovaj zakonski prijedlog. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju memoranduma između Vijeća ministara Albanije i Vijeća ministara BiH, Vlade Republike Makedonije, Vlade Republike Hrvatske, Vlade Republike Crne Gore i Vlade REpublike Srbije o namiri duga Republike Albanije po osnovi obračuna vezanih uz robnu razmjenu između Republike Albanije i bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije s Konačnim prijedlogom Zakona? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Sa 93 glasa za, 2 suzdržana donesen je ovaj zakonski prijedlog. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o jamstvenom Fondu za poticaj gospodarskom razvitku? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Sa 85 za, 2 suzdržana ide u hitni postupak. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o registru zaposlenih u javnom sektoru? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Sa 82 za, 1 suzdržanim, 1 protiv donesen ovaj prijedlog zakona uvršten je u hitan postupak. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlada Republike Hrvatske i Vlade REpublike Makedonije o suradnji u zaštiti od prirodnih i tehničko-tehnoloških katastrofa s Konačnim prijedlogom Zakona? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Sa 91 za, 1 suzdržan donesen i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Ruske Federacije o suradnji na području sprečavanja prirodnih i civilizacijskih katastrofa i uklanjanja njihovih posljedica, s Konačnim prijedlogom zakona? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Sa 87 glasova za, 1 suzdržanim i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju konvencije Centra za provedbu Zakona o Jugoistočnoj Europi? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Sa 79 glasova za i 4 suzdržana i ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 22. sjednice. To su točke 1., 2., 5., 12., 13. i 14. predložene dopune, a to su Konačni prijedlog Zakona o zadrugama, drugo čitanje, Prijedlog Zakona o radnim i socijalnim sudovima, prvo čitanje, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, prvo čitanje, Izvješće o izvršenju godišnje provedbenog plana statističkih aktivnosti RH i Izvješće o radu Nacionalnog odbora za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2010. i Prijedlog odluke o imenovanju članova Programskog vijeća HRT-a? nema primjedbi. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa radom 22. sjednice Hrvatskog sabora. Ostalo nam je dosta točka dnevnog reda nastojat ćemo završiti neke od njih koje su, ali sumnjam da ćemo ih završiti sve koje su ovdje preko 30 točka dnevnog reda, 33. Kao što je najavljeno trebali bi preći - Konačni prijedlog Zakona o Jamstvenom fondu za poticaj gospodarskom razvitku, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 720 Prije toga predsjednik Kluba zastupnika SDP-a gospodin Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče molim stanku u ime kluba SDP-a. razlog i tema je političko stanje u Zagrebu i u državi. Hvala vam.
Gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Pa iz istih razloga i ispred kluba IDS-a jednako tako tražim stanku, a po mogućnosti da nam se već jednom obrati i premijerka Kosor da nam objasni što se to dešava u zemlji, da li uopće Vlada kontrolira situaciju. Zašto se otvara rat sa Pantovčakom? Koji je odnos Vlade i Hrvatske narodne banke? A i na neka druga aktualna pitanja.
Hvala. Gospodin KOračević izvolite u ime KLuba zastupnika HNS-a.
U ime kluba HNS-a također tražimo stanku od 10 minuta.
Hvala. Gospodin Dinko Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. U ime kluba HDSSB-a iz istih razloga tražimo stanku.
Gospođa Ivanka Roksandić klub HDZ-a.
Gospodine predsjedniče u ime kluba HDZ-a tražimo stanku iz istih razloga.
Hvala. Prije nego na prijeđemo ovu točku dnevnog reda određujem stanku od 10 minuta. Nastavljamo 9,45 sati. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo s radom. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Zoran Milanović je tražio i stanku. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Prošlo je tjedan dana otkada je više klubova zatražilo i zamolilo predsjednicu hrvatske Vlade da dođe u Saboru i da se obrati Saboru. Naime, prema hrvatskom Ustavu Sabor je najviše tijelo, najviši organ vlasti Hrvatske države i u Saboru se donose zakoni i u Saboru se raspravlja o svim najvažnijim temama. Pored toga ili povrh toga premijerka i njezini najbliži suradnici su izrekli teške optužbe na račun oporbe, optužili je za organiziranje i financiranje nemira, nereda, razbijanja i napada na policiju. Tražili smo i pojašnjenje tog stava. Do danas nismo čuli ništa ili skoro ništa, odnosno čuli smo potvrdu tog stava, dakle da je oporba odgovorna za kaznena djela i odbijanje predsjednice Vlade da dođe u Hrvatski sabor što je barem od nas pristojno zamoljeno. Sada čujemo da premijerka, a to smo saznali iz Dnevnika, planira organizirati konzultacije u Banskim dvorima. Na te se konzultacije nećemo odazvati i reći ću vam zašto, ako nije bilo jasno do sada. Dakle, u Saboru se vodi dijalog između Vlade, izvršne vlasti, predsjednice Vlade i parlamentarnih zastupnika, ne u Banskim dvorima. Usprkos tom, nebrojeno puta smo odlazili u Banske dvore na sastanke sa raznim premijerima HDZ-a, Ivom Sanaderom, Jadrankom Kosor. U više navrata smo u dobroj vjeri i dobre volje odlazili kako bismo rješavali probleme u kojima se Hrvatska nalazi i razgovarali o važnim pitanjima hrvatske politike, društva i pregovora sa Europskom unijom. To znate, jel tako. Više puta, osobno ja, moji suradnici, kolege iz oporbenih stranaka. E sada je stvarno dosta. Sada je stvarno dosta. Ti sastanci su doduše uvijek služili kao medij za promociju aktualnog predsjednika ili predsjednice Vlade HDZ-a i mi smo znali da tako stvari normalno ne funkcioniraju, ali smo u dobroj vjeri svejedno odlazili u Banske dvore. Nakon što je predsjednica Vlade u tjedan dana u više navrata odbila doći ovdje mi u Banske dvore ne možemo i nećemo ići prije nego što ona dođe ovdje, prije nego što objasni optužbe i prije nego što ovdje razgovaramo o pitanjima o kojima bismo trebali navodno razgovarati u Vladi. O tome se razgovara u Saboru, a ne u Vladi. Idemo vidjet o čemu bi se to trebalo razgovarat, o završetku hrvatskih pregovora s Europskom unijom? O tome ne možemo razgovarati u Hrvatskom saboru? Koje su tajne, šta nije jasno, koja mjerila iz poglavlja 23. Hrvatska treba zatvoriti i šta oporba tu može učiniti? Ja ću vam reći što možemo pokušati učiniti. Mi možemo i ja mogu razgovarat sa međunarodnim partnerima, sa predsjednicima Vlada kao prošli tjedan u Ateni i shvatiti da ljudi nažalost vrlo malo ili nedovoljno znaju o hrvatskom statusu i o hrvatskom problemu i da netko s hrvatske strane čiji je to posao svoj posao nije odradio. Ja mogu samo konstatirati da su mjerila iz poglavlja od prije nekoliko tjedana, od prije nekoliko dana vrlo arbitrarna i napisana tako od strane Europske komisije da ih se može i ne mora ispuniti, da ih ustvari u dva mjeseca nitko ne može ispuniti ako ocjenjivač ili učitelj nije dobre volje. To je činjenica. A zar o tome ne možemo razgovarat ovdje u Hrvatskom saboru? Za to se moramo nalazit u Banskim dvorima? To je tema za Hrvatski sabor, to si možemo ovdje otvoreno reći, tu nema nikakvih tajni. Mi ćemo sa svoje strane učiniti sve koliko možemo, a možemo puno manje od bilo koje pa i najlošije Vlade, da se poglavlje 23. zatvori i da što prije, ponavljam, što prije kažemo da premijerka kaže kada će biti izbori za Hrvatski sabor. Primijetili ste, ne inzistiramo na danas i jučer, ali inzistiramo na što prije u razumnom roku. Ugrožavamo ishod referenduma za ulazak Hrvatske u Europsku uniju za koji znamo i vjerujemo da je stvar koja treba uspjeti i moramo je dovesti do kraja, pa ako treba i zajedno. Odnosno, očito nikako drukčije nego zajedno. Ukoliko sada nakon završetka pregovora, ako bude završetak pregovora u 6. Mjesecu, budemo čekali još više od pola godine do referenduma neće biti dobro i vi to znate i recite to sebi i svojoj predsjednici i Vladi koju vodi. I ovdje se moramo naći, još jedan poziv. Još jedan poziv predsjednici HDZ-a i predsjednici Vlade da dođe u Parlament. Mi smo u Banske dvore išli puno puta, ali sada je dosta. Vrijeme je da se ovdje razgovara i nema tema o kojoj se ovdje ne može razgovarati. Mislim da sam to i da smo to zorno i vjerno prikazali na ovim primjerima, a vi recite o kojoj temi iz mjerila iz vanjske politike ne možemo razgovarati u Hrvatskom saboru. Hvala vam, gospodine predsjedniče.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, gospodo zastupnici. Jučer smo cijeli dan pratili ovaj rat priopćenja na relaciji između Vlade i Pantovčaka. Nakon poziva koji su parlamentarne stranke dobile od predsjednika Republike eto uslijedila je jedna nervozna reakcija sa druge strane Trga Svetoga Marka. Ja osobno smatram da u zadnjem trenu gospodin Josipović spašava zemlju pozivom svima da jednostavno se progovori o tome kamo sve to u ovoj zemlji ide. S druge strane imam dojam da se aktualna Vlada naprosto koca s ovom zemljom dok s druge strane netko naprosto radi na spašavanju zemlje. Pa zar ne vidite gospodo u HDZ-u da ni gospodin Rohatinski, guverner Hrvatske narodne banke, više ne želi imati posla sa Vladom, da vas izbjegava u pitanjima od temeljnog nacionalnog interesa, kome, kako, na koji način plasirati 6,3 milijarde kuna kreditnih sredstava. Vaš unutarstranački rat, gospodo u HDZ-u, potpuno je uništio ili vodi ka tome da se unište hrvatske institucije. Pa zar vi ne vidite da 80% građana u ovoj zemlji je za odlazak ove Vlade, da 62% građana su za izbore, da 70% podržava prosvjede. I zato najrealniji dan, a sve se na to svodi, parlamentarnih izbora trebao bi biti 24 sata nakon što se zaključe pregovori. Ako se ne zaključe pregovori u 6. mjesecu e onda bi trebali biti izbori u roku od 5 minuta nakon isteka 30.-og dana u 6. mjesecu. I to bi onda bila poruka i Europi prestanite nas mrcvariti, to bi bila poruka i Hrvatskoj da ćemo odraditi jednu ne samo turističku nego i poljoprivrednu sezonu i da ćemo od toga valjda moći nakon toga i preživjeti. Nakon toga bi trebala valjda u nekom primjerenom roku od 2 mjeseca dogodit se primopredaja vlasti, konstituiranje novih tijela, tko god da dobije izbore jasno, a do kraja godine ili 2 mjeseca nakon toga trebao bi se održati i referendum. Ja mislim da bi to trebao biti neki ključ dogovora u ovoj situaciji da se naprosto izbjegnu svi pod navodnicima i protesti, ali i da ne znam možda ekipa na vlasti dobije jedan častan izlaz. To bi bilo poštivanje volje hrvatskih građana. Mi imamo jednu ozbiljnu igru sada i sa samim Pantovčakom. Nije sad bitno možda tko je prvi pozvao stranke. Međutim, bitno je da ja parafraziram gospodina Šeksa koji je rekao da HDZ vodi rat na tri fronte, da se ne otvara i četvrta fronta. Izgubit ćete prvu, drugu, treću i bitku i na četvrtoj fronti. Neće gospodin Josipović stati na stranu opozicije jer vodi računa o tome na čijoj će strani biti sutradan ako opozicija preuzme vlast. Znači, biti će na strani većine, na strani građana, na strani jednom riječju naroda. I konačno gospodo ako je netko pomogao ovoj Vladi u zadnjih godinu dana pa i na vlastitu štetu usuđujem se kazati da je to bio predsjednik Josipović. I stoga dajte gospodo doista neka se dogovorimo se oko tog dana parlamentarnih izbora, jer jednostavno vi u HDZ-u nećete izdržati ovaj pritisak kao ljudi, jednostavno ćete puknuti. Ne možete se nositi sa time da vam svaki drugi dan pod prozorom 5 ili 6 ili 10000 ljudi skandira da ja sad ne nabrajam ovdje sve te parole. Pomoći ćete sebi, pomoći ćete državi, a ako ustrajete na toj svojoj politici onda ćete naprosto odmoći svima, a ponajviše sebi. I utoliko doista mislim da bi gospođa Kosor, aktualna premijerka, morala doći u Sabor i morala bi se na neki način obratiti hrvatskoj javnosti. Jednostavno svojim ignorantskim postupkom puštanjem da se prosvjednike tretira, govorim i kao huligane i kao gotovo naciste jasno uspjeli ste u tome da 70% građana daje podršku prosvjednicima, a sutradan ili prekosutra biti će ih i više. Vi morate shvatiti da ova zemlja propada, da je narod bijesan, da je narod bjesomučan. Ali isto tako da narod neće staviti znak jednakosti između ekipe na vlasti i opozicije bez obzira što ima i takvih parola. Ne puši to više ovaj narod! To je naprosto prošlo svršeno vrijeme i imajte na umu i ovo što vam poručuje.
Hvala. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospodin Nevio Šetić.
Gospodine predsjedniče, moram ispraviti jedan nastup gospodina Kajina koji je u cijelosti za odbaciti zato jer ovdje samo ću citirati gospodina Jakovčića koji se ogradio od djelovanja gospodina Kajina i na prosvjedima, tako da on nema legitimitet svoje stranke nego ovdje zloporabi i na neki način umara ovaj Sabor, ovaj Visoki dom sa neistinama. Isto tako, imao bih na desetke ispravaka i podatke koje koristi iz javnosti su netočne jer su rađene na krivim uzorcima. I gospodine Kajin, nemojte na ovaj način iznositi činjenice koje ne koincidiraju sa istinom, a vaš vas je predsjednik stranke isključio iz političkog nastupa jer se ogradio od vaših nastupa.
Povreda Poslovnika, gospodin Kajin. Ništa. Idemo dalje [[Upadica Kajin: Čekaj, čekaj.]] Ja sam dao povredu Poslovnika [[Upadica Kajin: Nisam čuo.]] Ali ...
Nisam čuo. To je bilo tako ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] IDS gospodine Šetiću malo drugačije funkcionira od HDZ-a. Ali ja te uvjeravam ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] kad je riječ o ovim prosvjedima između one kvalifikacije koju ti čitaš i mog nastupa odabire moj nastup i u IDS-u i u Istri i u Hrvatskoj.
Ovo nije nikakva povreda Poslovnika nego rasprava, pa imamo još jedan put zlouporabu instituta povrede Poslovnika. Idemo dalje. U ime kluba HNS-a, HSU-a gospođa zastupnica Vesna Pusić, premda je gospodin Koračević ali dobro, u redu. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospođo ministrice makar ovo vas se ne tiče, ali sad slušate sa nama. Dakle, očito je da u Hrvatskoj vlada nezadovoljstvo. Pokazuju ankete, međutim to nezadovoljstvo se u zadnjim tjednima počelo manifestirati na ulicama, počelo se manifestirati redovnim prosvjedima na ulicama od strane prilično široke javnosti. Ta sama činjenica zahtjeva obraćanje premijerke Parlamentu. To nije zlonamjerno, to nije provokacija, to je redovni posao predsjednice ili predsjednika Vlade svakog na svijetu bilo gdje bez obzira što su manifestacije i demonstracije na ulicama jedan redovni instrument političkog angažmana i političkog života u svakoj demokratskoj zemlji. Kad se to događa onda ne treba čekati poziv opozicije u Parlamentu, ne treba čekati poziv nikog u Parlamentu. Normalni je postupak da premijerka ili premijer te zemlje gdje će se uopće obratiti javnosti nego pred Parlamentom. Dakle, da se u takvom trenutku obrati javnosti pred Parlamentom koji ju je izabrao nota bene. Ako hoćete pred parlamentarnom većinom koja ju je izabrala, a onda i parlamentarnom manjinom i kaže ljudi u zemlji je situacija takva i takva, naši planovi su takvi i takvi. Mi ćemo napraviti sljedeće poteze jer je to između ostaloga i način da se stabilizira situacija, da se smiri situacija i to je sastavni dio redovnog posla svakog predsjednika Vlade, tako da je naše mišljenje u klubu HNS-a i HSU-a da zaista nije trebalo čekati nikakvi poziv, da je naprosto prvi dan zasjedanja Parlamenta, nakon što se pokazalo da se demonstrira po ulicama ove zemlje, premijerka trebala biti ovdje u Saboru sama zahtijevati od predsjednika Parlamenta da se obrati Saboru i kaže o čemu se radi. To ne treba biti nikakvi oblik niti sukoba, niti provokacije, niti nije, nego je sastavni dio posla i smatramo i danas da je to na taj način trebalo napraviti. Druga komponenta, osim ovog prelijevanja nezadovoljstva na ulice je i činjenica da treba završiti pregovore. Pregovore treba završiti, za to je potrebna stabilnost određena. Pitanje je samo u ovom trenutku što doprinosi toj stabilnosti. Kao što svi mi ovdje koji sjedimo, a i svi ljudi koji su se ikad bavili politikom znaju izbor trenutka, vrijeme je ključni faktor u politici. Pred nekoliko mjeseci bilo je realno reći za stabilnost nam je potrebno da završimo pregovore, potpišemo pristupni ugovor, idemo na referendum i nakon toga idemo na izbore. To vrijeme se promijenilo. Danas više nije tako. Danas je sasvim očito da bi svaki referendum ili svako javno izjašnjavanje građana ove zemlje prije izbora ne bi bio referendum o Europskoj uniji, nego bi bio referendum o Vladi. U trenutku kad Vlada ima podršku od 13% sa velikim poslom, uključujući i ljudi koji sjede u ovoj Vladi, od 11 godina se ne treba kockati i ne treba uopće pomišljati više da bi se moglo ići na referendum o Europskoj uniji prije nego što se ide na izbore, jer će, riskiramo da taj referendum svi skupa izgubimo, a u taj projekt koji za Hrvatsku dugoročno možda i pitanje opstanka što se stabilnosti institucije tiče, su uložili puno mnogi ljudi u ovoj zemlji, uključujući i mnogi ljudi u ovoj Vladi. Prema tome s tim se ne treba kockati. I danas je jasno da trebamo izbore, i nakon toga referendum. Da ne možemo ići na referendum prije toga, i svatko tko želi doprinijeti stabilnosti ove zemlje i našoj šansi da završimo taj veliki projekt u koji su mnogi uložili, mislim da će prepoznati i da će prihvatiti činjenicu da je određivanje datuma izbora neposredno nakon okončanja pregovora, da li je to 26.6., da li je neki drugi datum naš, zadnja međuvladina konferencija je 21.6., ali određivanje datuma izbora doprinosi stabilnosti, a doprinosi i uspjehu ovog projekta koji se zove Hrvatska u Europskoj uniji, na kojem su zbilja mnogi radili puno godina. Prema tome mislim da je u ovom trenutku vrijeme da se stavi interes zemlje ispred bilo kojeg partikularnog interesa. Hvala vam.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a, gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Danas je čista srijeda ili Pepelnica, početak korizmenog vremena. Nije to samo dan nemrsa i posta, nego i dan pokore i razmišljanja. Korizma ili četrdesetnica vrijeme je u kojem se kršćani pokornički pripremaju za blagdan Uskrsa, pripremaju se za slavljenje Uskrsa molitvom, postom, slušanjem i čitanjem Božje riječi, ali i dobrim djelima. Diljem hrvatske zemlje danas imamo na desetine tisuća ljudi na ulicama, ne sretnih ljudi, već nesretnih, nezaposlenih, obespravljenih, osiromašenih, iznevjerenih, razočaranih, ogorčenih i ojađenih. Na ulicama i cestama su mladi, nezaposleni, oni koji rade, ali bez plaće, umirovljenici, seljaci, branitelji. Razmjeri pljačke koju su ljudi morali trpjeti već su dosegli gotovo epske razmjere. Danas imamo dvije Hrvatske, imamo Hrvatsku na ulicama koja želi da je vlast u foteljama čuje, i imamo Hrvatsku u foteljama koja one na ulicama ne čuje i ne želi čuti. Danas je 612 dana otkako je Jadranka Kosor postala premijerkom Republike Hrvatske. Nakon ovih više od 20 mjeseci na čelu hrvatske Vlade Hrvatska se nalazi na koljenima, narod je na ulicama, vladajući u oblacima. U Hrvatskoj se za HDZ-ovu vlast može reći da ju je podijelila na nas i njih. Čast je biti predsjednikom Vlade jedne države, to je uistinu tako, no čovjek mora biti svjestan i svojih dosega i mogućnosti. Jadranka Kosor bila je dopisnica Večernjeg lista i novinarka Radio Zagreba, uspješno je vodila na Hrvatskom radiju tijekom Domovinskog rata emisije za prognanike, izbjeglice i stradalnike iz Domovinskog rata, no voditi neku radio emisiju i voditi državu su nebo i zemlja. Nije isto gurati se pred kamerama do prvog čovjeka Vlade i biti prvi čovjek Vlade. Nije isto kuhati u svojoj kuhinji i biti kuharica u Banskim dvorima. Davati izjave, kakve daje premijerka Kosor, ali i njeni ministri znak su totalne dezorijentacije i panike. Hrvatska danas jeca zbog HDZ-ovih nedjela, a HDZ svakog dana sve više liči ne na vladajuću stranku, već na kažnjeničku vojnu. Kako sam uvodno rekao danas je čista srijeda ili Pepelnica, početak korizmenog vremena, vremena u kojem se kršćani pripremaju za blagdan Uskrsa, pripremaju se za slavljenje Uskrsa molitvom, postom, slušanjem i čitanjem Božje riječi, te dobrim djelima. HDZ-ovoj vladajućoj strukturi, koja je dovela hrvatsku državu ovdje gdje jest, ovo korizmeno vrijeme uistinu je vrijeme za pokoru, trebat će im zaista mnogo molitve za oproštenje svih grijeha koje su počinili prema vlastitom narodu i državi. Trebat će i postiti, ali i to neće biti neki veći problem naročito ne za one koji se budu hranili iz Remetinečke kuhinje. I slušati će i čitati mnogo, i Božje riječi, i naročito one iz 10 božjih zapovjedi koje govore ja sam gospodin Bog tvoj, nemoj imati drugih bogova uz mene, naročito ne novac i blještavilo moći, ne ukradi, kao i ne poželi nikakve stvari bližnjega svoga, slušati će i čitati i razmišljati o njima, ali i čitati će se i mnoge stranice i USKOK-ovih i DORH-ovih dokumenata. I o njima će se također intenzivno razmišljati. A što se tiče dobrih djela, HDZ-ova vladajuća garnitura ima sada jedinstvenu priliku uistinu učiniti jedno veliko dobro djelo i za sebe, i za sve hrvatske građane i za cijelu hrvatsku državu, neka trenutno odu s vlasti. Jer i neki dan smo od visokih međunarodnih predstavnika čuli nešto što je na sramotu RH. Postali smo primjer drugima kako ne voditi državu. 1. siječnja 1981. godine bilo je 30 godina kako je u Hrvatskoj uveden međunarodni sustav mjernih jedinica. Uhapšeni premijer, bivši predsjednik HDZ-a Ivo Sanader primjer je i razlogom da je još jedna međunarodna jedinica stupila na scenu a kojoj je evo svoj doprinos dala i RH, to je jedan HDZ kao međunarodna jedinica za organizirani kriminal i korupciju. Hvala lijepo.
Dogovorili smo se, izgleda uzalud, da se neće vrijeđati ni stranke ni pojedince. Ovo je još jedna teška optužba ovdje sa govornice Hrvatskoga sabora i mislim da nema svrhe više ni dogovarati se ni sastajati kako ćemo se ponašati u ovom Domu. Jer kad se god kome pruži prilika on napravi ono što je napravio niz puta dosada. To ste vi sada ponovno ponovili gospodine Buriću premda ste se na proširenom Predsjedništvu složili da toga više neće biti. U ime kluba HDZ-a, a imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospođa Dubravka Šuica.
Pa evo gospodine predsjedniče ne bih se inače javljala za ispravke ovom gospodinu Buriću, međutim u svom patetičnom govoru punom optužbi i uvreda spomenuo je premijerku Kosor na neprimjeren način i rekao da nije svjesna svojih mogućnosti. Želim vas opovrgnuti. Upravo je dokazala, gospođa premijerka Jadranka Kosor, pokretanjem pregovora, dovođenjem Hrvatske pred završetak pregovora, borbom protiv onoga o čemu vi govorite korupcije i kriminala, potpisivanjem sporazuma sa Republikom Slovenijom upravo je dokazala suprotno od onoga što vi ovdje pokušavate imputirati na vrlo bezobrazan način. Možda u ozračju 8. marta koji je bio jučer.
U ime kluba HDZ-a gospodin Vladimir Šeks potpredsjednik Hrvatskog sabora, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ja ću se referirati na ozbiljne prigovore oporbe, Kluba zastupnika SDP-a, HNS-HSU-a. Ti su zahtjevi skoncentrirani prema jednom, u biti prema jednom, da predsjednica Vlade dođe pred Sabor i da se očituje o stanju u zemlji, o stanju u Zagrebu, da se očituje i o optužbama koje je prema Klubu zastupnika SDP-a HDZ izrekao na račun oporbe o financiranju i poticanju nasilja na ulicama i organiziranju nasilja na ulicama. Odnos Vlade i Hrvatskog sabora je reguliran Ustavom. Vlada vodi vanjsku politiku, Vlada je odgovorna politički Hrvatskom saboru, Poslovnikom i Hrvatskim Ustavom je određeno da na zahtjev Hrvatskog sabora Vlada treba podnositi izvješća o bilo kojim pitanjima iz unutrašnje i vanjske politike, da treba podnositi i odgovarati i davati obavijesti i informacije. Ovaj zahtjev Kluba zastupnika SDP-a i HNS-a je upravo na tome tragu da predsjednica Vlade dođe pred Sabor i da se očituje o svim ovim pitanjima koji su bili navedeni. Za to je potrebna odluka Hrvatskog sabora. Za to je potrebna odluka Hrvatskog sabora da prihvati ili da otkloni zahtjev jednog dijela zastupnika, dotično ovdje parlamentarne oporbe. Taj odnos između Vlade i Sabora uređen je i kažem Ustavom u pravcu da se izglasava povjerenje ili nepovjerenje Vladi ili predsjednici Vlade kroz zastupnička pitanja i kroz sve ostale institute Poslovnika kako na način komunicira Vlada i Hrvatski sabor. Vi ste već više puta postavili zahtjev da predsjednica Vlade dođe pred Hrvatski sabor i da u prvom redu odgovori na one optužbe koje ste iznijeli. Predsjednica Vlade je sa time temeljito upoznata. Ja podsjećam da smo u razdoblju od 2000. do 2003. godine niz puta je parlamentarna manjina tražila da predsjednik Vlade dođe pred Hrvatski sabor povodom različitih pitanja i upita i nije to svaki puta riješeno nego niz puta je to bilo i otklonjeno. Tako da ja o tome imam precizne podatke. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte dobacivati. Drugo, ova sva pitanja koja su ovdje postavljena koja se žele da se odgovori na njih, kad će biti datum izbora, ostavka Vlade, da li izbori prije referenduma ili nakon zaključenja ili prije zaključenja pristupnoga pregovora prije referenduma. To su pitanja koja se rješavaju na Ustavom utvrđeni način, a ne rješavaju se sa jednim ultimativnim pritiskom i posredovanjem na to da se sa djelovanjem pritiska i ultimatuma natjera vladajuća koalicija da ultimativno dovede do ostavke Vlade, do raspisivanja izbora. Izbori odmah i sada. To je zahtjev oporbe. Izbori odmah i sada. To bi značilo da bi Vlada trebala podnijeti ostavku ili da bi joj se u ovom Saboru trebalo izglasati nepovjerenje. Ako želite da se izglasa nepovjerenje Vladi onda idite parlamentarnom procedurom i predložite raspravu o izglasavanju nepovjerenja Vladi. A nemojte se služiti ovakvom vrstom jednoga pritiska traženjem da se sada u ovom Saboru donese politička odluka prema kojoj se treba odrediti datum termin izbora, da se treba odraditi taj termin da on bude odmah zaključenja pristupnih pregovora povezano sa referendumom. To su sve pitanja koja se trebaju rješavati u sklopu ustavnog poretka, a ne na jedan iznuđen i ultimativni način. Da li će premijerka doći ili ne u HRvatski sabor i odgovoriti na vaše upite i podnijeti određene izvješća ili odgovoriti na vaša traženja, to neka odluči na vaš zahtjev, neka odluči u skladu sa Ustavom i HRvatski sabor svojom odlukom. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo 7 ispravaka netočnih navoda. Prvo je potpredsjednica gospođa Željka Antunović.
Nije samo netočno nego je i potpuno neprimjereno što se gospodin predsjednik Šeks u svom maloprijašnjem govoru poziva na premijera Vlade iz razdoblja 2000.-2003. pokojnog Ivicu Račana. Prvo je potpuno nepotrebno da ga ovog trenutka uplićete u političke razgovore, a drugo, točan navod je i istinit navod je da je gospodin Ivica Račan kao predsjednik Vlade kada bi netko iz Sabora tražio njegov dolazak u Vladu, prekidao sastanke međunarodne obaveze i dolazio i stao pred sve saborske zastupnike. To je istina i to je točan navod.
Povreda POslovnika potpredsjednik Vlade gospodin Šeks.
209. Da ste kolegice Antunović malo pažljivije, a ne usplahireno slušali, onda bi zamijetili da sam ja rekao da je parlamentarna manjina tražila u više navrata da predsjednik Vlade dođe u HRvatski sabor, ali u niz navrata ... /Govornik isključen./ ... o tome ja imam dokumentirane podatke koje ja mogu za desetak minuta ... /Govornik isključen./ ...
Molim vas nemojte isključivati, pustite gospodina potpredsjednika da završi svoje izlaganje.
Sa ovim društvom je teško završavati, vrlo teško, koji se ponaša na ovaj način, koje isto sa jednim pritiskom, sa jednim dobacivanjem nastoji onemogućiti čovjeka da kaže nešto u Hrvatskom saboru. to vam je uobičajena stil i praksa. Ne možete podnijeti drugačije mišljenje. Ne možete podnijeti pa se onda na taj način ponašate.
Hvala. Ovo je više bila jeli tako replika nego povreda POslovnika. Imamo dalje gospođa zastupnica Dragica Zgrebec, također ispravak netočnog navoda.
S obzirom da sam ja u Parlamentu od '95. godine mogu iz prve ruke svjedočiti da je netočno da u razdoblju od 2000. do 2003. godine tadašnji predsjednik Vlade Ivica Račan nije dolazio na svaki zahtjev iz Parlamenta objasniti politiku Vlade. Jedan jedini puta poslao je svoga zamjenika gospodina Gorana Granića, jer se radilo o operativnim poslovima vezanih uz suradnju sa Haškim sudom, a gospodin Granić je upravo u Vladi bio zadužen za te poslove.
Povreda POslovnika potpredsjednik.
Isto 209. Ja nisam rekao da raniji predsjednik Vlade o kojem je riječ, kojeg ja poštujem i cijenim. Nećete mi vi objašnjavati, ako objašnjavam da je povreda POslovnika onda me nećete zbunjivati i dobacivati. To je stara prokušana neuspješna taktika vašeg kluba, stara prokušana. Sada ćete dobacivati, nemojte biti nervozni i slično, jel. Već olinjala stara taktika. Ja nisam rekao kolegice Zgrebec niti jednom riječju nisam rekao da predsjednik Vlade Ivica RAčan da je uvijek došao u SAbor. Ja sam rekao da ponekad je bilo slučajeva kada je parlamentarna manjina tražila dolazak u Sabor, ali da do toga nije došlo. Sa nekoliko minuta ću vam to lijepo i pokazati kroz sve fonograme zasjedanja SAbora od 2000. do 2003. godine. Ja s time ništa ne umanjujem i ništa ne vrijeđam lik i djelo Ivice RAčana kojega ja poštujem i cijenim, ali ne cijenim ove vaše razloge i vaše provokacije.
Hvala. Ja moram reći da se institut povrede POslovnika upotrebljava kao replika, odnosno kao ispravak netočnog navoda. Mislim nije to prvi put ali nije ni zadnji. Dakle imamo jednu povredu Poslovnika gospodin Maras sada.
Hvala lijepo. Pa da Kulušić ovo što ću ja sada reći je točno. Povrijeđen je POslovnik, a sami ste to uočili gospodine predsjedniče, u dva navrata ste rekli potpredsjedniku Šeksu da je koristio repliku, a dignuo je povredu POslovnika. Pa vas ja molim ukoliko to napravi treći put da mu oduzmete riječ.
Gledajte, ovo nije ništa novo u HRvatskom saboru i nije prvi ni zadnji put. Ja zbog toga ukazujem potrebu da se ipak u ovom sazivu Sabora pokušamo dogovoriti oko izmjene POslovnika da se ispravci, replike, ne znam ili povrede POslovnika ne upotrebljavaju na takav način kao do sada, međutim svi mi to priznamo a nitko neće ništa da uradi u tom smislu jel. Možda bi trebalo i službeno Odbor za Ustav, POslovnik i politički sustav pokrenuti pitanje izmjene POslovnika i da to konačno jedan puta skinemo s dnevnog reda jer će se ovo stalno ponavljati. Imamo ispravak gospođa Ingrid Antičević Marinović.
Netočno je gospodin Šeks ustvrdio da je bilo slučajeva kada pokojni Ivica Račan kao premijer nije dolazio u SAbor. To nije točno. Prije svega Ivica Račan ne samo što je bio državnik i političar nego je bio pristojan čovjek i svaki put je došao. Jedan jedini put nije došao što je spomenula i kolegica Zgrebec i tada je poslao kolegu potpredsjednika Granića. To je gospodine Šeks istina i to vi dobro znate. Prema tome, ne samo što govorite neistinu pravdajući se i nastojeći po svaku cijenu ne znam od čega i od koga zaštititi premijerku da ne dođe ovdje jer joj je ovdje mjesto gdje se mora obratiti zastupnicima, pa na takav način dakle ne netočno nego i vrlo nekorektno svoje takve teze, sasvim pogrešne teze potkrepljujete netočnim navodima i na taj način vrijeđate pokojnog Ivicu Račana, a vrijeđate i naš zdravi mozak jer svi smo ovdje svjedoci toga. Pogledajte zapisnike, pogledajte stenograme pa ćete vidjeti kada je to bilo kada jedan jedini put nije došao Ivica Račan. Prekidala se Vlada i sjednica Vlade, ovdje je dolazio u Hrvatski parlament.
E sad imam ja jedno pojašnjenje. Nitko ovdje nije tvrdio pa ni potpredsjednik Šeks da pokojni premijer Račan nije dolazio ovdje na poziv Sabora. On je rekao da nije dolazio ponekad na poziv oporbe. To su ipak dva različita slučaja. Dakle, kad premijera zove Sabor ja vjerujem da je svaki premijer se odazvao tome. Međutim, potpredsjednik Šeks je tvrdio da ponekad nije dolazio ako bi zatražila manjina u Saboru. E utoliko je ta distinkcija potrebna ovdje. Tako da to sad ponovo ne ponavljamo. Povreda Poslovnika, potpredsjednik…
Ja ću isto reći, gospodine predsjedniče, taj 209. famozni članak. Ispravlja se, kolegica Antičević ispravlja moj netočni navod, a ja nisam to uopće izrekao, dakle vi ispravljate nešto što ja nisam izrekao i sad je to i predsjednik Sabora napomenuo. Slušajte pažljivo, slušajte pažljivo pa onda ispravljajte nešto što sam ja navodno rekao kao netočno. Ali pažljivo treba slušati.
Hvala. Ja mislim da je nepotrebno i treći, četvrti put ovo pojašnjavati pa uzmimo da smo ovo raščistili. I sad idemo dalje pa ćemo dati riječ gospođi zastupnici Mariji Lugarić radi ispravka netočnog navoda.
Netočan je navod, kolega Šeks, da pokojni premijer Račan se nije odazivao na pozive oporbe. Tada sam i ja sjedila ovdje kao zastupnica u Hrvatskom saboru kao i vi i jako dobro znam da je premijer Račan, ali i ostali ministri su dolazili ovdje u Hrvatski sabor unatoč tome što nije bila situacija kao danas, unatoč tome što tada nije 150 ljudi ostajalo dnevno bez posla kao danas, unatoč tome što 70% građana kao danas nije tražio odlazak Vlade i kad nisu ljudi demonstrirali. Dolazio je suprotno tome kada god ste vi to tražili, kada ste organizirali branje kestena, kada se Milinović vezao lancima, kada ste organizirali splitsku rivu kada su buktili požari. To su situacije kojih sam se sada sjetila. No međutim kolega Šeks, što god vi ovdje sada govorili ne može sakriti jednu činjenicu: nedolaskom se gospođa Jadranka Kosor samo pokazuje da se boji Hrvatskog sabora, da se boji hrvatskih građana i sve što mogu zaključiti je da za to onda itekako ima i razloga.
Ispravak, gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Ispravio bih netočan navod gospodina Šeksa da je motivacija svega što oporba želi izbore odmah. Oporba odnosno SDP ne želi izbore odmah, ali želi da se dogovorimo u Saboru oko datuma izbora koji ne bi trebali biti poslije rujna mjeseca jer gospodo iz HDZ-a, vašim ponašanjem, odbijanjem i stavljanjem problema pod tepih dovest ćete u pitanje ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Ukoliko referendum bude poslije izbora za Parlament Republike Hrvatske šansa da on bude pozitivan za nas je puno, puno manja. HDZ bi mogao biti grobar ulaska Hrvatske u Europsku uniju.
Ispravak, gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Nije točan navod kolege Šeksa da premijer Ivica Račan nije pojavljivao u Saboru kad je to tražila saborska manjina. To mogu potvrditi kao zastupnik koji je stalno sjedio tada u Saboru, a istina je da se premijer Sanader, tadašnji predsjednik HDZ-a i današnja predsjednica HDZ-a i premijerka Vlade niti jedan jedini put nisu odazvali kad je to tražila saborska manjina. To je istina, a većina nikad nije ni tražila svog premijera da posebno dolazi u Sabor. To uvijek traži manjina. Dakle, istina je sasvim obratna od onoga što kolega Šeks govori. Ivica je dolazio, premijer Sanader i predsjednica Vlade Kosor neće da dođu ovdje.
Složit ćemo se da je dosta i vremena prošlo pa baš neke detalje da možemo tvrdit 100% sumnjam. I ja sam cijelo vrijeme sjedio u Saboru. Gospodin Damir Kajin, ispravak netočnog navoda.
Pa ja razumijem ovu nervozu jer ta nervoza dolazi zbog neispavanosti, ali ja nisam zbog toga sretan. I sada da ispravim krivi navod. Kaže potpredsjednik Sabora da je pritisak opozicije zahtjev za dolazak premijerke u Parlament. Pa to je valjda jedna najnormalnija stvar koju postavlja opozicija. Pa pritisak je nešto drugo, pad bruto društvenog proizvoda tri godine za redom. Činjenica je da je u mandatu gospođe Jadranke Kosor u ovoj zemlji ili ova zemlja ostala bez 140 tisuća radnih mjesta. Pa pritisak je ova komunikacija između Vlade i predsjednika Republike. Ovaj čin gospodina Rohatinskog gdje otvoreno izbjegava i na taj način šalje poruku Vladi da s njome više ne želi imati posla, no dobro. Neće gospođa Kosor u Sabor pa će narod njoj pod Sabor i na to ne može gospodo nitko utjecati, na to ne može utjecati opozicija, na to ne može utjecati policija…
Hvala. Već prelazi u raspravu, a ne ispravak.
… [[Govornik nije uključen.]] dulje trajalo, da će se svi u ovoj zemlji lošije osjećati, a pogotovo će to teško biti za one koji vode …/Govornik isključen./…
Hvala lijepa. O ovim zahtjevima ću ponovo izvijestiti i prenijeti gospođi predsjednici Vlade. Dobro jutro dame i gospodo zastupnici. Jutros bi proširili dnevni red za dvije točke iz zdravstvene oblasti.
Poštovani predsjedniče molim ... [[Buka u dvorani, ne razumije se.]]
Izvolite, izvolite. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala vam lijepa što ste čekali, ali evo brzo smo to završili. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Riječ je tražio predsjednik kluba SDP-a, gospodin Zoran Milanović. … [[Upadica se ne razumije.]] A stanku ste već vi tražili. Ima li nekih daljnjih inicijativa u pogledu stanke? Evo gospodin Dinko Burić. Izvolite.
Isključili su me.
Nakon što utvrdimo dopunu dnevnog reda kao što to radimo uvijek prije recimo aktualnog sata da utvrdimo dnevni red, pa onda pređemo nakon toga, odmah nakon toga, nakon utvrđivanja dnevnog reda. Zato molim klubove da neki način malo nam pomognu da izglasamo ove dvije točke dnevnog reda, kažem iz oblasti su zdravstva. Ali i da nisu, pa ćemo onda priječi. Imamo 74 zastupnice i zastupnika. Dakle, fali nam još tri. U međuvremenu još neki izlaze, ali oni koji izlaze ja ih molim da se vrate i da pozovu i svoje kolegice i kolege koji se nalaze tu pred vratima da uđu jer ćemo to završiti sve za dva minuta. Evo. ... [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Molim? Jer vidim da su, pretpostavljam da su iz nekih klubova koji će tražiti riječ samo oni koji će govoriti. Sad baš ... Ja mislim da nema smisla na ovaj način gubiti vrijeme. To je broj jedan. Drugo, Sabor treba raditi. Ima potrebu proširenja dnevnog reda, dopune dnevnog reda i ja ne znam komu to ne odgovara. Ne mogu doći do nekog zaključka zbog čega je, da se ne želi izglasati dnevni red. Ja ne znam računaju li se oni koji su ispod balkona pa ih ne može ovaj gore vidit? Kakvo je sad stanje? Još jedan fali. To je gospodin Leko. Eno ga tamo sjedi. Evo. Gospodin Leko i gospodin Bauk su tu, pa znači oni se mogu računati. U međuvremenu gospodin Bauk izlazi. Ljudi ja moram čekati, a i vi onda čekati. Molim? Jel' sad u redu? 78. Dame i gospodo zastupnici, da dalje ne gubimo vrijeme zbog onih koji čekaju da u ime klubova se najave za govor sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 22. sjednice sa dvije nove točke. Dakle, imamo 78 zastupnika nazočno. Prvo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama s Konačnim prijedlogom zakona. To je hitni postupak, P.Z.E. 726. I drugo, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju sa Konačnim prijedlogom zakona. Također hitni postupak, P.Z. br. 727. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donosi po hitnom postupku. Naglašavam Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama sa konačnim prijedlogom zakona P.Z.E. br. 726 usklađuje se sa propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju P.Z. br. 727 točka 2. Ima? Nema. Ako nema, onda idemo na glasovanje. Molim imamo li svi ključiće? Molim vas, ako nema netko ključiće onda ćemo dizanjem ruku, znate. Pa prema tome, vidim da neki se javljaju da nemaju ključiće onda ćemo dizanje ruku. Tko je da ova točka ide u proceduru po hitnom postupku molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Dakle, utvrđujem da je sa 76 glasova za, 2 suzdržana ovaj zakon izglasan da ide u proceduru po hitnom postupku. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala vam lijepa što ste čekali, ali evo brzo smo to završili.
Gospođe i gospodo zastupnici počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika članak 180. do 184. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu je gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Pitanje za predsjednicu Vlade. Gospođo predsjednice Vlade u svakodnevnim svojim istupima ponavljate, nulta tolerancija prema korupciji, borba protiv korupcije do zadnjeg daha i upućujete zahtjev, apel za pomoć u toj borbi. To se manje više odnosi na ovu ... korupciju domaću ili uvoznu. Međutim, ja smatram da mi imamo u HRvatskoj problem i sa političkom korupcijom, jer korupcija nije samo kada se nekome daje novac, a ona se očituje u tome da je gotovo nemoguće dobiti posao u javnom ili državnom sektoru diljem Hrvatske na najnižim nivoima u općini raznih mjesta, a da se od kandidata ne traži potpisivanje stranačkih pristupnica. I ne samo HDZ-a nego i drugih stranaka koalicije ili onih koji su lokalno ili regionalno na vlasti. O tome svakodnevno svjedoče ljudi koji se javljaju sa takvim iskustvima. Do sada nikada od vas nisam čuo nijednu javnu izjavu protiv te političke korupcije, neću sada govoriti o javnim poduzećima i kandidatima za uprave najnovijem. Zato vas pitam, zašto do sada niste i kada ćete javno i jasno zabraniti ovakvu političku korupciju u zapošljavanju ljudi u javnom i državnom sektoru? Naravno da se to odnosi kada velim javnom i na ono što je u vlasništvu i na osnivačkim pravima lokalna i regionalna samouprava u Hrvatskoj. Smatram da ta vrst političke korupcije podjednako nagriza temelj ustavnog poretka jednakost građana ... zakonima.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče slažem se s vama da se treba protiv korupcije bilo kojeg oblika, svakako i političke korupcije boriti svim sredstvima. Mislim da me niste dobro čuli ili niste razumjeli ono što govorim vrlo često. Govorim upravo o ovome o čemu vi govorite i što je suština vašeg pitanja. Naime, spomenut ću vam samo jedan primjer, dakle ova Vlada je odlučila apsolutno depolitizirati primjerice nadzorne odbore državnih poduzeća odnosno onih koji su u pretežitom vlasništvu države. I upravo na tragu te naše političke odluke mi smo kao što vjerujem znate, zapravo taj posao u većini i obavili. Dakle, raspisali smo natječaje za članove nadzornih odbora svih velikih javnih poduzeća, odnosno javnih poduzeća ponavljam u pretežitom vlasništvu države i taj proces je apsolutno pri kraju. Jedan od posljednjih je evo bio natječaj vezan za Nadzorni odbor INA-e, a temeljni kriterij za izbor članova nadzornih odbora su stručnost, apsolutno svakako nikako politička podobnost odnosno pripadnost bilo kojoj stranci. Ako svi kao što kažete suočavate sa takvim primjerima i dobro je da ste istaknuli da imate i neke primjere iz života lokalne zajednice, ja vas molim da mi to osobno dostavite, možemo o tome i porazgovarati što god imate, ja ću isto tako uložiti sav svoj i trud i napor i znanje, ali naravno i poziciju s koje odgovaram na vaše pitanje kako bismo to u svakom i pojedinačnom slučaju ako ga ima razriješili. Prva sam, ali svakako i moje kolege u Vladi i članovi i članice vladajuće koalicije koji nastoje evo ukloniti što vi zovete i politička korupcija, jer se sjećamo i isto tako vremena, vjerujem da se sjećate i vi, kada su doslovce kod promjene vlasti uklonjeni i članovi upravnog vijeća vrtića primjerice ili bolnica, ali isto tako doslovce pometeni, ali isto tako primjerice i ergela, dakle Ergela u Đakovu. Evo tu je potpredsjednik Sabora koji je upravo na takav način bio uklonjen iz upravnog vijeća odnosno iz jednoga tijela jedne ergele. Prema tome, slažem se s vama, treba učiniti sve. Ja ne upućujem apel za pomoć u borbi protiv korupcije, nego poziv na suradnju za sudjelovanje. I hvala vam lijepa što se javljate i što želite sudjelovati u tom velikom i važnom postupku. Hvala vama lijepa.
Hvala. Zastupnik Dragutin Lesar.
Gospođo predsjednice, nisam zadovoljan. U odgovoru ste mi rekli da ja ništa ne razumijem, a očito vi mene niste razumjeli. Govorio sam o ucjenjivanju ljudi za najobičnija zapošljavanja, a ne uprave javnih poduzeća koje ste tobože depolizirali. Govorim o radnoj egzistenciji svakog građanina koji se želi zaposliti u bilo kojem javnom sektoru javnih poduzeća. Njih se ucjenjuje da moraju prije toga potpisati pristupnicu vladajućoj stranci. O tome sam vas pitao i o tome sam govorio. Nemojte žamorom ništa nećete riješiti niti spriječiti, jer ljudi su svjedoci toga. Ja ću vam drage volje kada od svakoga od njih dobijem suglasnost poslati kandidate za otkaz koji su se tako jedino mogli zaposliti. Ako želite da ti ljudi dobe otkaz dobit ćete i taj popis, samo dajte im onda garanciju… … [[Upadica se ne razumije.]] Ali očekivao sam od vas izjavu da sad odmah od svih…
Hvala lijepa. Hvala.
Da se više nikoga ne ucjenjuje…
Hvala lijepa. Gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ja postavljam pitanje gospođi premijerki. Prije neko vrijeme vaš ekonomski savjetnik gospodin Borislav Škegro javnosti je izložio plan po kojem se treba hitno rasprodati Hrvatska elektroprivreda, autoceste, šume, vode, jednom rječju sve preostalo nacionalno bogatstvo i to putem investicijskih fondova. Da se o rasprodaji tog nacionalnog blaga zaista razmišlja potvrdili ste i vi kada ste izišli u javnost sa informacijama da se vode konzultacije u koaliciji o toj temi, a isto tako nakon toga ste najavili da ćete na taj način podržati tržište Quaestus fonda na burzi povećane za 28%. Pitam vas gospođo Kosor, svima je poznato kako je investicijski fond Quaestus zapravo u rukama vašeg savjetnika gospodina Berislava Škegre, vašeg ekonomskog savjetnika, ne radi li se u ovom slučaju očigledno o sukobu interesa, a možda, možda kažem, i o pokušaju pljačke ako se nacionalno bogatstvo prelijeva u privatne džepove vaših najbližih suradnika gospođo Kosor.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospođo zastupnice. O tome što je gospodin ne Berislav Škegro nego Borislav Škegro rekao vjerujte nisam još saznala jer nisam stigla pročitati njegov intervju nego samo naznake intervjua, ali evo vi me potičete da to sve pročitam. Oko Quaestusa zaista nemam nikakve veze niti na bilo koji način niti sam bilo kada sa gospodinom Škegrom razgovarala o tome, ali gospodin Škegro jest moj savjetnik u Vladi za gospodarska pitanja, uz još troje savjetnika koji savjetuju. Prema tome odbijam apsolutno vaše zlonamjerne insinuacije da bi gospodin Škegro na bilo koji način imao bilo kakve i bilo koje pogodnosti zbog činjenice da je moj savjetnik. Ja sam dapače pozvala i vaše gospodarske stručnjake iz SDP-a da se pridruže ako imaju kakvu dobru ideju da je kažu pa ćemo je razmotriti. Međutim ideja, kao što vi vjerojatno dobro znate, nema s te strane nego samo isključivo … [[Govornica se ne razumije.]] Ja sam govorila o tome, o jednoj naznaci o tome što bismo mi trebali u budućnosti raditi kako bismo dakako poboljšali neke stvari u onom što nam je najvažnije, a to je gospodarski rast. Ali nijednom rječju nisam govorila o rasprodaji, nijednom rječju nisam govorila ni o jednom konkretnom poduzeću, dapače na konferenciji za novinstvo na upit novinara sam vrlo jasno rekla da primjerice nikakvih razgovora oko HEP-a, ali i oko šuma, oko voda, oko onoga što je nacionalno bogatstvo ne može biti. Međutim, čudim se da me o rasprodaji pitate upravo vi članica SDP-a kad imamo evo podatke koje svakako hrvatske javnost nije zaboravila kad govorite o rasprodaji. 2001. godine HT za 500 milijuna eura, 2002. Riječka banka za 55 milijuna eura, 2002. drugi dio privatizacije PBZ-a za 140 milijuna, 2002. Splitska banka za 37 milijuna eura, 2002. Hotel … [[Govornica se ne razumije.]] , 2002. Hotel Croatia Cavtat 100 milijuna kuna, 2003. 25+1 dionica INA-e za 505 milijuna dolara. Uz svakako činjenicu da je tom prodajom financiran deficit koji je 2003. godine bio 5,4%. Prema tome u ovoj Vladi, u ovoj vladajućoj koaliciji nema razgovora o rasprodaji bogatstava nego ima razgovora o racionalnom ponašanju i o jačanju gospodarskih tokova. Na tome ćemo raditi ja vas uvjeravam iz sve snage, bez ostatka, bez obzira na podmetanja.
