Sada je na redu gđa. Andreja Marić koja će iznosit stajalište Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Svjedočimo trećem valu pandemije COVID-a 19. broj oboljelih neumoljivo raste, sve je više hospitaliziranih, u bolnicama na invazivnoj ventilaciji završavaju pacijenti između 50 i 60 g., prosječna dob oboljelih spustila se na 42 g., dakle životno ugroženi su sve mlađe životne dobi. Jedan dio starije populacije se cijepio pa ne razvijaju teške oblike bolesti pa je srećom zasada manje umrlih no u prethodnom valu, ali mjesta za opuštanje nema. Ukoliko se želimo vratiti u normalne životne i radne uvjete, ostvariti uspješnu turističku sezonu, nema druge nego izdržati, pridržavati se epidemioloških mjera i što prije procijepiti stanovništvo. A s cijepljenjem kasnimo. Zakazala je Europska komisija, zakazala je Vlada RH. 471 480 doza cjepiva svih proizvođača stiglo je u RH do prije 3 dana, što je 14 doza na svakih 100 stanovnika. 358 976 doza cjepiva je utrošeno. S jednom dozom, cijepljeno je 8,9% stanovnika a s dvije doze, jedva 2,2% naših građana. Gotovo najmanje u EU-u. Gori od nas su Latvija i Bugarska. Do kraja ožujka trebalo je biti isporučeno 1,5 milijuna doza, dakle 750 000 građana je trebalo biti cijepljeno s obje doze, da je Vlada RH odradila sve pripreme. Da bi procijepila 70% od 3,2 milijuna odrasle populacije, dakle starijih od 18 g., Hrvatska bi trebala nabaviti 4,4 milijuna doza. Nakon tjedana nepripremljenosti odnosno ne donošenja protokola cijepljenja napokon su prva prioritetna skupina građana, dakle zdravstveni djelatnici, osobe starije životne dobi smještene u domovima, kao i djelatnici domova u velikoj mjeri cijepljeni. Međutim, cijepljenje idućih skupina, dakle kronični bolesnici, osobe starije od 65.g. i dalje ide presporo. A kad će doći na red djelatnici u školstvu, turistički djelatnici, a potom tek ostali, ovim tempom pitanje da li uopće do jeseni. Nakon višetjednih nedoumica i odbijanja brojnih građana da se cijepe cjepivom AstraZenece iako struka stalno govori da su koristi od cijepljenja višestruko veće od rizika sad je nadamo se i to riješeno nakon što je Europska agencija za lijekove potvrdila sigurnost cjepiva. Turistički djelatnici trebaju biti procijepljeni najkasnije do početka svibnja. Država mora nabaviti i dovoljno testova na Covid-19 ukoliko želimo postati zelena turistička zona. O nastavnom osoblju da ne govorim. Obratili su nam se brojni profesori i nastavnici 50-60.g. koji rade s mladima i maturantima, pa zar oni nisu prioritetna skupina? Sadašnji podaci govore da smo naručili dodatne količine cjepiva, no zašto se odmah nisu naručile količine na koje smo prema broju stanovnika imali pravo? Unatoč opravdanim kritikama na račun Europske komisije jer nije ugovorima zaštitila proizvodnju cjepiva na teritoriju EU da se ne izvozi naširoko u druge zemlje van EU, kašnjenje u isporuci cjepiva kod nas nije rezultat nepravedne distribucije i netransparentnosti unutar EU već činjenica da se Hrvatska u startu pogrešno oslonila na cjepivo AstraZenece naručivši najviše upravo tih količina, to je najjeftinije cjepivo, košta 2 EUR-a, dok Pfizer košta 12 EUR-a, a Moderna košta 15 EUR-a i toga smo naručili manje. Iako je AstraZeneca odlučila da neće zarađivati na cjepivu već ga prodavati po proizvođačkoj cijeni, a i jednostavnije je za transportiranje od drugih cjepiva upravo se AstraZeneca pokazala najproblematičnijoj u poštivanju ugovora isporuke cjepiva, a EU pak je rezervirala najviše Pfizerovog cjepiva i sad smo se mi eto pridružili prosvjedima nekoliko zemalja da se pravednije razdjeli cjepivo Pfizera. Hrvatska je rezervirala gotovo 4 puta manje cjepiva nego što je mogla. 23 milijuna doze količina je koju smo mogli naručiti prema udjelu stanovnika u EU, a naručili smo 5,2 milijuna doza u startu. Dakle, 200 milijuna EUR-a je vrijednost cjepiva koje smo mogli naručiti, a naručili smo za 50 milijuna EUR-a. Preostalih 15 milijuna doza koje nismo bezicirali pokupile su zainteresirane i neštedljive članice EU, pa zato pitam Vladu RH da li ona radi Cost-benefit analize koje stalno spominje tijekom pandemije? S jedne strane novac uložen u cjepiva, zaštitnu opremu i testove, s druge strane zdravlje nacije, gospodarstvo, turistička sezona od koje puno očekujemo, a nije pripremljena. Vlado na potezu ste. Hvala.
Fala. Iznošenje stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista biti će sada posao g. Zekanovića. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Slušam kolegu Mandarića iz HDZ-a kako hvali Vladu kaže Standard & Poors, med i mlijeko teče i opet spominje one famozne 24 milijarde eura od kojih smo mi dobili, znate koliko kolega Mandariću? Nula, nula, ništa nismo dobili. A znate kad se Andrej Plenković počeo hvaliti s tih 24 milijarde eura? U veljači lani, lani u veljači. Sad je mjesec ako se na varam ožujak i to pri kraju ožujak, ali je i 2021.g., a ono je bila 2020.g. Dakle Hrvatska je što se tiče gospodarstva jad i bijeda, država socijalnih slučajeva, država ovršenih, blokiranih ljudi koji skupljaju boce po kontejnerima. To je Hrvatska, a ne nekakve nafrizirane brojke koje daje nekakav Standard & Poors. Ljudi moji, je li mi živimo u istoj državi? Pa ne morate uzeti ovo vrijeme za slobodni govor, tu ste Plenković vas je stavio u Sabor, stanite tu nemojte govoriti rađe nego da govorite da nam je bajno. Moje je pravo reći ništa osobno. Samo još dvije kratke teme. Jedna tema je opet naš dragi Zoran Milanović koji je poslao jedno pisamce svim zastupnicima i žali se kako Zlata Đurđević neće vidjeti svjetlo dana. Eto HDZ-ovci su također glasovali protiv Zlate Đurđević, ali ne zbog toga što su oni protiv Zlate Đurđević nego zbog toga što je u ovom trenutku Andreju Plenkoviću potreban jedan igrokaz, HDZ-u je potreban igrokaz. Vidjet ćete kada vam kaže vaš šef suprotno, ali Hrvatski suverenisti su bili i ostat će protiv osobe, te konkretne, ali i protiv svih ostalih osoba sličnog svjetonazora kao što je gospođa Đurđević, jednoga globalističkog lijevog neoliberalnog svjetonazora da obnašaju jednu delikatnu funkciju predsjednice Vrhovnog suda. Za razliku do nas Suverenista koji smo bili protiv, tu su SDP-ovci bili za, kolege iz nekih klubova su bili neodređeni, što je legitimno, vi ste bili trenutno također protiv, ali to se ja vam obećajem promijeniti kad vam vaš šef kaže suprotno, ali o tom po tom. Ovdje bih još iskoristio vrijeme za treću temu, nije mudro miješati teme, ali moram spomenuti jednu temu koja je vezana uz moj dragi Šibenik, uz moj voljeni grad, moj rodni grad. Šibenik je pjesma u kamenu, Šibenik je grad tvrđava, Šibenik je grad tisuća skalina i upravo te tvrđave su se u zadnje vrijeme počele obnavljati. Neke su se obnovile na radost Šibenčana, mogu se pohvaliti da sam i osobno participirao i doprinio obnovi nekih tvrđava, međutim jedna od tih tvrđava je zapela u svojoj obnovi i ta tvrđava je danas koštala porezne obveznike znači u Gradu Šibeniku, teško mi je sada i reći, a možda i 20 milijuna kuna više nego što je planirano. Ali znate zbog čega? Zbog toga što trenutka HDZ-ova garnitura na čelu sa Željkom Burićem nije radila svoj posao. Taj projekt je trebao biti završen, a radi se o projektu obnove valorizacije i uređenja Tvrđave sv. Ivana 2019., projekt je potpisan 2016., ali se još nije završilo. I zbog kašnjenja cijene radova su skočile za otprilike 20-ak milijuna kuna koje će Grad Šibenik morati sufinancirati, a nije trebao prije. I sada je fantastično kako se konkretno gradonačelnik Burić pravi mutav, mi bi rekli u Šibenik, on šuti, čak se i pohvali kako se ta tvrđava obnavlja, a ne govori da je danas 2021.g. da dvije godine kasni, a s obzirom na stanje radova da će se tvrđava obnavljati još najmanje dvije godine. Dakle, umjesto tri godine obnavljat će se sedam godina minimalno, a možda i više. I nitko ne spominje da će ta tvrđava gradski proračun kojeg ne puni taj čovjek gradonačelnik Željko Burić nego svi građani Grada Šibenika izdvojiti 20-ak milijuna kuna više za obnovu te tvrđave. Pa ja mislim da je ovo možda čak i u kategoriji kaznenog djela. Ako neko svojom indolencijom, neradom, ne funkcioniranjem ošteti proračun za desetke milijuna kuna, pa ljudi moji jel, evo što vi mislite HDZ-ovci o ovome jel to u redu? Pa nije u redu, evo kolega HDZ-ovac kaže da nije u redu. Pa nije u redu, tako je da nije u redu.
Sada je gđa. Rada Borić na redu koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedavajući, kolegice i kolege. Od početka pandemije bolesti Covid-19 stručnjaci u cijelom svijetu upozoravali su na vjerojatne probleme u proizvodnji i distribuciji cjepiva. Hrvatska Vlada i nadležne zdravstvene institucije ništa od toga nisu anticipirale pa se plan i program procijepljivanja stanovništva pretvorio u političku, javnu zdravstvenu, komunikacijsku i moralnu krizu s elementima skandala. Nataša Škaričić, poznata stručnjakinja za zdravstvo i članica Nove ljevice kaže što su uzroci tome i što bi trebalo inicirati da se možda stvari ako mogu i poprave. Zbog slijepe poslušnosti prema EU institucijama koje su zakazale u pregovorima s proizvođačima cjepiva, Hrvatska je postala jedna od najoštećenijih zemalja po količini cjepiva na stotinu stanovnika kao i po broju procijepljenih osoba. U toj situaciji došlo je do grabeža cjepiva za privilegirane a procedure alokacije pokazalo se korumpiranom, bez ikakvih posljedica za cijeli lanac odgovornih u Ministarstvu zdravstva, kriznom stožeru i zdravstvenim institucijama. Komunikacija i reakcija nadležnih institucija na krizu, na krizu povjerenja u cjepivo, Astra Zenece u cijeloj EU-u, potpuno je promašena i dovela je do dodatnog nepovjerenja u javno zdravstvo. Ministarstvo zdravstva nije jasno komuniciralo o razlozima odluke velikog broja zemalja da cjepivo Astra Zeneca ne cijepe starije od 65 g. kao ni u medijskim objavama o nuspojavama ovog cjepiva. Hrvatska dandanas nema plan opskrbe cjepivima drugih proizvođača koji bi možda mogli nadomjestiti deficit nastao neravnomjernom raspodjelom cjepiva unutar same EU-a, što bi trebalo inicirati. Zahtjev ponajprije za privremenom suspenzijom patentnog sistema za COVID-19 proizvode, dok god Svjetska zdravstvena organizacija ne procijeni da je opasnost od pandemije i kolateralne štete po ekonomiju, da su minimalizirane. Ovakav su prijedlog Svjetskoj trgovinskog organizaciji prvo uputile Indija i Južna Afrika. COVID-19 prati fenomen vakcinacijskog nacionalizma i geopolitičke utrke, što govori o slaboj posvećenosti EU-a i zemalja članica COVAX inicijativi, usmjereno je dostupnost i pravednu raspodjelu cjepiva na sve zemlje. Budući da su proizvodnja i nabavka cjepiva velikim djelom financirane javnim proračunima EU zemalja, ovo nije samo javno zdravstveni problem, već i ogromna rupa u demokratskoj proceduri. Odgovor na to može biti zahtjev da svi ugovori sa farmaceutskom industrijom budu potpuno transparentni, to uključuje podatke o razvoju cjepiva, rezultatima kliničkih ispitivanja, broju doza koje su zemlje dobile i kriterijima raspodjele, cijenama doze cjepiva, patentnim pravima proizvođača i njihovoj pravnoj odgovornosti. Nijedna od kompanija uključena u EU programa cijepljenja do ovog trenutka nije omogućila dijeljenje podataka s trećom stranom. Prema dostupnim podacima, Pfizer će to omogućiti 24 mj. nakon završetka kliničkih studija, dok je Moderna objavu podataka na zahtjev najavila za vrijeme kada se ispitivanja dovrše. Podsjećamo da je planirano follow up traje 2 g. što nas dovodi do kraja 2022. Sva cjepiva na tržištu Europe, EU-a, dobila su uvjetnu dozvolu a stavljanje u promet u takvoj situaciji, nezavisni stručnjaci i institucije trebaju monitorirati i evaluirati kvalitetu cjepiva a javnost nam preko jedne platforme treba informirati o svim prikupljenim podacima. Ministarstvo zdravstva i HALMED trebaju neovisno o EMA-i, evaluirati podatke ruskih i kineskih proizvođača cjepiva pa ih ovisno nalazimo učiniti dostupnim hrvatskom javnom zdravstvu ili ih argumentirano odbaciti kao opciju. Svi cijepljeni na teritoriju RH trebali bi potpisati informativni pristanak koji će sadržavat sve ključne podatke o cijepljenju koje im je implicirano, aplicirano te upute za praćenje djelotvornosti i nuspojava. Takav postupak je standard za većinu dijagnostičkih i terapijskih procedura a u ovom slučaju osigurava potpunu informiranost na općoj i individualnoj razini.
Hvala lijepa. Prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva je gđa. Dalija Orešković koja će iznositi stajalište Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Nema je. Nema je, gubi pravo. Drugi g. Davor Dretar iznosit će stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege. Zašto bi bilo jednostavno kada može komplicirano? Zašto se u javnim nastupima naših političara čuje tako puno toga o potresom pogođenim područjima Banovine, o gradu Zagrebu, a gotovo niti jedna jedina riječ o stanovnicima Krapinsko-zagorske županije? Zadnji puta kada sam pogledao u Ustav RH u njemu je pisalo, svatko u RH ima pravo i slobode neovisno o njegovoj rasi, boji kože, spolu, jeziku, vjeri, političkom ili drugom uvjerenju, nacionalnom ili socijalne podrijetlu, imovini, rođenju, naobrazbi, društvenom položaju ili drugim osobinama. Svi su pred zakonom jednaki i nećete vjerovati, iste riječi stoje tamo i dan danas. Pa zašto su onda, dame i gospodo, Zagorke i Zagorci građani drugoga reda? Zar se na njih ne primjenjuje Ustav RH? Vrijedi li za njih neki drugi dokument? Zar su stanovnici sela Slani Potok, mjesta u zagorskoj općini Gornja Stubica i ostalih potresom pogođenih područja Krapinsko-zagorske županije možda manje vrijedni? Svjestan sam da je potres na Banovini bio i znatno razorniji od onog prije godinu dana, ali nemojmo mjeriti tuđu nevolju, svakome je njegova nesreća najveća, svakome je njegov križ najteži. Prije 3 dana, u nedjelju, posjetio sam stanovnike Slanog Potoka i popričao s njima. Dozvolite mi da vam prenesem njihove poruke i da budem njihov glas. Josipova kuća sagrađena je na rasjedu, aktiviranom prije godinu dana u potresu i dodatno uzdrmana potresima u prosincu. Josip želi zamijeniti zemljište, pristao bi i na zamjenski stan, ali stvari se ne miču s mjesta. Novi se stanovi u mojoj županiji grade sporo ili nikako pa za Josipa trenutno rješenja nema. Katici se počela buditi nada kada je otvoren Ured za pomoć stradalima od potresa, ali prolaze dani, tjedni i mjeseci, iz Ureda ne stižu odgovori, za Katicu rješenja i dalje nema. Nikol je supruga hrvatskog branitelja, trenutno samohrana majka sa ozbiljno bolesnim djetetom i potres je odnio njezina 4 zida. Živjela je i radila u Švicarskoj, zamislite, istoga trenutka kada im se obratila, odobrili su joj pomoć i poslali je i dalje će joj slati. Nikol trenutno sama plaća podstanarstvo, živi od svog rada i od švicarske odgovornosti prema svojim ljudima, ali Hrvatska za nju rješenja nema. Pokazat ću vam i odgovor na nekoliko zastupničkih pitanja ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Pitanja su postavljena 15. veljače, odgovor je stigao 10. ovoga mjeseca. Osim nekoliko uopćenih odgovora, za koje mogu reći da bi ih dobio i od gđe. Marice koja na tržnici prodaje sir i vrhnje, bitan je jedan odgovor u kojem stoji, vezano uz mogućnost oslobađanja od 20% plaćanja obnove etc. RH osigurava sredstva u visini od 100% za konstrukcijsku obnovu obiteljskih kuća na područjima jedinica područne samouprave za koje je Vlada RH proglasi katastrofu. Sljedeći zahtjev ljudi s kojima sam razgovarao, a i osobno procjenu stanja, s ovoga mjesta pozivam i molim Vladu RH da za potresom pogođena područja Krapinsko-zagorske županije proglasi katastrofu. Eto, jučer su iste te ljude posjetili i župan Kolar, g. Bačurin iz Fonda za obnovu, gradonačelnik Gospočić te načelnici Krizmanić i Milički i dobro da su došli. U nastojanjima da se ljudi što prije vrate svojim kućama, ne smije se gledati na stranačke ili bilo kakve druge podjele. Činjenica jest da rješenja i dalje nema. Zašto bi bilo jednostavno kada može komplicirano vrijedi za Ppću bolnicu Zabok, županijsku bolnicu, popularno zvano Bračak. U toj bolnici u 21. st. mamograf je u kvaru već godinu dana. Djelatnici odrađuju 2 stotine radioloških pregleda dnevno na jednom jedinom uređaju. Natječaji za nabavku uređaja za magnetnu rezonanciju vrijednog 7,5 milijuna kuna padaju jedni za drugim, uređaja, eto, nema već dvije godine otkako je raspisan prvi natječaj. Zašto padaju? Pa zašto bi bilo jednostavno kada može komplicirano? Oko nabavke tako skupog uređaja bore se dvije velike svjetske kompanije i jedna stalno ruši natječaje jer su ih kreativci u Krapinsko-zagorskoj županiji očigledno napisali u korist ove druge. Dakle, još jedna lijepa sramota i pokazatelj kako izgledaju stvari u Hrvatskoj, pa tako i u krapinsko-zagorskoj javnoj nabavi. Zašto bi bilo jednostavno ako može komplicirano? Hvala.
Hvala. g. Marin Mandarić govorit će u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS. U ime Kluba HDZ-a danas osjećam potrebu progovoriti zapravo o činjenici da svakodnevno smo svjedoci razno raznih mišljenja, kritika, pogleda sa razno raznih strana o ocjenama naše države, kakva nam je država, kakva bi trebala bit, gdje smo danas u odnosu na zadnjih 30.g., radi li Vlada RH dobro, radimo li mi dobro. Ali evo, u moru tih mišljenja i stavova ja bih izdvojio jedno koje smo jučer mogli vidjeti, a to je zapravo mišljenje Bonitetne agencije Standard and Poor's, renomirane međunarodne agencije koja između ostalog bavi se izradom izvješća o kreditnim rejtinzima pojedinih, pojedinih država. Teoretski kreditni rejting pojedine države zapravo znači stupanj rizika da neka država može ili ne može podmirivati svoje dugove i svoje obaveze u za to propisanim rokovima. Ali u širem smislu u taj podatak odnosno stupanj kreditnog rejtinga, boniteta pojedine države, zapravo sažeto je općenito stanje u nekoj državi. Pa tako može nas zapravo i veseliti u najnovijem izvješću Agencije Standard and Poor's, što je zadržan rejting RH BB minus uz stabilne, uz stabilne izglede za buduće razdoblje, pa tako i oni potvrđuju zapravo onaj projicirani gospodarski rast koji je vrlo sličan zapravo gospodarskom rastu koji predviđa i Vlada RH i Europska komisija u iznosu preko 5% rasta BDP-a na godišnjoj razini. Nedvojbeno i Standard and Poor's utvrđuje da je Hrvatska danas stabilna država, ne samo financijski i gospodarski nego i politički, i politički, ali i sa sigurnosnog, sa sigurnosnog stajališta. Nije se to samo od sebe dogodilo, podsjetit ću samo Hrvatska je sve tamo negdje do 2012.-2013.g. imala kreditni rejting koji je bio u razini investicijskoga. Nakon toga krajem 2012. i početkom 2013. rejting agencije polako počinju nam snižavati kreditni rejting i on pada u onu razinu zvanog nepopularno, ali dosta grubo, u razinu smeća i tu se naš kreditni rejting zadržava sve do 2019.g.. Nije nam slučajno 2019.g. kreditni rejting se podigao i opet došao u razinu investicijskoga. Tomu zapravo su prethodile 4.g. mukotrpnog rada na odgovornoj, ozbiljnoj i konsolidiranoj fiskalnoj politici predvođenoj naravno Vladom HDZ-a, predsjednika vlade Andreja Plenkovića i ministra financija Zdravka Marića koji su uz snažno smanjenje javnog duga imali smo konačno priliku i vidjeti da i naš proračun može biti u suficit. Suficit državnog proračuna to je nešto što smo svi mislili da je samo nekakva teoretska i ekonomska kategorija, da to u praksi ne postoji, ali imali smo prilike vidjeti nekoliko godina za redom suficit Državnog proračuna RH. I to su neki preduvjeti koji su pripomogli da 2019. naš kreditni rejting iz one razine smeća dođe ponovo u razinu, u razinu investicijskog. Danas imamo potvrdu da smo na dobrom putu, da su nam stabilne prognoze i sve ono što je pred nama zapravo daje nadu da ćemo ubuduće samo rasti i da možemo očekivati da će naš kreditni rejting na toj ljestvici uspješnosti sve više i više rasti. Naravno, tome su doprinijele i porezne reforme u nekoliko navrata koje su išle zadnjih nekoliko godina, koje su snažno potakle i rast BDP-a. Naravno u ovom vremenu covid krize i sve ove mjere koje Vlada RH podnosi u vezi očuvanja radnih mjesta i potpora poslovanju, podsjetit ću samo, skoro 10 milijardi kuna ako računamo doprinose, skoro 14 milijardi kuna zapravo upumpano državnom intervencijom u hrvatsko gospodarstvo. Dal su to bile dobre odluke, dobre politike, evo pokazuje sad zapravo i ovo izvješće rejting agencije Standard & Poors. Ono na čemu trebamo raditi ubuduće, to mi znamo, ali evo i oni zapravo potvrđuju snažno se okrenuti europskim fondovima, snažno se okrenuti kroz Nacionalni plan za oporavak i odgovornost nacionalnim reformama. Moramo biti snažniji u tome, odgovorni, ozbiljni i precizni po pitanju na koji način ćemo iskoristiti tih preko 24 milijarde eura koje nam se nude, o tome koliko budemo uspješni u korištenju upravo tih novaca ovisit će kretanje našeg kreditnog rejtinga ubuduće. Uvjeren sam da ćemo to dobro raditi i da ćemo za koju godinu imati kreditne rejtinge koji su na razini i drugih država EU tamo gdje zapravo i pripadamo. Hvala.
Hvala i vama. I sada stajalište Kluba zastupnika Mosta iznosit će gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Svima je poznato da je Vlada RH davno digla ruke od Dalmacije i da je ona zaboravljena. Ja mogu navesti 2 primjera sad predizborna tj. ne mogu se ni nazvati kandidati nego potencijalni kandidati vicegradonačelnik ili kako se zove kandidat HDZ-a u Splitu stavlja objavu da će se vlak za Split znači dva puta više će biti linija, duplo više linija prema Splitu nego i Split – Zagreb nego do sada i slikao se s ministrom. I sad taj potencijalni kandidat da bude kandidat gradonačelnika slika se i to objavi, međutim obrnuto je stanje. Ugašena noćna linija Zagreb – Split, brzi vlak, jedina noćna linija, koliko je to ljiga, gadljivo, povraća se, lažete, mažete, muljate. Vicegradonačelnik splitski konkretno i temeljito laže. Drugi slučaj, prije neki dan da su bili kod ministra zdravstva onoga gospodina kad je zabrana, kad su ove mjere jel, ne smijete se dodirivat 2 metra jedan od drugoga on se slika sa estradnim zvijezdama i to kola po društvenim mrežama, kod toga, Beroš, zove se Beroš s Hvara odakle je i premijer. Kaže samostalni dom zdravlja u Makarskoj, Splitsko-dalmatinska županija najveća županija …/nerazumljivo/… dom zdravlja, pola miliona ljudi il jedan i sad prije izbora kaže samostalni dom zdravlja. Ante Sanader i gradonačelnik Makarske, koji su to prevaranti, koje je to pljuvanje u lice Dalmaciji. Godinama, kad je zatvoreno rodilište u Sinju 2010., 2003. su …/nerazumljivo/… dom zdravlja najveće županije dokle recimo Ličko-senjska županija ima 4 doma zdravlja i neka. Dubrovačka 4 koja je puno manja od Splitsko-dalmatinske, druge županije, Šibensko-kninska i neka, a ovdje di je …/nerazumljivo/… i ko Ante Sanader iša, grobar zdravstva i sad obećaje Makarskoj. Međutim, moja Cetinska krajina 50.000 stanovnika više nego cila Ličko-senjska županija nema samostalni dom zdravlja. Peticije 2009., prosvjed za rodilište ukinuli, dolaze na alku slikat se ukinuli rodilište, ono kao vole Sinjsku alku, stacionar ukinuli, žene umiru u redovima da bi se upisale za pregled na UZV dojki, da bi se uopće upisale, a kamoli doći na red uglavnom umru jel, nažalost. Kad će tu samostalni dom zdravlja Ante Sanaderu žao mi je što nije ovde. On koji je kao župan, on Petric i ta ekipa Propadalo kako li se zvali, pa mi smo morali skupljati peticije, bio ministar Darko Milinović sad je u onoj stranci Lipo jel, ukinuo sve rodilište u Imotskom, stacionar u Makarskoj i sad 20 dana prije izbora eto gradonačelnika Makarske prijatelja Mate Jujnovića koji je prokopa cilu našu plažu doli bez ikakve grižnje savjesti …/nerazumljivo/… i sada kaže otvorit ćemo. To je toliko ljigavo, ja ne mogu shvatiti da toliko ljudi mogu biti bezobrazni prema svom narodu i pokvareni. Kandidat, za, mogući kandidat da bude kandidat za gradonačelnika iz HDZ-a Splita slika se s ministrom i kaže krenit će dvije linije. Kako to opisivat? Jel to pljuvanje narodu u lice? Imali ste vladu prije 4 godine u predizborno vrijeme, 2 milijarde kuna projekata. Znate koliko ste ih ostvarili? Ni lipe. Ni lipe. Jedino što vam služimo kao eksploatacijsko polje, ali ogromno je nezadovoljstvo ljudi zato ja smatram da u ovoj kampanji trebaju promatrati te likove koji se slikaju sa ministrima i da jednostavno, ne znam uopće povraća narod na to, to je katastrofalno. Gadi se ljudima politika zbog takvih poteza, gadljivih, morbidnih i bezobraznih koju sad promovira ova Vlada zajedno sa mogućim kandidatima za kandidate za gradonačelnika.
Nema više iznositelja slobodnih stajališta i vratimo se Prijedlogu Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja koji je u prvom čitanju.
Evo, dobro jutro, kolegice i kolege, nastavljamo dalje s radom. Prva točka današnjeg zasjedanja je: - Prijedlog Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, prvo čitanje, P.Z.E. br. 99 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite, zastupnik Bulj.
Hvala. U ime kluba Mosta tražim stanku od 10 min po ovome štetnom zakonu kojim i dalje želite našu djecu da budu pokusni kunići, GMO proizvođačima i ne zdravoj hrani. Umjesto da naše sjeme bude autohtono sjeme koje ćemo gajiti, koje ćemo čuvati, koje ćemo razvijati mi ovdje našim poljoprivrednicima, našim PG-ovcima, stotinama tisuća ljudi koji su ostali na selu namećemo nove troškove, dorađivanje sjemena, nekakva kalibriranja. Ne znam sve što ćete raditi. Pa ko će to platiti tim ljudima? Pa vidite da u svijetu, u EU-u se ljudi bore, znači poljoprivrednici, znanstvenici, samo u Hrvatskoj je potpisalo 100 000 ljudi peticiju. Između ostalog, brojni znanstvenici, stručnjaci koji upozoravaju da je ovo zadnji čavao u lijes hrvatske poljoprivrede. Pa ne možete sjeme hrvatsko, autohtono sada dorađivati, u biti poskupljivati našem seljaku, našem OPG-vcu, čovjeku koji teško živi u ovim vremenima, poglavito u kriznim vremenima koliko je bitna samodostatnost. Pa ja ne znam kako vam je palo ovo na pamet i ne mogu shvatiti zbog čega danas ovdje nije došla najgora ministrica poljoprivrede otkad je hrvatske države. Zbog čega je nema o ovako bitnom zakonu? gdje se raspravlja o sjemenu? Ja vas molim kolegice i kolege, nemojte podržati ovaj zakon, iz većine i molim vas još jednom, neka dođe ovdje ministrica i neka objasni ko joj je naredio da radi za multinacionalne kompanije, za Monsanto i ekipu koja želi uništiti domaće proizvođače. Ovo ne smijemo dozvoliti. Još jednom pozivam ministricu poljoprivrede da se usudi doć pred nas saborske zastupnike [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i poljoprivrednike koji su ovdje ispred zgrade koji prosvjeduju.
Sukladno čl. 293. b odobravam stanku ali ćemo nastavit dalje s radom. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik, Tugomir Majdak, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Poljoprivredni reprodukcijski materijal je temelj poljoprivredne proizvodnje i prva karika u lancu proizvodnje i opskrbe hranom. Kvalitetno sjeme i sadni materijal od značajne je važnosti za poljoprivrednu proizvodnju. sjeme i sadni materijal kao strateški proizvodi za zasnivanje svake proizvodnje i početna karika u svakoj proizvodnji hrane moraju biti dostatni, sigurni i kvalitetni. Nacrtom prijedloga ovoga zakona uređuje se proizvodnja, stavljanje na tržište u uvoz poljoprivrednog reprodukcijskog materijala slijedećih skupina i vrsta bilja: žitarica, krmnog bilja, repa, povrća, krumpira, uljarica i ... [[Govornik se ne razumije.]] bilja, loza, boće i ukrasnog bilja. Sustav proizvodnje i stavljanja na tržište poljoprivrednog reprodukcijskog materijala, propisan je direktivama EU-a, tzv. marketinškim direktivama koje se temelje na međunarodnim protokolima kako bi se osiguralo da je proizvodnja poljoprivrednog reprodukcijskog materijala, umnažanje i stavljane na tržište ujednačeno u svim državama. Poljoprivredni reprodukcijski materijal prije stavljanja na tržište prolazi kroz proces certifikacije odnosno nadzora u proizvodnji, certifikacija proizvodnje poljoprivrednog reprodukcijskog materijala i oblika sustava kvalitete koji se temelji na međunarodnim metodama kako bi se osigurala koherencija materijala namijenjenog za domaće i međunarodno tržište. Neposredni cilj certifikacije je osigurati opskrbu poljoprivrednika i drugih korisnika poljoprivrednim reprodukcijskim materijalom koji ima odgovarajući sortni identitet, klijavost, čistoću i zdravstvenu ispravnost odnosno slobodan je od štetnih organizama. Ovim nacrtom prijedloga zakona definiraju se nadležna tijela u provedbi zakona odnosno Ministarstvo poljoprivrede, Državni inspektorat uključujući fitosanitarnu i poljoprivrednu inspekciju te Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu. Prenose se odredbe marketinških direktiva vezanih uz proizvodnju i stanja na tržište poljoprivrednog reprodukcijskog materijala. Omogućuje se donošenje određenih nacionalnih sortnih lista čije će poljoprivredni reprodukcijski materijal moći tržiti samo na području na RH te na taj način omogućiti vraćanje proizvodnje iz stanja na tržište autohtonih sorti koje se sada nalaze pohranjene u banci biljnih gena. Propisuje se donošenje nacionalnog programa očuvanja i održive uporabe biljnih genetskih izvora kroz koje će se definirati detaljne aktivnosti koje će provoditi sudionici navedenog nacionalnog programa a kako bi se očuvale autohtone, tradicionalne sorte te pohranile u banku biljnih gena. Poboljšava se sustav upis sorti u sortne liste, budući da poljoprivredni reprodukcijski materijal prilikom stavljanja na tržište mora pripadati sorti koja je registrirana odnosno upisana u neku od sortnih lista. Da bi se sorta registrirala odnosno upisala u sortnu listu, mora proći određena testiranja koje provode nadležna tijela. Također, postoje određene razlike u upisu sorti sjemene od sorti sadnog materijala te je ovim zakonom dorađen postupak priznavanja i održavanja istih. Omogućeno je stavljanje na tržište sjemena proizvedeno za izvoz ako je proizvedeno prema OECD … [[Govornik se ne razumije]] certifikaciji, a zbog nekih okolnosti nije izvezeno. Proizvodnja sjemena prema ovoj međunarodnoj certifikacijskoj shemi identična je proizvodnji sjemena prema marketinškim direktivama. Nadalje, osigurava se izvoz odnosno uvoz poljoprivredno reprodukcijskog materijala jednako vrijednog po pitanju kvalitete i načina proizvodnje kao u RH. Kako bi se osiguralo da je poljoprivredni reprodukcijski materijal koji se uvozi identičan kvalitetnom materijalu koji se proizvodi na teritoriju RH odnosno EU uspostavljen je sustav ekvivalence odnosno istovrijednosti. Na razini EU za sjeme se dodjeljuje ekvivalenca na razini vijeća i parlamenta na temelju odluke 17 iz 2003.g. o jednakovrijednosti pregleda usjeva na terenu koji se provodi u trećim zemljama na sjemenskim usjevima i o jednakovrijednosti sjemena proizvedenog u trećim zemljama dok je za sadni materijal sustav ekvivalence na samim državama članicama. Uvodi se pojam „sjeme s poljoprivrednog gospodarstva“. Takvo sjeme morati će proći postupak dorade kod dobavljača upisanog u Upisnik dobavljača poljoprivrednog sjemena kao dorađivača kako bi se osigurala minimalna prisutnost štetnih organizama u skladu s propisima iz područja biljnog zdravstva. Predviđenim zakonom i odredbama ne ograničava se korištenje domaćeg sjemena za vlastite potrebe u nekomercijalne svrhe, niti se ograničavaju načela na ekološke proizvodnje. Podzakonskim aktom će se propisat izuzeće odnosno oni koji za male količine sjemena neće biti obvezni provoditi doradu nad sjemenu koju proizvode na vlastitom gospodarstvu. Konkretno, navedene odredbe obuhvatit će proizvođače koji uzgajaju npr. ratarske usjeve na velikim površinama i ulaze u sustav potpora budući kako oni predstavljaju potencijalnu opasnost od širenja štetnih organizama bolesti i korova. Kod nekomercijalnog korištenja sjemena odnosno razmjene na sajmovima, proizvodnje na malim poljoprivrednim gospodarstvima, razmjena između pojedinaca odnosno grupa nema ograničenja u tom pogledu, nema certifikacije, nema nadzora takvog sjemena. Nadalje, propisuje se izuzeće za proizvodnju ekološkog heterogenog poljoprivrednog reprodukcijskog materijala koji se stavlja na tržište sukladno Uredbi 848 iz 2018.g. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda. Pobliže se definira odgovornost dobavljača za kvalitetu sjemena i sadnog materijala koji se stavlja na tržište, što trenutno važećim zakonom nije bilo najbolje uređeno. Uvodi se izrada opisne sorte lista na osnovu provedenih poljskih pokusa kako bi se poljoprivrednicima olakšao odabir materijala za sjetvu i sadnju budući da problem predstavljaju i odabir poljoprivredno reprodukcijskog materijala koji će u klimatskim uvjetima RH dati najbolje rezultate. Slijedom navedenog danas u raspravi imamo nacrt prijedloga Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednih bilja u koji je uključena većina primjedbi i prijedloga pristiglih od strane tijela državne uprave, kao i s rasprave na radnim tijelima i sjednici Vlade RH. Za navedeni sustav proizvodnje i certifikacije sjemena i sadnog materijala se ovim prijedlogom zakona ne donose nikakva nova ograničenja, te vjerujemo kako će se primjenom ovog zakona postojeći sustav poboljšati, te će u konačnici omogućiti da poljoprivredni proizvođači na tržištima imaju najbolju kvalitetu odnosno da će biljke koje dobiju njihovim sjetvom ili sadnjom pokazivati karakteristike po kojima su prepoznatljive. Hvala na pozornosti.
Imamo nekoliko replika, prva je zastupnik Miro Bulj.
Još jednom pozivam ministricu, najgoru ministricu poljoprivrede, da dođe ovdje pred saborske zastupnike i poljoprivrednike koji su ispred da kaže zbog čega se ovim zakonom nameće dorađivanje sjemena domaćeg autohtonog, kome je to palo na pamet, tko će to platiti seljaku sad kad uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda, kad je hrvatsko selo prazno? Pa sjeme je osnovno ljudsko pravo, nemojte to raditi hrvatskom selu i seljaku. Pa imate stotine tisuća potpisnika peticija, stotine tisuća OPG-ova, sve što je u Hrvatskoj u selu protiv ovoga je zakona. Ovo je strateški nacionalni interes. Pa ko vam je ovo napisao? Monsanto? Ko vam je pisao? Pa gdje je ta ministrica? Gdje se sad sakrila kad se radi o hrvatskom sjemenu kojega bi tribali zaštititi, promicati lokalnu prodaju domaće proizvodnje? Ona nameće troškove i zabranjuje na tržištu domaćega sjemena ako nije dorađeno [[Upadica: Vrijeme]] Pozivam ministricu neka dođe.
Slijedeća replika Marija Selak Raspudić.
Uistinu je sramota da se ministrica oko ovako spornog zakona sakrila u mišju rupu i nije usudila doći na dnevni red rasprave HS. To prije svega pokazuje da i ona sama zna da je u krivu što je predložila ovakav zakon. Ovakvim zakonom objavili ste rat malim hrvatskim poljoprivrednicima. Žrtve toga rata biti ćemo svim mi jer tko će si moći priuštiti blitvu da je servira svome djetetu jednom kada se ta ista blitva bude morala dorađivati. Hrvatska ima svega 5 povrtnih vrsta. Njihov uzgoj ovisi o entuzijastima. Ovime ti entuzijasti prestat će raditi. Koja je vaša motivacija da uvodite sjeme s poljoprivrednog gospodstva kao novu kategoriju u ovom zakonu, a to vam ne propisuje niti jedna europska odredba?
Imate repliku, odgovor.