Hvala. Zastupnica Nadica Jelaš.
Hvala lijepo, gospođo Kosor. Sve ove navode koje sam rekla može javnost pročitati i pročitala je i u tiskovinama, prema tome nisam ništa izmislila što sam rekla. O Quaestusu i o gospodinu Škegru ne trebamo dalje govoriti obzirom da je kao veliki ekonomski stručnjak upropastio hrvatsku ekonomiju i to pojačavanjem uvoza i potrošnje, a ne proizvodnje i izvoza. A o ovom što ste govorili vi nama, što nam prigovarate, taj novac je otišao u proračun, a ne u Barišićevu vreću. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Nadica Jelaš, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Predsjednice Vlade, u posljednjih godinu i pol dana otkako vas je vaš bivši odbjegli pa pritvoren premijer postavio svojom nasljednicom životni standard hrvatskih građana iz dana u dan se srozava, plaće i mirovine realno padaju, svakodnevno poskupljuje hrana, idući račun za plin mogao bi biti 40% veći, rate kredite u švicarcima lete u nebo, a svaki deseti kredit je nažalost nenaplativ. Zbog ovrha građani svakodnevno ostaju bez krova nad glavom, benzin plaćamo gotovo kao Švicarci, a milijun hrvatskih građana živi u zoni siromaštva. Da, kad je riječ o visokim troškovima života doista se možemo uspoređivati sa Švicarskom, međutim kad je u pitanju gospodarski rast tada nas uspoređuju s Kazahstanom. Ostvareni bruto domaći proizvod je na razini 2004. godine, dakle 6 godina je u potpunosti i zauvijek izgubljeno dok drugi rastu i razvijaju se. Građani su izgubili svaku nadu da će se bilo što promijeniti na bolje dok vi vodite ovu i ovakvu Vladu. Očajni su, očajni su i strahuju da će se već sutra naći među onih 250 koji svakodnevno ostaju bez posla, da će im zbog nemogućnosti otplate rata kredita kuća otići na bubanj, da neće moći platiti režije i konačno, da neće imati šta dati djeci za jesti. Dakle, dok hrvatski građani imaju tisuću razloga za zabrinutost i za strah vama osmijeh ne silazi s lica. Otkrijte nam tajnu, na čemu to gradite svoj optimizam i čemu se vi zapravo smijete.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa gospođo zastupnice. Tijekom rata, Domovinskog rata tijekom obrane Hrvatske dok sam radila emisije na Hrvatskom radiju jedan dječak mi je napisao pjesmu o onome što je proživio teško. I rekao je na početku i na kraju te pjesme "osmjeh im nisam dao". Tako ni ja vama neću dati moj osmjeh. Prema tome, ja ću se ... [[Pljesak.]] što god vi rekli, kako god vi mene i članove Vlade i članove HDZ-a željeli poniziti nećete u tome uspjeti jer znamo što radimo. Borimo se iz sve snage sa svojim kolegama u vladajućoj koaliciji za izlazak iz krize kako bismo završili pregovore za ulazak u Europsku uniju, ali i u borbi protiv korupcije smo vrlo snažni, a tu nam apsolutno ne dajete nikakvu potporu i nikakvu podršku. Odgovor na naše pitanje prije svega moram ispraviti jer govorite o tome da sam ja nečija nasljednica. Hrvatska je parlamentarna demokracija gospođo zastupnice. Hrvatska nije monarhija i tu nema nasljeđivanja. Tu se članovi Vlade, gospođo zastupnice, biraju u Parlamentu. Onaj tko dobije mandat od Predsjednika Republike dolazi u Hrvatski parlament i onda predlaže Vladi. Tako je gospođo zastupnice bilo i u mom slučaju. Dakle, nisam ja ničija nasljednica nego sam ja sa mandatom, sa potpisima zastupnika koji podržavaju, koji su dio većine došla u Parlament, u parlamentarnoj demokraciji, položila račune, predložila program i dobila mandat za vođenje Vlade. Tako vam stvari stoje. Dobro je uvijek katkada pročitati Ustav, a oni koji ga možda nikada nisu pročitali dobro ga je i pročitati prvi put ako to već nisu stigli. Što se tiče, spomenuli ste benzin. Pa vjerujem da imate katkad koju informaciju iz svijeta kako stoje stvari na tržištu, kako stoje stvari u cijelome svijetu, kako stoje svakako i sa cijenama hrane i ostalih. Ono što vam ja želim reći vezano za izlazak iz krize, da gospođo zastupnice ima dobrih naznaka. Prošle godine izvoz je porastao za 16,6%. Uvoz se smanjio. Isto tako raste trgovina na malo, znači postotak vezan za trgovinu na malo raste što govori ipak o vraćanju optimizma. Raste štednja građana u bankama. To isto tako morate znati. Međutim, ono što je isto važno mi smo nakon 6 uzastopnih tromjesečja u kojima je BDP padao mi smo evo u trećem tromjesečju prošle godine zabilježili rast. On nije velik 0,2% ali je znak da su se stvari pokrenule. I isto tako ponavljam i danas mi smo predstavili 30 velikih investicijskih projekata. Od njih očekujemo puno. U rekonstrukciji Vlade evo dobili smo i potpredsjednika zaduženog za investicije koji će se isključivo time baviti. I ako jedan dio toga posla odradimo, a ja sam danas više nego sigurna da hoćemo mi ćemo imati i veći gospodarski rast pa možda i od onoga kojeg smo najavili vrlo pošteno stali pred vas i rekli to će biti 1,5%. Međutim, međunarodne institucije neke predviđaju da bi mogao biti i veći. Među ostalim vjerujem da ste pročitali u "The Economistu" oni predviđaju i veći rast. Prema tome, mi ćemo i dalje snažno raditi, ustrajno raditi, apsolutno do posljednjega daha u svim ovim poslovima u to možete biti sigurni. A na samom kraju budući da ste, spomenut ću deficit. Naš deficit svakako nije na dnu, odnosno na, bolje rečeno na vrhu kad govorimo o deficitima Europe odnosno zemalja Europske unije. On je u jednoj sredini. Međutim, budući da ste spomenuli Kazahstan nije mi jasno zašto i to na jedan uvredljiv način zašto si dopuštate kao zastupnica vrijeđati ljude, vrijedne ljude koji tamo rade i koji isto tako se sasvim sigurno kao i mi u Hrvatskoj bore sa krizom. Eto gospođo zastupnice, budite uvjereni da ćemo snažno naprijed kako god to vas ne radovalo i kako god vas ne radovao i rast BDP-a i povećanje izvoza. Mi ćemo u to ustrajati jer ima nas koje to veseli. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš.
Predsjednice Vlade, ja sam vam svoje pitanje uputila više kao osobi ne kao predsjednici Vlade odnosno premijerki kao političarki. Nekad, dozvolite. Nekad kad ste bili samo članica u Vladi onda ste češće znali pustiti suzu. Sada kada ste premijerka, kada ste prva u Vladi, dakle i najodgovornija sada se smijete. Čovjek naprosto ne može vjerovati da ima toliko malo suosjećanja za one kojima je zbog vas u ovoj državi izuzetno teško. Tako se naime smijao i ministar, bivši ministar Šuker pa ste ga vi smijenili. A vaš osmjeh smijenit će na izborima hrvatski građani.
Gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupničko pitanje upućujem ministru turizma gospodinu Damiru Bajsu. Kakva su očekivanja od turizma u 2011. godini i jesmo li spremni za nadolazeću turističku sezonu, odnosno koje mjere i postupke Ministarstvo turizma poduzima kako bi nadolazeća turistička sezona bila još uspješnija.
Gospodin ministar Damir Bajs. Izvolite.
Štovani predsjedavajući, štovani saborski zastupniče. Moram reći da hrvatski turizam još u 2010. godini kada je još ona trajala, a trajala je naravno do 31.12. je znala da će 2011. biti jedna ni malo lakša godina. I do 2011. godine u kojoj se predviđa tek minimalan rast što se tiče europskog turizma moramo biti potpuno spremni. Stoga je Ministarstvo turizma spremilo i akcijski plan koji je Vlada Republike Hrvatske usvojila već u 11. mjesecu što nam je omogućilo da budemo vrlo aktivni u novim mjerama koje smo predvidjeli za ovu 2011. godinu. Naime, mi se borimo sa Italijom, sa Francuskom, sa Španjolskom, sa najvećim silama u turizmu Europe pa ja bih rekao i svijeta. I stoga sve ono što smo napravili, a što se sada zapravo završava u siječnju ... [[Govornik se ne razumije.]] vjerojatno u ožujku će sigurno omogućiti da budemo ono što želimo konkurentni u europskom okružju. Naglasio bih naravno da mi ne očekujemo da nam netko nešto pokloni. Rezultati iz 2010. se ne prenose u 2011. godinu a reći ću da smo u 2010. bili gotovo duplo bolji od prosjeka Europe. Naravno moram reći da i kolega … [[Ne razumije se.]] premijerka su u tome učestvovali, i da očekujemo da uz ovakav rad, uz ulaganje svih možemo ponoviti ono što želimo, a to je da budemo u najmanju ruku jednaki kao Europa, a možda i bolji od prosjeka Europe, jer povećani tržni udio je nešto što obvezuje. Mjere su raznovrsne, one su usmjerene prema stranom tržištu, prema domaćem tržištu, i meni osobno posebno bitno prvi puta je Vlada donijela odluku koja se tiče i turistički nerazvijenih dijelova Hrvatske, uz ono što moram reći, drugi već pomalo i slijede, a to je zapravo vizni režim koji je liberaliziran prema nizu zemalja, isporuku na daleka tržišta, i nadam se povratu domaćeg gosta, mogli bi očekivati jednu solidnu i dobru sezonu. Hvala.
Hvala gospodine ministre, zadovoljan sam odgovorom i posebno raduju mjere koje se čine od nadležnog ministarstva, a vezano uz razvoj i kontinentalnog turizma, što vjerujem evo da će sveukupno i produžiti turističku sezonu i time ju učiniti još uspješnijom. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, predsjednice i članovi Vlade. Ja bih uputio pitanje ministru zaštite okoliša i prostornog uređenja i graditeljstva. A pitanje se odnosi vezano za geodetske usluge. Naime, postavljam pitanje da li će Državna geodetska uprava preispitati predložene cijene pojedinačnih usluga, izrada elaborata, parcelacija, promjena, namjena čestica, itd., odnosno utvrđivati opravdanost takvih cijena naročito cijene terenskog rada i obrade podataka, s obzirom na stanje i materijalne mogućnosti većine korisnika tih usluga? Ja sam na tu temu već dva, tri puta govorio. Dalje bih još ovo pitanje potkrijepio sa nekoliko činjenica. Recimo zašto je nužno ishođenje posebnih geodetskih o podloga, čija cijena prelazi 5 tisuća kuna, za izradu projekata za gradnju stambenih objekata, s obzirom da se prije donošenja novog Zakona o prostornom uređenju i gradnji isto projektiralo na situacijskim planovima, koji su imali daleko niže cijene. Ili primjer ispravljanja, to je apsurdno ispravljanja i održavanja katastra, odnosno zemljišnih knjiga, predviđeno je preko 6 tisuća i 600 kuna po toj tarifi, bez obzira tko je odgovoran za propuste. Ja bih molio da se ta problematika ozbiljno razmotri, jer mi imamo već podosta slučajeva neriješenih imovinsko-pravnih odnosa koji su upravo stopirani zbog toga što ljudi nisu u mogućnosti plaćati ovako visoku tarifu.
Ministar Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovana predsjednice hrvatske Vlade, uvažene zastupnice i zastupnici. Pa evo u odgovoru na vaše pitanje gospodine zastupniče želim reći da Državna geodetska uprava naime ne utvrđuje cijene geodetskih usluga. Naime u sustavu tehničkih komora u Republici Hrvatskoj, koji je ustanovljen prije 11 godina već, cijene utvrđuje Hrvatska komora ovlaštenih inženjera geodezije, doduše uz suglasnost Državne geodetske uprave. Pravilnik o kojemu govorite, odnosno cijene koje se temelje na pravilniku su donešene 1999. godine upravo od strane Hrvatske komore ovlaštenih inženjera. No s obzirom da su svi akti Hrvatske komore ovlaštenih inženjera podložne preispitivanju, upravo se u ovom trenutku od strane Hrvatske komore ovlaštenih inženjera radi novi pravilnik, na kojega će potvrdu i suglasnost svakako trebati dati Državna geodetska uprava. Inače ono što vam želim reći, osobno držim da cjenik geodetskih usluga i proizvoda je primjeren potrebnoj stručnosti, znanju, točnosti i kvaliteti pojedinog geodetskog posla, i obijmu rada koji pojedini proizvod i pojedina usluga treba da bi se napravio dokument koji zadovoljava provedbu katastru i zemljišnoj knjizi. Što se pak tiče ovog drugog dijela vašeg pitanja koji se odnosi na opravdanost izrade posebne geodetske podloge, i visine cijene takve, izrade takve podloge, ona je, ta je geodetska podloga definirana Zakonom o prostornom uređenju i gradnji iz 2007. godine, i do sada u protekle 3 i pol godine apsolutno je ukazala opravdanost donošenja takve geodetske podloge. Naime posebna geodetska podloga s jedne strane olakšava posao projektantu, s druge strane apsolutno doprinosi legalnosti gradnje u Hrvatskoj, što do tada nije bio slučaj, a što je za mene ne manje važno doprinosi sređivanju i stanja u katastru i stanja u zemljišnoj knjizi. Prema tome prijašnji … [[Ne razumije se.]] plan o kojemu ste govorili nije bio na visini potrebne kvalitete koje jest posebna geodetska podloga. Prema tome, evo na kraju da završim, sada upravo Hrvatska komora ovlaštenih inženjera preispituje cijene koje su trenutno u Republici Hrvatskoj, ali u naravi i to je vrlo bitno reći ovlašteni inženjeri geodezije ne poštuju taj pravilnik i već idu s cijenama ispod postojećeg pravilnika, s obzirom na smanjeni obujam investicija u hrvatskom graditeljstvu, pa onda i u hrvatskoj geodetskoj djelatnosti, i na taj način su ispod postojećih cijena, a za koje sam rekao da su po meni, s obzirom na kvalitetu i potrebni rad apsolutno opravdani. Prema tome evo u narednom periodu ćemo donijeti novi pravilnik, ne Državna geodetska uprava kako ste vi rekli, već Hrvatska komora ovlaštenih inženjera, i ja vjerujem da će se evo i ovo što ste vi rekli, iznijeli u tom smislu i vrednovati, odnosno da će se i o tome razmišljati prilikom donošenja novog pravilnika Hrvatske komore ovlaštenih inženjera geodezije.
Gospodin zastupnik Deneš Šoja.
Hvala lijepo. Iskreno rečeno zadovoljan sam sa ovim odgovorom, sa ovog stručnog aspekta, ali ću biti iskreno jako zadovoljan kad se visina tarife bude smanjila, jer ja sam akcenat upravo na to stavio, i molio bih u tom pogledu određeno razumijevanje. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem premijerki Kosor. Poštovana gospođo Kosor, prije otprilike 2 tjedna negdje, utorak je bio, 11. siječnja ove godine sastali ste se sa jednim od svojih koalicijskih partnera, gospodinom Friščićem iz Hrvatske seljačke stranke. Nakon obavljenog sastanka objavili ste svim hrvatskim građanima da ste izuzetno zadovoljni radom vladajuće koalicije. Prije otprilike nešto malo više od godinu dana, točnije 5. siječnja 2010. godine također ste održali jedan sličan sastanak s koalicijskim partnerima, nakon kojega ste također izjavili da ste vrlo zadovoljni, a naročito time što će koalicija rješavati sve probleme Hrvatske. Moje je pitanje, čime ste to vi gospođo Kosor, gospođo premijerka zadovoljni i koje to goruće hrvatske probleme vaša koalicija riješila u zadnjih godinu dana?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice vrijeme koje mi je dopušteno apsolutno nije dovoljno da kažem jednu stotinu onoga što smo napravili, ali ću se potruditi. Moram vas samo malo ispraviti. Dakle, točno je, istina je, da sam ručala sa gospodinom Friščićem, no nismo, bio je to mali kratki objed na kojem se nisu jeli nikakvi specijaliteti, možemo vam jelovnik dostaviti. Nije se jela ni tuna ni sushi ni išta sličnoga, ali smo dakle pojeli neku juhicu i nešto sitno uz to. Bili su naši tajnici, glavni tajnici HSS-a i HDZ-a na tom ručku. Mi nismo objavili, netočno je ovo što vi govorite da smo mi objavili da smo se sastali i da smo ručali. Kao što znate ponajmanje smo se slikali za tim ručkom jer je to jedan tako radni zapravo sastanak, ali smo razgovarali o tome što nas čeka u budućnosti. Kao što znate, a ne znam zašto to niste spomenuli mi smo imali nedavno koalicijski ručak u Vladi na koji su svi članovi koalicije ponešto donijeli. Dakle, to je bio ručak koji smo sami pripremili, a ovaj ručak smo apsolutno sami platili, dakle za koji govorite. A ovo što spominjete neki sastanak u siječnju prošle godine da, da bio je sastanak. Ima puno sastanaka u vladajućoj koaliciji i mi dogovaramo stvari koje se trenutačno događaju, raspravljamo o problemima koji se trenutačno moraju riješiti, ali i onima koji dolaze, odnosno one koje predviđamo, odnosno razgovaramo o projektima. Dakle, što smo napravili? Gospođo zastupnice jako puno. Među ostalim evo mi smo pripremili, počet ću od kraja, Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji na drugačiji način postavlja odgovornost u državi za koji vi niste htjeli glasati. Mi smo isto tako donijeli proračun za 2011. gdje smo prvi puta zamrznuli rashode državnoga proračuna, uklopili u tako zamrznute rashode i rashode za referendum za EU, rashode za parlamentarne izbore, rashode za mirovine povećane, ali isto tako i neke velike obveze koje se odnose na otplatu kredita, ali isto tako i za gospodarske projekte. Za taj proračun također niste htjeli glasovati. Mi smo, kao što znate, ušli u velike projekte vezane za stabilizaciju i proračuna i financija. Mi smo, kao što vjerujem znate, uspjeli različitim vrlo teškim odlukama koje su išle za racionalizacijom, odnosno na tragu racionalizacije, smanjili ukupno rashode u prošloj godini za 3,5 milijarde ili bolje rečeno za toliko bi proračun bio veći da taj cijeli veliki posao nismo učinili. Isto tako napravili smo reda u državnim poduzećima. Spomenut ću vam HEP, to će vam možda biti najbliže jer o HEP-u svi ovisimo. HEP je dugovao krajem 2009., odnosno početkom 2010. milijardu i 800 milijuna kuna. HEP danas ne duguje ništa, HEP je upravo zahvaljujući tome krenuo u veliki investicijski ciklus. Evo, trafostanica u Dubrovniku se već gradi, odnosno na Platu, idemo i dalje. Idemo sa Hidroelektranom Ombla itd., itd. Prema tome, uredili smo i druga javna poduzeća koja, kao što znate, ne duguju ništa. Isto tako, evo spomenut ću vam kad na pitanje što smo uradili, pa samo da smo evo u javnim poduzećima i samo da smo naplatili dug INA-i mi smo već učinili puno. Dakle, kad sam ja došla na čelo Vlade taj dug je bio iznimno velik, mi smo ga uspjeli u potpunosti naplatiti, ali isto tako uveli objedinjenu javnu nabavu, gospođo zastupnice, prvi puta u Hrvatskoj imamo objedinjenu javnu nabavu. Zahvaljujući toj objedinjenoj javnoj nabavi mi smo u 5 mjeseci zaštedjeli više od 70 milijuna kuna. Isto tako, mi smo evo uveli reda u poslovanje plavim dizelom. Zahvaljujući uvođenju kartičnoga poslovanja mi smo uštedjeli oko 150 milijuna kuna samo u prošloj godini. Međutim, donijeli smo puno važnih odluka vezanih za investicije. Mogu vam spominjati vezano za investicije za vodno gospodarstvo koje su već pokrenute vrijedne više od milijardu kuna, ali ovaj veliki investicijski ciklus koji je počeo, mi smo te velike investicije stavili zaista na noge. Mnoge od njih kreću, mnoge od njih će biti u visokoj fazi realizacije do kraja ožujka. Svjedočit ćete tome, bit ćete i kao zastupnica vjerujem na neke od njih i pozivani s obzirom na izbornu jedinicu u kojoj ste izabrani. Mi smo isto tako zaista puno učinili na onom što se zove štednja, što se zove racionalno ponašanje. Kao što znate među ostalim donesene su mnoge odluke i o korištenju kartica, među ostalim to je na tragu dodatne štednje, dodatne racionalizacije. Ali, ono što mi se čini najvažnije, mnoge važne projekte koje trebaju osnažiti gospodarstvo. Donijeli smo odluke koje su smanjile tzv. parafiskalna davanja zahvaljujući tome to su, to je smanjenje od 20 do 25%, zahvaljujući tome gospodarstvenici sasvim sigurno lakše rade, lakše posluju i lakše dišu. Prema tome, gospođo zastupnice, evo vrijeme mi nažalost ne dopušta, treperi crveno, pa ću ja završiti, a o ostalom vas pozivam u svoj ured ako budete imali vremena odvojite 3, 4 sata predočit ću vam sve ono što smo dosada napravili u najkraćim crtama, a možete dobiti i sve napisano. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Najprije, tražit ću pisani odgovor, nemam ja što dolaziti u vaš ured i slušati. Drugo, apsolutno me ne zanima, ni mene ni građane Hrvatske, što ste jeli na tom ručku, jeste li jeli kakvu juhu vruću, jezikovu ili ne znam kakvu drugu, samo me brine to što ste u tom nabrajanju zaboravila nešto spomenuti, a to je da u ovih godinu dana vaše premijerske fotelje preko 320 tisuća imamo nezaposlenih, samo u prošloj godini 30 tisuća radnih mjesta je ugašeno, preko 80 tisuća radnika u ovoj državi živi životom suvremenih robova. To znači da rade, a ne primaju plaću za posao koji rade. To znači da u Hrvatskoj imamo više stotina tisuća umirovljenika koji jedva sastavljaju kraj sa krajem. O tome gospođo premijerka u ovih zadnjih godinu dana vi, vaša Vlada i vaši partneri koji vas bespogovorno slijede niste apsolutno ništa učinili. Jedina radna mjesta koja ste otvorili to je nekoliko novih potpredsjedničkih mjesta u Vladi, ali bojim se ni ja ni svi građani da to nikome u ovoj državi neće pomoći.
Mir! Gospodin zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, moje zastupničko pitanje upućujem ministru kulture gospodinu Jasenu Mesiću. Pitanje glasi, gospodine ministre na dan priznanja Republike Hrvatske, 15. 1. ove godine u Dnevniku HRT-a jedna od udarnih vijesti bio je prijedlog za promjenu izgleda Hrvatske zastave. Radi se o loše tempiranom prijedlogu, izmjene jednog nad najvažnijih državnih simbola koji se u većini država ne mijenjaju desetljećima, prema novom zakonu o HRT-u, Vlada i HRT sklapati će ugovor o suradnji. Gospodine ministre, da li ćete u rečeni ugovor ugraditi odredbe da javna televizija ne smije klevetati, sramotiti, niti napadati najvažnije simbole Hrvatske državnosti.
Gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine zastupniče, zastupnice i zastupnici. Potpuno dijelim vaše mišljenje i nezadovoljstvo prilozima koje smo imali prilike vidjeti, slažem se da se radi o loše tempiranom momentu i to sam čuo od niza naših građanki i građana. Definitivno ste u pravu kada govorite o nacionalnom simbolu zastave, on se u većini Europskih zemalja ne mijenja od druge polovice 19. stoljeća. Definitivno da će ugovorom između HRT-a i Vlade Republike Hrvatske biti uređeni programi kojima se promiču nacionalni interesi i domoljublje u smislu članka 6. Zakona o HRT-u. Podsjećam da u odnosu na zaštitu određenih nacionalnih vrijednosti člankom 6. zakona o HRT-u je propisano da je HRT dužan promicati nacionalne interese, pridonositi domoljublju, pridonositi poštivanju i promicanju demokratskih vrednota pa tako i nacionalnih obilježja.
Zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, zadovoljan sam sa odgovorom ali imam napomenu. Moja napomena bi bila da pitamo majke i supruge poginulih najboljih Hrvatskih sinova da li bi mijenjali zastavu za koju su dali živote njihovi sinovi i muževi. Tko traži promjenu? To traže oni Jugonostalgičari čiji se raspao san o velikoj Srbiji i ujedinjenoj Jugoslaviji. Poručujem svima Hrvatskim braniteljima da nema straha poništenje tražit ćemo poništenje svih tjeralica u Republici Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini i priznanja pod prisilom mi želimo biti slobodni Europljani. MI smo pobjednici, glavu gore, nismo se bojali ni miloševićeve Srbije a nećemo se bojati ni Tadićeve. Slučaj Tihomira Purde je pokazao da naša Vlada brine o nama kao i naša diplomacija, Tihomirev slučaj je pucanj Srbije u prazno,a pobjeda Hrvatske diplomacije, to je i Europska priznala. Hvala vam gospođo predsjednice Vlade, hvala vama i vašim suradnicima, dvama ministrama Jandrokoviću i Bošnjakoviću koji su radili u vašem timu. Poručujem Vukovarcima, Purda Tihomir se vraća kući. Ovih dana se mnogo piše o Vladimiru Šeksu, neki mladi lavovi tamo iz Surdulice koji su rođeni 90-tih a mentor im je Savo Štrbac kažu da Vladimir Šeks treba odgovarati za ratni zločin, a najveći zločin mu je to što je bio jedan od utemeljitelja Hrvatske države, zajedno sa Franjom Tuđmanom i ostalima. Vladimire budite ponosni, na ostvareno, većina nas je ovdje sa vama od utemeljenja Hrvatske države. Radili ste na dobrobit svih Hrvatskih državljana, bez obzira na boju kože i nacionalnu pripadnost, i zato vam prenosim pozdrave i potporu Hrvatskih branitelja i moju osobnu.
Gospodin zastupnik Ivan Bagarić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo predsjednice Hrvatske vlade. Svoje pitanje ću postaviti gospodinu ministru unutarnjih poslova Tomislavu Karamarku. Dame i gospodo, komisija za utvrđivanje ratnih i poratnih žrtava još iz 92. donijela je odluku o osnivanju Vijeća za utvrđivanje poratnih žrtava komunističkog sustava u inozemstvu. Pored ostalih žrtava i oblika stradavanja tada je ustanovljeno da su 73 Hrvatska čovjeka diljem svijeta ubijena od zloglasne UDBE svi oni imaju svoje ime, svoju obitelj i svi su žrtve zbog Hrvatske. U posljednje vrijeme inozemna javnost ponovno raspravlja o teškim zločinima koje je učinio komunistički režim, u zemlji i u inozemstvu i Odbor za Hrvate izvan Hrvatske i naš klub je zasut upitima iz iseljeništva ali i iz, možemo to čitati u domaćem međunarodnom tisku. Dakle, posljednje vijesti čak upućuju na mogućnost da je UDBA organizirala i ubojstvo Švedskog premijera Olofa Palmea kako bi za isto optužila Hrvatsku emigraciju. Gospodine ministre, budući da imate ovlasti temeljem članka 42. Zakona o državnom odvjetništvu, hoćete li uputiti državnom odvjetniku gospodinu BAjiću pitanje da li se provode i do kuda su stigle istrage o komunističkim zločinima, koje ne samo da kompromitiraju Republiku Hrvatsku na međunarodnom planu nego opterećuju i dijele Hrvatsko društvo u cjelosti. Hvala.
Ministar Tomislav Karamarko.
Hvala lijepo gospodine saborski zastupniče. Moj je odgovor na vaše pitanje svakako da. Moram reći da Ministarstvo unutarnjih poslova još od 2005. godine zajedno sa DORH-om intenzivno surađuje sa njemačkim policijskim i pravosudnim organima oko rasvjetljavanja ovih ubojstava. TA suradnja teče u ovom trenutku i teći će skroz dok krivci ne budu kažnjeni. Ja vas moram izvijestiti još o nečemu, o jednom drugom segmentu drugih komunističkih masovnih ubojstava, moram vas izvijestiti da ćemo ove godine intenzivirati obrade tih slučajeva, svjesni smo grozne činjenice da je Hrvatska država sa preko 900 jama prepunih uglavnom Hrvatskih leševa, za te masovne zločine nitko nikada nije odgovarao. Mislim da je to neodrživo, da je to pitanje naše savjesti, prema tome, ja vam najavljujem da ćemo ove godine intenzivirati rad na tom području i tražiti angažman svih ostalih subjekata ...
Gospodin zastupnik Ivan BAgarić.
Zahvaljujem se gospodinu ministru i zahvaljujem se Vladi moram kazati da sam jako zadovoljan ovim odgovorom i ja bih samo konstatirao na koncu, svi smo pred zakonom jednaki i ako nema zastare ni za ratni zločin, ni za kriminal u privatizaciji onda ne smije biti zatare ni za komunističke zločine. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje ide gospođi KOsor. U posljednje vrijeme pokazujete izrazitu nervozu kada je u pitanju Hrvatska radiotelevizija. I ne samo one vidim, ali dobro. Ovaj Zakon o navijačkim neredima kasnije ako se pripremate za njega. U jednoj središnje-informativnoj emisiji posve je točno prikazano kako na portalu Vlade još uvijek stoji, inače uklonili ste to kada je objavljeno, poveznica otvorena vrata, pa kada se ta vrata otvore posjetitelja stranica za njih dočeka nasmiješen lik onoga koji vas je postavio za svoju nasljednicu u stranci i u Vladi. Manimo sada činjenicu da je taj portal otvore za vrijeme vaše predsjedničke kampanje 2004. godine za izbore 2005. u svrhu promidžbe rezultata Vlade u prvoj godini da bi ostvarili bolji rezultat na izborima. Reagirali ste burno, proglasili ste to napadom na vas i na vašu Vladu. Molim vas da mi objasnite zar je vama urednik Dnevnika na HTV-u kriv što je upravo vas Ivo Sanader postavio na sve funkcije na kojima se nalazite i što izjavljujete kako ste upravo vi bili njegova najbliža suradnica i najbolja prijateljica? Na koncu, zar je urednik Dnevnika kriv što vladine službe nisu redizajnirale web stranicu Vlade na način da se ta za vas neugodna činjenica barem sakrije?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor.
Gospodine zastupniče, slabo me promatrate ako ste zaključili da kao što ste sada rekli da u posljednje vrijeme iskazujem nervozu kada je u pitanju HRT. Ne. ja ne iskazujem nervozu oko bilo čega, a kamoli oko jednog javnog medija koji je u vlasništvu države. Prema tome, ono što ja činim kao predsjednica Vlade i što ću činiti, jest apsolutno da se i ta kuća iznimno važna u kojoj sam ja provela najljepše godine svog života usput budi rečeno, da se stabilizira, da zaista pripremi plan restrukturiranja koji ćemo kao Vlada moći prihvatiti. Vi znate da tamo postoje velike i znatne poteškoće vezane za financije. Ali isto tako učinit ću sve vjerujem svakako sa vladajućom većinom u hrvatskom Parlamentu, da se svi ovi postupci koji se moraju obaviti vezano za imenovanje tijela, odnosno odabir tijela HRT-a prema novom Zakonu o HRT-u obavi na vrijeme i da zaista sve tamo počne funkcionirati u najboljem redu. Ja se ni na koji način miješam u uređivačku politiku niti mi to pada na pamet, niti jednog medija, a kamoli HRT-a i o tome naravno kao građanka imam pravo na svoje mišljenje, ali isto tako se zauzimam i za jedno od temeljnih načela u funkcioniranju medija. Voljela bih da me u tome podržite a to je da se i u medijima, o pojedincima, o pojavama, o ljudima, o događajima, o strankama, o gospodarstvu itd. objavljuje isključivo istina i za to ću se svakako zauzimati i na ovoj poziciji kao predsjednica Vlade bez obzira što vi nastojite podmetati na svaki način. Ali to mene kao ni drugdje u bilo kojem području rada neće omesti, pa se pridružite da učinimo sve da se izaberu ova tijela i da tamo počnu raditi ljudi prema Zakonu o HRT-i koji je donio hrvatski Parlament. A o tom mom uplitanju, o toj mojoj nervozu, pustite moju nervozu na miru, sasvim sam staložena, kao što vidite dobro se osjećam i veselim se što vas vidim i veselim se što ovom prilikom mogu demantirati ono što ste nedavno rekli da nitko kada sam najavila rekonstrukciju da nitko gospodine zastupniče ne želi u Vladi. Kao što vidite mnogi su koji žele u Vladu poletni, mladi i imat će velikog rezultata.
Zahvaljujem gospođo predsjednice. Dakle, i vi i ja znamo da sam ja vas pitao o uređivačkoj politici, a vi meni odgovorili o materijalno financijskom i ovim drugim stvarima. Dakle, ovo s Dnevnikom je samo jedan od primjera vašeg pokušaja da u izbornoj godini ovladate medijima. Jer naravno kada priopćenjem idete na urednika on će drugi puta paziti što će reći. Dakle, vi umjesto da obuzdavate krizu vi obuzdavate slobodu medija, umjesto da pokrenete gospodarstvo, pokreće se hajka na novinare. Preko svojih poslušnika ukidate svaki kritični ton na HTV-u, ukinuto je "Otvoreno", ukinuta je "Latinica", ukinut je "Poslovni klub", još čekamo da ukinete "Nedjeljom u 2" iako bi bilo najbolje da ukinete mandat Vlade i konačno da idemo na izbore. Želim još samo reći dakle ovo o navijačkim neredima ćemo kasnije. Dobar ste primjer navijačkim skupinama da se tako ponašaju na stadionima kako se vi ponašate u Saboru. a mi u Hrvatskoj imamo lokalnu postaju TV Jadran i ne treba nam nacionalna postaja TV Jadranka. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bih moje pitanje uputio ministru unutarnjih poslova gospodinu Karamarku, a u vezi položaja građana Republike Hrvatske u statusu stranaca. Naime, grupa od 40 povratnika Općine Viškovo u Primorsko-goranskoj županiji poslala je peticiju kojom traži rješavanje svojeg statusa u RH. Naime, oni su živjeli u RH 30 i više godina zajedno sa svojim porodicama. Oni su bivši nositelji stanarskog prava, još uvijek su oni u statusu stranaca. Osim toga oni su korisnici stambenog zbrinjavanja, a to svoje pravo kao i pravo na otkup stanova, oni kao stranci ne mogu konzumirati. Ovakvih slučajeva osim ovih potpisanih u peticiji ima nažalost mnogo više. Ja stoga postavljam moje pitanje gospodinu ministru. Gospodine ministre, hoćete li i kada ćete inicirati promjene u zakonodavstvu koje bi ljudima poput ovih koje sam sada rekao omogućili da dobiju svoja prava koja im pripadaju?
Ministar Tomislav Karamarko.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine saborski zastupniče, apsolutno smo svjesni problema koje ljudi imaju u realnom dnevnom životu, a nemaju riješen status boravišta ili državljanstva. Naravno zakoni kojima ćemo to rješavati su Zakon o strancima i Zakon o hrvatskom državljanstvu i moram vas izvijestiti da su ti zakoni zapravo već gotovi. Zakon o strancima čekamo zapravo komentare Europske komisije pa da ga nakon toga pošaljemo u proceduru i on negdje do 21. ožujka najdalje mora biti u Vladi, prema tome to su sad već vrlo kratki rokovi. Također i o Zakon o hrvatskom državljanstvu, on je gotov, on se ovih dana upućuje na mišljenje mjerodavnim organima, a zatim ide u svoju normalnu zakonodavnu proceduru. Eto, uvjeren sam da ćemo za jedno dva do tri mjeseca počet efikasnije rješavat ovakve probleme koje vi danas ovdje spominjete. Hvala.
Gospodin zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se. Ja sam u načelu zadovoljan ovim odgovorom gospodina ministra, zadovoljan sam sa time što smo ipak došli do kraja ovog našeg posla. Međutim, ne mogu biti zadovoljan što smo toliko vremena na ovom problemu izgubili i što smo mnoge ljude doveli da tim protekom izgubljenog vremena budu u teškim sudbinskim problemima. Samo ću podsjetiti još jednom rečenicom, da smo mi ovaj problem kao klub aktualizirali saborskim pitanjem u 3. mjesecu prošle godine. Hvala vam lijepa.
Gospođa zastupnica Dubravka Šuica, izvolite.
Gospođo predsjednice, gospodo ministri. Pa evo ja sam se odlučila postaviti pitanje gospođi predsjednici Vlade jer upravo imam suprotno mišljenje i suprotno iskustvo od kolega Bauk i Sobol, jer mi smo na jugu Hrvatske svjedoci velikog investicijskog vala koji je Vlada Republike Hrvatske, na čelu s vama gospođo predsjednice, započela pa evo nedavnim obilježavanjem početka radova na izgradnji hidroelektrane Dubrovnik 2 koja ide dalje preko izgradnje hidroelektrane Ombla, zatim nove elektroenergetske mreže cijelog dubrovačkog područja i dvjema novim trafostanicama Srđ i Plat. Također smo svjedoci nastavka nešto sporijim intenzitetom izgradnje Pelješkog mosta koji će Hrvatsku napokon povezati u jednu cjelinu. Mi jednostavno želimo vjerovati u taj projekt jer ne želimo više prelaziti granicu u Neumu četiri puta. Radovi na autocesti do Ploča se nastavljaju i prema informacijama koje imamo očekujemo završetak te dionice do 2012. godine. Isto tako svi znate da je pozicija, geografska pozicija Dubrovnika vrlo specifična, da problem prometne izoliranosti postoji godinama, a građanima Dubrovnika povratak kući avionom nažalost prečesto ovisi o buri. Jedini izlaz iz te ovisnosti o ruži vjetrova je izgradnja autoceste do Dubrovnika, stoga je razumljivo velika zainteresiranost građana Dubrovnika za jasnim odgovorom o budućnosti ovoga za jug Hrvatske prevažnog projekta uz Pelješki most. Kontaktirajući s građanima mogu potvrditi da se oni vesele svakom novom kilometru kojima se približimo ostatku Hrvatske, ali ono što nas svih zanima jest autocesta do Dubrovnika budući da u posljednje vrijeme su prisutne glasine i u medijima i od strane oporbe o zaustavljanju radova u Pločama u što ja osobno ne vjerujem. Stoga bih vas molila gospođo predsjednice da mi precizno odgovorite hoće li se autocesta graditi do Dubrovnika kao što je zacrtano prostornim planovima i Strategijom prometa Republike Hrvatske, koji su planovi, koja je dinamika radova i u kojoj je fazi projektna dokumentacija. Hvala lijepo.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa, gospođo zastupnice. Pa zapravo bih mogla najkraće odgovoriti sa da na vaše pitanje, ali dozvolite da ga evo šire elaboriram. Žao mi je što sada nema gospođe Sobol koja je pitala što smo to radili. Evo i u mom mandatu kao predsjednice Vlade, budući da nisam imala dovoljno vremena sad ću nastaviti, upravo mi vi i pružite priliku da o tome nešto kažem. Dakle da, radi se intenzivno, mi ćemo sasvim sigurno budući da smo zbog krize bili na neki način zaustavljeni i u tom velikom projektu, nastaviti dalje. Traže se i najoptimalniji, najbolji oblici odnosno izvori financiranja, međutim radit ćemo na tome, nećemo posustati, duboko svjesni koliko je važna prometna povezanost Dubrovnika i cijeloga toga kraja sa ostalim dijelom Hrvatske, a svakako i sagledavši tu cjelinu u kontekstu završetka pregovora, u kontekstu naravno Schengena itd., itd. Prema tome, evo najavljujem da ćemo u lipnju, dakle nadam se, vjerujem, sigurna sam da će se to poklopiti i sa završetkom pregovora Hrvatske za ulazak u Europsku uniju, otvoriti dionicu od Ravče do Vrgorca, ali isto tako vjerujem da će to biti lijepa i velika svečanost i da ćemo se zaista tamo moći radovati, ali isto tako granični prijelaz Metković. Međutim odmah počinje izgradnja nastavka, znači od Vrgorca do Ploča u 2011. koja je počela i mi očekujemo da će do kraja 2012. i taj dio biti završen. Svakako, ponavljam još jedanput, radimo intenzivno na pronalaženju načina financiranja dakle za daljnju izgradnju sve do Dubrovnika i ja vjerujem da neće proći tako puno vremena kad ćemo moći reći da je cijeli taj proces završen, zaokružen i da imamo cjelovitu sliku o tome kad će taj cijeli posao biti završen i da možemo naznačiti koja je to godina kad ćemo se moći provesti autocestom odnosno pogotovo vi koji tamo živite. Koliko će to značiti i za gospodarstvo mislim da to ne moram napominjati, ali vam već najavljujem da ćemo se vidjeti ja vjerujem oko Svetoga Vlaha, ako ne baš taj dan, ali tada gdje krećemo još sa jednom važnom investicijom u luci Dubrovniku. Dakle puno se ulaže, puno se radi i tako ćemo svakako i nastaviti sasvim sigurno i sljedeće godine. Evo gospođo zastupnice i doviđenja u Dubrovniku.
Gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Naravno da sam zadovoljna, želim vam se zahvaliti, česta ste gošća u Dubrovniku i drago mi je da ste spomenuli sada i luku pa i zračnu luku i puno toga se ulaže. Isto tako ste prošle godine, niste to sjetili se sada reći, prošle godine ste otvorili radove vrijedne 100 milijuna kuna na sveučilišnom kampusu u Dubrovniku što je također jedna velika investicija u gradu, budući da mi razvoj Dubrovnika baziramo ne samo na pomorstvu, ne samo na turizmu nego na studentskom turizmu, odnosno Dubrovnik-sveučilišni grad. Isto tako je Vlada nedavno donijela odluku o dodjeli zemljišta za studentski dom u Dubrovniku što je izvrsna pretpostavka za razvoj Dubrovnika. I zato sam ovo pitanje o autocesti posebno apostrofirala jer sve ovo je izvanredno, ali samo uz nastavak autoceste, znači autocesta do grada i ja vam se želim zahvaliti i vjerujem da će građani dubrovačkog područja cijelog biti zadovoljni vašim odgovorom na pitanje. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Živko Nenadić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, predsjednice Vlade, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru uprave gospodinu Mlakaru. Potaklo me na pitanje ovih dana medijski napisi, pa ovdje čitam u jednim novinama SDP-ov načelnik ... [[Govornik se ne razumije.]] optužen za makinacije zemljištem, a u drugim Frane Lozić načelnik općina Milna dva je puta prodao kamp. Dakle, radi se o tome da je 2006. krivotvoreći odluku općinskog vijeća prodao zemljište. A pola godine prije toga isto to zemljište prodao je drugom čovjeku i naplatio nekih skoro pet milijuna kuna i usput je pola otprilike potrošio za tekuće poslovanje. I ovdje se još spominju neke druge malverzacije sa prostorima, a isto tako i sa netransparentnom, odnosno prodajom bez javne nabave. E pa me zanima da, pitanje ministru uprave, jeste li vi gospodine ministre proveli ili namjeravate li provesti inspekciju poslovanja ove lokalne samouprave i općine Milna. Hvala lijepa.
Ministar uprave Davorin Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Pitanje koje ste postavili uvaženi zastupniče je pitanje rada jedinice lokalne samouprave Milne koje već duže vremena problematično jer smo i koncem prošle godine morali intervenirati u istoj jedinici zbog problema oko donošenja općinskog proračuna. Međutim, kako su ipak riješili financiranje za prošlu godinu na neki način vjerovali smo da se i situacija u općini Milna stabilizirala i da se našao na neki način rekao bih zajednički jezik u radu između općinskog načelnika i općinskog vijeća. Međutim, koncem prošle godine, točnije 17. prosinca Ministarstvo uprave zaprimilo je zahtjev načelnika općine Milna za provođenjem nadzora nad radom općinskoga vijeća, a nakon toga i očitovanje predsjednika općinskog vijeća i zahtjev za provođenjem upravnog nadzora nad radom cijele jedinice lokalne samouprave. Mi jesmo prikupili dokumentaciju, zatražili smo još neka dodatna očitovanja upravo zbog toga što se sumnja na korištenje dokumentima čija vjerodostojnost je upitna da tako kažem, a čiju vjerodostojnost ne može utvrđivati samo Ministarstvo uprave nego i druga nadležna tijela koja su također obaviještena o mogućim zlouporabama položaja ljudi koji rade u općini Milna. Stoga su informacije o ovom o čemu ste vi govorili proslijeđene i Državnom odvjetništvu i Ministarstvu financija i vjerujem da ćemo po okončanju nadzora koji će biti negdje do kraja ovog mjeseca moći izvijestiti ta tijela što smo mi u nadzoru utvrdili i zatražiti eventualno dodatne mjere kontrole od tijela koja nadziru financijsko poslovanje jedinica lokalne samouprave.
Zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Za primijetit je da očito ovim nekim jugo partijcima, načelnicima ili pardon da me se krivo ne shvati, južnim partijcima, načelnicima SDP-a dobro ide sa zemljištem. Nedavno je onaj prodao na Mljetu načelnik tuđe zemljište i postao je, promoviran je od SDP-a za predsjednika županijskog SDP-a. Sada je ovaj dva puta prodao zemljište. Nadam se da neće kolegi Bauku biti ugroženo mjesto pa da i ovaj postane predsjednik županijskog SDP-a.
Gospodin zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Svoje pitanje postavljam gospođi Kosor. Ministar Rončević smijenjen je i sudi mu se zbog korupcije. Ministrica pravosuđa Lovrin je smijenjena. Ministar Vukelić je smijenjen. Ministar Primorac je smijenjen. Ministar Šuker je smijenjen. Ravnatelj carine i rizničar HDZ-a Barišić je smijenjen i kazneno ga se goni zbog korupcije. Ravnatelj Fonda za zaštitu okoliša Mladineo je pritvoren zbog korupcije. Čelnici Državnih autocesta se kazneno gone. Ministrica Dropulić je smijenjena. Ministar Biškupić je smijenjen. Potpredsjednik Vlade Polančec smijenjen je i završio je u zatvoru zbog korupcije. I na kraju predsjednik HDZ-a koji je sve njih doveo na vlast Ivo Sanader u zatvoru je u Austriji, a u Hrvatskoj ga se kazneno progoni zbog korupcije. Pitanje glasi: Gospođo Kosor tko vas je predložio na mjesto predsjednice HDZ-a i na mjesto predsjednice Vlade.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Gospodine potpredsjedniče, smatram da se prema Poslovniku rada Hrvatskoga sabora ovakvo pitanje zapravo ne može postavljati predsjednici Vlade na aktualnom prijepodnevu jer to pitanje ne propituje ništa o onome što je moj posao, onome što ja radim. Dakle, vi mene ne pitate ništa kao predsjednicu Vlade koja je naravno izabrana upravo u ovome Domu ponavljam još jedanput na temelju činjenica da sam sa mandatom došla od predsjednika Republike Hrvatske sa potpisima zastupnika i zastupnica koji su me podržavali, da sam dobila povjerenje ovoga Doma, da ste me nekoliko puta pokušali srušiti, a sve to je bio samo neuspio pokušaj. I da ste zapravo nekoliko puta i sa zahtjevom za iskazivanja nepovjerenja meni, a onda i Vladi, ali i neglasanjem za proračun, ne glasanjem za reforme u Hrvatskoj zapravo nekoliko puta gospodine zastupniče SDP-a u ovom Parlamentu izgubili. I to je ono što vam ja imam za reći. A na kraju sasvim sigurno i vama poručiti, ali građanima i građankama Republike Hrvatske obećati da me nikakva podmetanja, nikakav govor mržnje, nikakav govor bez argumenata neće spriječiti da radim za svoj narod i za sve građanke i građane Republike Hrvatske ponosno i visoko uzdignutog čela. [[Pljesak.]]
Hvala. Zastupnik Mario Habek.
Gospođo Kosor, možete se vi sada praviti da nemate pojma o ničemu ali mi nismo zaboravili. 7 godina bili ste potpredsjednica Vlade, zamjenica predsjednika HDZ-a i prva suradnica Ive Sanadera. Vi ste suodgovorni za ovu katastrofu koju je HDZ napravio u Hrvatskoj i da imate imalo političke odgovornosti podnijeli bi ostavku i raspisali izbore.
Gospodin zastupnik Boris Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice hrvatske Vlade sigurno je dobro i pohvalno nastojanje Vlade da imenovanjem potpredsjednika Vlade zaduženog za nove investicije nastojim ukloniti postojeće barijere koje danas koče investicije, samim time i gospodarsku aktivnost i nova radna mjesta. No, danas bih želio govoriti o gospodarstvenicima koji već postoje i posluju u našoj državi. Stoga ću se usredotočiti na jedno uspješno poduzeće koje se bavi proizvodnjom, koje izvozi, ali i koje se bavi nautičkim turizmom. Riječ je o tvrtci Tehnomont iz Pule. Osim što ovo poduzeće zapošljava 600 ljudi i hrani 600 obitelji, ono postoji već 55 godina, no stječe se dojam da našoj državi i nije u interesu da ona opstane. Radi se o poduzeću koji gotovo 80% svog prihoda ostvaruje izvozom. Radi se o poduzeću koje se bavi malom brodogradnjom. Zašto to govorim? To govorim iz razloga što je Tehnomontova marina odlukama Vlade i nadležnog ministarstva stavljena u potpuno neravnopravan i diskriminirajući položaj spram ostalih marina u Hrvatskoj. Iznest ću samo dva brojčana pokazatelja. Fiksni dio koncesijske naknade uvećan je za 1429%. Da, dobro ste čuli, 1429%. To je 14 puta veća naknada od bilo koje marine u Hrvatskoj. Promjenjivi dio koncesijske naknade poduplan je, sa 2% na 4% ukupnog prihoda. Da nam se uzima duplo, na to smo se nekako i navikli, ali 14 puta više od ostalih, to je stvarno nedopustivo. Obzirom da ovo trgovačko društvo pokušava riješiti ovaj problem, s nadležnim ministarstvom već tri godine, ali na žalost bezuspješno, postavljam pitanje vama poštovana predsjednice, što ćete vi poduzeti kako bi ovo poduzeće bilo u ravnopravnom položaju spram ostalih marina u Republici Hrvatskoj, kako bi mogli zadržati ili čak povećati broj zaposlenih i kako bi se jednom riječju ova nepravda ispravila?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče. Pa evo ja ću učiniti sve što je u mojoj moći, mojoj nadležnosti, prije svega da doznam sve pojedinosti. Zaista ne vjerujem da to razumijete da pojedinosti o svakom poduzeću nemam, i da ne mogu imati, da ste postavili možda nekom resornom ministru pitanje, možda bi imao više podataka. Ali ono što ću učiniti svakako uvjeravam vas nastojati probrati sve važne i relevantne podatke, odgovoriti vam i pisanim putem, ali ako hoćete možemo se i nakon toga drugi tjedan naći, jer će zasjedati Sabor, kako bismo vidjeli što je moguće učiniti u konkretnom slučaju, kako je moguće to razriješiti, ako je moguće svakako, ako se na bilo koji način radi o bilo kakvoj vrsti diskriminacije, to znate da u Vladi nećemo dopustiti. Prema tome idemo vidjeti o čemu se radi, obećavam brzi odgovor, i pozivam vas nakon toga, dakle kad prikupim sve relevantne činjenice na razgovor kako bismo vidjeli što dalje. Hvala.