Hvala. Evo hvala cijenjena zastupnice. Dakle, mali proizvođači, hobisti i vrtlari izuzimaju se od obveze dorade na temelju čl. 16. prijedloga zakona. Kao što je također definirano prijedlogom zakona proizvođači sjemena čuvanih sorti, sorti sa nacionalne sortne liste i sorti za koje nije potreban upis u službene liste, kao i ekološki proizvođači izuzeti od primjene čl. 16. ovog zakona.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prva je Marija Selak Raspudić.
Vi ste najavili da ćete određenim podzakonskim aktima, čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika, napraviti izuzeća. No kako ćete dorađivati primjerice krumpir? Ne možete uopće učinit ovaj zakon izvedivim, on ostaje mrtvo slovo na papiru, a kao i takav uništava ono malo preostale hrvatske poljoprivrede.
Ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika i zato imate opomenu. Sljedeća povreda Poslovnika, Miro Bulj.
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238, gdje govorite niz neistina. Zakonom propisano točno što je dorada sjemena. Kalibriranje, pilarenje, testiranje, sredstva za zaštitu bilja, pakiranje, flombiranje, to košta sve naše male OPG-ovce, ako to ne naprave ne mogu na tržištu imati svoju robu, ne mogu imati na tržnicama svoju robu, poskupljujete i uništajete domaćeg seljaka i još jednom pozivam [[Upadica: Vrijeme.]] najgoru ministricu poljoprivrede [[Upadica: Vrijeme.]] dođe u Sabor ... [[Govornik se ne čuje.]]
Ovo nije bila povreda Poslovnika. I vi imate opomenu. Sljedeća replika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Pa kolega Bulj, kolegice Selak Raspudić, pa nemojte napadati ministricu. Pa ona naporno radi, pa teško je opravdati moto „svaki tjedan zatvaramo pogon jedan“, pa to zaista iziskuje truda. A što se tiče zakona, ja mogu shvatiti da propisujemo doradu za sjeme koje se stavlja na tržište, ali za sjeme koje ćemo mi sijati, odnosno poljoprivrednik sijati u vlastitom vrtu ili na vlastitoj njivi, to je van pameti. Samo ću vam plastično reći koje su to još novi troškovi koji ulaze u njegovu kalkulaciju. Znači mora uzeti to sjeme, mora ga spakirati, mora ga odvesti do mjesta gdje će se dorada izvršiti, dakle imate trošak pakiranja, trošak logistike, mora platiti doradu, mora onda opet platiti pakiranje i opet dovoz do svog gospodarstva. Dakle poskupili smo i učinili neisplativim proizvodnju, a zašto? Ako ću sijati na vlastitoj zemlji za vlastitu potrebu, čemu dorada?
Odgovor na repliku.
Evo, kao što sam, hvala, cijenjeni zastupniče na pitanju. Dakle mali proizvođači, hobisti i vrtlari, ali i ekološki proizvođači čl. 16 izuzeti su dakle od dorade sjemena.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče. Dorada sjemena podrazumijeva sušenje, čišćenje, kalibriranje, piliranje, tretiranje sredstvima za zaštitu bilja, pakiranje, plombiranje i označavanje i taj postupak može raditi pravna i fizička osoba koja je upisana i registrirana za doradu u upisniku dobavljača sjemena, što za manje poljoprivrednike iziskuje ne tako male troškove. Ono što mene zanima, nakon dorade, tko će i gdje će se zbrinuti taj otpad jer u vašem prijedlogu zakona o tome nema ni slova? Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala cijenjena zastupnice na vašem upitu, dakle ne radi se o nikakvom otpadu, ne znam o čemu, o kakvom otpadu vi govorite.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Evo, poštovani državni tajniče, iz vašeg uvodnog izlaganja razvidno je da je konačno u ovom zakonu dobro formiranje uprave procedure za nacionalnu sortnu listu i administrativno i troškovno je olakšano, čime se otvara put za odgovarajuće prikupljanje i potencijalnu komercijalizaciju nacionalnih sorti koje su praktično i nestale iz upotrebe. Mene zanima, da li je kroz čl. 16 upravo što smo maloprije čuli, definiciju sjemena s poljoprivrednog gospodarstva bila namjera ograničiti ministarstvu čuvanje i razmjenu sjemena na gospodarstvima i na taj način ne priznati rad neformalnih organizacija na udruženju, a svakako moram pohvaliti da je zakon gotovo jedinstveno podržala cijela sjemenarska struka i znanstvena zajednica.
Odgovor.
Hvala na upitu. Da, ovaj zakon odnosno prijedlog zakona je podržat od stručne i znanstvene javnosti odnosno institucija, vezano za nacionalnu sortnu listu, da, njome želimo dakle pospješiti mogućnost onih sorti koje su gotovo zanemarene u odnosu na aktualni zakon odnosno sve prijašnje zakone i promovirati kroz jedan jednostavniji postupak certifikacije pristupačnosti tih sorti, radi se o tradicionalnim i autohtonim sortama, a s druge strane, izuzećima smo u čl. 16 omogućili da se i mali proizvođači odnosno hobisti, vrtlari i svi oni koji proizvode sjeme za vlastite potrebe dakle da oni budu izuzeti od odredbi.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, zakon treba s pažnjom pročitati i razumjeti ga, a ne samo segmentalno komentirati. Da li će mali proizvođači te ekološki proizvođači odnosno njihovo sjeme biti izuzeto odredbi dorade, da li će to biti apsolutno tako ili će biti određeno po vrsti kultura koje napadaju nametnici koji nisu ili koji su štetni za ljude i životinje jer znamo Tilletia spp odnosno snijet, koja je jedna od najraširenije bolesti strnih žitarica i koja se širi zaraženim sjemenom, a urod zaraženih žitarica je toksičan za ljude i životinje, stoga je neophodnost dorade takvog i sličnog sjemena, poljoprivrednog gospodarstva, a s time se slaže i struka. Hvala.
Odgovor.
Hvala na vašem upitu. Da, s jedne strane, čl. 16 definira određena izuzeća koja sam već napomenuo, a upravo postupak dorade sjemena vodi nas zdravstveno ispravnijem, čišćem, odnosno oslobođenom sjemenu od strane pojave ... [[Govornik se ne razumije.]] jer upravo ovaj postupak dorade i u slučaju učestale pojave bolesti Tilletie, odnosno smrdljive snijeti pšenice, gdje je temeljem izvida u posljednje 3 godine imamo učestalost pojave, a opasna je, kao što ste i sami naveli ... [[Govornik se ne razumije.]] i opasna je za zdravlje ljudi, ovim postupkom dorade suzbijamo i sprečavamo širenje ove bolesti odnosno svodimo je na određeni minimum. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika, Marija Selak Raspudić.
Čl. 238, omalovažavanje saborskih zastupnika. Čl. 16 ne definira izuzeća koja ste vi naveli, čl. 16 samo kaže da će biti izuzeća koja će ministar propisati pravilnikom u svom stavku 4. Zakoni su tu da bi bili jasno i nedvosmisleno napisani, a ne da bi se nešto obećavalo i kasnije možda određenim pravilnicima propisivalo. Zakoni su da služe ljudima koji će ga koristiti, da je sve ovo što vi navodite točno ne bi se ovoliko malih poljoprivrednika pobunilo.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, to je vama jasno i ja vam temeljem Članka 240. stavka 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi. Slijedeća replika je uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, dakle mi već imamo jedan da tako nazovem kontingent zakona gdje se usklađujemo sa različitim direktivama EU. I svaki put kad ukazujemo na to vi nama objašnjavate da to tako mora biti, da se usklađujemo. I ja principijelno mislim da je dobro da zakonodavstvo Hrvatske bude usklađeno, ali sad u ovom zakonu imamo po prvi put nešto što druge članice EU ne prepoznaju, a to je pojam sjemena s poljoprivrednog gospodarstva. Ne prepoznaju ni ovako predloženu doradu sjemena. Što se desilo? Koji vam je sad bio motiv? Koji vam je bio razlog? Zašto, koji je, dakle u jednoj rečenici razloga zašto ste se odlučili za ovakav način definiranja u zakonu nešto što je između ostalog izazvalo veliki prijepor svih naših sugrađana koji prepoznaju da je tu problem? Koji je bio razlog, koji motiv? Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala, hvala cijenjena zastupnice Mrak Taritaš na upitu. Dakle, pojedine zemlje članice imaju pravo, nacionalno pravo urediti sustav kako bi on bio kvalitetniji i upravo je to bila namjera ovog prijedloga zakona. Dakle, da uredimo kvalitetniji sustav i koji će s jedne strane donesti veći produktivnost u našoj poljoprivrednoj proizvodnji, a s druge strane i spriječiti pojavu bolesti, širenje korova odnosno osigurati zdravstvenu ispravnost sjemena.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo. Poštovani državni tajniče o sjemenu ovisi proizvodnja hrane, naša prehrambena sigurnost pa sukladno tome i nacionalni suverenitet. Obzirom da je Hrvatska zemlja slobodna od GMO-a na čemu sam zajedno sa znanstvenom i stručnom zajednicom, nevladinim sektorom radila 10 godina kako bi postigli da se sve županije proglase GMO free, da se zabrani sjetva genetski modificiranog sjemena pa i u pokusne svrhe, mene zanima državni tajniče hoće li ovim zakonom i dalje ostati ta odredba na snazi. Dakle, zanima me hoće li i nakon donošenja ovog zakona Hrvatska ostati zemlja slobodna od genetski modificiranih organizama i hoće li i dalje biti zabranjena sjetva takvog sjemena? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Dakle, točno je RH je sukladno Članku 26b. Direktive iz 2001. Parlamenta i vijeća o namjernom uvođenju u okoliš genetskih modificiranih organizama i o stavljanju izvan snage Direktive vijeća 2020 iz '90.-te proglasila izuzeće uzgoja genetski modificiranih organizama cijelo državno područje i tako je u RH proizvodnja, stavljanje na tržište i uvoz genetski modificiranih poljoprivredno reprodukcijskom materijala te se, i primjenjuju se odredbe posebnih propisa kojima se uređuje postupanje s GMO organizmima reguliranim Zakonom o GMO organizmima. Dakle, i dalje smo zemlja čista od primjene GMO u praksi.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, člankom Poslovnika Hrvatskog sabora broj 177. određeno je E oznaku dobivaju samo oni prijedlozi zakona s kojima se usklađujemo s europskim regulativama. Iščitavajući ovaj prijedlog nigdje ne nalazimo niti jednu odredbu kojom se ukazuje na usklađivanje, ali zato ima odredbi kojima uvodimo nove pojmove i time poskupljujemo proizvodnju našim poljoprivrednicima, a Europa to od nas uopće ne traži. Pa vas molim da nam pojasnite u kojem dijelu točno se usklađujemo sa propisima EU kada je ovdje riječ o Zakonu o sjemenu? Hvala.
Odgovor.
Evo, pa već sam naveo niz odredbi u dijelu koje, koji zadire u ovaj prijedlog Zakona o sjemenu i sadnom materijalu, a s druge strane vezano za naš, naše opredjeljenje da dodatno nacionalnim propisom definiramo ono što će biti kvalitativni iskorak za našu poljoprivrednu proizvodnju, za samodostatnost hrvatske proizvodnje to smo i učinili vezano za ove propise. A na kraju i izuzeli smo određene male proizvođače, hobiste odnosno ekološke proizvođače od postupka dorade odnosno na taj način certificiranja njihovih, njihovog sjemena.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, žao mi je što se ovdje ministricu proziva kao najgoru ministricu u povijesti. Ja nisam njen odvjetnik, ali sam bio prisutan na sjednicama Odbora za poljoprivredu gdje se stvarno i gospođa predsjednica Petir i svi mi koji smo članovi odbora smo shvatili da ovaj Članak 16. može proizvesti ovakve reakcije koje se mogu čuti ovdje danas u saboru. Siguran sam i vjerujem u to da ćemo taj Članak 16. do drugog čitanja uskladiti s kojim će čitanjem na kraju krajeva tog članka biti onda zadovoljni i svi ovi koji ovog trenutka možda ili ne razumiju ili nisu do kraja pročitali zakon, ali će eksplicite vjerojatno onda pisati i spominjat će se obiteljska poljoprivredna gospodarstva.
Hvala cijenjeni zastupniče, da, mi smo u intenzivnom dijalogu sa javnošću, a time i predstavnicima poljoprivrednog sektora uključujući male poljoprivredne proizvođače. I vezano za Članak 16. dodatno ćemo ga definirati s jedne strane i pravilnikom, a s druge strane i pojasniti na koji način će se izuzeće primjenjivati. A vezano za ministricu, evo bilo je niz upita odnosno prijepora zašto ministrica nije ovdje, ona je na sastanku vijeća ministara za poljoprivredu i ribarstvo, dakle brani hrvatske interese u poljoprivredi u Bruxellesu i iznosi stajališta za dobrobit hrvatske poljoprivrede. Hvala.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Pa evo ja sam prije gotovo 60 dana uputila pisano pitanje ministrici na koje još do danas nisam dobila odgovor i žao mi je što ona danas nije ovdje, a ono što ja vidim je to da ovakav prijedlog zakona donosi nova ograničenja proizvođačima koji na svojim gospodarstvima koriste domaće sjeme jer se uvodi pojam sjeme sa obiteljskog gospodarstva, definiran kao sjeme proizvedeno za vlastite potrebe koje je zabranjeno stavljati na tržište a koji u ovom kontekstu ne postoji u europskim zakonima, što nedvosmisleno znači da je ovaj prijedlog potpuno nepotrebno prestrog prema našim poljoprivrednicima. Jasno je da ove odredbe vode do gubitka domaćih sorti te je ukoliko ovaj zakon bude usvojen, mnogi građani će zaboraviti na okus pravog domaćeg povrća. Uz sve što naši poljoprivrednici prolaze, ovo ne smijemo dozvoliti.
Odgovor.
Hvala. Evo budući u većem djelu vašeg pitanja, već sam odgovorio, samo ću na kraju zaključiti da ne, ovaj zakon neće donijeti ni smanjenje korištenju naših autohtonih odnosno tradicionalnih sorti niti ograničenje u bioraznolikosti istih na hrvatskim poljima.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem. Državni tajniče Majdak, zanima me da li vaše inzistiranje na ovom čl. 16. a posebno na terminima „sjeme za poljoprivredno gospodarstvo“, hoće li to biti vaš prilog radu na europskom zakonu koji još nije donesen, ne vidim zbog čega mi jurimo toliko u naprijed, hoćete li to ingeniozno rješenje koje je podiglo ovoliko ljudi, predložiti Europi? Zanimljivo je da samo nekolicina tih udruga sjemenara, oni u svemu prepoznaju i hvale vaš zakon jer vide da se radi, oni se bore protiv pojave nezakonite, nelegitimne prakse obavljanja kućne dorade koja povlači niz nezakonitih radnji, od nezakonitog bavljenja djelatnošću, nezakonitog uporabe pesticida, rad na crno, nepoštivanje odredbi zaštite okoliša, zaštite na radu, neplaćanje poreza … Je li to razlog zašto ste stavili čl. 16.?
Odgovor.
Hvala, cijenjeni zastupniče Matula na pitanju. Dakle, ne radi se ovdje o djelu znanstvene odnosno stručne javnosti koja dolazi samo iz branše smjenarstva odnosno sjemenskih kuća, već znanstvene javnosti. Dakle, i agronomske struke koja je podržala ovaj zakon u pravcu odnosno smjeru povećavanja produktivnosti, zaštite vezano za proizvodnju sjemena, od dakle korova odnosno štetnih organizama i u funkciji zdravstvene, jače zdravstvene ispravnosti sjemena a sve je povezano to sa boljom produktivnošću jer znamo da sjeme ukoliko je dorađeno, govorimo o velikim proizvodnjama, onda doprinosi do 30% većoj proizvodnji odnosno osigurava adekvatno tome i veći dohodak poljoprivrednog gospodarstva.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Poštovani državni tajniče, da ne pilim po čl. 16. kao i svi ostali, čl. 19. stavak 7., „Za kvalitetu sjemena, odgovoran je dobavljač sjemena koji ga prvi stavlja na tržište RH te pravne i fizičke osobe koje se bave trgovinom sjemena kad sjeme drže u uvjetima koji ne osigurava održavanje njegove kvalitete.“ Pitam vas ja, smjene iz Nizozemske, dobavljač ga doveo, prodao ga danas meni, ja ga posijem i ono ne nikne kako treba. Kako ćemo mi utvrditi da je držano u neodgovarajućim uvjetima? A moram pitati, koja je budala to pisala ovdje, evo? Moram biti bezobrazan. Zato što nitko ne razmišlja o tome što se piše u zakonima, štitite dorađivače, uništavate trgovce i uništavate naše poljoprivredne proizvođače. Kako će se ovaj članak provesti i kako ćemo mi utvrditi da nije držano u adekvatnim uvjetima? To me zanima, hvala.
Odgovor.
Hvala cijenjeni zastupniče, Lenart na vaš pitanju. Dakle ovim prijedlogom zakona i člankom koji ste naveli, preciznije se definira odgovornost svih u lancu proizvodnje i prodaje, dakle zakon predlaže, ovaj prijedlog zakona da odgovornost snosi onaj tko prvi stavi sjeme na tržište RH odnosno trgovac sjemena koji ga stavlja na tržište, svatko u okviru svojih odgovornosti.
Posljednja replika, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani državni tajniče, evo moram priznati da mi je žao gledati vas ovdje kako se nemušto branite i vi ste ovdje topovsko meso da bi zaštitili ministricu i jedan loš zakon i to vi znate. I koliko sam vas god pozorno slušao, a postavljeno vam je 15-ak sličnih pitanja vezano uz čl. 16., ja bi to rezimirao ovako. Vi se slažete da taj članak ne valja, jel tako, da je loš i ipak ćete bez obzira na to zbog znači bez obzira na činjenice da se slažete, vi ćete ipak ovaj zakon usvojiti a kasnije ćete nekakvim pravilnikom napraviti eventualno izuzeće. Dakle, vi ste složili da je ovaj članak loš, da je nevaljao, i bez obzira i dalje branite ovaj zakon. Evo to mi moram priznati stvarno nije jasno, evo molim obrazloženje.
Izvolite, odgovor.
Hvala, cijenjeni zastupniče Zekanović na vašem pitanju. Dakle, vjerojatno nije točno da je on nemušto branjen kad ste i sami rekli niz objašnjenja i obrazloženja koje sam izrekao dosada vezano za čl. 16. i neću ih ponavljati. Dakle, ovo je prvo čitanje, obavili smo dijalog sa javnošću a uključujući i proizvođače, uključujući i male proizvođače, ekološke proizvođače i ovakav prijedlog ide u prvo čitanje, dodatno će se urediti i opisno vezano za provedbu čl. 16. kroz pravilnik koji smo također na neki način najavili ovim zakonom i komunikacijom sa općom javnošću. Dakle, ovdje ništa nije sporno i ministarstvo je kao takvo predložilo niz izuzeća kroz čl. 16. o kojima ste vi isto također sad, koje ste vi spominjali. Hvala.
Zahvaljujem, državni tajniče. Nemamo više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Marija Jelkovac, predsjednica Odbora za zakonodavstvo. Nema je. Uvažena zastupnica Marijana Petir, predsjednica Odbora za poljoprivredu, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS-a. Državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Na 16. sjednici odbora održanoj 11. veljače 2021.g. istaknuto je kako se poljoprivredne proizvođače koji dorađuju sjeme za vlastitu uporabu izjednačava s trgovcima sjemenom i upozoreno je na nepostojanje analize gospodarskih učinaka ovog prijedloga i nedostatne kapacitete za doradu sjemena. Uz pojam sjeme s poljoprivrednog gospodarstva i doradu sjemena upitano je o usklađenosti čl. 16. i 17. sa europskim zakonskim okvirom i ugovorima kojih je Hrvatska potpisnica. Zakonom je potrebno propisati kako naslijeđeno i razmijenjeno sjemene ne treba prolaziti postupak certifikacije i dorade, a obavezu dorade sjemena za vlastitu uporabu potrebno je uskladiti sa Uredbom o oplemenjivačkim pravima na biljnu sortu zajednice. Ono što se odnosi na pšenicu ne bi se trebalo odnositi na povrtlarsko sjeme, a posebno ne na sjemenski krumpir. Zakonskim, a ne podzakonskim aktom potrebno je propisati izuzeća za male poljoprivredne proizvođače i zaštititi proizvođače od loše kvalitete sjemena jasnijim deklariranjem sjemena. Upis na nacionalne sortne liste treba pojednostaviti kako bi autohtono sjeme postalo tržišno zanimljivo i omogućiti neformalno očuvanje ovog sjemena. Uz stav kako će se ovim aktom uvesti reda u sjemenarsku proizvodnju upozoreno je i na moguć monopol velikih proizvođača sjemena. Zakonom je potrebno jasno propisati zabranu upotrebe GMO sjemena. Predlagateljica je odgovorila kako razumije zahtjeve za preciznije propisivanje izuzeća i obećala u konačnom prijedlogu propisat izuzeće malih poljoprivrednih gospodarstava od obaveze dorade i certificiranja sjemena. U RH registrirano je 60-ak ovlaštenih dorađivača sjemena, pa isto ne može predstavljati monopol, istaknula je izrazivši spremnost dodatne fleksibilizacije dorade sjemena u slučajevima kad je to moguće. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova odlučio predložiti HS sljedeće, prihvaća se Prijedlog zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, primjedbe i prijedlozi iznijeti u raspravi upućuju se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Zekanović, molim vas. Slijedi rasprava po klubovima, prvi je Klub zastupnika HDZ-a i uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam g. potpredsjedniče HS-a. Državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Interes za Prijedlog zakona o sjemenu je opravdano velik pa se nadam da će i današnja rasprava biti konstruktivna jer je tema o kojoj raspravljamo izuzetno važna. O sjemenu ovisi proizvodnja hrane, prehrambena sigurnost pa sukladno tome i nacionalni suverenitet naše zemlje. Stoga nam je namjera da kroz raspravu podržimo dobra rješenja koja su predviđena ovim zakonom, ali da iznesemo prijedloge kojima bi se otklonile nejasnoće i nomotehničke nedorečenosti koje se odnose prije svega na certificiranje i doradu sjemena imajući u vidu da je ovo prvo čitanje, što znači da ima dovoljno vremena da za sve primjedbe i prijedlozi razmotre i da se poboljšanja ugrade u zakon do drugog čitanja. Dojam koji se stječe iz dosadašnjih rasprava u javnosti, ali i na saborskim radnim tijelima jest da nam je cilj svima isti, no očigledno na različite načine vidimo put kako ćemo ostvariti taj cilj. A cilj nam treba biti zaštita i očuvanje naših autohtonih sorti, zadržavanje mogućnosti da mali poljoprivrednici mogu sami proizvoditi sjeme za svoje potrebe, cilj na treba biti uvođenje reda na tržište, te poboljšanja koja će rezultirati rastom hrvatske poljoprivredne proizvodnje, njenom produktivnošću i konkurentnošću. Iz ovog zakona proizaći će i nacionalni program očuvanje i održive uporabe biljnih i genetskih izvora što treba dati novi zamah aktivnostima očuvanja biljnih genetskih izvora na nacionalnoj i međunarodnoj razini, a nacionalna sortna lista omogućit će vraćanje u proizvodnju i stavljanje na tržište starih autohtonih genotipova. Volimo se hvaliti našom bioraznolikošću i velikim brojem sorti koje uzgajamo na svojim poljima. U žustrim se raspravama, nerijetko i u ovoj sabornici borimo za njihovo očuvanje i na tome trebamo ustrajati i dalje, ali ne samo riječima već i djelima jer raspolažemo bogatstvima koja su očuvale generacije i generacije poljoprivrednih proizvođača i čuvara sorti. Zato jasno treba istaknuti kako intencija ovog zakona nije onemogućavanje malih proizvođača da za potrebe proizvodnje hrane obavljaju sjetvu sjemena iz vlastitog uzgoja od materijala sorti koje nisu registrirane niti ih ovaj zakon želi ograničiti u stavljanju plodova na tržište dobivenih od tih sorti. Obaveze certificiranja i dorade sjemena odnosit će se prije svega na proizvođače koji uzgajaju na velikim površinama i koji ulaze u sustav potpora. Obzirom na dvojaka tumačenja koja se pojavljuju u javnom prostoru, stava smo da čl. 16.ovog zakona treba nomotehnički urediti da bude jasno da su mali proizvođači izuzeti od obaveze certificiranja i dorade sjemena kao što je primjerice zakonom jasno propisano izuzeće za čuvane sorte, autohtone i tradicijske sorte kao i ekološke proizvođače sjemena. U zakonu trebamo postići jasnoću kako bi potvrdili naše opredjeljenje da želimo zakon čija će primjena podržati gensku raznolikosti tradicijskih poljoprivrednih sorti, opstanak malih poljoprivrednih gospodarstava i život u ruralnim područjima. Zato je važno izuzeće od obaveze certificiranja i dorade sjemena za mala gospodarstva jasno i nedvosmisleno propisati zakonom. Ipak bitno je razumjeti da osim malih proizvođača koji na svom gospodarstvu proizvode sjeme za vlastite potrebe, postoje i oni koji proizvode sjeme za tržište, a takvo sjeme mora biti proizvedeno pod stručnim nadzorima i prema metodama certifikacije. Sorte koje se nalaze na tržištu, moraju biti kvalitetne i prepoznatljive, imati snažan i rast, biti prilagođene klimatskim uvjetima i posjedovati karakteristike su poznate. Sve ovo, omogućit će poljoprivrednim proizvođačima sigurnost i garanciju dobrih prinosa. To nam treba biti u fokusu kad krećemo u rasprave o raspolaganju i korištenju sjemena u poljoprivrednoj proizvodnji, jasnije reguliranje, stavljanje na tržište i uvoza certificiranog poljoprivrednog reprodukcijskog materijala i korištenja sjemena koji će svojim prinosom osigurati i onu komercijalnu, prihodovnu stranu za poljoprivrednike, treba promatrati i iz kuta mogućih negativnih utjecaja i opasnosti koje na poljoprivrednu proizvodnju i okoliš ostavlja sjeme kao izvor mogućih biljnih bolesti i potencijalnih štetnika. Procjena je da je gotovo 20% sjemena u strukturi biljne proizvodnje u RH krajnje niske kvalitete, a što je uzročno-posljedično povezano i sa padom proizvodnje, ali i sa nemogućnošću izračuna sjetvene norme. Doradom sjemena sprječava se širenje bolesti, korova i štetnih organizama, a s druge strane, omogućuju se kvalitetni, visoki i stabilni prinosi. Kao jedan od razloga predloženih izmjena ovog zakona, spominjano je opasnost pojave bolesti smrdljive snijeti koja ne napada samo pšenicu već napada i ječam, raž, tritikal i puno uzgajanih trava. Širenje bolesti zarazom poljoprivrednih kultura nije samo opasnost za biljne vrste, već i za zdravlje čovjeka i domaćih životinja, ali i omogućava pojavu korova na našim poljima. Kako bi poljoprivredni proizvođači imali mogućnost korištenja zdravog i kvalitetnog sjemenskog materijala, proizvedenog na vlastitom gospodarstvu, Zakon o sjemenu posebno se referira na tzv. tavanušu. U takvim slučajevima, poljoprivredna gospodarstva za vlastite potrebe mogu proizvoditi sjeme i koristiti ga na svom gospodarstvu, nisu obavezni proći postupak certifikacije sjemena budući da isto sjeme neće stavljati na tržište, ali ga trebaju doraditi, odnosno tretirati fungicidima, radi suzbijanja širenja bolesti i korova. Obaveznici primjene dorade vlastitog sjemena bit će poljoprivredni proizvođači koji su u sustavu potpore. Podsjetit ću ga smo predložili da se u čl. 16 jasno navede izuzeće od certificiranja i dorade sjemena za mala gospodarstva te smatramo da je potrebno u čl. 17 i 11 koji se odnose na doradu sjemena i obaveze dorađivača, postići fleksibilnost kako bi dorada svima bila dostupna i kako zbog troškova dorade ne bi nastali troškovi koji će u konačnici poskupjeti proizvodnju hrane. Ne smije nam biti nevažno hoćemo li proizvesti dovoljno hrane po pristupačnim cijenama za naše građane i tako smanjiti prehrambenu ovisnost o uvozu. Također nam ne smije biti nevažno kakvo sjeme sijemo. Ovaj zakon predviđa donošenje nacionalnog programa očuvanja i održive uporabe biljnih genetskih izvora kojim će se definirati detaljnije aktivnosti koje se trebaju provoditi kako bi se očuvale autohtone tradicionalne sorte i pohranile u banku biljnih gena. Zakon će omogućiti i donošenje nacionalnih sortnih listi za poljoprivredni reprodukcijski materijal koji će se moći tržiti samo na području RH, a što će po pojednostavljenoj proceduri omogućiti vraćanje u proizvodnju i stavljanje na tržište autohtonih sortu pohranjenih u banku biljnih gena, što nam je, vjerujem, svima ovdje, krajnji cilj. Dakle, proizvode od sjemena autohtonih i tradicijskih sorti i dalje ćemo moći kupovati na našim tržnicama, a dodatna zaštita našim autohtonim proizvodima dat će se i kroz Nacionalni program očuvanja i održive uporabe biljnih genetskih resursa u čiju izradu su uključeni predstavnici udruga, ali i predstavnici poljoprivrednika. Upravo naši poljoprivrednici imaju ključnu ulogu u jačanju našeg nacionalnog suvereniteta kroz stvaranje prehrambene sigurnosti te s njima u suradnji trebamo kreirati zakone i osmišljavati mjere za očuvanje i zaštitu sjemena, proizvodnju hrane i revitalizaciju ruralnog prostora. Očekujem da Ministarstvo poljoprivrede u konačni prijedlog zakona ugradi ove naše prijedloge koje smo iznijeli u ime kluba, koji se odnose na stvaranje jasnoće, na nomotehničko dorađivanje u čl. 16, 11 i 17, a dakle, koji su usko vezani uz certificiranje i doradu sjemena. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Mosta, zastupnici Bulj i Selak Raspudić.
Narode koji ovo gledate, morate znati da je ovo ciljana politika protiv hrvatskoga sela. Sve rasprave koje se vode konstruktivno, možemo govoriti o značaju sjemena, značaju domaće proizvodnje, uvoznim lobijima, štetočinama koje su napravile veliku štetu našem selu, seljaku, naravno, i proizvodnji domaće hrane, zdrave hrane. Naravno, moramo govoriti i o samodostatnosti, 3 milijarde eura uvozimo prehrambenih proizvoda, dok je 700 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta neobrađeno. Ovim zakonom se jasno čl. 17, 16 i 17 točno opisiva što znači dorađivanje. To poskupljuje sjeme našem seljaku, autohtono sjeme i stotine tisuća seljaka koji se bave poljoprivredom, OPG-ova i znanstvenika je potpisalo peticiju i to je osnovno ljudsko pravo, pravo na sjeme, to po UN-u, po svim konvencijama. Međutim, ovo je isključivo pogodovanje i uništavanje hrvatskog sela i seljaka jer će poskupiti, kod koga će, kod kojega ovlaštenog dorađivača mora to raditi? Tko će to platiti? Uostalom, neistina je i laž je da će ovo biti zakon, kad se donese ovaj zakon da će se moći prodavati na tržnicama ako nije dorađeno sjeme. To je neistina. Ovo je zakon kojim se pogoduje velikim multinacionalnim kompanijama, proizvođačima sjemena, naravno nešto kao Monsanto, a naravno i onima koji proizvode svoje proizvode, proizvode za tretiranje od primjera glifosata. Ja sam dao osobno zakon u prošlom mandatu, zabrana GMO-a, potpuno osim u medicinske svrhe, 90 zastupnika nije to tada prihvatilo. Al se nadam sad je u proceduri da ćete ga opet prihvatiti, a ne sada s ovim zakonom gdje nema ministrice koja je tribala biti ovdje danas na ovome zakonu, poslati poruku našem selu i seljaku i OPG-ovcima koji su u problemima da im objasni da njihovo sjeme i proizvodnja sjemena i njihovi proizvodi ako sjeme nije dorađeno da ga neće moći prodavati na tržnicama, u trgovinama, a uvozni lobiji što uvozimo, šta nam daju, šta nam prodaju, od GMO proizvoda, nekontroliranih proizvoda, od mesa hranjenog od soje koja je tretirana glifosatom i sličnih štetnih proizvoda. Ovo je pitanje, želimo li od naše djece napraviti pokusne kuniće? Ovo sam jednom rekao s ove govornice, al kako iđe vrijeme tada su me smatrali da nešto ja fantaziram, međutim oni od naše dice će napraviti pokusne kuniće i njihove štetne hrane, njihovih modifikacija, a uništavanje domaćega sjemena i zabrana, ovo je doslovno zabrana. Bilo bi korektnije da ste napisali „zabranjuje se korištenje domaćeg sjemena“. I ministrica nije ovdje, a državni tajnik tipka mobitel, brige njega oni su riješili to sa Monsantom, valjda će ih sponzorirati, brige državnog tajnika šta danas prosvjeduju, prosvjeduju ovdje ljudi. I vi kažete da 17, pročitajte naglas 17., 16. i 17. članak, vidit ćete što je dorađivanje i tko će to platiti. Tko će to platiti? Tko će ovo platiti? Iskidaj ovo, zovi ministricu ovdje, zaštiti seljaka. Zovite ministricu ovdje, ne vrtite glavom nego zovite ministricu da se prid hrvatskim seljakom i selom kaže o čemu se radi ovdje, koji je cilj uništavanja domaćeg autohtonog sjemena? Tko joj je to da za pravo da od naše dice radi pokusne kuniće, da se pogoduje uvoznim lobijima u prehrambenoj proizvodnji, u proizvodnji sjemena? Zašto mi ne bi imali lički kumpir, sjeme domaće, zašto bi mi maltretirali našega čovika ili bilo kojem drugom proizvodu, zašto? Zašto pitam? Zašto nije došla ministrica, zašto pitam vas državni tajniče kad prestanete tipkati, vidim da ste sad pristali napokon, da ste se čak i uspavali, možda je sadržaj bio interesantan, zašto uništajete domaće selo, domaće sjeme autohtono, domaćeg seljaka? Prekinite s time, tražim od ministrice da dođe ovdje i reče hrvatskom narodu zašto uništava hrvatsko selo i sjeme.
Ne nazivaju mnogi ovo bez razloga pozornicom, nažalost samo je upečatljiv pristup onaj koji privlači dovoljno pažnje javnosti na izrečeno i omogućava raspravu o ovako važnim problemima. Stoga svi koji misle da kolega Bulj možda previše dramatizira, da on ne dramatizira, da se i ljudski ne angažira oko ovakvih tema mi o njima ništa ne bi čuli u javnosti. Vratit ću se na sadržaj ovog zakonskog prijedloga. Dakle, kako da mi uopće imamo raspravu o ovom zakonskom prijedlogu kada ja postavim pitanje odnosno repliku nakon što je kolega Majdak iznio nacrt prijedloga i dobivam odgovor da je sve već riješeno, da su propisana izuzeća od čl. 16. koji je svima očito sporan i o kojem će se najviše danas razgovarat u HS, a navedeno nije istina. Dakle, ovdje je izrečena neistina. Mi smo ovdje čuli jedno obećanje, a ne jednu činjenicu i ja onda moram dobiti opomenu da bi naznačila i svim priopćila istinu, a to je da u ovom zakonskom prijedlogu izuzeća koja je naveo državni tajnik, koji je ovdje žrtveno janje umjesto ministrice, uopće u zakonu nema. U zakonu u čl. 16. st. 4. propisuje se tek da će ministar pravilnikom propisati izuzeća, pa vi čekajte, pa se vi nadajte, pa ćemo mi vidjeti. A ono što je ovdje rečeno je neistina i to smatram sramotnim i to treba dodatno naglasiti. Državni tajnik je također mogao reći da je uvažio prijedloge različitih malih proizvođača koji su se digli na noge i obavili konzultacije gotovo sa svim strankama koje su im dale priliku da bi ukazali na probleme koje pronalaze u ovom zakonu i mogao je reći da će propisati izuzeća, da je ovo tek prvi nacrt, da ćemo zajedno razgovarat o zakonu. Ne, on je rekao da je to već riješeno. Ako nećemo govoriti istinu onda jedni druge podcjenjujemo, da ne kažem nešto ružnije i onda uopće ne možemo imati ozbiljnu raspravu u ovom saboru. Dakle, loše smo krenuli, probajmo konstruktivno dalje na tragu i ovoga što je i kolegica Petir govorila zajedno nastaviti. Uistinu nama jest cilj ozbiljna banka gena koja danas na razini Hrvatske i ne postoji i cilj nam je da mali proizvođači nastave dalje proizvoditi bez dodatnog troška koji bi im ovaj zakon vjerojatno nametnuo. Naime, pitanje je koliko bi po kilogramu ta dorada koštala, pitanje je i toga da se neke kulture niti ne mogu dorađivati. Podsjetit ću da Hrvatska proizvodi svega 5 povrtnih vrsta, krumpir, papriku, kupus, blitvu i češnjak, sve ostalo dolazi iz uvoza, pa kad pitate na placu je li naše da znate na što se to uopće može odnositi. Od svake te vrste uzgoj je tek nekoliko sorata, a neki od njih su čuvane sorte. Njih 9 od 28 na sortnoj listi. Kako bi ovaj zakon izgledao u praksi? Ako bi vi evo iz Buljevog Sinjskog polja vozili žito na doradu vjerojatno bi išli u Šibenik pod uvjetom da tvrtka radi i da obavlja uslužnu doradu, ako ne onda bi se uputili nekud u Podravinu. Iz 2018. popis navodi tek nekolicinu dorađivača, a pitanje koliko ih uopće radi uslužnu doradu. Ako imate 200 do 300 kg žita po hektaru možete vidjeti koji su to manipulativni troškovi čak i nevezano za samu cijenu dorade. Ako slučajno imate više zemlje i izlazite iz kategorije malog OPG-a ministarstvo u medijima iznosi da bi to bilo od 50 do 100 hektara okvirno, onda prema tekstu kakav je izglasan u Vladi trebate na doradu nositi i onih 20 dkg sjemena raštike i salate koju uzgajate za sebe jer se malo određuje prema ukupnoj površini. Osim ako ste spretni pa prijavite raštiku i salatu na novu nacionalnu sortnu listu kao autohtone sorte, ali trebat ćete čekati godinu dana da oni obave testiranja. Teško ćete to sjeme u međuvremenu naći u uvozu, a možda ćete imati i problema sa susjedima zbog registriranih sorti. Puno je takvih ali u ovom zakonu, puno je problema i pitanja oko toga kako će se mali poljoprivrednici snaći da bi ovo pretvorili u praksu bez penalizacije koja bi im onemogućila daljnju proizvodnju. Zbog ovoga tražimo da se u zakonu jasno propiše, a ne podzakonskim aktima na koga se odnose ova izuzeća i da se omogući malim poljoprivrednicima da djeluju i dalje.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnik Hrvoje Zeklanović.