Gospodin zastupnik Boris Miletić.
Hvala lijepa. Prihvaćam vašu inicijativu, dostavit ću sve potrebne podatke, iako se oni već nalaze u nadležnom ministarstvu, ali ne zahvaljujem samo u svoje ime, već upravo tih 600 radnika koji tamo rade.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Neki već jauču. Hvala gospodine potpredsjedniče. Pitanje je za premijerku. Poštovana gospođo Kosor, neću duljiti. Riječ je o škverovima. Ništa se nije uradilo za spas hrvatskih škverova, osim praznih fraza i besplodne demagoške podrške od koje ti škverovi nemaju nikakve koristi, dok se istovremeno radi na njihovoj tihoj likvidaciji. Vaša Vlada je naime prihvatila da im se zabrani ugovaranje novih poslova. Ja vas podsjećam da ste vi gospođo Kosor u više navrata javno izjavili kako ćete podržavati splitski škver i njegove radnike, kako ćete braniti interese toga škvera, pa vas zato ovdje u najvišem zakonodavnom tijelu ove države pitam jeste li spremni ovdje u Saboru izjaviti kako vi osobno nećete dopustiti da se splitski škver likvidira, i to garantirate svojom funkcijom premijerke?
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, da ste vi u Splitu gospodine zastupniče kao zastupnik u Hrvatskom saboru pomaknuli i jednim malim prstom, da ste pomogli i da niste kao što meni spočitavate da govorim prazne fraze, da niste zaista govorili ono što se prije svega ne priliči ljudima koji rade ovako težak i časan posao, onda bismo vjerojatno bili možda koji milimetar bliže rješenju. Ali niste. Niste, nego se služite naime, i to moram reći na žalost služite se rječnikom koji su zapravo samo fraze i koji ima samo jedan cilj, i to politički cilj a to je da izvede ljude na ulicu. I to se, ja sam sigurna neće dogoditi, jer škverani dobro znaju što radim ja i što radi Vlada u cjelini, što radi Ministarstvo gospodarstva, što radi ministar gospodarstva. Mi smo nebrojene sastanke s njima obavili, mi smo im vrlo jasno pošteno, otvoreno rekli sve činjenice u slučaju i toga i drugi škverova, i mi ustrajno, mukotrpno, danonoćno radimo kako bi se to pitanje riješilo. Vi dobro znate, ali to nećete reći radnicima u škveru, nećete reći u Splitu, da je jedino rješenje prihvaćanje plana restrukturiranja. Gdje se taj plan mora prihvatiti? On se mora prihvatiti naravno u Bruxellesu? Zašto? Zato gospodine zastupniče što mi želimo postati članica Europske unije, ali želimo da naši ljudi rade, da naši ljudi imaju posao i da imaju budućnost. To je težak i krvav posao, ali vi u njemu ne pomažete, nego iz sve snage odmažete. Međutim unatoč tome, mi ćemo taj posao i sa škverovima, sa brodogradilištima riješiti gospodine zastupniče, čekamo da komisija odobri plan restrukturiranja, isti trenutak u škveru u Splitu mogu, gospodine zastupniče, početi ugovarati brodove. To radnici znaju, to radnici poštuju, radnici poštuju i iskrenost i predani rad, ali isto tako rad ljudi koji neće lagati, koji neće za šačicu jeftinih političkih bodova sakrivati istinu i dovesti u propast. Ja sam sigurna da brodogradilišta u Splitu ima itekakovu budućnost, ali kao zemlja koja želi postati 28. članica Europske unije moramo poštivati neka pravila, ali i bez toga vi dobro znate, trebali biste znati da situacija sa proračunom apsolutno nije takva da bismo dugoročno mogli održavati ovakvu situaciju. I to sam ja rekla i na sastanku sa članovima sindikata, sa radnicima iz splitskoga škvera. Prema tome ja na vaše pitanje jesam li spremna bilo što, koje je bilo postavljeno kao da smo u sudnici, ja gospodne zastupniče odgovaram ovo nije sud, ovo je Parlament, a ja ovdje mogu, budući da polažem račune hrvatskom Parlamentu reći: da, Vlada će završiti poglavlje 8., zatvoriti poglavlje 8., zatvoriti poglavlje 23., završiti pregovore i potpisati pristupni ugovor kako bismo postali 28. članica Europske unije. Kako god se vi protivili tome, jer vi ste bili taj koji niste htjeli na početku apsolutno podržati niti sporazum sa Slovenijom, rješavanje graničnoga pitanja, što je u konačnici bilo odlučujuće da bismo pokrenuli pregovore sa mrtve točke. Vaš euroskepticizam vama je dopušten, a nama dopustite da završimo posao i da ljudi i u Splitu i u 3. maju u Rijeci i drugdje imaju posao i imaju perspektivu. Od praznih riječi i floskula se ne živi.
Zastupnik Marin Jurjević.
Dajte zaračunajte mi ove minute koje mi oduzima ovaj publikum. Gospođo Kosor vi mislite zatvoriti poglavlja zatvarajući škverove. Imat ćete radnike na leđima, gospođo Kosor, ovo je bila enciklopedija frazetina koje ste ovdje iznijeli u Hrvatskom saboru, neodoljivo me podsjeća … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] Dajte ne gasite, upristojite se, znam da vam je to teško. Neodoljivo me podsjećate na vašeg … [[Govornik se ne razumije.]] mentora u bjegstvu koji je isto govorio kad sam ga pitao za eventualni kriminal u škveru s time da je puno veći kriminal ukinuti 40 tisuća sudbina koji žive od škvera nego ukrasti 5 milijuna dolara. Gospođo Kosor pa zar mislite da ste išta ikoga uvjerili ne odgovarajući na nijedno pitanje, a mogu vam kazati da ste vi krivi što u zadnjih 7 godina ništa nije napravljeno da bi se restrukturiralo hrvatske škverove. I time ste doprinijeli da se oni na mala vrata možda likvidiraju. Što će ići vama na račun, a ne
Hvala lijepa.
Nisam ja premijer, vi ste premijerka. Govorili ste prije o vašim najljepšim godinama, možda će ovo biti
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, pitanje upućujem predsjednici Vlade. Poštovana gospođo premijerko, optužnice protiv hrvatskoga branitelja Tihomira Purde i drugih hrvatskih branitelja izazvale su posljednjih tjedana opravdano ogorčenje većine hrvatskih građana. Posebno zgražanje izazvale su izjave koje je prije 2 tjedna izrekla gospođa Snežana Malović ministrica pravde Repbulike Srbije, dakle države koja je '91. godine izvršila agresiju na Hrvatsku, ali i optužbe koje su se mogle čuti i pročitati i u istupima predstavnika određenih međunarodnih pa i domaćih institucija. Imali smo tako priliku čuti da se hrvatske branitelje progoni zbog djela koje tužiteljstvo Srbije tretira kao poticanje na oružanu pobunu i secesiju SFRJ i Savezne Republike Jugoslavije. Jedna od najgorih tvrdnji koja dodatno obrazlaže ove srbijanske teze jest ova sljedećeg sadržaja – budući da je u to vrijeme Hrvatska još uvijek bila u sastavu SFRJ jer su ustavno-pravne sveze s SFRJ raskinute tek 8. listopada '91. prema tadašnjim pozitivnim zakonskim propisima Hrvatska čak nije legalno mogla niti formirati vlastite Oružane snage. U takvoj situaciji još koncem '90-te godine, a pod vodstvom stranke HDZ došlo je do naoružavanja i organiziranja prvih dragovoljačkih hrvatskih nelegalnih odreda, a tijekom '91. godine do oružanih sukoba tih novoformiranih hrvatskih postrojbi s paravojnim Oružanim snagama pobunjenih Srba. I do sukoba tih nelegalnih hrvatskih postrojbi s tada jedino regularnim vojnim postrojbama JNA. S obzirom na dosadašnji izostanak jasne i nedvosmislene reakcije Vlade RH pitanje vama gospođo premijerko glasi: "Kakav je vaš precizan stav kao predsjednice Vlade RH pa i kao predsjednice HDZ-a prema gore navedenim tvrdnjama koje su sa srbijanske strane pravni temelj za optužnice i progon danas hrvatskih branitelja iz vremena prije 8. listopada '91., a sutra možda i protiv tadašnjih članova HDZ-a? Da li je Srbija izvršila agresiju na Hrvatsku '91. ili se ovdje vodio građanski rat kako oni tvrde? Da li su postrojbe ZNG-a i Hrvatske vojske za vas bile nelegalne postrojbe te jesu li hrvatski dragovoljci iz prvih dana Domovinskog rata '91. organizatori oružane pobune protiv SFRJ ili heroji obrane RH?" Molim vas za jasan i nedvosmislen odgovor. Hvala.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče pa ja se čudim da mi postavljate pitanje da se ja jasno i nedvosmisleno očitujem oko ovog vašeg pitanja jesmo li bili žrtva agresije ili se ovdje vodio građanski rat. Vi znate dobro da sam ja bila dugo godina i ministrica hrvatskih branitelja. Ako je itko to nebrojeno puta ponavljao onda sam to ja. I iz te pozicije, ali prethodno i kao zastupnica 2 puta u Hrvatskom saboru kad sam se borila da se promjene odredbe nepravednog Zakona o pravima hrvatskih branitelja između 2000. i 2003. kojima su smanjena prava hrvatskih branitelja itd., itd. Prema tome, naravno da je Hrvatska bila žrtva krvave agresije koja je svakako bila posljedica velikosrpske ideologije i velikosrpske agresije koju je naravno iznjedrio, rodio Slobodan Milošević. I to je dakako povijesna činjenica koju svakako, i tu se slažem s vama treba ponavljati, da je možda netko ne bi zaboravio. Međutim, mislim da … [[Govornica se ne razumije.]] činimo je to i jasno i nedvojbeno. Hrvatski branitelji su svakako najzaslužniji za slobodnu i europsku Hrvatsku i da nije bilo hrvatskih branitelja mi dame i gospodo i gospodine zastupniče, vjerujem da se slažemo, ne bismo danas niti bili članica NATO saveza niti bismo pregovarali za ulazak u EU jer Hrvatske slobodne i europske i demokratske ne bi bilo. Prema tome, mi zaista nastojimo učiniti sve i u ovom zaista osjetljivom trenutku za hrvatske branitelje koje razumijemo, razumijemo njihovu uznemirenost i za nas i za mene, budući da mene pitate, je osobito važno da u slučaju gospodina Purde da su hrvatske institucije obavile svoj posao u smislu da su obavile vrlo ozbiljne razgovore u postupku sa svjedocima i da je jasno utvrđeno i da je to stajalište hrvatskih institucija pravosudnih da gospodin Purda nije kriv, dakle da je on nevin. I ja na temelju toga zaista očekujem da će sve institucije, prije svega naše Ministarstvo pravosuđa u suradnji sa Ministarstvom pravosuđa Republike Srbije, ali i druge institucije ponavljam učiniti sve da gospodin Purda što je moguće prije dođe kući i da zagrli svoju djecu. To je ono što mi želimo, na čemu radimo i nastojimo. Svakako da ja, vas tu molim, da treba imati minimum povjerenja u naše institucije, u naše Ministarstvo pravosuđa, u ministra pravosuđa koji zaista danonoćno radi na rješavanju toga slučaja i mi ćemo dalje činiti sve, ali i za budućnost, ne samo na ovim konkretnim pitanjima koji su već vezuju uz određene ljude, nego sam sigurna na tragu ove mješovite komisije učiniti zaista sve da se ovakvi slučajevi ne ponavljaju da se ne događaju jer ono što je u temelju posla i Vlade i Parlamenta jest osigurati dostojanstvo Hrvatskih branitelja, onih koji su branili i oslobađali Hrvatsku. To je naša zadaća, ne samo ove generacije političara nego i onih koji dolaze. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem se gospođo predsjednice Vlade, nisam ja slučajno postavio pitanje. Odgovorom sam većim dijelom zadovoljan, ali ovo zadovoljstvo temeljim na činjenici da ste ovdje pred cijelom Hrvatskom javnošću upravo negirali ne samo konstatacije na kojima se temelje optužbe Srbijanskog tužiteljstva, već i još gore konstatacije, upravo ste svojim odgovorima negirali konstatacije na kojima svoje optužnice i presude u procesima protiv Hrvatskih branitelja temelje predstavnici Hrvatskog tužiteljstva i Hrvatskog sustava. Naime, nije samo ministar Šuker očito onaj koji ne čita dokumente nego ispada da niste ni vi to učinili, navodi koje sam vam maloprije citirao nisu izjave predstavnika Srbije, već konstatacije koje Županijski sud u Zagrebu naveo na 42. stranici presude Hrvatskom generalu Glavašu a koje je potvrdio Vrhovni sud Republike Hrvatske. I dobro je da ste negirali ove konstatacije, jer ih priznati, značilo bi priznati ništavnost i odluka oko Hrvatskog sabora 25. lipnja 91. godine, i Ustavne odluke i Deklaracija o proglašenju samostalnosti i suverenosti Republike Hrvatske. Drago mi je da ste se ovim svojim izjavama svrstali na stranu nas u HDSSB-u koji od početka tvrdimo da se presuda Glavašu ne može i ne smije priznati,a nakon ovakvog vašeg odgovora biti će zanimljivo vidjeti kakvu će odluku donijeti Ustavni sud povodom tužbe i Glavaša i njegovih odvjetnika, hoće li Ustavni sud uistinu bili neovisan i raditi ono što mu je i osnovna zadaća. Štititi ustav i Ustavno pravne temelje Republike Hrvatske ili će i on biti u službi politike i obračuna s političkim neistomišljenicima što se u dosadašnjim presudama dogodilo Glavašu. S obzirom na značaj gospođo predsjednice ovog vašeg odgovora za budućnost temelja Hrvatske državnost kako bih u potpunosti bio zadovoljan vašim odgovorom molim vas da ovaj vaš odgovor dostavite i u pisanom obliku. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Pitanje za gospođu predsjednicu Vlade Kosor. U odnosu na cijene barela nafte koje su trenutne, maloprodajne cijene naftnih derivata u Republici Hrvatskoj su vrlo visoke i usporedive sa cijenama iz 2008. godine kada je na svjetskom tržištu barel nafte koštao 130 dolara a danas je ispod 100 dolara. Moje pitanje jest gospođo predsjednice, znate li koliko košta litra Eurosuper benzina u Republici Hrvatskoj?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka KOsor.
Gospodine zastupniče, ja kao što znate u trenutačno obnašajući ovu poziciju, ovaj posao, ne kupujem sama benzin i to je poznata činjenica, ne kupujem niti Eurodiesel niti ništa drugo, prema tome, ja znam što vi želite pitati pa ću vam na to odgovoriti. MI ćemo zaista činiti sve, ali svakako ne utječući na one koji imaju pravo donositi samostalno odluke, da učinimo sve da se standard građana Republike Hrvatske ne pogorša. DA poskupljenje goriva, poskupljenje benzina eurodiesela ne bude takvo da ne uzrokuje nekakvo divljanje cijena, rast cijena koje bi bio nekontroliran. Evo, imate apsolutno moje obećanje da ćemo to činiti i u propitujući one mogućnosti koje Vlada ima, o tome još nismo razgovarali ali sasvim sigurno to će u nekom razdoblju doći na dnevni red, vezano za trošarine i druge instrumente. Ali ponavljam o tome trenutačno nismo razgovarali i odgovaram na ono što niste pitali ali se može iščitati iz pitanja, što su jučer neki mediji, oko činjenica da INA nije donijela odluku o poskupljenju, a neki drugi jesu, da nismo mi utjecali na donošenje te odluke, oni svoje poslovne odluke donose samostalno, međutim, sigurno je dobro i važno da smo nedavno izabrali novi nadzorni odbor, ljude koji su apsolutno stručni u tom smislu i koji će onda vladu izvještavati o tome što se trenutačno događa, što se ima dogoditi za dva ili tri mjeseca i možda predlagati Vladi neke nove korake. Evo 9,31 to je odgovor ipak na kraju.
Gospodin zastupnik Zdenko Franić.
Gospođo predsjednice, otkad ste vi postali predsjednica Vlade, benzin je sa manje od 7,5 kuna poskupio evo na 9,31 kunu. Odnosno Eurosuper 98 na 9,7 kuna. Vezano uz ovogodišnje poskupljenje naftnih derivata valja reći da je na svjetskom tržištu cijena sirove nafte pala, a da se to u Hrvatskoj odrazilo kao poskupljenje. Bojim se da se tu radi o začecima sloma energetske politike, jer je već početkom ove godine Hrvatsku zahvatio val poskupljenja i to sa trendom daljnjega rasta. Vaš ministar gospodin Popijač je izjavio da država može smanjiti cijenu benzina ali da intervencija još nije potrebna. Koja bi to cijena trebala biti da se nešto pokrene? Korištenje automobila i gospodarstvu i običnim građanima postaje luksuz ali vi ste već rekli da u ovoj funkciji vas to ne tiče jer vas voze dva blindirana BMW-a na račun građana.
Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje uputit ću ministru pravosuđa gospodinu Bošnjakoviću. Gospodine ministre, poznato je da je Državna revizija u svom nalazu za 2009. godinu u Sisačko-moslavačkoj županiji ukazala na niz nepravilnosti i to u korištenju službenih vozila, mobitela, u korištenju i potpisivanju različitih ugovora o djelu za neke poslove za koje ni nema izvješća i u korištenju reprezentacije. Poznato je isto javnosti da se radi o jednoj od najrastrošnijih županija predvođenih SDP-om i HSP-om u kojim se plaća 14 savjetnika, ali isto tako je poznato iz nalaza Državne revizije da za 6 ugovora o djelu o savjetničkim poslovima plaćeno je 279 tisuća. Ne bi bilo ništa čudno da revizija nije ukazala da se ti isti poslovi mogu izvršiti u redovnim poslovima županije ili da ih izvrše ovih dobro plaćenih 14 savjetnika koji primaju svaki mjesečno 5 tisuća kuna za svoj rad ili nerad. Isto tako da se radi o političkoj korupciji vidljivo je iz nalaza Državne revizije u tome da neki od probranih vijećnika njih 13 primili su 371 tisuću za nepunih 5 mjeseci svoga rada, dakle nijedan manje od 20 tisuća kuna. Sve to piše u Državnoj reviziji za 2009. Molim vas gospodine ministre, možete li mi reći, imate li vi ikakvog saznanja o istragama vezanim uz ove nalaze u Državnoj reviziji za Sisačko-moslavačku županiju?
Ministar Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moram reći odmah što se tiče istraga i što se tiče postupaka vezanih za gonjenje eventualnih počinitelja kaznenih djela, da po našem Ustavu nadležnost dijele Državno odvjetništvo. Vezano na vaše pitanje ja ću u okviru ovlasti koje imam i zatražiti izvješće našeg državnog odvjetnika da vidim da li se u ovom konkretnom nalazu Državne revizije nešto provodi, naravno da ću vas o tome i izvijestiti. Izvješća Državne revizije su iznimno značajni dokumenti. Iz tih izvješća vrlo često mogu proizaći indicije da se nešto negdje dešava. To može biti zapravo nekakav imput Državnom odvjetništvu da pokrene određene izvidne radnje, a nakon izvidnih radnji ako ima osnovane sumnje da pokrene i druge postupke. Ja ono što kao ministar pravosuđa mogu reći za Državno odvjetništvo Vlada Republike Hrvatske osigurala je sve uvjete za rad. U proračunu za ovu godinu imamo čak i više sredstava nego što je to bilo prošle godine. Dakle imamo i za kadrovsko jačanje Državnog odvjetništva i sve druge uvjete da imaju kvalitetnije nego što su imali do sada. Ova izvješća Državne revizije iznimno su značajna, jer kao što znate određene jedinice lokalne samouprave, područne i regionalne samouprave dođu u stanje poslovanja da su im računi blokirani i tada hrvatska Vlada mora osigurati sredstva i za plaće, mora osigurati sredstva za njihovo funkcioniranje. Primjerice grad Zlatar gdje se tako nešto dogodilo i hrvatska Vlada da bi zaposleni u gradu Zlataru dobili plaću mora izdvajati sredstva za takve stvari. Gospođo zastupnice ja ću u okviru svojih ovlasti zatražiti izvješće i o tome ću vas izvijestiti.
Zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine ministre. Vjerujem da ćemo dobiti vaše izvješće zbog svih onih koji postavljaju to pitanje i u Sisačko-moslavačkoj županiji i od medija koji su isto upozorili na te nepravilnosti. Ali vjerujem da će gospodin Jovanović, sada je izašao, žao mi je što izašao kao predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije isto tako učiniti sve da i u svojoj stranci raščisti neke probleme, ma koliko bio zakočen reći ću od toga što je predsjednik SDP-a Milanović jedan dan u jednom od svojih nastupa rekao da se on neće baviti borbom protiv korupcije.
Gospodin zastupnik Boris Klemenić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena predsjednice Vlada Republike Hrvatske, uvaženi gospođe i gospodo ministri. Svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Republike Hrvatske i ministru regionalnog razvoja gospodinu Božidaru Pankretiću. Gospodine Pankretiću Vlada Republike Hrvatske je radi pokretanja investicijskog ciklusa u ovlasti komunalnog gospodarstva dala jamstva Hrvatskim vodama radi dodatnog zaduženja od preko milijardu kuna odnosno milijardu i 35 milijuna kuna. Znamo da je utvrđena lista objekata i prioriteta na kojima se nalazi oko 300-njak projekata u jedinicama lokalne samouprave širom Republike Hrvatske. Isto tako znamo da je dio ovog procesa pokrenut i u protekloj 2010. godini, te da se dio ovog investicijskog ciklusa u komunalnom gospodarstvu već je na neki način i započeo. Ono što interesira sve nas ovdje i širu hrvatsku javnost odnosno sve one koji žive u tim jedinicama lokalne samouprave je upravo pitanje kada će se pokrenuti taj cijeli investicijski val. Hvala lijepa.
Potpredsjednik Vlade i ministar gospodin Božidar Pankretić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče SAbora. Uvaženi zastupniče, pa zahvaljujem se na postavljenom pitanju jer da ako treba otkloniti neka pitanja koja se pojavljuju u javnosti, a ja ću biti vrlo konkretan u ovom dijelu. Mislim da je jedan veliki doprinos Vlade Republike Hrvatske koja je dala jamstvo Hrvatskim vodama i na taj način ja bih rekao direktno doprinijela gospodarskom oporavku, jer da ako svi znamo jedino sa investicijama možemo brže izaći iz krize. Ono što je također ovdje vrlo važno napomenuti da je Vlada zajedno sa ministarstvom ali i sa Hrvatskim vodama na svojoj sjednici u studenom još vrlo jasno definirala 305 projekata transparentno ih objavila na svojim web stranicama i da su to projekti koji kreću u realizaciju. Možda je bitno naglasiti da kod dobivanja znači kredita kojeg su dobile Hrvatske vode ostvareni su izuzetno povoljni uvjeti, jer danas na financijskom tržištu ostvariti uvjete kamatne stope od 4,6% može biti samo za pohvalu javnom poduzeću, ali dakako i hrvatskoj Vladi koja je dala jamstvo za taj cjelokupni posao. Naglašavam da ovim kreditom kojeg su ostvarile Hrvatske vode cjelokupna vrijednost ukupno svih 305 projekata je 2 milijarde 400 milijuna kuna. Konkretno to se odnosi na 201 projekat koji je vezan uz kanalizacije i pročišćivače, zatim 89 projekata koji se odnose na sektor vodoopskrbe i 15 projekta koji se odnose na građevine za obranu od poplave. Ono što ste vi pitali vrlo konkretno ću odgovoriti da je taj investicijski ciklus započeo. Mi smo u 2010. godini već ostvarili i započeli na 68 projekata konkretan posao i već na određeni način investirali od ove ukupne cifre 130 milijuna kuna. Prema podacima Hrvatskih voda kompletan posao na ostalim preostalim projektima sada su natječaji, sada se taj posao odvija, bit će završen do kraja ožujka i sve će biti započeto negdje početkom travnja. Možda je dobro naglasiti da su učinci ovog investicijskog ciklusa preko 30-tak uređaja za pročišćavanje, 460 kilometara kanala javne odvodnje, 10-tak novih vodosprema, 500 kilometara magistralnih i vodoopskrbnih cjevovoda uz mogućnost za priključenje preko 50 tisuća novih priključaka. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Boris Klemenić.
Hvala lijepa, uvaženi gospodine potpredsjedniče. Ja mogu reći da sam zadovoljan ovakvim odgovorom, ali bit će puno bitnije da kroz ovu godinu, znači kroz započete sve projekte budu zadovoljni i svi oni u jedinicama lokalne samouprave gdje će se ti projekti i odvijati. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Andrija Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje upućeno je ministru unutarnjih poslova gospodinu Tomislavu Karamarku. Pitanje se odnosi na jednog diplomiranog arhitektu koji se predstavlja gospodarstvenikom, a poznat je po tome što brzo vozi, a sporo investira. To je dakle gospodin Čačić. Kolegica Lovrin postavila je pitanje u istom predmetu, međutim to pitanje se nastavlja u obliku rasprave u medijima pa ću ja dopuniti to pitanje. Gospodin Čačić je kupio naselje Zelena punta u Kukljici na otoku Ugljanu, naravno kupio je to 2001. godine kada je bio član lijeve koalicije, dakle ministar i kada je raspolagao sa povlaštenim informacijama što je naravno nečasno. Zatim je u proteklih 9 godina zapustio to naselje na sljedeći način, ništa nije investirao, otpustio je 220 zaposlenika, ukinuo je tisuću turističkih ležajeva i na taj način devastirao i pretvorio u trulež i u hrđu to naselje koje je hranilo pola otoka. Na pitanje kolegice Lovrin zašto je to napravio i da li je to kazneno djelo privatizacije on je u javnosti odgovorio: nisam mogao investirati jer općina nije donijela lokalne prostorne planove. Naravno, uputili smo se odmah u općinu s namjerom da kritiziramo načelnicu općine i utvrdili sljedeće. 2007. godine HDZ preuzima tu općinu, nailazi na katastrofalno stanje, jedno od njih je karakterizirano nedonošenjem planova jer je prije toga na vlasti bio HNS, dakle namjerno nisu donosili planove da Čačić ne bi morao investirati, oporaviti ta poduzeća. HDZ-ova gradonačelnica je donijela planove u rekordnom roku od tri mjeseca, dakle planovi postoje već od 2007. godine što znači pune četiri godine, a devastaciju poduzeća Čačić nastavlja, a o razlozima bezočno laže. Moje pitanje je, gospodine ministre, hoćete li pokrenuti ispitivanje ove privatizacije budući da je u izmjenama Ustava potvrdnica da kriminal u pretvorbi ne zastarijeva. Ovo je kriminal, klasičan primjer kriminala izvršen na teret zaposlenika i na teret cijele lokalne zajednice.
Ministar Tomislav Karamarko.
Hvala lijepa, gospodine zastupniče. Vrlo kratko, sami ste rekli da kazneno djelo počinje … [[Govornik se ne razumije.]] privatizacije ne zastarijevaju, prema tome jasno je da ćemo počet provodit kriminalistička istraživanja kod nadležnog državnog odvjetništva u tom predmetu.
Zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Zadovoljan sam s tim odgovorom jer Hrvatska demokratska zajednica je upravo zato i predložila izmjene Ustava, da bi ovakvi uzurpatori procesa privatizacije na teret zaposlenika konačno došli tamo gdje im je mjesto.
Gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Uvažena predsjednice Vlade, ministrice i ministri. Ministre Bošnjakoviću, ovo pitanje uputit ću vama. Naime, 8. siječnja koalicijski partner SDP-a i šef HNS-a gospodin Čačić bezglavo vozeći budimpeštanskim autoputom, naravno zaštićenim svojim velikim ogromnim autom, uzrokovao je nažalost tešku prometnu nesreću i nažalost ta nesreća je uzrokovala smrt dvoje ljudi koji su bili evo na svoju nesreću u jednoj običnoj maloj Škodi. Pod svaku cijenu taj isti gospodin Čačić nastojao je izbjeći odgovornost i to kako. Tek nekoliko dana kasnije on je pozvao ljude da evo suosjećaju s njima, a u isto vrijeme nakon 10 dana poslao je svoje odvjetnike da umjesto njega kažu ispriku. Krivnju je naravno pokušao ublažiti neistinama da je vozio sporijim trakom, da je bila skliska cesta, gusta magla, međutim sve su te tvrdnje njegove pale u vodu nakon što su Mađarske autoceste poslale video nadzor. I kako se dalje braniti i tko i onda stupa na scenu moralna vertikala SDP-a, predsjednik SDP-a i koalicije gospodin Milanović ugodno smješten u jednom restoranu kaže: na gospodinu Čačiću nema apsolutno nikakve krivnje, pa krivi su ljudi u ovom autu, oni nisu bili vezani. Nakon toga je valjda digao čašu … [[Govornica se ne razumije.]] i rekao kako sam pametan, još ću tako braniti od odgovornosti jer odgovornosti on sam kao i koalicijski partneri nemaju. Gospodine ministre, neću vas jednako tako pitati kako to da mediji nisu četiri, mislim čak i pet dana ništa o tome pisali, tek nakon izbora. Da li su jedno vrijeme gospodinu Čačiću da poziva na izbore, da lobira za sebe, čudnovato je to, a nakon toga odlazi gospodin Čačić sa gospodinom novinarom na taj ručak. E sad pitanje glasi sljedeće, moje se odnosi na zahtjev Gradskog tužiteljstva u Kaposvaru koje je našem Ministarstvu pravosuđa uputilo zahtjev za saslušanjem gospodina Čačića 16. kolovoza. U Ministarstvu pravosuđa kažu da je istražno ročište bilo sazvano 25. studenog, no Čačić se nije odazvao. Gospodin doktor Zoltan Gao kaže optužnica još nije podignuta jer iz Hrvatske nije pristigla sva tražena dokumentacija. Bit ćemo strpljivi još neko vrijeme. No, ako se ni poslije toga ništa ne promijeni počet ćemo sumnjati da se nešto zataškava. Gore sve navedeno čak i ukazuje na to. Gospodine ministre o čemu se ovdje radi? Da li je možda ročište održano tajno? I da li će to možda imati bilo kakve evo negativne konotacije prilikom završetka pregovora sa, u Europsku uniju kad ulazimo. Hvala vam na vašem odgovoru unaprijed u ime mađarske javnosti, žrtava, naravno i hrvatske javnosti.
Ministar Dražen Bošnjaković.
Poštovana gospođo zastupnice, u ovakvom predmetu naši sudovi, Državno odvjetništvo, Ministarstvo pravosuđa nema onih neposrednih ili izravnih nadležnosti. Mi ovdje postupamo isključivo po principima međunarodne pravne pomoći. Dakle, kada od druge države budemo zamoljeni za postupanja. U ovom predmetu zamoljeni smo da se pred našim sudom obavi saslušanje, da se provede dokaz davanjem iskaza gospodina Čačića i taj smo predmet doista zaprimili kako ste vi rekli u kolovozu. Naš nadležni Županijski sud odredio je ročište za studeni, zatraženo je od strane gospodina Čačića je zatražena odgoda kako bi njegov branitelj mogao biti nazočan. I to saslušanje je obavljeno u prosincu ove godine. Mi kao Ministarstvo pravosuđa odmah čim smo dobili zapisnik sa tog saslušanja putem Instituta međunarodne pravne pomoći nadležnim tijelima u Mađarskoj smo proslijedili zapisnik. Što se tiče objave bilo kakvih podataka istraga je tajna, dakle ne može se u javnosti ništa prenositi ono što je rečeno u tom postupku pred našim Županijskim sudom. I stoga mi kao ministarstvo promptno postupamo u svim zahtjevima za međunarodnu pravnu pomoć, tako da nema govora niti da se tu bilo šta sa naše strane želi zataškati, a pogotovo da bi jedan takav predmet mogao ugroziti poglavlje 23. jer mi smo u poglavlju 23. zaista učinili cijeli niz reforme koje mislim da su prepoznate i koje nešto ovako ne bi mogle ugroziti. Hvala.
Gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala gospodine ministre. Hvala vam na odgovoru. Nije gospodine Beus istina ovo što govorite. I ja kažem ima Boga isto.
Gospodin zastupnik Anton Mance. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana premijerko i ministri, uvaženi zastupnici. Svoje pitanje uputio bih gospodinu ministru pravosuđa Draženu Bošnjakoviću, a potaknut najavom da ćemo imati uskoro prijedlog novog Zakona o sukobu interesa. Naime, i sam sam ovdje u Saboru postavljao pitanja vezano za tržnice Rijeka. Moje kolege su također postavljale pitanje vezano za cijenu bazena u Rijeci, cijenu sportske dvorane, a isto tako i za revizorski nalaz. Znamo da revizorski nalaz kada se donosi za jedan grad ili općinu može biti ili uvjetan, bezuvjetan ili se ne prihvaća. Svjedoci smo da je u gradu Rijeci taj nalaz pokazao netransparentno trošenje sredstava i to, zbog toga je uvjetan. Ali ne radi se naravno o 1400 kuna, nego 140 milijuna kuna. I ja sam potaknut na ovo pitanje i ovdje nedugo govorom našeg kolege Jovanovića koji je istakao kako je u jednom periodu, dakle kao djelatnik farmaceutske tvrtke vrlo uspješno zarađivao i stekao jednu solidnu imovinu. Međutim, sve bi to bilo u redu da on u to vrijeme i nije bio član Upravnog vijeća KBC-a Rijeka. Pa to baca jednu sjenu na tu uspješnost biti član KBC-a i ujedno trgovati, dakle sa bolnicom. Prema tome, potaknut sam dakle tim brojnim pitanjima koje smo mi vijećnici, zastupnici iz Primorsko-goranske županije ali i vijećnici Gradskog vijeća grada Rijeke, dakle ovdje postavljali. Dakle, ja postavljam pitanje da li će se i da li će biti moguće, a nadam se da hoće. Dakle, u ovom prijedlogu zakona biti, onemogućiti se da netko tko je sudjelovao u takvim radnjama a koji nama dijeli neprekidno lekcije i to vrlo oštro i to HDZ-u, Vladi koja itekako uspješno vodi borbu sa korupcijom, a čuli smo da je prvo pitanje danas bilo za različite oblike korupcije da li će biti moguće da osobe koje imaju, dakle takve radnje iza sebe i to na visokim funkcijama zamjenika gradonačelnika ili biti član tog vijeća da ne mogu obnašati takvu funkciju i dijeliti ovdje takve lekcije i tako oštre izjave bez argumenata, a same mogli bi reći nisu baš čistog obraza. Hvala.
Ministar Dražen Bošnjaković.
Uvaženi gospodine zastupniče da li u nekom ponašanju postoje elementi sukoba interesa, da li je u nekom konkretnom ponašanju došlo da je privatni interes pobijedio javni interes o tome jedino može odlučiti Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa u konkretnom predmetu po konkretnoj prijavi. I to je moguće i u okviru sadašnjeg zakona koji je na snazi. Sukobi interesa i borba protiv sukoba interesa je relativno novi institut koji kod nas živi intenzivnije od 2004. godine pa na dalje. Zakon smo mijenjali više puta. Zadnje su izmjene bile u sedmom mjesecu i jasno je da mi želimo dosegnuti najveće standarde. Jer i u Europskoj uniji ne postoje rješenja koja vrijede u svim zemljama. Praksa je različita. I potaknuti željom da želimo urediti to pitanje na najvišoj razini, da najbolja iskustva implementiramo u naš zakon prišli smo izradi cjelokupnog novog Zakona o sprječavanju sukoba interesa. Taj zakon je u vladinoj proceduri, prolazi koordinacije i vrlo brzo će biti i ovdje na saborskim klupama pa ćete i vi moći o njemu raspravljati. Tako da evo kada dođe zakon također ćete moći sudjelovati u njemu i na koncu ovaj Dom ga jedini je nadležan donijeti.
Gospodin zastupnik Anton Mance.
Pa zahvaljujem se na odgovoru i vjerujem da ćete ugraditi te elemente tako da netko tko je na tako visokoj funkciji kao predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije korupcije. A ako ima kakvih elemenata i ako možemo razmišljati o sukobu interesa da ne može obnašati takvu funkciju, dakle i koristiti to samo za politiku svoje stranke napadajući druge i ne uvažavajući činjenicu da je kod nas svako moguće da je nedodirljiv i da Vlada vodi upravo takvu politiku i da ima takve značajne rezultate. Hvala vam.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo premijerko. Molim vas, pitat ću vas o jednoj, ja bih rekla o jednoj od najvećih nepravdi koja je zadesila našeg branitelja gospodina Purdu. Naime Vlada je još 2007., dakle sada već daleke 2007. dobila zahtjev od Srbije za izručenjem našeg branitelja gospodina Purde. Zašto gospođo premijerko niste postupili po izričitoj odredbi članka 35. Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima, koji obvezuje Vladu da u tom slučaju odbije prijedlog, odnosno zahtjev strane države, jer se radi o hrvatskom građaninu?
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo zastupnice. Ja nisam upoznata da je Vlada, kao što vi kažete dobila takav zahtjev. Ja sam nedavno upoznata sa činjenicom o tzv. Interpolovoj crvenoj tjeralici, i o tome imam svoje mišljenje, ali sam svakako nastojala saznati što je moguće više o tome što znači Interpolova crvena tjeralica, tko o tome može govoriti javno podatke, tko ne može, itd., itd. Ono što je sada sasvim sigurno najvažnije, jest da su državne institucije u Republici Hrvatskoj, dakle Državno odvjetništvo, ali i drugi ispitali svjedoke u slučaju gospodina Purde, da je vrlo jasno rečeno da on nije kriv za to kazneno djelo, teško kazneno djelo za kojega se tereti, da je njegovo priznanje u tom slučaju, dakle ono čime se barata iznuđeno na silu, dakle u neljudskim uvjetima u vrijeme boravka u srbijanskom logoru i da je, a o tome smo mi pričali nešto i njegovi prijatelji i da je prema stajalištu i Vlade i drugih institucija gospodin Purda nevin. Mi očekujemo da će nastaviti s radom i u suradnji dva ministarstva, znači i naše i u Republici Srbiji, i da će se i ovaj slučaj završiti onako kako svi očekujemo, vjerujem i vi, da se gospodin Purda vrati kući i da se vrati u Vukovar. Bilo kakvo politiziranje oko i ovog i drugih slučajeva, politiziranje oko statusa položaja hrvatskih branitelja ne bi bilo dobro, nije poželjno i mislim da zaista svi se moramo držati i Ustava i zakona, i u tom smislu raditi. To se odnosi na Vladu, ali to se odnosi i na zastupnike u Hrvatskom saboru.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Iako se slažem sa svim što ste rekli, ali pođimo od samog početka kako se događaj dogodio. Dakle vi ste trebali, i tad ste bili još ministrica branitelja, postupiti po izričitoj odredbi i odbiti takve zahtjeve. To vas međunarodni ugovor obvezuje. To vas naš Ustav i zakon na to obvezuju. Praktički vašim nepostupanjem vi ste tog čovjeka, vi ste našeg branitelja izručili. Politika ove Vlade ne može biti ignorancija zakona, jer ste vi ovim pokazali ne samo da ne poštujete, da ste vlast koja ne poštuje hrvatske zakone, nego ste time i pokazali da ste vlast koja nema dušu, i to prema onima koji su vam dali sve.
Gospođa zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana predsjednice Vlade, poštovane ministrice i ministri. Svoje pitanje upućujem ministru unutarnjih poslova, gospodinu Tomislavu Karamarku. Naime poznato je da je prije više godina poslove marketinga u Piku Vrbovec obavljala tvrtka Imelda Public d.o.o. čiji je vlasnik bio gospodin Ivan Račan, sin od gospodina pokojnoga Ivice Račana. O tome smo čuli u medijima kada se razotkrivao kriminal u Piku Vrbovcu. Nekoliko godina iza toga ta firma prelazi u ime Maksima Komunikacije, i nakon firme Imelda Public, i ubrzo u predizbornoj kampanji daje 170 tisuća gospodinu Josipoviću, Ivi Josipoviću. Ja vas molim gospodine ministre, da li vam je poznato je li tvrtka Imelda Public, dakle tvrtka koja je prethodnica Maksime Komunikacije poslovala osim sa Pikom Vrbovcem i s nekim drugim poduzećima u vrijeme SDP-a, i da li su pri tome potegnute određene istrage? Hvala.
Ministar Tomislav Karamarko.
Hvala lijepa. Štovana gospođo zastupnice, pa moram reći da Ministarstvo unutarnjih poslova ne zna ništa o poslovanju dakle ovih firmi koje ste naveli, niti raspolažemo informacijama o mogućem počinjenju nekog kaznenog djela, niti imamo adekvatnu prijavu u tom smislu. Prema tome i ne postoji niti je pokrenuta bilo kakva istraga.
Dolazim iz druge izborne jedinice, i o tome ste pričalo. To je naime i još jedan od dokaza da korupcija zahvaća sve … [[Ne razumije se.]] i društvene, i gospodarske i političke, i u skladu s onim što svi zastupamo nultu toleranciju, ja mislim da neće biti ubuduće niti jednog slučaja, niti pojedinca koji će biti nedodirljiv. Hvala.
Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Evo svoje zastupničko pitanje upućujem ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodinu Đuri Popijaču. Naime u Večernjem listu od 8. siječnja ove godine objavljena je nedemantirana tvrdnja o privatizaciji, spornoj privatizaciji Coninga. Neki, to je bilo takvo da su čak neki nazvali to i bizarnim, što je u redu, i iz puno razloga. Naime ja ću citirati neke stvari iz ovih dana objavljene knjige Krešimira Kovača "Uspon Radimira Čačića 90-ih", u kojoj kaže da je kao direktor Čačić prouzročio stečaj težak 324 milijuna kuna, uključujući nikad plaćeni dug prema državi od 51 milijun kuna, predvodio privatizaciju Coninga, tvrtke vrijedne preko 16 milijuna kuna, maraka, koja je prodana u bescjenje, malverzacijama prebacivao imovinu s tvrtke na tvrtku kako bi izbjegao stotine milijuna kuna dugova. Naime firma je privatizirana po tvrdnjama za jednu četvrtinu vrijednosti. Ovdje ne treba zaboraviti opet jednu nedemantiranu tvrdnju da je Coning prije privatizacije posudio … [[Ne razumije se.]] 10 milijuna maraka koji nisu ušli u privatizacijsku masu, ali su vraćeni poslije privatizacije Čačiću. Dakle priča ima puno, pa pitanje, moje pitanje glasi: gospodine ministre budući, čuli smo maloprije kolegu Hebranga, koji je rekao da je HDZ-ova Vlada donijela ustavnu promjenu da privatizacija ne zastarijeva, da li ćete nešto poduzeti s obzirom na napravljen ogromni gospodarski kriminal?
Ministar Popijač. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče, čini mi se u odnosu na ovo što ste rekli i što ste iznijeli, izgleda da imamo još jednog kandidata za kolegu Karamarka. Dakle, ono što smo kratko uspjeli samo iščitati iz ovih navoda koje je iznio "Večernji list" i ono što sam imao prilike kratko samo ovlaš pogledati sam tijek privatizacije, samo kratko da podsjetim. Dakle, Agencija za restrukturiranje i razvoj je rješenjem, dakle to je bila prethodnica Fonda za privatizaciju, dala je suglasnost društvenom poduzeću Coning Holding d.d. Varaždin na provedbu pretvorbe. Dakle, suglasnost utvrdivši društveni kapital od 9 milijuna 124 tisuće maraka. I ovo što govorite već tada je institucija koja je bila zadužena za procjenu vrijednosti utvrdila vrijednost 16 milijuna maraka i nešto što ova agencija u tom momentu nije uvažila. No međutim, čitava stvar prema ovim podacima, to je sve naravno utvrđeno i evidentirano u … [[Govornik se ne razumije.]] dokumentaciji, dionice poduzeća prodane su u postupku pretvorbe te je nakon obračuna tih popusta na radni staž i popusta na privrednu otplatu fondu uplaćen ukupni iznos od 4 milijuna i 676 tisuća maraka. No međutim, što je fond koji je tada imao dakle i ulogu i ovlasti nadzora učinio? Fond je u postupku kontrole pretvorbe poništio rečenu pretvorbu i to iz razloga što je utvrdio da je kupnja dionica u iznosu od 91,14% rečenog iznosa protuzakonito financirana sredstvima samog društva, a da je samo 8,86% zakonito financirano sredstvima dioničara. No međutim, u međuvremenu su se dogodile određene promjene u zakonu i 21.07.2000. godine, dakle sam fond poništava svoje rješenje o poništenju i čitavo stanje vlasništva dionica je vraćeno u prethodno. Dakle, oni koji su ga stekli nadalje su dalje raspolagali. Financijska policija također je zapisnikom utvrdila nepravilnosti. Dakle, manjkavost bilance, plaćanje dionica iz sredstava samog društva, potrebu za dodatnom kontrolom periodičnog obračuna itd., itd. Državni ured za reviziju izvješćem je utvrdio da pretvorba poduzeća nije obavljena u potpunosti i u skladu sa zakonom iz razloga što je procjena vrijednosti društvenog kapitala dinamičnom metodom vršena na bazi neispravljenih financijskih izvještaja. I ono što je najnovije je dakle u Fondu za privatizaciju je u toku jedan postupak za neprocijenjeno zemljište nekretninu u Pagu koji nije bio dio procijenjene imovine kada je privatizacija rađena. Dakle, ovo sve daje naslutiti da je ovo zaista jedan od potencijalnih kandidata da se njime počne baviti i kolega Karamarko, a naravno u skladu sa rečenim već Ustavom da pretvorbeni kriminal ne zastarijeva. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodinu ministru na obilju podataka. Ovdje treba možda naglasiti da je Čačić postao vlasnik ponovno tvrke Coning Holding 2 mjeseca nakon što je postao ministar. Zašto? Zato da bi tu tvrtku, od te tvrtke napravio nekoliko novih tvrtki i udijelio im poslova za oko 400 milijuna kuna od mnogih spornih poslova sa mnogim aneksima koje nažalost Državno odvjetništvo nije čitalo, da bi među dugovima ostalo ih 56 čini mi se milijuna Tehničkoj školi Zadar, ostalo je Ministarstvu prosvjete tadašnjem dakle ogromnih dugova koje će teško moći namiriti. Da ne govorim da je 70-ak firmi iz Izraela dugo je čekalo da im Čačić vrati dugove. Pa kad bivši ministar Radimir Čačić kaže da baca prašinu u oči vjerujte baca nam već dugo prašinu u oči. Svaki put kad spomene riječ poštenje. Hvala.
Gospodin zastupnik Boris Kunst, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče ja bih imao pitanje za predsjednicu Vlade. Poštovana predsjednice Vlade ususret predizbornoj kampanji ovih dana mediji su objavili aktivnosti dvojice velikana "kukuriku koalicije" koji su eto pretendenti, jedan od njih na premijersko mjesto, dok drugi je njegov pomoćnik. Oni u toj svojoj aktivnosti su posjetili u njegovom stanu jednog novinara, odnosno bolje rečeno zamjenika glavnog urednika jednog dnevnog lista i tamo su uz birana vina, uz hranu biranu, to su bile fete potrbušnice od tune, zatim carpaccio od ananasa, poslali još jednu poruku građanima kako će im biti bolje kad oni dođu na vlast. Najvjerojatnije su mislili da će im biti tako kao što je njima kod tog novinara. Na obećanjima se nije štedjelo kao što se nije štedjelo ni na vinu ni na hrani. No, mene su ta obećanja podsjetila na ona obećanja predizborna iz 2000. godine kad se svašta obećavalo, nažalost imali smo prilike se uvjeriti što se od toga i realiziralo. Kad, ja vjerujem da kako gladan sitom ne vjeruje tako ni građani neće nasjesti na ova obećanja naših prvačića ovih "kukuriku koalicije". Ovom prigodom moram isto tako reći bila su im puna usta riblje potrbušnice i carpaccia pa se nisu toliko često osvrtali na probleme jadnih radnika, umirovljenika kao što to ovdje suze liju i brinu o njima dok ih snimaju kamere. No, moje pitanje bi bilo vezano da li vi kao predsjednica Vlade, pa mogu reći i kao predsjednica najveće stranke u Hrvatskoj smatrate opravdanim bahatost ove dvojice kako kažu "kukuriku" ili neki kažu i "kukulele koalicije" prema građanima RH dok vi i vaša Vlada borite se i zalažete se za zaštitu socijalnih i radnih prava građana, radnika i umirovljenika i to znamo u vremenu velike ekonomske krize, a i financijskih turbulencija u RH?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče pa vjerujem da razumijete da mi je kao predsjednici Vlade teško komentirati nastupe nekih političara u Hrvatskoj u nekim medijima i pogotovo ovaj o kojem govorite, dakle to je bio taj trojni intervju, jer mislim da je prije svega moja uloga procjenjivati tko koliko u Hrvatskoj pomaže ne samo Vladi, Vlada je najodgovornija, nego i na lokalnoj razini da se riješe problemi u državi, ovi veliki oko kojih smo i zabrinuti i zauzeti. Tako da ja, dakle držeći se one da se o ukusima ne raspravlja ne bih komentirala taj događaj, ne bih komentirala ni to što su ta gospoda, kako vi napominjete, jela jer to naravno ovisi o tome koliko tko može platiti, koliko si tko može priuštiti i to zapravo i nije moj posao. Međutim, ono što me, budući da sam pročitala i ja taj intervju, što me je zabrinulo jest činjenica da se radi ipak o uvaženim oporbenim političarima, što zapravo o onim suštinskim problemima s kojima se mi borimo od borbe protiv korupcije, do izlaska iz krize, oko završetka pregovora, oko svih poslova koje treba obaviti u završetku pregovora, oko problema u brodogradnji, kako pomoći da se problemi u brodogradnji razriješe, kako pomoći da bude prihvaćen plan restrukturiranja, jednog drugog, trećeg ostalih brodogradilišta. Kako i što učiniti u rješavanju problema nezaposlenosti. Znamo upravo su ti ljudi obećavali 200 tisuća radnih mjesta u vrijeme kampanje 2000. a onda 2003. smo imali 330 tisuća nezaposlenih, u svakom slučaju veliki deficit i mnoge druge probleme. Činjenicu da su tada, kao što vi dobro znate, raskinuti kolektivni ugovori, da su mnogi, tisuće i tisuće državnih službenika i namještenika tužili državu na temelju toga da je poslije toga državni proračun morao isplatiti oko 6 milijardi kuna na ime tužbi i Hrvatskih branitelja i službenika i namještenika odnosno svih onih koji rade u javnim službama. Mene je više zaintrigiralo to što zapravo tim ključnim pitanjima Hrvatskoga danas ali i Hrvatskog sutra u tom razgovoru nije bilo. Dapače, to me podsjetilo na činjenicu da je gospodin MIlanović javno rekao da o ekonomiji ne zna ništa ali da ga ekonomija niti ne zanima. Mislim to je stvar odluke tih čelnika tih stranaka, da na taj način promiču svoj izborni program, što se tiče nas, mi smo i u Vladi i u vladajućoj koaliciji odlučni raditi, ovo je početak godine, ona će biti izborna, na samome kraju ali ne smijemo gubiti ni sekunde ni za ručkovima ni za večerama nego moramo predano raditi i ja i ovu prigodu gospodine zastupniče koristim kako bi pozvala sve da se pridruže prije svega u rad, da promijenimo odnos prema radu u mnogim segmentima jer za mene nije prihvatljiva izjava gospodina MIlanovića od neki dan kada je rekao na temelju projekata koje smo predstavili da nije fer, i da nije pošteno da Vlada radi, da nije fer i pošteno da predstavljamo investicijske projekte, što naravno znači da nije fer da Vlada radi, nije fer da Vlada radi na projektima i nije to pošteno, ja mislim da je fer i pošteno samo raditi dobro, iz sve snage i u ovom trenutku gospodina zastupnika o kojem govorim nema na njegovom radnom mjestu i to je gospodine zastupniče nešto što me zabrinjava, a o tome što se jelo, što se pilo i kakva je to poruka građanima Republike Hrvatske od kojih mnogi jedva spajaju kraj s krajem, i teško da su ikada bili u restoranima mnogi od njih,a čuli smo odnosno vidjeli u tom intervjuu da se jedan od gospode hvali kako 30 godina jede isključivo u restoranima. Mnogi građani i građanke Republike Hrvatske na žalost to si cijelog svog života ne mogu priuštiti, ni jedan ručak, ni jednu večeru u ekskluzivnom restoranu. Ali kažem, kao što sam i počela o ukusima se ne raspravlja, ali ono što želim na samom kraju reći, svatko tko razmišlja o položaju ministra u Vladi ili predsjedniku Vlade mora znati da je ovo težak posao, ovo nije privilegija, ovo je težak posao, ne radi se o nikakvim foteljama, treba raditi danonoćno, treba zaista davati sve od sebe i to je posao koji troši iz sve snage, međutim, unatoč tome oni koji se toga prihvate trebaju raditi iz sve snage a ne brinuti samo o svome tijelu. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Kunst.