Poštovani državni tajniče, ne znam koliku plaću čovjek mora imati da bi došao ovdje za ovu govornicu i branio nešto za što zna da ne valja, čak i sam izjavlja da ne valja, pa čak i kolege iz HDZ-a upozore da ne valja. I to mi stvarno nije jasno. Imam ovdje 2 popisa, da ljudi čuju o čemu se stvarno radi. Cerički ozimi češnjak, istarski crveni češnjak, slavonski ozimi grah, slavonski zeleni grah, varaždinski kupus, ogulinski kupus, vukovarska lubenica, slavonski ljubičasti luk, virovitičanka to je inače paprika, feferoni crveni, feferoni zeleni blagi, feferoni žuti ljudi, peršin domaći lišćar, rajčica bračka zvana jabučar, šibenski šljivar, hren ludbreški, zatim istarski žuti luk, istarski crveni luk, turopoljski luk, dubravski crveni luk, podravski ozimi češnjak, zagrebačka kristal ljetna salata, trogirska rana cvjetača, dalmatinska kopica, dalmatinski jari češnjak, domaća žuta mrkva, domaći plavi patlidžan, domaći lišćar, dalmatinska ledenka to je salata. Dakle, o ovome se radi, ovo su sorte sjemena uglavnom sorte povrća koje se prema ovom zakonu više neće moći stavljati na tržište prema Članku 16. Međutim, nije sve tako crno imamo i drugi popis. Ovaj popis nije na hrvatskom jeziku, a on glasi ovako …/Govornik govori stranim jezikom./… sad malo na mađarskom …/Govornik govori stranim jezikom./… ne znam čitat mađarski nažalost …/Govornik govori stranim jezikom./… itd., itd., ovaj drugi popis je dosta veći, ovaj popis je dosta deblji, radi se o jako mnogo sorti koje će se moći nesmetano uzgajati u Hrvatskoj. A hrvatske sorte tko šiša. Znate što je najžalosnije? Da čak i Talijane, Mađare, Austrijance dira ova naša situacija jer čak i oni znaju za ove hrvatske autohtone sorte, znaju njihovu vrijednost i žele da one ostanu sačuvane. Međutim, vi donesete jedan prijedlog zakona i u tom zakonu ima taj famozni Članak 16. za kojeg vi kažete isto da ne valja. I onda i dalje s ove govornice branite ovaj prijedlog zakona. Pa zar niste mogli odmah u startu promijeniti ovaj prijedlog zakona i donijeti jedan, ovaj članak i donijeti jedan normalan zakon. Nego govorite o eventualnom izuzeću. Znači jednog dana ministrica ako bude milostiva, ako joj naravno dozvoli njezin šef Andrej Plenković, ona će jednog dana donijeti nekakav pravilnik i napravit će izuzeće. Zar se to nije moglo odmah napraviti? Pa naravno da se moglo. I onda sam, i na početku rasprave ukazao kako vama nije lako ovdje. Vi ste stvarno topovsko meso. Došli ste ovdje i branite nešto neobranjivo, a ministrica vjerojatno sada na internetu ili na televiziji promatra ovu raspravu, možda grize noktiće, ma ne grize nokte jer ona će biti ministrica dokle je god A. Plenković želi, odnosno dok je mi ne srušimo kao oporba. I što je najbolja stvar i na to su ukazali kolege, mi po ovom zakonu zapravo malo i srljamo odnosno žurimo, čak i one uredbe EU-a, odnosno ona europska pravila, stečevina, ne dirigira, ne nalaže da u ovolikoj mjeri ograniči svoje OPG-ove svoje, da zaštiti svoje sjeme, ne onemogućava odnosno ne dirigira u tolikoj mjeri. I ključna stvar zapravo što se iz ovoga može zaključiti je ta famozna samodostatnost. O toj samodostatnosti smo govorili mnogo otkad je korona kriza. Hrvatska nije samodostatna nažalost. Hrvatska je postala jedna mala regijica, jedna turistička regija koja danas nema ni turizma EU-a i koja se gotovo u potpunosti oslonila na EU i na njezin novac kojega nema. Evo vidjeli smo jučer na primjeru obnove Zagreba, da Zagreb nije obnovljen, zašto? Zato što od EU-a nismo dobili ništa. 80 milijuna eura a fali nam, treba nam, koliko, 95 milijardi kuna. Znači ništa nismo dobili. Ali ćemo od te EU kupovati proizvode, sijat ćemo njihovo sjeme a svoje sjeme ćemo zaboraviti samo zbog toga što tako kaže ministrica, što tako kaže A. Plenković i što tako kažete i vi u konačnici, državni tajniče iako kažete onako iskreno, da ovaj prijedlog zakona ne valja.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, pardon, u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dakle, uvođenjem pojma „sjeme s poljoprivrednog gospodarstva“ i odredbama čl. 16. predloženog zakona, proizvođačima se za potrebe vlastite proizvodnje hrane i hrane za životinje zabranjuje sjetva sjemena iz vlastitog uzgoja od vlastitog reprodukcijskog materijala sorata koje nisu registrirane i koje nerijetko čine lokalne sorte i populacije. Poljoprivrednici bi sjeme morali najprije kupiti a onda eventualno za svoje potrebe razmnožavati uz obvezu dorade. Dodatnim izuzećima od ovih su odredbi izuzeti samo oni koji se mogu upustiti u još dobrim djelom nedefiniranu registraciju tradicijskih sorata. Ovaj pojam ne postoji niti u jednoj od postojeći europskih direktiva koje reguliraju područje sjemenarstva. Prijedlog zakona regulira sjeme s poljoprivrednog gospodarstva koje istovremeno izričito zabranjuje stavljati na tržište. Zbog toga ovaj pojam i sve odredbe koje se na njega odnose, treba brisati. Poljoprivrednici ne obavljaju djelatnost poslovnog iskorištavanja sjemena za proizvodnju sjemenog materijala za tržište već samo djelatnosti poljoprivredne proizvodnje u svrhu stavljanja na tržište uzgojnih proizvoda, dakle hrane te se stoga djelatnosti uzgoja sjemena s poljoprivrednog gospodarstva niti na koji način ne mogu poistovjetiti s djelatnošću sjemenarskih poduzeća. Ministarstvo poljoprivrede je u odgovoru na reagiranje udruga poljoprivrednih proizvođača napisalo citiram „Novim nacrtom zakona o sjemenu, predlaže se uvođenje novog pojma sjeme s poljoprivrednog gospodarstva za tzv. tavanušu“. U izjavama za medije, navedeno je da se time uvodi red i uređuje siva zona uzgoja sjemena na gospodarstvu za vlastite potrebe. Uzgoj sjemena za vlastite potrebe na gospodarstvu i slobodan izbor sorata ili lokalnih populacija pa čak i razmjena takvog sjemena među proizvođačima, nije nikakva siva zona. Ono je prepoznato međunarodnim ugovorima, deklaracijama, strategijama i studijama kao osnovno pravo svakog proizvođače koje je posebno važno u uvjetima kriza klimatskih promjena, epidemija i prirodnih katastrofa s kojima se nosimo. Pojam „tavanuša“ ne odnosi se na zaraženo, odnosi se, oprostite, na zaraženo, neočišćeno i nekvalitetno sjeme žitarica koje su proizvođači sami uzgojili od sjemena sorata zaštićenih pravima oplemenjivača. Pojam „sjeme sa obiteljskog gospodarstva“ međutim značajno je kompleksniji i ne može se sve sjeme koje poljoprivrednici uzgajaju za svoje potrebe jednostavno proglasiti „tavanušom“ i zabraniti, ali čini se da je našem Ministarstvu poljoprivrede upravo to cilj. Svakako je zanimljivo očitovanje Ureda za zakonodavstvo koji je komentirao manjkavu i nezakonitu proceduru donošenja ovog zakona na koju su ukazali predstavnici inicijative „Sjeme - naše ljudsko pravo“. Ovo je eklatantan primjer kako naša ministarstva izbjegavaju primjenu odredbi Zakona o procjeni učinaka propisa i time zakone čine neustavnim i nezakonitim na što upozoravam od prvog dana ovog saziva. Citiram iz dostavljenog Vladinog Ureda za zakonodavstvo. Dakle „Vlada RH usvojila je plan zakonodavnih aktivnosti za 2020. godinu. Prijedlog zakona bio je uvršten u plan zakonodavnih aktivnosti Vlade RH pod nazivom „Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja“ što nije niti sporno. Međutim ono što je itekako sporno i suprotnosti sa strategijom provedbe Zakona o procjeni učinaka propisa koja je objavljena na službenim stranicama Vlade RH, ali i u suprotnosti s tekstom knjige autor koje je ni više ni manje nego gospođa koja vodi Vladin Ured za zakonodavstvo, gđa. Zdenka Pogačić, a što u konačnici generira neustavne zakone u Hrvatskoj je slijedeće.“ Opet citiram tekst dostavljen iz Vladinog Ureda za zakonodavstvo. Dakle, u djelu koji se odnosi na utvrđivanje gospodarskih učinaka predloženog zakona, utvrđeno je da će predloženi zakon imati neznatan učinak na makroekonomsko okruženje RH, konkurentnost gospodarstva, cijenu roba i usluga, neznatan učinak na trošak proizvodnje osobito nabave materijala te da će imati učinak na malu količinu adresata uz obrazloženje da će odredbe ovog zakona imati mali učinak na gospodarstvo. Nadalje, prema kriterijima za utvrđivanje potrebe za provedbom procjene učinaka propisa iz čl. 11. Uredbe o provedbi postupka procjene učinaka propisa nisu utvrđeni izravni učinci nacrta prijedloga zakona, stoga za prijedlog zakona nije bilo potrebno provoditi postupak procjene učinaka propisa. Gospodo zastupnici, hrvatski narode ovo je bezočna laž. Ovo je laž teška najmanje nekoliko stotina tisuća obitelji. Učinak ovog zakona će osjetiti baš svi građani RH jer ovaj zakon poskupljuje proizvodnju hrane baš svima, ne samo poljoprivredniku, njemu poskupljuje proizvodnju, a hranu, hranu treba svaki građanin RH. Samo na grubom izračunu poskupljenja proizvodnje koje će donijeti ovaj zakon došli smo do sljedećih pokazatelja, u Hrvatskoj imamo 155.000 ratara i još 57.000 povrtlara oni su direktno na udaru ovog zakona. Ukoliko uzmemo samo primjer proizvodnje pšenice koja se proizvodi na 140.000 hektara puta 300kg, najmanje 300, a ljudi koriste i 320kg sjemena uz cijenu dorade, potrebnih fungicida, vrećica za pakiranje i ostalog kilogram sjemena poskupljuje za 0,80 lipa. To je poskupljenje proizvodnje sjetve pšenice za 33 milijuna i 600 tisuća kuna bez transporta. Mnogima će transport biti najskuplja stavka, a mnogima će dolazak do prve oplemenjivačke kuće primjer Istre ili recimo Gunje biti nemoguća misija. Odakle pravo našim predstavnicima ministarstava reći kako je učinak na gospodarstvo i građane neznatan, mali, nema ga kako kažu. Ako ga nema i toliko je mali gospodo draga, ja vas molim nemojte ni donositi ovaj zakon, učinite uslugu selu i seljaku i poljoprivredniku i hrvatskom građaninu pa prestanite donositi zakone kojima im život na selu i proizvodnju činite nemogućom. Uzmite si plaću, ali nemojte ništa raditi molim vas. Odustanite od današnjeg donošenja zakona kojim uništavate egzistenciju našem poljoprivredniku. Zahvaljujem.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka zastupnici Borić i Matula.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Klub zeleno-lijevog bloka da se Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorata poljoprivrednoga bilja donosi ponajprije preuranjeno u vrijeme kada na europskoj razini traje reforma europskog zakonodavstva o sjemenu. U sklopu te reforme izgrađene su i prethodne studije iz kojih je već sada vidljivo da EU planira jasno razgraničiti tržište i komercijalno korištenje sjemena od razmjene među potrošačima i uzgoja za vlastite potrebe. Preliminarna studija bit će objavljena u travnju ove godine, dakle za mjesec dana, a to je bio dovoljan razlog da se možda s ovim donošenjem hrvatskog zakona pričeka, budući da eto od 2005.se čekalo pa se moglo još mrvicu pričekati ili kao što je kolegica Ružica rekla možda ga je bilo bolje i ne donositi. Prijedlog zakona izaziva zabrinutost jer bi primjena njegovih odredbi posebice čl. 16.o kome ste ovdje svi govorili i pojam sjeme s obiteljskog gospodarstva za sjeme koje poljoprivrednici uzgajaju za uzgoj svojih proizvoda to sjeme ne bi smjeli stavljati na tržište. Ovdje smo čuli od kolegice Petir i u ime kluba HDZ-a koja je rekla da je to i onako prvo čitanje, da će se uvažiti primjedbe, ali ne treba zaboraviti da je u prethodnoj javnoj raspravi bilo 466 primjedaba od kojih su neke prihvaćene, ali tako veliki broj primjedbi je mogao omogućiti, a i ovdje je bilo govora da ne govorimo o podzakonskim aktima koje će se urediti ovo ili će se urediti ono. Dakle, bila je prilika da ovaj zakon doista bude jasniji. Zakon dakle ograničava i uvjetuje korištenje sjemena proizvedenog na gospodarstvu na isključivo registrirane sorte i uz obavezu dorade kod ovlaštenih dorađivača ne bi li tako se ugrozila već i onako ugrožena genska raznolikost tradicionalnih poljoprivrednih sorti i također se značajno ugrozio i opstanak malih OPG-ova i život u ruralnim područjima koji su temelj za očuvanje i postojeće bioraznolikosti i prirodnih resursa, a i da ne kažemo opstanak i ljudi u nekim od naših krajeva. U vremenima klimatskih promjena i katastrofa doprinos očuvanju vlastitih resursa za stabilnost i budućnost prehrambenog sustava tim je značajnija te stoga upravo ta nespretna sintagma sjeme s obiteljskog gospodarstva i odredbe vezane uz taj pojam trebaju biti izbrisane iz zakona. A zakon, a ne kasnije podzakonski akti trebaju napraviti, unijeti sva izuzeća za lokalnu cirkulaciju sjemena kao što je to predviđeno i za sam sadni materijal. Otežavanje ili zabrana uzgoja sjemena na gospodarstvima dovodi do povećanja i ovisnosti o uvozu, a danas smo o tome čuli, i smanjuje otpornost prehrambenog sustava u situacijama krize, o čemu smo i svjedočili u pandemiji. Sami znate koliko je bilo važno da smo mogli dobivati hranu i to zdravu hranu iz našeg okoliša. Treba imati na umu da je u Hrvatskoj u ovom trenutku 30,9% stanovništva ruralnih područja u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, a to je podatak EUROSTAT-a, a najviše upravo u Hrvatskoj u istočnim i jugoistočnim regijama, upravo ti poljoprivrednici u najvećoj mjeri siju sjeme za vlastite potrebe jer si ne mogu priuštiti, a da ne kažem da neki i ne žele, osviješteni, kupovinu značajno skupljeg sjemena. Ovdje smo čuli da eto tajnik nam je govorio kako će sa obradom biti 30% veća proizvodnja, dakle govorio je o produktivnosti. Pitanje je mogu li naši, naši ljudi ratari i povrtlari upravo tako zamišljati svoj život da bi radili veću produktivnost ukoliko je njima važno da proizvode ono što oni žele proizvoditi? Ovakve mjere dodatno i ovdje je bilo govora kojim bi se ne samo bi bio udar da dakle da moraju oni doradu raditi sjemena na one koji proizvode sjeme, ovo je udar i na životni standard svih naših građana jer će poskupiti i cijenu hrane.
Nastavit će poštovani zastupnik Matula u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Preočito je da je ovaj prijedlog Zakona o sjemenu unio sjeme razdora i to sjeme razdora prije svega između poljoprivrednika, između OPG-ova i između vlasti, ali očito da je ovdje, sada se to vidjelo nakon ove rasprave po odborima, vidjelo se. Ja se ispričavam da možete završit ako je moguće da, da, da. Naime, već sam citirao to kako udruge ovih dorađivača između ostalog to komentiraju i što sve tu govore, a radi se, kada govorim o sjemenu razdora, radi se o interesu 100.000 poljoprivrednika ili po nekim procjenama ima i više tih OPG-ova i to državni tajnik dobro zna te brojke, znači interes s jedne strane 100.000 poljoprivrednika i s druge strane nekolicina, jedna mala oligarhijica, jer to je riječ nekolicina, starogrčka riječ je „oligarhija“, ta oligarhijica ona govori da sve ovo što se događa zapravo proizlazi iz nezakonite i nelegitimne prakse obavljanja kućne dorade koja povlači niz nezakonitih radnji, nezakonito bavljenje djelatnošću, nezakonite uporabe pesticida, rad na crno, nepoštivanje odredbi zaštite okoliša, zaštite na radu, neplaćanje poreza. Ponovio sam ovo zato što je to potpuno nevjerojatno, s druge strane imamo svjedočanstva ovih aktivista udruge da je sjeme ljudsko pravo i to je jedan pokret koji ide po cijeloj Europi i mene stvarno zanima imate li vi stvarno namjeru ovo famozno rješenje sjeme sa poljoprivrednog gospodarstva doći i u komisiji, parlamentu, Vijeću Europe, dati kao svoj doprinos za strategiju „Od polja do stola“, je li to jedino rješenje da bi se Strategija EU bioraznolikost do 20-30, do 2030. da bi se ona stvarno mogla ostvariti, je li to stvarno jedino to rješenje? To da ja kod susjede primijetim da joj je stvarno uspio paradajz i da nakon toliko godina malte ne opet nešto ima okusa, pa mi ona kaže je poslao mi je neko pismom, pismom, pa to odma treba ić istraživat jer DORH se ionako ne usuđuje one opake i prave istraživat, znači najbolji način da se dokaže i taj inspektorat, ove udruge sa kojima ste vi radili, pa onda pišete tamo na kraju da zbog čega ste samo dva tjedna dali, ovdje se ispričavate, samo dva tjedna je bila ova rasprava otvorena zbog toga što neki od ovih nisu na vrijeme dali svoje doprinose, stručnjaci. Međutim, evo tu ljudi svjedoče nije istina da je sva struka oktroirana, to nije istina da sva struka baš misli to da se to mora na ovaj način riješit, a da eventualne problemčiće ovaj koji tu gore i zbog čega je ovih 100.000 neznalica, nevježa, ali zapravo i skloni kriminalu ovi koji rade na crno, a sve se, cijela znanost se svodi na sivu snijet i ostale, onda dalje… [[Govornik se ne razumije]] al samo se priča o sivoj snijeti, ni o čemu drugom, a siva snijet je izvor sive ekonomije i najveća opasnost u ovoj državi, evo o tome vi nama ovdje govorite. Hvala.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Martina Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem vam potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, cijenjene zastupnice i zastupnici. Ako se pitate zašto ispred sebe imam ovaj grah i ovaj bijeli luk vrlo brzo ću vam odgovoriti na to. Ovo što vidite je grah i bijeli luk koji proizvodi moja mama, a generacijama je čuvano i nasljeđivano sjeme od te kulture i to je dobila od svojih roditelja jer to je najbolje sjeme koje se čuvalo generacijama a naši stari su itekako znali što je ključno u krizi i zašto se to tako radi. Poštovane kolegice i kolege, ako je tu u saboru netko zaboravio poljoprivredna proizvodnja i proizvodnja sjemena je pitanje nacionalne sigurnosti, a osnovne namirnice poput žitarice ili ovog graha, bijelog luka to su ključne u krizama u kojima se i danas nalazimo. Ne želim ovim putem raditi nekakvu nepotrebnu melodramatičnost, ali želim da dobro zapamtite da poljoprivredna pitanja, pitanja nacionalne sigurnosti s kojima ne treba eksperimentirati, a nikako ne donositi ni odluke koje nisu potrebe i koje dugoročno mogu itekako štetiti. Podsjetit ću vas što se događalo prije samo godinu dana, ali to očito nije bilo dovoljno interesnim skupinama koje su sjedile u povjerenstvu za procjenu učinka zakona da ne naprave greške koje mogu imati dalekosežne katastrofalne posljedice po hrvatsku poljoprivredu. Točno prije godinu dana odlučivalo se je hoće li Hrvatska imati što jesti jer ratari nisu smjeli na svoje njive, a sve veze sa svijetom bile su prekinute. Zar to nije dovoljna opomena, još i više jer i danas živimo upravo u takvom svijetu. Takvi isti ljudi iz sličnih povjerenstava odlučili su prije određenog broja godina da Hrvatskoj ne treba Imunološki zavod pa danas ovisimo o uvozu cjepiva i ucjenama velikih multinacionalnih kompanija koje proizvode cjepivo i pri tome zdravljem ucjenjuju cijeli svijet. To je cijenjeni zastupnici itekako pitanjem povezano s poljoprivrednom i ovom temom. Ovim Zakonom o sjemenu ako se izglasa, sutra ćemo biti ovisni o uvozu sjemena ako ćemo ga, kada i po kojim cijenama uopće moći uvoziti. Ovo je nepovratni put zatiranja proizvodnje možda i većeg dijela vlastitog sjemena. I sada mi recite da to nije pitanje nacionalne sigurnosti. Prošle godine pitali smo se hoćemo li uopće moći posijati soju jer to sjeme zbog pogrešne politike sada dolazi najvećim dijelom iz uvoza, a sutra se to može dogoditi sa pšenicom, kukuruzom i ovim grahom i ovim bijelim lukom. Od ulaska Hrvatske u EU poljoprivredna proizvodnja smanjenja je za 5 milijardi kuna. A u našoj zemlji se samodostatnost u proizvodnji voća smanjila 15%, povrća 5%. Gospodo još u prosincu 2019. godine donesen je Europski zeleni plan sa glavnim ciljem da Europa postane prvi klimatski neutralni kontinent do 2050. godine. To je najvažniji strateški dokument za razvoj poljoprivrede u kojem su date smjernice za slijedećih 30 godina. Područje politike zelenog plana između ostalog su biološka raznolikost, strategija od polja do stola i održiva poljoprivreda i ruralna područja. Pisan je tako da ga upravo mala poljoprivredna gospodarstva mogu maksimalno iskoristiti, ali evo već godinu i 3 mjeseca u Hrvatskoj se o tome uopće ne priča niti se išta po tom pitanju radi. Dapače, radite sve suprotno da upravo ti mali i srednji poljoprivrednici će moći upotrebljavati možda sjeme za svoju potrebu, ali na prodaju mogu zaboraviti. Mi i dalje donosimo strategije i zakonske akte koji su u potpunoj suprotnosti sa novom europskom politikom. I danas umjesto da raspravljamo o zakonu u kojem su ugrađene sve smjernice Europskog zelenog plana i strategije od polja do stola, mi donosimo zakon u kojemu i dalje uništavamo bioraznolikost, mala poljoprivredna gospodarstva i naravno osiromašujemo ruralni prostor. Sve to sam već nekoliko puta za ovom govornicom rekla, ali ministrica nikako da to čuje. Iskreno gospodo pa meni nije problem to svaki put ponavljati možda ćete jednom i dobronamjernu kritiku prihvatiti. Osvrnut ću se i na Članak 16., pitanje glasi što je sa sortama koje nisu certificirane i upisane u katalog sjemena kao i ono sjeme koje nije dorađeno? Njega proizvođač ne smije uzgajati i prodavati. Jedna od najtraženijih i najcjenjenijih sorata paradajza je volovsko srce. Ono nije na sortnoj listi u RH niti u katalogu sorata EU. Hoćemo li zabraniti proizvodnju te rajčice i dozvoliti da sjeme bespovratno se izgubi u prirodi? U zakonu se uvodi i novi pojam, sjeme sa poljoprivrednog gospodarstva, što predstavlja sjeme sorata poljoprivrednog bilja proizvedeno i namijenjeno za sjetvu isključivo na vlastitom poljoprivrednom gospodarstvu koje je zabranjeno stavljati na tržište. Taj pojam gospodo ne postoji niti u jednoj EU direktivi, niti u zakonodavstvu ijedne zemlje članice EU. Stvarno mi nije jasno kako ste taj pojam izmislili osim ako ga niste prepisali iz nekakvih lobističkih udruga proizvođača sjemena jer iz EU direktive sigurno niste. Pa možda da smislite i malo bolje i uvjerljivije izgovore. Već svi znamo da vaši zakoni se rade uvijek po principu copy paste sa EU direktivama. Ali i kada nešto dodate onda zagorčate život apsolutno svima. Koliko je taj pojam sulud evo vam jedan primjer. Zanima nas evo slučaj graha. Kako će proizvođač kad proda 5 kg graha biti siguran da kupac 4 kg graha nije pojeo, a jedan kg posijao. Ista stvar je i sa bijelim lukom. Hoće li proizvođač na tržnici tražiti potvrdu od kupca da će to sve pojesti da neće bijeli luk recimo posaditi. Evo koliko je to suludu i koliko je to loše napravljeno. Ovakav zakon ne štiti interes malih OPG-ovaca i proizvođača, ali ni potrošača koji žele jesti zdravo, domaće, ekološki proizvedeno povrće. Ovaj zakon mogao bi imati strašne posljedice na našu poljoprivredu. Drugim riječima, proizvođači će morati nekome platiti da bi stekli pravo sijanja vlastitog sjemena. Pa dobro gospodo koliko tu ima logike. Ovo nije ništa osim novog nameta koji pada na leđa naših ionako već osiromašenih poljoprivrednika. Gospodo iz ministarstva vodite suludu politiku propasti hrvatske poljoprivrede što gledamo kroz cijeli set zakona koji ste poslali u saborsku proceduru. A ovim prijedlogom zakona gasite svjetlo na sva mala mala OPG-a te prisiljavate proizvođače ukoliko ne žele plaćati za vlastito sjeme moraju kupovati uvozno sjeme čime će nestati autohtone domaće sorte. Poštovani državni tajniče, zastupnice i zastupnici, sjeme nije samo sjeme. Sjeme je geopolitičko pitanje, sjeme je pitanje života u ruralnom području, a ne interes uske skupine koje predstavlja nekolicina dorađivača nasuprot najmanje 100.000 poljoprivrednika. Kako se radi o iznimno osjetljivom zakonu, smatramo da javnost i građani moraju objektivno biti informirani o svim aspektima i posljedicama ovog zakona, kao i o samom tijeku donošenja i njegovim ključnim sudionicima. Ponovit ću na kraju još jednom, a to treba čuti svatko od vas, poljoprivredna politika, a posebno proizvodnja sjemena pitanje je nacionalne sigurnosti s kojima ne trebate i ne smijete eksperimentirati. Na kraju vam mogu reći vezano za ovaj prijedloga zakona, sram vas može biti.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Ja ću malo o formi i o sadržaju. Dakle, mi pred sobom imamo Prijedlog zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, imali smo zakon isti takav, otprilike istog naslova koji je bio donesen 2005.i zadnje izmjene je bilo 2020., ali očito je sada išlo strukturirano znatno više pa se odlučilo za novi zakon, što cijenimo da je dobro. Dakle, mi već ovdje imamo cijeli set zakona gdje se usklađujemo sa različitim direktivama EU i kad mi o tome raspravljamo onda je obrambeni mehanizam predlagatelja uvijek sljedeća rečenica, usklađujemo se s direktivama. Sve ok, sve u redu, nemamo ništa protiv, ali sve te zakone karakterizira jedna činjenica, da sve ono što ne zna se riješiti, sve ono što se neće riješiti, sve ono što se hoće da se nekako sakrije ispod radara onda se predviđaju pravilnici, predviđaju se uredbe koje će donijeti Vlada odnosno pravilnici koje će donijeti ministar. Iz jednostavnog razloga na taj način činite dvije stvari, pokazujete da neke stvari točno pokazujete da neke stvari neće reći javnosti i preskačete HS. HS ima pravo raspravljati, HS donosi zakone, HS mora znati sve. Tako ste postupili i u ovom zakonu, ono što niste htjeli izdefinirati, a ono što ste svi koji su vam dali repliku rekli, a to je bit će riješeno pravilnikom. To se ne rješava pravilnikom, to se rješava u zakonu i treba biti u zakonu. Nada uvijek ostaje ta da vam je kolegica koja je govorila u ime kluba HDZ-a isto to rekla, pa se onda nadamo da će to tako biti. Mi tu strana oporbe možemo govoriti, možemo ukazivati, možemo sve zajedno, ali vam je kolegica, vaša kolegica koja pripada vladajućima rekla ljudi moji niste napravili dobar zakon. Ja ne sumnjam kako će biti glasanje, ali to je nada da ćete formalno ovaj zakon napraviti kako treba. Idemo malo sadržajno, ovaj zakon otvara nekoliko tema, jedna od tema nešto što će nam biti puna usta i svi ćemo se u to zaklinjati i govoriti o klimatskim promjenama, govorili o zelenom europskom planu, tu će premijer naravno onako slatkorječiv kako je govoriti o tome kako je to izuzetno važno, kako Hrvatska u tome ima sve zajedno, ali onda kad vidimo u jedan-jedan, šta kaže između ostalog taj plan, da treba jačati lokalnu poljoprivrednu proizvodnju i promovirati zdravu hranu dakle onako pojednostavljeno. A što mi ovim zakonom radimo? Ovim zakonom opet otvaramo onu vječitu temu između malih i velikih. Nema nijednog zakona koji veliki i veliki proizvođači i veliki proizvođači u poljoprivredi neće preživjet, preživjet će na ovaj ili na onaj način jer su moćni, jel mogu jer imaju snagu i energiju. Nema nijednog zakona kojeg mali ne osjete na svojim leđima i pitanje je zašto i pitanje je zbog čega i pitanje je zašto to radimo? Dakle, suštinsko pitanje koji si trebamo postaviti i vidjeti dakle zakon je uveo pojam sjeme s poljoprivrednog gospodarstva, nema niti jednog razloga zašto smo to unijeli, nema direktive EU, nitko nas ne tjera na to da napravimo i ako to kao što sam pitala državnog tajnika dajte mi recite koji je to bio motiv. Odgovor je bio, dakle ne moramo mi, imamo mogućnost da i definiramo neke stvari koje su specifične za nas. Super, odlično, krasno, sad smo definirali sjeme s poljoprivrednog gospodarstva i napravili tim problem tim istim gospodarstvima. Dakle, mi hoćemo, to vam je ono ko u vicu, nemoj mi molim te više pomagat, nemoj mi pomagat, ostavi me na miru. Dakle, iskustva drugih članica EU su da ne prepoznaju pojam, ne prepoznaju ni ovako predloženu doradu sjemena. Dakle, ja mogu razumjeti neki zakon, mogu se s nečim slagat, mogu se s nečim ne slagat, ali moram razumjeti što je smisao. Dakle, koji smisao je osim da budemo maćeha svojim vlastitim ljudima, da budemo maćeha poljoprivrednim gospodarstvima, da im uvedemo jedan pojam s kojim će oni imati problema, koji nam sad ukazuju nemojte nam to raditi, problem je i ostalo i onda iza toga imaju i financijski problem i sve ostalo. Ja sam nekako bila uvjerena da je ovo doba, da doba vas nekakvih kriza kao što kad krize nastaju u obiteljima, kad krize nekako nastaju s čovjekom s vlastitom identitetom, pa krize nastaju u nekoj zemlji, da iz tih kriza vas natjeraju da budete bolji, da budete razumniji, da budete operativniji. Dakle, mi živimo u doba korone, ta korona evidentno nije gotova i ono što smo se svi nadali da će 2021. godina biti godina kad ćemo se vratiti normalnom životu tome očito nije tako i očito ćemo do kraja ove godine živjeti odnosno dok se ne procijepimo, dok se redovito nećemo cijepiti, dok cjepivo neće biti dostupno tako ćemo živjeti. To vam je ko ona priča s maskama sjetite se u lockdownu nije bilo kupit za maske, maske ste kupovali preko veze, sad ju možete kupiti u bilo kojoj trgovini i nije problem. Dakle, kad dođemo u stanje da se možete procijepiti u bilo kojem trenutku to evidentno ćemo do tada imati problema korone. I korona nas je trebala neke stvari naučit, trebala nas je zapravo naučiti na važnost hrane, na važnost te samodostatnosti hrane, na važnost da vas na životu mogu između ostalog u normalnim uvjetima održavati ti tzv. mali proizvođači. Mi ih zovemo veliki i mali, veliki su po svojim kapacitetima, ali ovi mali postaju veliki jer oni nadoknađuju sve. I umjesto da njima pomognemo, umjesto da njih da ih ne, noge, imam osjećaj ko da netko lomi noge njima, jer nakon, ja se duboko nadam da ovakav prijedlog zakona neće biti u drugom čitanju. Duboko se nadam da će do drugog čitanja doći do promjena i da će u drugom čitanju doći nešto razumno. Dakle, ajdemo si postaviti pitanje. Za koga mi pišemo zakone? Zato da bi ih netko pisao, zato da bi netko opravdavao svoje postojanje u ministarstvu, zato da bi mi saborski zastupnici imali opravdanje zašto dobivamo plaće pa raspravljamo o tome. Ako to netko misli sve misli krivo. Zakone donosimo ne da bi ih netko stavio u ladicu i ne provodio nego da bi ih provodili. Mi građanima i građankama RH onima koji tu žive i rade ne smijemo biti maćeha, mi im ne smijemo podmetati noge, mi im ne smijemo lomiti ruke i noge da oni nemaju s čim raditi. Mi im moramo omogućiti, dakle ima taj dio gdje nema EU koja će nas reći morate ovo ili ono, koja nam daje mogućnost da lokalno zakonodavstvo to odredi na način na koji treba odrediti. Nema ni jedne direktive, samo ja uvijek radim usporedbu sa onim što znam, nema ni jedne direktive EU koja je rekla vi kad radite obnovu Hrvatske nakon potresa napravite tako kompliciran postupak da nitko ne zna predati zahtjev. Nema. Napravite si kako hoćete. Nema, nitko tko uvjetuje da mi definiramo sjeme s poljoprivrednog gospodarstva i da tu podmećemo noge tim istim gospodarstvima. Stoga, poruka koju hoću poslati s ove govornice. Kolege iz Ministarstva poljoprivrede svi vam otprilike govorimo isto. U ovom trenutku bez obzira kako će se glasati o ovom zakonu u prvom čitanju svi su vam rekli slijedeće. Sve definirajte u ovom zakonu, izuzetke sve definirajte u ovom zakonu i zaista nemojte biti kočničar, nemojte biti prepreka malim obiteljskim gospodarstvima. Na kraju, ova mala Hrvatska takva kakva je može preživljavati na njima pa nemojte vi koji ste zaduženi za njih im lomiti noge. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anja Šimpraga. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, uvažene kolege i kolegice, pred nama se danas ponovno nalazi propis iz područja poljoprivrede točnije sjemenarstva i rasadničarstva nakon što smo nedavno raspravljali o Zakonu o poljoprivredi. Trenutno važeća verzija Zakona i sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja donesena je krajem 2005. godine i stupila je na snagu s prvim danom 2008. te je protekom vremena ova verzija zastarjela. Današnja verzija o kojoj raspravljamo prijedlog je znači u ovom prvom čitanju, ponajviše je Članak 16. zakona koji je izazvao pravu buru komentara i na neki način stvorene su dvije suprotstavljene strane. Veći dio stručnjaka i sjemenari zakon su u pravili pozdravili. Uvest će kažu više reda na tržištu sjemena, definirati farmersko sjeme te uskladiti kategorizaciju i standarde kvalitete s europskima. S druge strane imamo proizvođače koji u pravilu smatraju kako zakon u dovoljnoj mjeri ne štiti proizvodnju i distribuciju domaćeg izvornog sjemena čijom proizvodnjom se čuvaju mala ekološka gospodarstva. Ako pogledamo širu sliku nisu to jedine suprotstavljene strane. Imamo s jedne strane kapitalistički način uzgoja kojem je jedini cilj što brža i bolja zarada i s druge strane tradicionalni starinski uzgoj koji teži što kvalitetnijem i ukusnijem plodu. Iako su hibridne vrste povrtnih kultura dostupne nam u svakom trenutku i uz to su isplativije, a u plastenicima i na polju brzo dospijevaju nostalgični okusi, mirisi i boje starinskih sorti nemaju cijenu i zato svatko od nas na neki način bira stranu. Poljoprivredni reprodukcijski materijal temelj je poljoprivredne proizvodnje i prva karika u lancu proizvodnje i opskrbe hranom odnosno bez kvalitetnog sjemena i sadnog materijala nemamo ni kvalitetnu poljoprivrednu proizvodnju. S njim sve počinje ali i završava. To nam je ovdje svima i jasno. Dosadašnji zakoni i pravilnici nisu potpuno definirali korištenje požetog materijala s vlastitog poljoprivrednog gospodarstva što je uzrokovalo mnoge probleme u uzgoju poljoprivrednih kultura, a između ostalog i ponovnu pojavu već zaboravljenih korova na našim poljima kao što je kukolj te širenje bolesti koja zarazom poljoprivrednih kultura predstavljaju opasnost za zdravlje samog čovjeka, ali i domaćih životinja kao što je smrdljiva snijet pšenice. Kako bi poljoprivredni proizvođači imali mogućnost korištenja malih količina sjemena na vlastitom gospodarstvu ovim prijedlogom zakona uvodi se pojam „sjeme s poljoprivrednog gospodarstva“ odnosno tzv. farmersko sjeme. Takvo sjeme morat će proći postupak dorade kod dobavljača upisanog u Upisnik dobavljača poljoprivrednog sjemena kao dorađivača kako bi se osigurala minimalna prisutnost štetnih organizama u skladu s propisima iz područja biljnog zdravstva. Ovdje smo već nekoliko puta čuli i ustanovili da pojam „sjeme s poljoprivrednog gospodarstva“ nažalost ne poznaje nitko na razini EU i njihovih direktiva. Međutim, ovdje ističimo da mali proizvođači, ekološki proizvođači, hobisti i vrtlari neće imati nikakvih novih nameta i ograničenja u smislu proizvodnje vlastitog sjemena za vlastite potrebe, te kako će se proizvodi od sjemena autohtonih i tradicijskih sorata i dalje moći prodavati na našim tržnicama. Očuvanje autohtonih i tradicijskih biljnih vrsta neophodno je za očuvanje biološke i genetske raznolikosti čime se osigurava stabilnost poljoprivredne proizvodnje kako na lokalnoj tako i na nacionalnoj razini. Poljoprivredni proizvođači će dakle moći i dalje koristiti vlastito sjeme na svojim poljima, ograničenje će se primjenjivati samo ako požele prodavati svoje sjeme na komercionalnom tržištu. Takvo sjeme morat će proći postupak dorade kako bi se osigurala minimalna prisutnost štetnih organizama, bolesti i korova. Takvo sjeme omogućuje poljoprivrednim gospodarstvima da za vlastite potrebe proizvode sjeme i koriste ga na svom gospodarstvu, a nisu obvezni proći postupak certifikacije sjemena budući da isto to sjeme neće stavljati na tržište. To sjeme neće moći prodavati, al od njega će moći proizvoditi i te proizvode njihove prodavati. Dorada kod ovlaštenog dorađivača je proces gdje proizvođač donese svoje sjeme koje je uzgojio i dobije ga natrag očišćenog, osušenog, tretiranog pesticidima, laboratorijski je ispitan, označen, upakiran i kao takvog ga stavlja na tržište. To naravno košta, a ovisno gdje je smješteno OPG stvara i logističke probleme jer uslužna dorada nije dostupna u svim županijama, pa će poljoprivrednik nerijetko morat prevaliti i nekoliko stotina kilometara kako bi odnio sjeme na doradu i obavio sve ono što je za svoje potrebe do sada sasvim uspješno obavljao na vlastitom gospodarstvu u skladu s postojećim propisima iz područja biljnog zdravstva i prava oplemenjivača. Npr. u Dalmaciji nema niti jednog ovlaštenog certifikatora, niti tvrtke koja se bavi doradom sjemena, pa bi poljoprivrednici ako žele sijati vlastito sjeme trebali slati na doradu u Zagreb. Podzakonskim aktom propisat će se izuzeća od obveze dorade sjemena ovisno o veličini obradive površine na poljoprivrednom gospodarstvu upisanom u ARKOD i količine korištenog sjemena s poljoprivrednog gospodarstva odnosno oni koji proizvode male količine sjemena neće biti obavezni provoditi doradu nad sjemenom koji proizvode na vlastitom gospodarstvu. I ovdje treba upozoriti da ograničenje prema ukupnoj veličini poljoprivrednog zemljišta koje je upisano u gospodarstvo nije adekvatna mjera jer gospodarstvo može uzgajati sjeme za vlastite potrebe na vrlo maloj površini, a na ovom preostalom dijelu imanja može uzgajati nešto sasvim drugo. Isto tako, nije isto koja se kultura uzgaja, pa primjerice jedan hektar pšenice nije puno, ali zato je jedan hektar salate itekako velika površina. Sustav proizvodnje i stavljanje na tržište poljoprivrednog reprodukcijskog materijala propisan je direktivama EU odnosno tzv. markentiškim direktivama koje se temelje na međunarodnim protokolima kako bi se osiguralo da je poljoprivredna proizvodnja reprodukcijskog materijala umnažanje i stavljanje na tržište ujednačeno odnosno da je standardizirana u svim državama. Kako bi se osiguralo da je poljoprivredni reprodukcijski materija koji se uvozi identičan kvaliteti materijala koji se proizvodi na teritoriju RH uspostavljen je sustav ekvivalence. Nesporno je kako je prijedlog zakona izazvao dosta polemike i diskusije u medijima, ali i ovdje u sabornici i u javnoj raspravi u kojoj je bilo preko 450 komentara. Međutim, isto tako je nesporno kako je ovakav zakon potreban kako bi se uvelo reda u području sjemenarstva i rasadničarstva. Na temelju svih iznesenih primjedbi i komentara na sporne članke zakona koje su ovdje kolege pobrojali, nadamo se da će konačan prijedlog zakona u drugom čitanju biti konkretniji i jasniji sa izuzećima, kako za male proizvođače tako i za proizvođače krumpira kada je u pitanju certifikacija i dorada sjemena, ali i financijski troškovi kojim će oni svi biti izloženi. Do sada sjeme nikom nije bilo strateški proizvod, a na ovoj raspravi vidimo da smo napokon shvatili da je sjeme nositelj života i nadam se da će konačan prijedlog zakona ići u tom smislu. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj IDS-a, a govorit će poštovani zastupnik Marin Lerotić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Strateški interes RH mora biti jačanje domaće proizvodnje hrane i OPG-ova. Nažalost u Hrvatskoj je danas poljoprivreda samo deklarativno strateška grana, a u stvarnosti smo preplavljeni uvoznom hranom upitne kvalitete. Poljoprivrednici, a pogotovo mali OPG-ovi mukotrpno pokušavaju pronaći svoj put do tržišta gdje su u startu u nepovoljnijem položaju zbog jeftinijih proizvoda koji stižu iz raznih dijelova svijeta. Stoga bi zakon koji je pred nama trebao za osnovni cilj imati jačanje domaće proizvodnje hrane, međutim vidimo da predloženi Zakon o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja postavlja dodatne prepreke našim malim OPG-ovima u mogućnosti korištenja autohtonog sjemena. Hrvatska danas uvozi više od 80% sjemena za poljoprivrednu proizvodnju što dovoljno govori o tome koliko kao država ovisimo o uvozu. Potrebno je zato omogućiti jednostavnije certificiranje domaćeg sjemena kao čuvene sorte te lakši upis na nacionalnu sortnu listu kako bi ih trajno očuvali za buduću proizvodnju generacije koje dolaze, bez složenog dokazivanja izvornosti sjemena koje se prenosilo iz generacije u generaciju. Ukoliko bi se predloženi zakon prihvatio u ovom obliku, sjemene domaćih autohtonih, izvornih kultura jednostavno će nestati i više ih nikada nećemo vidjeti u proizvodnji ni u ponudi, a to je nešto što ne smijemo dopustiti. Za dugoročni razvoj domaće poljoprivrede trebalo bi osnovati regionalne banke biljnih gena kao i nacionalu banku biljnih gena kako bi to sjeme sačuvali zauvijek jel će ovim zakonom se izazvati nepovratni gubitak velikog broja domaćih vrsta. Autohtone tradicijske stare sorte neizmjereno su bogatstvo kako sa za poljoprivrednu proizvodnju tako i za bioraznolikost. Nadalje, potrebno je zakonom definirati što je sjeme s poljoprivrednih gospodarstva te dorada na vlastitom gospodarstvu. Mali OPG-ovi, eko proizvođači i proizvođači autohtonih sorti moraju biti izuzeti z čl. 16. Zakona koji se odnosi na proizvodnju sjemena i stavljanje na tržište. Kaže da sjeme koje se proizvodi mora biti certificirano i od sorte koja je registrirana te obvezna dorada sjemena kod ovlaštenog dorađivača. To je apsolutno neprihvatljivo za navedena gospodarstva i to u zakonu mora biti jasno definirano. Moraju biti oslobođeni dorade vlastitog sjemena te skupog i vrlo složenog postupka certificiranja, mora im se omogućiti proizvodnja i dorada sjemena iz vlastitog uzgoja na gospodarstvu te stavljanje istog u promet. Opravdani je strah da bi sjeme koje nije upisano u nacionalnu sortnu listu i dorađeno moglo nestati i ponavljam to je nešto što ne smijemo dopustiti. Moramo se zauzeti za naše domaće sorte voća i povrća, trajno ih sačuvati jer to je najveće bogatstvo koje imamo, time smo prepoznatljivi, čuvamo našu tradiciju i kulturu, autohtone proizvode i tradicionalna jela koja pripremamo. Spomenut ću projekt u Istri koji provodimo, riječ je o projektu „Istra bioregija“ kao sveobuhvatan projekt očuvanja i održivog razvoja Istre koji u osnovnim postupkama ima razvoj ekološke poljoprivrede, stočarstva, valorizaciju autohtonih proizvoda kao dio naše tradicije i kulture. Upravo je ekološka proizvodnja jedna od temeljnih smjernica razvoja istarske poljoprivrede i tu zakonski moramo imati dobru podlogu da bi se naša poljoprivreda mogla razvijati dalje u tom smjeru, a ne da zakon ograničava mogućnosti korištenja autohtonih sjemena. Nadamo se da će Ministarstvo poljoprivrede do drugog čitanja uvažit brojne kritike, ne samo oporbe nego čak i vladajućih i sugestije na pojene odredbe ovog zakona i da će konačni prijedlog zakona koji će biti u interesu hrvatskih poljoprivrednika jer u ovom trenutku ovaj zakon to nije.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Velika rasprava se digla oko ovog Zakona o sjemenu koji je nažalost u ovom obliku koji je u prvom čitanju velika šteta za poljoprivredne proizvođače. Žao mi je što mnogi su kolegice i kolege otišli, možda malo u jednom krivom smjeru i uhvatili se za smokvin list koji ovaj zakon nudi, a to je autohtono sjeme koje se može kao hobisti, vrtlari … uzgajati bez certifikacije. Da istina, ali gospodo nema prodaje proizvoda na tržnici od ovakvoga sjemena, to moram znat. Što će reći Podravci koji proizvode papriku koja je selekcionirana na uskom području i po kojoj su poznati? Sutra ju neće smjet prodat. Paradajz, paprika roga za ajvar, znači po ovom zakonu zaboravite više na tu papriku ukoliko će se proizvođači držati zakona. Znači to što će oni sijat neće biti certificirano sjeme i oni moraju biti u sivoj zoni sijati svoje sjeme, a prikazivati nešto što će pokazati da su kupili. Zbog čega ih tjeramo u sivu zonu? Zbog čega mučimo ljude i ne damo im mogućnost da siju ono što su sijali do dan danas, na čemu su radili nekih 10, 20, 30 godina na selekcioniranju takvih vrsta? Ja ću biti neskroman pa ću reć da sam ja ovdje najstručniji u ovoj sabornici govoriti o ovoj temi, agronomiju sam diplomirao na Zagrebačkom sveučilištu Agronomskom fakultetu i 30 godina intenzivno proizvodim, 30 godina sam seljak, proizvodim povrće i ratarske kulture. Ja niti ove godine neću posijati u ratarskim kulturama niti jedno zrno necertificiranog sjemena, ali svaki puta kada otvorim sjemensku vreću soje uhvatim se za glavu, ljut sam na sebe zašto nisam ostavio soju prošle godine za sjetvu ove godine, zato što je katastrofalna kvaliteta sjemena. Mi na ni koji način ne možemo izborit se za odštetu zbog lošeg sjemena. Kaže se u obrazloženju da je kontaktirana struka. Najveći problem su ovdje napravili dorađivači koji su kontaktirani i koji su uglavili čl. 16.kojim se ne može sijati osim certificiranoga, sjeme s poljoprivrednog gospodarstva. Zbog čega vi mislite da bih ja kao seljak kojem je bitan prinos moji kolege koji proizvode, sijao loše sjeme, imao mali prinos. Zbog čega mislite? Znate tko može sijat loše sjeme? Onaj tko ima stotine hektara ili tisuće pa mu je nebitan prinos. Mi koji radimo do 30, do 100 ha, nama je vrlo bitan prinos jer mi ne možemo živiti isključivo od potpore, mi moramo imati prinos. Ja sam prošle godine ostvario 14 tona suhoga zrna kukuruza po hektaru. Zato što imam svega toliko površine da posijem 15 ha kukuruza i moram se boriti s prinosom da bih bio profitabilan. Kaže u čl. 16. stavak 4., da izuzeće od obveze dorade iz stavka 2., ovisi o veličini obradive površine koju OPG radi, koji upisuje na ARKOD o količini sjemena koje je posijalo i da će to propisivati ministar pravilnikom. Zbog čega? Imali smo ovih godina loših ministara, manje loših ministara, ne mogu se baš kao nitko od vas pohvaliti da smo imali izuzetno dobrih ministara jer nam poljoprivredna proizvodnja ne bi bila u ovakvoj situaciji kakva je ona danas. Obaveza RH je omogućiti poljoprivrednicima sjeme i pravo da oni sami proizvode svoje sjeme. Gospodo, sjeme i poljoprivredna proizvodnja su geopolitičko i strateško pitanje. onaj tko ne će imat svog sjemena, onaj tko neće imat proizvodnju vlastite hrane a mi je već pomalo nemamo, onaj kome će stranci preuzeti poljoprivredno zemljište, nije suverena država. Kod nas e to dešava. 33 000 ha je otišlo u ruke Forte Nove pa sad da više ne istražujemo kome dalje, ali više nije u hrvatskim rukama. 3 g. i nešto više se bavimo sa Zakonom o poljoprivrednom zemljištu, još uvijek nije zaživio, što se čeka? Da istekne moratorij za kupnju zemlje stranaca? Očito se to čeka. Cijena zemlje je porasla nekoliko puta, svi mi koji kupujemo zemlju osjetili smo to na svojoj koži. Zemlju je sve teže kupiti jer su abnormalne cijene koje se nude. Čl. 17. za kvalitetu sjemena odgovoran je dobavljač koji ga prvi puta stavlja na tržište RH. Sjeme, nizozemska tvrtka, radi se o lubenicama, proizvodnja Tajland. Dinja, nizozemski proizvođač, zemlja porijekla Kina. Kako naš trgovac, ovaj gospodin od kojega sam ja to jutros kupio, a ove 3 kartice koštaju 1200 kn, kako on može biti odgovoran za kvalitetu ovoga sjemena? Kaže odgovoran je ako ga ne drži u odgovarajućim uvjetima koji će zadržavat kvalitetu sjemena. Kako ćemo mi to saznati? Onog trenutka kada ja to posijem, kada to ne nikne ili ne nikne kako treba ili kad dođe u fazu kada proizvod bude u zriobi, kada ga treba isporučiti i to neće biti ono što sam ja tražio i što je ovdje meni napisano i što u katalogu piše da je ovdje. Kako taj trgovac može biti za to odgovoran? Ne može bit nikako. E pa to vam je pokazatelj da su u ovom zakonu glavni krivci dorađivači sjemena. Jer oni ne mogu preboliti da se 20% sjemenskog materijala proizvodi na obiteljskim gospodarstvima. Pa zar moraju sve uzeti? Što će se dalje desiti? Ma nikada neće natjerati seljaka da bude onako kako oni hoće. Zato što seljak da nije pametan u Hrva5tskoj, davnih dana bi propao. Sjetvena norma za soju je 80 kg, koliko ste morali dostaviti račun da biste potvrdili da nije GMO soja. Zbog lošeg sjemena, mi sijemo i 140 kilograma. Na certifikatu ne piše niti klijavost niti masa 1000 zrna. Znate kako je teško ljudima koji sa žitnom sijačicom siju soju, odrediti sjetvenu normu? Seljaci će i dalje uzimat svoje sjeme a neki koje znam, prošle godine su kupili sjeme soje, stavili su ga u šupu da imaju pokriće i sijali su sjeme koje su sami uzimali jer im se pokazalo da im je daleko bolja klijavost, da je bolja energija klijanja i da je daleko bolja biljka i bolji urod bio od tog sjemena koje su sami proizveli. EU, zemlje EU-a, najjače poljoprivredne zemlje EU-a ne brane svojim poljoprivrednicima uredbama da uzimaju farmersko sjeme. Otiđite u Italiju. Evo ja idem u petak u Italiju pa ću pokušat razgovarat jer i tamo, da mi to još jednom potvrde, a znam da mogu sijat svoje sjeme. Zbog čega mi branimo? Znači Hrvatska ne dozvoljava ono što dozvoljava Europa. Pa zato i jesmo po svim pokazateljima zadnji. Zato i jesmo po svim pokazateljima zadnji. Da ne pričam o poljoprivredi. Drage kolegice i kolege, sjetite se poljoprivrednih proizvođača, sjetite se koliko puta ste se možda zauzimali za njih, predstavljali se borcima za selo i seljaka, da li ćete podržati ovakav zakon? Slavonci, da li ćete vi podržati ovakav zakon gdje svojim poljoprivrednicima branite da oni uzmu svoje sjeme? Zagovornici zdrave hrane, kako ćete vi objasniti svom biračkom tijelu, svojim susjedima da ne dozvoljavate da ljudi uzimaju sjeme od autohtonog sjemena, uzgajaju biljku i prodaju na tržištu urod od tog sjemena? To je nonsens, ljudi. Pa ovo su naši seljaci, ovo je naša RH, ovo je hrana koju mi proizvodimo, pa dajmo, trgnimo se malo i borimo se za svoju zemlju. Hvala.
Prelazimo na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici Zakon o sjemenu ponudio je neka dobra rješenja za proizvođače kako bi imali mogućnost korištenja zdravog i kvalitetnog sjemena, ali je kroz nekoliko članaka koji nisu do kraja jasni očigledno je vidljivo iz ove rasprave otvorio Pandorinu kutiju i izazvao zabrinutost. Ministarstvo je u međuvremenu otvorilo dijalog sa udrugama i poljoprivrednim proizvođačima te je u nekim područjima došlo do suglasnosti što pozdravljam i ohrabrujem da se taj dijalog i dalje nastavi. Ostala su neka otvorena pitanja konkretnije dva. Prvo se odnosi na Članak 16. u kojem se navodi da sjeme koje se koristi za tržište, ali i ono koje se koristi za potrebe na vlastitom gospodarstvu mora biti certificirano i dorađeno. Od te odredbe izuzima se ekološke proizvođače kao i ono sjeme koje je upisano na nacionalnu ili druge sortne liste dok će drugi izuzetke za poljoprivredna gospodarstva upisana u ARKOD propisati ministrica pravilnikom. Moj prijedlog je da u zakonu definira izuzeće i za mala gospodarstva koja proizvode sjeme za vlastite potrebe kao što je u zakonu predviđen i izuzetak u Članku 46. za mala gospodarstva koja proizvode sadni materijal za vlastite potrebe. Važno je u zakonu pojasniti da se ne tretiraju na isti način mali proizvođači koji koriste sjeme za vlastite potrebe i oni koji ga stavljaju na tržište. Sjeme koje smo naslijedili od svojih baka i djedova ili dobili kroz razmjene sa drugim proizvođačima ne bi trebalo prolaziti postupak certificiranja i dorade ako se koristi za vlastite potrebe i to bi jasno trebalo pisati u zakonu. Također, cilj nam je sačuvati što više autohtonog sjemena pa složene procedure za upis sjemena na sortnu listu treba pojednostaviti, a troškove tog postupka treba smanjiti na minimum i dobro je da je ministarstvo oko tog otvorilo dijalog sa poljoprivrednicima i udrugama. Drugo otvoreno pitanje je pitanje dorade koja je važna kako bi se spriječila pojava bolesti, a to se prije svega odnosni na pšenicu. Pšenicu sijemo na oko 150.000 hektara u Hrvatskoj, većina sjemena je certificirana no znamo da ima i tavanuše. Kako bi se spriječilo širenje bolesti zakon propisuje obaveznu doradu sjemena koju moraju raditi ovlašteni dorađivači. Oni moraju imati zaposlenog agronoma na neodređeno vrijeme pa se javlja bojazan da će ovakav način provođenja dorade kako je propisa poskupiti bitno kilogram sjemena pa onda u konačnici i cijenu proizvodnje hrane. Predlažem da ministarstvo razmotri mogućnost da se omogući poljoprivrednom gospodarstvu da samo radi doradu i vodi evidenciju te šalje nadležnim tijelima. Takvu mogućnost daje nam i Europska uredba o oplemenjivačkim pravima na biljnu sortu zajednice. Ako poljoprivrednici prolaze obuku za korištenje pesticida i herbicida onda mogu raditi i proći obuku i za baratanje i sa fungicidima. Vjerujem da i ono što se odnosi na pšenicu nije potrebno primjenjivati na povrće i na krumpir. I zato smatram da ministarstvo zakon treba učiniti jasnijim kako se ne bi dogodilo da se nismo dobro razumjeli te da zbog tih nekih nejasnoća stvorimo nove obaveze pa da nam to rezultira rastom cijena sjemena, a onda i rastom cijena hrane. Vidjeli smo već na primjeru soje da je jedan kilogram koštao 2,5 kune, a nakon certificiranja 7 kuna. I ukoliko se ne sije certificirana soja to znači da u stvari se gubi pravo na potporu. Jasno je, namjera koja je dobra jer ne želimo GMO soju u Hrvatsko ali isto tako moramo voditi računa da kad donosimo propise da ti propisi mogu uzrokovati i određene troškove. Zato je važno da ovaj zakon bude jasan i nedvosmislen i da definiramo dobro pravila. I zadnje, ali ne manje važno, smatram da u zakonu treba jasno pisati da smo mi zemlja slobodna od GMO-a i da je kod nas zabranjena sjetva GMO sjemena pa i u pokusne svrhe. Vjerujem da nam je svima ovdje zajednički cilj da dobijemo dobar zakon, a u ostvarenju tog cilja svi moramo jednako uložiti napore i odredbe zakona učiniti jasnijima. Hvala vam lijepo.
Hvala, imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena zastupnice proizvodnja hrane je strateški interes ne samo u svijetu nego bi trebala biti i kod nas i mi moramo sve učiniti da idemo u tom smjeru odnosno da očuvamo autohtono sjeme jer jednostavno ne smijemo biti ovisni o drugima. Ovo je prvo čitanje i čini mi se već da smo zašli u slijepu ulicu. Vi u zadnjih 10-tak godina je vaš profesionalni izazov poljoprivreda i kako poboljšati odnosno povećati proizvodnju hrane. Pa možete reći evo 3 nedostatka ovoga prvog čitanja i što trebamo napraviti da se to otkloni i da onda budemo zadovoljni i lijevi i desni sa ovim zakonom. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo kolega Šimičeviću, pa prije svega mislim da treba spomenuti na početku da je dobro to što je ministarstvo otvorilo dijalog sa udrugama i poljoprivrednicima, što ih je uključilo u radne skupine ne samo na izradi zakona već i nacionalnih sortnih listi i nacionalnog programa očuvanja autohtonih sorti. To je pomak. Ono što bih ja predložila jest da se postigne jasnoća i da se nomotehnički urede Članci 16., 11. i 17., oni se odnose na certificiranje i doradu. Nitko ne sumnja u dobru namjeru ministarstva da oni doista misle pravilnikom izuzeti mala gospodarstva jer sve drugo bi bilo nelogično. Ono što predlažem da se u stvari u zakonu to naglasi, a onda se podzakonskim aktom mogu definirati što znače mala gospodarstva u pojedinom segmentu i kad je riječ o doradi, mislim da se dorada ne može jednako primjenjivati na sve strukture, dakle mala gospodarstva treba izuzet od dorade, a za velika treba pojednostaviti taj postupak.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovana kolegice Petir. Sjećate se da smo na Odboru za poljoprivredu doista raspravljali puno o tome i detaljno raspravljali o ovom prijedlogu zakona i s obzirom da se radi o prvom čitanju, ministrica je jasno rekla na saborskom odboru da će se u međuvremenu do drugog čitanja ovi, ajd nazivamo možda moguće sporni članci 11., 16. i 17. detaljno odnosno još detaljnije definirati i da nema potrebe jednostavno za stvaranjem nekakvih tenzija odnosno mogućnosti krivoga tumačenja. Volio bih čuti vaš komentar na tu temu, mislim da nismo u nekakvom zeitnotu, da imamo vremena da to sve doista pojasnimo da jednostavno da ljude, poljoprivrednike ne dovodimo u nekakvu zabludu. Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo kolega Šašlin na replici. Točno je, ja sam to rekla kad sam govorila u ime odbora odmah na početku odmah nakon predlagatelja da je ministrica naglasila spremnost da se u zakonu izuzmu mala gospodarstva, da je ponovila namjeru ministarstva da su to planirali napraviti podzakonskim aktom te je također naglasila da je spremna prihvatiti naš prijedlog vezano uz fleksibilnost oko dorade jer smo ju tu upozorili da treba razgraničiti povrtlarske kulture i krumpir od ratarskih kultura, da treba voditi računa i o veličini gospodarstva, ali isto tako da se ta dorada učini maksimalno fleksibilnom, pa u tom smislu smo razgovarali o tome da bi bilo dobro možda u tom čl. 11. promišljati da se omogući zapošljavanje tog agronoma na određeno na vrijeme pa bi možda onda i neka veća gospodarstva se mogla do registrirat za tu djelatnost.
I repliku ima poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Petir. U nekoliko rasprava ovdje koje su se vodile u HS-u mislim da je bezrazložno napadnut državni tajnik g. Tugomir Majdak i ministrica, vi ste predsjednica Odbora za poljoprivredu, član sam toga odbora i znam koliko su skupa s nama uložili i vremena i truda da bi se upravo ove stvari oko kojih se većina saborskih zastupnika ovdje složila u jutrošnjoj raspravi da se poprave, da idu na korist i u korist onima kojima je ovaj zakon i namijenjen. Stoga smatram da u biti i ako riješimo čl. 16. u što uopće ne sumnjam, ono što sigurno za poljoprivredu je najveći teret protiv kojeg ćemo se morati boriti to su nepoštene trgovačke prakse koje u biti ubijaju mala obiteljska gospodarstva.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo kolega Ivanoviću. Ja mislim da se nikada ne trebamo umoriti od dijaloga jer točno je da je bilo puno netočnih interpretacija i tumačenja ovog zakona, ali isto tako ono na čemu trebamo inzistirati da se postigne jasnoća i da se zakonom tehnički uredi i da ono što smo dogovorili na kraju krajeve na odboru i vidimo u konačnom prijedlogu zakona jer je u interesu svih da ovo pitanje reguliramo doista na vrlo jasan i pravilan način kako bi osigurali kroz zaštitu sjemena i dostatnu proizvodnju hrane. Vi ste u pravu kad upozoravate na problem nepoštenih trgovačkih praksi, mi smo u tom segmentu ušli u izmjenu zakonodavstva jer smo vidjeli kroz naš zakon kojeg smo donijeli prije nego EU direktivu gdje su te možda slabe točke i gdje trebaju pojačanja, tako da vjerujem da ćemo kroz zakonodavstvo, ali i kroz pojačavanje kontrola i uvođenja reda na tržište i snažnijim propisivanjem kvalitete proizvoda doći do pomaka i boljeg rezultata.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Predloženim Zakonom o sjemenu ovakav u ovom obliku imat će dugoročne posljedice, loše posljedice na našu poljoprivredu, na naše poljoprivrednike i to je jasno. Ljudsko pravo na vlastito sjeme u poljoprivredi to je sasvim normalno, to je sve konvencije, a na ovaj način mi u biti stavljamo okove i lance na ovo malo poljoprivrede jer ovdje jednostavno člancima 16. i 17. je opisano što će poljoprivrednik morat napraviti da bi sjeme njegovo vlastito i proizvod toga moglo biti na tržištu, sve je opisano. To su toliki troškovi da naše selo ne može izdržat, naš seljak. 30.000 poljoprivrednika je potpisalo ovu peticiju, smatram da je osnovno ljudsko pravo, pravo na sjeme u poljoprivredi i to je ono što u ovim trenucima krize vidimo da nismo samodostatni, da tribamo ojačati naše selo i seljaka. Jel mi imamo doslovno 700.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta zbog terora nad seljakom. Seljak je zaboravljen, on se samo deklaratorno spominje, kao što se neko, neko je vjernik, neko je deklaratorni nego je ovakav, mislim tako i ovdje, Vlada pokaziva deklaratorno da je iza seljaka, a u biti prepisiva štetne zakone. Ovaj zakon je štetan, on poskupljuje sjeme našem seljaku, njega se doslovno, bilo bi korektnije od vas konkretnije da ste zabranili domaće sjeme autohtono. Na ovaj način ste još perfidnije napravili poskupit ćete znači dorađivači morat će neko to platit prijevoz, morat će neko platiti dorađivanja, kalibriranja, sve šta ste naveli. U biti što ste napravili? Zgazili ostatke ostataka sela. Koji je tu razlog? Pa ne može biti ministrica ili državni tajnik, Monsanto trgovački putnik. On se mora boriti za selo i seljaka, nikako za uvozne lobije. Ja sam dao osobno zakon za zabranu GMO-a. Dao sam za zabrane glifosata. Korištenja, to je opasno za zdravlje, na našim policama imamo nekontrolirani uvoz prehrambenih proizvoda, mi 3 milijarde eura, gospodo draga, uvozimo, 2, 3 milijarde eura poljoprivrednih proizvoda i u kontinuitetu to se povećava. Nešto kao krizi, sjetili se o samodostatnosti. Pa ne možemo mi seljaku namećati toliko breme. Toliki saman. Pa ne moremo seljaka da ne uvridimo jednu plemenitu životinju, radit tovara. Magarca. Ne možemo od seljaka. Mi selo moramo poticati, da ostaju ljudi tu živjeti, stvarati uvjete. A ne da ti ljudi prosvjeduju ispred i da nama daju sjeme njihovo vlastito. Kako bi mi došli svijesti, uopće svijesti a poglavito me ministarstvo iznenađuje. Pa niste tribali doć s ovim čl. 17., 16., uopće. Gdje onemogućujete, poskupljujete korištenje vlastitog sjemena i koje ne može biti na tržištu. A čega imamo na tržištu? od GMO proizvoda, nekontroliranih proizvoda, krivo upakovanih, ekološka, mislim, katastrofa. Ja bi vas još jednom molio kao vas, kao Ministarstvo poljoprivrede sa blagim jezikom, nemojte raditi ovolike štete. Hrvatskom selu i to nemate pravo, vi nemate pravo isključivo pogodovati uvoznim lobijima. Mi više nemamo domaćih proizvođača, uništit ćete ovo što je ostalo. I što će nam onda država prazna? Je li država samo površina? Pa nemojte se tako odnositi prema hrvatskom seljaku u slobodnoj, neovisnoj RH koju smo teško izborili. I nemojte isključivo samo prepisivati direktive uredbe, vjerujte mi ni Italija nije prepisala ni druge države da bi zaštitila svoga seljaka. Zato još jednom, nemojte od naše djece raditi pokusne kuniće stranih multinacionalnih kompanija kao što je Monsanto.
Hvala, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Kolega Bulj, kao netko tko je i saborski zastupnik ali i poljoprivrednik, sigurno ste pozvani govoriti o tome s kakvim se problemima poljoprivrednici susreću u praksi. U tom smislu, moje pitanje je što mislite kakve bi konkretne posljedice ovako donesen zakon mogao izazvati?
Odgovor zastupnika Bulja.
Pa posljedice su katastrofalne, ne dugoročno nego kratkoročno i na to ukazuju udruge, OPG-ovi, poljoprivrednici, stručnjaci da je ovo jedan od najgorih zakona koji dovodi našeg seljaka, našeg poljoprivrednika, naše OPG-vce u neravnopravan položaj sa ostalim OPG-ovcima a i onako smo na snu po učinkovitosti, po dajemo puno poticaja, dajemo ih tko zna kome, tako da ovaj dugoročno o sjemenu, u biti uništit će, ovo je zadnji čavao u lijes, ovaj zakon, ako budu ovi članci o dorađivanju, zadnji čavao u lijes hrvatskog sela, hrvatske poljoprivrede i zato me čudi zašto danas ovdje nije ministrica. Zašto se sakrila u jamu nekakvu, u rupu, nemam pojma gdje je. Vrlo bitan zakon za naše poljoprivrednike koji gledaju sad na svojim ekranima i iščekuju što će biti [[Upadica Reiner: Hvala.]] Ministrice, ... [[Govornik se ne razumije.]]
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Marije Selak Raspudić, izvolite.
Točno je da je ministrica izbjegla ovu raspravu, zato što je to vrući krumpir i ovo nije samo metafora jer upravo je i sorta krumpira jedna od sorti za koju tek treba propisati izuzeće jer njezina dorada nije moguća u praksi. U tom smislu, moj zahtjevi prema izmjenama koje su potrebne u ovom zakonu, identični su kao zahtjevi koje sam već postavila u replikama i kao zahtjevi koje je uputila kolegica Petir. Dakle, potrebno je napraviti određena izuzeća ali još važnije, potrebno je i jasno u zakonu propisati na koga se odnose izuzeća od dorade. Dakle, sadašnji stavak 4. čl. 14. gdje se sve ostavlja na volju pravilnicima koji će propisati ministarstvo, nije dovoljan. Problem na koji smo ovdje naišli, odnosi se na to da smo ovdje čuli da je to već učinjeno premda je riječ tek o obećanju koje će se nadamo se ostvariti u budućnosti. Dozvolite mi jedan povijesni osvrt. Austrijski opći građanski zakonik koji je donesen za vrijeme Austro-Ugarske i koji se pisao 50 g., a njegova studija izvedivosti provodila se izvan Austro-Ugarske da bi se onda mogla kvalitetno implementirati na njihovom teritoriju dokinuo je kućne zadruge, posljedica toga bila je sveopća glad na našim prostorima koja je godinama trajala i stoga smo godinama primali humanitarnu pomoć iz Austro-Ugarske. Što nam to govori? Govori nam da nije nimalo svejedno kakav će se zakon propisati, da njegove posljedice mogu biti vrlo konkretne po one na koje se taj zakon odnosi i da je i za ovaj zakon kao i za sve druge zakone, potrebno napraviti studiju izvedivosti odnosno procjenu učinkovitosti ovog zakona. Ne onu procjenu iz 2019. koja postoji nego konkretnu procjenu toga koliko bi ovakva dorada koštala, a bojim se da kada bismo zaista vidjeli tu procjenu i kada bi se uzelo u obzir sve procese koje treba proći da bi dorada bila završena, da bismo otkrili da je tako nešto ne neprihvatljivo našim poljoprivrednicima nego nepriuštivo. Posljedice toga vrlo su konkretne i odnose se na sve nas i to je ona poruka koja treba doći iz ove sabornice. Možda se nekome čini apstraktnim boriti se za prava OPG-ovaca, no u trenutku kada dolazite na tržnicu, što većina od nas još uvijek čini, i kada pokušavate naći jedno od tih naših sorata od onih 5 koje su još preostale i kada želite da to bude domaće, ako to doista ne bude tamo i ako si to ne budete mogli priuštiti jer ukoliko raste cijena dorade raste i konačna cijena za potrošače, onda ćemo se možda svi sjetiti što je ono bilo s ovom raspravom u saboru i zašto nismo na vrijeme kao društvo reagirali da bismo spriječili štetne odredbe zakona ili u konstruktivnoj praksi dopunili ih sa preciznijim odredbama koje će onemogućiti ovo čega se svi sada pribojavamo i o čemu raspravljamo u HS. Nejasno je zašto se uvodi novi pojam „sjeme s poljoprivrednog gospodarstva“, ali isto tako nejasno je zašto se vrše izmjene sada ako znamo da će u travnju stići studija na razini EU koja će sadržavati mogućnost reforme pravila o marketingu sjemena? Mogli smo pričekati studiju, o njoj će biti i javna rasprava i onda vidjeti na koji način prilagoditi naše zakonodavstvo. Vjerujem da svi imamo isti cilj i vjerujem da nam je cilj zaštititi našu poljoprivredu. No nejasno je zašto ovdje čujemo i s desne i s lijeve strane iste argumente, znači postoje jedno jedinstvo koje će se vjerujem pretočiti u zakon, pogotovo kada dolazi s desne strane isti argument, a da se to nije moglo ranije iskomunicirati s resornim ministarstvom što bi nam sada omogućilo umjesto prepirke konstruktivnu raspravu o tome što sve još treba unaprijediti da bi se olakšao posao i život naših poljoprivrednika. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kolegice, spomenuli ste kako se za vrijeme Austro-Ugarske pokušao implementirati ovdje njihovi zakoni u poljoprivredi, pa je bila nastala glad. Kako naši, ono što je bilo uspješno ko tada na području Austrije, tako danas naši iz ministarstva, poglavito ministrica koja se negdje sad sakrila, nije ovdje kod ovoga bitnoga zakona, su također i samo prepisivaju direktive uopće ne gledajući što će seljaku ovo biti zadnji čavao u njegov lijes. Mislim jednostavno dorada sjemena je u biti doslovno kolko to poskupljuje sjeme je zabrana sjemena, bilo bi puno jednostavnije i puno otvorenije i jasnije. Zbog čega isključivo i samo mi prepisivamo direktive, a u biti ne gledamo učinke koji će biti kod naših seljaka? Hvala lijepo.
Odgovor poštovane zastupnice.
Dva su problema, jedan je taj argument prepisivanja koji se često koristi pogotovo kada su u pitanju uredbe da bi se nešto mijenjalo u našem zakonodavstvu i onda se kaže „tako to tamo piše u europskim dokumentima koje moramo prenijeti u hrvatsko zakonodavstvo“. No mi danas imamo problem s jednim novim pojmom „sjeme s poljoprivrednog gospodarstva“ koji nije poznat u Europskoj pravnoj stečevini. Stoga je otvoreno pitanje zašto ga se pokušava implementirati u naš zakonodavni okvir? Ako i pretpostavimo da je zakonodavac imao dobru namjeru i pokušao urediti našu poljoprivredu onda ipak ostaje otvoreno pitanje kako isto nije naišlo na odobravanje svih onih malih proizvođača koji su jedinstveno ustali protiv ovog zakona i zašto ministarstvo nije pronašlo način da prije nego što je ovo došlo na dnevni red HS dogovori s njima na koje se taj zakon odnosi koje su izmjene potrebne?
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala. Ipak u ovom jednoumlju kojeg imamo dobro je da postoje saborski zastupnici koji upozoravaju na štetne vladine prijedloge i dobro je da ste vi kolega Bulj prvi istupili oko nelogičnosti u vezi ovog zakona i oko činjenice da je potrebno štititi autohtone sorte sjemena. I zapravo ovaj zakon je samo potvrda onoga čemu svjedočimo već dugi niz godina ovdje u HS da se predlažu zakoni iz Ministarstva poljoprivrede koji ne vode interesa o problemima hrvatskog seljaka, hrvatskih OPG-ova i koji zapravo samo pridonose dodatnom iseljavanju iz ovih krajeva gdje se ljudi prvenstveno bave poljoprivredom. I danas ćemo imati prilike govoriti o situaciji u Slavoniji, kako objasniti zapravo da ovakvi zakoni nam dolaze ovdje na dnevni red i da o takvim zakonima raspravljamo koji ne vode interesa o hrvatskom seljaku i hrvatskom selu.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Jedan od zabrinjavajućih zahtjeva, prije bih rekla molbi ili vapaja koji su uputili protivnici ovog prijedloga zakona na koje se taj zakon konkretno odnosi i za koje će imati posljedice u praksi, dakle naših malih OPG-ova je slijedeći. Mi želimo da novi zakonski okvir prepozna važnost doprinosa neformalnog sektora. Mi nismo protiv pravila nego tražimo da se ta pravila donose racionalno, utemeljeno na mjerljivim pokazateljima i procjenama učinka u skladu s realnosti poljoprivrednika u Hrvatskoj i da poštuju interese svih dionika na koje se odnose. Ako vas moraju tražiti da se uopće prepozna doprinos koji oni daju hrvatskoj poljoprivredi i konkretno nama kao potrošačima koji koriste njihove proizvode onda je jasno da je doista došlo do šuma u dijalogu koji je rezultirao ovako problematičnim prijedlogom jer se uopće nije čulo drugu stranu.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Miletića.
Uvaženi potpredsjedniče HS-a g. Reiner. Uvažena kolegice SElak. Vi i kolega Bulj otvoreno ste ovdje hrvatskoj javnosti trudili se predočiti koje sve opasnosti se kriju iza ovog prijedloga vladajuće strukture kao da hrvatski poljoprivrednici i sami nemaju niz, niz teškoća. I rekli ste ovdje, Slavonija nam je sve praznija, Dalmacija otprilike isto tako i onda umjesto da vladajući pokažu koliko skrbe i brinu za male OPG-ove, za sve naše seljake vidimo da se donose vrlo čudni i upitni zakoni. Molim vas još jednom da hrvatskoj javnosti isteknete u čemu je najveći problem ovog pokušaja stavljanja ovakvog zakona koji će teško oštetiti hrvatske poljoprivrednike?
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Nadam se da to u konačnici neće biti slučaj, da će se doista pravilnikom propisati izuzeća koja će se odnositi na manje proizvođače, premda kao što sam najavila u obraćanju u ime kluba to nije tako jednostavno pitanje jer vi vrlo lako možete prijeći iz kategorije malog OPG-a, to se u ministarstvu iznosilo i u medijima odnosi na one od 500 do 100 hektara okvirno u kategoriju onoga većega što će dodatno problematizirati vaš status. Doista se nadam da će se ipak pronaći načina da se pomogne malim poljoprivrednicima, premda to sada nije izvjesno, a osnovni je problem o kojem svi ovdje govore upravo taj čl. 16. i potreba dorade onoga što se naziva sjeme s poljoprivrednog gospodarstva koji je novi pojam i kao takav nepoznat našoj zakonodavnoj, ali i poljoprivrednoj praksi.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Željka Lenarta.