Hvala lijepa, ja sam zadovoljan vašim odgovorom, čak sam zadovoljan korektnošću vašom prema njima, što sigurno ne bi onda bili prema vama. NO, kada ih zovete na posao, probajte ih pozvati na tune, možda bi onda se odazvali jer na posao se neće odazvati, vidite da ni ovdje ne dolaze, gdje će konkretnije onda raditi. Moram reći da dok su im bila puna usta riblje potrbušnice, kao i tim ljudima, iz kukulele koalicije, meni je drago i ponosan sam i na Vladu i na vas, da u ni jednom trenutku u ovoj teškoj financijskoj situaciji, financijskim turbulencijama u Hrvatskoj niste doveli u pitanje niti mirovine a niti plaće, niti umirovljenika niti radnika, i zato hvala.
Gospođa zastupnica Suzana Bilić-Vardić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana predsjednice Hrvatske vlade, gospođe ministrice, gospodo ministri. Pitanje upućujem ministru unutarnjih poslova gospodinu Tomislavu Karamarku. Gospodine ministre poznato je da su predstavnici Njemačke tvrtke Daimler benz pred američkim istražnim povjerenstvom priznali da su 2003. godine ministrima tadašnje Vlade isplatili proviziju od gotovo 5 milijuna eura, ovakvom tvrdnjom bacili su sumnju na ugovor koji je tadašnja Vlada, na čelu sa socijaldemokratskom partijom sklopila u listopadu 2003. godine, o kupovini 210 vatrogasnih vozila. Radi se dakle o sumnji na korupciju na najvišoj državnoj razini a spominju se imena nekih tadašnjih ministara danas, naših kolega saborskih zastupnika. Gospodine ministre, moje pitanje je vrlo kratko i konkretno. Jeste li dobili zahtjev za provođenje istražnih radnji u ovom predmetu i je li vam poznato kada će javnost doznati za aktere ove afere. Hvala lijepa.
Ministar Tomislav Karamarko. Izvolite.
Hvala lijepo, štovana gospođo zastupnice, istražne radnje su već u tijeku, vi znate da su moje mogućnosti da komentiram USKOK-ove predmete vrlo sužene, naprosto ne mogu komentirati, međutim, ima jedna dobra vijest koju mogu objaviti. Prošli tjedan smo dobili iz Amerike veliki set dokumenata za koji vjerujem da će nam dati neke tražene odgovore, negdje oko 30 tisuća dokumenata, prema tome, na njima se sada intenzivno radi i u državnom odvjetništvu i u policijskom ravnateljstvu. Prema tome, istražne radnje su u tijeku, ja vjerujem da će imati dobre rezultate.
Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Gospodine ministre zadovoljna sam vašim odgovorom, jer iz vašeg kratkog i jezgrovitog odgovora mi je jasno da imate puno posla i da puno radite i stoga želim samo ukazati da predugo traju zataškavanja afera socijaldemokratskih čelnika jer nije Daimler benz jedina afera, što je sa slučajem "Tržnice" gdje su nagibni vlakovi i ostalo, ali je sigurno da je Daimler benz jedna od najopasnijih po njih. A na kraju krajeva i hrvatska javnost dakle građanke i građani ove države imaju pravo znati tko je to uzeo gotovo 5 milijuna eura. Inače, želim vam puno uspjeha vama, a naročito predsjednici Vlade gospođi Kosor u borbi protiv korupcije u ovoj državi na svim razinama. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa svoje pitanje upućujem predsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor. Jedan od čelnika HUP-a izjavio je da u ovoj godini možemo očekivati samo nastavak agonija ako Vlada hitno ne promijeni postojeći model gospodarstva ako se ne okrenemo izvozu i proizvodnji. O toj potrebi govorite i vi, problem je međutim u tome što vi govorite samo zato da bi to lijepo zvučalo onima kojima govorite, a ne zato što ćete zaista nešto i poduzeti. Vi jedno govorite, a drugo radite, vi činite upravo suprotno od onoga što govorite. Dakle, vi govorite o potrebi povećanja izvoza, ali se sredstva namijenjena poticanju izvoza u ovoj godini smanjeni sa 560 milijuna kuna na samo 180 milijuna kuna. Moje pitanje glasi, kako vi gospođo Kosor mislite da ćete potaknuti izvoz? Kako mislite da je moguće izbjeći agoniju o kojoj govori čelnik HUP-a s kojim se vi slažete? Hvala lijepa.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospođo zastupnice pa trebali ste reći makar ime tog člana HUP-a koji je to kazao, a budući da to niste rekli onda vam ne moram vjerovati da je to ikada izrečeno. Jer dapače, ja bih vam sada kada bi imala vremena prekopati po svim papirima koje ovdje imam, mogla pokazati potporu HUP-a ovom velikom projektu investicija kojeg smo pokrenuli, dakle itekakvu potporu. Ali ja sam slušala u zadnje vrijeme čelnike HUP-a koji dapače vrlo afirmativno govore o onome što Vlada rada. Oni su ja vas podsjećam možda to ne znate dali potporu programu gospodarskog oporavka, koji se provode dapače mnoge segmente toga programa smo domislili u pravo u suradnji sa HUP-om. Podsjetit ću na jedan osobito važan, a to je smanjenje neporeznih davanja. Dakle to je mjera koju smo domislili do kraja i proveli upravo sa Hrvatskom udrugom poslodavaca. A o tome da su vam slabašni argumenti kada govorite o izvozu govore činjenice i podaci koje ste čuli i za vrijeme otvaranja Bio expo-a u Virovitici, mogli ste provjeriti od tada do danas i pak biste govorili vjerojatno drugačije. Dakle, izvoz je u prošloj godini porastao za 16,6 %. U neke zemlje i daleko više od toga, primjerice SAD, dapače i mi i dalje radimo osobito sa izvoznicima. Evo neki dan sam bila u Končaru dogovorili smo neke nove mjere. Končar kao prije svega izvoznik je iznimno dobro poslovao i u prošloj godini i to biste trebali znati, ali očito da želite čuti ono što bi vam moglo odgovoriti, a ne slušate argumente koje vam govorim ja i ministri u Vladi Republike Hrvatske. Tako da bez obzira na vaša pitanja u kojima zapravo i nema pitanja mislim da je zaista ovo godina i gospodarskog oporavka, ali isto tako napretka u svakom smislu, završetka pregovora i voljela bih kada bi u tome dali minimum potpore, ali očito je to beznadežno očekivati. Unatoč tome mi ćemo raditi ... [[Govornica se ne razumije.]]
Gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec.
Hvala lijepo gospođo predsjednice. Moram reći da nisam zadovoljna vašim odgovorom, ali odgovorit ću vam tko je taj čelnik HUP-a. Radi se o gospodinu Damiru Huštraku, čisto zbog toga da biste vi znali o kojoj je osobi riječ. A da vi ne govorite istinu ja ću vam citirati jedan članak koji je objavljen 27.12.2010. godine u kojem se kaže: "Političarima puna usta izvoza, no finalna proizvodnja se ne potiče". Radi se upravo o drvnoj industriji, radi se o poduzetnicima sa područja moje Virovitičko-podravske županije, gospodina Ivana Slamića koji je direktor "Tvina". I radi se o još nekim grupacijama koje kažu, citirat ću: "Vlada izvoznicima treba pružiti konkretnu potporu jer devize će nam biti sve potrebnije." Zašto me se isključuje? Pokazala veliki izvoz i potencijal i kaže "Država drži u svojim rukama 95% imputa koji su proteklih godina poskupljivali od 30 do 50%. Kakva je to politika potpora izvozu?" I reći ću još nešto gospođo Kosor, imali ste vremena pokazati što znate, jedina zemlja u okruženju u kojoj nije zabilježen gospodarski rast je nažalost Republike Hrvatska i za to vi osobno snosite odgovornost. Vaše je vrijeme isteklo imali ste priliku ali ... samo prazne riječi kao što su i prazne riječi, vaše riječi vezane uz borbu protiv korupcije kako volite reći bez ostatka, jer vas je zaista sjajno bilo vidjeti ... /Govornica isključena./ ... Ivicom Kirinom ... /Govornica isključena./ ... i koji je priznao.
Što to ima veze sa ministrom Kirinom?
Ima, ima veze. Kako nema?
Izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo o razlozima sa ovim predsjednice Vlade, zašto to sada povezujete što je bio gradonačelnik Kirin na Expo sajmu gdje sam bio i ja. Što to sada ima veze? Kakve to veze ima?
Samo malo, ima veze to jer sam rekla da su prazne riječi. ... /Govornica isključena./ ...
Gospodin zastupnik Petar Selem. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče moje pitanje je upućeno ministru znanosti obrazovanja i športa doktoru Radovanu Fuchsu. Prijedlog Zakona o sveučilištu izazvao je dosta interesa rekao bih ... u hrvatskoj javnosti jasno posebice u akademskoj zajednici. Reakcije su bile vrlo raznolike, pa je čak u jednom trenutku se počelo govoriti, prizivati nekakvo događanje naroda. Mislim da je taj proces pogotovo od kada su formirane ove radne skupine krenule u vrlo pozitivnom smislu. Ja sam bio i u Splitu bio sam i u Osijeku i vidim da proces ide, dakle da postoji jedna vrlo pozitivna reakcija i unutar akademske zajednice. Mislim da je važno posebno napomenuti da se predviđa postojanje odnosno prijedlog instituta tzv. programskih ugovora. Ti programski ugovori konačno prvi puta u našim sveučilištima omogućavaju planiranje na duži rok, planiranje na tri godine i to nadam se ne samo nastavnog procesa nego i znanstvenog rada. Dakle, time se očito stvaraju pomaci koji su relevantni i koji mogu doprinijeti da naša akademska zajednica funkcionira kvalitetno i dobro. Moje je pitanje dakle, u kojoj je fazi proces o kojem govorimo i da li taj proces zaista obuhvaća, što se nadam da će dobiti pozitivni odgovor, ne samo nastavni proces u sveučilištima nego i sastavnicu znanstvenog rada koja je jedna vrlo bitna i neodvojiva činjenica u sveučilišnom svijetu. Nadam se dakle da će ovaj proces zapravo ići u smislu da se postigne jedan konsenzus i unutar akademske zajednice, a svakako na korist sveučilišta koje predstavlja jedno ključno, bitno nacionalno dobro.
Ministar Radovan Fuchs, izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče profesore Selem, zastupnice i zastupnici. Da, mi smo sada upravo u fazi prosvijetljenih skupina kao što ste to maloprije rekli. Zakon o sveučilištima i ne samo Zakon o sveučilištima već Zakon o znanosti i Zakon o visokom školstvu su tri ključna zakona koja se tiču naše akademske zajednice kako bismo naš obrazovni, visokoškolski, ali jednako tako istraživački potencijal stavili na ono mjesto koje mu pripada u hrvatskom društvu, ali jednako tako i u kontekstu skorog ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. Zakoni su izazvali polemiku naravno u dijelu javnosti i to je dobro i to smo rekli u početku da je dobro jer nakon prve faze i objavljenog dijela javne rasprave gdje smo ja ću reći bili vjerojatno jednim od manjeg broja koji je prijedlog zakona stavilo na web stranice i prije samog početka javne rasprave što naravno nije bio slučaj s zakonima iz 2003. godine koji je još uvijek važeći, a koji je učinio masu toga ja bih rekao nedovoljno dobrog u funkcioniranju istraživačkog prostora u Republici Hrvatskoj i jednako tako nije polučio gotovo nikakve efekte u integraciji hrvatskih sveučilišta. Ali jednako tako smo i u ovom trenutku se nalaze svi komentari koji su pristigli na te zakone, bez obzira kako i na koji način oni bili intonirani, od vrlo konstruktivnih, pozitivnih, negativnih, kritičnih do onih u obliku pamfleta. Sve se to i ovog časa može, sve do jednoga pročitati na web stranicama, prema tome toliko o zaista otvorenosti donošenja samog procesa. Nakon što smo sve te pristigle primjedbe grupirali i proradili sada smo u fazi rada prosudbenih skupina u koje su pojedine institucije, naše akademske institucije delegirale svoje predstavnike, dakle oni nisu niti imenovani od strane ministarstva. Tu se nalaze svi rektori, svi prorektori hrvatskih sveučilišta, pet predstavnika hrvatskih instituta koji su nedavno dali deklarativnu podršku potpori odnosno pisanju i donošenju novih zakona. Tu se nalaze predstavnici visokoškolskih odnosno veleučilišta i visokih škola, predstavnici studenata i sindikata. Te radne skupine su sada u završnoj fazi rada na komentarima ovih zakona. Predviđeno je da sljedeći korak je plenarno zasjedanje svih radnih skupina, dakle to je preko 50, 60 ljudi gdje će se sva tri zakona onda još jedanput izanalizirati, vidjeti da li eventualno postoje neki prijepori i nakon toga ćemo organizirati okrugle stolove u našim sveučilišnim centrima i upoznati onda još dodatno sve one koji su zainteresirani. Tek nakon toga zakoni će biti upućeni prema Vladi i doći ovdje na stolove vama na odlučivanje. Ja mislim da je vrlo široka akademska zajednica predstavljena i mislim da o nekakvoj tajnosti ili nekakvim zavjerama je više bespredmetno razgovarati. Svakako da svako donošenje novog zakona vjerojatno potiče različita razmišljanja i netko se možda ne nalazi dovoljno sretno uklopljen u nove zakonske prijedloge. Ali ono čemu ustvari težimo i što hoćemo, želimo napraviti transparentnim trošenje proračunskog novca, želimo mobilizirati istraživačke kapacitete hrvatskih instituta u službi stvaranja novih dobara i naravno znanosti i jednako tako kao što ste rekli programske ugovore koji garantiraju stabilno financiranje i ukinuti školarine studentima koje sada su se kretale kako je tko htio od 3500 do 60000 po određenoj studijskoj grupi. To svodimo na kontrolirani iznos i to su ustvari najbitnije novine koje zakon u ovom segmentu donosi, a detaljnije ćemo govoriti kad bude trebalo braniti zakon.
Gospodin zastupnik Petar Selem.
Zadovoljan sam, posebno ovom sastavnicom odgovora gospodina ministra koja se odnosi na sveobuhvatnost, krivnju zahvata u procesu donošenja novog zakona i jasno, zadovoljan sam posebno što se inzistira i na tome ja inzistiram, na prožimanju nastavnog i znanstveno-istraživačkog rada. Tek sa tim ekvilibriranjem, sa prožimanjem te dvije sastavnice možemo zaista postići optimalniji rezultat odnosno da taj zakon bude zaista na korist svima nama koji pripadamo akademskoj zajednici.
Gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić, izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospođo predsjednice hrvatske Vlade, članovi Vlade. Svoje pitanje postavljam ministru zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, gospodinu Bačiću. Ministre, u gradu Šibeniku će se izgraditi Regionalni centar za gospodarenje otpadom. On će zbrinjavati kompletan otpad sa područja cijele županije Šibensko-kninske. Na taj način i stavljanjem tog centra u funkciju nestati će sva ilegalna odlagališta komunalnog otpada sa područja cijele županije, sa velikim iznosom sredstava od 67% što je u naravi oko 8 milijuna eura, dolazi iz jednog od europskih fondova. Naravno da normalan rad i funkcioniranje tog Regionalnog centra za gospodarenje otpadom treba formirati tvrtku koja će upravljati tim centrom. Da li bi ministre eventualno sjedište i registracija te tvrtke pri gradu mogla možda ugroziti povlačenje tako visokih sredstava iz europskog fonda. Hvala vam lijepa.
Ministar Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Uvažena gospođo zastupnice, moram vas ispraviti u jednom dijelu vašeg pitanja, naime Regionalni centar za gospodarenje otpadom se već gradi, a vi ste rekli da će se graditi. Naime, već se izvode pripremni radovi na samom regionalnom centru i već time započela je njegova izgradnja. No službeni početak radova na tom centru će biti za nekoliko dana otprilike u vrijeme kada započnu radovi i na izgradnji, rekonstrukciji putničkog terminala na gatu Vrulje u Šibeniku koji je također financiran sredstvima iz ruske Banke za obnovu i razvoj. Točno je da je prva faza tog regionalnog centra za gospodarenje otpadom na nivou Županije šibensko-kninske velikim dijelom financirana pretpristupnim, iz pretpristupnog programa ISPA i u prvoj fazi oko 68% negdje oko 3 i pol milijuna eura. Ono što mogu odgovoriti na vaše pitanje jest činjenica da se u Hrvatskoj gradi ili organizira početak gradnje na nekoliko regionalnih centara za gospodarenje otpadom. Svi oni su na isti način organizirani i upravljanjem tim centrom provode županijske tvrtke koje su osnovale županije. Primjerice u Istarskoj županiji se osnovala tvrtka na nivou županije za izgradnju regionalnog centra Kaštijun ili u Primorsko-goranskoj županiji na Marinštini ili u Dubrovačko-neretvanskoj županiji gdje se također sličan centar gradi u pravilu, a sukladno pozitivnim zakonskim propisima tim gospodarskim centrima upravljaju županijske tvrtke odnosno tvrtke koje osniva županija. Ta odredba o potrebi osnivanja županijske firme, županijske tvrtke ili županijskog komunalnog poduzeća proizlazi i iz vladinog Programa o gospodarenju otpadom. No, ono što želim reći čini mi se da iz vašeg pitanja barem ja iščitavam da postoji prijepor na području Šibensko-kninske županije da li bi tim centrom Bikarac trebala upravljati gradska tvrtka, tvrtka u vlasništvu grada s jedne strane. Ili s druge strane tvrtka koju bi osnovala županija. Meni se čini i to sam također iz pitanja vašeg iščitao da grad Šibenik i gradonačelnik ima želju osnovati tvrtku koja bi upravljala regionalnim centrom Bikarac. No, prema pozitivnim zakonskim propisima rekao sam tim regionalnim centrom treba upravljati tvrtka koju osniva županija. Ali ako mogu reći nije ovo prvi puta da gradonačelnik Šibenika preko plota gleda na tuđe dvorište i želi se baviti poslovima koji nisu iz njegove nadležnosti. Prije mjesec i pol dana je najavio kako će sa nezadovoljnim zaposlenicima TLM-a dovesti ih na Markov trg ne bi li prisilio Vladu da donese odluku o isporuci energije, električne energije TLM-u. No, kada je Vlada nakon toga predložila zakon koji će nadam se danas biti u raspravi, a koji se odnosi na isporuku električne energije dijelom i TLM-u nisam čuo da je rekao riječ potpore a kamoli zahvale Vlade što je našla zakonito rješenje i kako zbrinuti preko 2000 građanki i građana Šibenika koji su na ovaj ili na onaj način vezani uz TLM. A ja vama poručujem kao bivšoj gradonačelnici i kao zastupnici Šibensko-kninske županije da prenesete moju želju, a vjerujem i želju svih građana i građanki Šibenika da ubrza aktivnosti na donošenju GUP-a grada Šibenika. Jer upravo nedonošenje GUP-a grada Šibenika onemogućava izgradnju i realizaciju mnogobrojnih projekata koji idu ka poticanju gospodarskog razvoja Šibenika i Šibensko-kninske županije na neizgrađenim a prostornim planom grada Šibenika predviđenim lokacijama za upravo takve investicije. Znam kad ste vi bili gradonačelnica da je donošenje GUP-a već bilo u vrlo visokoj fazi donošenja, a nakon pune dvije godine još uvijek taj plan nismo donijeli, a pitanje je kad ćemo ga takvim aktivnostima gradskog vijeća i gradonačelnika donijeti. Hvala.
Gospođa zastupnica Neda Klarić.
Hvala vam lijepa gospodine ministre. Hvala vam puno zapravo na iscrpnom odgovoru. Evo samo za jednu malu zapravo spoznaju da smo u vrijeme kad je HDZ-ove vlasti u gradu Šibeniku naš generalni urbanistički plan bio već u javnoj raspravi. Hvala vam evo ministre što ste vi također ovaj važan projekt uveli i povezali zapravo sa velikim zapravo investicijskim ciklusom kojega, na čelu kojega je naša premijerka gospođa Kosor između 30 uvela zapravo izgradnju gata Vrulje koji je težak 12 milijuna eura. Građani grada Šibenika i Županije šibensko-kninske gospođo predsjednice znali su jako dobro već sad u ovom trenutku prepoznati vaše zauzimanje kao i zauzimanje svih članova Vlade. I ne samo u ovom projektu sa 12 milijuna eura koji će za 560 metara produžiti operativni dio obale koji dakle polučuje te gospodarske učinke već i prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu električne energije koji u ovom trenutku jasno, posve jasno zbrinjava 1000 radnih mjesta plus 1500 kooperanata. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pitanje upućujem ministru unutarnjih poslova, gospodinu Karamarku. Naime, prema anonimnoj predstavci koju smo dobili mi u klubu, a vjerujem da je poslana i na neke druge adrese za parlamentarne izbore 2007. godine tvrtka IN-VOZILA sa samo dvoje zaposlenih donirala je 500000 kuna SDP-u i 300000 kuna HNS-u. Osnivač i direktor te tvrtke bio je i grafički urednik posebnog izdanja SDP-ovih novina pod nazivom vrlo simbolično "Pravednost". U impresumu se pojavljuju imena nekih saborskih zastupnika, naših kolega ovdje Marasa i Dragovana. Gospodine ministre, je li vam poznato vodi li se istraga o rečenim donacijama obzirom da je anonimna predstavka pretpostavljam išla i u tim smjerovima i postoji li možda ne samo sukob interesa, nego postoje li tu neki ingrupani interesi u ovom slučaju. I zanimljivost je da su iste donacije u istim iznosima SDP-u i HNS-u donirane i od tvrtke MTT koju se također povezuje s ovim. Pa evo postavljam pitanje imate li kakvih spoznaja o predmetu, o ovom predmetu i vodi li se bilo kakva istraga? Hvala lijepa.
Ministar Tomislav Karamarko.
Evo gospodine zastupniče, morat ću i vama vrlo kratko odgovoriti iz jednostavnog razloga što MUP nema nikakvih informacija, dakle o mogućim nezakonitim radnjama o poslovanju ovih firmi. Nemamo nikakvu prijavu u tom smislu, prema tome i ne sprovodi se nikakva istraga.
Zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Pa evo, obzirom da sam ovo iznio u javnosti ja na neki način smatram da ćete uzeti u obzir ovo moje današnje citiranje ove anonimne predstavke, a proslijedit ćemo i anonimnu predstavku iz kluba ćemo proslijediti vrlo rado institucijama. Ali znakovito je da upravo SDP danas pokušava govoriti o borbi protiv korupcije, zalagati se za nju i samo ovako riječima. Istovremeno imamo sudske odluke kojima je pobijeno SDP-ova prodaja, nezakonita prodaja kuće koju je partija smatrala svojim vlasništvom. Dakle, partija je nepoštivajući hrvatske zakone prodavala državno vlasništvo ali to nije prvi puta. Prisjetimo se samo Mljeta gdje je također partijski član prodavao državno zemljište pa je na svu sreću Državno odvjetništvo reagiralo na vrijeme. U ovom slučaju evo nakon tek nekoliko godina je došlo do sudske presude kojom im je jedna takva odluka poništena. Ali očigledno da partija i danas smatra da je državno vlasništvo njihovo vlasništvo.
Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovana predsjednice Vlade, klub SDP-a je u svibnju 2008. godine u saborsku proceduru uputio prijedlog odluke o istražnom povjerenstvu u svezi sa sanacijom azbestnog opada iz kruga tvornice Salonit u Vranjcu, i to zbog toga što smo bili užasnuti načinom na koji je tzv. sanacija provedena. Tom smo prilikom upozorili i na moguće financijske malverzacije, prilikom provedbe ovog projekta. Vi ste u tom razdoblju bili u idiličnim, bliskim prijateljski i rekla bih poltronskim odnosima sa šefom Sanaderom, pa ste svi vi u HDZ-u zajedno u zbornom saborskom i Vladinom pjevanju ovaj naš prijedlog ismijali i odbacili. Klub SDP-a nije na tome stao, pa je nekih mjesec dana kasnije podnio kaznenu prijavu protiv odgovornih osoba u ministarstvu i Fondu za zaštitu okoliša. DORH je tu prijavu odbacio kao neosnovanu, krajem veljače 2010. godine i sada odjednom vidi čuda, čitamo u medijima da USKOK, dio DORH-a ispituje sumnjive okolnosti pod kojima je provođena upravo spomenuta sanacija Salonita. Moje pitanje je: kako tumačite činjenicu da u prvoj polovici godine gospodin Bajić nije vidio korupciju u fondu, a u drugoj polovici je odjednom progledao i spoznao svu silinu korupcije na koju SDP javno i medijski upozorava već godinama?
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa najprije oko načina gospođa zastupnica na koje postavljate pitanje, ja bih jednako tako mogla odgovoriti, da evo vi u idiličnim i poltronskim odnosima sa svojim predsjednikom stranke, svoje Socijaldemokratske partije i postavljate ovakvo koncipirano pitanje, koje to zapravo i nije. Ali neću to reći naravno, ja sam na svu svoju prošlost, na cijelu svoju biografiju ponosna i dapače apsolutno stojim iza svega što sam u životu radila, i osobito stojim iza ovoga što danas radim kao predsjednica Vlade, i tu možete biti bez brige i potpuno mirno spavati. Iz vašeg pitanje, koje to nije, iščitavam zapravo različit odnos vas kao zastupnice SDP-a prema funkcioniranju institucija ove države, prema institucijama koje su neovisne prema Ustavu Republike Hrvatske. Dakle kad nešto Državno odvjetništvo odbije što vama ne odgovara, onda se bunite, kad odbije ono što vama odgovara onda nemate apsolutno nikakvoga prigovora. Ali ono što vam mogu reći, budući da zaista podupirem neovisnost djelovanja Državnog odvjetništva, USKOK-a, ali svakako kao predsjednica Vlade podupirem rad Ministarstva unutarnjih poslova, vjerujem da će i ubuduće te institucije raditi u skladu sa propisima, sa zakonom, i da će oni koji to trebaju čuti, čuti i činjenice koje su danas, neke od činjenica koje su danas ovdje izrekli i zastupnici Hrvatske demokratske zajednice.
Gospođa zastupnica Mirela Holy.
Ne trebam ni spomenuti da nisam zadovoljna sa vašim odgovorom. Na žalost vaš odgovor samo potvrđuje onu narodnu mudrost o tome da vuk, odnosno vučica dlaku mijenja, ali ćud nikada. Tako ste i vi premijerko, vaš HDZ u posljednjih godinu dana promijenili samo dlaku, ali vašu koruptivnu ćud niste, te je vaš državni odvjetnik bio i ostao stand by, kao što smo već prethodno utvrdili, odnosno Bajić na daljinskom upravljaču trenutnog premijera ili premijerke, odnosno trenutno vas.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Moje pitanje je za predsjednicu Vlade. Koliko iznosi šteta u državnom proračunu, izražena u kunama, kao posljedica blagodatne korupcijske klime u Ministarstvu mora, prometa, infrastrukture ministra Božidara Kalmete, koji ništa nije vidio, ništa nije čuo, ništa nije znao, i kako sam tvrdi ni za što nije ni odgovoran.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor.
Pa gospodine zastupniče Jovanoviću, mi ćemo tek vidjeti, ja sam sigurna da ćemo to dočekati živi i zdravi, da završe sve istrage koje se trenutačno vode, i da onda naravno u tijeku postupka svakako vodeći računa o činjenici da zadnju riječ ima sud, odnosno sudovi, i da moramo u nekim slučajevima koji su pokrenuti čekati pravomoćne sudske odluke kako bismo znali tko je kriv, tko nije kriv, i tada će se naravno, a vjerujem da to znate, morali biste znati, vidjeti i kolike su i kakve su štete ako je naravno bilo kriminala. Ja se prva zauzimam sa svim svojim kolegama u vladajućoj koaliciji, u Vladi, posebno u HDZ-u da se sve istraži i da dočekamo istinu, jer sasvim sigurno da moramo činiti sve da prije svega u državnim poduzećima, dakle i naravno u ministarstvima, u svima, u svim onim tijelima koja na bilo koji način rade sa proračunom Republike Hrvatske, odnosno sa novcem poreznih obveznika bude sve do kraja i apsolutno čisto, razvidno i da možemo svi zajedno stati pred hrvatske građane. Ali to očekujem i na lokalnoj razini gospodine Jovanoviću, apsolutno i na lokalnoj razini, i željela bih isto tako dočekati dan, a vjerujem da će on ipak brzo doći, da znamo što i koliko zapravo treba odgovarati u slučaju, a za to biste vi nešto mogli reći, o tome nešto mogli više izvijestiti javnost, hoće li biti izračunate npr. konačne štete u slučaju proračuna grada Rijeke, gdje imamo nalaz državne revizije o tome da se nenamjenski, dakle protuzakonito potrošilo 149 milijuna kuna. Prema tome, a kolike još štete na temelju činjenice da se samo taj golemi novac koristio nenamjenski mogu proizaći, to tek možemo pretpostaviti, tako da ja zaista očekujem od vas isto tako da mjerite prema svima jednako, da budete pravedni i pravični, ali gospodine Jovanoviću, gospodine zastupniče da se držite hrvatskih zakona i onda kad se to tiče vaše odgovornosti i u slučaju pridržavanja zakona, evo jedan od tih zakona upravo mijenjamo o sukobu interesa, ali i svih drugih propisa. Prema tome ja vjerujem da ćemo vrlo brzo dočekati sve odgovore. Tako da na vaše pitanje naravno ne mogu odgovoriti na način na koji biste vi to očekivali, naprosto zato što ja nisam sud, i nisam Državno odvjetništvo, nego sam predsjednica Vlade, koja mora osigurati uvjete da sve institucije funkcioniraju, da se borimo protiv korupcije i da, a bilo bi to dobro i vi u tome makar malo pomognete. To bi bilo dobro, ne zbog izborne godine, nego zbog budućnosti Hrvatske.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Hvala lijepo. Nisam zadovoljan vašim odgovorom. O mojoj pomoći nema uopće upitnosti budući da pogledate zapisnike aktualnog sata vidjeli bi da sam o korupciji vašeg prethodnika koji vam je ostavio u nasljedstvo stranku i ovu Vladu davno pitao o štetama koje njegovo ponašanje donosi hrvatskom proračunu. Ja vas molim da mi i pisanim putem odgovorite koliko iznose po vama procjene štete u cestogradnji koja je poslužila kao jedan od modela pljačke državnih tvrtki, državnog proračuna koje su služile kao bankomat za financiranje osobnih i stranačkih potreba pripravnika vrha HDZ-a. A istovremeno citiram članak 115. Ustava RH koji kaže "da je svaki ministar odgovoran za političku štetu koja nastaje u njegovom resoru", pa prema tome po tom članku kristalno je jasna i nedvojbena odgovornost, politička odgovornost, ja ne govorim o kaznenoj odgovornosti ministra Božidara Kalmete pa je njegov ostanak u vašoj Vladi krunski dokaz da se politički korumpira i borba protiv korupcije u Hrvatskoj.
Gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Moje pitanje je premijerki Kosor. Gospođo Kosor Vladu vodite godinu i pol dana od kada vas je na to mjesto postavio vaš najbolji prijatelj i najbliži suradnik Ivo Sanader. Od kada ste … [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne sad će biti dobro. Od kada ste preuzeli Vladu broj nezaposlenih je narastao sa 256 tisuća na 320, BDP je pao za 8%, vanjski dug se povećao na 45 milijardi eura, nelikvidnost je došla na 35 milijardi kuna i obuhvaća otprilike 80 tisuća nezaposlenih koji rade u tvrtkama koje im ne mogu isplatiti plaću. Znači, otprilike 400 tisuća ljudi radno sposobnih u Hrvatskoj svaki mjesec ne dobivaju ni kune i nemaju od čega živjeti. A što vi radite? Vi radite prezentacije periodično svakih pola godine, prvo ćete uzjahati konja pa ćete nakon toga prezentirati program gospodarskog oporavka koji vidimo kako se ispunjava s obzirom da je 8% pada. Nakon toga idu investicije u 9 mjesecu, pa pola godine nakon toga od niti jedne investicije nema ništa i sve to radite u skupoj odjeći sa Pradinim i Fendijevim torbicama dok ti ljudi nemaju niti kune svaki mjesec za živjeti. To je vrlo vjerojatno jednostavno s obzirom da za razliku od velike većine hrvatskih građana nemate hipoteku na stan i ne morate ga plaćati nego ste ga dobili od Hrvatske države. Ali, jedino pitanje koje se ovdje postavlja je zbog čega ne priznate da niti vi niti ova Vlada ne može pomoći tim hrvatskim građanima i da će njima život svaki dan biti sve gori, a da vi nemate sposobnosti promijeniti taj trend i izvući Hrvatsku iz krize. Hvala lijepo.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Mir!
Gospodine zastupniče ja sam jako zadovoljna vašim pitanjem koje to nije zato što iz svega ovoga što ste nabrajali je jasno da vi zapravo nemate što za pitati i diskriminirali ste me sada po nekoliko zakona, ja ću vas uputiti na Zakon o ravnopravnosti spolova i na Zakon o suzbijanju diskriminacije. Kao zastupnik ne biste me kao ženu smjeli diskriminirati po toj osnovi i nabrajati ono što su tipično ženski rekviziti kao što su torbice itd., i moji skupi kostimi koji to nisu. Gospodine Maras nemam takve torbice o kojima govorite, to je ovako usput. Ali vas upozoravam da ozbiljno kršite najmanje 2 zakona u ovom trenutku svojim ne-pitanjem, a to je ne-pitanje iz nemoći jer nemate zapravo očito što suštinski za pitati. Jer, očekivala sam da ćete me pitati npr. u kojoj je fazi jedna trećina projekata koje smo predstavili i na kojima radimo. U kojoj je fazi npr. realizacija projekta vezana za Zračnu luku Zagreb, to sam očekivala od vas nekako smatrajući da spadate među ozbiljnije zastupnike. Ponavljam još jedanput, nitko me nije postavio i tim pitanjima koje očito zastupnici SDP-a nastoje skrenuti pozornost sa onoga što je suština i što bi trebala biti suština našega, odnosno i vašega rada, nećete me niti uplašiti niti prestraviti niti ćete me zbuniti, dapače mogla bih reći da ste u ovom trenutku među ostalima moja inspiracija da budem još bolja, još odlučnija, još pametnija i još hrabrija i da radim iz sve snage koliko god treba kako god me vi to i koliko god me vi u tome diskriminirajući želite spriječiti. Dakle, oko programa, oko rada pa gledajte mislim da nije dobro da sad zapravo meni otvarate, nije dobro za vas da meni otvarate prostor da ja počnem raspravu oko ručkova i oko evo pitanja koje je maloprije postavio gospodin Kunst. Dakle, analizirajući ono što se evo na jednom ručku dogodilo i kakav se zapravo program hrvatskim građanima predstavlja. Ja sam očekivala da ćete govoriti o programu vaše stranke, o prijedlozima. Npr., kad smo donosili proračun za 2011. godinu, kao što znate nije bilo iz vašega kluba nijednoga prijedloga. Vjerujte, ja bih ga, ja bih neki dobar prijedlog prihvatila, raspravljala bih sa svojim kolegama da ga prihvatimo. U raspravi o proračunu nije bilo nijednoga prijedloga, dapače vaš šef stranke, što je u najmanju ruku neuobičajeno nije imao puno toga za reći o proračunu za 2011. nego je nakon nekoliko usputnih opservacija napustio govornicu i predao riječ kolegi iz vašega kluba. Ali, to je potpuno nevažno, to je stvar vašega stila i vaše odluke. U svakom slučaju i na kraju moram demantirati, nisam ja dobila nikakav stan ja sam oko moga stana sve apsolutno u redu i prema zakonu i vi to znate, ali uporno nastojite ponižavanjem diskreditacijom omesti Vladu da radi svoj posao. Nećete u tome uspjeti, mi ćemo svoj program realizirati, gospodine zastupniče, potpisati sasvim sigurno i pristupni ugovor, završiti pregovore i dajte nam u tome makar malo pomozite. Ako ne, mi ćemo na kraju tog procesa konstatirati da smo evo bez vaše potpore uspjeli u velikom projektu i s time ćemo izaći pred građane uz rast gospodarstva i na taj način ćemo, gospodine Maras, ponovno, moram to reći i sada kao članica jedne stranke, ponovno dobiti povjerenje građana i pobijediti na izborima. Hvala vam lijepa, nastavite ovim tempom.
Zastupnik Gordan Maras.
Drago mi je što vas inspiriram, ali da vidite da nema veze o diskriminaciji po osnovu spola i ja imam torbicu, doduše nije Fendi i Prada i ne vrijedi 15 tisuća kuna, ali nije mi ni na kraj pameti bilo na taj način ići prema vama zbog toga što ste drugog spola, zbog toga što ste žena. Ali ono što je bitno reći, spominjete neke projekte sada ste rekli Zračna luka Zagreb, naslušali smo se vašeg prethodnika gospodina Sanadera koji je već 2006. i 2007. najavljivao te projekte. I tu i je gospođo Kosor oko svih ovih vaših projekata, to su projekti svi već ispričani zadnjih 10 godina i od toga možemo napraviti popis onoga što vi niste napravili uopće u tih 8 godina i zbog čega ste propustili mandat. I ono što bi vi trebali prihvatiti i priznati Hrvatskim građanima da vi niste u stanju pokrenuti Hrvatsko gospodarstvo, napraviti te projekte, zaposliti ljude, nego jednostavno prezentacijom za prezentacijom, sitnim dogovorima pokušavate produžiti sebi mandat, a interes Hrvatskih građana bi bio da što prije odstupite i raspišete parlamentarne izbore. Ako se već toliko ne bojite rezultata parlamentarnih izbora, što ih ne raspišete, meni ovo izgleda da želite što duže zadržati mjesto premijerke i na neki način produžiti agoniju Hrvatskih građana. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovana gospođo predsjednice Vlade, gospodarske prilike u Republici Hrvatskoj vrlo su teške, složili smo se i lijevo i desno i u centru da je Republika Hrvatska u teškoj gospodarskoj krizi, također Hrvatska je suočena sa čitavim nizom korupcijskih skandala, otkriveno je, progoni se nastoji se suzbiti to da je veliki dio javnih sredstava završio u đepovima i na računima političara iz vaše stranke i klijenata. Vlada je proklamirala program gospodarskog oporavka i javnost obavještava da na njemu radi. Moje pitanje glasi da je u sklopu programa gospodarskog oporavka Vlada Republike Hrvatske revidirala službeni stav republike Hrvatske prema antifašizmu.
Gospođa predsjednica Vlade gospođa Jadranka KOsor.
Nisam sigurna gospodine zastupniče da sam dobro razumjela vaše pitanje, u programu gospodarskog oporavka što je naravno logično nema riječi o antifašizmu jer je to ugrađeno u izvorišne osnove Ustava Republike Hrvatske i da to znate, dakle, program gospodarskog oporavka bavi se gospodarskim oporavkom i tako će biti, tako da evo na žalost ne mogu vam odgovoriti na pitanje koje nisam razumjela. Međutim, budući da ste spominjali korupciju govoreći samo o jednoj stranci, ja vas molim gospodine zastupniče kada govorite o korupciji i borbi protiv korupcije da govorite ono što ja govorim, a to je da ona mora ići u svim smjerovima, prema svima, da ne može biti nedodirljivih, da ni jedan član jedne stranke u tom smislu ne može biti nedodirljiv i da evo u kontekstu ovdje izrečenih nekih činjenica da pravna država mora prema svima jednako postupati i prema članovima vaše stranke jer znamo za neke slučajeve, i presuda članovima vaše stranke koje ovdje u parlamentu ne smijemo spominjati ali sve moguće afere ili nešto što se pojavljuje u medijima vezano za ljude iz druge stranke to punim plućima podupirete. Prema tome, ja vas molim kao parlamentarca da jednom izreknete da, želim da pravna država djeluje jednako prema svima, da svi smo jednaki prema zakonu, odnosno pred Ustavom i prema Zakonima, i želim da se istraže slučajevi koji se vežu za članove vaše stranke, dakle, želim to čuti, vjerujem da ćemo i to doživjeti. A što se tiče antifašizma on je u izvorišnim osnovama Ustava, tu oko toga nema rasprave, a program gospodarskoga oporavka ide dalje.
Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovana gospođo premijerko sigurno da nisam zadovoljan jer vi sada zorno pokazujete da ne razumijete ono što vas pitaju parlamentarci iz centra i ljevice. Pitao sam vas o antifašizmu, što se tiče korupcije nisam baš shvatio da bih ja trebao vama davati neke izjave, znate ja sam položio prisegu Hrvatskom saboru. Ali da se vratimo na antifašizam, Vlada Republike Hrvatske kojom vi predsjedavate obavijestila je Savez antifašista i boraca narodno oslobodilačke borbe da više za njih para u proračunu kojega vi vodite nema, e pa ako vam je to mjera gospodarskog oporavka, onda vam ja moram reći da niste toliko para pokrali, stavili u svoje đepove, prelili u FIMI medije i tko zna, bilo bi para i za antifašiste... Vaša je dužnost poštivati proračun koji je donio Sabor Republike Hrvatske i ako već kažete da je to u izvorišnim osnovama nemojte ponižavati antifašiste i antifašističke borce i nemojte na njihov račun krast i slati pare u tuđe i svoje vlastite firme.
Kolega Richembergh, ovo je jedna stvarno amoralna uvreda, kako možete insinuirati da je predsjednica Vlade i drugi da su krali na račun antifašizma, to ste rekli. To je jedna bezočna laž, jedna bezočna uvreda, najmanje što vam mogu je izreći vam opomenu. Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Hvala gospodine potpredsjedniče, svoje zastupničko pitanje upućujem gospodinu ministru uprave gospodinu Davorinu Mlakaru. Poštovani ministre, vaš odgovor na moje zastupničko pitanje od 7. prosinca 2010. godine je školski primjer odgovaranja na način da se izbjegne bilo kakav odgovor u što su se uvjerili svi zastupnici Hrvatskoga sabora. S obzirom da niste odgovorili na moje pisano zastupničko pitanje pretpostavljam da ga prošli put niste razumjeli pa ću ga sada ponoviti jednostavnijim rječnikom. Citiram članak 11. stavak 1. Zakona o političkim strankama: "Odbit će se zahtjev za upis u registar političkih stranaka, ako se naziv jasno ne razliku je od naziva ve registriranih političkih stranaka". Vi ili vaš prethodnik registrirali ste na primjer Splitsku stranku umirovljenika, Primorsko-goransku stranku umirovljenika, stoga ponovno postavljam konkretno pitanje: Bi li u vašem ministarstvu primjerice bilo moguće registrirati stranku pod nazivom Hrvatska demokratska zajednica umirovljenika ili Splitska hrvatska demokratska zajednica ili još preciznije koliko najviše riječi iz naziva postojeće stranke može imati stranka koja se želi registrirati da bi se jasno razlikovala od već postojećih odnosno da to ne bi dovodilo birače u zabunu i time mijenjalo volju birača? Rezultat evidentnog nedostatka kriterija jasnih pravila igre u vašem ministarstvu je između ostalih i 8 registriranih stranaka sa umirovljeničkim predznakom i svima je na kraju jasno da je na djelu pokušaj velike obmane birača.
Ministar Davorin Mlakar. Izvolite.
Uvaženi zastupniče zahvaljujem vam se da ste mi postavili jednostavnije pitanje koje ću možda bolje razumjeti od vašeg pisanog podneska. I moram vas obeshrabriti mi smo i taj podnesak razumjeli i odgovorili smo vam ono što je zakonom regulirano, a ja ću probati sada ponoviti ostalima s obzirom da se i u njihovo ime govorili. Vi ste se referirali na članak 11. Zakona o političkim strankama koje određuje nadležnost Ministarstva uprave u postupku registracije stranaka i dozvoljava da odbijemo zahtjev samo ako se naziv političke stranke ne razlikuje dovoljno od one koja je već registrirana i upisana u registar političkih stranaka. Provjeru valjanosti primjene zakona i postupanja Ministarstva uprave vrši Upravni sud Republike Hrvatske koji je po žalbama kada se je već radilo o sličnim nazivima stranaka odlučivao u nekim ranijim postupcima, mislim da nema potrebe govoriti o kojim se strankama radi, kada je Ministarstvo uprave odbilo zahtjev za registraciju takvih stranaka Upravni sud je poništio takvo rješenje pa je Ministarstvo uprave bilo dužno registrirati stranke koje su imale samo jednu riječ razlike od onih koje su već bile registrirane. Ministarstvo uprave nije ono koje inicira osnivanje ni registraciju političkih stranaka, pa onda nema nikakvu namjeru vršiti zabunu birača nego ste vi ti koji podnosite zahtjeve za registracijom stranaka istog ili sličnog predznaka. Pretpostavljam da se vaše pitanje tiče zadnjih događaja oko registracije bloka umirovljenika kao političke stranke koja se svojim nazivom prema i stajalištu, ako hoćete praksi Ministarstva uprave, praksi Upravnog suda i onoga što nam zakon dozvoljava morala registrirati jer blok umirovljenici kao naziv političke stranke dovoljno razlikuje političku stranku koja se recimo zove Stranka umirovljenika, pa smo zbog toga bili dužni takvu stranku i registrirati. Ako vas interesira i mišljenje ministarstva s obzirom na ovakva ograničenja koja su postavljena u zakonu mi nemamo mogućnosti tvrditi ono što vi tvrdite, ali možemo sumnjati da sve veći broj zahtjeva gdje se pojavljuju stranke sličnih predznaka znači ustvari vašu ideju da birače dovedete u zabunu da na koncu više od 6 ili 7 stranaka sličnih naziva nisu sigurni za koga glasuju. To nije u nadležnosti ministarstva da vam može riješiti, to je vaša ideja s kojim nazivate stranke i s kojim zahtjevima se za registraciju prijavljujete. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Naravno gospodine ministre da nisam zadovoljan, a i fino vi predviđate ono što namjeravam pitati. Ja to nisam pitao. Ja sam pitao da li bi vi registrirali spomenute stranke kako sam ih nazvao. Na to nisam dobio odgovore. Ali vrlo interesantno ovo oko nadstranačke tvorevine blok umirovljenici zajedno, jer registriran je 6. prosinca 2010., a potpisao je sporazum sa Vladom 23. studenog 2010. Dakle, najprije je potpisala ta tvorevina sporazum sa Vladom o formiranju Nacionalnog vijeća za umirovljenike, a 6. prosinca je registrirana. To meni jako puno govori. Radi se o nadstranačkoj tvorevini jer su to članovi te stranke istovremeno i članovi drugih stranaka. Ako to ne vjerujete pogledajte u svoj registar. Ovo što tvrdim je istina, pogledajte u registar. Nadalje, gospodine ministre više od 110 registriranih stranaka većina ne pokazuje znakove života osim prije izbora, pa bi bilo uputno učiniti reviziju da li stranke ispunjavaju statutarne obveze i da li su predsjednici živi. Ja znam nekoliko takvih slučajeva. Smatram da Ministarstvo uprave nije pasivni promatrač događaja na političkoj sceni i mora imati kriterije, ne može se raditi bez kriterija. I mislim da na ovaj način na koji se radi u Hrvatskoj da se uopće ne štiti dignitet birača i rad Ministarstva uprave nije u funkciji razvoja parlamentarne demokracije u Hrvatskoj i ja molim pisani odgovor.
Gospođa zastupnika Karolina Leaković. Izvolite.
Pitanje postavljam gospođi predsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor. Gospođo Kosor radnice Tvornice "Kamensko" prije nekoliko mjeseci štrajkale su glađu tražeći plaću za rad koji su pošteno odradile. Radnice "Kamenskog" i građani aktivisti i aktivistice i studenti mirno su prosvjedovali na Trgu bana Jelačića u nekoliko navrata. Između ostaloga vrlo vjerojatno i zbog toga što nisu mogle doći na Markov trg jer im je vaša Vlada vaša stranka zabranila okupljanje na Markovom trgu. Ja znam da nije jednostavno slušati zahtjeve ljudi koja traže svoja prava, vjerojatno ne želite da vas uznemiravaju kada razmišljate o budućnosti Hrvatske. Dakle, kada je cijela Hrvatska brujala o toj evidentnoj pljački i kršenju temeljnih ljudskih i radničkih prava i dostojanstva ovih žena i radnica, dok je cijela Hrvatska s njima suosjećala vi se gospođo Kosor o njihovim problemima niste mjesecima očitovali. Hrvatska je u radnicama "Kamenskog" i u njihovoj sudbini gledala i sebe, vidjele su se u njihovoj sudbini i mnoge radnice i radnici jer su se bojali zapravo da im se sličan ili isti scenarij ne bi dogodio. I napokon negdje u vrijeme Božića ipak ste se smilovali i susreli sa radnicama "Kamenskog", ... /Govornica isključena./ ... tada rekle, ono što su mediji prenijeli, vi ste obećali da ćete citiram vas: "Vidjeti što je moguće učiniti u vezi nastavka proizvodnje u "Kamenskom", iako ste pri tome izrazili skepsu budući da su zato potrebna sredstva i investitori. Tada ste također rekli da ćete u vezi tog problema ipak kontaktirati Hrvatski fond za privatizaciju, Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, a obećali ste radnicama da ćete nastaviti i s njima kontaktirati u vezi rješavanja njihovih problema. Otada je dakle mjesec prošao pa vas evo danas pitam, dajem vam zapravo priliku da nas informirate, dakle i cjelokupnu hrvatsku javnost o tome što ste u međuvremenu učinili kako biste napokon pomogli radnicama "Kamenskog". Hvala vam.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice, vaše pitanje naravno ne ide za tim da pomogne radnicama "Kamenskog" nego da ponovno tko zna koji put danas diskvalificira Vladu. Dakle ja sam bila u kontaktu, bit ću u kontaktu, Vlada čini ono što je moguće, ali vjerujem da razumijete, ipak možete razumjeti da Vlada ne može i neće mimo hrvatskih propisa i mimo hrvatskih zakona. Prema tome, mi apsolutno činimo i u slučaju "Kamenskog" i u drugim ono što je moguće u okviru hrvatskih propisa. Problem nije lagan i nije jednostavan. Vjerujte, kad bi bio lagan i jednostavan mi bi ga već davno riješili. A što se tiče objeda o tome da je Vlada zabranila dolazak radnicima na Trg Svetog Marka to je apsolutna neistina. Odluku o određenom režimu na Trgu Svetoga Marka gdje se nalazi i zgrada Parlamenta i Ustavnoga suda i Vlade i drugih institucija donio je Hrvatski parlament i u skladu sa praksom u drugim zemljama, tamo gdje moraju funkcionirati prije svega vlade, dakle kao izvršna vlast. A o tome da želite na svaki način mene prije svega proglasiti potpuno bešćutnom na probleme ljudi u Hrvatskoj, u tome sasvim sam sigurna da nećete uspjeti jer to najbolje radnice "Kamenskog" mogu potvrditi. Na stranu sve parole, sve prazne riječi, gospođo zastupnice treba raditi i mi u slučaju "Kamenskog" i drugima radimo. A o tome što ima novoga ja ću izvijestiti radnice koje su i zadnji puta, bile su i radnice i radnici koji su bili kod mene u Vladi.