Poštovana kolegice Raspudić. Što se tiče studije, pogotovo u poljoprivredi svaka studija je dobrodošla ako je rađena na znanstvenoj razini jer znanosti ni u jednoj proizvodnji nikada previše, no međutim za to treba vremena. Mi smo sada u situaciji da branimo nešto što cijela Europa nije zabranila. Zbog čega se ne ugledamo u najstarije članice EU koje imaju najjaču poljoprivrednu proizvodnju kao što su Njemačka, Francuska, Italija, Nizozemska i da ne nabrajam sve dalje koji su dozvolili farmersko sjeme, a sad mi pametnjakovići koji smo na zadnjem mjestu po svim pokazateljima u EU, koji smo upropastili poljoprivrednu proizvodnju 30 godina, donosimo jedan članak u zakonu koji brani ono što najuspješniji ne brane? Hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Zahvaljujem kolega Lenart. Neko ciničan bi doista i primijetio da smo izgleda jedino kreativni i samoinicijativni kada ne treba. Deklaracija o pravima seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnim područjima UN-a koja još nije prevedena niti je zaživjela u hrvatskom jeziku, a donesena je 17. prosinca još 2018.g. njezin čl. 19. st. 8. navodi: „Države moraju poduzeti sve kako bi se politikama o sjemenu o zaštiti biljnih sorti i ostalim zakonima o pravima intelektualnog vlasništva sustavima certifikacije i zakonima o stavljanju na tržište sjemena poštivala i uzimala i obzir prava, potrebe i stvarnost seljaka i ostalih osoba koje rade u ruralnom području.“ Dakle ne može se ništa činiti u teoriji, a da se nije prethodno konzultiralo s onima koji tu teoriju žive u praksi.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Evo danas raspravljamo o zakonu koji će po mom skromnom sudu biti još jedna prirodna nepogoda, ne čak nepogoda, katastrofa koja će pogoditi Hrvatsku. Među prvima sam upozoravao na problem ovoga zakona još početkom godine kada smo svi bili zaokupljeni potresima na području Banije i Siska i tada sam rekao da u sjeni jedne prirodne katastrofe spremaju nam se druge, sprema nam se ovaj zakon. To je možda jako dobar uvod u ono o čemu ćemo raspravljati kasnije, u nekom kako se to u narodu kaže porno terminu kasno navečer, a to je projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ jer ovo je dokaz između ostaloga kako Vlada brine i o ovom kraju Hrvatske, ali i o svim poljoprivrednim proizvođačima na teritoriju RH, svima koji od ovoga žive i svima koji rade u poljoprivredi. Zašto vam sve ovo govorim i zašto spominjem projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“? Pa premijer stalno govori da je upravo projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ nešto čime se on treba hvaliti što će nam pokazati da Vlada radi sjajan posao, da u Slavoniji nikad bolje, a onda to stave u termin koji kako sam rekao prije je krajnje zanimljiv. A ovaj zakon koji je po meni prirodna katastrofa ili nešto jako blizu tome stavljaju u prime time nešto što će svi moći pratiti, ali to je dobro, na tome vam čestitam. Dakle, moći će građani čuti i vidjeti od kolegica i kolega kako se za njih brinete. Zakon kako je već rečeno predviđa predaju vlastitog sjemena ovlaštenom dorađivaču i plaćanje dorade takvog sjemena ukoliko bi ga poljoprivrednik želio koristiti. Drugim riječima, proizvođači će morati nekome platiti kako bi stekli pravo sijanja sjemena koje je i onako njihovo. Kakve to logike ima? Mnogima to zvuči kao novi, potpuno nepotrebni i nepravedni namet, što u pravilu to je. Ukoliko ne žele nekome plaćati za vlastito sjeme, bit će prisiljeni kupovati uvozno sjeme, čime će nestati autohtone domaće sorte povrća, dok ćemo nekvalitetno uvozno sjeme morati kupovati i sijati na našim poljima. Moram vam skrenuti pažnju na činjenicu da se upravo čuvanje vlastitog sjemena na tavanu, kolokvijalno tavanuša, koja je već puno puta spomenuta, od trajnog nestajanja spasilo mnoge autohtone sorte, pobrojat ću samo neke, neke su već bile spomenute, ali recimo, vukovarska lubenica, trogirska cvjetača, istarski ljubičasti luk, šibenski šljivar, neretvanski jabučar, itd., itd., mogao bih 5 minuta potrošiti samo na nabrajanje tih sorti. Ovakav zakon ne štiti interes malih OPG-ova i proizvođača, ali ni potrošača koji žele jesti zdravo, domaće, ekološki proizvedeno povrće i voće, na kraju. Zabranom domaćeg sjemena i sadnica i ograničavanjem količina koje se mogu saditi za vlastite potrebe, zakidaju se proizvođači u smislu pristupa netretiranom povrću, dok će mali OPG-ovci biti osuđeni na propast. Ja ne mogu predviđati što će pisati u pravilniku što će donijeti Ministarstvo, no govoreći iz vlastitog iskustva, vjerojatno nas čeka neka nova katastrofa i neki novi loši propis, tako da, možemo pričati samo ono što je sadržano u zakonu. A što to znači za proizvođače? Imam sjeme koje želim ponovo posijati na svojoj njivi. Znači sjeme moram pakovati, najčešće u vreće jutene, sad to ovisi o vrsti sjemena. To je jedan trošak. Moram logistički to sjeme odvesti do nekog tko će biti ovlašten za doradu sjemena, što najčešće nije u istom selu, nije čak ni u susjednom selu, nije ni u susjednom gradu, nego može biti na drugom kraju Hrvatske. Znači imate drugi logistički trošak. Pa taj neko doradi sjeme, tretira ga na sve one načine kako ga treba tretirati, to je treći trošak, no dok sjeme prolazi tretman, te se jutene vreće pokidaju, tako da novo sjeme koje je prošlo tretman treba pakovati u nove vreće, to je opet trošak i opet ga vratiti do polja, to je dakle, 4., 5., više ne znam ni koji trošak, dodatni trošak koji će morati snositi proizvođač. I koliko onda on konkurentan može biti? Skrećem vam pažnju na činjenicu da se na razini EU svi zakoni o sjemenu odnose isključivo na tržište sjemenom, dok su male poljoprivredni proizvođači koji proizvode sjeme za vlastite potrebe izuzeti iz zakona i svih ostalih ograničenja i opet dolazimo do onog, kolegice i kolege, i s tim ću završiti, da europsku pravnu stečevinu preuzimamo nekritički i najčešće zakidamo naše građane.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Nikolić.
Poštovani zastupniče Hajduković. Nadležno Ministarstvo ovim prijedlogom Zakona o sjemenu predlaže uvođenje novog pojma sjeme sa poljoprivrednog gospodarstva za tzv. tavanušu. Time kažu da uvode red i kontrolu za siva, za sivu zonu uzgoja sjemena na gospodarstvu za vlastite potrebe. Smatrate li vi da je to zaista tako?
Poštovani zastupnik Hajduković.
Vrlo kratko i jasno, ne. Mislim da se ovo ne odnosi na ništa pametno i bojim se da iako neki tu imaju potrebu docirati sa ove govornice, a dolaze iz Ministarstva, oni sami ne shvaćaju materiju. Imali smo prilike čuti kolegice ako se ne varam, na vaše pitanje, čuti da prilikom dorade sjemena otpada nema, a ima ga 10-15%. Minimalno. I to kaže struka, ne da smo izmislili vi i ja, a onaj tko je pisao zakon i tu ga treba braniti, on nema pojma, a gdje će se taj otpad zbrinjavati i kako, to naravno nitko ne zna.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Kolega Hajduković, zato je njihova procjena 30 lipa po kilogramu, dok je procjena malih OPG-ova 80 lipa po kilogramu jer netko je očito neke korake u toj doradi izostavio iz svoje procjene kako mu je odgovaralo. Često razmišljamo o tome kako uspostaviti dijalog i biti konstruktivan da ne ispadne da nam je jednostavno u cilju politički profitirati ili rušiti neki prijedlog zakona. Međutim, ne znam kako da se u ovoj situaciji postavimo, ako smo čuli da u zakonu postoji nešto čega još uvijek nema, ako opet imamo nedovoljno razrađene zakone i ostavljamo ključnu materiju podzakonskim aktima, što ponižava rad ovog Sabora, ali i hrvatske građane koji su nas tu izabrali. U tom smislu, pitam vas, kako komentirate činjenicu da se danas i vladajući slažu s ovime što mi govorimo, a nisu ranije to uspjeli iskomunicirati sa svojim ministarstvom?
Poštovani zastupnik Hajduković.
Pa to je zanimljivo pitanje, kolegice, hvala vam na replici, ali mislim da je u ovom slučaju zdrav razum i logika ipak presudili, da čak i vladajući ne mogu braniti neobranjivo i nebulozno. I da, troškovi će zaista biti veći, puno veći. Zbog niza razloga o kojima bih mogao pričati do sutra, ali meni vam je vrhunac argumentacije koju smo ovdje čuli, evo, ministarstvo je nedavno, pazite ovo, nedavno uključilo i proizvođače u konzultacije oko zakona. Pa kako nedavno, pa ako se, ako pišemo zakon koji će se odnositi na proizvođače, što sjemena, što poljoprivrednike, kako oni nisu otpočetka uključeni u donošenje ovoga zakona? Zašto njih nitko nije pitao? Zašto imamo inicijativu „Sjeme je naše ljudsko pravo“? pa sigurno ne zato što su bili uključeni i što ih je netko bio voljan saslušati, a kamoli uvažiti njihove argumente.
Repliku ima i poštovani zastupnik Vukas.
Poštovani kolega Hajduković. Evo, proučili ste ovaj prijedlog izmjene zakona i kad ste čuli obrazloženje državnog tajnika i cjelokupnu raspravu, što ćete vi na povratku vašim Slavoncima reći, ovaj famozni čl. 16 i čl. 17, što će dobroga donijeti hrvatskoj poljoprivredi? Koje su to stvari zbog kojih su ovi vrijedni ljudi u Ministarstvu ubili se da donesu nešto dobro hrvatskim proizvođačima, kad vidite u kojem se stanju nalazi hrvatska poljoprivreda, šećerane smo pogasili, poljoprivredno zemljište je jednako kao i hrvatsko sudstvo, znači tamo je sve samo ne čisti posli, mljekarstvo smo uništili i sad valjda ove male OPG-ovce koji su ostali, a to sam rekao i državnom tajniku, jer ministrica se danas sakrila, treba i njih opaliti vjerojatno po glavi da bi sjemenari i sjemenarske kuće bile zadovoljne? Što je benefit i što ćete reći vašim Slavoncima kad se vratite, što im je donio ovaj famozna izmjena zakona? Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepa kolega Vukas. Da sam pesimist rekao bi pišite kući propalo, gasite svjetlo, ovo je konačni kraj poljoprivrede kako znamo u Slavoniji, barem većine iste. No, ja odbijam biti pesimist želim biti optimist zato i raspravljam ovdje, zato i govorim o ovome baš kako bi ukazali na sve propuste, nelogičnosti i glupe odluke jer ne mogu ih drugačije nazvati koje bi ovaj zakon trebao popisati. I molim vas nemojte napadati ministricu, to sam govorio i kolegicama i kolegama prije. Ministrica je jako zaposlena jer smišlja na koje načine još dotući hrvatsku poljoprivredu, a to vjerujte mi nije baš lako smisliti jer je već na koljenima i mora dorasti motu Ministarstva poljoprivrede, svaki tjedan gasimo pogon jedan. Pa to je, to je 24 satni posao kolega, pa ne može onda gubiti vrijeme tu na predstavničko tijelo neko bez veze.
Repliku ima poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani zastupniče mislim da je svima nama jasno da su neke sorte opstale na OPG-ovima i u poljoprivrednoj proizvodnji zbog toga što su imali uređeni prinos. Sada smo dobili listu salata koje se mogu sijati, koje se mogu saditi, nitko ne zna kakvi će biti rezultati. Što se dešava s našim poljoprivrednicima, koliko im se poskupljuje proizvodnja, koliki će biti prinosi nakon toga? Oni su imali svoje sorte koje su sadili, koje su sijali gdje su znali koji su rezultati. Sada to ne znaju. Znači opet ulaze u novi rizik. Zbog čega? Kakva je to, kakva je to strategija spašavanja poljoprivrednog stanovništva i strategija spašavanja poljoprivrede?
Odgovor zastupnika Hajdukovića.
Pa nema strategije u tome i je problem. Ako ćemo našim poljoprivrednicima koji se već teško nose sa konkurentnošću na tržištu zbog razno raznih razloga, al sad bi mogao potrošit cijeli dan zapravo pričajući vam o tim razlozima, ako im dodamo još dodatni namet jer ja ga drugačije ne mogu nazvati od 80 lipa po kili, iako je po meni konzervativna procjena, onda sami procijenite koliko će ih to još konkurentnima učiniti. Dakle, uz sve troškove koje već imaju još im dodajete skoro kunu po kili. To nije, to nije malo. To nije malo i to uopće ne doprinosi jačanju naše poljoprivrede, čak suprotno. Druga stvar je ako vi sjeme hoćete stavljati na tržište, onda naravno napravite doradu i to je mislim u redu, ali ako ga vi želite ponovo sijat, mislim to nema, to nema nikakve logike. Evo, jedan naš kolega koji sjedi inače s ove strane sabornice također, doduše on je hobist uzgaja i ima između ostalog šibenskog šljivara, prekrasno nešto probajte, ali ja se bojim da jedemo sada zadnje primjerke jer ovaj zakon će ih uništiti.
I posljednja replika poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega u 2019. godini je bilo upisano 986 ovaj pisanih u upisnik dobavljača, samo njih 188 je prijavilo proizvodnju, a ostali se bave uvozom. Među proizvođačima je 106 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i činjenica da mi zapravo uvozimo sjeme i zapravo ne proizvodimo dovoljno. E sad prema Članku 15. ovog fantastičnog zakona, dobavljač registriran za proizvodnju sjemena može za naručitelja iz treće zemlje proizvoditi sjeme u RH iako sorta nije na sortnoj listi. To bi trebao prijaviti državnoj ovaj državnoj inspekciji odnosno nadležnoj inspekciji da se zna što on proizvodi i to nije dopušteno stavljati na naše tržište. Tko će to uopće kontrolirati? Dakle, na zahtjev dobavljača se može napraviti nadzor, ali pitanje je tko će uopće tu distribuciju kontrolirati. Vaš komentar.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala vam lijepo, a kolegice dobro je pitanje. Iako možda bi trebalo ostati retoričko jer nažalost naša država je pokazala da nije u stanju popisati nešto, a kamoli nešto kontrolirati. Mi i dalje ne znamo niti koliko imamo državne zemlje, niti je ona obrađena ili nije, niti ne znamo svoje državne nekretnine, ne znamo ništa praktički. Država ne zna što ima, s čim raspolaže. Znači slijepi smo tu. Imate situaciju recimo u Đakovu da imamo 10-tke tisuća kvadrata neiskorištenih u državnom vlasništvu tzv. mimoza odnosno zgrada bivšeg IPK tj. PIK-a Đakovo, a s druge strane sve državne institucije iznajmljuju prostore u gradu. Eto toliko je, toliko smo racionalni i toliko je pitanje koliko ćemo kontrolirati. Što se tiče proizvodnje sjemena, da ako ga proizvodite za tržište ovaj zakon ima logike, ali ako ga samo ponovo sijete odnosno ponovo koristite ovo je čisti namet, izmišljena, izmišljeni namet parafiskalni koji će još opteretiti proizvođače i uništiti ono malo što je od njih ostalo.
Hvala lijepa. S obzirom da već negdje oko 3 sata radimo sad ćemo napraviti jednu stanku do 12 i 40 radi provjetravanja pa vas molim da otvorimo prozore. [[STANKA U 12,22 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,44 SATI]] Kolegice i kolege, evo, stanka je gotova pa će sada pojedinačnu raspravu imati poštovani zastupnik Vilim Matula, izvolite.
Da vas više ne oslovljavam, već smo se danas dvaput, ovo je treći put. Dakle da odmah nastavim ono o čemu želim govoriti. Ovo sjeme o kojem se govori u zakonu, u prijedlogu ovog nacrta Zakona o sjemenu, pokazuje se kao loše sjeme, da ne kažem sjeme zla koje se tu zasijalo. Sjeme razdora u svakom slučaju. E sad, postavlja se zapravo pitanje zbog čega bi se to uopće na ovaj način predložilo, pogotovo taj famozni čl. 16 i ta neobična formulacija koje, kao što ljudi svjedoče, nema nigdje drugdje, niti u jednoj direktivi niti uredbi EU. I zato sam ja to postavio pitanje je li to možda naš doprinos, inovativnost ovog Ministarstva poljoprivrede da to ponudi Europi, da se to napokon nazove sjeme sa poljoprivrednih gospodarstava. E sad se postavlja pitanje koja linija zapravo ovakve poljoprivredne politike, što je tu zajedničko u svemu jer ja ipak mislim da postoji nešto što je zajednički nazivnik ove politike i, a to je, ili zajednička linija, a to je ipak linija klijentelizma, ipak je to linija usluge, pogodovanje nekolicini, nekolicini tih budućih, odnosno i današnjih dorađivača. Jedino oni se u tome prepoznaju i oni su vam odmah to i pohvalili, a neću više sada ponovo nabrajati, ali onu silnu količinu epiteta koju su oni uspjeli izgovoriti, prije svega o nezakonito, o ljudima koji uzgajaju to vlastito sjeme, mislim da je u tome sve jasno, ali ima još nešto zajedničko. Nedavno smo ovdje razgovarali i ovdje su se na isti način i pčelari pobunili, protiv te vrste pogodovanja i te vrste sužavanja toga da pčelare uređuje samo Hrvatski pčelarski savez i to sada kao udruga, izvan, a ne više kao ministarstvo, evo na taj način, ovdje se tu ipak nešto prepoznaje, pogotovo što ima veze jer to sjeme, čak da smo ga i ne znam kako certificirali, sve još uvijek polen je takav da ga pčela može prebaciti i da mi tu nemamo garanciju zapravo da će stare autohtone sorte nužno biti, makar smo ih i posijali, da ćemo to i dobiti. Ja mislim da umjesto da sa ovako strogim zakonom idemo na ljude, 30 tisuća ljudi se protiv toga pobunilo i mislim da je u tom smislu akcija „Sjeme je naše ljudsko pravo“ i „Ne damo sjeme“, da je ova aktivističke grupe su stvarno puno postigle sa 32 tisuće poljoprivrednika koje su to pokrenuli. Ono što sam uvjeren, to je da ako već sumnjičite ljude da su toliko neobrazovani, nesposobni, aljkavi, ne znam, mislim da, kada im već ne možete dorađivače dovesti bliže i kad im je to toliko skupo, postoji novac u EU, uvjeren sam da se može educirati i da se može dovesti struku bliže ljudima, da ih se eventualno poduči oko toga kako da oni to svoje sjeme stvarno sami dorade, da li to moraju biti zaštitna sredstva, fungicidi, herbicidi, pesticidi, koji su nužno glifosati, ovo ne, ili možda tu možemo naučiti iz fantastičnog akcijskog plana koji su za zagrebačku županiju razvili naši vrhunski stručnjaci Sonja Karoglan Todorović i Darko Znaor, ne bi li se možda time moglo pomoći ranjenoj Baniji da upravo i ona sada uz samo ovo razaranje, na slični način razvije svoj akcijski plan.
Hvala [[Upadica Matula: Hvala.]] Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Rade Borić.
Potpredsjedniče, g. državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo na tragu i govora moga prethodnika kolege Matule, zanimljivo je da danas nismo ovdje govorili kako ćemo osigurati ovim zakonom i obvezu provođenja i transparentnost provedbe i nacionalnog plana očuvanja i održive uporabe biljnih genskih izvora. Ovdje govorimo o tome kako bismo sačuvali bioraznolikost, kolegica Raspudić govorila da neke direktive, uvodno sam sam rekla da me ludi ova iznenadna žurba da donosimo zakon prije nego što EU uopće i vidimo što su istraživanja pokazala i dok su već se neke zemlje pobrinule kako sačuvati svoje sjeme, evo reći ću negdje na tome tragu, što će se sve dogoditi prijedlogom ovoga zakona u odnosu na genski materijal koji će zasigurno ili dio njega biti izgubljen prije no što i znanstvenici i stručnjaci a pogotovo vlasnici toga materijala uopće znaju što će, kakve će i stručne informacije dobiti, kako će znati upisati uzorke, kako će ih staviti u banku, u banku biljnih gena, dakle što činimo da bismo sačuvali proizvodnju upravo čuvanih sorti. Ako pogledate, Hrvatska je potpisala, ovdje također o tome nije bilo govora i Konvenciju o bioraznolikosti još iz '92., Hrvatska ju je ratificirala '96., a u aneksu te konvencije stoji izrijekom u točci 2. da se potpisnice obvezuju da će u okviru bioraznolikosti, vršiti identifikaciju i monitoring za vrste i zajednice koje su ugrožene, uključujući divlje srodnike pripitomljenih i uzgajanih vrsta, pasmina i sorti, vrste i sorte ljekovitog poljoprivrednog i drugog bilja koje ima ekonomsku vrijednost ili društveni imaju ili znanstveni ili kulturni značaj. Također ovdje je bilo govora i Deklaraciji UN-a o pravima zemljoradnika i drugih osoba koje rade u ruralnim područjima da donesu i donesena je i ratificirana je 2018., ovdje spomenut čl. 19. deklaracije, između ostaloga koji navodi da je pravo poljoprivrednika da čuva, koristi, razmjenjuje i prodaje sjeme i biljni reproduktivni materijal, pravo na održavanje, kontrolu, zaštitu i razvitak sjemenja te da je država dužna prepoznati prava poljoprivrednika da se oslanjaju na vlastito ili lokalno dostupno sjeme po izboru i da sami odlučuju koje sorte žele uzgajati. U čl. 19. te deklaracije stoji i ovo. Država je dužna prikladnim mjerama u skladu sa relevantnim međunarodnim obavezama, spriječiti iscrpljivanje i osigurati konzervaciju i održivu uporabu bioraznolikosti u cilju promicanja i zaštite punog uživanja prava zemljoradnika i drugih ljudi što rade u ruralnim područjima. Još imate i direktive EU-a, jedno 5 njih ali budući da mi vrijeme istječe pa ću ih preskočiti, od 2002. do 2009. koje sve govore o omogućavanju lokalne cirkulacije biljnog reproduktivnog materijala na način da se mali proizvođači koji prodaju na lokalnom tržištu neprofesionalnim krajnjim korisnicima, izuzmu iz potrebe registracije. Lokalna cirkulacija olakšava pristup domaćem sjemenu i vrtlarima i neprofesionalnim korisnicima, ne ugrožava sjemenarsku industriju niti ugrožava proizvodnju a može doprinijeti očuvanju genetske raznolikosti i omogućiti izvor prihoda malim obiteljskim gospodarstvima, također i našu neovisnost oko vlastite poljoprivrede. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Nikolić.
Poštovana zastupnice Borić, zakon predviđa izuzeće malih gospodarstvenika od dorade sjeme ali ne predviđa izuzeća za mala gospodarstva za upotrebu registriranih sorti i to je sporni dio po kojem mi zapravo danas i raspravljamo. Postavlja se pitanje kako da proizvođač proda na tržnici rajčicu, u tipu jabučara, uzgojenu iz sjemena kojeg skuplja već godinama sa vlastitoga imanja jer je to neregistrirana sorta a njegovo sjeme nije certificirano? Odgovor je naravno, nikako. Kako to onda nije ograničenje upotrebe neregistriranih starih sorti za vlastitu upotrebu i kako to onda nije kršenje međunarodnog zakona? [[Upadica Borić: Pa upravo tu je sporno…]]
Poštovana zastupnica Borić.
Joj, oprostite. Dakako, i tu je upravo sporno, dakle ne može se prodavati sjeme ali možeš prodavat proizvod na tržnici. Dakle treba napraviti i neku odluku kako će se znati kad ću kupiti jabučar ili ću kupiti bivolje srce, volovsko srce, rajčicu, kako ću znati da li je certificirano ili nije, pa neće nitko nositi liste proizvoda koje možemo kupiti a da ne kažemo dakako, od svih stvari koje je trebalo urediti, to je sigurno područje koje je može jednostavnije urediti ali ne pravilnikom, kaže koji donosi ministar. Dakle pravilnik koji donosi ministar se može dogoditi i ne mora se dogoditi. Proizvođači, posebice mali, moraju imati sigurnost što će raditi i sa svojim sjemenom ali i sa posljedično svojim proizvodom koji ne mora nužno biti vezan uz prodaju sjemena. Može biti u razmjeni. Ili poklon.
Hvala lijepa [[Upadica Borić: Molim.]] Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala, hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dakle, kad dobijemo jedan zakon i kad raspravljamo o tom zakonu onda uvijek trebamo raspravljati o tome što je smisao, što je cilj i kako će se taj zakon provesti i koje posljedice ovaj zakon ima. Dakle, imamo dio zakona s kojim se možemo složiti i imamo dio zakona koji je unesao prijepore i to ne nemale, a to je pojam „sjeme s poljoprivrednog gospodarstva“. Uvođenjem tog pojama i definiranjem tog pojam u zakonu je naravno nastao svekoliki problem na koji ukazujemo svi. Dakle, za kog pišemo zakon? Pišemo zakon da bi regulirali tu problematiku, da bi omogućili ljudima nešto jednostavnije, jednostavnije funkcioniranje ili pišemo zakon da bi imali crticu da zakon je napisan. I što nam se onda uvođenjem ovog pojma izdešava? Kao prvo ne riješite to do kraja nego to prebacite na pravilnike što ukazujemo cijelo vrijeme da nije dobro, da sve što se može riješit u zakonu treba riješit u zakonu, a ne prebacivat na pravilnike. Obzirom da su to i kolege koji su s pozicije odnosno koji su na vlasti ukazivali ja se duboko nadam i duboko sam uvjerena da će vas oni uvjeriti da to do drugog čitanja treba riješiti. Druga tema je zaista pokazali su vam, svi ukazujemo na činjenicu da uvođenjem ovog pojma „sjeme s poljoprivrednog gospodarstva“ ste, niste riješili do kraja, niste definirali što to treba imati i zaista postajete maćeha vlastitim građanima koji se samim tim nalaze zaista pred jednim zidom koji ne znamo kako riješit. Da smo dobili od vas suvisli odgovor šta je smisao uvođenja tog pojma, zašto to radite, što će biti rezultat, što će biti korist, šta će biti benefit, ja bih to razumjela. Ali mi cijelo vrijeme govorimo o činjenici da ljudi ukazuju da je to problem, da govore o financijskim efektima, da govore o tome kako je dorada sjemena uopće cijela dorada sjemena problem. Dakle, ja mogu razumjeti puno opcija, mogli ste čak, vi možete ić s nekakvim zakonom koji ja ne razumijem, s kojim se ne slažem, koji mislim da je kriv, ali ja ovo nikako ne mogu razumjeti. Uveli ste nešto, niko vas nije tražio i tjerao da to uvedete. Kad ste to uveli svi ukazuju da je to problem. Umjesto da ste sjeli s njima i riješili problem to bi bio jedan od seta zakona za koji bih rekli okej, malo bi o njemu raspravljali i prošao bi kroz prvo i drugo čitanje, ne bi ni bio na svjetlima pozornice. Sve zakone koji dolaze iz vašeg resora, iz resora poljoprivrede, svi mi gledamo i to znate da gledamo drugim očima. Korona koja je ostavila i još ostavlja traga na nama je sve stvari, način življenja i način funkcioniranja malo pojačala i ukazuju na probleme koje imamo, ukazuju na probleme koje imamo u poljoprivredi. Dakle, mi ćemo se deklarativno založiti svi za to, za Zeleni europski plan, založit ćemo se za jačanje lokalne proizvodnje kad je riječ o poljoprivredi, založit ćemo se o promoviranju zdrave hrane, založit ćemo se za male proizvođače, založit ćemo se da sve to želimo imati napravljeno i regulirano i to je na deklarativnoj razini kroz neke strategije i kroz neke opcije sve odlično, sve 5. I onda dođemo, dođe prvi prijedlog zakona, padamo na testu, dođe na drugi prijedlog zakona, padamo na testu. Dakle, kako to može biti jedno s drugim u skladu? Ne može biti. Na odgovor tko će uopće raditi, tko je ovlašten za, za doradu sjemena odgovorili ste na jednom odboru, to kad sam gledala u jednom odboru, da ima 60-tak ovlaštenih dorađivača sjemena. Gdje su oni? Dal su, dal, dal je dorađivač za jedno sjeme može raditi, doraditi sva sjemena? Kako oni funkcioniraju? Koliko imamo, kako ih se registrira? Koliko imamo laboratorija? Pa ljudi moji, ovaj, to je danas i tema, popis stanovništva će otprilike pokazati kolko nas stvarno ima, a ima nas malo, bojim se da će pokazat da nas ima ispod 4 milijuna, a mi svoju regulativu radimo koda nas ima 40 milijuna, pa nema nas. Pa ajdemo onda regulativu napraviti za naše sugrađane i ne biti maćeha nego majka.
Fala lijepa. Imate jednu repliku od gđe. Katarine Peović.
Pa evo kolegice Mrak-Taritaš sugerirala bih možda odgovor na vaše pitanje zašto? Postavlja se pitanje zašto se donosi ovakav zakon ako je reakcija mnogih negativna? I čak rekla bih da i ministrica znači sa već u e-raspravi sugerira da razumije da postoji razlog za nezadovoljstvo i pravilnik koji se najavljuje već je dakle na neki način ipak priznanje da nešto ne valja za razliku od niza drugih zakona gdje uopće ne dobijemo takav odgovor ili takvu reakciju. Ali mnogi su sugerirali da je ovdje riječ o tome, mislim oplemenjivačke tvrtke su sigurno igrale bitnu ulogu kojima ovo ide u prilog svakako, ali čak ne bih išla tako daleko da kažem sad je tu ne znam ministarstvo sa tvrtkama koje su nositeljice tih oplemenjivačkih prava ušle u nekakav dogovor već stvarno mi sa svim zakonima koje ovdje donosimo postavljamo sebe u poziciju periferije Europe koja je u bitno podređena prema centru.
Fala lijepa. Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću krenuti od kraja prema početku. Dakle, ja uvijek s ove govornice jasno govorim svoje stavove i nema tu neke dileme. Ja sam od onih koja misli da je dobro da je Hrvatska članica EU, da je dobro da smo u društvu boljih i uspješnijih nego ne. Ali ono što me deprimira i što bi trebalo deprimirati svakog od nas bez obzira s koje strane ove sabornice sjedi da smo po svim pokazateljima, ne među lošima, ne među onim slabijima, nego bojim se, prema većini pokazatelja, najlošiji. I to je nešto što me deprimira, da smo zapravo i da tu ne vidimo nekakav pomak, da tu ne vidimo da treba nešto napraviti. Dakle, čekati, da netko ne radi, pa bude lošiji od nas je apsolutno iluzorno, tako i u opće u segmentu poljoprivrede. Dakle, na pitanje koje sam postavila državnom tajniku, odgovorite mi u jednoj rečenici, zašto ste se odlučiti to napraviti? Zašto? Možda ima nešto što mi nitko ne razumijemo [[Upadica: Hvala lijepo.]] On je rekao zato što je EU omogućila pa ono što nije regulirano [[Upadica: Hvala.]] možemo mi. To nije odgovor.
Nemate više replika. Hvala. Nema više iznositelja slobodnih stajališta i vratimo se Prijedlogu Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja koji je u prvom čitanju. Da vidimo sada tko je na redu? Gospođa Katarina Peović, to je pojedinačna rasprava. Izvolite.
Evo dobar dan svima, da se vratimo na ovu temu. Znači rečeno je da se s ovim zakonom omogućava odnosno ograničava s kakvim se sjemenom može sijati, da se može sijati samo sa sjemenom koje je registrirano, da se zabranjuje sjetva sjemena iz vlastitog uzgoja za vlastite potrebe. Utvrdili smo da u poljoprivredne udruge s tim nezadovoljne. Ja bih stavila malo drugačiji naglasak na ono što je sve ovdje već istaknuto i rečeno. A to je da će ovakav zakon pogoditi najviše one najsiromašnije. A siromašnih u ruralnim područjima ima preko 30% i to su ljudi koji se sve više sami prehranjuju. Znači ljudima koji se sami prehranjuju stavljamo ograničenje na proizvodnju hrane. To je stvarno zadivljujuće. No, nije samo riječ o tome da imamo s jedne strane Vladu, vlast koja se dogovorila nešto sa nekakvim tvrtkama koje su nosioci oplemenjivačkih prava ne bih dakle kalkulirala s tim da ovdje imamo nekakav dogovor nego zapravo dosljedno provođenje nečega što se naziva tržišnom utakmicom. S tim da, uz malu ogradu, da smo i u ovom slučaju svetiji od samog pape. Da se razumijemo, znači već smo utvrdili ovdje da je riječ o regulativi koja nije EU regulativa, što upozoravaju poljoprivrednici nego naša izvorna regulativa da bi se ovako uskratilo dakle poljoprivrednicima da siju svoje sjeme s tim da moramo reć da će to dovesti i do ugrožavanja bioraznolikosti ali i do ugrožavanja prehrambene suverenosti i u toj situaciji, dakle ne samo korona krize kada moramo osigurati prehrambenu suverenost, nego i u situaciji globalnih dakle promjena odnosno onoga što se naziva klimatskim promjenama, uistinu ćemo taj krug ljudi koji sad znači nazivamo siromašnima, kudikamo proširiti i onda ćemo govoriti o problemima koji će zahvatiti sve nas, znači do kraja imamo sasvim sigurno da dolazimo kraju ere fosilnih goriva, industrijska poljoprivreda ne može funkcionirati bez fosilnih goriva tako da će bez njih morati reducirati i mobilnost roba, znači i mobilnost usluga. Naši gradovi uglavnom počivaju na industrijskoj proizvodnji i na velikim trgovačkim lancima i dostavi hrane s velikih udaljenosti, inače procjenjuje se da negdje 3 dana zaliha imamo u takvom konceptu, dakle opskrbe hranom. Prepuštanje sve velikim trgovačkim lancima, Hrvatska znamo da uvozi preko polovice svoje potrebne hrane, nekad smo u svim, u crnom socijalizmu, u svim dakle kategorijama hrane proizvodili, gotovo u svim kategorijama hrane proizvodili, 50% više hrane a tako i u stočarstvu. Poticanje dakle lokalne poljoprivrede i proizvodnje hrane i apsolutno davanje prioriteta potrošnji lokalno proizvedene hrane he uistinu nešto bez čega nećemo moći i sada u doba ovih lokalnih izbora, malo tko govori o ovoj tematici iako se obećavaju brda i doline, ali lokalna proizvedena hrana trebala bi biti stvarno jedna od prioriteta u stvaranju mreže kvartovskih dućana. No vratit ću se na to zašto se to sve skupa zbiva, znači nije riječ o nekakvom dogovoru, ne bi išla tako daleko između Vlade i nekih tvrtki, jel, nosioca oplemenjivačkih prava nego je uistinu riječ o slobodnoj tržišnoj utakmici gdje smo mi svetiji od samog pape, gdje se daje prednost i u potpunosti prihvaća model sustava usmjerenog na pravnu zaštitu intelektualnog vlasništva, da pojednostavim, znači to je kao kada Microsoft ograniči uporabu svih računala svojim Windows sustavom, a linuksaši kako se snađu, tako i u ovom segmentu imamo pokušaj dakle da se u potpunosti ograničimo pravnim sustavom usmjerenog na pravnu zaštitu intelektualnog vlasništva, s tim da je ovdje riječ o bioraznolikosti i stvari su kudikamo dramatičnije. Tako da bi upozorila da ovo ima možda i neku širu, slobodno tržišnu dimenziju.
Hvala, bili ste jako točni. Sada je na redu g. Ljubomir Kolarek. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Prijedlog Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja, vidimo da je izazvao vrlo živu, dobru raspravu, parlamentarnu raspravu, svako sa svojeg stajališta gleda na predloženi zakon. No, glavni cilj donošenje ovog zakona je upravo uređenje proizvodnje, stavljanje na tržište i uvoz poljoprivrednog reprodukcijskog materijala i vrsta bilja, omogućavanje, donošenje nacionalnih sorti za poljoprivredni reprodukcijski materijal koji će se moći prodavati samo na području RH a što će pojednostavniti proceduru, omogućiti vraćanje u proizvodnju i stavljanja na tržište autohtonih sorti pohranjeno u banku biljnih gena. Dosta smo ovdje danas govorili o poljoprivredi, o važnosti te gospodarske grane kao i o važnosti provođenje prave strategije razvoja poljoprivrede u RH. Raspravljali smo ovdje o nizu zakona a zakon današnji koji je na redu, ima itekako važnost, ističe važnost kvalitetnog sjemena za poljoprivrednu proizvodnju i naravno da to sjeme, o tom sjemenu ovise i poljoprivredni proizvođači koji mogu i moraju ostvarivati visoke i stabilne prinose, između ostalog i zbog toga što to sjeme mora biti kvalitetno. Posljednjih su se mjeseci javili brojni kritičari ovog zakona ali svi se slažu kako ustvari u ovom djelu poljoprivredne proizvodnje treba nešto napraviti i kvalitetno urediti. Ja bih ovdje istakao ono što ističe struka, upotreba necertificiranog sjemena bez ikakvog nadzora nije dobar primjer poljoprivredne prakse i može uzrokovati nekontrolirano širenje bolesti, korova, štetnih organizama, bilja te rezultira što dakako, rezultira i smanjenje prinosa po jedini površine. Prijedlog ovog zakona kako navode stručnjaci, trebalo bi uvesti više reda i primjenom pravila agronomske struke u sjemenarstvu. Iskoristit ću ovdje i mišljenje Hrvatskog agronomskog društva koji kažu kako mali proizvođači, ekološki proizvođači, hobisti, vrtlari neće imati nikakvih novih nameta i ograničenja u smislu proizvodnje vlastitih sjemena za vlastite potrebe te kako će se proizvodi od sjemena autohtonih i tradicionalnih sorti i dalje moći prodavati na našim tržnicama. U prijedlogu ovog zakona ako dobro čitamo vidljivo je da se malim proizvođačima ne nameću nova ograničenja nego omogućuje proširenje njihove djelatnosti na legalnu, komercijalnu, komercijalizaciju autohtonih i tradicionalnih sorti. Slažem se da treba pojedine članke jasnije doraditi, možda dopisati i urediti pogotovo i Članak 11., 16. i 17., jer mi u Međimurju isto tako imamo velike proizvođače krumpira i koji isto tako oko te dorade imaju određenih nepoznanica. Stoga se nadam da će ovaj zakon u drugom čitanju doživjeti određene promjene, da će biti jasniji, bolji, kvalitetniji za razumijevanje i čitanje i da će donijeti pozitivnu klimu u svim segmentima poljoprivredne proizvodnje od one jako velike do onih malih obiteljskih gospodarstava koji bi trebali sa tim zakonom biti zadovoljniji.
Hvala lijepo imate replike, ali prije toga ima samo, bez da kažem nikakva …/nerazumljivo/… to nije popularno, nije lijepo, međutim ovaj raste broj zaraženih kao što ste vidjeli po informacijama, dižite ovaj masku do iznad nosa jer ovaj, jer je pravilo takvo. Gospodin Siniša Jenkač.
Hvala predsjedniče, potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kolarek pa ja ću citirati Poljoprivredni institut u Osijeku koji se bavi od 1878. godine selekcijom i oplemenjivanjem u sjemenarstvu koji kaže da u potpunosti podržavaju dugo očekivane zakonske promjene koji u cilju imaju rješavanje problematike negativnih procesa u sjemenarstvu, održati kontinuirani razvoj sortimenata i stalna ulaganja u tehnologiju proizvodnju i doradu sjemena kako bi proizvođačima omogućili sigurnu i profitabilnu proizvodnju. O tome govori Poljoprivredni institut u Osijeku koji podržava upravo ovakve izmjene zakona. Što vi mislite o tome?
Pa gledajte ako se radi o, poštovani kolega Jenkač ako se radi o institutu, Poljoprivrednom institutu u Osijeku koji ovoga nije direktno vezan za sjemenarstvo i ne bavi se tom vrstom biznisa, mislim da je to dobro i da je to dobar znak da u tom sjemenarstvu i u tom zakonu treba napraviti određeni red, ali ističem da nitko u tom zakonu ne bude privilegiran. Znači spriječiti širenje bolesti, napraviti red, povećati ja ću reći proizvodnju, ali da se nitko pri tome ne privilegira.
Gospođa Andreja Marić, replika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega drago mi je da i vi imate primjedbe na ove ključne članke zakona i da ste apostrofirali da ih treba izmijeniti odnosno doraditi pa valjda će vas evo vaši kolege vladajući poslušati. Malim OPG-ovim koji svoju egzistenciju osiguravaju uzgojem djelom za vlastite potrebe, a djelom za prodaju ovaj zakon sigurno ne nosi nešto dobro jer bi on ograničio upotrebu vlastitog sjemenja i to bi bio dodatni udar na mnoge koji zapravo spadaju i u socijalne kategorije. Moglo bi osim toga doći i do gubitka domaćih sorti rajčica, grah, a koje još nisu prikupljene u kolekcijama nacionalne banke biljnih gena i nisu stavljene na sortnu listu. To je dugotrajan proces, pitanje i kapaciteta dorađivača, a radi se o tradicijskim sortama kojih ima više vrsta, malih količina. Kako ćete vi našim bakicama, ženicama na placu u Prelogu, Čakovcu, cijelom Međimurju objasniti što će biti s njima? Pa mnogi [[Upadica: Hvala.]] će odustati od vlastite proizvodnje.
Odgovor.
Evo poštovana kolegice Marić, zahvaljujem na pitanju, mislim da je u Članku 16. jasno napisano da sve te sorte bi trebale ući u onu listu, u listu ovoga čuvanih sorti koje bi ona, bi onda te naše bakice mogle slobodno stavljati na tržište, prodavati i ja se nadam da ćemo se mi svi skupa i jedinice lokalne i regionalne samouprave sa svojim uredima za gospodarstvo i poljoprivredu potruditi da te sorte stavimo na tu listu i da i ti mali i te naše ja ću reći vrlo bitne karike u poljoprivredi i u očuvanju tradicije da ne budu zakinute.
Hvala. Gospođa Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi kolega jako lijepo ste u vašoj raspravi istaknuli i naglasili da reda mora biti i da se konačno stvore uvjeti i za sjemenarsku proizvodnju povrća, dakle svi smo mi zaslužili da ukoliko kupujemo povrće imati podatke o zdravstvenom stanju, o klijavosti, o vlažnosti i sličnog sjemena. Ja bih još jako naglasila ovdje da je dobro u zakonu i formiranje upisnih sortnih listi koje služe prepoznavanju razlika jer nisu sve sortne liste pogodna za sva tla, uvođenje sustava ekvivalentne čime se naše proizvođače izvoznike sjemena stavlja u ravnopravan položaj i razdvajanje procedura za sjeme i sadni materijal. Zanima me kako komentirate da su ovaj zakon gotovo jedinstveno podržale cijela sjemenarska struka i znanstvena zajednica. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Kolegice pa gledajte, struka vrlo dobro zna sve probleme koji se javljaju sa pozicije pojave i širenja određenih bolesti, a isto tako zna i za probleme koji su vezani za proizvodnju kada su u pitanju usjevi i dinamika rasta po hektaru. Uvijek tu ima ponekad i prijevara da nema određene količine, iako je godina bila klimatski dobra, da nema određene količine proizvoda po hektaru ili da se najedanput pojavi određena bolest na određenom području koja je nemoguća ili koja nije prirodna na tom području, a sumnja se da je došla sa nekvalitetnim sjemenom.
g. Željko Lenart.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, kako ćete vi objasniti proizvođačima krumpira u vašoj županiji, a tamo su jedni od najjačih proizvođača krumpira, da oni od sjemenskog materijala elit kojega su posadili ove godine ne mogu na godinu ostaviti krumpir koji će saditi za sebe. Krumpir koji sade vjerojatno nije tretiran s ničime, znači nije zaštićen protiv nikakvih bolesti, pa vjerojatno i oni su sami sebi ostavili i sade ga, a isto tako nije tretiran. Što ćete vi reć svojim proizvođačima, a znate da se sadi oko dvije tone po hektaru, kako će oni to voziti, gdje će voziti na doradu, koliko će to sve koštati umjesto da to rade kao što su i danas radili i znam da su jako dobro educirani i da imaju vrhunske nasade i usjeve krumpira i da nikako ne dozvoljavaju da im se krumpir razboli, zbog čega im kompliciramo i poskupljujemo proizvodnju i tako nisu konkurentni i tako teško prodaju krumpir?
Fala. Odgovor.
Hvala lijepa. Jako dobro pitanje i baš sam jučer bio na Belici gdje su upravo ti naši međimurski proizvođači dobili dosta velika sredstva za nove hladnjače koje moraju biti po novim propisima izrađene. Razgovarao sam sa njima i upravo sam naglasio da će ta dorada, dorada im je potrebna, u čl. 17. ili podzakonski akt gdje će oni, gdje će se njima takvim poljoprivrednim proizvođačima, pogotovo krumpira, koji su prilično veliki omogućiti da i dalje na svojim vlastitim poljoprivrednim gospodarstvima uz nadzor ili, ali ja tvrdim da su oni čak i educirani, moći i dalje dorađivati svoj, svoj sjemenski krumpir.
Fala. I posljednja replika. Povreda Poslovnika? Izvolite g. Lenart.
Zahvaljujem. Čl. 238.. Zašto mislite da su proizvođači krumpira ti koji mogu to raditi, a ostali proizvođači da to ne mogu raditi? Zašto mislite da proizvođači krumpira mogu certificirati, a proizvođači pšenice i soje ne mogu? U čemu je razlika u edukaciji? Mislim da su i jedni i drugi dovoljno educirani.
Kolega Lenart…
Ne, ne, ne, ne, ne, čekajte, nije bila replika, bila je povreda Poslovnika. Ne, ne, neću, ne, tu nema odgovora. Nego u ime svih proizvođača krumpira dajem vam opomenu. Gđa. Katarina Peović ima repliku.
Rekli ste da se ovim zakonom ne uvode ograničenja, otprilike tako ste nešto rekli, znači da se ne uvode ograničenja već se uvodi komercionalizacija ako se dobro sjećam, autohtonih sorti. U tom tonu ste nešto rekli ako se dobro sjećam. E sad, ako se ne uvode ograničenja, mislim svi će vjerojatno si postavit to isto pitanje zašto onda postoji jel taj čl. 16. gdje se izrijekom kaže da se za svoje potrebe može proizvodit isključivo certificiranog sjemena. Znači ako ne postoje ograničenja onda jednostavno nema razloga za ovaj članak koji je najproblematičniji. I drugo, nešto šire pitanje, zašto smatrate da je komercionalizacija bez iznimke dobra uzevši u obzir bioraznolikost prije svega, znači ako sve stavimo u te tržišne okvire onda stvarno dovodimo u pitanje bioraznolikost?
Fala. Odgovor.
Hvala lijepa kolegice Peović na pitanju. Što se tiče čl. 16., njega treba dobro čitat i mislim da taj čl. 16. pokazuje određene stvari, kad ga malo bolje pogledamo da nema tolikih ograničenja kolko se čine ili kolko se potencira u ovim raspravama. Što se tiče samog komercionalizacije ovoga sadnog materijala ja sam naglasio da se ja slažem sa komercionalizacijom sadnog materijala, ali da ta komercionalizacija mora biti pod strogom kontrolom institucija koje brinu o zdravlju tog sadnog materijala ako ste me shvatili jer svi mi težimo [[Upadica: Fala, fala, vrijeme]]
Nemate više replika, puno vam hvala. I sada je na redu gđa. Ankica Zmajić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolege i kolegice zastupnici. Postojeći Zakon o sjemenu i sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja donesen je davne 2005.g. i nakon toga je imao više izmjena i dopuna. Ovim novim predloženim Zakonom o sjemenu i sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja uredit će se i poboljšati sustav proizvodnje, stavljanje na tržište i uvoz poljoprivrednog reprodukcijskog materijala, uskladiti nadležnost pojedinih tijela u poslovima, inspekcijski nadzor i druga pitanja od značenja za provedbu jedinstvenog sustava poljoprivrednog sjemenarstva i rasadničarstva. Da je ovaj zakon bitan govori i to da je u elektronskom savjetovanju sudjelovalo preko 460 fizičkih i pravnih osoba od udruga, poljoprivrednika, proizvođača i same struke gdje su svi dali svoje primjedbe i prijedloge od kojih se i u ovom samom prvom čitanju zakona neke i uvažile. Vrlo je važno da je podršku ovom prijedlogu zakona dala struka poput Hrvatskog agronomskog društva, Društva agronoma iz Osijeka, Fakulteta Agro-biotehničkih znanosti iz Osijeka, Visokog gospodarsko učilište u Križevcima i dr. Da je ovaj prijedlog zakona digao puno, puno prašine je, ali najvjerojatnije zbog onemogućavanja daljnje ilegalne trgovine i možda crnog tržišta. Poljoprivredni reprodukcijski materijal temelj je proizvodnje i prva karika u lancu proizvodnje i opskrbe hranom, a kvalitetno sjeme i sadni materijal jedan je od osnovnih preduvjeta za uspješno isplativo bavljenje poljoprivrednom proizvodnjom. Primjena zakona neće ugroziti genetsku raznolikost tradicijskih poljoprivrednih sorti, ni opstanak mladih OPG-ova i život u ruralnim područjima jer je predviđeno donošenje nacionalnih sortnih lista sjemena i sadnog materijala koje će uvesti stare autohtone lokalne i ugrožene sorte na lokalno tržište. Štoviše, mali proizvođači, razne udruge te ostali koji se ističu proizvodnjom autohtonih i tradicijskih sorti na ovaj način mogli bi proizvodnju i podići na veću razinu i dobiti dodatnu vrijednost od same proizvodnje. Svake godine oko 20% sjemena u strukturi biljne proizvodnje je krajnje niske kvalitete i zato je neophodna dorada sjemena zdravim i kvalitetnim sjemenskim materijalom kako bi spriječili širenje bolesti, korova i štetnih organizama, a s druge strane omogućili kvalitetniji, viši i stabilniji prinos. Novim Zakonom o sjemenu ne ograničava se korištenje domaćeg sjemena za vlastite potrebe u nekomercijalne svrhe, niti se ograničavaju načela ekološke proizvodnje i zato se uvodi pojam sjeme s poljoprivrednog gospodarstva. Usuglašen stav struke je neophodna dorada sjemena s poljoprivrednog gospodarstva jer je urod zaraženih usjeva toksičan za ljude i za životinje. Svi proizvođači neće morati dorađivati sjeme pa tako ni mala OPG-ovi proizvođači, ekološki proizvođači i biti će izuzeti od dorade i neće biti obvezni to sjeme dorađivati, a to će se i kroz ove rasprave, primjedbe i sugestije konačnim zakonom i urediti. I neće se izgubiti hrvatske autohtone i tradicionalne sorte i neće se malim proizvođačima uzeti proizvodnja. Poljoprivrednom politikom potičemo naše stanovnike da ostanu živiti na selu i baviti se poljoprivredom i zato ih moramo zaštititi. Hvala.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika, pravu repliku je tražila gospođa Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena kolegice. U svom izlaganju naveli ste da ministarstvo stalno vodi dijalog uključujući i neformalni sektor u rad u radne skupine u daljnjoj zaštiti i očuvanju naših autohtonih sorti upravo čl. 16., 11. i 17. usko su vezani uz certificiranje sjemena danas su izazvali najviše primjedbi, dakle nakon niza primjedbi i na Odboru za poljoprivredu, danas ovdje u Saboru očito je da će taj čl. 16. trebati nešto kasnije nomotehnički napisati da bude svima na jednak način razumljiv koja i kolika mala gospodarstva su u potpunosti izuzeta i obveze certificiranja sjemena i dorade sjemena.
Hvala, odgovor.
Hvala kolegice Baričević. Slažem se s vama, vezano iz vašu konstataciju i samo pitanje budući da je provedena javna rasprava kako sam ovdje već rekla e-Savjetovanje i kroz to e-Savjetovanje je bilo dosta i primjedbi i prijedloga i sugestija kako bi mi zaštitili to naše autohtono tradicionalno hrvatsko sjeme i kroz sve te primjedbe, evo i u današnjoj raspravi danas gdje smo ovdje taj čl. 16. je imao ajmo reć nekakve tehničke primjedbe i nadam se da će konačnim zakonom te tehnički nedostaci biti otklonjeni.
Hvala. g. Jenkač.
Poštovana kolegice Zmajić. Vi ste u svom govoru spomenuli nekoliko naših institucija koje su se očitovale i pozitivno očitovale na prijedlog zakona, jedna od njih je u svakom slučaju Visoka gospodarska učilišta u Križevcima tj. poznata Poljoprivredna škola u Križevcima, govorili ste o doradi sadnog materijala gdje oni kažu da je upravo dorada najvažniji korak u procesu proizvodnje sjemena te će se ovim zakonom poljoprivrednicima osigurati korištenje kvalitetnog i zdravstveno ispravnog sjemena. Govorimo o sjemenu koje ide na tržište, a ne govorimo o onom sjemenu koje koristimo u svojim vlastitoj osobnoj proizvodnji. Možete li prokomentirati malo?
Hvala, odgovor.
Hvala g. i kolega Jenkač. Vezano znači po pitanju struke upravo se uključilo Učilište iz Križevaca koje je stavilo svoje i pozitivne strane gdje je reklo da treba i neke normalno upute i prijedloge, da treba doraditi sjeme, znači to je jedna od pohvala za inicijativu i kako bi se osiguralo zdravstveno ispravno sjeme ne samo domaće tržište već i za drugo tržište, nije samo za znači domaći uzgoj.
Hvala, nemate više replika, hvala vam lijepa. Sada je na redu g. Stipan Šašlin. Izvolite.
Hvala. Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo pred nama je još jedan zakon kojim se praktički hrvatsko pravosuđe usklađuje s pravosuđem EU i osobno smatram to dobrim i potrebitim jer ako smo dio te EU odnosno dio jedinstvenog europskog tržišta normalno je da se moramo i ponašati u skladu s pravilima europskog tržišta i sredine u kojoj živimo. No, nije to najvažnije kod ovog zakona, po meni je puno bitnije da se ovim zakonom praktički uvodi reda u proizvodnju i korištenje sjemena, prije svega u našoj vlastitoj odnosno domaćoj proizvodnji. Da bi to potvrdio odnosno potkrijepio nekim činjenicama, navest ću vam nekoliko primjera kojih smo nažalost još uvije svjedoci. Naime, još uvijek jedan manji, doduše doista manji broj tzv. poljoprivrednih proizvođača često puta upravo iz razloga da bi smanjio troškove odnosno ulazne troškove u poljoprivrednoj proizvodnji ne samo da se ne koristi kvalitetnim odnosno propisanim sjemenom nego često puta se ne poštuju ni agrotehničke mjere odnosno rokovi itd., svjedoci smo da se pojedine poljoprivredne površine često puta po nekoliko godina ne preoravaju nego se samo tanjuraju što dovodi do degradacije poljoprivrednog tla, zbijenosti, nepropusnosti, povećanja štetočina na glodare itd. u tom tlu i jednostavno to su pojave koje se ne mogu u današnje vrijeme tolerirati. Na takve površine često puta se upravo koristi sjeme koje nije propisano odnosno tzv. tavanuša jel i onda čak da bude situacija gora često puta se ni adekvatna mehanizacija ne koristi, ne sijačice nego se jednostavno rasipačom razbaci sjeme, zatanjura odnosno zadrlja i najvažnije je da se postigne onaj referentni prinos kako bi se ostvario poticaj. To je doista neprihvatljivo, jednostavno to se više ne može tolerirati. I zato imamo nedostatne određene proizvodnje i prinose takve kakve imamo. Govorim o manjem broju slučajeva, ne u većini. Da bi se to izbjeglo upravo ovaj zakon praktički doprinosi jednim dijelom jer onaj tko plati i zasije kvalitetnim sjemenom na neki način garancija je da će primijeniti i ostale agrotehničke mjere i suzbijanja korova i svega kako bi ostvario kvalitetan prinos, kako bi ostvario kvalitetan proizvod i na taj način bio konkurentan i opravdao odnosno ekonomski pokrio svoje troškove proizvodnje. Upravo iz tog razloga, ovo što sam sad kao jedan primjer naveo, mislim da ovaj zakon odnosno oni proizvođači koji se bave na veliko poljoprivrednom proizvodnjom oni ustvari i koriste certificirano sjeme i njih se ovaj zakon uopće ne treba plašiti niti se njih dotiče. S druge strane isto tako i oni najmanji proizvođači s kojima evo ovdje se često spominje da neće moći koristiti svoje sjeme itd., na njih se također to ne odnosi jer je u čl. 16.rečeno da oni koji nisu u ARCOD sustavu evidentirani znači one bakice itd. koje imaju površine male svoje baštice itd. jednostavno na njih se to ne odnosi i nije točno da neće moći svojim sjemenom sijati. S druge strane oni koji se žele baviti proizvodnjom i prodajom sjemena odnosno stavljati to na tržište, pa moraju imati nekakav papir za to sjeme. Ne možemo reći sad dolazi nam na tržište sjeme koje nema apsolutno nikakvog certifikata i onda znamo šta nam se sve dešava. Najbolji primjer ću vam navesti prije nekoliko godina kod nas korektno u Baranji sa sadnim materijalom vinove loze što se desilo, ljudi su kupili sadni materijal, sadnice, cijepove koji su bili da kažem sumnjivog porijekla i tek nakon tri godine kada je prvi rod, a znamo šta znači to kod vinove loze tek tada su vidjeli da su potpuno pogrešnu sortu nisu uopće dobili onaj sortiment koji su tražili. I kome da se obrate? Jednostavno nemaju nikakvog certifikata, nemaju od koga tražiti zaštitu. Upravo zato su zakoni i država uloga države je da zaštiti svoje ljude od ovakvih malverzacija. Hvala.
Hvala. Imate replike, prvu repliku tražila je gospođa Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Šašlin. Spomenuli ste dakle malverzacije i manipulacije s poljoprivrednim zemljištem, dakle ne poštuju se agrotehničke mjere, ne vodi se briga o kvaliteti sjemena koje se koristi prilikom sjetve da li se tako nešto mogu priuštiti recimo stočari? Stočari proizvode hranu isključivo da bi imali čime nahraniti svoju stoku na gospodarstvu ili se zapravo radi o onima koji su dobili arale plodne zemlje upravo od općina i odobreno od strane ministarstava, a cilj je zapravo ostvariti što veći broj kuna kroz potpore, a što manje potrošiti u samoj proizvodnji. Hvala.
Hvala na pitanju. Ja mislim da sam bio dovoljno precizan i rekao da se radi o prvo malo broju, relativno malom broju takvih, ali nažalost još uvijek ih ima. Što se tiče stočara, vi znate moje stajalište da apsolutnu potporu stočarima odnosno finalnoj proizvodnji u poljoprivredi trebamo davati. Nažalost, činjenica je da upravo u ratarstvu imamo najveći broj onih koji manipuliraju, špekuliraju itd. jer je to kroz poticaje i sve skupa najlakše bilo u ratarstvu do sada.
Hvala. g. Jenkač.
Poštovani kolega Šašlin. Obzirom da ja dolazim iz sjeverozapadne Hrvatske, unazad nekoliko godina, tamo se je u vinogradarstvu pojavila zlatna žutica ili fitoplazma koju prenosi američki cvrčak. Ona je izazvala puno poremećaja u samoj proizvodnji vina u tome da su mnogi ozbiljni vinogradari morali posjeći značajne kvadrate svojih vinograda. Struka sumnja da je upravo nekontrolirani uvoz lošeg sadnog materijala unio tog američkog cvrčka kroz znači sadni materijal i da sadni materijal bez kontrole čini nam veliko zlo.
Hvala, odgovor.
Hvala kolega Jenkač. Doista smo svjedoci često puta da se upravo kroz sadni materijal pojedine zarazne bolesti donose odnosno prenose i zaražuju površine koje do tada nisu bile inficirane. Upravo evo, ja sam doista tamo iz onog vinorodnog kraja Baranje i stalno sam poljoprivrednim proizvođačima i evo u ovom vremenu otkad je u opticaju ovaj prijedlog zakona, nisam imao niti jedan slučaj, ne samo ja nego niti jedan saborski zastupnik iz Slavonije ovdje koji je, da su poljoprivredni proizvođači se žalili na prijedlog ovog zakona. Doista oni vide u njemu na neki način sebi pomoć odnosno zaštitu svoju u proizvodnji.
I gđa. Katarina Peović.
A dobro, vi govorite o sprječavanju bolesti, o potrebi da poljoprivrednici budu konkurentni, ali ovdje je moj naglasak bio na poljoprivrednicima i onima koji žive u ruralnim područjima koji su gladni. Znači ljudi koji uistinu žive u siromaštvu, takvih je preko 30% u ruralnim područjima, a kao što sam rekla, možemo računati da će se ta brojka i širiti pogotovo s klimatskim promjenama kada ćemo morati lokalnu proizvodnju hrane shvatiti puno ozbiljnije. Znači, ako govorite da se ovime ojačava konkurentnost, da li se ovime može pojačavat prehrambena suverenost? Može li se ovime pojačavati mogućnost da tih 30% ljudi prestane biti gladno? Oni doslovno žive od hrane koju sami proizvode.
Hvala, odgovor.
Hvala na pitanju. Mislim da nije dobro da i mi ovdje u sabornici govorimo takve stvari koje jednostavno ne stoje. Ja ću vam doista reći da u ruralnim prostorima, u ruralnim prostorima, vrlo teško je naći ljude koji gladuju. To su vrlo teške riječi ljudi koji gladuju. Ja ne kažem da nema možda negdje u gradovima itd. ljudi, ali u ruralnim prostorima, upravo zahvaljujući tome što svako može kroz vlastitu proizvodnju na neki način sebi priuštiti dovoljno namirnica, mislim da takvih slučajeva vrlo, vrlo malo ima i to se rješava kroz socijalne programe lokalne samouprave itd. Tako da ne bih se baš s takvim rječnikom služio o gladovanju u Slavoniji i Baranji.
I posljednja replika, dobro, posljednja replika gđa. Petir.
Hvala vam lijepo. Kolega Šašlin, govorili ste o pojavama bolesti, najčešće spominjana je smrdljiva snijet, ono što mi poljoprivrednici govore da ustvari oko 10% sjemena nije certificirano koje se odnosi na pšenicu, da ga oni sami dorađuju i da bi bilo jako važno da se kroz Zakon o sjemenu omogući fleksibilizacija te dorade. Mislite li da bi to pomoglo poljoprivrednicima i na neki način ih onda usmjerilo da idu u doradu svog sjemena kako bi se spriječio nastanak bolesti ukoliko bi tim omogućili možda da sami rade doradu na obiteljskom gospodarstvu, naravno pod strogim uvjetima ili isto tako da se kroz čl. 1. omogući možda zapošljavanje agronoma na određeno vrijeme kako bi i neka veća obiteljska gospodarstva mogla udovoljiti tim uvjetima?
Odgovor, hvala.
Evo, hvala kolegice. Pa doista je činjenica da ako imamo dosada 60 negdje centara registriranih za doradu odnosno za certificiranje, vjerovatno ćemo se morati povećati taj broj s obzirom na potrebu da se na neki način približi poljoprivrednim proizvođačima da to mogu na nekakvoj lokalnoj razini rješavati. Sigurno da nije dobro da neko nosi pšenicu iz Baranje, u ne znam, Novu Gradišku na certifikaciju. To znači mogućnost i otvaranja novih radnih mjesta, novih takvih centara, tako da ima tu i onih dobrih strana, da kažem svega toga, jel. Da li će se to baš kod kuće moći raditi, to je s obzirom na uvjete itd., teže, možda kod ovih većih proizvođača, sigurno i oni će to sigurno riješiti na način da i sami se registriraju odnosno ispune uvjete za certificiranje ali kod ovih malih to vjerovatno neće se moći.
Hvala lijepa. Nemate više replika, hvala. Sada je na redu gđa. Romana Nikolić. Izvolite.
Hvala, potpredsjedniče Sabora. Danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o sjemenu, sadnog materijala i priznavanju sorti poljoprivrednoga bilja. Usvojili se ovakav prijedlog zakona, potpuno će se iskorijeniti uzgoj domaćih hrvatskih sorti jer će poljoprivredni reprodukcijski materijal prije stavljanja na tržište, morati proć proces certifikacije. Ovakav zakon ne štiti interes malih OPG-a i proizvođača ali ni potrošača koji žele jesti zdravo, domaće, ekološki proizvedeno povrće. Svi se mi slažemo da nekih pravila ipak mora biti, ali ova priča sa sjemenom i certificiranjem nije nikako dobra za hrvatsku poljoprivredu te se stječe dojam da je nadležno ministarstvo nimalo ne shvaća. Krši se pravo na sjeme međunarodnim dokumentima prepoznato kao ljudsko, ugrožava se genetska raznolikost usjeva i povećava ovisnost o uvozu sjemena uz obrazloženje da lokalno sjeme daje manji prinos i širi bolesti te ga naziva pogrdnim imenom „tavanuša“ i još k tome izjavljuje da su mali proizvođači izuzeti od certificiranja i od dorade kao i ekološka proizvodnja. Certificirano sjeme i certifikacija proizvodnje su dva različita, dorada sjemena nije sporna ako se na doradu sjemenske robe obvezuje onaj poljoprivredni proizvođač koji će tu sjemensku robu stavljati na tržišta, ali nije pravedno dodatno opterećivati manje poljoprivredne proizvođače koji svoje sjeme koriste za vlastite potrebe. Poljoprivrednici ne žele kupovati certificirano sjeme jer imaju svoje, a stalno im se nameće odgovor da ne trebaju certificirati proizvodnju. Pretpostavka je da će daleko veće štete nastati zbog potencijalnog nedostatka sjemena nego od potencijalnog problema koje mogu izazvati bolesti od nedorađenog sjemena. Veliki proizvođači neće imati problem sa doradom zbog infrastrukture i logistike koju već posjeduju, ali šta je sa onima koji to nemaju, sa onim malima? Sjeme koje treba uputiti na doradu treba pakirati, dostaviti na doradu, ponovo pakirati te vraćati na mjesto skladištenja te aplicirati u tlo. To su već troškovi koji opterećuju i manje proizvođače, a gdje je trošak i za proces dorade. Cijene sjemena iz godine u godinu rastu, za očekivati je da će i nakon dorade cijene nešto porasti, pa stoga postavljam pitanje tko će, kako i kada to malom poljoprivredniku nadomjestiti? Planira li se taj proces sufinancirati u cijelosti ili ne? Također ono što nije predviđeno u zakonu, a što upada u oči je što će poljoprivrednici napraviti sa tim otpadom nakon dorade? Pod otpadom mislim na šturo zrno i lom zrna, tko će i gdje to zbrinuti? O tome ni slova u zakonu nema. Iz svega navedenog, prijedlog ovog zakona iziskuje dodatnu doradu na način da se prava nikome ne zakidaju i da se usput preveniraju bolesti na našim poljima, ali su zato potrebne dorade zakonskoga prijedloga i dijalog sa udrugama. Hvala.
Hvala i vama. Imate replike, prvu repliku g. Hajduković.
Hvala lijepo uvaženi g. potpredsjedniče. Kolegice Nikolić. Govorili ste puno o doradi sjemena i meni je zanimljivo primijetiti jednu stvar i malo prisnažiti vašu raspravu tim argumentom. Naime, vladajući govore da sjeme mora ići na doradu zbog toga što može sadržavati toksine koji mogu biti toksični za ljude, za samu kulturu itd., ali pogledajte same nelogičnosti ovog objašnjenja, ali mali proizvođači to ipak ne moraju što njihovo sjeme onda ne može biti toksično za ljude i za samu kulturu? Dakle, rabe poluargumente, netočne argumente dakle ili ide sve na doradu zbog ovih razloga ili ne ide ništa, a ako vi sjeme koristite samo da bi ga ponovo sijali, ja zaista ne vidim zašto bi moralo ići na doradu. Druga je stvar ako ga želite staviti na tržište onda podržavam doradu i onda to mora biti standard, međutim ovako jednostavno nema logike.
Odgovor, izvolite.
Hvala zastupniče Hajduković. Pa da definitivno nema logike oko tog dijela zakona. Ali ja bih se samo još nadovezala, nisam stigla u raspravi napomenuti da ova godina je posebno je specifična, poljoprivredni proizvođači koji kupovinu sjemena kukuruza nisu ugovorili još prošlu jesen teško da će do sjemena kukuruza uopće doći, znači gotovo je nemoguća misija. U toj poziciji kroničnog nedostatka sjemena suludo je još dodatno komplicirati stvari, a nije ništa bolje ni sa ostalom sjemenskom robom.
Hvala. g. Vukas.
Kolegice Nikolić, vidim da vas muči šta će biti dijelom tog sjemena koje ode na doradu. To će ostat dorađivačima i oni će to prodat za stočnu hranu, to se ne brinite. Oni kod kojih su oni primorani nosit sjeme na doradu oni će uvijek izvući neki benefit, naplatit će im doradu, a ostatak će prodat kroz stočnu hranu jer oni sami neće doći u priliku da uopće vidu koliki je taj manjak ili koliki je taj na neki način škart ili otpad. Ali drugo mene nešto brine, možda stvarno u ovom famoznoj izmjeni zakona gdje eto vladajući pomažu malim tim poljoprivrednicima, možda je to dio vladinom projekta i strategije „Slavonija, Baranja i Srijem“ i možda smo stvarno mi tu svi glupi je se stvarno tu nešto genijalno krije gdje će stvarno ti mali proizvođači u nečem uspjet, u biti uspjet će Vlada da će ih eliminirati do kraja.
Odgovor, izvolite.
Hvala zastupniče Vukas. Pa mene iskreno zanima kao i poljoprivrednike šta će bit sa tim otpadom tog sjemena, da li će se vratiti njima ili ostati dorađivačima i kako i na koji način će se to zbrinuti jer nije istina da ne postoji otpad, otpad postoji i to od 10 do 15% minimalno će biti toga otpada. A šta ćemo onda s time? To nema uopće u zakonu ni slova o tome.
I zadnja replika g. Prica.
Poštovana kolegice. Ususret danu kada će se raspravljati današnji zakon javljali su mi se mnogi naši sugrađani sa područja moje 2.izborne jedinice koji su govorili kontra ovoga, smatrali su da ovo nije dobar zakon, da će štetiti malim proizvođačima. Htio bih vas pitati, da li smatrate da to na ijedan način može pomoći malim poljoprivrednicima ili će im to biti šteta? Da li po vama ovo ide u korist malih poljoprivrednika ili velikih proizvođača? Hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala zastupniče Prica. Pa zakon predviđa predaju vlastitoga sjemena ovlaštenom dorađivaču i plaćanje te dorade ako ga želi poljoprivrednik sam koristiti. Znači proizvođač će morati nekome platiti da bi stekli zapravo pravo sijanja vlastitoga sjemena. Nema nikakve tu logike. Ako to ne želi onda će morati kupovati uvozno sjeme koje je naravno u biti zapravo ne znamo kakve će biti kvalitete, to je zapravo problem. Hvala.
Hvala. Nemate više replika, hvala vam lijepa. Sada je na redu g. Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Danas smo se svega naslušali vezanog uz ovaj zakon, uz sjemenarsku proizvodnju, pa čak evo i uz poljoprivrednu proizvodnju i tehnologiju od koje smo slušali predavanja. No međutim, ono što bih htio naglasit da ovaj zakon kod kojega ne možemo bit licemjeri bilo tko, ovo je prevažan zakon za RH, za poljoprivredne proizvođače i za poljoprivrednu proizvodnju i za pokušaj dostizanja dostatnosti u proizvodnji hrane u RH. Kolege su ovdje navele i podrške nekih znanstvenih institucija kao agronomskih društava iz Osijeka. Ja sam na Odboru za poljoprivredu reko da bi me bilo sram biti član takvog agronomskog društva s obzirom na profesore koji su meni predavali na Agronomskom fakultetu i onome što su nas učili i upućivali, ovi kolege iz agronomskog društva nikako ne podržavaju selo već podržavaju one koji se bave sjemenarstvom i doradom sjemena, znači čista interesna podrška. Isto tako i Poljoprivredni institut iz Osijeka, ukucajte u tražilicu pa ćete vidjeti čime se oni bave, što proizvode i bit će vam jasno zašto oni to podržavaju. Ali nisam vidio podršku Agronomskog fakulteta iz Zagreba. Mislim da je Agronomski fakultet najjača obrazovna institucija po pitanju poljoprivrede u RH, pa vjerojatno sam i ja protiv ovakvog zakona što sam studirao i završio Agronomski fakultet, a ne neke druge škole. Ono što se pod farmerskim sjemenom koristi su pšenica, soja, ječam i zob i takve neke stvari koje su u manjoj količini. Kukuruz, kukuruz nitko ne koristi kao farmersko sjeme jer kukuruz na tržištu koje se sije je hibrid i uzimanjem zrna od tog hibrida i sijanjem ne znate što ćete dobit. No evo kolegica je spomenula ove godine problem sjemenskog materijala kod kukuruza kod onih najpoželjnijih hibrida za sjetvu da je nastala nestašica. Nestašica je nastala zato što je određen dio sjemena otišao u jedan drugi dio svijeta, a nama je to malo uskraćeno, pa će morati sijati oni koji se nisu snašli još, morat će sijat ono što imaju na tržištu. A što mislite što bi se dogodilo da zbog nepovoljnih klimatskih prilika se mora ponovit sjetva kukuruza, s čime ćemo je obavit? Nemamo s čime obaviti drugu sjetvu jer nema dovoljno sjemena na tržištu, a onaj iz sušare neće niknut i to je nešto što vam dokazuje kakav je problem i kakav može nastati problem kada se dobro ne gospodari sjemenarskom proizvodnjom i kada se ne dozvoljava poljoprivrednicima da se sami pobrinu za to da imaju sjeme ili barem rezervu sjemena. Farmerskog sjemena će biti i nakon donošenja ovog zakona samo ono neće biti legalno i poljoprivrednici će ga sijat i toga morate bit svjesni i ništa nećete učiniti s ovim zakonom, samo ćete ih natjerati u probleme da se morate s njima naganjati s razno raznim inspekcijama. I mislim da to nije potrebno raditi zbog toga što dorađivačke kuće hoće i ovih 20% koje se navodno sije farmersko sjeme. Cijelo vrijeme govorimo o autohtonom sjemenu, o bakicama, o malim vrtovima, pa ako mislite razvijati poljoprivrednu proizvodnju na bakicama, na malim vrtovima, svaka čast tim ženama koje u poznim godinama moraju ić na tržnicu da bi nadomirile one male penzije koje dobivaju onda smo mi u zabludi. Znači OPG-ovi trebaju biti temelj poljoprivredi RH i treba im se sve omogućiti da oni rade jer oni su ti koji se najbrže okreću i prilagođavaju novonastalim situacijama kako klimatskim tako tržišnima i svim onim drugim problemima koji nastaju u ovom segmentu poljoprivrede. Nadam se da ćete se razbistriti do drugog čitanja i da ćete shvatiti da trebamo čuvati sjeme. Sjetite se da najjače ekonomije svijeta imaju banku gdje se stavlja sjeme sudnjeg dana, a mi nemamo nažalost ni da čuvamo sjeme ono što nam je najvažnije i najosnovnije od kulture. Hvala.
Fala. Nekoliko replika imate, g. Lenart imate repliku, oćete odgovoriti? Znači, prva je gđa. Marić.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega, po ovom zakonu čl. 16. naše male proizvođače čeka komplicirana procedura, dodatni troškovi, a pitanje je i kapaciteta dorađivača odnosno obrađivača sjemena u RH. Mi se stalno pozivamo na usklađivanje s EU direktivom, no neke druge zemlje su malo ipak pojednostavile tu proceduru, primjerice Austrija i Slovenija. Dakle, njihova procedura je jednostavna za upis na sortnu listu sorata bez one stvarne i komercionalne vrijednosti, znači sorte koje su tradicijske, koje nisu isplative i nisu konkurentne većim proizvođačima, na taj se način čuva genetska raznolikost velikog broja tih sorata. Zašto Hrvatska nije išla u tu jednostavniju proceduru? Mislim činjenica je da ove članke zaista treba i cijeli zakon treba doraditi. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Autohtono sjeme je komparativna prednost određenog užeg područja i baš upravo na tome bi trebali inzistirati u ministarstvu da se što više takvog sjemena sije i proizvodi i da se može prodavati na tržištu. Ovim zakonom se neće moć prodavat, moći ćete sijat u svom vrtu za svoju osobnu potrošnju, al nećete moć donest na tržnicu, a ljudi na tržnicu koji dođu traže, netko je danas spominjao volovsko srce ili takve domaće sorte, njih više neće bit jer ne postoje certificirano sjeme od tih vrsta. Dorada, evo u rukama imam lubenice proizvedene u Kini, firma je iz Nizozemske, tretirano, nije tretirano, znači nema tretmana, nije zaštićeno protiv nikakvih bolesti. Ko kaže da nam nisu poslali nešto?
G. Silvano Hrelja.
Poštovani kolega Lenart, u više navrata ste istaknuli da je pitanje sjemena geostrateško pitanje ali rekli ste i sada u svom izlaganju da obiteljska poljoprivredna gospodarstva moraju biti temelj poljoprivrede Hrvatske. Ja bih samo potvrdio to i svoje mišljenje jer u kolopletu odnosa, zemlja, zrak, sunce, voda, čovjek i sjeme, dolaze takve ratarske, takve vrtlarske kulture posebnih karakteristika na određenom području. Te karakteristike tih vrsta su nama u memoriji, u našim slikama pa bih na kraju zaključio i rekao da je nešto još mnogo važnije posrijedi a to je da gubitkom tih vrsta ili nadomještanjem tih vrsta ustvari mi gubimo identitet ovog naroda. Hvala lijepa.
Izvolite, odgovor.
Kolega Hrelja, u pravu ste. Mi gubitkom autohtonih vrsta, gubimo identitet. Sjetite se i razmislite si i zaključite, kako god hoćete, da je selo, obiteljska gospodarstva očuvalo upravo nekakvu kulturu, našu nošnju, običaje koje danas već pomalo u tragovima vidimo ali takvo selo je očuvalo to čega se nažalost neki srame koji su pobjegli iz sela, otišli u grad, sad se srame da su bili na selu i da su odrasli a mislim da treba biti čovjek ponosan kad odraste na selu a vjerujte mi da veliki poljoprivrednici, a njih baš briga za kulturu i običaje, oni se bave biznisom, njima je novac na prvome mjestu i nije im bitno da li ćemo imati autohtone kulture ili nećemo. Kad kupujete paradajz u centru i kada vidite da piše grappolo, to vam je paradajz sa kamena, ... [[Govornik se ne razumije.]] koji je na umjetnim hranivima, koji nije vidio niti sunce, [[Upadica Radin: Hvala.]] jer folija ga štiti, probajte taj okus i otiđite na tržnicu kupit pa ćete vidjet razliku.