Gospođo Kosor, ali mene zanima što ima novoga i nije mi jasno zašto te informacije danas niste podijelili s nama, dakle tražim detaljan pisani odgovor na svoje pitanje. Iz odgovora koji ste dali jasno je da niste učinili ništa, da ne namjeravate učiniti ništa ne samo za radnice "Kamenskog" nego i za sve druge radnice i radnike koji se možda nažalost i to zbog politike vaše Vlade sutra već mogu naći u sličnoj situaciji. To je vaša odgovornost gospođo Kosor, odgovornost Vlade kojoj ste na čelu i od toga ne možete i ne smijete bježati.
Gospodin zastupnik Ivan Čehok, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice, potpredsjednici, ministri. Postavljam pitanje potpredsjedniku Vlade, gospodinu Miloševiću. Opće je poznato da je Hrvatska nažalost danas otprilike na 63% predratne industrijske proizvodnje i da investicije u industriju u ukupnoj strukturi stranih investicija su još uvijek premale. Prema koalicijskom sporazumu pa i prema programu rada Vlade za ovo mandatno razdoblje trebali smo ove tri godine izdvojiti mnogo veća sredstva za tekstilnu i drvnu industriju, općenito radnu i intenzivnu industriju. To se nažalost nije dogodilo pa pitam postoji li mogućnost da se tijekom ove godine i na koji način izdvoje sredstva za tehnološke potpore, dakle za potpore tehnološkim investicijama, napose za te vrste industrija koje su još dodatno oštećene financijskom i gospodarskom svjetskom krizom i padom potražnje na inozemnim tržištima i poznato je da eto iz mjeseca u mjesec nažalost sve više radnika, zaposlenika u tim industrijama ostaje bez posla. Mislim da Vlada i Hrvatski sabora pod hitno mora pronaći način da se potporama ta industrija osnaži.
Potpredsjednik Vlade Domagoj Milošević, izvolite.
Hvala, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani gospodine zastupniče, zahvaljujem na pitanju. Dakle, poticaji industriji tekstila i drvnoj industriji dodjeljuju se kroz dva ministarstva, kroz Ministarstvo gospodarstva za tekstilnu industriju i kroz Ministarstvo regionalnog razvoja, vodnog gospodarstva i šumarstva za drvnu industriju, u jednom i drugom ministarstvu putem natječaja i uz odobrenje Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. U 2010. godini je Ministarstvo gospodarstva dodijelio 40 milijuna kuna tekstilnoj industriji i industriji kože i obuće, od tih 40 milijuna kuna 30 milijuna kuna je išlo izravno tekstilnoj industriji. U 2011. godini putem programa podrške konkurentnosti tekstilnoj industriji u okviru cijele prerađivačke industrije ide 100 milijuna kuna, samo za 2011. U Ministarstvu regionalnog razvoja postoje petogodišnji planovi za poticanje odnosno za podršku razvoja drvnoj industriji do 2010., dakle 2006.-2010. ukupno je dodijeljeno 222 milijuna kuna, samo u prošloj godini 65 milijuna kuna je putem natječaja dakle dano kao potpora drvnoj industriji. U sljedećih pet godina plan je 285 milijuna kuna kroz potpore dodijeliti drvnoj industriji.
Gospodin zastupnik Ivan Čehok.
Hvala lijepa gospodinu potpredsjedniku. Ja znam veličinu brojeva o kojima ste vi govorili, ja bih samo molio da ako je moguće se dodjeljuju sredstva u ukupnom iznosu da se ta sredstva dodjeljuju kad se već prođe natječaj, dakle kad budu odobrena i da stignu na vrijeme jer ta industrija da bi mogla planirati svoje sezonske poslove, svi znamo koliko je ona zapravo vezana uz sezonu i uz potražnju na inozemnim tržištima, naprosto nema vremena čekati. Zato vas molim zajedno sa oba ministarstva koja ste spomenuli, da se te potpore daju na vrijeme i u punom iznosu.
Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjednici Vlade, gospođi Jadranki Kosor. Gospođo predsjednice, prošli tjedan ste posjetili Koprivničko-križevačku županiju i tom prilikom ste potpisali darovnicu kojom se gradu Koprivnici dodjeljuje vojarna vrijedna 110 milijuna kuna. Prije kratkog vremena je otvorena Osnovna škola "Veli Vrh" u Puli, a potrebno je reći da je u gradu Rijeci za vrijeme dok je HDZ na vlasti izdvojeno preko 3 milijarde kuna za infrastrukturne projekte, da ne govorimo o sveučilišnom kampusu oko 600 milijuna kuna. I u brojnim drugim sredinama gdje je SDP ili drugi su na vlasti su naravno uložena značajna sredstva, ali naravno trebalo je aplicirati adekvatne i kvalitetne projekte. Gospođo predsjednice, kako tumačite onda stalne napade da se ulaže samo tamo gdje je HDZ na vlasti?
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala, hvala lijepa gospodine zastupniče. Pa mislim, nemate si tu što za tumačiti, stvar je jasna. Ušli smo u 2011., ona je predizborna i neki misle da je dobro govoriti puno toga pa govoriti i neistinu kako bi birače privukli na svoju stranu. Ali ja mislim da ljudi prije svega vide, da razumiju da je Vlada i u uvjetima krize učinila zaista velike napore kako bismo osnažili gospodarstvo, ali isto tako kako bismo otvorili i prostor za nova radna mjesta, ali isto tako kako bismo zaista što je moguće ravnomjernije razvijali Hrvatsku. Tako da Vlada ni u jednom trenutku ni oko jednog projekta ne odlučuje na temelju kriterija tko je gdje na vlasti, nego po kriteriju što je gdje nužno i naravno gdje se i koliko može s obzirom na projekte uložiti. Čujem da zastupnici SDP-a reagiraju na ovo i jako sam začuđena. Zaista mislim da nije dobro na ovaj način, gospođe i gospodo reagirati, jer imate različite kriterije i to nije dobro. To nije dobro za budućnost Hrvatske. Jer kad potpišem na primjer darovnicu kao što gospodin zastupnik kaže prije nekoliko dana u Koprivnici gdje se daruje veliki vojni kompleks. Znači vrijednost veća od 100 milijuna kuna, onda je to dobro. Onda se to smatra nečim što je normalno, a kad isto potpišem u Virovitici onda gdje je na vlasti, da HDZ, onda gospođa zastupnica koja je malo prije postavljala pitanje koje to nije, onda prosvjeduje protiv toga. Prosvjeduje protiv toga da se gradu Virovitici daruje također jedna vrijedna nekretnina na kojoj će se učiti. Dakle, jer će ona biti upotrijebljena u one svrhe koje su najbolje ulaganje u gospodarstvo, ulaganje u budućnost a to je ulaganje u znanost i u obrazovanje. Dakle, nije dobro da neke stranke u Hrvatskoj imaju različite kriterije o tome gdje i kako ulagati. Evo gospođa Šuica je malo prije postavljala pitanje. Da, poznato je da u Dubrovniku nije HDZ na vlasti, ali smo već otvorili radove i na trafostanici Plat i na drugoj. Dolazim uskoro kao što sam i najavila, počinje izgradnja, odnosno veliki, zaista veliki projekt HEP-a hidroelektrane Ombla. Počinju nova ulaganja i u luku itd. itd. ja vam takvih primjera budući da ste vi naravno najavili što ćete pitati pa sam pripremila. Bilo bi dobro kad bi i drugi zastupnici makar načelno naznačili o čemu će pitati ako žele zaista odgovor. Jer onda mi možemo naravno neke stvari i pripremiti. Dobro ste rekli. Ja nisam vjerojatno nigdje više bila ni u jednom gradu nego što je to Rijeka. Dakle, u mandatu mojem kad zastupnici SDP-a pitaju što sam radila. Pa evo u mojem mandatu kao predsjednica Vlade u infrastrukturu u Rijeci je uloženo više od 3 milijarde kuna. Ja sam evo bila, imala čast sa kolegama otvoriti ovaj veliki projekt kampusa u Rijeci u koji je Vlada Republike Hrvatske uložila 600 milijuna kuna. Ali isto tako druge. Dakle, mogla bih nabrajati mjesta i gradove, mogla bih nabrajati projekte. Evo spomenut ću na primjer športska dvorana Jesenje. Jesenje u kojem nije na vlasti HDZ, jedna druga stranka, gdje je otvaranje, gdje je Vlada uložila sredstva, gdje smo mi financirali izgradnju športske dvorane gdje Vlada nije bila ni pozvana, ni resorno ministarstvo, ni resorni ministar, ni Vlada u cjelini. Isto tako evo u Bukovju, tamo je SDP, u Novoj Gradišci, znači to su rekonstrukcije izgradnje vodovoda, sanacije cesta itd. itd. Međutim, i ovim projektima koje smo neću vam čitati zaista bi trajalo strašno dugo. Mogu vam to i priložiti da imate kao zastupnik koristeći vam u raspravi. Dakle, i ovim projektima koje smo predstavili, koje ćemo realizirati nema pitanja o tome tko je gdje na vlasti nego kako provesti te projekte. I bilo bi puno bolje za Hrvatsku kad bismo se oko takvih stvari mogli dogovoriti. HDZ poziva na takav dogovor u svakom trenutku. Ali kao što čujete odgovora nema. Međutim, ja sam sigurna na temelju sveg ovog iskustva mora jednom doći vrijeme kad će sve najvažnije političke snage u Hrvatskoj imati hrabrosti i snage, mi to imamo, sjesti za zajednički stol i dogovoriti se o pet ili deset najvažnijih projekata za Hrvatsku, a to znači zasukati rukave ali i dosljedno te projekte provoditi. Provoditi reforme to znači i sustav mirovinskog osiguranja itd. a ne kad nam to odgovara obećavati nešto drugo, a kad nam to ne odgovara onda kritizirati one koji imaju i hrabrosti i znanja i volje i snage. Evo gospodine zastupniče. Dakle, Vlada ne odlučuje o tome tko je gdje i koliko na vlasti, nego tamo, ulažemo tamo gdje je to moguće i pogotovo tamo gdje imamo i odgovor sa druge strane, a sve je povjerljivo. Dokumenti postoje i evo koristite to dalje u raspravi kako biste bili zaista jedan od osobito uspješnih zastupnika. Hvala vam.
Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospođo predsjednice. Zadovoljan sam naravno sa odgovorom i uzet ću te materijale pa ću ih podijeliti naravno onim kolegama koji ne vjeruju. Ali je potrebito na ovom mjestu isto tako istaknuti da mirovine stižu u svaku sredinu, na vrijeme i redovito bez obzira tko je gdje na vlasti i kako. Da je zdravstvena, i dostupna kvalitetna zdravstvena zaštita u svakoj sredini bez obzira tko je gdje na vlasti, da su štete za elementarne nepogode isplaćivane u svakoj sredini molim vas lijepo bez obzira gdje je tko na vlasti iako ste vi molim vas lijepo sa lijeve strane glasovali protiv rebalansa istoga proračuna. Dakle, apsolutno se nastoji, dakle ravnomjerno i u svakoj sredini i mi, ja bih to sveo na jednu onu domaću izreku "pusti selo neka priča" a drugu stvar bih rekao isto tako, a neki nam čak pišu i otpusna pisma iz jednog grada gdje je uloženo preko 3 milijarde kuna. Otpusna pisma iako nisam baš siguran da zna dobro otpusno pismo napisati budući nije dugo radio u zdravstvenoj zaštiti. Danas smo čuli da je taj isti kolega bio u isto vrijeme imao farmaceutsku firmu, a u isto vrijeme je radio, dakle u Upravnom vijeću bolnice. Mi ostajemo, dakle na tragu one biblijske. Vi nas kamenom, mi vas kruhom. Hvala lijepo.
I posljednje pitanje gospodin zastupnik Ranko Ostojić.
Poštovani gospodine ministre, postavljam pitanje ministru Karamarku. Ja sam prije nekoliko mjeseci sudjelovao u emisiji "Latinica" na Hrvatskoj televiziji i tada sam upravo razgovarao sa kolegom, znači Matušićem oko pitanja Dimlera. Jasno mi je da je to pitanje već malo prije postavljeno, ali u smislu postavljanja tih anonimnih dojava tada sam konstatirao da upravo sumnjam da je gospodin Matušić jedan od onih sudionika te afere i da je on dobio mito od 5 milijuna eura za te kamione. Mislim da je vrlo važno da dobijemo konkretna imena i prezimena, znači jer je prošlo već godinu dana od otvaranja toga slučaja i ja se nadam da hrvatska policija u skladu sa onim da ona mora otkrivati, pronalaziti počinitelje radi, a ne čeka da posao odrade Amerikanci. Naime ako su vam oni rekli i poslali 30 tisuća dokumenata, ja se nadam da ćemo mi napokon dobiti imena tih dužnosnika, pa da se više neće moći koristiti u političke svrhe svako malo ova vrsta anonimnih dojava i nabacivanja imena. Prema tome ja vas molim da bez obzira na to šta USKOK-ovi predmeti danas vama pružaju mogućnost da uvijek kažete da ne možete komentirati, da kažete može li hrvatska policija nakon godinu dana više odgovoriti tko su ti koji su uzeli mito za to.
Ministar Tomislav Karamarko.
Pa naravno, evo štovani gospodine potpredsjedniče, štovani gospodine zastupniče, hvala vam na poticaju za naš daljnji rad svakako. Naravno da ovi dokumenti koje smo čekali iz Amerike mogu biti relevantni za konačno rješenje. Naravno ne radi policija sama posao, nego zajedno sa Državnim odvjetništvom. Prema tome, evo dopustit ćete i pustit ćete nam neko vrijeme, bez dodatnih špekulacija o mogućim krivcima itd. da dovršimo svoj posao obradom ovih dokumenata koje smo dobili. Hvala lijepa.
Gospodine ministre, ja bih mogao biti zadovoljan sa takvim odgovorom kad ne bi bio svjedok da se vrlo često zapravo kaznene prijave, kao protiv kolege Mršića, protiv gospodina Picule, a vjerojatno i s takvom sudbinom oko riječkih tržnica nismo se mogli uvjeriti kako pred neovisnim pravosudnim tijelom padaju. Prema tome podatak od toga da 20% policijskih prijava ne uspijeva, mi daje za pravo da ipak konstatiram da nema potrebe čekati druge da to odrade, nego neka to odrade napokon naši policajci. Ono također što moram reći, a to je da s obzirom na redovitost neinformiranja, ja predlažem da apsolutno i gospodina Markovinovića, i gospodina Matušića uzmete u najmanju ruku kao ljude koji su bolje informirani od vas, oni očito sve znaju, a policija stalno zapravo govori o tome da ništa nije otkrila. Pa i sad čujemo da su Amerikanci tek sad donijeli nekakve papire i 30 tisuća dokumenata. Prema tome mora se i na to reagirati, a ne da se dobacuje da je to taj, taj, taj i taj, i da onda moramo sticati dojam da se radi o političkom progonu.
Povreda Poslovnik, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 214. Vi ste bili zauzeti u priči, pa niste čuli da je kolega Ostojić prozvao mene da sam ja primio mito od Daimlera u iznosu od 5 milijuna dolara. Dakle ovakva kleveta i takva bezočna laž može doći samo od jednog SDP-ovog partijskog policajca, kao što je to Ranko Ostojić, i ovako bezočno lagati nakon izjave, nakon izjave pred američkim sudom da su upravo dužnosnici Vlade Ivice Račana primili mito od 4,7 milijuna dolara. I takvu bezočnu laž doista može izreći samo jedan policijski, partijski dužnosnik kao što je Ranko Ostojić. Sramite se.
Povreda Poslovnika, Ranko Ostojić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Povrijeđen je članak 214. Naime zastupnik bez obzira na to nema pravo vrijeđati, ali ja vidite neću se spustiti na vaš nivo, nemam se namjeru spustiti na vaš nivo, i dalje gospodine Matušiću, i dalje kažem ono isto što sam rekao u emisiji Latinica, za koju naravno cijela hrvatska javnost nije mogla vidjeti, jer je to jedna od zabranjenih emisija, i koja je ukinuta. Prema tome nismo bili u prilici da to čujemo i vidimo. Ako je to bio razlog, onda je to super razlog. Dozvolite da kao što vi svaki put govorite da u nekoga sumnjate, imam i ja pravo sumnjati i moram vam biti iskren da ste vi upravo osoba za koju sam potpuno, kažem uvjeren da bi bila opravdana sumnja da ste to baš vi. Eto.
To je javna insinuacija, je li. Javna insinuacija u Hrvatskom saboru, javna insinuacija. Ovdje se još nije događalo da je jedan zastupnik prstom upro na drugoga i ustvrdio za njega da je on počinio određeno kazneno djelo i kriminal. Kolega Ostojić, to je preko svake mjere. Sukladno odredbi članka 80., 189. obavještavam vas da je Vlada dostavila odgovor na sva dostavljena pitanja. Dame i gospodo zastupnici, aktualno prijepodne je završeno. Još ćemo nastaviti samo kratko sa izvješćem Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove. Gospođo Nevenka Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] Vlade, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 55. sjednici, održanoj 26. siječnja 2011. godine utvrdio sljedeće prijedloge. U Odboru za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora razrješuju se predsjednik Branko Bačić i član Anđelko Mihalić. U isti odbor biraju se za predsjednicu Marina Matulović Dropulić, i za člana Borislav Matković.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog ove odluke. Tko je za? Hvala. Protiv? Još jedanput, tko je za? Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 83 glasa za, donijeta odluka. Idemo dalje.
Razrješuje se dužnosti člana Odbora za obranu Anđelko Mihalić, i za člana Odbora za obranu bira se Branko Vukelić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 84 glasa za, donijeta predložena odluka. Dalje.
Razrješuje se dužnosti člana Odbora za turizam Nedjeljko Strikić, i za člana Odbora za turizam bira se Ivan Šuker.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog ove odluke? Hvala. Protiv? Suzdržan? Rezultat? Jednoglasno sa 84 glasa za donijeta je predložena odluka. Idemo dalje.
Razrješuje se dužnosti članica Odbora za rad i socijalno partnerstvo Božica Šolić i za članicu istog odbora bira se Marina Matulović-Dropulić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog odluke? Suzdržan? Protiv? Jednoglasno sa 83 glasa za. Idemo dalje.
Razrješuje se dužnosti člana Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb Stjepan Kundić i Nedjeljko Strikić i za članice u Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb Hrvatskog sabora biraju se Suzana Bilić Vardić i Ivanka Roksandić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je ovaj prijedlog ove odluke? Hvala. Protiv? Suzdržan? Odluka je donijeta jednoglasno sa 83 glasa za. Idemo dalje.
Razrješuje se dužnosti članica Odbora za ratne veterane Božica Šolić i za člana Odbora za ratne veterane bira se Branko Vukelić.
Otvaram raspravu koju zaključujem. Dajem na glasovanje prijedlog ove odluke. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 83 glasa za donijeta je ova odluka. Idemo dalje.
Razrješuje se dužnosti člana Odbora za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora Branko Bačić i Stjepan Kundić. U Odbor za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora biraju se za članicu Marina Matulović-Dropulić i za člana Borislav Matković.
Otvaram raspravu i zaključujem. Tko je za ovaj prijedlog odluke? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 82 glasa za donijeta je predložena odluka. Dalje.
Razrješuje se dužnosti člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora Branko Bačić. Za člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora bira se Božo Biškupić.
Otvaram raspravu. Zaključujem. Tko je za ovaj prijedlog odluke? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 82 glasa za donijeta je predložena odluka. Idemo dalje.
Razrješuje se dužnosti članica Odbora za ravnopravnost spolova Božica Šolić. Za člana Odbora za ravnopravnost spolova bira se Borislav Matković.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog odluke? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 82. Posebno čestitam Borislavu Matkoviću. Dalje.
Razrješuje se dužnosti zamjenik člana izaslanstva Hrvatskog sabora u zajedničkom parlamentarnom odboru RH i EU Nedjeljko Strikić. Za zamjenika člana bira se Božo Biškupić.
Ovo prije pravi čovjek na pravom mjestu. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Tko je za ovaj prijedlog odluke? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 82 glasa za donijeta je predložena odluka. Idemo dalje.
Razrješuje se dužnosti člana Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri interparlamentarnoj uniji Silvano Hrelja. Za člana Izvršnog odbora Nacionalne grupe Hrvatskog sabora pri interparlamentarnoj uniji bira se Josip Salapić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? 82 glasa za i 1 suzdržan, donijeta je predložena odluka. Idemo dalje.
Razrješuje se dužnosti člana Nacionalnog odbora Branko Bačić. Za člana Nacionalnog odbora bira se Božo Biškupić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 82 glasa za donijeta predložena odluka. Idemo dalje.
Razrješuje se član Nacionalnog vijeća za šport na prijedlog Hrvatskog športskog saveza gluhih Slavko Podgorelec i za člana Nacionalnog vijeća za šport na prijedlog Hrvatskog športskog saveza gluhih imenuje se Mario Lušić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 82 glasa za donijeta predložena odluka. Hvala predsjedniče. Prekidam sjednicu i nastavak rasprave u 15 sati sa točkom dnevnog reda prijedlog Zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije s konačnim prijedlogom zakona.
… [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Izbor imenovanja. Molim gospođu Nevenku Majdenić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora na 56. sjednici održanoj 18. veljače 2011. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke da se za članicu Državnog izbornog povjerenstva RH bira Janja Horvat Drobnjak. Drugo, mandat članice povjerenstva počinje danom stupanja na dužnost, a na dužnost stupa danom polaganja prisege pred predsjednikom Hrvatskog sabora.
Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odbora. Hvala gospođo. Rezultat? Ovaj prijedlog odbora je prihvaćen većinom glasova, 101 glas za, 1 suzdržan i ništa protiv. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici sada ćemo dakle prekinuti zasjedanje Hrvatskog sabora do srijede 23. veljače u 9,30 sati i počinjemo s točkom dnevnog reda koja je u ovom dnevnom redu pod točkom 12., a to je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Europske unije i Republike Hrvatske o sudjelovanju Republike Hrvatske u Programu mladi na djelu i akcijskom programu u području cjeloživotnog učenja (2007.-2013.). To će biti hitni postupak koji nosi oznaku P.Z.E. br. 704. Doviđenja i ugodan vikend.
Počinjemo sa točkom - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 695. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom, prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Amandman je podnio Odbor za gospodarstvo i zastupnik Goran Marić. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da, uvaženi Đuro Popijač ministar gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani zastupnici. Osnovni razlog za donošenje Zakona o dopuni zakona o tržištu električne energije proizlaze iz potreba stvaranja pravnog okvira za isporuku energije povlaštenim kupcima sa sjedištem izvan Republike Hrvatske kada se za to utvrdi opravdani gospodarski interes. Dopunom zakona se propisuje mogućnost za domaće opskrbljivači električnom energijom mogu prodavati električnu energiju inozemnom kupcu koji tu električnu energiju koristi za proizvodnju strateške sirovine ili polu proizvoda, za potrebe domaćih poduzetnika pod uvjetom da proizvodnja te sirovine, odnosno poluproizvoda ne postoji u Republici Hrvatskoj. Prodaja i isporuka električne energije se odvija na način kao da je u pitanju domaći ovlašteni kupac. Opravdani gospodarski interes Republike Hrvatske o isporuci električne energije inozemnom kupcu utvrđuje Vlada Republike Hrvatske na prijedlog ministarstva a po pribavljenom mišljenju Hrvatske energetske regulatorne agencije. HERA izdaje odobrenje kojim se omogućava inozemnom korisniku koji proizvodi sirovinu potrebnu domaćem proizvođaču isporučuje u RH gdje takva proizvodnja ne postoji da stekne status privremenom povlaštenog kupca u RH. Dopunom zakona se propisuju uvjeti prema kojima se električna energija prodaje poduzetniku izvan Republike Hrvatske na sličan način kako se ona prodaje domaćem poduzetnicima povlaštenim kupcima. Zahtjev za stjecanje statusa upućuje domaći poduzetnik u svoje ime, u ime inozemnog opskrbljivača sirovinom s kojim ima potpisan ugovor. Uz zahtjev za stjecanje statusa privremenog kupca za inozemnog proizvođača domaći poduzetnik koji uvozi sirovinu dužan je dostaviti ugovore i druge dokumente iz kojih su razvidne količine sirovine te količine energije s kojima se ta količina proizvodi. Prema tome, u slučajevima kada domaći poduzetnik koristi sirovinu ili poluproizvod inozemnog poduzetnika kao stratešku sirovinu za vlastitu proizvodnju omogućeno je da domaći opskrbljivač elektične energije opskrbljuje inozemnog poduzetnika, kupca električnom energijom u količinama potrebnim za proizvodnju te strateške sirovine. Po dobivenom odobrenju u kojem se navedene količine električne energije, sirovine, rokovi i drugi uvjeti isporuke električne energije, domaći poduzetnik, opskrbljivač električnom energijom i inozemni proizvođač sirovine sklapaju ugovor o isporuci električne energije. HERA obavlja nadzor nad izvršenjem ugovora, ugovorne stranke su obvezne slati mjesečna izvješća o realizaciji ugovora te ostale podatke vezane uz odobrenje statusa privremenog kupca a na zahtjev agencije. Na taj način, domaći poduzetnik na transparentan i od strane nadležnih institucije nadziran način osigurava neophodnu ulaznu sirovinu koja se ne proizvodi u RH a koja se proizvodi električnom energijom isporučenom iz RH po uvjetima kao da je isporučena domaćem kupcu. Treba naglasiti da osim sukladnosti energetskom zakonodavstvu ovakav model je prihvatljiv iz motrišna slobodnog tržišnog natjecanja obzirom da omogućava slobodu trgovinu te potiće konkurentnost pri čemu ni jednog sudionika ne dovodi u povlašten položaj. Opskrbljivač električnom energijom utvrđuje cijenu po kojoj isporučuje električnu energiju u kojoj su uvaženi svi elementi poslovanja, te naknade za pojedine energetske djelatnosti kao i eventualni tehnički značaj, karakteristika potrošača za optimalni rad elektroenergetskog sustava. Treba posebno još naglasiti da se ovaj prijedlog zakona ne bavi prošlošću u ni jednom svom segmentu nego upravo omogućava budući rad i nastavak proizvodnje u onim svim elementima o kojima je danas ujutro i tokom prijepodneva bilo govora. Gospodine predsjedavajući, potpredsjedniče hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Koliko vidim ne. Otvaram raspravu, prvo su na redu klubovi. U ime Kluba IDS-a uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi ministre, uvažena gospodo zastupnici. Evo, kao što sam jutros rekao ako se neki zakon može nazvati nečijim imenom, onda je moguće da ovaj Zakon koji nosi naslov o tržištu električne energije, nazvati imenom naše premijerke, znači Jadrankinim zakonom. Što je bit ovoga Zakona, to se vidi ovdje na stranici 2. znači osnovni razlog za donošenje zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije, proizlazi iz potrebe stvaranja pravnog okvira za osiguravanje svih uvjeta povlaštenim kupcima, kao i energetskim subjektima, omogućavanje trgovanja električnom energijom ne samo u Republici Hrvatskoj nego i u prekograničnom prometu itd. E sada, ajde, budimo pošteni, znamo gospodinu Polančecu bivšem potpredsjedniku Vlade se sudi, sudi se predsjedniku Uprave Hrvatske elektroprivrede gospodinu Mravku, ne znam čitam pred nekoliko dana ovdje imam intervju gospodina Krešimira Čosića, možda će se i njemu naslov "Kakva država, Mravak uperi prst u tebe gotov si, optužuje druge a sluša isključivo dragog Boga, crtica Sanadera" itd. Što je bit ovoga Zakona. Ovim zakonom imam dojam da se gospodo, neke amnestira, ili možda da se neke druge strane potpisivali odluke po kojemu su postupali i POlančec i Mravak beatificira, da ne kažem unaprijed rehabilitira. I utoliko smatram da dignuti ruku za ovaj zakon je u najmanju ruku pogrešno. MI znamo tko je potpisivao odluke o dodjeli te povlaštene energije, preko TLM-a Aluminij u Mostaru, bili su to potpisi, ja ne kažem da je ona u tome sudjelovala naše premijerke. S druge strane sve ovo što je danas na dnevnom redu može govoriti da su neki procesi u Republici Hrvatskoj politički procesi, da se nekima možda podmeće zato jer su bili dalekovidni, a druge da se želi amnestirati odnosno zaštititi, to govori isto tako da ako je netko na vlasti da sebi kao što je primjer ovog zakonskog teksta sebi može prilagođavati pravila ponašanja, ali isto tako ako padneš u nemilost da ti se po onome što će se sutradan činiti ova Vlada u ovoj zemlji može i suditi. Jasno ključ je nešto drugo, da li je država oštećena za onih famoznih 600 milijuna kuna plasirane povlaštene energije prema Mostaru? Da li netko na svojim računima ima ne znam milijune ili desetine milijuna eura i tome slično i tome slično? Da li je možda ta električna energije preko TLM za aluminij bio jedan model ili modus kako možda prekosutra preuzeti Podravku i tome slično. Ili da kažem i to mogu sada parafrazirati gospodina Polančeca nakon što je za govornicom Luka Bebić naš predsjednik izjavio gospodin Bebić, da se on sjeća da je ta odluka oko te nesretne struje i štete od 600 milijuna bila politička odluka, onda je gospodin Polančec izjavio da želi vjerovati da će se i nekima drugima u HDZ-u uskoro vratiti pamćenje te da će se prisjetiti svog postupanja. U tom pravcu ako se ja ne varam pred recimo godinu dana govorio je i predsjednik Kluba HDZ-a gospodin Hebrang kada ste tvrdili da je to bila jedna svjesna politička odluka kako bi se pomagalo, dobra politička odluka kako naglašava gospodin Hebrang, kako bi se pomoglo s jedne strane aluminiju, s druge strane TLM-u itd. Evo da ja sada ako mi dopustite citiram isto tako jedan tekst zanimljiv iz Večernjeg lista, piše ga gospodin Drljača koji isto tako kaže: "Zašto meni gospodo ne bi dali besplatnu struju. I onda on kaže: "Bizarna odluka prema kojoj je HEP-u omogućena prodaja struje prema povlaštenim uvjetima kupci u inozemstvu veliko je možda čak i šokantno iznenađenje nakon kadrovskog osvježivanja gospodarskog tima Vlade. Nejasno je zašto novi gospodarski tim u Vladi misli da je normalno da politika sugerira kompaniju u državnom vlasništvu, da donosi odluke na svoju štetu i to kako bi se pomoglo privatnoj tvrtki. Nagovarati kompaniju na loše poslovne poteze čista je perverzija itd." i normalno spominje ovdje i Dioki, spominje ovdje i to zašto se građanima ne bi pristupilo i tome slično. I doista, ako Vlada može predlagati jedan ovakav zakon, Sabor ga jasno usvaja, da li onda možda i Robert Ježić koji je dobivao povoljniju struju također nedužan i nedužno sjedi ne znam u Remetincu. Prema tome, što želim kazati, ne može zakon za jedne biti zakon, a za druge koji jednostavno su u datom trenutku vlasi igračka. Jednostavno ovakvom praksom bojim se da ćemo više sebi nanijeti štetu, sve ćemo razoriti, pretvorit ćemo "pravnu" državu kojoj težimo u jedu ne znam pranu državu od slučaja do slučaja, a to već poprima elemente policijske ili partijske države. Jednostavno to ne može biti dobro. Imamo slučaj da aluminij iz Mostara po ovom zakonu ako se primjenjuju kondicije onoga pred godinu dana ili one prakse, dobijat će 4 puta nižu cijenu struje od recimo bankrotirane hrvatske industrije. Gospodin Jurjević je danas na Aktualnom satu postavljao pitanje o sudbini Splitskog brodogradilišta. Svi čitamo da su tijekom jučerašnjeg dana isporučili ili pustili sa navoza svoj zadnji ugovoreni brod i da više u knjizi narudžbi nema novih brodova. Brodogradilište ne znam gasimo a s druge strane vidimo da nekome kroz povoljnu struju pokušavamo izaći u susret. Ja znam da je pritisak na Vladu išao vjerojatno iz Šibenika i zato nije čudno da je dio opozicije glasao da se ovaj zakonski tekst razmatra u hitnoj saborskoj proceduri. Znamo tko je gradonačelnik u Šibeniku, znamo da jedan Šibenik naprosto živi od TLM-a. nemojte me hvatati za riječ ne znam koliko je tamo zaposlenih tisuća ili tisuću i 500 ljudi. Ne daj Bože da se dovede sustav u pitanje, pitanje je kako bi cijeli takav kraj ili jedna županija preživjela. Ali kako to da nitko nije digao glas npr. za sudbinu ovih naših malih obrtnika. Oni mogu npr. odapeti kao sirotinja, a neke ćemo normalno pogodovati. Jedan Dioki može isto tako doći do povlaštene energije, sirotinja što da vam kažem neka crkne. Netko u Istri mora koncesijske naknade za marinu plaćati 15 puta više da se plaća dva puta, na to smo naučili, ali 15 puta više nego drugdje dolje po Dalmaciji, a ovi dolje opet ne rade nikakvo, a ovi zapošljavaju po 600 ljudi, indirektno hrane nas i sustav održavaju u cjelini. Mislim da je cijeli sustav gospodo sa ovakvom praksom ili sa ovakvim zakonima o kojima je danas riječ Zakon o tržištu električne energije, gdje se jedne privilegira, jednima pogoduje, a druge diskriminira naprosto nakaradan. Vodi se politika privilegiraj ne znam svog stranačkog prijatelja, pogoduj velikima, a ostali kako već bude. Ja mislim da bi toj praksi trebalo odzvoniti. A kako je to nakaradno bilo najbolje svjedoči ovaj feljton koji izlazi u VEčernjem listu, koji spominje onaj famozni članak 16. Šuškova pravilnika po kojemu su se eto poslovnoj, političkoj, ne znam kakvoj, emigracijskoj eliti dodjeljivali MORH-ovi stanovi. Gospodo, još jedanput želim naprosto istaknuti ili naglasiti da ovakva politika naprosto nije dobra i da u konačnici to će sigurno zemlji donijeti više štete nego koristi, korist može donijeti samo pojedincima. Jednostavno doveli smo se sebe sami ili doveli su nas gotovo do kraja. Ja mislim da tome treba stati na kraj jer ovakvi zakoni i ovakva praksa direktno vode k tome da svi u ovoj zemlji nisu isti, da imamo u ovom trenutku preko 320 tisuća nezaposlenih, manje od milijun i 400 tisuća radnih mjesta, o nelikvidnosti itd. da ne govorim i u konačnici šteta koja se ovdje stvara preliti će se na 4,5 milijuna građana Republike Hrvatske. Bojim se da sa ovakvim zakonima sutra može u ovoj zemlji biti samo gore, da nam preostaje samo jedno zapravo tri stvari samo odricanje, odricanje i odricanje. Ljudi će biti jasno ubuduće još nezadovoljniji, ali možda će se netko i promijeniti na vlasti pa možda će se o tim i takvim prilikama ubuduće ili prema takvim tvrtkama korektnije postupati. Utoliko doista smatram da ovaj Zakon o tržištu električne energije u najmanju ruku trebao je ići u drugo čitanje i da za istoga ne treba glasati.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik… … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, bez dobacivanja na takav način. Zastupniče, dajte se malo skulirajte. Ante Kulušić, ispravak netočnog navoda, izvolite.
Za ispravak gospodina Kajina to bi trebalo ovih njegovih 10 minuta da ne kažem budalaštine, to bi trebalo ispravljat dva dana. Ali ispravit ću samo jednu, da ovim zakonom se neke amnestira, neke beatificira [[Upadica Kajin: Šta si nervozan?]]
Pa molim vas, zašto isključujete zastupnika? Uključite se, uvaženi zastupniče.
… [[Govornik nije uključen.]] a ti bi bija najsritniji da 2000 radnika što direktno, što indirektno otiđe na ulicu i ne samo u Šibeniku nego u cijeloj Hrvatskoj. Ovo je jedna sramotna rasprava, da ne kažem nakaradna. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas bez dobacivanja! Sad ste pretjerali! … [[Upadica se ne razumije.]] Ne može ništa. Idemo dalje s ispravkom. Uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović, izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Evo ispravljam navod kolege Kajina koji je govorio na temelju ovog zakona dolazi do pogodovanja, ali očito je riječ o njegovom nerazumijevanju problema. Naime, aluminij ne možete kupiti na buvljaku u Trstu ni i u Kapošvaru, nigdje drugdje nego tamo gdje ga jedino možete dobiti, a ja vam kažem da je problem nabave metala znatno veći nego što vi možete zamisliti. Kvalitetan lim danas se vrlo teško dobiva, prije je bilo lako ali su evo pokupovali neki drugi, industrije i jednostavno ne možete više doći, a ovdje možemo doći na taj način do aluminija i jasno, pored ostalog i sačuvati sva moguća radna mjesta. Dakle kažem, ne vjerujem da je sve skupa bilo namjerno, možda malo politički zločesto ali je činjenica u totalnom nerazumijevanju problema.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Andrija Hebrang, izvolite.
Hvala lijepo. Ne znam da li neznanja ili iz politikantstva, ali kolega Kajin je toliko netočnosti iznio, ja mogu samo jednu glavnu ispraviti. Citira što je nadrljao neki gospodin Drljača, da Vlada donosi odluke na svoju štetu i zašto ne bi takvu odluku donijela i za privatne potrošače. Kolega Kajin, proizvođači aluminija u cijelom svijetu imaju beneficirani položaj u opskrbi strujom jer je ona ne energent nego sirovina za elektrolizu. A vi ste sad politički napravili ono što je napravio ratni zločinac Ratko Mladić '91., prva zapovjed mu je bila za JNA zrakoplovstvo uništi elektrolizu u Šibeniku, uništio je i nekoliko dana nakon toga uništio je elektrolizu u aluminiju, uništio je, jer je znao da onaj tko uništi proizvodnju aluminija uništio je industriju Hrvatske.
Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Damir Kajin. Ali bez da odgovarate na ispravak, da čujem šta je.
Ja sam očekivao da ćete bar opomenuti, tu neke paralele oko ratnog zločina itd. Ali gospodine Hebrang, te '91. ili '92. godine u ovoj zemlji je bilo još uvijek…
U čemu je povreda Poslovnika? … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] U čemu je povreda Poslovnika uvaženi zastupniče? [[Upadica Kajin: Pa onda zašto sudimo…]] Oduzimam vam riječ, uvaženi zastupniče [[Upadica: A za koje DORH tvrdi da je Hrvatskoj državi…]] Uvaženi zastupniče, ne možete govorit na takav način u Saboru. Ja vas molim uvaženi zastupniče, dodjeljujem vam opomenu zbog toga što ste govorili mimo Poslovnika kao što je to propisano. I nemojte to više činiti jer ću vam bit prisiljen oduzeti riječ i poduzet druge mjere. Ne možete se ponašat na ovaj način. … [[Upadica se ne razumije.]] Bez dobacivanja. Ni prvi ni zadnji koji je to učinio. Idemo dalje. Ispravak netočnog navoda, Dragan Kovačević, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Naime, kolega Kajin je kazao da je ovo diskriminirajući zakon i da se privilegiraju stranački prijatelj. Mislim da je ova konstatacija apsolutno skandalozna. Ovdje se ne radi ni o Marku ni o Peru, ovdje se radi o TLM-u, ovdje se radi o zaštiti i pokušaju spašavanja 900 radnih mjesta u samom TLM-u na desetine kooperanata, još sigurno tisuću radnih mjesta, prema tome i prihoda od milijardu i 200 milijuna kuna i izvoza od 80% kojeg taj TLM ima. Prema tome, kad govorite o kategoriji povlaštenog kupca pa nije to nikakva izmišljotina, pa to je dio ovoga Zakona o tržištu električne energije koji je jasno i precizno definiran.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Ja vas molim da zaista se držimo Poslovnika i da po Poslovniku radimo. U ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Odmah na početku klub SDP-a će dati potporu ovom prijedlogu zakona. Ali pokušajmo kroz ovaj zakon ocijeniti a gdje se danas nalazi tržište električne energije i koje stanje i da li možemo biti kao saborski zastupnici zadovoljni sa stanjem tržišta električne energije. U samom materijalu imate navod da je restrukturiranje, liberalizacija i prvi paket mjera u organizaciji električnog tržišta započeo 2001. Značajnije promjene u odnosu na taj početak bile su 2004., onda ja bih rekao ne o struji nego većinom i o drugim energentima nešto u '06., '07. i '08. godini. Prema tome, punih deset godina bavimo se osmišljavanjem tržišta električne energije. Gdje smo danas u odnosu na 2001. i možemo dati ocjenu, restrukturiranje nije do kraja provedeno i to je u biti najveći problem, da bismo mogli reći da imamo kvalitetno organizirano tržište, regulator nije u punoj funkciji i to je također jedan od problema jer da imamo HERA-u kao regulatora na tržištu električne energije ja bih rekao u punoj zakonskoj regulativi bilo bi daleko manje problema, bilo bi daleko manje ovakvih rasprava i izmjena i dopuna Zakona. Pa onda još kada pokušamo govoriti o trećem paketu Europske unije vezano za regulativu tržišta energije koji poseban akcenat upravo daje na izdvajanje prijenosa samostalnost prijenosa, znači završetak procesa restrukturiranja i koji poseban akcenat stavlja na regulatorna tijela, na značaj HERA-e u samostalnosti van Vlade onda moramo reći da nismo uopće ni pripremili se značajno da bi brzo mogli taj treći paket Europske unije mogli staviti u funkciju i da poboljšamo stanje na tržištu električne energije. Prema tome, jedan od problema koji su nastali i zbog čega danas raspravljamo o ovome je sigurno problem našeg sporog pristupa ovoj regulativi i da smo daleko jači bili na poštanskim uslugama, da smo daleko jači bili na telekomunikacijskim uslugama, na žalost za ono što je najvažnije nismo bili. Također kada ocjenjujemo znamo da je među nama ogroman prijepor vis a vis strategije energetike Republike Hrvatske, akt usvojen 2009. godine čini mi se u listopadu mjesecu, akt koji bi svih nas morao aktivirati, i ako se prisjetite tih rasprava, brzine rasprave, potpuno podijeljenih polemika, onda ćete znati da je sav akcenat u strategiji bačen na atomsku energiju i probleme atomske energije. A u isto vrijeme Vlada Republike Hrvatske a posebno premijerka KOsor u zadnjih tri mjeseca najviše govori o velikim projektima, a među tim velikim projektima najvažniji dio je proizvodnja električne energije iz vaših vodo tokova. Što strategija posebno nije naznačila, znači 2009. Da smo pravilno donijeli strategiju da smo se okrenuli toj strategiji mi bi danas ne govorili o projektima, mi bi danas imali izvođenje radova na ne samo Ombli nego još nekim hidroelektranama koje su trebale biti. Da, to je naš problem. Potpuno utvrđena pogrešna strategija s druge strane, danas sa zakašnjenjem, jer jednostavno sada će nam trebati po godinu dana za projekte, za studije, ne znamo kada ćemo rovokopače uputiti na sama gradilišta. I to je prijedlog SDP-a dajte se vratite toj strategiji, dajte ju preispitajte, jednostavno o toj strategiji smo previše ovisili, o uvoznim tehnologijama, o uvoznoj struji a premalo o vlastitim proizvodnjama. I zato smatramo da bi u tom dijelu itekako trebali nešto bitno učiniti. Sada se vratimo na članak 32. i 33. Zakona o tržištu električne energije, zašto smatramo da ćemo podržati ovaj dio. Pa zato što u tom Zakonu imamo definirano pravo vlade da utvrđuje tarifne potrošače, da unutar tarifnih potrošača i povlaštene potrošače, da utvrđuje zaista dijelove gospodarstva koji trebaju imati niže tarifne stavove. Prema tome, nije to šteta koja se nanosi HEP-u, to je ekonomska politika i gospodarska politika Vlade i Vlada zaista sa cijenom električne energije mora voditi gospodarsku politiku, i mi smatramo aluminij i aluminijska proizvodnja je itekako važna za Republiku Hrvatsku i ona mora definirati gospodarsku politiku u tom dijelu i ako mi nemamo osnovne sirovine nije problem ni vanjskom korisniku dati povoljniju tarifu. Zato smatramo Vlada je dobrom gospodarskom politikom to ocijenila. Nećemo govoriti zašto se to donosi sada, a ugovor s onima koji su išli u restrukturiranje i ulaganje u TLm je potpisan ranije, to samo pokazuje da ostaje pitanje koliko imamo sposobne ljude u Ministarstvu gospodarstva, jer jednostavno nisu smjeli dozvoliti ako procjenjuju da su im ograničenja u postojećoj regulativi, da netko jednostavno dovede i Vladu i članove Vlade u ovakvo ... To se nije smjelo dogoditi i ovaj Zakon je trebao biti godinu dana ranije, ako već ocjenjujemo da je za ugovor sa novim vlasnicima TLM-a trebao i ovakva izmjena Zakona. MI osobno smatramo da nije da smo mi završili proces restrukturiranja, da smo izdvojili prijenos, da smo imali ja bih rekao one koji će se baviti proizvodnjom električne energije, da smo definirali vrlo jasno i te posebne gospodarske subjekte koji moraju imati posebne tarife, ja bih rekao ne manje tarife nego usklađene sa našom konkurencijom, jer znajte vani u našoj konkurenciji, u našem okolišu, na našim granicama, proizvođači cementa, keramike, porizvođači petrokemijskih, neovisno je li organska ili neorganska, za nas interesantna brodogradnja, da vani imaju povoljnije tarife, one jesu definirane, možda daleko više nego što u ovom trenutku imamo u tarifama HEP-a. To je ono gdje mi ne vidimo politiku Vlade, mi ju ne vidimo koje su to gospodarske grane, jer ne mogu svaki proizvođači ili svaki gospodarstvenici imati povoljnije tarife. Ali naravno sada dolazimo do nečeg drugog, što sa gubicima ako proizvodnja u HEP-u ima gubitke. To je ono što znamo da građani Europe plaćaju skuplju struju, građani Hrvatske za njihov budžet vrlo skupu ali u odnosu na Europu ne. Nas čeka i taj korak. I očito da pogrešna socijalna politika, čujte onaj koji ima 20 tisuća kuna, može plaćati skuplju struju i voditi politiku prema građanstvu na razini svi smo socijalni slučajevi je neprihvatljiva jer tada ne vodimo gospodarsku politiku i to nas čeka i vjerojatno je to jedan od razloga da smo prespori u potrebnim reformama samog tržišta energije i to odvajanje proizvodnje u kojoj proizvodnji ćemo definirati posebne potrošače, sa posebnim tarifama da bi bili konkurentni na europskom tržištu jednostavno nam nedostaje. Tako da u klubu SDP-a smo se bavili idejom da vam predložimo i još jedan amandman na članak 33. Naravno problem je, zašto je problem? Jer ne dirate članak 33. pa bi bilo van Poslovnika, pa nam ograničavate mogućnost. Ali u članku 33. Vlada je ovlaštena da utvrđuje posebne proizvodnje u Hrvatskoj. Neću govoriti o tvrtkama, proizvodnjom. A mi smatramo nakon svega ovog što se događa da bi bilo dobro da u Saboru definira i da u Saboru probamo zaista na prijedlog Vlade definirati da cementna industrija mora imati posebno, da proizvođači keramičkih proizvoda ili keramike moraju imati, da anorganska, organska kemija. Velim, neki od nas bi se i za brodogradnju zalagali. Ali očito da pojedine grane bi morali utvrditi i u tim pogodnim tarifama utvrditi koliko manje. I da bi daleko manje sukoba, nesporazuma i problema bilo kad bi zaista na ovaj način pokušali definirati članak 33. onu točku 2. i da tada ne bude to je volja predsjednice Vlade, ministra gospodarstva ili nekog drugog. Ne, to bi tada bila gospodarska politika utvrđena u ovom Hrvatskom saboru na temelju prijedloga Vlade. I dapače, budimo iskreni kad bi definirali članak 33. na ovaj način kako govorimo tada bi manje bilo i nerazumijevanja za naš TLM kojem očito treba povoljnija i kvalitetnija a opet jeftina i dostupna sirovina. Prema tome, nije jedina aluminijska industrija. Očito da ima još nekih industrijskih grana. Naša sugestija je zato da s obzirom da nemamo mogućnosti predložiti taj amandman da Vlada pokuša sa HUP-om ipak definirati i određene grane. Znači, da ne bude samo ovlast Vlade. Ubacimo koja područja. Pa ne moramo tarife definirati ali probajmo samo malo pojasniti stavku 2. članka 33. jel' bi nam u tom dijelu i javnost shvatila da je to ekonomska politika, a Vlada ipak predlaže ekonomsku politiku. Evo, to je ja bih rekao otprilike mišljenje SDP-a neovisno o teškom gospodarskom stanju, neovisno o teškom i socijalnom stanju građana ne možemo zaustavljati reforme. Reforma tržišta ne trpi odlaganje, odvajanje proizvodnje od prijenosa je neophodno. Politika proizvodnje i cijena te proizvodnje je itekako važna. Mora ju u ovom dijelu definirati Vlada. Ali i HERA mora preuzeti ja bih rekao svoje poslove i u tim politikama dati svoj doprinos kroz stručne analize. To je prijedlog SDP-a velim. Očekujemo amandman Vlade na članak 33. i samim tim ovaj prijedlog niti će biti sporan, niti će biti lokalan. On će biti izraz gospodarske politike.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Linić je netočno naveo da Vlada provodi pogrešnu socijalnu politiku. To je netočno. Ja vas želim podsjetiti da je u ministarstvu, u poziciji socijalne skrbi niti za lipu nisu smanjena sredstva za, u proračunu za 2011. naknade obiteljima i pučanstvima apsolutno nisu. Skrbi socijalno ugroženim skupinama itd. A glede same participacije, plaćanja participacije. 900000 građana u našoj za koje plaća, država plaća participaciju za zdravstvenu zaštitu kvalitetnu i dostupnu. Ali je malo čudno da vi govorite o pogrešnoj socijalnoj politici kolega Linić kada je u vrijeme kada ste vi bili potpredsjednik Vlade su itekako kršena socijalna prava od hrvatskih ratnih vojnih invalida, rodiljnih naknada i svih ostalih. Pa je dobro i ovom prilikom se prisjetiti tih vremena i vaših davanja ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa raspravom po klubovima. U ime kluba HDSSB-a uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Zaista, možda postoji jedna početna dvojba u svezi rasprave o ovome zakonskom prijedlogu, o dopuni Zakona o tržištu električne energije s konačnim prijedlogom zakona i to po hitnom dakle postupku. U da kažem uvodnoj raspravi gospodina Kajina gdje je spomenuto puno toga što govori o situaciji, o aferama, o svemu onome što se događalo unazad nekoliko godina ili desetaka godina, odnosno dva desetljeća u HEP-u i u državi Hrvatskoj. Govorio je i o onih 600 milijuna kuna na isti ovaj način kada nije postojao ovaj zakonski prijedlog dopuna, a zapravo je politički postupljeno kako je već i izrekao za gospodina Hebranga da je to bila politička odluka koje su, dakle utrošene u iste ove namjere s kojim se zapravo ovaj zakonski prijedlog i donosi. Nije spomenuo druge afere koje se, koje evo potresaju našu državu. Evo od one afere Buljubašić navodno još radi u HEP-u i prima plaću. Zatim, spomenuo je DIOKI i Ježić. Zatim, nije spomenuo otkup trafostanica na, od Hrvatskih autocesta. Dakle, nije spomenuo ugovore FIMI medije sa HEP-om. Zatim, otkup stanova u vrijeme od 2000. do 2004. koji su također predmet da kažem oštećivanja države i HEP-a u to vrijeme. Zatim, neki su znamo dosta afera gdje je postojala krađa struje i to u velikim količinama. Imamo primjera diljem Hrvatske pa i u Slavoniji gdje se kako se to narodno ali nije hrvatsko kaže prebrikovalo prije samog sata, pa se struja krala u velikim količinama. Ima i toga. I tako kad se to sve skupi onda su to veliki novci koji su otišli da kažem u vjetar ili u nečije džepove u nečije torbe i danas polako te torbe isplivavaju na površinu. Naravno novaca nema, isplivavaju prazne. Dakle, u toj početnoj dvojbi nakon govora gospodina, rasprave gospodina Kajina dolaze druge rasprave u kojima poput predstavnika SDP-a gospodina Linića se vrlo razumno govori o gospodarskoj i socijalnoj komponenti ovakvoga zakonskoga prijedloga, i vidim da i u klubu SDP-a dakle postoji jedno razumijevanje, ali i briga da se ovakve stvari na jedan način koji bi bio putem članka 33. zakona reguliraju i za ubuduće, da ne bude zabune, da bude točno definirano koje su to strateške potrebe i proizvođači sirovina, koji bi onda imali povlašteni da kažem status pri kupovini ili kupnji električne energije. Ovakva briga jasno da je za TLM, pa i za mostarski aluminij znamo da on zapošljava 2 tisuće čini mi se radnika, u TLM-u 9 stotina, i još kooperanata oko tisuću dakle zaposlenika kod kooperanata, dakle radi se o relativno dakle značajnoj brojci djelatnika, koji onda čine ovu socijalnu komponentu o kojoj je govorio gospodin Linić, a gospodarska komponenta proizvodnje limova aluminijskih također jedna od da kažem strateških proizvoda Republike Hrvatske i izvozna, jedna od većih izvoznih komponenti Republike Hrvatske. Kada govorimo o HEP-u, onda moram se sjetiti i onih bivših vremena kada je Republika Hrvatska, tada doduše socijalistička gradila svojim novcem, novcem svojih građana, gradila blokove u termoelektranama u susjednim republikama. Gradila je blokove u Tuzli, gradila je blokove u Gackom, pa onda termoelektrana Kolubara ili Obrenovac čini mi se. Pitam se, ne znam dokle je odmakla sukcesija itd., jesmo li mi ikada potraživali ili povukli ijedan kilovat struje, a da ga nismo platili iz ovih blokova termoelektrana koje je Hrvatska sufinancirala ili financirala u drugim republikama bivše Jugoslavije. E sada ćemo mi putem ovoga zakona, zakonskog prijedloga, dakle legalizirati ono što je zapravo političkom voljom već učinjeno u prošlosti. Je li to, kao što Kajin kaže alibi kojim se amnestira ta politička odluka, koja je bila prije par godina, ili je zaista smo na tragu da donesemo nešto što bi onda opravdalo, što bi se opravdalo i socijalnim i gospodarskim razlozima Republike Hrvatske? Ja bih volio da se ovakva briga pokazivala i ranije za tvrtke u Republici Hrvatskoj, koje su od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku. Jedan među njima je i Đuro Đaković u Slavonskom Brodu, koji je nakon '91. godine sa 17 tisuća radnika danas spao na dvije, dvije i pol, zavisi kad ima posla pa pozovu ljude na montažu ili ne znam ni ja što. Kako to da nitko nije vodio brigu o jednoj takvoj strateškoj tvrtci kao što je Đuro Đaković? Danas imamo problem, kaže Večernji list, vrabaca u Slavonskom Brodu. Ma naime radi se o rafineriji u Bosanskom Brodu, koju snabdijeva JANAF, dakle u većinskom hrvatskom vlasništvu ili punom, a zagađuje zrak u Slavonskom Brodu. I mi ne možemo intervenirati ama baš nikako, ni lokalna vlast, a državna šuti. Dakle takva briga bi se trebala pokazati i u ovim slučajevima, bilo bi dobro da je pokazana, ali nije, pa je onda evo hvala Bogu da u Šibeniku postoji takva industrija koja ipak daje kruh da kažem tisućama Šibenčana i njihove djece, ali nebriga koja se pokazala za tvrtku od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku kao što je Đuro Đaković unazad 20 godina je zaista, zaista zabrinjavajuće, od svih ministara gospodarstava, financija, i svih ostalih koji bi trebali brinuti o tomu. A danas se ista nebriga vrši zbog profita koji ostvaruje JANAF snabdijevajući rafineriju u Bosanskom Brodu, ama bez ijedne prijetnje toj ruskoj rafineriji, privatnoj, da ljudi imaju pravo živjeti u Slavonskom Brodu, imaju pravo normalno živjeti i udisati bar nekakvu kvalitetu zraka koja bi trebala biti normalna u Slavonskom Brodu. O tome nitko ne vodi računa. Svaka čast Šibeniku i Šibenčanima, bore se dobro i neka, tako i treba, i luka je u Šibeniku isfinancirana također, ja sam bio za to da se, da Vlada donese takvu odluku. I danas sam za ovakvu odluku, za ovaj zakonski prijedlog, ali moram istaći, kao što je i kolega Linić istakao, opet određene i kritičke tonove spram svega ovoga. Ovaj zakon nosi, nema oznake E, dakle on je P.Z., zakonski prijedlog, nije europski zakonski prijedlog, ovo je naša interna, da kažem, mjera pa se ponekad, ili se moram priupitati, možda će mi ministar objasniti hoće li to biti sukladno i određenim europskim standardima u svezi da kažem prodaje struje, električne energije u drugu državu ili ne. Hoće li biti da kažem protesta ili blokada poput ovog što se radi sa brodogradilištima? Hoće li nam to prešutjeti Europa ili je li to usklađeno da nam nitko ne može prigovoriti kada usvojimo ovakav jedan zakonski prijedlog, kako nebismo za mjesec, dva, tri morali ići na novi zakonski prijedlog. I kaže na stranici 2, budući da se sve više otvara tržište energije u Republici Hrvatskoj, u kojem procesu svi čimbenici od kupaca i energetskih subjekata, do nadležnih državnih institucija trebaju odgovorno obnašati dužnosti i odgovornosti propisane pozitivnim propisima, ovo odgovorno bi bilo dobro da je možda napisano odgovorno, ali i dogovorno, jer ovo je zapravo dogovor, odgovorno i dogovorno. Nema dogovorno ovdje, ali evo zapravo se radi i o jednom dogovoru je li. Točno je da je energetska strategija, razvoj energetike u Republici Hrvatskoj od iznimne važnosti za Republiku Hrvatsku i ja koliko znam, gospodine ministre, Bosna i Hercegovina kao država ima višak električne energije, ona nju izvozi izvan granica dakle Republike Bosne i Hercegovine. Kako će Republika Hrvatska, koja evo stalno vapi za energijom u bilo kojem obliku, bilo električnom, bilo u ostalim segmentima o čemu je gospodin Linić govorio, smoći i da li će biti dostatno i da li će ili hoće li zapravo to djelovati na tržište, kako ovdje piše dakle da svi čimbenici od kupaca i energetskih subjekata do nadležnih državnih institucija trebaju odgovorno obnašati dužnosti i odgovornosti propisane posebnim propisima, dakle hoće li to djelovati i na cijenu električne energije po kućanstvima u RH, na naše dakle porezne obveznike ja zaista iz ovog ne mogu dokučiti. Ali, možda se može naslutiti. Klub HDSSB-a zbog onih socijalnih i onih gospodarskih razloga će podržati donošenje ovoga prijedloga Zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije, dakle jednoga možda netržišnog zakona ili dogovornog zakona, ali jasno da ono što sam izrekao kao jednu kritičku komponentu evo morao sam i to izreći. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo 2 ispravka netočnih navoda. Prvo je uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Da, ovaj zakon ima gospodo jednu dominantnu političku dimenziju. Kako možemo dalekovidnog Polančeca, ja nikoga ne branim
Uvaženi zastupniče, što je ispravak?