Hvala lijepa. G. Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, moram vam priznati da me uvijek oduševite sa svojim raspravama i jednostavnošću prikaza nelogičnosti koje se pišu u našim zakonima vezanih za poljoprivredu. Čuo sam danas da ste struke, da ste agronom, vjerujem da ste, s obzirom da znam da ste i veliki poljoprivredni proizvođač, da imate veliku količinu proizvodnje hrane, godišnje ako se ne varam, 250 tona, jel tako, znači da ste direktno vezani za te zakone da vas oni direktno pogađaju, recite mi dal ste možda našli nekakvo istraživanje vezano za posljedice promjene sortnih vrsta u Hrvatskoj?
Izvolite, odgovor.
Pa evo, ne, nisam, nisam našao istraživanje, evo dobro ste rekli da jesam agronom i ja ovo ne da čitam ovo o čemu ja pričam, ja to živim. I moji kolege i prijatelji s kojima se družim, isto tako to žive. I biti seljak, uložiti svoj novac u proizvodnju, u kupnju repromaterijala koji ima fiksnu cijenu a onda gledati u nebo i kada prođe ta godina i dođete do proizvoda i stavite ga u silos ili u neko skladište, a onda ovisite opet o nekim velikim interesnim skupinama koje formiraju cijenu. Samo da vam karikiram kako se to odnosi. U žetvi je kukuruz bio 1 kn, suhi, a 2 mj. iza je bio 1,40. Tko je profitirao? Ne proizvođači.
Hvala. Nemate više replika, hvala lijepa. Na redu je sada gđa. Ruža, Ružica, pardon, Vukovac. Izvolite.
Potpredsjedniče ... [[Govornik nije uključen.]] Dakle, prema nekim procjenama, čak polovinu sjemena žitarica koje koriste poljoprivrednici EU-a čini upravo sjeme koji sami proizvodu poljoprivrednici. Nema dakle osnove unošenja pojma u zakon koji se odnosi na jednu skupinu usjeva, tj. žitarice jer u kontekstu koji ovaj zakon predlaže, ono znači ograničenja za apsolutno sve skupine usjeva koji se uzgajaju. Tvrdnja da je zabrana uzgoja sjemena na gospodarstvu od sorata koje proizvođač sam odabere, nužna mjera u zaštiti od biljnih bolesti, nije u skladu s postojećim zakonima i pravilnicima iz područja biljnog zdravstva niti izbor sorte, ima veze sa širenjem biljnih bolesti. Dapače, neke domaće sorte i lokalne populacije otpornije su na biljne bolesti nego sorte namijenjene industrijaliziranoj poljoprivredi i intenzivnoj agrotehnici. To je prepoznato i u nekim pravilnicima i uredbama, spominjem uredbu o ekološkoj proizvodnji i označavanju ekoloških proizvoda pa su onda takve sorte posebno vrednovane u ekološkoj proizvodnji. Naredba o poduzimanju mjera za sprječavanje širenja i iskorjenjivanja smrdljive snijeti, na snazi je još od 2013. g. i dozvoljava uporabu vlastitog sjemena ukoliko je obavljeno laboratorijsko ispitivanje te ne nalaže obvezu dorade kod ovlaštenog dorađivača. Javnosti nije predočena stručna studija koja pokazuje da je smrdljiva snijet žitarica značajno veći problem kod nas u Hrvatskoj nego li je to u drugim zemljama na temelju koje bi bilo onda opravdano i donijeti strože mjere nego to imaju druge zemlje EU-a. Zatim Pravilnik o vrstama poljoprivrednog bilja čije sjeme mora biti tretirano fungicidom, dakle koji je objavljen još 2001. g., također se odnosi na žitarice i nekoliko kultura industrijskog bilja a sve potrebne radnje, proizvođači mogu obaviti na gospodarstvu i bez dodatnih troškova i komplikacija. S druge strane, Deklaracija UN-a o pravima seljaka i drugih osoba koje rade u ruralnim područjima, koju je Hrvatska također obvezna poštovati, definira u svom čl. 19. izričito, navodi se između ostalog da je država dužna prepoznati prava seljaka da se oslanjaju na vlastito sjeme ili na drugo lokalno dostupno sjeme prema vlastitom izboru i da odlučuju o usjevima i o vrstama koje žele uzgajati. Dorada u ovom kontekstu znači totalnu kontrolu svega što netko sije za vlastite potrebe te mnoge radnje nepotrebne za kontrolu biljnog zdravstva ili uzgoj za vlastite potrebe. Dorada kod ovlaštenog dorađivača je proces u kojem proizvođač donese svoje sjeme koje je uzgojio i dobije ga nazad očišćenog, osušenog, tretiranog pesticidima, laboratorijski ispitanog, označenog i upakiranog kao da ga stavlja na tržište. To naravno košta, a ovisno gdje je smješteno gospodarstvo stvara i logične probleme jer uslužna dorada nije dostupna u svim županijama pa će poljoprivrednik nerijetko morati prevaliti stotine kilometara da bio odnio sjeme na doradu i obavio sve ono što je za svoje potrebe do sada mogao sasvim uspješno obavljati na vlastitom gospodarstvu u skladu s postojećim propisima iz područja biljnog zdravstva i prava oplemenjivača. Sama dorada kažu nije skupa, međutim grubi izračun smo čuli samo na pšenici, govorimo o preko 33 milijuna kuna. No transport je itekako velik i ozbiljan trošak. Cijeli sustav dorade osmišljen je i do sada je funkcionirao unutar sustava proizvodnje i dorade većih količina za tržište. Taj sustav ne može pratiti potrebe poljoprivrednika i malih količina koje bi oni donosili na doradu, za potrebe obiteljskih gospodarstava s ciljem zaštite od bolesti i korova treba osmisliti manji uslužni sustav dorade kao mogućnost, ali ne kao obvezu. Kapaciteti za doradu mogli bi se osigurati primjerice kroz mjere ruralnog razvoja kao dodatnu djelatnost na gospodarstvu, ali bez obveza zapošljavanja stručnjaka u stalni radni odnos kada se dorada obavlja samo nekoliko mjeseci godišnje u vrijeme kada se sjeme priprema za sjetvu. Evo to bi mogao biti i prijedlog za razmisliti našim predstavnicima Ministarstva poljoprivrede. Zahvaljujem.
Hvala. Ostanite imate replika. Gospođa Vesna Vučemilović ima prvu repliku.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Vukovac. Recite nam postoji li nešto slično u europskom zakonodavstvu i koja još država u EU propisuje nešto slično ovome? I što mislite o tome da upravo oni koji nas snabdijevaju sa sjemenom ujedno su i proizvođači zaštitnih sredstava? pP evo u tom kontekstu ako se možete malo osvrnuti. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem poštovana kolegice Vučemilović. Dakle sama rasprava i jeste krenula sa nekoliko pitanja odnosno replika predstavniku Ministarstva poljoprivrede upravo u tom smjeru, ima li unutar EU sličan propis odnosno u čemu se mi ovdje usklađujemo sa direktivama EU. Nažalost, ja nisam dobila odgovor na to pitanje jer ne postoji sličan zakon na razini EU i upravo EU dopušta svojim poljoprivrednicima da proizvode vlastito sjeme na gospodarstvu i da ga plasiraju odnosno da ga koriste u daljnjoj vlastitoj proizvodnji. Posebice evo ja ću istaknuti primjer stočara koji to čine za proizvodnju hrane koju kasnije koriste za ishranu svoje stoke. Brutalno je zapravo nametati im nove troškove i tražiti od njih da voze sjeme na doradu narednih stotinjak kilometara i time poskupljivati već ugroženu proizvodnju mlijeka u Hrvatskoj.
g. Šašlin.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice, slažem se apsolutno s vama da je očuvanje sorti vrlo bitno za državu, za naciju, za sve kako u voćarstvu, ratarstvu tako isto i u stočarstvu. Ali mislim da tu trebamo biti vrlo oprezni i da moramo na neki način definirati koje su to količine neophodno potrebite za očuvanje određene sorte da nam se ne bi dogodilo kao što se nažalost dešavalo svojevremeno i u stočarstvu, da se više isplati uzgajati istarsko govedo ili podolca ili nešto nego simentalsku nekakvu pasminu ili nešto neke vrste koje su nam neophodno potrebite u ekonomskom smislu za razvoj poljoprivrede i stočarstva. Zato mislim da tu trebamo biti vrlo oprezni i ovdje kod sjemena i kod voćarskih vrsti da ne bi nam se takav slučaj ponovio. Hvala.
Odgovor, izvolite. … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Šašlin. Dakle, ja se isto tako mogu s vama složiti, ali mi ne možemo utjecat na te prilike, na njih trebaju zapravo predstavnici Ministarstva poljoprivrede utjecati odnosno kroz Strategiju razvoja poljoprivrede jasno definirati koji su to strateški ciljevi proizvodnje hrane odnosno poljoprivredne proizvodnje u RH. Ja mogu samo rezimirati da do sada smo promašili svaku metu i do sada smo napravili daleko više štete da nismo ništa regulirali, da smo ostavili sve samim poljoprivrednim proizvođačima da bude onako kako njima odgovora imali bi proizvodnju hrane. Danas je nažalost nemamo i najvećim dijelom smo bazirani na uvoz. A zakoni poput ovog koji je danas na dnevnom redu samo tome doprinose.
g. Dretar.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Vukovac. Evo jedno laičko pitanje. Kada su stari Rimljani došli u Požešku kotlinu nazvali su je VAllis Aurea odnosno Zlatna dolina, pretpostavljam zbog nepreglednih žitnih polja. Pa kako smo prije nekoliko tisuća godina uspijevali imati nepregledna žitna polja sadeći te prastare sjemenske sorte, a danas evo imamo ovakvu blistavu, pardon, ne regulativu nego prijedlog zakonske regulative, a slavonska polja nam gotovo pa zjape prazna. Kako su to naši stari uspijevali starim sjemenjem stvoriti zlatnu Slavoniju i zlatnu Baranju, a danas ne ide?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega Dretar. Da, interesantna poveznica, doista naši stari su znali izgleda puno više nego mi danas uz sva dostupna znanja. Ali evo ja ću sada spomenuti jedan dopis kojeg smo dobili svi, struka se potpisala, ali zapravo nije struka se potpisala nego su stranačke kolege se potpisale, stranačke kolege vladajućih koje brane ovakve zakone koje idu na štetu sela. Naravno da može iz svega toga proizaći samo nešto negativno, pozitivno nikako. Ja bih svakako voljela pohvaliti sve one naše ma ne stare iz vremena Rimljana nego vratimo se desetak, 20 godina unazad i pitajmo te ljude kako su proizvodili, kako su štitili svoje sjeme, svoje proizvodnju, svoj usjev, svoju zemlju. Mi to ne činimo, mi ne pitamo proizvođače ništa, donosimo zakone bez njih i onda se čudimo što selo propada.
I na kraju, g. Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, evo čuli smo iz vašeg izlaganja, velik broj zemalja u EU zapravo štiti svoje autohtone sorte, trudi se da zaštiti sve ono što su imali nekad, do, za razliku od nas u Hrvatskoj koji evo, nažalost to sve skupa zabranjujemo, propisujemo nekakve liste sortne koje su došle iz Europe i uopće se ne obaziremo na ono što zapravo imamo već kod sebe kod kuće što je zdravo i dobro. Zamislite sad ovu situaciju da imamo recimo, stare sorte jabuka koje ne treba prskati, koje ne treba štititi. To vam je isto kao i u farmaceutskoj industriji, farmaceutskoj industriji nije interesantno i ne interesira ih da imaju zdravu naciju, tako niti industriju za zaštitu bilja ne interesira da ima bilje koje ne treba štititi. I u vam je zapravo korijen svega.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem na pitanju kolega Pavić. Da, složit ću se s najvećim dijelom ovoga što ste rekli. Doista EU je svjesna toga da poljoprivreda može opstati samo ukoliko je proizvođač konkurentan i svi njihovi propisi idu u tom smjeru. Zašto Hrvatska ne primjećuje kakvo je stanje na terenu, što nam se događa u voćarskoj proizvodnji, što u povrtlarskoj, što u stočarskoj, koja je možda i najvažnija zato što proizvodi dvije najvažnije namirnice, a to su meso i mlijeko, mi smo od naših poljoprivrednika napravili ljude koji su opterećeni na više načina, ne samo administrativno. Oni moraju biti i fizički radnici, oni moraju ići na polje, oni moraju biti u staji, oni moraju biti menadžeri, oni moraju biti na internetu, papirologiji, to je nemoguće, znači jednostavno, ja mislim da treba čestitati svima onima koji su opstali, u bilo kojoj vrsti proizvodnje, čestitajmo im jer su preživjeli.
Hvala. Nemate više replika, hvala lijepa. Sada je na redu g. Goran Ivanović.
... [[Govornik naknadno uključen.]] [[Upadica: Mikrofon.]] Dolazim iz Slavonije, Baranje i Srijema, to više ne moram naglašavati pa ću početi sa jednim stihom bećarca, ne bi bilo loše za ovaj popodnevni sat, da vam smirim i srce i dušu, i dalje će ljudi sijat tavanušu. E, samo pod drugačijim pravilima i na drugačiji način. Ovaj zakon, čim je došao u biti na Odbor za poljoprivredu uvidjeli smo i članovi Odbora i ja tu moramo pohvaliti i to sam rekao u svojim replikama i državnog tajnika Majdaka i ministricu, a posebno predsjednicu Odbora gđu. Marijanu Petir koja je stvarno shvatila da će biti određenih problema kada je u pitanju čl. 16 koji se ovdje explicite skroz provlači kroz rasprave, dok imamo čl. 46 o sadnom materijalu koji jasno govori o ovim ljudima koji ovim čl. 16 nisu obuhvaćeni. I stvarno tu ne vidim da bi trebao biti nekakav prijepor da su ovi ljudi s ove strane sabornice nešto manje Slavonci, Baranjci ili Srijemci pa ne štite interese tih ljudi iz kraja od odakle dolaze. Pa stvarno vi mislite da mi koji dolazimo iz Slavonije, Baranje i Srijema ne mislimo svaki dan kad idemo ovdje prema HS-, evo jutros sam krenuo u 5 i 20 i nema ljepše zemlje od te naše slavonske zemlje i kad se vozite ovdje prema Zagrebu i znate da idete u Sabor, razmišljate o tome što ćete reći, kako ćete tim ljudima koji su vas poslali u HS-u biti suport u onome što njima najviše treba, a to su naravno, izmjene, dopune zakona, nove zakonske regulative u kojima moramo štititi one koji su nas i poslali ovdje u HS. Sjeme je kompleksna materija. Ovdje se dosta raspravljalo u biti na, neću reći amaterski, ali na jedan način koji je više teatralan nego što je znanstveno dokazan. Ni sam nisam stručnjak za sjeme, znao bi prepoznati, za razliku od većine saborskih zastupnika barem 10 ili 15 vrsta sjemena, ali se ne smatram stručnjakom u toj kategoriji. Ovdje su se spominjale nekakve stare sorte. Znate li koliko se proizvodilo žita po hektaru do 1960. g.? Od tonu i pol, tko je navukao 2 tone, bio je rekorder. A znate koliko se sad proizvodi žita po hektaru? Gdje je dobra zemlja, recimo vukovarsko-srijemska. Između 8 i 11 tona po hektaru, prema tome, nemojmo miješati jabuke i šljive i reći da je to sve nešto prije bilo dobro, odlično, a sada to ništa ne valja. Ovaj čl. 16. je izazvao puno prijepora i u našoj odborskoj raspravi, evo, sjede ovdje članovi odbora i mogu to potvrditi i siguran sam da će se dopunom odnosno izmjenom nomotehničkom doraditi taj čl. 16 i da će svi oni ljudi koji su stvarno sudjelovali u javnoj raspravi, koji su direktni proizvođači, direktni ljudi koji su uključeni u ovom o čemu zakon govori, da će to biti implementirano u izmjene ovoga zakona i da će na kraju biti zadovoljni apsolutno svi i nije niti ministrica Vučković najgora ministrica, kako se ovdje govorilo, u povijesti hrvatske države niti je državni tajnik Majdak državni neprijatelj koji želi donijeti nekakve zakone koji idu u prilog samo njemu niti je on nekakav Monsanto trgovački putnik, kako se ovdje izgovaralo i nazivalo. To nije dobro. Ovo je ozbiljna tema i o njoj treba razgovarati najozbiljnije, struka je tu rekla svoje, ne treba podcjenjivati, naravno ni Institut u Osijeku, sve one institucije koje su bitno pridonijele da hrvatska poljoprivreda danas izgleda drugačije nego što je izgledala prije. Da li je idealna, nije, da li može biti bolja, mora biti bolja, to je naš zadatak koji smo došli ovdje u Sabor RH da to izmijenimo, ali ne HDZ-ovih zastupnika nego zastupnika svih nas koji dolazimo iz Slavonije, Baranje i Srijema, pa iz cijele Hrvatske, na kraju krajeva, da kad budemo izlazili iz ovoga Sabora za 4, 3.g. ili 2 sasvim je svejedno kad ko da možemo reć pa evo sudjelovali smo u nečem što je donijelo dobro našem kraju i našim proizvođačima i da to bude nekakva referenca koju ćemo si na kraju krajeva možda sami dodijelit, a možda će ju nam netko i priznati. Hvala vam lijepo.
Fala. Ostanite. Prva replika g. Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Evo ja ne znam kolko Slavonci vole Slavoniju, ja Dalmatinac obožavam Slavoniju, tako da mi je jako drago da i o Slavoniji se često ovdje raspravlja. Ovaj zakon je donesen 2005. i bilo je nekih pokušaja promjena i mislim da ovdje treba pohvaliti i ministarstvo što je zapravo se uhvatilo u koštac i napraviti, napraviti red u ovom zakonu. Ja znam da je ovo prvo čitanje i da ima određenih nelogičnosti, pa zato smo ovdje da raspravimo o tom i da učinimo najbolju stvar jer ja vjerujem da nikog nema ne ovdje u sabornici nego u cijeloj Hrvatskoj da će donijeti neki zakon koji ide na štetu hrvatskog građana odnosno hrvatskog poljoprivrednika i vjerujem da će se puno stvari otkloniti. Ali molim vas dajte mi komentirajte čl. 16. odnosno čl. 46. koji se ovdje često spominju, a ima određenih nelogičnosti unutra koje bi trebale promijeniti do drugog čitanja. Hvala lijepo.
Hvala g. Šimičević. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, evo uvaženi zastupniče Šimičević, naravno nema uspješne poljoprivrede bez dobrih zakona koji idu u prilog poljoprivredi i to je jasno apsolutno svima, najprije treba to biti nama koji sjedimo ovdje i dalje smatram i smatrat ću da nepoštene trgovačke prakse apsolutne uništavaju sve pore hrvatskog društva, uništavaju najviše one male, takvih je najviše u Slavoniji i Baranji i Srijemu, pa na kraju krajeva u cijeloj Hrvatskoj. Rekao sam, čl. 16. kad je u pitanju sjeme malo je drugačije formulirano u odnosu na čl. 46. koji govori o sadnom materijalu i to su neke stvari koje se bitno trebaju, neka bude samo kao što je ovdje u čl. 46. i ja mislim da će apsolutno svi biti zadovoljni. I ministrica je i jučer ako se ne varam državni tajniče i vi imali jedan okrugli stol sa ljudima koji su direktno vezani uz ovaj zakon, postigli su određeno suglasje i ja sam siguran da ćemo u drugom čitanju imati zakon koji će evo biti na ponos svih onih koji će se na kraju krajeva s ovim o čemu govorimo i baviti u svojim … [[Govornik se ne razumije]]
Fala. Gđa. Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Ivanović, i ja sam jutros krenula iz Slavonije i nisam tako baš da se u cik zore ustajem kao vi, ali došla sam i ja na vrijeme. Šteta što nemamo neku pravu željeznicu, pa da lijepo sjednemo u vlak i da se vozimo 200 na sat, a ne 60 km kolko vozi vlak od Osijeka do Koške. No vratimo se sada Zakonu o sjemenu. I vi ovdje ste rekli znači da zakon treba doradit. Prema tome, svi se slažemo da zakon ovakav kakav nam je stigao na klupe nije onakav kakav bi trebao biti. Činjenica je da je najvažnije slijedeće, to je da mi nismo samodostatni u proizvodnji ni mesa, ni mlijeka, ni voća, ni povrća. I osnovno je i temeljno pitanje, hoće li naši poljoprivrednici temeljem ovog zakona više sijati repu, pa će možda opet jednom počet radit šećerana u Osijeku ili će ostati zatvorena od sada, pa nadalje, a čini mi se da tu neće biti pomaka.
Fala. Odgovor.
Hvala lijepo. Apsolutno se slažem za željeznicu, nekada smo se vozili do Zagreba „Podravkom“ tzv. jel tako u nekih 3 sata i 10 minuta ukupno, ali sam siguran da kroz ove projekte koji idu i ta povezanost Slavonije sa Zagrebom je jedan od prioriteta. Ponovo ću se vratiti na ono što sam rekao maločas i to ću skroz ponavljati ovdje. Kad je u pitanju i šećer i šećerane to su totalno nepoštene trgovačke prakse dovele do toga da vi jednostavno po cijeni šećera koji se nalazi u maloprodaji ne možete imati konkurentnu proizvodnju i to je, to svaki ekonomist i svaki laik ekonomski će se složiti da ne možete kupovat šećer po 4 kune i 30 lipa u maloprodaji, a da imate konkurentnu cijenu proizvodnje šećerne repe kao najzahtjevnije kulture u poljoprivredi općenito. Prema tome, nepoštene trgovačke prakse moraju biti broj jedan i prioritet svih naših nastojanja da riješimo taj problem, a onda će i poljoprivreda biti sigurno puno, puno bolja i uspješnija, naravno i dobri zakoni.
Fala. Gđa. Petir.
Hvala vam lijepo. Kolega Ivanoviću, postoje različite prakse reguliranja ovog pitanja u različitim državama članicama i dok primjerice Slovenija i Austrija svojim poljoprivrednicima omogućavaju da siju za vlastite potrebe necertificirano sjeme, to nije slučaj u Mađarskoj i Latviji gdje je isključivo certificirano sjeme mora ići na tržište. Isto tako bi mogli komentirati i principe dorade koji se razlikuju u državama članicama. To znači da mi trebamo u stvari, ne postoji jednoobrazni model, trebamo tražiti model koji će se nama pokazati kao učinkovit i kao dobar. Mislim da je važno to da smo otvorili širok dijalog na Odboru za poljoprivredu i da smo dobili povratnu informaciju od strane Ministarstva poljoprivrede da su spremni uvažiti naše komentare i da su spremni zakon pojasniti i nomotehnički urediti u onim dijelovima gdje je najviše prijepora i učiniti ga fleksibilnijim. Evo bilo je tu pitanja je li tome baš tako, pa bi htjela čuti vaše mišljenje, vjerujete li obećanju koje smo mi dobili na Odboru za poljoprivredu?
Fala. Odgovor.
Hvala lijepo. Pozorno sam slušao vašu raspravu i u ime kluba i pojedinačno i to je otprilike to. Mislim da je tu sažeto sve, rečeno je sve i ja bi volio viditi ijednog saborskog zastupnika da se neće složiti s tim, mislim da je to jasno. Naravno da donošenjem zakona koji će se primjenjivati u RH moramo poznavati svoj mentalitet, moramo poznavati svoje ljude, možemo mi prepisivati zakone iz nekih drugih zemalja, ali to smo mi. Hrvatska je jedinstvena u cijelom svijetu i mora bit jedinstvena po svemu, pa kad je u pitanju i ovo o čemu danas govorimo, ali na način da tu kažeš naravno svoje. I struka i ljudi koji se s tim bave da u jednoj širokoj javnoj raspravi, u jednoj možda i oštroj polemici dođemo do najboljeg rješenja i da dobijemo zakon koji će onda unaprijediti ovo o čemu govorimo cijelo vrijeme.
Hvala. Gospodin Klarić.
Uvaženi kolega mi smo često skloni kritizirati i slušati kritike o svemu što je novo, o svemu što bi trebalo izmijeniti dosadašnji način promišljanja. Vi ste tu iznijeli jedan interesantan podatak što je poljoprivreda proizvodila po hektaru 60-tih, 70-tih, 80-tih godina i koliko sada tona se proizvede po hektaru. Dakle, svi se slažemo a i mislim da je ovdje postignut konsenzus da treba zakon doraditi u ovoj točci 16. i mislim da će se ići u tom smjeru. Ali svakako treba voditi računa o tome da tehnologija, znanost i sve ima svoj učinak i da se naša zakonska regulativa mora tome prilagođavati i da smo sada jedna od zemalja članica Europske unije.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Naravno bez znanosti nema napretka i to je jasno. Mi možemo biti u Osijeku, u našoj Slavoniji ponosni na naš i institut i na kraju krajeva i naš Fakultet bioagrotehničkih znanosti koji zasigurno će stvoriti kadrove koji mogu unaprijediti poljoprivredu. I pohvalit ću jednu bitnu odluku Ministarstva poljoprivrede od prošle godine ili pretprošle, gdje je svaki student 2., 3., 4. i 5. godine na fakultetu u Osijeku ima tisuću kuna od Ministarstva poljoprivrede. I na taj način evo potičemo mlade ljude da studiraju agrobiotehničke znanosti i da budu predvodnici te bolje uspješnije poljoprivredne proizvodnje u našem kraju.
Gospođa Grmat Kizivat.
Zahvaljujem. Kolega Ivanović kada govorite da oporba teatralno govori vezano za ovaj zakon vi počinjete svoju raspravu bećarcem. Znači to je stvar osobnog ukusa i izbora. Ali nije oporba tu samo da viče zato što je oporba. Dočekali su nas vani prosvjednici. Vjerojatno ste ih vidjeli? Nije samo stvar u tome da mi pričamo zato da bi pričali. Isto tako kada su bile šećerane u pitanju ova oporba koja tu sjedi je prva počela na sva zvona vikati i galamiti da nešto nije u redu. Napokon sjeli smo za stol, počeli smo razgovarati, došlo se do rješenja. Bez vikanja i bez galame niste nas čuli. Isto tako ja bih vas sad ovim putem pitala kao Slavonka, isto Slavonka koja je došla iz Slavonije. Kako komentirate da pojam sjeme sa poljoprivrednog gospodarstva ne postoji niti u jednoj direktivi Europske unije kao ni u jednom zakonodavstvu članica Europske unije? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Ja upravo sam obrnuto postupio kada sam došao za govornicu. Nisam galamio, nisam vikao, ja sam zapjevao. Pa prema tome, mislim da to bitno dokazuje da mi nije u interesu niti vika, niti galama, nego dijalog koji se može voditi. Netko ima, vi ste imali danas onaj performans malo sa onim to je dobro. Možda je to nekome sjelo u uho. To su autohtone sorte i to. Ono što ću vam reći za kraj evo. Dapače, cijenim svakog ovdje koji sjedi i sve ono što govori ima jednako pravo kao svatko od nas ovdje i tu apsolutno ja tih problema nemam. Što se tiče ovoga evo i gospođa Marijana Petir je nekoliko puta to ponovila i ja sam siguran da ćemo na kraju imati upravo evo ovo s čim ste i vi završili, a i ja ću završiti s tim da će taj članak 16. biti onakav kakav svi ovdje priželjkujemo da bude i da će svi biti zadovoljni s tim. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nemate više replika. I sada je na redu gospodin Davor Dretar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Pokušat ću se maksimalno držati teme u svojem kratkom izlaganju. No eto nisam baš siguran da su spomenuti prinosi od preko 10 tona pšenice po hektaru idealna stvar. Vidimo i sami da hiper prinosi odnosno maksimalno iskorištavanje kapaciteta zemlje odnosno njezine plodnosti sa sobom vuku eroziju odnosno uništavanje tla, prekomjernu upotrebu kemijskih sredstava, a onda posljedično ta silna količina pšenice uzrokuje i probleme sa odnosima ponude i potražnje na svjetskom tržištu, koji se razumno prelijevaju i na hrvatsko tržite te na položaj i egzistenciju naših poljoprivrednika, prvenstveno ratara. Želio bih podsjetiti i na jednu posebnu vrstu sjemena pšenice koju proizvodimo u Hrvatskoj to je takozvana nestajuća pšenica. Sjetimo se svi 26 tisuća tona pšenice koje su nestale iz robnih rezervi i do dana današnjeg nisu pronađene. Ako u vagon stane 100-tinu tona to je 2 stotine 60 vagona. Ako je vagon dug 20 metara to je dužina kompozicije od 5,2 km hrvatske nestajuće pšenice. Gdje li je sada, tko zna? I završit ću sa još jednim pitanjem. Što nam to poručuju ljudi kada žele zabraniti uzgoj i korištenje sjemena iz vlastitog gospodarstva? Poručuju, ne brinite se previše. Mi ćemo brinuti za vas. Moram se upitati, ako krenemo ovim putem slijepo prepisujući europske direktive hoćemo li uskoro zabraniti i bakinu štrudlu nakon nedjeljnog ručka jer u njoj su domaća jaja, brašno iz lokalnog mlina i jabuke iz bakinog vrta? Zašto uopće ulažemo silan trud i novce u stvaranje proizvoda koji nose oznake izvorno hrvatsko, čemu i onda kome slavonski kulen, samoborska salama, zagorska purica, dubrovačka rožata, istarski teran ili lički škripavac? Očigledno bogatim turistima, a mi ćemo ovdje jesti što i kako nam se propiše. Čak kada bih morao ići u kataklizmičke prognoze zabrinuo bih se i pitao, hoće li nam uskoro određivati što ćemo jesti? Dvije godine stvari uvozni kruh iz plastične vrećice, sedam puta odmrzavano meso sa drugog kontinenta, klonirano GMO voće i povrće tko zna od kuda. Ili u samom kraju ove bajne ideje zašto nam jednostavno ne naprave uniformirane pakete hrane za svakog stanovnika koje ćemo jednom tjedno ili mjesečno podizati na lokalnom hranilištu. Podsjeća vas to na nešto? Da. Fali nam još samo da uvedemo 7 zapovijedi i iznad ulaznih vrata hranilišta postavimo natpis „Svi su jednaki ali su neki jednakiji od drugih“ i posao po principu Georga Orwella, bit će završeno. Hvala.
Čekajte, imate replike [[Upadica Dretar: Hvala.]] Dvije. Gđa. Vučemilović, prva replika.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Dretar, činjenica je da smo mi samodostatni samo u ovim osnovnim ratarskim kulturama. Ali pitanje je koliko je pametno da svake godine zasijemo velike količine sa upravo tim kulturama za nepoznatog kupca? Bilokakav poremećaj na tržištu se može itekako negativno odraziti. S druge strane, imamo problem usitnjenih posjeda, gdje jedan relativno mali broj OPG-ova obrađuje 20 ha i više. Svi ostali su ispod. A samo je u principu, ako imate 20 ha i više, možete na neki način živjeti od tih temeljenih ratarskih kultura. I to su problemi naše poljoprivrede a o poticajnima da ne govorim, jedna minuta mi za to nije dovoljna.
Dretar.
Hvala vam na pitanju, poštovana zastupnice Vučemilović. Ovdje sam u Hrvatskom saboru kao predstavnik između ostalog i Krapinsko-zagorske županije, jedne županije koja upravo tako, ima male parcele, teško je to sve okrupniti i teško se naravno baviti nazivom to samo ozbiljnom, velikom poljoprivredom kao što to omogućuju velike parcele Slavonije odnosno Baranje. No naravno i Hrvatsko zagorje ima i treba imati svoj plan, precizan i jasan upravo držeći se autohtonih sorata, voća i povrća, prvenstveno te ostalih nazovimo ih samo manjih poljoprivrednih kultura. Hvala.
Gđa. Grman Kizivat.
Zahvaljujem vam. Pa kolega Dretar, moram jednostavno se osvrnuti na onu vašu tezu bakine štrudle. Pa dobro ste rekli, možda bi nam mogli to i zabraniti ali mislim da zato neće biti potrebe s obzirom da je Ministarstvo poljoprivrede ove godine donijelo pravilnik vezano za proizvodno vezane potpore kojima nameće takve standarde koje naši proizvođači jednostavno neće moć to izvršiti da bi dobili uopće potporu. A s druge strane, ovim zakonom mislim da itekako sprječavaju naše proizvođače da išta više u Hrvatskoj proizvode. Moram to jednostavno komentirati, smatram da je vaše izlaganje bilo upravo onako, plastično prikazano kako stanje zapravo u Hrvatskoj i je. Hvala vam.
Odgovor, izvolite.
Hvala vam, poštovana zastupnice Grman Kizivat na ovome pitanju. U potpunosti sam suglasan sa vama, da ne može biti zadovoljni načinom na koje ministarstvo odnosno nadležne službe rade i da ne može biti zadovoljni smjerom u kojem Vlada RH vodi hrvatsku poljoprivredu. Zato i jesmo tu, zato i jesmo oporba, da razgovaramo, ne da napadamo, nego da razgovaramo i pokušamo upozoriti da ipak u svoj, svoj savršenosti, ljudi koji vode ovu zemlju, naročito u ovoj struci, možda baš i nisu u pravu. Činjenica jest da se ponekad kao zemlja članica EU-a, moramo kao što smo i ulaskom u tu obitelj izgubili dio svog suvereniteta, moramo popustiti i moramo dozvoliti i ovakve stvari. Ali pravo nas kao oporbe jest da budemo oštro protiv toga, što su na koncu konca pokazali i ovi prosvjednici koji su nas danas ovdje dočekali. Hvala vam na pitanju još jednom.
Hvala i vama. Replika više nema ali prije nego što su odgovorili, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne? da, prije nego što ste odgovorili na repliku, g. Lenart je tražio, sad će nam reć zašto, povredu Poslovnika. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, nemojte vi čekati. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, da, uredu.
Evo, pozivam se na čl. 238., nažalost kolega Dretar mi neće moć odgovoriti, ne znam da li na ovo njegov organizirana hranilišta će se organizirati [[Upadica Radin: Na koga imate? Čekajte, čekajte.]] i pojilište ili ćemo biti prepušteni kišnici i rosi.
Čekajte, čekajte. 23, dobro, imate opomenu, što hoćete da vam kažem, mislim. Ali vidite ovo iskorištavanje ovoga zakona, samo zato što ne možete više replicirati, mislim to stvarno nije lijepo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Nije lijepo. nije lijepo. Evo ja mislim da sam bio blag. Gđa. Marina Opačak Bilić ima svoju raspravu, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Pa evo unatoč brojnim reakcijama i javnosti i samih poljoprivrednika, unatoč brojnim apelima, ovaj prijedlog zakona nije doživio doradu prije uključivanja u saborsku proceduru iako smo imali preko 450 reagiranja u e-savjetovanju a samom doradom tj. prihvaćanjem prijedloga onih kojih se ovaj zakon tiče, mogle su se i trebale su se izbjeći nelogičnosti kojima je cilj očito samo dodatno kompliciranje rada poljoprivrednim proizvođačima. Jutros je evo, kao što smo vidjeli, svakog od nas pri dolasku na radno mjesto, dočekala skupina prosvjednika iz inicijative „Sjeme je naše ljudsko pravo“, koji su nam dijelili tekst svojeg mišljenja a dobili i primjerak autohtonog hrvatskog sjemena starih sorti. Danas za ovom govornicom želim biti glas upravo njih koji traže osiguranje prava na sjeme kako je to propisano Međunarodnim ugovorom o zaštiti biljnih genetskih resursa za hranu i poljoprivredu pa ću vam pročitati tekst iz pisma koje sam jutros isto kao i vi dobila. Dakle, ovo je mišljenje, stav i tekst inicijative koja broji 32 000 poljoprivrednika koji kažu: Inicijativa još od prve objave prijedloga zakona upozorava da bi predloženi nacrt uvodeći restrikcije o korištenju sjemena koji poljoprivrednici koriste za vlastite potrebe, imao dugoročne negativne posljedice za hrvatsku poljoprivredu. Primjer sličnih restrikcija koje su već uvedena za proizvođače soje, pokazuje da čim se proizvođačima nametne obveza kupovanja sjemena, cijene na tržištu porastu. Obvezna dorada generira velike troškove, ponajprije prijevoza i dorade, što najviše pogađa velike proizvođače a u sektoru povrća, dorada je posebno problematična radi nedostatnih doradbenih kapaciteta. Važno je isto tako da novi zakon prepoznaje vrijednost neformalnog sustava proizvodnje sjemena na gospodarstvima, razmjena sjemena i narodnih banaka biljnih gena u ostvarivanju zaštite održivog korištenja i dinamike upravljanja bioraznolikošću, ali i otpornost prehrambenog sustava u kriznim situacijama. Jednako tako potrebno je osigurati sudjelovanje, suradnju i prisutnost raznolikih proizvođača, oplemenjivača, potrošača i drugih sudionika prehrambenog i sjemenarskog sustava uvažavajući njihove specifične potrebe. Dakle, to je tekst iz ovog pisma koji smo jutros svi primili. Ja vas molim da uzmete u obzir glas onih na koje se ovaj zakon odnosi. Još ono što želim napomenuti je što sam pitala i ministricu Vučković u pisanom pitanju prije gotovo 60 dana i odgovor još uvijek nisam dobila, kao što niti jutros nisam dobila odgovor od državnoj tajnika Majdaka po kojem modelu će Ministarstvo poljoprivrede zaštititi i očuvati biljne genetske raznolikosti povrća u Republici Hrvatskoj. Jer zakon donosi nova ograničenja proizvođačima koji na svojim gospodarstvima koriste domaće sjeme te uvodi pojam sjeme s obiteljskog gospodarstva definiran kao sjeme proizvedeno za vlastite potrebe koje je zabranjeno stavljati na tržište, a koje u ovom kontekstu ne postoji u europskim zakonima što nedvosmisleno znači da je ovaj prijedlog potpuno nepotrebno prestrog prema našim poljoprivrednicima te da ih diskriminira u odnosu na ostale poljoprivrednike iz zemalja članica Europske unije. Ove odredbe dovode do gubitka domaćih sorti koje nisu prikupljene u nacionalnoj banci biljnih gena te ukoliko ovaj zakon bude usvojen mnogi će građani zaboraviti na okus pravog povrća uz sve s čim se naši poljoprivrednici susreću ovo ne smijemo dozvoliti.
Hvala. Gospodin Hajduković prva replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegica Opačak Bilić ja se s vama ne mogu složiti kada kažete da je ovo loš zakon. Jel niste vi čuli ove rasprave? Struka kaže da je ovo nevjerojatno dobar zakon struka i stručnjaci koji jest istina su članovi HDZ-a, ali oni kažu da je ovo sjajno. Pa vi se pozivate na neke proizvođače, na neke ljude na koje bi se ovaj zakon trebao odnositi, oni kažu da ovaj zakon ne valja. Pa što oni znaju? Oni samo siju to i žive od toga. Što oni znaju što je za njih dobro? Što oni znaju što je dobro za sjeme, što je dobro za potrošača, što je dobro za poljoprivredu, što je dobro za selo? Pa nemaju pojma, nemaju pojma kolegice. Ali zato naši stručnjaci iz HDZ-a znaju i zato nemojte govoriti, molim vas nemojte govoriti da je ovo loš zakon, jer je sjajan. Molim vas vidite tu istinu da ćemo zaista unaprijediti Slavoniju i poljoprivredu usvajajući ovakav zakon. Hvala.