Pa to kada je rekao gospodin zastupnik "neke sudimo, neke ne". Znači tu želim ispraviti taj dio njegova govora. Kako možemo dalekovidnog Polančeca, pod navodnicima "suditi", a oni koji će raditi isto kao i Polančec biti će odlikovani? Pravila gospodo u ovoj zemlji moraju biti jasna za sve, za velike i male. Ne može se zakon pisati za jedne, za ekipu koja je na vlasti i pisati s druge strane protiv onih koji nisu u vlasti. Nisam ja prije govorio protiv nikoga, najmanje protiv TLM-a već sam govorio protiv prakse. Ako si sa mnom onda ćeš dobiti, ako si protiv mene, e onda ćeš u zatvor. To nije demokracija. To je demokratura i to gospodo nije pravna država
Hvala lijepa, vrijeme vam je isteklo. Hvala lijepa. I ispravak drugi navoda, a to je uvažena zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, evo ja ću ispraviti dijelom netočan navod gospodina Grubišića koji kaže da je RH gradila objekte i u drugim republikama jednako kao i što izražava netočno naravno ne brigu Vlade za TLM. Ja moram kazati gospodine Grubišić, evo reći ću vam da je '73. godine TLM dobio energetsku suglasnost za 144 megawata uz ugovor o visini doprinosa za izgradnju elektroenergetskih objekata i uz uobičajeni ugovor o visini popusta na tarifne stavove. U to vrijeme se i gradila HE Obrovac, Orlovac pardon. '74. godine dobio je elektroenergetsku suglasnost za novih 72 megawata,jednako kao što je i '83. godine plaćena zadnja rata za te objekte. Prema tome, i već je to bilo i prije Domovinskog rata, a osim toga Vlada Republike Hrvatske zapravo ne da izražava ne brigu, nego upravo suprotno, omogućava TLM-u da ponovno dođe na startnu poziciju u
Hvala lijepa. Vrijeme. Ja vas molim da se držite propisanog vremena jer je to dio isto tako našeg Poslovnika. … [[Upadica se ne razumije.]] Bez dobacivanja i to se odnosi na Poslovnik, iz klupa. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemate pravo, nitko. Idemo dalje. Rasprava po klubovima, uvaženi zastupnik Dragan Kovačević u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, poštovani zastupnici. Naime, donošenjem Zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije mislimo da će se prije svega demantirati oni koji su tvrdili da nitko ne želi preuzeti političku odgovornost za 900 radnika TLM-a, da je netko iz Hrvatske bacio oko na vrijedno TLM-ovo zemljište pa se TLM želi uništiti ili da Vlada asistira nekakvoj stranoj tvrtki kako bi se riješila konkurentskog TLM-a. Svega smo se toga naslušali, no upravo je ova izmjena i dopuna zakona dokaz da su optužbe bile neutemeljene, da je bilo nekorektno od lokalne vlasti pozivati na ulicu i prijetiti prosvjedima i da se zapravo ignoriralo sve ono što se činilo, dakle oni sustavni napori i AZTN-a, Ministarstva gospodarstva, županije, HEP-a, TLM-a znači kako bi se iznašlo rješenje da ono bude zakonito i na tragu ovog Zakona o tržištu električne energije. Ali, isto tako da ono bude u interesu TLM-a, njegovih zaposlenika pa i lokalne zajednice. Ovim zakonom Vlada je pokazala da preuzima u cijelosti odgovornost da vodi odgovornu gospodarsku politiku, da ima rješenje za TLM i da će se proizvodnja znači i u TLM-u i ova poslovna suradnja sa mostarskim Aluminijem da će se nastaviti i da ona ima perspektivu. Naime, i ono što sam odgovorio gospodinu Kajinu kod ispravka netočnog navoda, dakle ovo je doprinos očuvanju kontinuiteta proizvodnje u TLM-u, ovo je doprinos očuvanju izravno 900 radnih mjesta, a isto tako ako se uzme u obzir i svi kooperanti koji su orijentirani prema TLM-u, dakle još nekakvih 1000 mjesta, dakle ukupno 1800. Isto tako ovo je doprinos očuvanju onog prihoda kojeg je imao TLM od nekakvih milijardu i 200 milijuna kuna i isto tako to je doprinos izvozu jer znamo da 80% proizvodnje TLM-a završava u izvozu. Isto tako važno je napomenuti da ovaj zakon iako dovodi kupce struje iz inozemstva u poziciju povlaštenog kupca, ta beneficija, odnosno povoljniji uvjeti kupnje električne energije ne ulaze u kvotu državnih potpora. Opravdani gospodarski interes procjenjuje Vlada Republike Hrvatske, a cijenu električne energije određuje Hrvatska energetska regulatorna agencija. Također, kada se potpiše ugovor između opskrbljivača, kupca i domaćeg poduzetnika, dakle između HEP-a ili HEP Trgovine, Aluminija i TLM-a … će na osnovi ovim zakonom propisane dokumentacije, dakle na osnovi vjerodostojne dokumentacije vršiti kontinuirani nadzor provedbe ugovora. To rješenje da agencija određuje cijenu, a isto tako da vrši nadzor nad provedbom ugovora, općenito je jačanje regulatornog nadzora i u skladu je sa trećim paketom energetskih zakona, dakle direktivama i uredbama s kojima se energetsko zakonodavstvo Republike Hrvatske mora uskladiti. Naime, treći energetski paket o čijem preuzimanju odnosno usklađivanju zakonodavstva kreće se u ožujku ove godine, a kompletna implementacija treba biti završena 2012. u ožujku, propisuje upravo jačanje regulatornog nadzora na nacionalnoj razini, dakle da neovisna agencija, u ovom slučaju HERA propisuje cijene i da vrši nadzor. Kada bi se rezimiralo postupanje po ovoj izmjeni Zakona, dakle zahtjev podnosi TLM ili u budućnosti neka druga tvrtka koja ima za to interes, Vlada procjenjuje po osnovi mišljenja HERA-e i prijedlog Ministarstva gospodarstva, dakle da tu postoji opravdani gospodarski interes za Republiku Hrvatsku i donosi odobrenje. Odobrenje sadrži rokove, uvjete, agencija određuje cijenu isporuke električne energije od strane HEP-a, zatim TLM i HEP i Mostarski aluminij potpisuju ugovor o isporuci električne energije pod posebnim uvjetima, i na kraju HERA nadzire i kontrolira provedbu ugovora na odnosi vjerodostojne odnosno propisane dokumentacije. Prema tome, Zakon otklanja bilo kakve sumnje u pogodovanje, bilo kakve sumnje u manipulacije i zapravo konkretizira političku volju da se u ime domaćeg gospodarstva, njegova razvoja, u ovom slučaju TLM-a reguliraju ovakvi specifični odnosi kakav su do sada imali Šibenski TLM i Mostarski aluminij. O ovom Prijedlogu zakona raspravljao je i Odbor za gospodarstva i kod glasovanja svi su neovisno o tome da li su dio vladajuće koalicije ili su članovi oporbe svi su podržali ovaj Zakon jer se na taj način podržava gospodarska politika i isto tako treba reći da ovaj Zakon nije jednokratan, odnosno da nije isključivo vezan za slučaj TLM-a i Mostarskog aluminija nego da se on može u budućnosti primjenjivati na sve druge gospodarske subjekte i na sve druge situacije ukoliko bude zahtjeva. Klub HDZ-a drži da je ovaj Zakon doprinos gospodarskom oporavku, očuvanju radnih mjesta, ali isto tako da kvalitetno regulira ovo područje, dakle dobro procjenjuje interes Republike Hrvatske. Vidimo da je i od strane Hrvatske udruge sindikata došla potpora, vezano za ovaj Zakon, a isto tako vjerujemo da će lokalna vlast pozdraviti ovo rješenje i doprinijeti klimi povjerenja i zajedničke odgovornosti kada su u pitanju vitalni gospodarski interesi. Klub HDZ-a podržava donošenje ovog Zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo dva ispravka netočnih navoda, prvo uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Gospodin zastupnik je govorio o doprinosu kontinuitetu TLM-a pozivao se na ispravak svog ili mog tobože netočnog navoda kao da sam ja protiv TLM-a ili bilo koga drugog. Međutim, kada govorimo o povlaštenim kupcima, povlašteni kupci bili su u brodogradnji. MI smo od 2000. godine do danas u brodogradnju usisali preko 20 milijardi kuna, a sada dneki veliki sustavi idu u stečaj. Ali opet gospodo pisati zakon, a neke sudimo za određena ponašanja, točno za određenu tvrtku nije obećavajući i zato mi je Linićev prijedlog daleko bliži. Ja sam prije u raspravi spomenuo TEhnomont koji plaća koncesije i 15 puta više nego neka poduzeća slična u Dalmaciji, a sada ću Cimosove ljevaonice gdje rade 1100 ljudi, pa dajmo i njima gospodo, koji su 100% na stranom tržištu isto tako povlaštenu cijenu, pa onda neka se kroz takvu jednu formu svi u ovoj zemlji nađu u istoj poziciji.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Ispravljam netočan navod kolege KOvačevića da na ovom primjeru Vlada pokazuje da vodi odgovornu ekonomsku politiku. Netočno, upravo na ovom primjeru se pokazuje da Vlada ne vodi dobru ekonomsku politiku, jer da vodi, ovo o čemu danas raspravljamo raspravili bi davno, jer problem TLM-a ne postoji od jučer, nego već duže vrijeme, dakle vidi se upravo da ovaj problem nije rješavan. I drugi argument zašto se na ovom primjeru pokazuje da se ne vodi odgovorna ekonomska politika je taj da ovim nije obuhvaćeno, ovim je obuhvaćen samo TLM, ali ne i ostale industrije koje se nalaze u sličnom položaju, kojima je električna energija na neki način sirovina i baza za proizvodnju, dakle ne mislim da tu, da električnu energiju kompletnu industriju, onima kojima je to režijski trošak to u redu, ali onima koji električna energija ulazi kao bitan čimbenik i sirovina, trebalo bi sve uzimati u obzir a ne samo TLM. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa raspravom, na redu je Klub HNS-a HSU-a uvaženi zastupnik Zlatko KOračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika, podržat će ovaj Prijedlog zakona i ovo je dobar zakon. Potpuno logičan i jedno od ključnih pitanja kaj smo čekali do sada, zašto taj zakon nismo prije donijeli. Koliko problema bi bilo riješeno da samo taj zakon donijeli prije. I potpuno je logično kada govorimo o ovom zakonu, konkretno govorimo o aluminiju, radi se od 800 do 1000 ljudi razno razni su podaci, ali nije bitno. Vezani su kooperanti ali je bitno da se radi o jednom strateškom proizvodu, radi se o jednoj tehnologiji koja ima ogroman kapacitet na stranim tržištima, upitno je da li je bilo nužno dijelove procesa seliti u vremenu kada su se selili u Bosnu i Hercegovinu, to je upitno. Međutim, konkretno u ovom Zakonu nije ključno i bitno, ali je ključno i važno da se cijena jednog glavne sirovine, ovdje električna energija je sirovina, da se veže uz burzovnu cijenu budući da aluminij burzovna cijena, i to je potpuno logično, dobro, pametno i Klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika podržava ovakav Prijedlog zakona koji je koristan neposredno za lokalnu upravu, za zaposlenu i za ukupnu gospodarsku bilancu Republike Hrvatske. Dobro je da se cijena struje veže uz cijenu aluminija, dobro je da je utvrđena donja i gornja granica cijena električne energije koja garantira da nitko od ugovornih strana neće biti dovedena u situaciju negativnog poslovanja pod uvjetom ako je to tako. To mi u Zakonu ne vidimo, nama to u Zakonu ne piše, ostaje nam da se nadamo. Naime, Vlada po ne znam koji put u stvari u pravilu uvijek kada predlaže zakon Hrvatskom saboru ne poštuje svoju poslovničku obvezu, a to je da nam uz prijedlog zakona dostavi učinke, provedbe toga zakona. Toga normalno nema, ništa novoga, klasika standardno, pa zato vjerujemo da ova matematika koja će biti pod ingerencijom HERA-e koja će bit pod kontrolom Vlade Republike Hrvatske da će funkcionirati, da nitko od ovih strana koje su u ugovoru neće biti dovedena u položaj minusa, pogotovo ne HEP kao državno poduzeće, poduzeće od interesa svih građana Republike Hrvatske. HEP sada može legalno prodavati povoljniju struju. To je dobro, da je to bilo prije puno toga bi bilo riješeno. Koliko i na koji način će ovaj zakon utjecati na povijest ne znamo vidjet ćemo, to je stvar pravosuđa. Ministar tvrdi da se ne veže uz povijest, njegov osobni stav. Ali ponavljam to su stvari koje su pod ingerencijom pravosuđa i ostavimo te stvari. Naša primjedba u klubu HNS-a i HSU-a je da je bi bilo možda pametnije, logičnije, mudrije da se ugovor o isporuci struje po povlaštenoj cijeni konkretnom u ovom slučaju radi sa distributerom na području Bosne i Hercegovine iz vrlo realnih praktičnih razloga, zbog troškova prijenosa. U ovom konkretnom slučaju troškovi prijenosa struje su između 7 i 8 eura što u ukupnoj cijeni nosi između 15 i 35% troška. S obzirom na međusobnu suradnju dviju elektroprivreda HEP-a i Elektroprivrede Bosne i Hercegovine mislim da bi to rješenje bilo logičnije i što je još važnije definitivno transparentnije. Međutim, ministarstvo i Vlada Republike Hrvatske je izabralo taj put i pretpostavljam da je imala argumente zašto i zbog čeka. Ponavljam mi u klubu HNS-a i HSU-a smatramo da bi to bilo kvalitetnije i u konačnosti jeftinije rješenje. Međutim, kada govorim o ovom zakonu konkretno odnosi se na TLM. Mislim da je važno mi čitavo vrijeme govorimo o 800 do tisuću zaposlenih, govorimo o utjecaju na lokalnu upravu, govorimo o kooperantima, međutim TLM ima svog vlasnika. Konzorcij kojega čini Dalekovod, Konstruktor, Alu-fleks, Zagrebačka montaža i Feal iz Širokog Brijega. Taj konzorcij je dobio mogućnost kupnje TLM-a za jednu kunu. Odlukom Vlade Republike Hrvatske na zatvorenom dijelu sjednice Vlade 19. travnja 2007. koju odluku je potpisala tadašnja potpredsjednica Vlade, a sada sadašnja predsjednica Vlade gospođa Kosor. U to vrijeme kada je bila raspisana međunarodna licitacija, bile su dvije ponude. Jedna našeg konzorcija kojeg sam spomenula, bio je i drugi ponuđač da ga sada ne spominjem, za 80,f2% dionica Dalekovod i Konstruktor znači konzorcij ponudili su jednu kunu i dobili su TLM za jednu kunu, dok je drugi ponuđač ponudio 4,5 milijuna eura. Ovi jednu kunu, ovaj 4,5 milijuna eura. Podmirenje dugovanja koje je TLM imao u tom trenutku Dalekovod i Konstruktor drugim riječima konzorcij ponudili su 12 milijuna i usvojenom im je, a istovremeno drugi ponuđač je ponudio 80 milijuna eura. Ovi 12 milijuna eura, ovi 80 milijuna eura. Ulaganja, Dalekovod, Konstruktor domaći konzorcij 107 milijuna ovaj drugi 103 milijuna eura. I jedan i drugi su bili spremni preuzeti zaposlene i jedni i drugi su potpisali dogovor sa sindikatom TLM-a znači usuglasili se. Međutim, odlukom Vlade ponavljam na zatvorenoj sjednici, domaći konzorcij na čelu sa Dalekovodom i KOnstruktorom dobili su TLM za jednu kunu. Drugi ponuđač koji je u ukupnoj čisto matematički zbrajanoj ponudi bio jači za 68 milijuna eura ili pretvoreno u današnji tečaj to je 500 milijuna kuna, nisu dobili posao. E to je po meni problem, to je po nama u klubu HNS-a i HSU-a problem. I nemojmo se čuditi zašto i zbog čega su nam strana ulaganja takva kakva jesu, kada smo na ovom primjeru pokazali jednu svoju aroganciju prema stranim investitorima. Nekome tko nudi 500 milijuna kuna više. I postavlja se pitanje, čemu smo uopće raspisivali međunarodni natječaj, kada smo znali tko bude dobio. Ali sada slijedom svega toga i do ovih ugovora zbog kojih su i bivši potpredsjednik i predsjednik Uprave HEP-a bili u zatvoru i pokrenut istražni postupak, je bio posljedica jer upravo je ovaj domaći konzorcij uvjetovao svoj ulazak unutra ako im Aluminijski kombinat iz Mostara osigura 5 godina sirovinu, a ovi su uvjetovali nižu struju. I sada se dešava još jedna stvar koja je problematična i zato je dobro da imamo ovaj zakon, a to je da čitavo to vrijeme po toj povlaštenoj cijeni TLM je uzimao ukupnu ponuđenu ili dogovorenu količinu električne energije, bez obzira da li su radili, da li su proizvodili ili su bili na remontu ili da li su trebali tu struju ili nisu trebali tu struju. I tu se postavlja potpuno pravilno pitanje koje odgovore normalno mi danas nemamo, oni koji su bili sudionici čitavog procesa znaju, ali vjerujem da će i pravosuđe o tome zauzeti svoj stav, da li je TLM ili boje rečeno konzorcij Dalekovod i Konstruktor da li su tu struju isporučivali u Mostar, da li su je prodavali HEP-u po većoj cijeni, budući da je bila razlika u cijeni, kome su prodavali, kako su prodavali. Prema tome, čitav niz otvorenih pitanja. Ponavljam, sve je dogovoreno na zatvorenoj sjednici Vlade i na koncu konca i ugovor kojega je bivši predsjednik Uprave HEP-a Mravak potpisao sa TLM-om koji je nepovoljan definitivno za nas, kolika je šteta. Nije ona sasvim sigurno 600 milijuna, daleko je manja ali šteta je, mogućnost korupciji otvorena, je blagoslovio uži kabinet Vlade, dali su zeleno svjetlo, dozvolili su. Ne POlančec, ne Mravak, ne Nadzorni odbor HEP-a, uži kabinet Vlade. I zato je dobro da imamo ovakav zakon, jednostavno da se u budućnosti ovakve moguće špekulacije izbjegnu. Ali ključno pitanje što je konzorcij predvođen sa Dalekovodom i Konstruktorom uložio u TLM osim onu opremu, na koji način su oni doprinijeli restrukturiranju čitavog TLM-a jer činjenica je da za Agenciju za tržišno natjecanje do nedavno, čini mi se do nedavno nije dala svoj stav, do nedavno, da je četiri godine tražila plan restrukturiranja TLM-a da bi mogla definirati status svih potpora koje je država dala u TLM-u, a činjenica je da je država svoja dugovanja otpisala nakon što su ovi privatizirali TLM, govori da je ta priča nepoznata. I zaključno, kad govorimo o TLM-u i konzorciju činjenica je da čišćenjem onog prostora dole njima se otvorio prostor od 400 tisuća m2 zemljišta koje je sad prema prostornom planu lokalne uprave industrijska zona. Prema stavu lokalne uprave i dalje to treba biti industrijska zona, međutim kako to obično biva, ako se taj prostor pretvori u građevinsku što je lako moguće to je prostor od cca 180 milijuna eura. Znači s ove strane su uložili 120 milijuna eura, a s ove strane samo na dijelu zemljišta van ovog industrijskog postrojenja koje se bavi preradom aluminija, zarada na tom zemljištu je 180 milijuna eura. To ne znači da njima ne treba dati podršku, ponavljam, dajmo podršku prije svega zaposlenima, dajmo podršku jednoj industrijskoj grani, dajmo podršku jednoj strateškog industrijskoj grani. Ali je vrlo važna i Vlada Republike Hrvatske već kad je ulazila, kad je pogodovala investitorima prije svega Dalekovodu i Konstruktoru koji su na čelu tog konzorcija, bilo bi mudro i pametno i odgovorno od te Vlade, zajedno sa lokalnom upravom da i taj odnos sa tim konzorcijem s obzirom na onu skrivenu dobit, a ovih 180 milijuna eura je sasvim sigurno skrivena dobit, da vodi računa i o poreznim obveznicima koji kroz nižu struju, nižu vrijednost električne energije koju će HEP isporučivati da se kompenzira i da se napravi za građane Republike Hrvatske jedna učinkovitija i korisnija varijanta. I završno, ovakav tip zakona može se reći da je jedna od mjera gospodarskog oporavka za razliku od one powerpoint prezentacije i onih pisma namjere koje slušamo i za koje smo se uvjerili da ne daju nikakve koristi. Za jednu konkretnu gospodarsku granu vrlo konkretna mjera. Kad bismo imali, a o tome je kolega Linić govorio, kad bismo imali politike u ostalim gospodarskim sektorima i kad bismo prema tim politikama posložili i mjere i proces deindustrijalizacije koji je na djelu, pretvorili u proces reindustrijalizacije sasvim sigurno da bi takve mjere ili slične takve mjere dale svoj doprinos, međutim mi njih nemamo. Mi ne znamo koja je naša industrijska politika u ovoj državi, koje gospodarske grane, sve, to nema šanse. I tu je sad poziv i Vladi Republike Hrvatske posebno resornom ministarstvu koje je obnovljeno, ojačano i kadrovski i kapacitetima, da konačno hrvatskoj javnosti predoči koja je industrijska politika ove države. Kolega Milinković je spominjao socijalu. Novo zapošljavanje je najbolja socijalna politika, novo zapošljavanje. U ovom trenutku 53, od 100 radnih aktivnih radi svega 53. Pali smo, s 56, 57 pali smo na 53 u ovom trenutku. Mi kada bismo povećali za 20% učešće zaposlenih u odnosu na radno aktivne to bilo 200 tisuća radnih mjesta. 200 tisuća radnih mjesta. Dal smo sposobni, dal to mi znamo, dal to želimo. S infra … [[Govornik se ne razumije.]] projektima mi to sasvim sigurno nećemo, ali s ovakvim podrškama, pojedinim gospodarskim granama sasvim sigurno hoćemo. Ovo je na dobrom putu i zato podržavamo mi u klubu HNS-a, Hrvatske stranke umirovljenika podržavamo ovaj prijedlog zakona. Ali istovremeno smatramo da je jedan sličan zakon nužan i potreban drvnoj industriji sa stvarnim afektima, ne načelne naravi. hrvatske šume dignu 20% cijenu…
Privedite kraju.
Hrvatske šume dignu 20% cijenu i onda tu cijenu spuste za 20% i dalje su doprinos drvnoj industriji. To je bacanje pijeska u oči, to nije podrška. Prema tome, pozivamo Vladu Republike Hrvatske da u kontekstu i npr. ovog zakona, ovakve mjere, nastavi sa konkretnim mjerama po konkretnim industrijama i da hrvatskoj javnosti konačno predoči koja je to industrijska politika ove države. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I u ime kluba HSS-a uvaženi zastupnik Boris Klemenić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kao što smo već čuli u nekoliko rasprava pred nama je dopuna Zakona o tržištu električne energije kojom se postojećem zakonu dodaje novi članak 32.a, a prema uvodnom objašnjenju predlagatelja osnovni razlozi za donošenje ovog zakona proizlaze iz potrebe stvaranja pravnog okvira za osiguravanje svih uvjeta povlaštenim kupcima kao i energetskim subjektima omogućavanje trgovanje električnom energijom, ne samo u našoj državi, znači u Republici Hrvatskoj nego i u prekograničnom prometu. Donošenjem Zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije postiže se sljedeće, ja ću samo nabrojiti nekoliko stvari. Pod broj 1. osigurava se gospodarski interes Republike Hrvatske kada za domaćeg poduzetnika treba proizvesti sirovinu koja se ne proizvodi u Republici Hrvatskoj, a posebnim privremenim statusom mogu mu se omogućiti restrukturiranje i osposobljavanje za tržišnu utakmicu. Pod 2. isto tako bitno, osigurava se proizvodni proces poduzetnika sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koji sirovinu ili poluproizvod uvozi u Republiku Hrvatsku uz uvjet da se ista ne proizvodi u našoj državi, a neophodna je za proizvodni proces poduzetnika sa sjedištem u Republici Hrvatskoj. Treća točka kojom se ovim novim zakonom regulira je da Hrvatska energetska regulatorna agencija odobrava poduzetniku sa sjedištem izvan Republike Hrvatske privremeno stjecanje statusa kupca električne energije koji se električnom energijom opskrbljuje prema uvjetima sukladno onima po kojima se opskrbljuju kupci električne energije u Republici Hrvatskoj. I samo ću navesti još jednu stvar, a to je da se time opravdava gospodarski interes Republike Hrvatske kojeg određuje Vlada Republike Hrvatske dok cijenu električne energije utvrđuje Hrvatska energetska regulatorna agencija. Dakle, u slučajevima kada domaći poduzetnik koristi sirovinu ili poluproizvod inozemnog poduzetnika kao stratešku sirovinu za vlastitu proizvodnju dopunom Zakona o tržištu električne energije omogućeno je da domaći opskrbljivač električnom energijom opskrbljuje inozemnog poduzetnika tj. kupca električnom energijom u količinama potrebnim za proizvodnju te strateške sirovine. Na taj način domaći poduzetnik na transparentan i od strane nadležnih institucija što je bitno nadziran način osigurava neophodnu ulaznu sirovinu koja je proizvodi električnom energijom isporučenom po uvjetima kao da je isporučena domaćim kupcima. Predmetnom dopunom Zakona o tržištu električne energije trenutno se odražava kontinuitet proizvodnje to smo već nekoliko puta čuli u TLM-u čime se neposredno utječe na očuvanje oko osamstotinjak radnih mjesta u samom TLM-u i njemu ovisnim trgovačkim društvima da ih ne nabrajam, dok se posredno kroz nastavak kooperantskih ugovora utječe na poslovanje oko pedesetak trgovačkih društava i oko 1000 radnih mjesta u tim trgovačkim društvima što ukupno doprinosi očuvanju oko 1800 radnih mjesta koji osiguravaju ukupni godišnji prihod od preko 1,2 milijarda kuna od čega više od 80% na inozemnim tržištima. Ne moramo posebno govoriti što to znači i za Republiku Hrvatsku, a posebno za Šibensko-kninsku županiju. Održavanjem kontinuiteta proizvodnje u TLM-u stvaraju se i nužni uvjeti za nastavak programa restrukturiranja u koji je do sada investirano preko 60 milijuna eura, a do kraja 2014. ukupni program restrukturiranja iznosit će 107 milijuna eura. Bitno je isto tako ovdje naglasiti da se i sindikati ovdje na galeriji sam vidio i gospodina Matijaševića. Znači, Hrvatska udruga sindikata isto podržavaju ovakav prijedlog zakona. Svi smo u klubove dobili i dopis. I citirat ću svjesni da se time podržava opravdani interes radnika i njihovih obitelji. Kroz raspravu smo isto tako nešto čuli i o cijeni električne energije, ali nije loše i napomenuti i to da električna energija u Republici Hrvatskoj već jedan duži niz vremena, duži period nije poskupljivala, a isto tako je bitno za napomenuti da će Hrvatska elektroprivreda nakon svih onih loših godina za 2009. godinu vjerojatno iskazati ne tako malu dobit. Mene i naš klub, klub HSS-a interesira jer smo puno ovdje slušali o tome što to znači povlašteni kupac. Odgovor ministra koji razgovara sa svojim suradnicima koliko je to tvrtki uputilo dopis Vladi Republike Hrvatske, odnosno ministarstvu da dobiju status povlaštenog kupca. Koliko je to tvrtki uopće iskazalo zainteresiranost za tako nešto. Pretpostavljam da vi to znate iako HEP bi trebao imati te podatke. Ali s obzirom da smo o tome raspravljali na Odboru za gospodarstvu čuli smo da zapravo takvih zahtjeva nije bilo pa ne bi bilo loše i to čuti. I na kraju, evo nakon svega ovog izrečenog Klub zastupnika HSS-a podržat će donošenje ovog Zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Mi smo time iscrpili raspravu po klubovima. I prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva na redu je uvažena zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite. Neda Klarić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo prijedlogom ovoga Zakona TLM-u se omogućava ponovno zauzimanje pozicije u takmičenju na svjetskom tržištu strateški važnoga proizvoda kojega zovemo aluminij. Njime se osigurava ravnopravna utakmica na tržištu sa svim ostalim europskim proizvođačima aluminija. Ovaj prijedlog zakona je jednako tako i rezultat zauzimanja Vlade Republike Hrvatske za velikog izvoznika jer je TLM tijekom 2010. godine realizirao proizvodnju u vrijednosti od 125 milijuna eura od kojih 100 milijuna eura kojih je direktno uključeno u izvoz. Ali evo ja ću sad ovog časa zapravo dati odgovor na pitanje gospodina Koračevića kada kaže i postavlja pitanje zapravo koliko je to konzorcij uložio u TLM? TLM je pred završetkom prve faze modernizacije u koje je samo za opremu utrošeno oko 20 milijuna eura plus 40 milijuna eura za obrtna sredstva i dokapitalizaciju. Ovaj prijedlog zakona također uvažava i stavku uvoza aluminija iz Bosne i Hercegovine koja omogućava uravnoteženje međusobne robne bilance i ima veliko značenje za naše izvoznike roba široke potrošnje na to tržište. Ovaj prijedlog zakona posve jasno čuva oko 1000 radnih mjesta unutar samoga TLM-a i oko 1500 radnih mjesta kooperanata što je od ogromne ne samo lokalne već i nacionalne, gospodarske važnosti. Razvidan je isto tako ogroman napor kojega je Vlada učinila u tom pravcu. I naravno da je potpuno najblaže rečeno neprimjereno pozivati građane na bunt, prijetiti izlaskom na ulicu zajedno sa radnicima. Jer smo u već nekoliko primjera vidjeli kako se to zaista ne radi tako. I onda kada smo radi ratnih razaranja nakon uništene elektrolize radi koje se sve ovo i događa izgubili više od 4000 radnih mjesta nismo dizali bunu, nismo pozivali na građanski neposluh već se sa puno strpljivosti prilagođavali poslijeratnoj situaciji duboko svjesni da su na žalost neki drugi gradovi prošli još gore nego što smo prošli mi. Ovaj prijedlog zakona rezultira povjerenjem u Vladu koja podupire daljnji nesmetani rad i zauzima se za razvitak tvornice lakih metala. Za tri godine na dokapitalizaciji i do sada uložena sredstva TLM-a će imati moderniziranu i potpuno konkurentnu tvornicu na svjetskom tržištu. Ovaj prijedlog zakona podržavaju i radnici i sindikati i naravno podržat ću ga i ja osobno kao zastupnica iz ne samo devete izborne jedinice već i Županije šibensko-kninske. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Pa na samom početku izlaganja o ovom prijedlogu zakona želim reći kao što je na kraju krajeva rekao i kolega Linić kada je govorio u ime kluba SDP-a da ću podržati ovaj prijedlog zakona. Međutim, smatram da zakon nije baš najbolje odrađen, odnosno da je prilično manjkav. Zbog čega smatram da je manjkav? Naime, Republika Hrvatska koliko je nama poznato privremeno je zatvorila poglavlje XV. koje se tiče energetike i u obvezi je primijeniti sve odredbe iz trećeg energetskog paketa, znači propisa Europske unije te shodno tim odredbama prilagoditi svoje energetsko zakonodavstvo, odnosno energetski sektor u cjelini. I s obzirom da to imamo na umu, a da će upravo taj energetski paket direktiva i uredba europskog zakonodavstva postati obvezujući u ožujku 2011. godine već postavlja se pitanje zbog čega nismo iskoristili ovu priliku i ovaj zakon ustvari već sada prilagodili, jer bojim se da ćemo kroz mjesec, dva ponovno imati ovaj zakon i druge zakone iz ovog dijela u saborskoj proceduri, i mislim da to nije baš jako logično iz pozicije, znači iz samog rada Vlade, a i iz samog Parlamenta. Tu bih htjela podsjetiti da taj treći energetski EU paket podrazumijeva tri bitne stvari, a prva od tih stvari je jačanje uloge nacionalnog regulatora, to je kod nas HERA, koja koliko je nama poznato i ne djeluje baš samostalno i neovisno, ona bi trebala u potpunosti biti neovisni regulator. Druga stvar je znači da se odvoji proizvodnja električne energije, od prijenosa i distribucije električne energije, koje su kod nas u jednom paketu ustvari u HEP-u objedinjeni, i tu smatramo da je to vrlo, vrlo bitno da Hrvatska odradi i to na način da taj prijenos i distribucija električne energije budu smješteni u jednoj posebnoj tvrtki koja će biti u stopostotnom vlasništvu Republike Hrvatske, jer se upravo kroz izdvajanje, znači prijenosa i distribucije iz HEP-a otvara mogućnost ustvari razvoja obnovljivih izvora energije u Republici Hrvatskoj. I treća stvar koju donosi taj energetski paket, treći energetski paket je liberalizacija tržišta električne energije, što može biti dosta turbulentno za Hrvatsku, zbog toga što se kod nas još uvijek cijena struje koristi kao jedan socijalni mehanizam, odnosno socijalni instrument, a to ćemo morati sukladno znači ovom trećem energetskom paketu vjerojatno mijenjati, ali morat ćemo razmisliti na koji način to radimo. Znači predmetna prilagodba ne bi smjela biti samo posljedica zahtjeva Europske unije, odnosno ugovornih obveza preuzetih u procesu pristupnih pregovora s Europskom unijom, već bi ona trebala predstavljati istinsku želju samo Republike Hrvatske za ispostavom modernijeg i poslovno sposobnijeg energetskog sektora. Zato cijeli proces ove prilagodbe trebamo promatrati kao priliku da se energetski sektor kao iznimno važna i propulzivna privredna grana uredi na primjeren način, te da se cjelokupni energetski sektor uspostavi na tržišnim i održivim principima. Tu bih se osvrnula ukratko na postojeće stanje u hrvatskom energetskom sektoru koje nije baš idealno, jer ga karakterizira nezainteresiranost investitora za ulaganje u energetski sektor, odobravanje izgradnje energetskih objekata je složeno uz višekratne administrativne zahtjeve i prepreke, određivanje cijena je netržišno, ne postoji kvalitetan i održivi sustav zaštite socijalno ugroženih kupaca, ne postoji stvarna mogućnost promjene opskrbljivača električne energije, odnosno prirodnog plina, te cjelokupnim energetskim sektorom dominiraju dvije tvrtke, a to su INA i HEP, i one su često upravo prepreke za to da se nešto značajnije promijeni na hrvatskom energetskom tržištu. Sve to naravno za posljedicu ima visoku uvoznu ovisnost Republike Hrvatske, i tu treba spomenuti da Republika Hrvatska među najvećim bruto uvoznicima električne energije u Europi, te nedovoljnu razinu investicija, kako u klasične tako i u obnovljive izvore energije. Da bi se bolje shvatili razmjeri ovog problema dovoljno je reći da je od 2000. do 2010. godine izgrađeno svega 100 megavata u termoelektranama, i 45 megavata u hidroelektranama, što je na godišnjem nivou manje od 15 megavata ili 0,35% od ukupno instaliranih kapaciteta elektroenergetskog sektora. Istovremeno sagrađeno je hvalevrijednih, no po našem mišljenju i nedovoljnih 70 megavata vjetroelektrana, a nasuprot tome kao što je svima nama dobro poznato do 2020. godine iz pogona će izaći dosta veliki broj ustvari ovih termoelektrana, nekakvih 110 megavata, što će dodatno naravno povećati ovisnost Republike Hrvatske o uvozu električne energije. Da bi se tako nepovoljno stanje promijenilo, nužna je reforma i mi mislimo da je dobra osnova za tu reformu upravo ovaj treći europski energetski paket, i zbog toga evo ga ja izražavam čuđenje i žaljenje što u izmjenama ovog zakona se već nije išlo na to da se ugrade znači i one odredbe iz direktiva Europske unije, iz uredba Europske unije koje se dotiču znači ove problematike, time više što ćemo to uskoro morati usvojiti u hrvatskom Parlamentu, jer nas na to obvezuje upravo proces pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, pa vas molim da date kratko obrazloženje u svom završnom govoru zbog čega niste u ovom trenutku, u ovom zakonu već ugradili te obveze u zakon.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Detaljno ste sve to obrazložili, međutim trebam napomenuti posebno da građanima je malo bliska ova tema. Što građani primjećuju od svega ovoga? Kad god se govori o ovakvim i sličnim paketima, pa i onom prvom energetskom kojeg smo usvajali prije nekoliko godina, posljedice za građane su te da su i struja i voda i plin svaki put sve skuplji. Zemlje koje ne ulaze u Europsku uniju imaju upravo radi socijalnog mira imaju i socijalne cijene ovakvih stvari, dakle i struje, i vode i plina. Kod nas nema zaštite radnika, radnik ne isplaćuje plaću, ali moramo se prilagoditi tržišnim uvjetima. I još nešto važno je napomenuti. U svim uljuđenim zemljama, u svim europskim zemljama, ondje gdje postoje vlasništvo države u određenim tvrtkama, ili pretežno vlasništvo tvrtke, to su generatori razvoja tih zemalja, a kod nas su postali na žalost to vidimo turbine korupcije, i zato poskupljuje struja između ostaloga, to budimo otvoreni, i to moramo reći. Ovaj zakon s pravnog stajališta, osim ovih ekonomskih koristi koje su nedvojbene i što također podržavam, ali zašto nije donesen ranije? Zbog čega se stvorio jedan vakuum da Vlada sama diskrecijski postupa i otvara se posebno pitanje je li to bilo i iz korupcijskih motiva da se postupalo nekako drugačije, mimo zakona? To je jedna stvar. I druga stvar, je li ovo ustvari zaista lex Polančec, da se na neki način, jer je u to involvirana čitava Vlada, pokrije bespravno stanje i da se na neki način izvuče iz takve situacije? Jer Vlada, da je bila odgovorna, sve je ovo puno godina mogla učiniti bez ikakve ovakve sramote koje se sada vuku pred našim sudovima.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovana kolegice, vi ste u pravu u jednom dijelu. Naime činjenica je da Vlada Republike Hrvatske ne vodi kvalitetnu socijalnu politiku. Međutim pogrešno je kada se znači cijena električne energije koristi kao instrument socijalne politike. Kada bi Vlada ustvari imala nekakvu stratešku viziju RH sigurno je da bi decentralizacijom elektroenergetskog sustava i izgradnjom decentraliziranih jedinica bez obzira na to da li se radi o energanama ili elektranama i to posebno iz obnovljivih izvora energije bi mogla pokrenuti jedan novi razvojni ciklus u RH i tada više ne bi bilo potrebno da brani cijenu električne energije jer bi se zaposlilo između možda 100 ili 200 tisuća ljudi u RH upravo na ovim projektima, imali bi redovite plaće, podmirivala bi RH znači potrebe za električnom energijom iz svojih izvora i tada bi, ja mislim, ti građani bez problema mogli platiti nekakvu realnu cijenu struje, odnosno Vlada ne bi trebala to koristiti kao instrument socijalne politike što je potpuno pogrešno.
Zahvaljujem. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Vodi se rasprava o zakonu, a cijelo vrijeme se zapravo u našim govorima prožima i istraga koja ide prema HEP-u, TLM-u i pridruženim subjektima i pokušava se na neki način to dovesti u vezu. Ja mislim da se to u vezu ne smije donositi jednostavno zbog toga što se istraga o HEP-ovoj struji TLM-u i Aluminiju Mostar vodi i nije korektno o njoj razgovarati. I drugo, zato što je to bila mudra, dobra i kvalitetna odluka Vlade jer je s tom odlukom Vlade, a o tom ću reći nešto više, spasila tisuće radnih mjesta i spasila je jedan zdravi izvoz koji se zove aluminijski proizvod. Ako je u tome bilo protuzakonitih radnji onda to nije na nama, oni koji trebaju to i rade. Isto tako je kolega Koračević spomenuo i privatizaciju TLM-a. Pa u to vrijeme sam po službenoj dužnosti i položaju to pratio, bio je jedan formalno povoljniji ponuditelj, ali nije jamčio nastavak proizvodnje pa smo se bojali da se ne ponovi ZLOMREX ili MEČELJ nego da se nastavi proizvodnja u TLM-u i proizvodnja u Aluminiju Mostar. Zašto mi je stalo do proizvodnje u Aluminiju Mostar? Jer je Hrvatska 12%-ni vlasnik. To nitko dosad nije rekao. Aluminij Mostar je Hrvatska vlasnik u 12%-nim udjelima. Prema tome, i to je dio hrvatske državne proizvodnje i hrvatske državne tvornice za koju se mora brinuti. I zbog toga aluminij ima poseban i aluminijski proizvodi imaju poseban status u proizvodnji jer u njima električna energija nije samo energija, ona je u njima i sirovina. I upravo zbog toga svi proizvođači aluminija imaju drugačiji status u svojim zemljama i naravno i u zemljama EU i to je uključeno u sve pregovore koje smo tamo i potpisali. Vrhunski proizvod aluminijskog kombinata u Mostaru je ocijenjen u svjetskim razmjerima kao najbolja kvaliteta aluminija. Isto tako, TLM proizvodi najbolju kvalitetu aluminijskih proizvoda. Ja sam to nazvao južnim hrvatskim trokutom. Jedna strana trokuta je proizvodnja u Aluminiju – proizvoda, druga strana trokuta bez kojega nema je proizvodnja sirovog aluminija, ali i treća kateta tog trokuta, a to je Luka Ploče koja uvozi glinicu, koja izvozi aluminij, koja transportira ugljen i bez kojeg posla apsolutno Luka Ploče bi imala sasvim drugi status, a da ne govorim o broju zaposlenih. Taj trokut je od posebnog interesa za Hrvatsku državu jer sam rekao da smo u svim katetama tog trokuta vlasnici ili suvlasnici, ili smo ga prodali, ali pod uvjetima da se nastavi proizvodnja. I zato smo doživjeli jedan alarm godine 2004. kad je došao direktor Aluminija Mostar gospodin Brajković i rekao je "Obustavljamo proizvodnju, zatvaraj TLM, Luku Ploče možeš prepoloviti jer nemamo električne energije." Pokušali smo međudržavnim pregovorima što je i spomenuo kolega Koračević i savjetovao dobiti sa susjednom BiH sporazum o opskrbi aluminija Mostaru. Nismo uspjeli, nažalost. I što smo drugo mogli nego predložiti odluku kojom će HEP po povoljnijim uvjetima tu struju davati Aluminiju Mostar, odnosno TLM-u? Da li je tu bilo nečeg nepravilnog? Nije. To je bila odluka Vlade s kojom su spašene tisuće radnih mjesta, ne 1200 plus 1000 u ta dva poduzeća nego još desetak tisuća onih kooperanata i svih koji su uključeni sve do onih zaposlenika u Luci Ploče i svih onih koji sve nusprodukte, a njih ima puno, proizvode, transportiraju, prodaju ili ugrađuju. Dakle, ta je odluka bila mudra, bila je politička, bila je gospodarska,a bila je ekonomski opravdana. Naime, po toj odluci je električna energija koju je isporučivao HEP bila samo 6% jeftinija od tadašnje tržišne cijene koja naravno varira. Moramo znati da je ekvivalent za proizvodnju 56 tisuća tona aluminija je 100 megawata snage električne energije. I po tome se rukovodilo i cijena koja je postignuta je bila koliko se sjećam 46 eura po megawatu, a prodavana je po 42. Dakle, razlika je bila 5 ili 6% što nije naravno nekakvo oštećenje ili nekakva šteta za Hrvatsku državu jer se održao izvoz, održalo se zapošljavanje, održan je i onaj 12% udio u Aluminiju Mostar i naravno održan je i TLM. Gdje je onda problem? Problem je u tome što je možda trebalo tada već donijeti zakon. Možda je trebalo pa ne bi bilo afere. Ugovor je potpisan na razini uprave, odnosno Nadzornog odbora HEP-a što smo smatrali i Vlada je tada smatrala da je to dovoljno i nitko se protiv toga nije bunio jer je sve i dalje funkcioniralo. Zato mislim da je zakon koji je pred nama odličan zakon, da omogućuje da se ovaj južni trokut, izvozni trokut kojeg treba poticati – ukupni izvoz je negdje oko 200 plus 100, preko 300 milijuna pa do 500 milijuna u dobrim godinama eura godišnje aluminija i aluminijskih proizvoda, da to treba poticati, da to treba istražiti ako je bilo nepravilnosti, ali ne treba politizirati samo odluku i ne treba politizirati samu pomoć proizvođačima aluminija, odnosno aluminijskih proizvoda. Ono što bih u zaključku rekao da je ovaj zakon došao ranije ne bi možda bilo spora. Nije ni sada prekasno, ali je najteže od svega to što našim, ajde neću reći zlonamjernim, ali zločestim raspravama štetimo i TLM-u i Aluminiju Mostar i hrvatskoj izvoznoj industriji, a to nije dobro jer je konkurencija proizvodnje aluminija vrlo žestoka i vrlo jaka i nije isključeno da se ovakve naše zločeste diskusije neće preliti izvan granica i štetiti samim proizvođačima, odnosno samim sudionicima u ovom izvoznom trokutu. Zato mislim da zakon treba podržati, vidim i amandmane s kojim je on popravljen. Da će nakon ovog zakona prestati političke rasprave o tom problemu, a što će biti sa istražnim radnjama mislim da ćemo ostaviti onima kojima to ide. Pozdravljam zakon i podržavam ga.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda to je uvaženi zastupnik Zlatko KOračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Hebrang je u svojoj raspravi tvrdio da ovaj drugi ponuđač čija je ponuda na natječaju bila 500 milijuna kuna povoljnija od ovog domaćeg konzorcija Dalekovod-Konstruktor što nije točno. Naime, i taj drugi ponuđač je prije davanja ponude potpisao socijalni sporazum sa sindikatima i prihvatio obvezu nastavka proizvodnje i svih zaposlenih za razliku od domaćeg konzorcija Dalekovoda i Konstruktora koji su socijalni sporazum sa sindikatima također potpisali, a tek nakon što su dali ponudi. Znači ovi su dali prije, a ovi tek nakon. Prema tome, očito je da su u ovoj čitavoj priči presudile emocije vezane uz nacionalni identitet ali nažalost mnoge stvarne kasnije govore da se pojedinci ili neki taj nacionalni identitet naplatili, a potencijalno ima i moguću zaradu u prenamjenu zemljišta koja je u visini od 186 milijuna eura.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Potaknut ovdje našeg predsjednika kluba doktora Hebranga imam potrebu kazati nekoliko riječi i kao potporu onome što sam čuo ovdje, ali i kao odgovor na neke dijelove njegovog govora. Dakle, prije svega mislim da je važno kazati da je i jednu i drugu točku o kojoj govorimo dakle i TLM i Aluminij u ratu razorio isti neprijatelj, dakle isti neprijatelj je bombardiranjem razorio i jedan i drugi subjekat. Da nije bilo RH ne bi se pokrenula proizvodnja u Aluminiju u Mostaru, pitanje da li bi se ikad pokrenula jer je tehnologija tamošnja kakva je s onim što sam vidio i s onim što su nam kazali bilo gotovo nemoguće pokrenuti da nije bila pokrenuta baš tada i na način na koji je bila pokrenuta. S te strane ja mislim da je to bila jedna od najmudrijih investicija i poteza hrvatske Vlade, jer je hrvatska Vlada ne samo tamo pokrenula proizvodnju nego postala i suvlasnikom Aluminija. S druge strane isto je važno kazati da Aluminij u Mostaru primjerna tvrtka uopće u Bosni i Hercegovini, dakle najbolja tvrtka, tvrtka koja veže za sebe brojne druge, tvrtka koja osigurava radna mjesta, tvrtka koja puni proračun Federacije Bosne i Hercegovine nego ijedna druga tvrtka. Ali isto tako da Aluminij iz MOstara ne ide u Hrvatsku išao bi bilo gdje drugdje u svijetu i pitanje pod kojim uvjetima. Nije točno da se taj materijal takve kvalitete ne bi mogao prodavati na drugo mjesto. Prema tome, klonimo se konstatacija koje smo sada čuli ovdje maloprije ili do sada kako se radi o ovom onome, doli, jednome savršenome organizacijskom projektu koji je zapravo osigurao funkcioniranje i jednog i drugog elementa. I moja potpora Vladi Republike Hrvatske da je sada na ovaj način pristupila i da tako kažem sve to što je do sada učinjeno i što će se činiti u buduće kada je u pitanju organizacija proizvodnje i sve skupa legaliziralo. Ako netko ima nešto, ako netko postoji koja je možda u tom nešto pogrešno učinio ili ne daj Bože uzeo neke novce pa to nije pitanje ovoga zakona. ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] I vašem izlaganju gospodine Hebrang.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo zahvalio bih kolegi Bagariću jer smo on i ja zaista zajedno više puta posjetili taj zlatni rudnik koji se zove Aluminij Mostar. Kažem zlatni rudnik jer predstavlja zapravo jedini izvor zarade za Hrvate toga područja, jedini sigurni izvor i bez njega ja mislim da opstanka Hrvata ne bi bilo da to možemo slobodno reći. Naravno i za sve oni koji tamo rade i pripadaju, rade tamo i Muslimani i Srbi da ne bi bilo neke zabune. Bio sam u tom kombinatu i kada ga je Mladić raketirao i kada ga je sravnio sa zemljom višedesetljetni trud tog kolektiva, ali sam bio i kada je Mijo Brajković možemo slobodno reći jedan genijalac sa grupom entuzijasta dobio od predsjednika Tuđmana početni kapital i zbog toga sada imamo 12% udio vlasništva u tome i od toga podignuo jedan konzorcij u koji su prvi Aluminij došli kupiti iz Mercedesa. I time su pokazali raritetnu kvalitetu toga Aluminija. I zašto se mi moramo bacati danas blatom na ono što je kvalitetno i dobro. Možda zato kolega Koračević kaže što je to dio našeg nacionalnog identiteta, pa onda ja tim više to pozdravljam.
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Na redu je dalje gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Evo nekoliko riječi o zakonu o dopuni Zakona o tržištu električne energije, iako je puno toga rečeno, ali nekoliko priloga toj raspravi vezano za ciljeve općenito koje zakon donosi, propisuje, predviđa, a i u ovom konkretnom i za sada jedinom slučaju u Hrvatskoj koja postoji znači poveznici TLM Šibenik i Aluminija Mostar. Jasno je da su osnovni razlozi za donošenje zakona o dopuni Zakona o tržištu električne energije proizašli iz jednog stvaranja jednog pravnog okvira koji do sada nije postojao za osiguranje svih uvjeta povlaštenim kupcima kao i energetskim subjektima da se omogući trgovanje električnom energijom ne samo u RH nego i u prekograničnom prometu. Ciljevi koji se ovim zakonom postižu jesu da se odobri poduzetniku sa sjedištem izvan RH znači inozemnom poduzetniku privremeno stjecanje statusa kupca električne energije koji se regulira privremeno ugovorom i koji se električnom energijom opskrbljuje sukladno uvjetima koji vrijede za kupce električne energije u našoj zemlji. To je zadaća koju odrađuje Hrvatska energetska regulatorna agencija. Također osigurava se kontinuiran proizvodni proces za poduzetnike sa sjedištem u RH koji sirovinu ili neki poluproizvod uvoze u RH, a koja se ne proizvodi uopće na području naše zemlje, a neophodna je kao sastavni dio proizvodnog procesa sa sjedištem u RH. Sve to nadzire HERA-a provjerava ispunjenje uvjeta kroz razbolje važenja ugovora kojima se uređuje isporuke električne energije inozemnom poduzetniku odnosno dok traje njegov status privremenog kupca. Konkretno kada govorimo danas o jedinom slučaju u Hrvatskoj koji postoji, a to smo čuli na Odboru za gospodarstvo koji ima odobrenje za ovakvu prodaju struje u inozemstvo, a to je poveznica Šibenskog TLM-a i MOstarskog Aluminija. Tu se dapače osigurava kontinuirana opskrba sirovinama za Šibenski TLM koji se ne proizvodi u RH, a proizvodi se u MOstarskom Aluminiju. Nadalje, osigurava se kontinuirana proizvodnja u TLM-u Šibenik i što je najvažnije osiguravaju se radna mjesta i plaće za 900 radnika koji direktno žive i rade u TLM-u Šibenik, a čuli smo i gotovo 2000 ukupno zaposlenih koji su vezani na TLM i TLM-ovu proizvodnju. Osigurano je naravno mjesto i na domaćem odnosno svjetskom tržištu za ovaj proizvod i treba reći da kroz rasprave se čulo da bi trebalo definirat unaprijed određena područja koja će na ovakav način biti u povlaštenom položaju. To je nemoguće. Čuli smo i znamo da će se od slučaja do slučaja zahtjevi rješavati, ocjenjivati, izdavati odobrenja gdje punu ulogu ima Hrvatska energetska regulatorna agencija, a opravdanje gospodarskog interesa utvrđuje Vlada Republike Hrvatske i na ovaj način preuzima jednu veliku političku odgovornost što upravo se vidi na ovom prvom slučaju koji postoji u Hrvatskoj i koji će definitivno ovim zakonom biti potpuno legaliziran. Želim ovdje povući jednu paralelu kad se razgovara o povlaštenim kupcima i potrošačima električne energije u inozemstvu koji su vezani na ovakav način sa Hrvatskom i sa povlaštenim potrošačima u Republici Hrvatskoj. Pada mi na pamet samo tamo iz okruženja naše županije otkud dolazim dva velika povlaštena kupca električne energije Plamen Požega, Lipik glass, staklana u Lipiku koje također na određeni način koriste status povlaštenog kupca električne energije. Možda je ovo upravo model u ovoj kriznoj gospodarskoj situaciji da se i ovim domaćim kupcima koji već imaju donekle status povlaštenog kupca električne energije izađe u susret, da se vidi u kalkulaciji cijene električne energije da li ima prostora da oni taj svoj povlašteni status dobiju još značajnije kroz jeftiniju struju. Naravno, kupcima u Hrvatskoj kojima električna energija sudjeluje u troškovima sa 10, 15, 20 ili više posto i zasigurno da bi svaki pomak, svaki najmanji postotak promjene cijene električne energije za već sad povlaštene kupce u Hrvatskoj u njihovu korist doveo također do očuvanja radnih mjesta, do očuvanja proizvodnje. Upravo čuli smo i danas tijekom dopodneva, upravo je to program i Vlade Republike Hrvatske i svih onih koji žele dobro Republici Hrvatskoj. Uz nove investicije otvaranje novih radnih mjesta treba posebice razmišljat da se sačuvaju radna mjesta naravno u proizvodnji koja je osnovna za sve države pa tako i za naše i vidjet u kalkulaciji cijene Hrvatske elektroprivrede da li ima prostora da tvrtke koje dobro posluju, koje koriste velike količine električne energije svoj povlašteni status dignu još za pokoji postotak, za pokoju razinu, da se na taj način izađe u susret tim velikim proizvođačima, kupcima električne energije i naravno da oni dobiju status koji u Hrvatskoj zaslužuju, da se sačuvaju postojeća radna mjesta i gospodarstvo u cjelini u Hrvatskoj. Sve pohvale ovom zakonu, čuli smo puno na Odboru za gospodarstvo elemenata koji govore u korist ovog zakona i vjerujem da će u perspektivi u Hrvatskoj pojavit se još ovakvih slučajeva kakav je danas poveznica TLM-a Šibenika i mostarskog Aluminija. Naravno, podržavam donošenje ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima. Kada dođe zakon u proceduru koji evidentno ima svrhu da pomogne domaćoj industriji da se očuvaju radna mjesta i da na neki način zaštitimo ono što se u Hrvatskoj nažalost dešava, odnosno da preveniramo ono što se u Hrvatskoj dešava proteklih godina, a to je gubitak radnih mjesta, morate takav zakon podržati. I samim time intencija nije sporna da Vlada može donijeti odluku da u određenim segmentima sa određenim inputima u posebnom procesu pomogne određenu industriju kako bi se radna mjesta sačuvala i kako bi na kraju krajeva ta proizvodnja opstala. Pitanje koje se oko ovog zakona postavlja, da li je ispravan način na koji je to definirano u zakonu. Prva stvar, nitko ne dvoji da bi Vlada mogla u određenim situacijama, to je rekao i gospodin Hebrang šta se desilo, pomoći određenu industriju i na neki način zaštititi proizvodnju jer je to vezano i na proizvodnju u Hrvatskoj pa samim time ne bi imao nikakav problem ako se radi o Aluminiju u Mostaru. Ali u ovom zakonu je prijedlog da se cijene električne energije definira i određuje u HERA-i, znači ne u Vladi nego u regulatornoj agenciji. Koji je smisao toga, odnosno jasno je šta bi HERA trebala određivati, a to je cijenu električne energije prema potrošačima u Hrvatskoj odnosno građanstvu jer tu svi dobivaju struju iz jednoga izvora. Ali kada se radi o poslovnim korisnicima, o tvrtkama HERA se teško može miješati u odnose kao što su duljina trajanja ugovora, količina itd. Tako da ne vidim smisao zbog čega je u zakonu odabrano da HERA odredi koja je cijena električne energije umjesto da to napravi Vlada na bazi inputa koji ima, znači odnosa koji vladaju između jedne i druge tvrtke, u ovom slučaju Aluminija i TLM-a. Cijena po kojem bi Aluminij iz Mostara trebao kupovati električnu energiju jer ja ću sada podsjetiti na još jednu stvar, nije svejedno da li je cijena 10% manja ili veća zbog toga što se tamo ipak radi isto tako o privatnom investitoru, ovisno o cijeni električne struje on će imati manji ili veći profit. Znači HERA nije ta agencija koja bi mogla ulaziti u takve poslovne procese i na temelju toga određivati koja će biti krajnja cijena električne energije za Aluminij Mostar. To bi trebala raditi Vlada, konkretno Ministarstvo gospodarstva, Vlada bi trebala donijeti odluku uz prethodno mišljenje HERA-e, a ne ovdje da imamo situaciju da HERA donosi tu odluku. Podsjetit ću i još jednu stvar, u informacijama koje ja imam resursi odnosno sirovina koju TLM dobiva iz aluminija nisu puno konkurentniji nego što su cijene na europskom tržištu. Postavlja se pitanje da li se može vezati cijena električne energije uz to da i TLM dobije povoljnije sirovinu. Znači postoje mnogi elementi koje bi mi trebali znati prije nego što se formira konačna cijena za Aluminij iz Mostara ili za bilo kojeg drugog kupca koji se u budućnosti pojavi jer činjenica je da se sad ovaj zakon radi zbog jednog jedinog problema, odnosno jednog jedinog kupca, ali u budućnosti će se možda pojaviti još poneki koji će možda potpasti pod te kriterije. I još jedna stvar činjenica je sada također da je kada govorimo o cijeni struje, ta cijena koju plaća "Aluminimo star" povlaštenija, odnosno niža nego što plaćaju povlašteni kupci u Hrvatskoj. A ja se sada pitam da li mi želimo na isti način pomoći i našu industriju ne samo kroz indirektno kroz proizvodnju resursa u "Aluminiju" nego zbog toga šta postoje korisnici u Hrvatskoj koji su u ozbiljnim problemima i koji plaćaju struju skuplje nego što plaća "Aluminij" iz Mostara. Znači, mnogo je problema i sve te stvari treba sagledati iz jednog šireg aspekta. I zato nisam sretan iako ću glasati za prijedlog ovog Zakona s obzirom da je intencija dobra. Ali što se tiče realizacije, odnosno definiranja cijena provedbe kako će se definirati i određivati cijena u budućnosti nisam sretan. Mislim da način nije optimalan. Druga stvar. Pošto je tu ministar gospodarstva postavlja se pitanje i drugih sirovina i malo vodimo računa o tome u Hrvatskoj, primjerice tržište i cijena plina koja opterećuje hrvatsku industriju. O njoj nitko ne govori. To smo prepustili da određuje INA. Znamo da sada presudnu ulogu u INA-i ima mađarska strana i onda ne treba čuditi kada hrvatski potrošači, industrija hrvatska plaća 20, 30% skuplji plin nego šta to plaća industrija u Mađarskoj. I tu očekujem također od Vlade Republike Hrvatske da se uključe aktivnije i pomogne hrvatsku industriju kako bi bila konkurentnija pogotovo što se radi o većinom industriji koja radi za izvoz kako bi bila konkurentnija na europskom i svjetskom tržištu. Tu se nije napravilo gotovo ništa osim naravno što smo prepustili da nemamo više nikakvog utjecaja na to kakva će biti cijena plina prema hrvatskim proizvođačima, a pogotovo zato šta INA ima i koncesiju na naše izvore i dvije trećine je hrvatskog plina koje INA plaća po ja bih rekao niskim i smiješnim cijenama i ostvaruje velike profite na tom poslu. I pozvao bih evo ministra da progovori i o tom problemu, jer mnogi naši proizvođači i naša industrija ja bih rekao i stenje pod tim troškovima, a evo ga sada kada smo se našli oko pitanja aluminija iz Mostara brzo smo našli rješenje. Dali smo prijedlog zakona u Sabor. Ali kada se radi o našoj industriji to nam ne ide baš tako brzo i ne polazi nam tako brzo od ruke. Na kraju, ako je ikako moguće do kraja rasprave, vjerujem da ne promijeniti ovu odredbu da tu konačnu cijenu ne određuje HERA nego Vlada. Mislim da bi bilo prikladnije i normalnije rješenje nego da HERA određuje nešto na šta i po informacijama nema nikakvog utjecaja niti ikakvih saznanja. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Ante Kulišić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Kao zastupnik Šibensko-kninske županije podržavam i pozdravljam donošenje ovog Zakona kojim se prvenstveno omogućuje normalan nastavak proizvodnje šibenskog TLM-a kao stožernog, gospodarskog subjekta Šibensko-kninske županije o kojem ovisi ne samo 1000 obitelji, radnika zaposlenih u valjaonici, prešaonici već i mnogi drugi kooperanti, poduzetnici koji se bave preradom aluminija i direktno su vezani uz TLM. Ovim prijedlogom zakona prvenstveno se želi omogućiti razvidno transparentno trgovanje domaćih opskrbljivača i trgovaca električnom energijom sa kupcima u inozemstvu pod istim uvjetima pod kojima se prodaje i domaćim kupcima a u slučaju kada je to državi u strateškom interesu što je kad je u pitanju TLM svakako slučaj. Prihvaćanjem ovih izmjena i dopuna stvorit će se pravne pretpostavke sukladno kojim će HEP kao trenutno jedini opskrbljivač električnom energijom u Hrvatskoj moći potpisati ugovor izravno s mostarskim "Aluminijem" koji će onda u suradnji sa šibenskim TLM-om nastaviti isporuku strateške sirovine za nastavak proizvodnje u TLM-u. Ovdje moram naglasiti kako je šibenski TLM prošlu godinu završio sa prihodom od oko 150 milijuna eura što je impresivna brojka ne samo za grad Šibenik i županiju, nego i za Republiku Hrvatsku. Naime, TLM je važan sudionik u hrvatskom izvozu s obzirom da izvozi oko 80% svojih proizvoda. Naglašavam da se ovdje radi o važnoj gospodarsko-političkoj odluci. Trokut "Aluminij" Mostar, TLM Šibenik i luka Ploče od posebnog je interesa za Hrvatsku budući da je Hrvatska 12 postotni vlasnik u "Aluminiju", da s druge strane sve robe koje ulaze u "Aluminij" idu preko luke Ploče što čini značajan dio njezinih kapaciteta. Ovo je dokaz da se problemi poput ovog na koji je naišao šibenski TLM mogu konstruktivno riješiti dijalogom, a ne pozivanjem na štrajk i blokadu prometnica i autoceste kao što su to činili aktualni čelnici grada Šibenika koji tezama o Šibeniku kao gradu potpuno zaboravljenom od strane državnih institucija, gdje se cijepljenjem od investicija s više razine dovode u zabludu građani Šibenika. Kada se zbroje samo aktualne investicije u Šibensko-kninsku županiju trenutno se u ovaj prostor ulaže preko 78 milijuna eura što državnog novca, što novaca iz EU fondova. Pozdravljam ovom prilikom i predsjednika HUS-a, gospodina Matijaševića koji je dao podršku ovog prijedlogu i zahvaljujem u ime žitelja Šibensko-kninske županije, a još jednom pozdravljam ovu odluku Vlade i ovom prilikom želim zahvaliti svima koji su sudjelovali u procesu donošenja ovakve odluke. Podržat ću ovaj prijedlog zakona. Hvala lipa.
Hvala. Gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Zapravo je u dosadašnjim raspravama već puno toga rečeno pa ću ja svoju raspravu i maksimalno skratiti. Međutim, reći ću neke važne odrednice za koje mislim da treba naglasiti, a koje su naravno vezane za ovaj Zakon. Dakle, prije svega treba reći da se ovaj Zakon donosi zbog potreba usklađivanja sa novonastalim gospodarskim uvjetima, a ujedno i zbog posebnog gospodarskog interesa kada za domaćeg poduzetnika treba proizvesti sirovinu koja se ne proizvodi u Hrvatskoj, a takvi privremeni aranžmani mogu mu omogućiti restrukturiranje i osposobljavanje za tržišnu utakmicu. Dakle, u slučajevima kada domaći poduzetnik koristi sirovinu ili poluproizvod inozemnog poduzetnika kao stratešku sirovinu za vlastitu proizvodnju omogućeno je, ovaj zakon će omogućiti da se od inozemnog poduzetnika opskrbljuje električnom energijom u onim količinama koje su potrebne za proizvodnju te strateške sirovine. Na taj način omogućit će se da se na vrlo transparentan način, a koji će naravno biti i pod nadzorom nadležnih institucija, dakle prije svega Hrvatske energetske regulatorne agencije domaći poduzetnik osigurava neophodnu ulaznu sirovinu koja se proizvodi električnom energijom isporučenom po uvjetima kao da je isporučena domaćim kupcima. HERA će imati važnu ulogu jer će obavljati nadzor i provjeravati ispunjenje uvjeta kroz razdoblje važenja ugovora, kojima se uređuje isporuka električne energije inozemnom poduzetniku. Dakle oni koji se bave opskrbom električne energije mogu pod istim uvjetima sklapati posebne odnose s kupcima u inozemstvu, kad je to naravno državi u posebnom, odnosno strateškom interesu. Šta na konkretnom primjeru to znači, kao što smo danas već imali prilike čuti? To dakle znači da će HEP kao trenutno jedini opskrbljivač električnom energijom u Hrvatskoj, moći poslovati sa aluminijem iz Mostara, a koji će onda nastaviti isporuku strateške sirovine za nastavak proizvodnje u TLM-u. Ono što je vrlo važno, a posebice u današnjim uvjetima, jest da ovaj zakon omogućava gospodarsku aktivnost, odnosno prije svega nastavak proizvodnje u TLM-u, nadalje omogućuje spašavanje izravno 900 radnih mjesta u Šibeniku, i posredno svim kooperantima koji koriste aluminij iz TLM-a za svoje finalne proizvode, a to je još oko 2 tisuće radnih mjesta. Ono što isto tako treba naglasiti, a što smo danas mogli čuti je da ovaj zakon nije jednokratan, i niije vezan samo za slučaj TLM-a, već će se odnositi na sve slične situacije, što će naravno značajno doprinijeti i povećanju gospodarske aktivnosti, ali i očuvanju radnih mjesta. Na kraju važno je istaknuti da su ove dopune zakona pozdravili i Hrvatska udruga sindikata, i Hrvatski sindikat metalaca, a Hrvatska udruga sindikata se i nama zastupnicima obratila posebnim pismom, kojim traži našu podršku i to prije svega zato što ovaj zakon ide u smjeru zaštite interesa, i u korist radnika, ali i njihovih obitelji. Ja ću svakako dati punu podršku donošenju ovoga zakona, na što isto tako pozivam i ostale zastupnice i zastupnike u Saboru. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine ministre sa suradnicima, štovani ministre potpredsjedniče. Ovaj zakon svakako valja podržati iz pragmatičnog razloga, zato što će on zaista zaštititi veći broj radnih mjesta u Republici Hrvatskoj, osigurati sigurnu dobavu sirovine tvornici lakih metala u Šibeniku, i to su dobre strane ovog zakona. Međutim postavlja se zaista pitanje o tome u obrazloženju zakona nismo ništa imali prilike vidjeti, u kojem je on odnosu prema trećem energetskom paketu kojeg mi moramo ovdje usvojiti, u kojem je on odnosu prema ispregovaranom poglavlju 15. vezano uz pristupanje Republike Hrvatske u Europsku uniju, jer sjetimo se malo što piše u Progres Reportu, dakle izvješću o napretku Republike Hrvatske vezano uz pridruživanje u punopravno članstvo Europske unije. Kaže da je dobar progres, da dobar napredak je zabilježen, ali još uvijek nije sve riješeno, pogotovo na području energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije. Tu je zatim i problem nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja, gdje evo imamo i problem ovog skladišta radioaktivnog otpada koje nije sustavno riješeno, i to također ulazi u ovaj pregovarački dio chapter 15. Nesumnjivo se u Republici Hrvatskoj radioaktivni otpad generira normalnim radom industrija, istraživačkih postrojenja, i on se negdje mora zbrinuti. Ja ne govorim, još jednom ponavljam, o nuklearnom otpadu koji nastaje u redovnim radom nuklearne elektrane Krško koji je Republika Hrvatska 50 postotna vlasnica, ja govorim o radioaktivnom otpadu, dakle o svim onim tvarima koji nastaju i u nuklearnim medicinama, istraživačkim aktivnostima hrvatskih instituta i sveučilišta, zatim u gospodarskim aktivnostima, pa i o rezidualima vezano uz neke prijašnje prakse zbrinjavanja radioaktivnih gromobrana, javljača požara, industrijskih izvora itd. Dakle sad imamo situaciju koja je gora od nikakve, budući da se ne zna i ne može taj materijal nigdje uskladištiti. Vlada se nije dakle odredila kako taj problem kani u bližoj budućnosti rješavati, što bi posljedično moglo imati i znatnih posljedica na ovo privremeno zatvoreno poglavlje 15. Također potrebno je i više pažnje obratiti i na energetsku učinkovitost, obratiti pažnju na alternativne obnovljive izvore energije, i time bi se vjerojatno energija učinila dostupnijom i potrošačima u gospodarstvu i u normalnim, odnosno građanstvu. Jer sigurni putevi opskrbe energije posljedično imaju nesumnjivo i utjecaja i na cijenu. Imali smo danas prilike vezano uz ovaj zakon o kojem raspravljamo čuti da će on biti i neka vrsta predloška po kojem će se rješavati i ostali slični slučajevi, jer možemo mi sada isto spomenuti i Petrokemiju, i tamo je veliki broj radnika, obitelji koji rade svoj posao, i kojima bi sigurna i jeftinija energija bila vrlo važna za proizvodnju. Postavlja se pitanje zašto se na ovaj zakon ili ova situacija sa Tvornicom lakih metala nije iskoristila da se napravi jedan sustavni zakon koji bi sve povlaštene proizvođače stavio u isti odnos i položaj ne privilegirajući jednog ili drugog u odnosu u međusobnom njihovom suodnosu? Tek onda bi se moglo reći da se vodi jedna sustavna briga o tom izuzetno važnom sektoru. Ovako se i postavlja pitanje što će nam reći naši prijatelji u Europi ako rješavamo parcijalno ove vrlo, vrlo kompleksne situacije prebacujući HERA-i u biti "vrući krumpir". I upravo se još jednom osvrnimo i na ovo Izvješće o napretku RH gdje se upravo prigovara Republici Hrvatskoj odnos prema HERA-i koja nije prema mišljenju Europske komisije zaista zaživjela u svojoj punoj neovisnosti. Pa se i postavlja pitanje što ovaj zakon znači u kontekstu tog prigovora. Općenito u RH i u ovom Saboru je jedan vrlo veliki problem na djelu, a to je da zakoni se ne stavljaju u međusobne odnose i često se dešava, sad ne prigovaram isključivo Ministarstvu gospodarstva nego se radi o generalnoj općoj pojavi da su zakoni u međusobnoj koliziji i da se to ispravlja u hodu. Pa tako i ovaj zakon u odnosu na sve ove europske pravne stečevine, nije jasno koliko on zapravo krši europske acquise, ali kao što rekoh iz čiste pragme valja ga podržati, a onda ćete valjda vi imati određeno vrijeme, par mjeseci, da domislite neko sustavnije rješenje. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Završni osvrt, ministar gospodarstva, rada i poduzetništva Đuro Popijač. Izvolite ministre.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Prije svega naravno zahvaljujem svima, a mislim da je to najveći dio vas uvaženih zastupnika razumjelo razloge i podržalo izmjenu, odnosno ovaj novi, izmjenu zakona i mislim da to ne treba posebno spominjati iako ja nisam govorio direktno o TLM-u i Aluminiju, ali naravno vi ste zapravo u svojim osvrtima rekli manje-više sve što se tiče odnosa koji će biti uspostavljen i razloga na kraju krajeva neposrednog povoda samog donošenja ovog zakona. S tim naravno omogućavamo da HEP započne pregovore i sa TLM-om i sa Aluminijom o konkretnim i ugovornim obvezama i odnosima između tih triju poslovnih i energetskih u krajnjoj liniji subjekata. Spominjali ste i otvarali razne teme. Dakle, od investiranja u energetski sustav, naravno ne znam kako vam je promaklo, dakle nekima od vas poštovanih zastupnika, upravo je energetski sektor jedan od najinteresantnijih i najpoželjnijih gospodarskih sektora za investitore. Mi zapravo najveći interes za investiranje upravo u Hrvatskoj imamo u energetski sektor. I to će vjerojatno vrlo skoro biti i potkrijepljeno konkretnim rezultatima. Za samoobnovljive izvore, dakle za vjetroparkove mi imamo dosada iskazan interes za preko 770 proizvodnih objekata i samo Ministarstvo gospodarstva je izdalo preko 400 odobrenja koji su preduvjet za ishođenje lokacijskih dozvola. Naravno, vama je isto tako poznato koliko je i dosada vjetroparkova izgrađeno i koji su u fazi, u određenim fazama pripreme i izgradnje. Mnogo ste pažnje posvetili u vašim izlaganjima trećem energetskom paketu. Naravno Vlada Republike Hrvatske je svjesna toga. Unazad nekoliko mjeseci provode se intenzivne javne rasprave upravo oko varijanti implementacije obveza trećeg paketa,i sutra je jedna od tih javnih rasprava u Ministarstvu gospodarstva i pozivam sve one koji žele se uključiti, a vjerujte da u tim raspravama sudjeluju najeminentniji stručnjaci iz Hrvatske u ovom području, da se priključite i da dajete svoj doprinos kako bi se izdefinirala najbolja moguća rješenja, a prepoznajem u biti na neki način ono što je gospodin Linić govorio da on zagovara upravo varijantu odvajanje proizvodnje od prijenosa. O tome svemu se u elektroenergetskom sustavu Hrvatske, o tome se svemu razgovara sa meritornim ljudima u Hrvatskoj. Mi želimo zaista sa širokim krugom zainteresiranih doći do najkvalitetnijih odluka i rješenja i vi ćete uskoro biti naravno ovdje i svjedoci izmjenama zakona i donošenje novih zakona. Pripremaju se 4 nova energetska zakona koji će u biti odraditi sve ono što je naša obveza za treći paket. I točno je dakle da će se i Hrvatska energetska regulatorna agencija upravo i tim novim zakonom i snažiti i dalje i njihova pozicija, a i ovaj amandman upravo ide u tom smjeru da se potvrđuje HERA-na uloga u definiranju tarifnih sustava i definiranju cijena. Spominjali ste i privatizaciju TLM-a, dobro vjerojatno je ova tema otvorila mnogo prilika za raznorazne evo teme i diskusija pa ja bih samo želio reći, a to je već i ovdje spomenuto da je planom restrukturiranja kojega je preuzeo konzorcij koji je uključen, koji je u fazi privatizacije i pristupio tom projektu, dosada investirao preko 67 milijuna eura. Plan restrukturiranja treba biti i čitav program završen do 2014. godine kada se i predviđa oko 117 milijuna eura ukupnih investicija i sredstava koje će uložiti taj konzorcij i u tehnologiju i jedan dio u obrtna sredstva, ali i u razvoj daljnjih proizvoda. Mislim da je kao što je ovdje i rečeno ovo zaista jedna prava prilika, dakle da se i kroz Aluminij Mostar koji je na neki način i tehnološka pretpostavka za isporuku sirovine TLM-u jer TLM je usko povezan za upravo proizvod koji proizvodi Aluminij, znači on je investirao određena sredstva i u opremu Aluminij davnih godina. On je tehnološki definirao upravo sa Aluminij Mostar način i leguru i sastav i kvalitetu te sirovine koja omogućava upravo TLM da proizvodi takav proizvod, a na sam proizvod TLM-a je vezano niz hrvatskih proizvođača raznih aluminijskih proizvoda. I žao mi je što nije tu i gospodin iz Istre gdje je jedan od najvećih pritisaka upravo bio iz Istre jer jedan uvaženi proizvođač aluminijskih proizvoda bio vrlo zabrinut za opstanak svoje industrije u Istri ukoliko se nešto dogodi sa TLM. Tako da mislim da je ovo još zaista se svima skupa zahvaljujem na podršci ovom zakonu. Ja bih želio još samo napomenuti da kao predstavnik Vlade prihvaćam dva amandmana koja su podnešena na ovaj zakon zastupnika Gorana Marića i Odbora za gospodarstva. Evo s tim zaključujem svoj završni osvrt. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o dopuni o tržištu električne energije, hitni je postupak bio, P.Z. broj 695. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za gospodarstvo i zastupnik Goran Marić. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane te se o njima ne glasuje, jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona, sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni o tržištu električne energije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je donesen jednoglasno, 100 glasova.
Prelazimo na sljedeću točku 2. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 701 Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Damir Kontrec će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnici. Pred vama je Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika s KOnačnim prijedlogom zakona. Ovaj zakon ima dva dijela. U prvom dijelu usudio bih se reći da se provodi daljnja reforma upravnog sudovanja budući se određuje koeficijenti za suce budućih prvostupanjskih sudova odnosno Visokog upravnog suda RH dok se u drugom dijelu određuje da će se dodaci koji bi po članku 5. Zakona pripadali dužnosnicima koji su raspoređeni na mjesta zamjenika predsjednika suda, odnosno zamjenika čelnika drugih pravosudnih tijela odnosno sudaca koji obavljaju poslove predsjednika odijela ili voditelja odijela da se ti dodaci neće primjenjivati u 2011. godini. Zahvaljujem.
Hvala. Izvjestitelji Odbor za zakonodavstvo, predsjednik Odbora gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajnici, kolegice i kolege. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora je na 113 sjednici održanoj 25. siječnja 2011. godine, raspravljao o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika s Konačnim prijedlogom zakona, a koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 20. siječnja 2011. godine. Odbor za zakonodavstvo podupire donošenje ovog zakona i ne protivi se prijedlogu predlagatelja da se ovaj zakon donese po hitnom postupku, kao ni prijedlogu da stupi na snagu na dan objave u Narodnim novinama. Istodobno odbor ocjenjuje da je povratno djelovanje utvrđeno u odredbi članka 3. ovog zakona predloženo iz osobito opravdanih razloga. Na tekst konačnog prijedloga zakona odbor nema primjedbi. Hvala lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospođa zastupnika Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će prijedlog Zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika s KOnačnim prijedlogom zakona. Radi se o jednom vrlo kratkom zakonu rekla bih od svega 3 članka. Prvim člankom zapravo se reguliraju plaće novoustrojenih specijaliziranih sudova upravnih sudova i Visokog upravnog suda. Ovo su sudovi kao što znate koji su ustrojeni sada kao i prvostupanjski upravni sudovi obzirom i na Konvenciju Vijeća Europe i na Europsku pravnu stečevinu s kojom je trebalo uskladiti naše zakonodavstvo, a koji predviđaju da upravni sudovi postanu sudovi pune jurisdikcije. Stoga na ovu odredbu članka 1. ne možemo se ne složiti da se koeficijenti plaća sudaca u tim specijaliziranim upravnim sudovima i Visokom upravnom sudu zapravo usklade sa plaćama do sada postojećih specijaliziranih sudova, a to su trgovački sudovi. Ja vjerujem da će se možda obzirom da se radi ovdje o samo jednoj izmjeni i dopuni radi omogućavanja funkcioniranja novoustrojenih sudova, no svakako ostaje mjesta i za jednu raspravu u okviru pravosuđa i za jednu podrobnu analizu da se vide odnosi koeficijenata unutar i rasponi koeficijenata unutar sudova poglavito prvostupanjskih sudova, općih i specijaliziranih i odnosa unutar sudova nižeg i višeg stupnja. Ali kao što sam rekla to možda u nekom budućem zahtjevu kada se bude cjelovito raspravljala ova materija. Pokazatelje za to svakako imamo i možemo imati jer rekla bih da je sudački posao jedan od najmjerljivijih poslova koji se plaćaju iz državnog proračuna, bilo da se o učinkovitosti mjereći norme sucima, bilo da se radi o kontroli kvalitete mjereći omjere potvrđenih, ukinutih ili preinačenih odluka. Naravno da evo i Ministarstvo pravosuđa i cijeli sustav praćenja rada sudaca osim kroz koeficijente treba vrednovati odnosno treba paziti i na ujednačenje opterećenja sudova i sudaca. Svakako vidimo da je mjerama racionalizacije mreže sudova već postignut značajan napredak na ujednačenju opterećenja sudaca, ali ovo sustavno praćenje treba provoditi i dalje usklađivati odluke o broju sudaca u pojedinim sudovima da bi se postiglo zaista ujednačeno opterećenje pojedinih sudaca odnosno sudskih referada jer još uvijek imamo situacije da tu postoje značajne razlike pa ponegdje i veliki omjeri, čak u odnosu 1:3 ili 4, što se naravno onda u konačnici odražava i na učinkovitost i kvalitetu suđenja u takvim sudovima. Evo da zaključim, što se tiče koeficijenata i utvrđenja koeficijenata to u cijelosti podržavamo. U članku 2. ovaj zakon određuje kao i dosadašnjih godina daljnju odgodu primjene članka 5. osnovnog zakona koji određuje da se odgađa primjena odredaba o dodacima na plaću za zamjenike predsjednika, čelnika pravosudnih tijela i predsjednika odjela u pravosudnim tijelima jer za to nisu osigurana dostatna sredstva. Ali rekla bih da je to i u praksi riješeno na način, dakle nije ostalo kao neriješeno područje, na način da se ovi dodatni poslovi koje suci u tim sudovima obavljaju, rješava na način odnosno taj dodatni rad se honorira onda kroz olakšice u normi rješavanja predmeta. I konačno, članak 3. koji predviđa retroaktivnu primjenu, naime sukladno Ustavu Republike Hrvatske koji osim opće odredbe i principa da zakoni djeluju erga omnes, tek nakon objave i prolaska roka za upoznavanje sa zakonom, dakle vacatio legis, a samo iznimno iz posebno opravdanih razloga samo pojedina odredba zakona može imati povratno djelovanje. Obzirom da se radi o potrebi obračuna plaća sudaca od 1. siječnja 2011. godine, da bi ona mogla biti izvršena na način kao i do sada potrebno je ovdje primijeniti ovu retroaktivnu primjenu. Evo zbog svega toga klub HDZ-a podržava ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HNS-a, HSU-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo iz Vlade, kolegice i kolege. I klub Hrvatske narodne stranke-Liberalni demokrata odnosno Hrvatske stranke umirovljenika također će podržati ovaj Prijedlog zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, međutim dužnost nam je upozoriti na nekoliko elemenata. Dobro je dakle da se s ovim prijedlogom došlo sada, na neki način na vrijeme jer svi znademo da je proces ispunjenja mjerila u poglavlju 23. sada praktički u finalu i do 11. veljače dužni smo izvijestiti o svemu što smo proveli u ispunjavanju mjerila za poglavlje 23. Na temelju toga izvješća koje dakle valja zaključiti vrlo, vrlo skoro, 11. ožujka odlučivat će se o tome da li će se poglavlje zatvoriti ili ne. Ukoliko se ne zatvori to je dodatna komplikacija na našem put ulaska u Europsku uniju jer će cijeli ovaj postupak bitno otežati i odložiti. Zato je važno da u ovih 6 od 10 mjerila u kojima se od nas očekuje vrlo konkretno izvješće o konkretnim poduzetim aktivnostima i pomacima gdje se stvari ne tiču samo isključivo promjene zakonskih propisa, već i konkretnih događanja povodom tih izmjena u našem pravosudnom sustavu i miljeu. Dakle da to izvršimo na vrijeme, kvalitetno i da shvatimo da to radimo zbog sebe. Što se konkretno tiče ovoga prijedloga zakona dakle nama također nije jasno zašto se čitavo vrijeme uredbama i to iz godine u godinu, a sada i zakonom zapravo članak 5. matičnoga odnosno temeljnog zakona gdje se rade dopune, stalno odgađa njegova primjena. Radi se, podsjetit ću, o odredbi Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika kojom je regulirano pitanje dodataka na plaću jer eto navodno Vlada nije osigurala pa tako godinama zaredom dostatna sredstva za realizaciju ove odredbe. Nije fer čini nam se da se to radi na ovakav način jer ako je to već sustav i ako kolegica Lovrin kao bivša ministrica pravosuđa i sama kaže da se ovo pitanje na neki način kompenziralo na način da se dodatni rad honorira u normi rješavanja predmeta sudaca odnosno pravosudnih dužnosnika onda ne vidimo uopće razloga zašto se to nalazi u zakonu. Tu odredbu je trebalo iz zakona izbaciti, a kad se steknu uvjeti za osiguranje sredstava za dodatak na plaću pravosudnih dužnosnika o kojima je ovdje riječ, onda tu odredbu treba i uključiti. Ovako je ona smiješna, iz godine u godinu se samo ponavlja mantra neće se primjenjivati ove godine nego na sveto nigdarjevo. I to smo se sad doveli u situaciju da to definiramo u drugoj polovici siječnja dakle retroaktivno. To nije dobro i nije dobro kad se u ovakvim situacijama pozivamo na odredbu Ustava koja dozvoljava u iznimnim slučajevima primjenu retroaktivnog načela. Ako to na plaćama rješavamo odnosno koristimo nisam siguran da je to dobro korišteno i toga Vlada mora biti svjesna. Prema tome, nije nam jasno zašto se uopće dovodi u tu situaciju. Podržat ćemo ovaj prijedlog zakona, ali molimo da se na umu imaju takvi detalji jer oni dovode u nezgodnu situaciju i same suce. Recimo, ako je danas 26. siječnja oni su od 1. do današnjega dana ove godine s pravom mogli računati na obračunate dodatke na plaću. I što će se sad dogoditi, sad odjednom kažemo ne, ne može, upravo ovih dana, sljedeći tjedan kad vam ide obračun plaće ponovno će vam se dogoditi ono što se dogodilo i lani i preklani i prije te godine i prije te godine. Pa nisu oni naivni oni to očekuju i njima je to jasno. Ali pa to su ljudi koji znaju čitati propise, pa je njima vjerojatno to smješnije nego što je nama. Hvala lijepo.
Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava donošenje ovog prijedloga zakona, naravno jer je sasvim logično nakon ustrojstva Višeg upravnog suda i upravnih sudova koji će biti sudovi pune ingerencije što znači da će provoditi rasprave. Da je raspravno načelo jedno od temeljnih načela i da je to bio osnovni prigovor što fali našom upravnom sudovanju. I logično je onda da će tim sudovima kao i svim ostalim sudovima biti i predsjednik suda jednako tako i sa sucima. Međutim, zaista ovdje je nešto i prije mene rekla kolegica govoreći u ime kluba HDZ-a da se zaista treba otvoriti i pitanje preraspodjele, odnosno pitanje odnosa između koeficijenata odnosno da budemo vrlo konkretni između plaća sudaca određene razine. Mi svi znamo i ovo je sada više nedopustivo da suci općinskih sudova kao i općinski državni odvjetnici imaju najmanje plaće. Istina je, netko će reći oni su i najniži u toj sudbenoj hijerarhiji. Međutim, da li je s obzirom na omjer maksimuma koji je 7,86 koji ima predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske i sudac Općinskog suda 3,11. Da li je opravdana tako velika razlika kada znamo kako sav teret sudovanja najveći teret snose upravo suci općinskih sudova, da se kod njih sliva najveći broj predmeta i da oni snose najveći teret sudovanja u Republici Hrvatskoj. Osim toga nije zanemariva ni činjenica od toga ne možemo pobjeći da suci općinskih sudova kao i zamjenici općinskih državnih odvjetnika u velikoj većini su žene. Što je hijerarhija veća prevladavaju muškarci. Mi kad govorimo o nekim temama onda ne možemo govoriti samo kad govorimo o tim temama, nego i kad se ovi problemi javljaju ovdje. Prema tome, najveći teret snose upravo suci općinskih sudova i nedopustiva je u današnjim uvjetima sudovanja ova razlika koja se razvila u toj sudskoj hijerarhiji. Na kraju krajeva nije pravedno. To su suci koji moraju donijeti pravdu strankama, a sami trpe određenu nepravdu. I ja mislim da je konačno došlo vrijeme da se o tome počne razmišljati pa da vidimo što i sama struka među sobom govori, iako tu počesto i nije bilo solidarnosti. Jer kad smo mi za vrijeme koalicijske vlasti imali snage izjednačiti plaće državnim odvjetnicima istog ranga kao što imaju i suci na adekvatnim sudovima da to nije baš dobro među sucima dobro odjeknulo. Prema tome, u tom smislu očekujemo i veće solidarnosti. Mislim da ćemo onda doći do pravednijeg i pravilnijeg rješenja. Šta se tiče ove druge izmjene koja se odnosi na neprimjenjivanje ovih dodataka, evo iako ćemo mi podržati donošenje ovog prijedloga zakona, ipak sa žaljenjem moramo konstatirati da Vlada nije imala toliko snage pa na kraju krajeva i da pronađe sredstva jer ovo nisu toliko velika sredstva koja bi opterećivala, koja bi toliko opterećivala državni proračun s jedne strane. A s druge strane dala bi do znanja upravo i jedan signal prema pravosudnoj vlasti da evo dok se svi odriču da njima se ne uskraćuje i ovaj dodatak pogotovo što mi ovdje svakim donošenjem zakona nove prerogative, nove obveze se slivaju na suce. A situacija zadnjih nekoliko godina je takva da sve manji broj sudaca se imenuje. Osnovni razlog je dakle nepopunjeno, još uvijek postoje nepopunjena sudačka mjesta. Osnovni razlog je nedostatak sredstava u državnom proračunu. S druge strane počesto nekritično kao prihvaćanje kritika iz Europske unije da mi imamo previše veliki broj sudaca na broj stanovnika. I to je točno. Međutim, tim i takvima treba reći kao što smo upravo govorili da je naš osnovni problem što imamo veliki broj predmeta i to im treba odgovoriti. Je li zbog toga vlast kriva? Je li tko je kriv? Je li naš narod ... [[Govornica se ne razumije.]] Ja vjerujem da nije, da su to još i naslijeđeni problemi zaostataka i da ćemo vjerojatno sad ćemo raspravljati i o Zakonu o mirenju da zaista smognemo zajedničke snage da je mirenje jedini izlaz da se rastereti pravosuđe i da tu, dakle ono što smo propustili do sada učiniti, ali o tome će biti malo kasnije riječi, da tu ne može biti nikakvog politiziranja, da je to jedini izlaz iz ove krize koja još uvijek vlada pravosudnim sustavom zbog zatrpanosti predmeta. Evo toliko. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Nedavno donesenim zakonima i to Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima i Zakona o područjima i sjedištima sudova ustrojen je Visoki upravni sud Republike Hrvatske sa sjedištem u Zagrebu i Upravni sudovi u Zagrebu, Splitu, Rijeci i Osijeku kao specijalizirani sudovi, a koji bi trebali započeti s radom 1. siječnja 2012. godine. Imajući u vidu potrebu provođenja postupka imenovanja sudaca kako bi navedeni sudovi mogli započeti sa radom 1. siječnja 2012. godine predloženim zakonom o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika određuju se koeficijenti za izračun plaće za predsjednika Visokog upravnog suda Republike Hrvatske i suce Visokog upravnog suda Republike Hrvatske kao i koeficijenti za izračun plaće predsjednika i sudaca Upravnih sudova. Nadalje, predlaže se odgoda primjene odredbe članka 5. Zakona u 2011. godini kojom je propisano da pravosudni dužnosnik raspoređen za zamjenika predsjednika suda, odnosno zamjenika čelnika drugog pravosudnog tijela ili sudac koji obavlja poslove predsjednika, odnosno voditelja odjela ima pravo na dodatak na plaću obzirom da bi primjena ove odredbe zahtijevala povećana sredstva za plaće te da se ova odredba nije primjenjivala i u 2010. godini temeljem Uredbe o dopuni Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. S obzirom na iznijeto podržavam donošenje Zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče, uvaženi državna tajnice, državni tajnici. Pred nama je zakon koji je relativno kratak, i koji je dobio svoj smisao, dobit će tek svoj smisao kad ga izglasamo, prema onome što smo prije nekoliko mjeseci donijeli, a to su Zakon o ustrojavanju upravnih sudova, kao posebno specijaliziranih sudova, što je daljnja reforma hrvatskoga pravosuđa pred evo završetak pregovora i nadamo se brzi ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju. Ovaj zakon definira koeficijente sucima upravnih sudova. Ja bih se složio sa prijedlogom da ubuduće ti koeficijenti budu po razinama sudovanja, a i po razinama opterećenosti, jer nije svaki sudac jednako opterećen, posebno ovdje u upravnim sudovima, nije ista razina opterećenosti suca najniže razine upravnoga suda i predsjednika općinskoga suda, tako da u vremenu koje je pred nama imamo mogućnosti da to malo razmotrimo i prokomentiramo, i da ljudi budu adekvatno plaćeni za svoj posao koji obnašaju, koji nije nimalo lak, a i to je ujedno i doprinos i ovome članku 5. kojega stalno odgađamo, ja se nadam da će 2012. godine ili 2013. kad postanemo punopravna članica Europske unije ipak se iznaći dovoljno sredstava i za ovaj članak, jer on zaista možda nema smisla ako ćemo ga ovako odgađati, pa retroaktivno primjenjivati hrvatski Ustav. Vjerujem da će i opterećenje sudova, mi smo na, jučer na Odboru za zakonodavstvo tri sata razgovarali o zakonima, i vidimo da mi čim nešto donesemo već stiže nova direktiva iz Europske unije, bit će puno posla, puno zadataka za naše suce samim ulaskom u Europsku uniju, jer nije dovoljno izvršiti samo pregovore, treba … [[Ne razumije se.]] uđemo, postanemo punopravna članica znati i primijeniti sve te zakone, i znati brzo i efikasno reagirati na svaku promjenu koja će iz Bruxellesa biti puno brža nego što smo mi možda navikli trenutno u našem pravnome sustavu. Ja vjerujem da će gospodarska situacija, s obzirom na sve pozitivne pomake i mjere koje je donijela Vlada Republike Hrvatske, kroz mjere gospodarskoga oporavka, kroz ona naša tri nacionalna interesa, to je izlazak iz gospodarske krize, ulazak Hrvatske u Europsku uniju i borba protiv korupcije bez ijednog kriminala dobiti svoj smisao, a to je i smisao i ovoga zakona i svih onih zakona koje smo donijeli i Pravosudna akademija, i Državna škola za pravosudne dužnosnike, i specijalizirani sudovi, to je sve naša težnja ka jednom izvornom i savršenom hrvatskom pravosuđu, te preduvjet kvalitete našeg članstva u Europskoj uniji. Čvrsto vjerujem da će sve mjere koje je Vlada donijela dobiti svoj i cilj i rezultat ulaskom u Europsku uniju i donošenjem svih ovih zakona, a vjerujem da će i članak 5. dobiti svoj smisao, da svi oni koji se trude i rade u pravosuđu bude adekvatno plaćen za svoj posao. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnice, državni tajnici, kolegice i kolege. Pa evo, ja ću na samom svom početku svog izlaganja kazati da ja apsolutno podupirem ovaj prijedlog zakona, i to u oba njegova segmenta, naime imali smo prilike već do sada čuti da se, iako je to kratak zakon, sa malo članaka ipak sastoji od dva dijela. Prvi ovaj dio je zapravo se naslanja na ono što kolokvijalno govorimo, ili kažemo reforma upravnog sudovanja. Naime ovo je zapravo jedna točka na i, kad govorimo o reformi upravnog sudovanja, primjeni Zakona o općem upravnom postupku, i mogućnosti funkcioniranja novokonstituiranih ili osnovanih sudskih institucija, dakako da se radi o upravnim sudovima, i to i Visokom upravnom sudu sa sjedištem u Zagrebu, ali i upravnim sudovima sa sjedištem u Osijeku, Zagrebu, Rijeci i Splitu. Naime stvaraju se osnovne pretpostavke, ili ona krajnja pretpostavka da cijeli taj sustav u okviru reforme pravosuđa profunkcionira kao što je vidljivo iz obrazloženja ovoga zakona, dakle sa 1.1.2012. godine. I tome se nema što, ono što se kaže, dodati pogotovo ne onoga što su kazali uvaženi zastupnici u ime klubova, a imali smo prilike čuti u pojedinačnim raspravama. Drugi dio ovoga zakona naravno odnosi se na onaj dio koji je dosad bio reguliran uredbom, a odnosi se na dodatke na plaće sudaca. Mislim da je ovo jedino moguće rješenje danas, dakle da se zakonom to regulira, ne samo što je to uistinu i zakonska materija, i što je to bilo regulirano uredbom, a koja ima svoj vijek trajanja ili rok do kada važi. Taj rok je istekao 31.12. prošle godine. Dakle apsolutno podupirem ovaj prijedlog zakona, i shvaćam ga kao još jedan od napora Vlade Republike Hrvatske, resornog ministarstva, Ministarstva pravosuđa da se ove reformske procese, koji su započeti dovrše na najbolji mogući način. Dakle ovdje se radi o dovršetku ovog dijela reforme pravosuđa koji je naslonjen na reformu upravnog sudovanja, samim ovim zakonom i svim onim zakonima koje smo donijeli do sada, dakle steći će se sve zakonske pretpostavke, svi preduvjeti da taj segment pravosuđa u svoj svojoj punini profunkcionira 1.1. iduće godine. U tom smislu još jednom potpora ovom prijedlogu zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Drugo, Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika, bio je hitni postupak, P.Z. broj 701. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Vlada Republike Hrvatske predložila je i posebno obrazložila potrebu za povratnim djelovanjem nekih odredbi konačnog prijedloga zakona. O tome su se očitovali matični saborski odbori, Odbor za zakonodavstvo. Sukladno članku 154. Poslovnika, zaključno ćemo utvrditi da li za povratno djelovanje pojedinih odredbi postoje osobito opravdani razlozi. Dakle tko je za zaključak koji glasi: za povratno djelovanje pojedinih odredbi Zakona o dopunama Zakona o plaćam sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika postoje osobito opravdani razlozi? Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu ovog zaključka. Rezultat? Zaključak je prihvaćen većinom glasova, 99 glasova za i 2 protiv. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopunama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona. Rezultat? Konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 98 glasova.
Idemo na sljedeću točku – 3. Konačni prijedlog Zakona o nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprječavanje mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, drugo čitanje, P.Z. br. 580 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, pravosuđe, ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa, Zoran Pičuljan će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala vam lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred nama je isto još jedan relativno kratak zakon, ali zakon koji ima isto tako složen, ja bih rekao važan sadržaj, jer je usmjeren na provedbu konvencijskoga prava, na hrvatske obveze u dodatnoj zaštiti osoba koje su lišene slobode od svih oblika mučenja i nedostojanstvenog ponašanja. Zbog toga je ovaj posao, ovaj značajan posao povjeren, i ova zadaća povjerena jednom tijelu kojem nismo mogli iznaći na žalost puno bolji naziv, prihvatili smo u ovom drugom čitanju i primjedbu Odbora za zakonodavstvo, malo ga poboljšali, no to je ono što je gotovo doslovni prijevod konvencijskoga prava, ali značajnije to da je taj posao, ta zadaća povjerena pučkom pravobranitelju, i osobama iz akademske zajednice i osobama iz udruga koje se bave, nevladinog sektora koje se bave ovim, koji se već dugo, imaju iskustva u obavljanju ovih poslova. Pored toga u raspravi između dva čitanja prihvaćena su i i mišljenja Kluba zastupnika HNS-HSU-a i unesena u ovaj tekst i mislimo da na ovakav način nakon podosta vremena imamo napokon jedno tijelo koje će Hrvatski sabor izvješćivati o svim oblicima, nadamo se da ih neće biti, oblicima nedostojanstvenog i okrutnog ponašanja koji se mogu pojaviti u odnosu na ovdje, ja bih rekao najslabije zaštićene osobe u našem društvu. Eto, toliko za uvod, a oko amandman pročitao sam tada pa ćemo izjašnjavanje ako treba malo kasnije. Mislim da neki od njih imaju utemeljenja i da bi mogli biti prihvaćeni no ostavite nam malo vremena. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori zakonodavstvo, pravosuđe, ljudska prava i prava nacionalnih manjina? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospođo i gospodo državni tajnici. Klub zastupnika HSS-a podržati će prijedlog Zakona o Nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprečavanje mučenja i drugih okrutnih i neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja kako bi se odredilo tijelo koje će u Hrvatskoj obavljati poslove Nacionalnog mehanizma za sprečavanje mučenja te definirati zadaće koje su u okviru tog nacionalnog mehanizma potrebne za izvršenje,a sukladno fakultativnom protokolu uz Konvenciju protiv mučenja i drugih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja. Poslove Nacionalnog preventivnog mehanizma za sprečavanje mučenja obavlja pučki pravobranitelj i osobe koje on za to ovlasti zajedno sa 2 predstavnika udruga registriranih za obavljanje djelatnosti iz područja zaštite ljudskih prava i 2 predstavnika akademske zajednice. Ovakav model poznat je u velikom broju zemalja i kod naših susjeda u Sloveniji, ali i u Češkoj, Španjolskoj, Danskoj, Švedskoj, Estoniji, Makedoniji i drugim zemljama. A ovim zakonom također se definiraju i poslovi Nacionalnog mehanizma za sprečavanje mučenja. Naime Nacionalni preventivni mehanizam za sprečavanje mučenja treba imati osigurane minimalne ovlasti da redovito ispituje postupke prema osobama lišenima slobode u mjestima pritvora, njihove zaštite od mučenja i drugih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja zbog čega su kao posao Nacionalnog mehanizma za sprečavanje mučenja određeni i redoviti obilasci mjesta u kojima se nalaze te osobe ili bi se mogle nalaziti osobe koje su lišene slobode radi jačanja njihove zaštite od mučenja i drugih okrutnih ili neljudskih i ponižavajućih postupaka i kažnjavanja. Posao Nacionalnog mehanizma za sprečavanje mučenja jest također davanje preporuka nadležnim tijelima vlasti u ustanovama radi poboljšanja postupanja prema osobama lišenim slobode i uvjeta u kojima se oni nalaze radi sprečavanja mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja. Sprečavanje i iskorjenjavanje mučenja i nečovječnog postupanja prioritet je i politike ljudskih prava EU. Mučenje i nečovječno postupanje stavljaju se među najgore oblike kršenja ljudskih prava i ugrožavanja ljudskih dostojanstva. Prema Općoj Deklaraciji o ljudskim pravima nitko ne smije biti podvrgnut mučenju ili okrutnom nečovječnom ili ponižavajućem postupku ili kažnjavanju. Međunarodnim su zakonom bezuvjetno zabranjeni svi oblici mučenja i nečovječnog postupanja što znači da nisu dozvoljene nikakve iznimke. Međutim, praksa mučenja i nečovječnog postupanja ostaje široko rasprostranjena širom svijeta. Mnogobrojni konflikti i napetosti širom svijeta učinili su da su različiti oblici mučenja prisutni i danas i u svom punom intenzitetu i raznolikosti također obuhvaćaju različite populacije društva i različite zemlje. Mučenje danas predstavlja najsnažniji instrument moći protiv demokracije. Mučenje i drugi oblici nehumanog postupanja naročito su karakteristični za zatvorena društva u kojima ljudska prava nemaju veliku vrijednost. U takvim društvima represija je snažno usmjerena prema pojedincima ili pojedinim grupama političkim, etničkim, religijskim. Istovremeno fenomen mučenja nije isključivo povezan samo sa zatvorenim društvima. I u zemljama sa višegodišnjom demokratskom tradicijom vlasti se često služe različitim oblicima fizičkog i psihičkog mučenja, maltretiranja i nečovječnog postupanja da bi došli do priznanja ili do određene informacije. To je posebno bilo izraženo i nedavno u ratu na ovim prostorima gdje su srpski agresori koristili različite metode mučenja nad zarobljenicima, vojnicima i civilima, posebno u logorima u koje su ih odvodili i to je za svaku osudu. Mučenja u srpskim logorima preživjeli su mnogi hrvatski branitelji stoga je neshvatljivo za nas u HSS-u da srpske vlasti sada pokušavaju suditi tim istim braniteljima umjesto da im se u najmanju ruku ispričaju. Bez obzira gdje smo i tko smo, bez obzira na etničku i kulturnu pozadinu, jezik ili religiju svi smo ujedinjeni protiv mučenja u solidarnosti sa žrtvama i njihovim obiteljima. Ono je podsjećanje da su svakog dana neki ljudi u svijetu podvrgnuti mučenju. To je također podsjećanje kako ti ljudi uz prikladnu podršku mogu obnoviti svoje živote unatoč patnjama od okrutnih ruku zlostavljača. Klub zastupnika HSS-a podržat će donošenje Zakona o Nacionalnom mehanizmu za sprečavanje mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas raspravljamo o konačnom prijedlogu Nacionalnog preventivnog mehanizma za sprečavanje mučenja i drugih okrutnih, neljudskih i ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja koji je Vlada Republike Hrvatske temeljem međunarodno preuzete obveze uputila u saborsku proceduru. Naime, potpisivanje fakultativnog protokola uz Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih i ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja RH je u obvezi imenovati jedan ili nekoliko nezavisnih nacionalnih mehanizama. Ovim zakonom ne samo da se izvršava međunarodno preuzeta obveza nego uspostava Nacionalnog mehanizma za sprečavanje mučenja predstavlja istinsko osnaženje zaštite prava osoba lišenih slobode. Zakonom se određuje i tijelo nadležno za obavljanje poslova Nacionalnog preventivnog mehanizma za sprečavanje mučenja, poslovi Nacionalnog preventivnog mehanizma, ovlasti osoba koje sudjeluju u obavljanju poslova Nacionalnog preventivnog mehanizma utvrđuje se obveza podnošenja izvješća o obavljanju poslova nacionalnog preventivnog mehanizma. Poslovi nacionalnog preventivnog mehanizma povjeravaju se Pučkom pravobranitelju koji propisuje način rada nacionalnog preventivnog mehanizma odnosno osobama koje imenuje Pučki pravobranitelj uz sudjelovanje po dva predstavnika udruga registriranih za obavljanje iz područja zaštite ljudskih prava i akademske zajednice, a po potrebi mogu se uključiti i stručne osobe. Imenovane osobe redovito ispituju postupke prema osobama lišenih slobode, obilaze mjesta u kojima se nalaze kako bi se osiguralo plaćanje u svrhu djelotvornosti sprečavanja postupaka mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka kažnjavanja. Imaju ovlasti nenajavljenih dolazaka u ustanove, imaju ovlast slobodnog pristupa podacima. Isto tako imaju obvezu da čuvaju kao tajnu osobne podatke o osobama lišenih slobode za koje se su sazvane u obavljanju poslova. Zakonom se nadalje utvrđuje obveza Pučkog pravobranitelja da izrađuje i objavljuje godišnja izvješća o radu nacionalnog preventivnog mehanizma i dostavlja ih HRvatskom saboru. S obzirom na činjenicu da je za primjenu zakona potrebno osigurati preduvjete, donijeti provedbeni propis o načinu rada, imenovati predstavnike udruga i akademske zajednice, osigurati sva potrebna financijska sredstva u državnom proračunu za obavljanje navedenih poslova nameće se pitanje dostatnosti planiranih sredstava za 2011. godinu. Na temelju iznijetog, a s obzirom na značenje predloženog zakona, želim istaknuti da će Klub zastupnika HDZ-a podržati ovaj zakon u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a i HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Fakultativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja stupio je na snagu u odnosu na RH 22. lipnja 2006. godine. RH do danas nažalost nije ispunila preuzetu međunarodnu obvezu u pogledu osnivanja tijela sukladno fakultativnom protokolu. Zato danas imamo ovaj prijedlog zakona u proceduri kako bi se odredilo tijelo koje će u RH obavljati poslove nacionalnog preventivnog mehanizma te definirati zadaće i ovlasti istoga sukladno fakultativnom protokolu. Kako se dalje u zakonu kaže da će poslove nacionalnog preventivnog mehanizma obavljati Pučki pravobranitelj i osobe iz Ureda pučkog pravobranitelja koje on za to ovlasti zajedno s dva predstavnika udruga registriranih za obavljanje djelatnosti iz područja zaštite ljudskih prava i dva predstavnika akademske zajednice. Nacionalni preventivni mehanizmi trebaju imati osigurane minimalne ovlasti da redovito ispituju postupke prema osobama lišenih slobode u mjestima pritvora radi jačanja njihove zaštite od mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja. Važna zadaća nacionalnog preventivnog mehanizma jest davanje prijedloga i primjedbi na zakone i druge propise ta nacrte zakona i drugih propisa radi promicanja zaštite osoba lišenih slobode od mučenja i drugih okrutnih neljudskih i ponižavajućih postupaka i kažnjavanja. Predviđena je dalje i obveza suradnje nacionalnog preventivnog mehanizma s pododborom UN-a. Pučki pravobranitelj propisati će način obavljanja poslova nacionalnog preventivnog mehanizma posebnim propisom. Po prijedlogu ovog zakona obveza osoba koje sudjeluju u obavljanju poslova nacionalnog preventivnog mehanizma je da čuvaju osobne podatke o osobama lišenih slobode koje su saznale u obavljanju poslova. U svakom obilasku mjesta u kojemu se nalaze ili bi se mogle nalaziti osobe lišene slobode sačinjava se zapisnik koji potpisuju sve osobe koje su sudjelovale pri provedenom obilasku. Pučki pravobranitelj upozorava i daje preporuke temeljem činjenica spoznatih u obilasku. Obveza Pučkog pravobranitelja je da izrađuje i objavljuje godišnje izvješće o obavljanju poslova nacionalnog preventivnog mehanizma te ga dostavlja Hrvatskom saboru do 1. srpnja tekuće godine. Dalje se u prijedlogu zakona određuje način financiranja rada nacionalnog preventivnog mehanizma. Nas u klubu HNS-a, HSU-a raduje prihvaćanje prijedloga i mišljenja koje smo izrazili, ali nam je žao što eto u članku 3. nije prihvaćen prijedlog kojim bi se trebalo propisati koliko je često nacionalni preventivni mehanizam dužan slati izvješća dužan o radu pododbora. Vidimo u obrazloženju da ste rekli da se fakultativnim protokolom nije predvidjela država stranaka da šalju izvješća o radu pododbora, pododboru. Ali mi mislimo ako to nije definirano da onda to može i ne mora stajati. Zato eto žao nam je što to nismo mogli ugraditi u ovaj prijedlog zakona. I na kraju, klub HNS-a, HSU-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a gospođa Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala vam poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajnici, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržava donošenje Prijedloga Zakona o nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprečavanje mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka i kažnjavanja. Međutim, pri tome napominjemo da donošenje jednog zakona na drugi međunarodnih ugovora, konvencija ovakve naravi ili slične, samo donošenje ne znači ništa. Dapače, od kada donosimo ovakve i slične akte situacija se u mnogim područjima koje upravo ti ugovori reguliraju odnosno zabranjuju određena ponašanja pogoršava. To vam je isto nešto slično kao da sutra donesemo zakon da će u RH svi imati plaće najmanje 10 tisuća kuna. Hoće li se to dogoditi? Tako je isto slično donošenje i ovakvih zakona i ratifikacija međunarodnih ugovora. Podsjeća na čaranje i podsjeća na nekakvo baranje koje će se samim donošenjem zakona stvari promijeniti. Nažalost, nije tako. Naravno da je zakonski okvir potreban i naša je odgovornost da takve dobre stvari prihvaćamo, ali to je prvi korak koji tek stvara dodatne obveze naravno i obvezu osiguranja određenih sredstava da se zakon zaista i provede. Neozbiljna je stvar za ovako ozbiljnu stvar osigurati 100 tisuća kuna u dvije godine. To nije dobro, a pogotovo kad vidimo kakvo mi stanje imamo u našim kaznionicama i u našim zatvorima. Naime, kad govorimo i izražavamo solidarnost sa različitim oblicima mučenja, pa čak tjelesnog mučenja za koje smo mislili da su otišli zajedno sa srednjim vijekom i to u razvijenim zemljama izaziva kod nas ozbiljnu zabrinutost i jednu empatiju i sažaljenje prema tim ljudima. Ali kada se slične stvari, ne ovakvi oblici ali drugi oblici mučenja događaju u našoj neposrednoj blizini onda kažemo neka, tako je i zaslužio. Tako ne smije biti. Mi bi svi rado pomogli onima kojima ne možemo pomoći, a onima kojima smo pozvani da pomažemo za to imamo 1001 razlog, ili smo nezainteresirani ili nema sredstava ili takve osobe to ne zaslužuju pa čak i onda kada smo zakonom obvezani to učiniti. Da je tomu tako i da takvi oblici mučenja nisu samo tjelesno kažnjavanje, nisu samo španjolska čizma iz inkvizicijskog doba ili aquaboarding koji se nažalost u Sjedinjenim Američkim Državama u mnogim saveznim državama primjenjuje kao legalno sredstvo istjerivanja odnosno priznanja kao krunskog dokaza. Ne možemo a da se ovom prigodom ne osvrnemo na izvješće pučkog pravobranitelja koji je i ovdje pozvan da bude na jedan način onaj koji će sagledavati tu situaciju. On je već i sagledao tu situaciju, više puta, gotovo svake godine. Jedanput je čak tako detaljno da je obišao svaku ćeliju, svaku sobu u kaznionici i u zatvoru, čak i u pritvorima. On kaže da se pritužbe čak 2008. i 2009. godine govori o prekapacitiranosti, negdje o 160 do 200%, kaže da je to stanje alarmantno i da izaziva jednu ozbiljnu zabrinutost i da predstavlja ozbiljan sigurnosni problem u Republici Hrvatskoj. I što se od tada promijenilo? Promijenile su se mnoge stvari na gore tako da ondje gdje imamo 160% kapacitiranosti sada imamo 200%, ondje gdje smo imali 200%, negdje preko 220%. Kaže i pučki pravobranitelj da je nužno imati na umu podatak naveden u odluci Ustavnog suda još iz 2008. godine, da prema standardima Europskog odbora za probleme kriminaliteta koji objašnjavaju preporuku pri tzv. koncentracijskog kalkulaciji ukupnog broja zatvorenika smještenih raspoloživa mjesta u zatvorima, koncentracija iznad 120% smatra se kritičnom. I zato on zaključuje da upravo zbog te prekapacitiranosti da je stanje u našim kaznionicama ispod ljudskog dostojanstva. I to je ono što zabrinjava i zbog čega Republika Hrvatska trpi osude na našem Ustavnom sudu i trpi osude na Međunarodnom sudu za ljudska prava koje su i u vidu dakle reparacija tj. naknade štete takvim osobama. To su sada već iznosi gdje smo mi mogli u dobrom dijelu uznapredovati u gradnji novih kaznionica. Međutim isto tako, prema preporuci Vijeća Europe skreće se pozornost da gradnja novih zatvora nije jedino rješenje nego da oduzimanje slobode da bi trebalo biti posljednje sredstvo i iznimka afirmacije alternativnih kazni, pa čak i za ozbiljnije delikte. Jer onda kada se stvori jedna fama pritvor ne može biti odgovor na sve, a i to je dobar uzrok, on je to analitički govorio o tome dakle i o trajanju pritvora pa čak ponekad i protiv zakona odnosno prekoračenjem mnogih rokova. Govori o lošim higijenskim standardima koji ponižavaju čovjeka. Zbog malog kapaciteta, prenapučenosti i nedostatka kadra da su ponovo uvedeni čučavci i da je to ponižavajuće za osuđenu osobu. To je izvan svake sumnje, pogotovo ako smo svjedoci ljudi koji su trpili u jugoslavenskim kazamatima da se gotovo identične stvari ponavljaju. Onda su to bile namjerne stvari kako bi se osoba dodatno ponizila, ali to nije odlučujuće koji su motivi kada su iste posljedice. Mi jednostavno u 21. stoljeću bez obzira na ekonomsku krizu ne možemo otrpiti da postoje kible u našem zatvorskom sustavu jer straže odnosno stražara nema dovoljno koji bi mogao opsluživati jednog po jednog osuđenika. To su ozbiljne stvari. Pučki pravobranitelj govori i o pogoršanoj zdravstvenoj zaštiti, da se vrlo teško i javljaju ljudi zbog otežanih uvjeta stručnjaci koji bi tamo radili. I zbog toga da se teško oboljeli stavljaju dakle u iste prostorije sa zdravim ljudima i to bolesni starci sa vrlo mladim ljudima koji su došli zdravi i koje je država dužna zdrave otpustiti iz zatvora. To su ozbiljni problemi i oko toga dakle više ne bi trebalo biti dileme ni dvojenja. Europski odbor za praćenje mučenja i nehumanog ponižavanja i postupanja ili kažnjavanja zaključio je da razlozi za udruživanja i produljivanja smještaja na odjelu pojačanog nadzora da su stereotipni, da se ponavljaju bez dovoljnog procjenjivanja potreba u svakom pojedinom slučaju pa je bilo zamjerke i kod toga. A upravo je nedostatak rezultat toga odnosno posljedica toga je nedostatak kadra. Odlukom Ustavnog suda naloženo je Vladi Republike Hrvatske da u određenom roku prilagodi kapacitete zatvora u Zagrebu standardima Vijeća Europe i praksi Europskog suda za ljudska prava koji za zatvorenike i pritvorenike neće biti ponižavajući i uklanjanje nedostataka u režimu pravnih sredstava u sustavu izvršavanja kazne. Sa žaljenjem moramo konstatirati da su dvije godine zatvorenici bili bez prave adekvatne sudske zaštite i time je anulirano ono postignuće koje je uvedeno 2001. godine kada smo donijeli ovaj suvremeni zakon gdje smo uveli i judicijalizaciju čitavog penalnog sustava, dakle uvođenjem suca koji će suditi gdje neće biti osuđenik prepušten administrativnom dijelu vlasti. Na svu sreću, 2009. godine ponovo su vraćene izmjene na one prvotne izmjene i pučki pravobranitelj govori upravo o takvom jednom lutanju i nedopustivom eksperimentiranju sa takvom jednom populacijom. I što još reći u vezi ovoga. Dakle, kad imamo na snazi dobar zakon bez obzira na ove izmjene koje su se bile dogodile i srećom vraćene u naš Zakon o izvršavanju kazne zatvora imamo sada i ovaj vjerujem da ćemo ga konsenzusom, odnosno aklamacijom usvojiti ovaj Konačni prijedlog zakona o kojem sada raspravljamo protiv mučenja i ponižavajućih postupaka i kažnjavanja. Ali ozbiljna je sumnja, o tome pučki pravobranitelj govori otvoreno da se teško može vjerovati da će pojedine odredbe koje smo već do sada usvojili koliko god one bile pozitivne, čak i spominje tu odredbu da maloljetnici ne smiju se miješati sa punoljetnim osobama. O tome je bilo velikih rasprava i problema i njegovih opservacija da u dogledno vrijeme neće moći biti poštivane u postojećim uvjetima. Dakle, bez obzira što imamo Zakon o probaciji što je on sigurno donio i pozitivne pomake, ali i jedna prenapučenost, a na kraju krajeva o toj prenapučenosti je i posljedica i boljeg grada, u to nema sumnje naših represivnih organa i tijela. Ali ovo je postao jedan ozbiljan problem koji evo kaže pučki pravobranitelj da postaje i nacionalni problem, sigurnosni problem. Dakle, nisu bile rijetke zemlje. Imali smo i Francusku, imali smo to negdje sredinom devedesetih godina i u Hrvatskoj o pobunama u zatvorima, a to je onda poslije. Dakle, to je jedan požar koji je onda teško sanirati. Prema tome, ova određena sredstva trebaju biti izdvojena u jedno vrlo dogledno vrijeme sa ovim zakonima, ali jednako tako i sa Zakonom o probaciji možemo doći do jednog prihvatljivog rješenja i da će onda ovi zakoni koje donosimo zaista neće ostati mrtvo slovo na papiru. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospodo državni tajnici, poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Evo pred nama je Konačni prijedlog zakona o nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprječavanje i mučenje i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja. Na žalost u svijetu ovakve pojave koje su već u nazivu ovoga Zakona istaknute još uvijek postoje i to rekao bih ne samo u nerazvijenom dijelu svijeta nego čak i u često visoko razvijenim državama, a svjedoci smo unazad dvadesetak godina i ratnih zbivanja na našim područjima da je, da tako kažem maštovitost ovakvih pojava bila zaista iznenađujuća. Na žalost upravo su naši branitelji bili najviše tome izloženi. Stoga nije ni čudno da je Ujedinjeni narodi, da su donijeli konvenciju slijedom koje je donešen i ovaj fakultativni protokol po kojem i donosimo ovaj Zakon i evo pred nama je drugo čitanje ovoga Zakona. Donošenje ovakvog Zakona je vrlo bitno i za Republiku Hrvatsku između ostaloga stoga što je, ono bitno poljepšava da tako kažem ili poboljšava jednu sliku zaštite ljudskih prava u svakoj državi, pa tako naravno i u Republici Hrvatskoj. I dobro je da se pristupilo donošenju ovakvog zakona bez obzira na kašnjenje koje je bilo propisano nekakvim prethodno prihvaćenim obvezama. Prvo čitanje ovoga zakona je bilo prije negdje šest i pol mjeseci, dakle 8. srpnja prošle godine. Od tada je prošlo dovoljno vremena da bi se neke stvari odradile, da bi se neke stvari pripremile, da bi se usuglasili stavovi svih onih koji imaju da tako kažem interes ili imaju bilo kakvu obvezu slijedom ovoga Zakona. Stoga je moram reći uz ovaj Zakon na Odboru za ljudska prava i prava manjina pučki pravobranitelj koji je apostrofiran u ovom zakonu kao ono prvo tijelo ili prvi organ koji bi trebao raditi na provedbi ovoga Zakona. Dakle, isto tako nam predočuje jedno očitovanje i niz određenih amandmana koji prema njegovom tumačenju bi poboljšali donošenje ovakvoga jednoga zakona. No na žalost moram reći da mi nije jasno zbog čega je ta nekakva komunikacija između ministarstva, odnosno između Vlade prilikom donošenja ili nekih vladinih tijela i pučkoga pravobranitelja koju je on izrazio na Odboru za ljudska prava bila u nekakvom problemu ili u nekakvom prekidu. Pa evo slijedom ovoga što je ovdje rečeno, dakle da se nekakva dogovorena verzija, budući je pučki pravobranitelj sudjelovao u pripremi i ovaj prijedlog u nekim detaljima razlikuju. Mislim da se to moglo odraditi bolje i kvalitetnije i da tako kažem u interesu i jedne i druge zainteresirane stranke. Jer i Vlada Republike Hrvatske i pučki pravobranitelj kao onaj koji bi trebao provoditi najveći dio ove, dakle ovoga Zakona u ovom preventivnom mehanizmu bi mogli biti sasvim zadovoljni prijedlogom. Ja ću se ovdje isto tako osvrnuti na par tehničkih detalja ovoga Zakona koja jesu dijelom i od strane pučkog pravobranitelja istaknuti, ali i meni baš nisu da tako kažem logični. Pa evo ako se u prvom članku kaže da se određuje tijelo koje dakle je nadležno za obavljanje poslova nacionalnog preventivnog mehanizma onda ne vidim razloga da se to formuliranje pojma tijelo u ovom drugom članku donekle razvodnjava ili se čini poprilično nejasnim jer se kaže da poslove nacionalnog preventivnog mehanizma obavljaju, dakle množina pučki pravobranitelj i osobe iz njegovoga ureda. Za mene je pojam pučkog pravobranitelja nikad nije bio isključivo vezan uz osobu, fizičku osobu pučkog pravobranitelja, a mislim da to nije ni za ostale zastupnike budući da mi imamo svake godine izvješće pučkog pravobranitelja i nikad to nismo shvatili kao izvješće osobe, nego njegovoga ureda. Sad se ovdje kaže da će obavljati on i osobe iz njegovog ureda. I još plus toga po dvije osobe koje su predstavnici udruga registrirani za obavljanje djelatnosti s područja zaštite ljudskih prava i dva predstavnika akademske zajednice. Po svemu, pa i po prethodnim raspravama, dakle Ured pučkog pravobranitelja ili pučki pravobranitelj kao nekakva pravna osoba je ta koja provodi ovaj Zakon i zadužena je za obavljanje poslova. I sve ostalo se u biti svodi na to, jer ovdje u nekom recimo šestom članku kaže da pučki pravobranitelj propisuje način rada ... [[Govornik se ne razumije.]] mehanizma itd. zbog čega je bio problem onda to tijelo nazvati, ne znam reći da se pučkom pravobranitelju dakle povjerava provođenje ovoga zakona, pa na taj način i izraziti se recimo u članku 2. Sljedeće što meni osobno je, rekao sam to tamo na odboru je vrlo, ovako da kažem elastično prikazano, jeste članak 5. opis ovlasti, koji recimo baš u prvom stavku kaže da osobe koje sudjeluju u obavljanju poslova … [[Ne razumije se.]] mehanizmi imaju ovlasti nenajavljenih obilazaka tijela ili ustanova, te pregleda prostorija u kojima se nalaze osobe lišene slobode. Naravno da nemam ništa protiv da se bilo gdje, gdje postoje iole bilo kakve naznake ovakvih događanja, treba nenajavljeno dolaziti, kontrolirati i sve ostalo. Međutim ako ovako kažemo da to osobe koje sudjeluju u obavljanju poslova, a tu vidimo da imamo pučkog pravobranitelja, dakle slijedim vašu definiciju iz članka 2., imamo pučkog pravobranitelja, imamo osobe iz njegovog ureda, imamo četiri osobe od koje, dakle postoji li kakva koordinacija, ili to samostalno svaka osoba iz ovoga slijedi kako ste vi to napisali, samostalno svaka osoba može doći u bilo koje doba dana i noći nenajavljeno na bilo koje mjesto, pa i sve hrvatske zatvore, i kontrolirati kakvo je stanje. Moram reći da je na odboru čak i kolege koje su replicirale su rekle pa naravno i ja kao zastupnik sam pisao i tražio da vidim neke zatvore. Jesi pisao i tražio, ali to nije nenajavljeno. Dakle postoji li kakva koordinacija. Dakle sve ovo dalje slijedi, ponovno iz onoga da se tijelo nije formuliralo kao, da li ured pučkog pravobranitelja i pučki pravobranitelj. Jednako tako ja sam spomenuo već članak 6. koji kaže da se propisuje način rada, a ovdje u članku, samo sekundu, se kaže da pučki pravobranitelj bira po ova dva člana, postoji li kakva procedura, pretpostavljam kaže se na temelju prijedloga akademske zajednice i ovih udruga. Postoji li kakva procedura, raspisuje li se natječaj, postoji li poziv pučkog pravobranitelja ili koga. Dakle zakon neke elementarne stvari razvodnjava ili barem čini nejasnim. Dakle ako se kaže da je tijelo pučki pravobranitelj … [[Ne razumije se.]] još neki ljudi, uvijek mora biti jednoznačno jasno što je to tijelo. Gospodin državni tajnik koji je bio na odboru je u jednom trenutku rekao tijelo je mehanizam. Ja sam mu rekao, budući sam strojar po struci da mehanizam može biti tijelo ali samo u tehničkom smislu, kad je vezan uz nekakav ozbiljniji stroj, ali mehanizam je pretpostavljam ipak nekakvo sredstvo u ovom slučaju kako je ovdje propisano, kako će se spriječiti ovakve ružne pojave. I na kraju da ne duljim, o financijskom okviru rada pučkog pravobranitelja u provođenju ovoga zakona ne bih govorio, ali bih podsjetio da je i prilikom izvješća pučkog pravobranitelja, onoga generalnoga i prilikom izvješća o provedbi Zakona o suzbijanju diskriminacije bilo istaknuto da određeni financijski okviri u kojima radi Ured pučkog pravobranitelja su vrlo skučeni da tako kažem ili premali da bi se obavio dobar dio poslova. Nadam se da mi ovom prilikom ne donosimo zakon i ne ograničavamo njegovu provedbu malim sredstvima, jer to nije niti cilj niti pretpostavljam intencija predlagatelja ovoga zakona. Ja bih molio da pročitate prijedlog amandmana pučkog pravobranitelja, ujedno i Odbora za ljudska prava, i ako ikako postoji mogućnost da se usvoje, jer su na tragu poboljšanja ovoga zakonskog prijedloga. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospođo i gospodo državni tajnici, kolegice i kolege. Ja ću podržati Konačni prijedlog Zakona o nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprječavanje mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, prije svega kao daljnji civilizacijski pomak u osiguravanju i prevenciji zaštite osnovnih ljudskih prava, u ovom slučaju poglavito najranjivijih osoba, a to su osobe lišene slobode. Nadalje donošenjem ovoga zakona Hrvatska ispunjava svoju obvezu iz međunarodnih, ratificirano međunarodnih dokumenata, pa je tako fakultativni protokol uz konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih neljudskih i ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja stupio na snagu u odnosu na Republiku Hrvatsku u 2006. godini, uz izjavu Republike Hrvatske o odgodi obveze uvođenja nezavisnih nacionalnih mehanizama, na rok od 3 godine. Dakle evo upravo sada je vrijeme da mi ovu svoju međunarodnu obvezu i izvršimo. Dakle donošenjem ovoga zakona mi nadalje osiguravamo prevenciju, odnosno sprječavanje mučenja ili neljudskih ponašanja kod osoba lišenih slobode, i ovdje treba reći da je ovaj zakon i definirao pojam osoba lišenih sloboda, dakle kao osobe kojima je određeno bilo kakvo zadržavanje, zatvaranje ili smještaj u mjesto pod javnim nadzorom, koje to mjesto ne mogu samovoljno napustiti. Valja naglasiti da se ovdje ne radi samo o zatvorima, jer obično uvijek mislimo na zatvore kada smo govorili i o nadzoru pučkog pravobranitelja u odnosu na osobe lišene slobode, ovdje se to obuhvaća i zatvore i pritvore, kaznionice, istražne zatvore, pa i prisilne smještaje u zdravstvene i druge ustanove, u slučaju određivanja mjere obveznog liječenja. Što se tiče utvrđivanja tijela, dobro je da je ovaj zakon predvidio da će nacionalni preventivni mehanizam, da će osobe koje obavljaju poslove toga nacionalnog preventivnog mehanizma biti pučki pravobranitelj, i osobe iz ureda pučkog pravobranitelja, uvijek uz dva predstavnika udruga registriranih za obavljanje djelatnosti iz područja zaštite ljudskih prava i dva predstavnika akademske zajednice. Ovaj zakon i predvidio na koji način će pučki pravobranitelj imenovati osobe iz reda udruga, iz reda akademske zajednice, pa zakon predviđa da će to biti na prijedlog upravo te grupacije, a temeljem javnog poziva. Dakle također određuje da će moći neovisno o tome angažirati pučki pravobranitelj i druge stručne osobe i uključiti ih u ove poslove. Što se tiče samog naziva mehanizam, ja bih se složila s kolegom da mene mehanizam kad kažem također asocira na recimo neku tehničku napravu sa kotačićima i oprugicama i tako, ali smo dobili obrazloženje da boljeg izraza obzirom na izričaj međunarodnih dokumenata nismo mogli pronaći u hrvatskom jeziku, premda mi se ne čini to u duhu hrvatskoga jezika. Pa čak i u obrazloženju je predlagatelj rekao da je usvojio primjedbe Odbora za zakonodavstvo u smislu naziva, ali prigovori nisu išli u smislu preventivnog ili kurativnog nego su išli u smislu mehanizma pa evo ja onda vjerujem predlagatelju da zaista nije se mogla druga podobnija riječ naći, pa mi, važno je da znamo što se pod tim misli. Rekla bih da ovaj zakon daje snažnije mehanizme pučkom pravobranitelju i ovome tijelu koje će raditi kao tijelo ili kao dio tijela kako ovaj zakon predviđa jer iz daljnjih poslova ovog Nacionalnog preventivnog mehanizma razvidno je da zakon explicite navodi da će u obilascima morati sudjelovati uz pučkog pravobranitelja još i predstavnik udruga, odnosno predstavnik akademske zajednice, a u ovim drugim poslovima to neće biti nužno. Pa što znači da pučki pravobranitelj u tom smislu može djelovati i sam. Ono što je važno da ovaj zakon daje pravo tom tijelu ili mehanizmu preventivnom nacionalnom da može obavljati nenajavljene obilaske, da ima slobodan pristup. To su velike ovlasti, nisu male ovlasti. Dakle, slobodnog pristupa podacima o tijelima i ustanovama, podacima o broju osoba lišenih slobode, podaci o osobama, naravno svi su oni dužni čuvati tajnost podataka, osobnih podataka koje saznaju u obavljanju svoga posla, i također po obilasku onda sastavljaju izvješće. O tom izvješću ukoliko su naišli na nepravilnosti obavješćuju tijelo u kojem su ga pronašli ili ustanovu, potom i tijelo nadležno za nadzor pa onda upozoravaju i daju preporuke, provjeravaju i imaju pravo kontrole provjere da li su ustanove i tijela postupila po nalogu i u konačnici ukoliko to ne učine o tome obavještavaju Hrvatski sabor. Dakle, zadnja sankcija je podnošenje Izvješća o nepravilnostima Hrvatskom saboru uz naravno redovito godišnje izvješće koje ovo tijelo podnosi Hrvatskom saboru do 1. srpnja. Rekla bih, tu je bilo puno govora i imali smo to i u izvješćima pučkog pravobranitelja dosada, dakle Izvješća o stanju u zatvorima i kaznionicama u RH gdje se puno govorilo o prekapacitiranosti i istine radi moram reći da taj problem prekapacitiranosti nije specifičan problem Hrvatske s time se bore i muče mnoge zemlje i razvijene zemlje EU. Već sam spomenula da sam nedavno čitala knjigu jednog švedskog autora koji govori o prekapacitiranosti zatvora u Švedskoj kao jednoj bogatoj državi gdje je dotični kao novinar završio na 3 mjeseca u zatvoru zbog klevete. Evo, pa mi se ne mučimo sami s time, ali moram reći i kolegica je govorila u raspravi i često se hvali da je 2001. godine donesen najmoderniji Zakon o izvršavanju kazne zatvora i pritom vjerojatno i samo shvaća da je to potrebno donositi zakonodavni okvir i da ga treba donijeti, ali da nije lako uvijek osigurati i sredstva za provedbu takvog zakona pa je te 2001. donijet zakon koji je predviđao standarde koji su bili iznad standarda prosjeka Europe, ali nisu paralelno bila osigurana sredstva. Nije točno da je sve gore, kroz sve ove godine, a poglavito u zadnjih nekoliko godina drastično su se povećala sredstva, proračunska sredstva za zatvore i kaznionice i ti standardi se povećavaju. Naravno, uvijek sukladno proračunskim mogućnostima, a naravno paralelno se i donose zakoni, primjerice Zakon o probaciji koji onda predviđaju alternativne sankcije koje su često i učinkovitije i bolje odgojno djeluju za počinitelje, osuđene počinitelje kaznenih djela. Evo, ali zbog toga što će ovaj mehanizam osigurati dodatnu kontrolu, odnosno prevenciju bilo kakvih ponižavajućih postupaka i mučenja osoba lišenih slobode ja podržavam donošenje ovoga zakona.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena gospođo Lovrin ja vidim da se mi u raspravama poprilično, da kažem, podudaramo. Tim više što sam vidio iz vaše rasprave da ni vama nije baš jasno to tijelo jer ste 2 puta rekli pučki pravobranitelj i one osobe koje će s njim tamo raditi. Pojam tijela, ja zato sam usmjerio na amandmane koji su na odboru doneseni, zakon bi gdje god može, a ovdje nema razloga da ne može, trebao biti eksplicitan. Predloženo je da se kaže da poslove Nacionalnog preventivnog mehanizma obavlja pučki pravobranitelj i sljedeći stavak kaže da obavezno uz njega moraju biti po 2 ova. Dakle, nije to, mi se po raspravi slažemo – ovo je vrlo bitna tema i slažemo se za donošenje ovog zakona. Moja rasprava je bila u cilju poboljšanja zakona tim više što je to i istaknuto. No, ako u članku 5. napišete da osobe imaju ovlasti nenajavljenih obilazaka svatko to može iščitavati kako hoće. Ako sam sticajem okolnosti, evo ja sam rekao i na odboru, ja sam sticajem okolnosti član Akademske zajednice i javim se kao takav ja ili netko me predloži s mojega Sveučilišta itd., i uđem u to, da li to znači da bih ja mogao onda kad osjetim potrebu ili kad dočujem nešto da postoje razlog ući primjerice u zatvor u Osijek i kontrolirati kakvo je stanje? Ili treba postojati nekakva koordinacija unutar Ureda pučkog pravobranitelja koji će definirati jer nenajavljeno ne smije značiti da je to nenajavljeno za osobu, dakle pojedinačno. U tom smislu sam ja stavio upitnik i rekao da je to vrlo elastična formulacija članka ovlasti osoba koje obavljaju tu dužnost.
Odgovor na repliku gospođa zastupnica Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa evo, zaista to sam ja u raspravi i rekla da kako zakon u nekom, ponekom članku explicite navodi tko sve primjerice u obilascima mora biti da mora biti netko uz pravobranitelja iz reda udruga i akademske zajednice barem jedan, to onda da zaključiti da ne mora uvijek biti, dakle svi imenovane osobe koje će obavljati poslove nacionalnog preventivnog mehanizma. Ali našu dilemu, moju i vašu ja vjerujem da će riješiti članak 6. zakona. Tim člankom dana je ovlast pučkom pravobranitelju da propiše način rada nacionalnog preventivnog mehanizma. Pa će onda Pučki pravobranitelj tim aktom propisati unutar ovoga što regulira zakon podrobnije kako i na koji način će nacionalni preventivni mehanizam raditi i kada će koji od članova imati koju ovlast. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče i državna tajnice. Evo dakle pred nama je Zakon o nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprečavanje mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, dakle njime se predlaže utvrditi poslove i odrediti tijelo nadležno za obavljanje tih poslova. Donošenje ovog zakona kao što je i rečeno u raspravi proizlazi iz obveze koju smo kao država preuzeli fakultativnim protokolom uz Konvenciju protiv mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajući postupaka iz siječnja 2005. godine, a koji zakon dakle kojim smo potvrdili tu konvenciju je stupio na snagu u lipnju 2006. godine. Ovim se zakonom predlaže da ove poslove nacionalnog preventivnog mehanizma obavljaju pučki pravobranitelj i osobe iz njegovog ureda koje on za to ovlasti zajedno sa dva predstavnika udruga registriranih za obavljanje djelatnosti iz područja zaštite ljudskih prava, te dva predstavnika akademske zajednice. Njih bi kao što to zakon predlaže imenovao temeljem javnog poziva na prijedlog ovlaštenih udruga, odnosno na prijedlog visokih učilišta pučki pravobranitelji. Oni bi između ostalog imali ovlasti ispitati postupanje prema osobama lišene slobode radi jačanja njihove zaštite od mučenja, odnosno drugih ponižavajućih postupaka, što bi utvrđivali redovitim obilascima mjesta u kojima se nalaze ili bi se mogle nalaziti osobe lišene slobode, dakle obilaskom policijskih postaja, istražnih zatvora, zatvora i kaznionica, maloljetničkih zatvora, psihijatrijskih ustanova itd. drugih ustanova. Mislim da je ovom prilikom važno naglasiti o čemu je u javnosti bilo govora o tome je i govorio ministar pravosuđa kako do sada u zatvorskom sustavu nisu zabilježena mučenja, kažnjavanja ili drugi neki neljudski postupci prema osobama lišenih slobode. Naravno, sama činjenica prekapacitiranosti zatvorskog sustava koja je spominjana i danas u raspravama može se podvesti pod neku vrstu nehumanog postupanja ali mislim da to zadire u jednu širu problematiku, jednu širu raspravu koja nije predmet samo ovog zakona koji je pred nama. Treba reći da su i do sada osobe lišene slobode uživale zaštitu svojih temeljnih prava utvrđenih Ustavom, zakonom i međunarodnim ugovorima. I do sada su bili zabranjeni i kažnjivi postupci kojima bi se osobe lišene slobode zlostavljale ili podvrgavale bilo kakvom mučenju. Isto tako je do sada nadzor nad postupanjem sa pritvorenicima ili zatvorenicima pored Ministarstva pravosuđa obavljali su i Pučki pravobranitelj, nevladine udruge također kao i Europski odbor za sprečavanje mučenja Vijeća Europe. Zatvorenicima je isto tako osigurana sudska zaštita prava na način da sucu izvršenja mogu podnijeti zahtjev za sudsku zaštitu protiv odluke upravitelja ili za zaštitu od nezakonitih postupaka. I evo slijedom iznijetog s obzirom da se radi o zakonu kojem RH ispunjava preuzetu međunarodnu obvezu da će se njime dodatno poboljšati zaštita osoba lišenih slobode, podržati ću njegovo donošenje. Hvala.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Zoran Pičuljan. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Hvala svima na ovoj plodonosnoj uistinu dugoj raspravi i jednom kratkom zakonu ali očito važnom zakonu. Ono što se može reći da cijela ova argumentacija koja je iznesena sa svih strana i svih aspekata sa motrišta promatranja kaznenog sustava i zatvorskog sustava i svih onih institucija gdje su osobe lišene slobode, ustvari ukazuje na potrebu donošenja ovoga dodatnu potrebu donošenja ovoga zakona i to je jedan dobar zakonodavni okvir. On nije savršen u svom izričaju, ali analizirajući amandmane koje je podnio Odbor za ljudska prava, osobito ćemo pomno analizirati 2. amandman i onda ćemo se uvažavajući svu argumentaciju kada bude prije glasovanja ... sa velikim šansama da se on i prihvati, ali molim vas lijepo da imamo još vremena da o tome raspravimo. A u nastajanju ovog zakona Vlada Republike Hrvatske i njeni predstavnici radili su u prvom čitanju i dobrim dijelom u drugom čitanju zajedno sa PUčkim pravobraniteljem i uredom. Ne radimo slučajno ponekad instinkt između Pučkog pravobranitelja i Ureda pučkog pravobranitelja ima, mislim da ćemo kroz amandman 2. dosta dobro odgovoriti na sve ove primjedbe koje su ovdje iznesene i završiti sa jednim zakonom koji će biti prihvatljiv i provediv što je najvažnije. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu, nastavak sutra u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda Prijedlog Zakona o mirenju.
Prelazimo na 3. točku, Konačni prijedlog Zakona o nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprječavanje mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, to je bilo drugo čitanje, P.Z. broj 580. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Amandmane je podnio Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženim amandmanima, gospodin Zoran Pičuljan. Izvolite, državni tajnik. Amandman 1., koji se odnosi, koji glasi, ovdje nema članka, molim izjasnite se o amandmanu.
Amandman 1. Vlada ne prihvaća, jer je predloženi naziv zakona pravno utemeljen ispravniji u dikciji koji je to dala Vlada Republike Hrvatske.
Hvala. U ime odbora, gospodin predsjednik odbora, gospodin Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ovaj zapravo amandman Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina preciznije ukazuje na to kakav bi trebao biti to tijelo, tako da bi ja ostavio Saboru da odluči o tome i molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj? O amandmanima molim da glasujemo dizanjem ruku, radi ipak, da uštedimo štogod vremena. Tko je za ovaj amandman kojega Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Amandman 2. na članak 2.
Amandman 2. na članak 2. Vlada prihvaća, ali ne u izričaju, popravlja ga u jednom malom nomotehničkom, maloj nomotehničkoj doradi potpunom sadržaju kako je to dao predlagatelj. Ja bih ga i pročitao. Znači sadržajem se ništa ne mijenja, samo se mijenjaju oznake članka. Članak 2. mijenja se i glasi: "Poslove nacionalnog preventivnog mehanizma obavlja pučki pravobranitelj. U obavljanju poslova nacionalnog preventivnog mehanizma, uz pučkog pravobranitelja, obvezno sudjeluju dva predstavnika udruga registriranih za obavljanje djelatnosti iz područja zaštite ljudskih prava i dva predstavnika akademske zajednice." Stavak 2.: "Predstavnike iz stavka 1. ovog članka imenuje pučki pravobranitelj na prijedlog udruga registriranih za obavljanje djelatnosti iz područja zaštite ljudskih prava, odnosno visokih učilišta temeljem javnog poziva." Stavak 3.: "U obavljanju poslova nacionalnog preventivnog mehanizma pučki pravobranitelj po potrebi uključuje i druge neovisne stručnjake sukladno članku 18. stavku 2. fakultativnog protokola."
To znači da je praktično samo ovi stavci se dopunjavaju.
… [[Ne razumije se.]] zapravo odgovara smislu našeg amandmana, pa onda mi ga prihvaćamo.
Znači ovaj amandman je prihvaćen u izričaju kako je državni tajnik pročitao. Postaje sastavni dio prijedloga zakona. Amandman 3. na članak 6.
Amandman 3. na članak 6. sa istim obrazloženjem kao i prethodni Vlada prihvaća i daje ga u sljedećem, ali ga predlaže nomotehnički u sljedećem izričaju: "Pučki pravobranitelj propisuje postupak imenovanja i način rada predstavnika udruga registriranih za obavljanje djelatnosti iz područja zaštite ljudskih prava, predstavnika akademske zajednice i stručnjaka iz članka 2. stavak 1. i 3. ovog zakona."
Ako je to, samo su stavci promijenjeni.
Prihvaćamo.
Prihvaćen je i ovaj 3. amandman, postaje sastavni dio, onako kako je državni tajnik pročitao. Molim, dajem na glasovanje: Konačni prijedlog Zakona o nacionalnom preventivnom mehanizmu za sprječavanje mučenja i drugih okrutnih neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno, sa 100 glasova, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.