To je bila ironija, samo da spomenem da ne bi došlo do zabune. Izvolite odgovor.
Mogu?
Izvolite odgovor.
Pa slažem se s vama kolega. Da čuli smo evo i u raspravi prethodnih kolega da su upoznati sa velikim brojem prijava, pritužbi i poljoprivrednika i građana i navodno će to uzeti u obzir. Ali evo nismo stekli do sada takav dojam. Ono što je još važno na što je važno skrenuti pažnju to je činjenica da je upravo očuvanje vlastitog sjemena ovog kolokvijalnog tavanuše o kojem stalno govorimo i koje je zapravo spasilo od trajnog nestajanja autohtone sorte kao što su šibenski šljivar, trogirska cvjetača ili vukovarska lubenica. Naravno da vidimo da ovakav zakon ne štiti interes OPG-ova i proizvođača, ali ni potrošača koji zapravo žele jesti domaće, zdravo i ekološki proizvedeno povrće. Hvala.
Hvala. Gospodin Prica.
Poštovana kolegice teško se danas oko ičega u Hrvatskoj postalo dogovorit se pogotovo velik broj ljudi, zato kada spominjete tisuće poljoprivrednih proizvođača koji upozoravaju protiv ovoga zakona da će biti štetan za njih doista ih treba poslušati. Nadajmo se da posljedica neće biti u slučaju da zakon bude usvojen, da će se neki od njih prestati baviti poljoprivredom. To bi bila šteta i za hrvatsko gospodarstvo, za hrvatsku poljoprivredu. Naravno, to bi otežalo i socijalnu situaciju u našoj zemlji.
Odgovor. Izvolite.
Naravno. Nadam se da se to neće dogoditi. Ovo je iznimno važan zakon i za Slavoniju, i za Hrvatsku, a ono što je zanimljivo je da stalno pričamo o samodostatnosti s tim da smo još u prosincu, nismo mi nego u prosincu 2019. donesen je europski zeleni plan kojem je bio glavni cilj da Europa postane prvi klimatski neutralan kontinent do 2050. godine i to je zapravo jedan iznimno važan dokument između ostalog i za razvoj poljoprivredu u kojem su dane smjernice za sljedećih 30 godina. Ta politika zelenog plana je zapravo biološka raznolikost i strategija od polja do stola, održiva poljoprivreda i održivo unapređenje ruralnih područja. Ali mi evo i dalje donosimo zakonske akte koji su zapravo potpuno u suprotnosti sa ovom europskom politikom. I danas umjesto da raspravljamo o zakonu u kojeg su ugrađene smjernice upravo ovog Europskog zelenog plana, mi donosimo zakon u kojem i dalje zatiremo, zapravo uništavamo bioraznolikost i mala poljoprivredna gospodarstva.
Hvala. Nemate više replika. Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Ružica Vukovac koja će govoriti ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta završno. Izvolite.
Dakle danas se govorilo nešto i o čuvanim sortama. Njih je u Hrvatskoj registrirano samo 27, a u proizvodnji ih je registrirano 9 i to u malim količinama. Dakle, ovo su podaci iz Izvješća o nadzoru sjemenskih usjeva iz 2019. godine od strane HAPIH-A. Sorte za uzgoj u posebnim uvjetima još nije moguće registrirati iako su uvrštene u Pravilnik o stavljanju na tržište čuvanih sorata još izmjenama i dopunama iz 2014. godine. Dakle, ni 6 godina kasnije još uvijek nije napravljen pravilnik koji bi definirao kriterije njihovog upisa na sortnu listu. Te sorte se inače zovu sorte bestvarne komercijalne vrijednosti razvijene za posebne namjene i mnoge države poput Austrije i Slovenije koriste tu kategoriju kao sorte za male vrtove koje je moguće registrirati vrlo jednostavno i stavljati na tržište bez ograničenja jer ionako ne ugrožavaju veliku proizvodnju pošto nemaju komercijalnu vrijednost. Članak predloženog zakona 53. stavak 4. govori o uvođenju dodatnih sortnih lista, a koje bi vrijedile samo na nacionalnoj razini no nisu definirani kriteriji. Iskustva drugih zemalja primjerice Italije pokazuju da registracija sjemena na takve dodatne liste često donosi više problema nego rješenja jer služi samo proizvođaču koji je registrirao određenu sortu a ostalima donosi restrikcije jer moraju kupovati sjeme od registriranog proizvođača i ne mogu koristiti vlastito iako se radi o istoj sorti. Ukoliko se radi o sortama registriranim u nacionalnoj banci biljnih gena to je također problematično jer banka gena nema dovoljno resursa da poljoprivrednicima daje sjeme, a čak i ako bi to radila proizvođač bi dobio vrlo malu količinu koju bi trebao godinama razmnožavati da može započeti proizvodnju. Kad se slobodan uzgoj tradicijskih lokalnih sorata jednom zabrani one će nestati, a proces kreiranja pravilnika dodatnih lista, razmnožavanje dovoljnih količina sjemena za proizvodnju od uzoraka iz banke gena traje minimalno godinu do dvije, a u praksi do sada trajalo je i puno više. Registracija čuvanih sorata kao pokretanje sjemenarske proizvodnje takvih sorata dugotrajan je proces prvenstveno zato što je početnog sjemena izuzetno malo, a kad se zabrani njihov slobodan uzgoj na poljima bez registracije i ovo malo što imamo nestat će gotovo momentalno. U konačnici bojimo se da će većina poljoprivrednika radi restrikcija morati baciti sjeme koje su naslijedili od svojih predaka i kupiti sjeme na tržištu, pa time više neće imati niti motiva za daljnje skupljanje i održavanje sjemena, a time niti potrebu za doradom koja bi im još dodatno poskupila sjeme. Svim ovim odredbama zakona indirektno će se prisiliti male OPG-ove na kupovanje i odustajanje od čuvanja svog sjemena, a time i gubitka biološke raznolikosti čija je potreba očuvanja prepoznata međunarodnim ugovorima i vrednovana strateškim dokumentima EU. Uvođenje obaveze stavljanja na listu pa koliko god bio jednostavniji postupak danas obećavan, poljoprivrednicima ipak znači još administracije od čega će većina malih poljoprivrednika odustati jer nemaju niti vremena, niti dovoljno znanja. Kriterije za upis sorata bez stvarne, komercijalne vrijednosti uzgajanih za određene namjene kao i kriterije za upis na dodatne sorte tek treba definirati i to je proces koji traje. Bojim se da će sjeme tradicijskih sorti već biti izgubljeno dok se ne donesu potrebni pravilnici, a tada će opet proći godine dok se ponovno razmnože dovoljne količine za pokretanje proizvodnje od uzoraka iz kolekcije banke biljnih gena za koje ona niti nema resurse da ih osigura dovoljnom broju poljoprivrednika u dovoljnoj količini. Potrebno je omogućiti rad malih dorađivača za uslužnu doradu manjih količina sjemena koje proizvođači koriste za vlastite potrebe kao dopunsku djelatnost nikako ne kao uvjet već kao mogućnost s ciljem smanjivanja širenja biljnih bolesti i korova. Obaveza zapošljavanja stručne osobe s dvogodišnjim iskustvom u poslovima dorade sjemena u stalni radni odnos i obavezno vlasništvo nad strojevima i opremom isključuje takvu mogućnost. To je isplativo samo velikim pogonima koji neće dorađivati male količine sjemena s poljoprivrednog gospodarstva. Ovaj zakon ne doprinosi smanjenju bolesti što je navedeno kao osnovni razlog donošenja zakona, nego upravo suprotno. Smanjuje pristup doradi malim proizvođačima i uvjetuje kupovinu sjemena što zapravo pogoduje sjemenskim kompanijama i uvozu a ne nikako našem poljoprivrednom proizvođaču. Hvala vam.
Gospodin Željko Lenart govorit će završno u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Sjemenski materijal je poskupio i ove godine. Moram priznati da se ne sjećam godine kada je sjemenski materijal pojeftinio. Najveći udio na tržištu sjemenskog materijala u RH imaju najveće svjetske kompanije kao MONSANTO i Bayer i Pionir i još tvrtke koje nisu u vlasništvu RH i gdje RH nikako ne može utjecati na ono što oni rade. Prošle godine je sjemenska soja bila skoro 9 kuna za kilogram sa PDV-om, a merkantilna soja se prodavala po 2 kune i 60. Što to znači? Ovu od 2 i 60 kada sijete na izolirano mjesto, kada je malo pročistite, stavite u vreću i deklarirate nakon prolaska kroz laboratorijsko ispitivanje. Ona košta 9 kuna. Ne razlikuje se u ničemu od onoga što naši proizvođači kada sami uzmu svoje farmersko sjeme soje kada ga pročiste kroz selektore ili trahere kako se to zove u mom kraju otprilike vrlo mala razlika, a često puta čak ta soja bude i kvalitetnija. Jer poljoprivredni proizvođači si mogu dozvoliti da veći dio tog što su uzeli, što je loše mogu odbaciti dok sjemenarske kuće se trude iskoristiti maksimalno što mogu i onda nam u vreću spakiraju svašta pa i kamenčiće i grudice zemlje. A sijačica kada uzima ona uzima soju, umjesto soje uzme kamenčić, grudicu zemlje. Na to mjesto ne dolazi soja i na taj način se reducira sklop, a samim time pada i prinos. Svi ovdje u sabornici su svjesni da ovaj zakon ovako kako je napisan nije dobar i pozicija i opozicija. Samo što pozicijski zastupnici moraju braniti taj zakon kako ga brane, možda da smo i mi u toj prilici kao i oni možda bi ga i mi branili tako. No međutim, znam da oni u sebi jako dobro znaju da ovo nije dobro i da ovo nije zakon koji pogoduje razvitku poljoprivrede i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava već je ovo zakon koji isključivo pogoduje dorađivačima. No ako želimo unaprijediti poljoprivredu onda moramo zakon doraditi i izmijeniti u korist poljoprivrednih proizvođača jer to je jedini put za razvoj hrvatske poljoprivrede koja je posrnula, a ukoliko želimo više prinose kako se u određenom dijelu pravda donošenje ovog zakona i ukidanje farmerskog sjemena, ako želimo više prinose onda upravo moramo stisnuti te dorađivače da rade kvalitetnije sjeme. Upravo te koji utiču na krojenje zakona da bude na njihovoj strani, za bolje prinose moramo stisnuti njih da oni odgovaraju za kvalitetu sjemena i da ukoliko sjeme nije dobro niklo i dalo loš urod da ih se može teretiti i sudski goniti kako bi poljoprivredni proizvođači došli do svoje zarade za koju rade. A u današnjim uvjetima ne znam tko je ili ja ga ne znam tko je uspio istjerati pravdu, znam ljude koji su imali problema sa klijalošću, sa lošim sjemenom, pogotovo kod uljene repice, ali nikada nisu istjerali pravdu i dobili nekakvu odštetu, a proizvodna godina je prošla, gnojivo ste bacili, gorivo ste potrošili, vrijeme ste potrošili. Što se tiče autohtonih sorti, one se najbolje čuvaju uzgojem, ne spremanjem, svako sjeme ima svoju klijalost, neko je godinu dana, neko je dvije, neko sjeme može i 8.g., ali ukoliko redovito uzgajamo autohtone sorte na taj način ih najbolje čuvamo i one postaju interesantne za potrošače i sve većim interesom potrošača sijat će se više takvog usjeva i čuvanje će biti daleko kvalitetnije.
Fala. g. Nikša Vukas govorit će završno ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima. Manje-više danas je sve rečeno o ovom zakonu i nisam niti jedan argument dobio sa predlagatelja da taj zakon će donijet nešto dobro onim za koje se moramo brinut, a to su mali poljoprivredni proizvođači i OPG. Čuli smo da će se, da je ovo prvo čitanje, da će se zakon doradit, da ima drugo čitanje, da će se to riješit nomotehnikom, još nikad nisam u životu doživio da se nomotehnikom uspio riješit neki meritum, a meritum je danas da ovaj prijedlog zakona je sad bespotreban, pogotovo što kad pogledamo koliko teško žive naši poljoprivredni proizvođači i sa čime se sve susreću, od toga same cijene poljoprivrednog proizvoda do nepoštene trgovačke prakse umjesto da im na neki način pomognemo mi sad njih onemogućujemo da u nekom, na svom poljoprivrednom gospodarstvu svoje proizvedeno sjeme mogu uz jednu kontrolu gdje će odnijet u jedan laboratorij da se ispita zdravstveno stanje sjemena da ga mogu sijat nego oni sad moraju to nosit na dorade, plaćat prijevoz, imat manjak sjemena u konačnici zbog tog škarta koji će ostat. I ne vidim niti jedan razlog da se sad ovo donese, pogotovo što u poljoprivredi imamo niz stvari koje su nam bitnije, koje su nam potrebnije, od samog raspodjele poljoprivrednog zemljišta, od šećerana, znamo kako je to završilo, od mljekara koji su u problemima, od covida koji je pogodio sad naše vinare i mi smo se sad uhvatili i ono još malo što je ostalo entuzijasta da proizvedu nešto na svojim gospodarstvima. E sad ni oni ne mogu više to svoje sjeme koristiti, ali ga mogu kupiti u trgovinama od nekih multinacionalnih kompanija, ali ako ništa drugo mogu platit doradu tim dorađivačima, a nismo se sad uopće dotaknuli koliko tih dorađivača ima, koliko će ljudi koji žele pšenicu sijat iz svoje prve reprodukcije koliko će platiti prijevoz, koliko će čekat na tu doradu, oće li uspjet u adekvatnom roku to sve skupa posijati, mislim da jednostavno ovaj prijedlog Zakona o sjemenu je sad ne samo bespotreban nego je i štetan. Kad vidimo da u Hrvatskoj nismo na neki način samodostatni u ničemu, da smo na neki način prinuđeni uvoziti hranu i umjesto da sad zaštitimo te naše male poljoprivredne proizvođače da mogu imat ako ništa drugo manji trošak da nastave proizvodnju, da proizvode neke naše autohtone sorte, da u konačnici kupci budu zadovoljni, da i kroz turizam promičemo tu neku našu posebnost autohtonost, e mi ćemo to sada ubiti zakonom jer se neko u ministarstvu sjetio da to treba promijenit. Samim tim ne slažem se da se cjelokupna agronomska struka složila jer kao što sam vidio postoji na Agronomskom fakultetu više profesora koji su dali svoje izdvojeno mišljenje i ne slažu se sa agronomskom strukom koja je valjda na nekom sastanku izglasala da oni se s time slažu jer ja znam iz vlastitog iskustva kad se ta tzv. mainstream agronomska struka složi sa multinacionalnim kompanijama znači da u konačnici za maloga proizvođača nema ništa dobrog. Prema tome, ja se nadam da ćete prihvatit sve naše kritike, meni nije sad tu stalo da ja nekoga kritiziram bez razloga, al ovo nije dobro za poljoprivrednu proizvodnju i ja mislim da ovo neće bit zadnji čavao kao što se kaže u lijes malih potrošača. Sutra ćete sigurno odredit koliko će se po domaćinstvu moći za osobne potrebe u svinjokolji svinja na neki način i za svoju proizvodnju zaklat ili kolko će naši proizvođači janjadi. Prema tome, puno je tu stvari koje ćete vi na kraju napraviti samo da zadovoljite one koje ne bi trebali zadovoljit, a to su krupni kapital, multinacionalne kompanije i u ovom konkretnom slučaju sjemenarske kuće koje ionako sigurno preko 70% tržišta hrvatskog državne, a nisam vidio da ste se u nijednom prijedlogu zakona ni izmjene, osvrnuli na naše sjemenarske kuće da vidimo šta njima treba napraviti, na koji način da njima pomognemo da mogu biti relevantni faktori na tržištu. Hvala.
Hvala. Gđa. Marijana Petir govorit će završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala vam, g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnicima, zastupnice i zastupnici. Zaključno želim podsjetiti da intencija zakona o sjemenu jest da dobijemo uređeniji sustav proizvodnje, stavljanja na tržište i uvoza poljoprivrednog reprodukcijskog materijala, da uskladimo nadležnosti, inspekcijski nadzor i druga pitanja koja su od značaja za provedbu jedinstvenog sustava poljoprivrednog sjemenarstva i rasadničarstva. Također želim reći da intencija ovog zakona nije onemogućavanje malih proizvođača da za potrebe proizvodnje hrane obavljaju sjetvu sjemena iz vlastitog uzgoja od materijala sorti koje nisu registrirane niti ih ovaj zakon želi ograničit u stavljanju plodova na tržište dobivenih od tih sorti. Vidljivo je da već u pripremnoj fazi zakona, u postupku e-savjetovanja, bilo je niz prijedloga za poboljšanje, oni su jednim djelom i uvažene, iskazan je veliki javni interes za ovaj zakon, što je potpuno opravdano, nakon čega je uslijedila i široka rasprava na sjednici Odbora za poljoprivredu gdje su nas i predstavnici udruga i poljoprivrednika informirali o svojim stajalištima i ono što možemo pozdraviti jest činjenica da je Ministarstvo poljoprivrede u otvorenom dijalogu na Odboru za poljoprivredu a vezano uz komentare koji su izrečeni na ovaj zakon, istaknulo spremnost na fleksibilizaciju konačnog prijedloga zakona te njegovo nomotehničko i jasnije uređivanje, posebno kad je riječ o dva otvorena pitanja koja su vezana uz certifikaciju i doradu sjemena. Obzirom da u različitim državama članicama postoje različite prakse, nema jednoobraznog modela, možda je dobro osvrnut se na tumačenje Glavne uprave za zdravlje i sigurnost hrane Europske komisije upravo o ova dva otvorena pitanja. Ovi ističu da je za sjetvu na vlastitom gospodarstvu dozvoljeno poljoprivrednicima koristiti proizvod žetve koji su dobili sijanjem na vlastitom gospodarstvu, to naravno vrijedi za sve sorte koje nisu zaštićene pravima intelektualnog vlasništva. Što se pak tiče zaštićenih sorti, može se koristiti sjeme sačuvano na farmi sorata koje se spominju u uredbi o oplemenjivačkim pravima na biljnu sortu zajednice. Među nositeljima prava na biljne sorte, mora se za to isplatiti naknada uz izuzeće malih poljoprivrednih proizvođača koji ne moraju plaćat takvu naknadu. Iz toga možemo zaključiti da im mi svojim zakonom možemo jasnije propisati da se ne tretiraju na isti način mali proizvođači koji koriste sjeme za vlastite potrebe i oni koji ga stavljaju na tržište i u tom smislu mogu reći da je dobro da je ministarstvo prihvatilo takav prijedlog koji smo adresirali na Odboru za poljoprivredu a koji sam i ja izrekla i u ime našeg kluba. Kad je riječ pak o obavezi i načinima dorade sjemena, Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane Europske komisije, ističe kako europsko zakonodavstvo o sjemenu ne postavlja pravila o procesu dorade sjemena kao takvog niti o registraciji dobavljača sjemena, uključujući prerađivače. Međutim, tretiranja sredstvima za zaštitu bilja, mora slijediti zakonodavstva EU-a o sredstvima za zaštitu bilja. Zato bih rekla da tu moramo biti pragmatični i pomoći našim poljoprivrednicima i kod dorade sjemena izbjeći rast cijena sjemena jer takav rast u konačnici bi značio i rast finalnog proizvoda odnosno hrane a predstavljao bi i na neki način utjecaj na konkurentnost proizvođača. U tom smislu pozdravljam spremnost Ministarstva poljoprivrede da onaj dio zakona koji se odnosi na doradu, učini fleksibilnijim, što je također bio prijedlog na našem Odboru za poljoprivredu i što je prijedlog našeg kluba. Podsjetila bih da je vrijednost poljoprivredne djelatnosti RH u 2020. g. u odnosu na 2019., zabilježila rast od 7% no za povećanje tog rasta čemu vjerujem, svi želimo težiti, nisu dovoljna samo ulaganja s ciljem povećanja produktivnosti, samodostatnosti i konkurentnosti poljoprivrednog prehrambenog sektora, već je potrebno i riješiti problem da je svake godine oko 20% sjemena u strukturi bilje proizvodnje krajnje niske kvalitete. Uzimajući u obzir tu činjenicu kao i činjenicu da je sektor sjemenarstva u protekle 3 g. rastao 23%, potreban nam je kvalitetan Zakon o sjemenu [[Upadica Radin: Hvala.]] čemu vjerujem svi zajedno možemo doprinijeti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I g. Miro Bulj govorit će završno u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo na kraju bi samo rekao da je tužno da o ovako bitnoj temi o sjemenu nema ministrice, da o ovim stvarima kao prva osoba u Ministarstvu poljoprivrede, u tom resoru, ne da svoje, ne obrati se zastupnicima ili im ne da odgovore. Toliko o ministrici i njenom radu, o dobrobiti poljoprivrede. Kao što sam rekao, ovo je zakon poglavito dorada, čl. 16. i 17. gdje se opisiva što trebaju naši poljoprivrednici dorađivati i masno platiti onima koji će to dorađivati, u ovom slučaju bi bilo dobro da ova dva članka izbrišete. To je ono, sva ostala koja se vežu ovo dorađivanje, jer jednostavno stotine tisuća naših malih poljoprivrednika je na rubu, sada, a pogotovo s ovim, jednostavno poljoprivreda u RH dovedena na najniže grane uz ove sve priče, evo i moja kolegica Petir je maloprije rekla da je sve to ok, međutim nije ok. Odnos prema selu i seljaku je evidentan ne samo iz statističkih pokazatelja koje ćemo imati malo poslije po pitanju popisa stanovništva, a to je sve uzrok što je se zapostavilo selo i seljak. Znači mi imamo dvije trećine Hrvatske prazne, a ovo je jedan od najbitnijih zakona kada govorimo o sjemenu, to je i nacionalna sigurnost, to je samodostatnost. Veliki dio proračunskih sredstava se izdvaja za subvencije u poljoprivredi, mi nikad manje nismo proizvodili, nikad više uvozili, tako da tisuće pitanja se postavlja kud idemo i kome je palo na pamet zbog čega se ovaj članak ubacio o sjemenu? Zbog čega je neko naredio, tko je taj koji je naredio da mi uvozimo štetne Monsanto proizvode i sličnih multinacionalnih kompanija koje imaju ogromnu dobit i ovladali su svud tržištem, svjetskim tržištem, ne samo hrvatskim? Nadam se da će moji prijedlozi koji su proceduru prošli saziv ih nije prihvatio, zabrana GMO-a proizvodnje i prijevoza, protiv toga se protive županije, proizvodnje, prijevoza, sadnje i trgovine. Mi imamo u Hrvatskoj sad 400 proizvoda na policama GMO-a i imamo poglavito ove koje su tretirane glifosatom kroz razne prerade kao što je cidokor i slični koji stvaraju velike bolesti i štete na zdravlje ljudi, a naravno i zdravstveni sustav i mi tu hranu kroz uvozne lobije kroz vas u ministarstvu uvozimo i plasiramo na tržišta, a našim poljoprivrednicima ćete kalibrirati ili sve što ne raditi po pitanju sjemena da bi mogli biti na tržištu njihovi proizvodi ili sjeme. Prema tome, mislim da je ovo suludo, ovo je bezobrazno, podlo, ovo je baš ovo konkretno. Evo pada mi na pamet slogan iz Splita gradonačelnika Vice gradonačelnika baš konkretno uništavanje sela, baš ono ne more konkretnije, ovdje ste skroz jasni samo što ste bili puno, još da ste korak napravili pa zabranili onda bi to bilo puno poštenije, znači zabrana korištenja sjemena, to bi bilo poštenije. Ovo je konkretno, morate potrošiti svoj novac vi poljoprivrednici i vi iz sela da bi doradili mi vaše sjeme, vi to platite da bi vi to mogli uopće bit vaš proizvod na tržištu. Mislim da smatram da ste zaratili doslovno sa selom, seljakom i poljoprivrednikom. Ja osobno sam na strani sela, seljaka i poljoprivrednika ne iz … populističkih razloga nego iz činjenica da ovaj zakon će doslovno uništiti i ovo što je ostalo u selu ljudi, a bez jaka sela to vi u Ministarstvu poljoprivrede bi tribali propagirat, bez jaka sela nema jake države. Većina nas je ovdje porijeklom iz nekih sela, neki krajeva koji su, međutim mi selo zaboravljamo. Meni je žao što selo nije na čelu institucija, nego ova svjetla ovdje malo vas zamagle, očito odglumio dobro, poglavito u radio emisijama slušam vas redovito, vas državni tajniče, koja je to magla, koja je to laž, koja je to obmana koje je to nerealno stanje. Nadam se da će i Odbor za poljoprivredu kolegica Petir bit još žešća, čvršća i jasnije poglavito u klubu HDZ-a koji propagira uništavanje hrvatskog sela kroz ovaj zakon di ćete biti puno jasniji i čvršći. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona br. 99. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Objavljujem stanku epidemiološku radi provjetravanja do 16,00 sati. STANKA U 15:50 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 16:00 SATI]] Dobro 16,00 sati, nastavljamo s radom. Hvala lijepa. Na redu je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova u RH u 2021.g., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 126 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172., 204. i 206. Poslovnika HS-a. radi se o hitnom postupku i znači objedinjuju se dva čitanja. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Predstavnik predlagatelja je g. Stjepan Čuraj državni tajnik u Ministarstvu financija. Hoćete uzet riječ? Da. Hvala. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova za 2021.g. zakon koji je donesen prošle godine 28. veljače. Samo kratko ću malo radi informacije javnosti informiranja javnosti uvesti nas u ovaj konačnici zbilja male izmjene, ali bitne kojima kao što znate mijenjamo one rokove i sama vremena popisivanja s obzirom na epidemiološku situaciju. Inače popis stanovništva, kućanstva i stanova u RH je inače najsloženije i najopsežnije statističko istraživanje s obzirom na brojnost obuhvaćenih jedinica te najbogatiji izvor podataka o stanovništvu neke zemlje. Kao što znate podaci se koriste za provedbu raznih gospodarskih, socijalnih, demografskih, razvojnih i drugih politika te znanstvenih istraživanja. Svaka zemlja provodi popis za vlastite potrebe radi izvršavanja međunarodnih obveza i bolje usporedivosti podataka s drugim zemljama moraju se poštivati i primjenjivati međunarodni standardi koji jesu bili osnova pri donošenju ovoga zakona prošle godine kao i svih ostalih zakona prije toga. Organizacija provedbe propisa navedena je zakonom i jasno su definirane odredbe DZS-a, kolegice su ovdje prisutne i s nama radi eventualno vaših detaljnijih upita, a cilj je upravo utvrditi popisa naravno kao što znate o broju i prostornom rasporedu stanovništva te njegovim osnovnim demografskim, obrazovnim, migracijskim, ekonomskim i drugim obilježjima kućanstva i stanova. E sad, ovim izmjenama i dopunama 6 članaka navedenih, prije svega se mijenja termin od popisivanja odnosno ono što je prvotno bilo planirano za travanj ove godine odgađa se zbog epidemije i mislim da ne moramo posebno napominjati zbog velike važnosti samog popisa za cijelu državu i društvo u cjelini. Ovako inače projekti veliki se rijetko odgađaju. Od 1857.g. kada se proveo prvi moderni popis na području RH do danas bio je odgođen samo jednom i to 1941.zbog izbijanja Drugog svjetskog rata. Kao što ste svi upoznati tijekom zadnja tri mjeseca ove godine došlo je do značajnijeg pogoršanja epidemiološke situacije na cjelokupnom teritoriju što je rezultiralo dodatnim i sveobuhvatnim mjerama nadležnih tijela zaustavljanja i sprečavanja daljnjeg širenja epidemije. Naravno tu još moramo napomenuti dodatnu situaciju na području Sisačko-moslavačke, Karlovačke i Zagrebačke županije su otežali i potresi koji su nam se dogodili. Zašto epidemiološke? Mislim da samo trebam napomenuti podatak da što se tiče sudionika u terenskom dijelu popisivanja ukupno bi trebalo biti uključeno 10.000 sudionika kada se popis provodi u svom punom obuhvatu u onoj drugoj fazi o kojima ću kasnije isto nešto kratko reći. S obzirom dakle ovo nije situacija samo specifična za Hrvatsku, s obzirom na sami virus i epidemiološku situaciju veliki broj zemalja Europe i svijeta upravo je odlučio odgoditi popis stanovništva unutar iste referentne godine i to s proljeća na jesen, kao što je i ovdje slučaj ili čak za sljedeću godinu. Tako npr. od ostalih članica koji provode popis na tradicionalni način 11 zemalja je odlučilo odgoditi popis stanovništva, a čak 3 su odlučile prebaciti dakle Njemačka, Irska i Mađarska za 2022.g. Ono što je bitno napomenuti što se tiče samih rokova koji se mijenjaju, inače ovaj popis po prvi puta se provodi u dvije faze, na dva načina. Sami građani će moći izabrati način. Novi prijedlog ovim izmjenama i dopunama zakona da se prva faza odvija od 13. rujna do 26., gdje će se osobe moći samostalno popisati koristeći se popisnim upitnikom u elektroničkom obliku koji će biti dostupan kroz elektronički sustav e-građani. Dakle, istodobno popisujući sve relevantne i tražene podatke kao i mogućnost da se popišu kao i do sada što je bilo uživo i podaci za ostale članove kućanstva. U drugoj fazi od 27. rujna do 17. listopada popisivači će na terenu popisivati sve popisne jedinice koje nisu samostalno popisane u ovoj navedenoj prvoj fazi putem osobnog intervjua sa stanovništvom i putem također elektroničnog uređaja tako da kada govorimo o obradi podataka očekujemo da će onda biti puno brža, preciznija i u krajnjoj liniji efikasnija nego na prethodne, prethodne popise. Dakle, ono što još treba reći da je propisana i mogućnost prolongacije ovih rokova. Dakle, do 17. listopada praktički do još dodatnih 12 dana do 29. listopada ako tako se odluči s obzirom na stanje terena. Ono što je također ovim izmjenama se uvodi, dakle da u slučaju nemogućnosti daljnjih provođenja popisa u utvrđenim rokovima koji su ovdje pred vama uslijed pojave posebnih okolnosti nove rokove bi utvrdila Vlada RH posebnom odlukom koja će biti objavljena u Narodnim novinama i ovim izmjenama se upravo definiraju te posebne okolnosti i daje ta mogućnost kako ne bi svaki puta imali istu zakonsku proceduru. Evo, u kratko dakle mislim da je svima jasno zbog čega, ostajem ovdje zajedno sa kolegama slobodan za daljnja pitanja. Zahvaljujem.
Imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražio gospodin Pavliček.
Poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice zavoda za statistiku, pa evo slažem se da treba prvenstveno danas misliti na zdravlje građana i tih nekoliko mjeseci odgode ne bi trebalo ništa poremetiti što se tiče znači onog bitnoga doći do točne brojke koliko nas ima. Međutim, moram utvrditi da popis stanovništva u Hrvatskoj pokazuje sve samo ne točne brojke, pokazuju sve samo ne pravo stanje na terenu. Primjerice u Vukovaru popis govori da imamo 28.000 stanovnika, a realno nas ima oko 22.000. O nacionalnoj pripadnosti da i ne govorim. Moram utvrditi da su nekad popisi u staroj Austrougarskoj bili točniji i precizniji nego danas popisi u 21. Stoljeću, pa imam evo dva pitanja za vas. Prvo, koliko nas točno ima u RH? I drugo koliko će ovaj popis stanovništva po vašoj procjeni koštati? Hvala.
Odgovor molim vas.
Zahvaljujem. Što se tiče samo kratko, dakle popisom će biti obuhvaćene sve osobe koje se u referentnom trenutku popisa budu nalazile na području RH. Međutim, u ukupan broj stanovništva ući će i one osobe koje će boraviti ili namjeru boraviti u RH najmanje godinu dana. Referentna trenutak popisa, taj kritični trenutak će se uzeti kao 31. kolovoz. Dakle, znači to će se gledati tko je gdje bio na 31. kolovoz. Što se tiče popisa stanovništva imamo one podatke iz 2011., što se tiče financijskog dijela projicirano je da bi ovo koštao otprilike oko 160 miliona kuna ako se ja ne varam je predviđen budžet za ovo popisivanje.
Druga replika, gospođa Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, naišla sam na podatak da će za popis biti angažirano 8.000 popisivača na terenu odnosno ukupno 10.000 ljudi i da će se javni poziv poslati negdje u travnju i glavni kriteriji za popisivače punoljetnost, završeno najmanje srednja škola, informatička pismenost. E sad s obzirom na ovaj spori tempo cijepljenja u RH kako mislite zaštiti i one koji popisuju i one koje se popisuje. Obzirom da se priča da je probni popis trebao biti to isto recite jel bio, ti ljudi su trebali odlaziti na teren, a cijepljenje znamo kako ide jel. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Evo zahvaljujem. Dakle da, probni popis se odradio dakle sigurno pridržavajući se svih epidemioloških mjera. Navedeno je i u uputama da popis se može odraditi i u prostorijama u kojima se vrši popis kućanstva, stanova ali i izvan njih, dakle u dvorištima ispred na otvorenom prostoru. Dakle, mislim da će se svakako inzistirati i naravno to će biti apsolutno mandatorno da se moraju pridržavati svih mjera, naravno zato i odgađamo ovo upravo kako bi epidemiološka situacija bila što bolja i očekivana da se upravo to i može popisivati na najbolje mogući i najsigurniji način. Naravno bit će kao što ste sami rekli raspisan natječaj što se tiče odnosno poziv za prijavu za sve popisivače uz ove uvjete koje ste rekli poznavanja rada na računalu i ostalih stvari, gdje će se gledati prioritet naravno kako ovo radimo elektronički da će to biti sigurno jedan od glavnih uvjeta za, za sam odabir ljudi koji će to provoditi.
Hvala. Gospodin Raspudić.
Poštovani gospodine Čuraj, u vrijeme donošenja ovog zakona kojeg sada razumljivo je potrebno nadopuniti zbog ovih korona okolnosti prof. Stjepan Šterc je javno izjavljivao da u izradi zakona uopće nije konzultirana struka. Slične izjave davao je i akademik Anđelko Akrap. Dakle, kad kažem struka mislim na ljude koji akademski se s time bave i koji na hrvatskim fakultetima predaju stvari na koje se popis izravno odnosi. Je li to istina i ako jeste zašto struka nije konzultirana?
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem. Nemam informaciju koju ste vi iznijeli. Ono što mogu reći da se prilikom donošenja ovog zakona vodilo i navedenim uredbama komisije, dakle provedbenim uredbama iz 2017.-te, dakle što se tiče i referentne godine i određenih podataka upravo kako sam rekao kako bi bili usklađeni na razini cijele EU pa i svijeta da budu standardi popisivanja jednaki, da su relevantni podaci usporedivi. Tako da u vođenju i ovoga zakona upravo se vodilo i tim i mi kao članica EU smo dužni se pridržavati jednakih metoda i naravno obrade statističkih podataka tako da je to bio glavni koliko ja znam u samom donošenju zakona, način provedbe da se uskladi sa onim što je na razini Europske komisije i EU.
Gospodin Prica.
Poštovani jedna od najvažnijih stvari kod popisa stanovništva naravno je prikupljanje podataka, ali isto tako važna je ažurnost. Važno je da ti podaci budu dostupni hrvatskoj javnosti što prije. Već prije 10 godina kada je bio zadnji popis stanovništva neki podaci su došli u roku od dva mjeseca, no na žalost neki podaci su došli sa zakašnjenjem i do godinu i pol dana ili više. Tako da me sada zanima da li je vlast u Hrvatskoj poduzela korake koji će pomoći Državnom zavodu za statistiku da u što bržem vremenu, znači obrade te podatke kako bi ti podaci bili dostupni hrvatskoj javnosti. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem da. Rokovi su 60 dana za okvirne rezultate, one najosnovnije a 27 tjedana po završetku referentne godine odnosno godine popisivanja za ostale. Što se tiče 2011. ja ću vam samo, naravno što se tiče rokova očekujemo ovaj puta da to bude puno brže s obzirom da se elektronički popisuje prvo ovaj dio što se tiče samog popisivanja sustava e-građanin gdje se prema trenutačnim podacima oko milijun i 200 000 građana prijavilo u jednom trenutku na taj sustav to ne znači da ga svi koriste ali i sami popisivači koji će ići na teren će isto koristiti to sučelje. Dakle, očekujemo da tu nema onih prepisivanja podataka i svega onoga što je to usporavalo. Prošle godine, odnosno prošlo popisivanje, prvi rezultati su bili već 29. lipnja 2011. te je onda skroz do zadnjih 8. studenog 2013. mi očekujemo ove godine puno brže da to bude. Zahvaljujem.
Gospodin Marin Lerotić.
Poštovani državni tajniče, mene zanima hoće li se na ovogodišnjem popisu stanovništva naši sugrađani moći izjašnjavati po regionalnoj pripadnosti. Naime, kao što znate 2011. godine se na popisu stanovništva preko 20 000 naših sugrađana što na području Istarske županije, što na području Primorsko-goranske županije izjasnilo kao Istrijani zaista ne vidim niti jedan objektivan razlog zašto se netko ne bi mogao izjasniti po svojem osjećaju ili regionalnom identitetu, odnosno pripadnosti. Jer kao što kaže jedna poznata pjesma istarskog pjevača „Bongiorno dobar dan ja pišem se Istrijan ma mirno morete spat, još nisam manje Hrvat“.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Prema mojim saznanjima nema mogućnosti regionalnog izjašnjavanja. Doduše pitanja o narodnosti i nacionalnosti su otvorenog tipa, dakle ne nude se nikakve moguće odgovore nego sami se ljudi izjašnjavaju sukladno njihovom ili njegovom običaju. Tako da ovo do sada prema fizičkim uzrocima koliko sam ja proučavao nigdje nije tako zabilježeno da se ima mogućnost regionalnog izjašnjavanja pod egidom ne znam da li narodnosti, nacionalnosti, ne znam kako bi, što bi to zamijenilo. Zahvaljujem.
Gospodin Petrov.
Gospodine Ćuraj, prvo vaše izbjegavanje odgovora da struka nije konzultirana za prijedlog ovoga zakona ući će u anale izbjegavanja odgovora. Treba ga izrezati i spremiti. Dakle, struka nije konzultirana za pisanje ovog prijedloga zakona. Ali ono što se također može čuti da vi na primjer u popisu varijabli, parametara uzimate podatak ima li netko negdje kravu, ali ne ima li i internetsku vezu. Pa ono što me zanima na koji način možete sa ovim popisom stanovništva planirati bilo kakav razvoj bilo kojeg kraja ako ne znate niti temeljne osnove infrastrukture. Hvala.
Izvolite odgovor.
Dakle, što se tiče prvog dijela vaše replike ja niti mogu niti davati sudove niti odgovore na nešto na što nisam upoznat. Dakle, ako je vaše mišljenje da struka nije konzultirana ja ga mogu prihvatiti sa rezervom, ali ne mogu ga suditi jer nisam upoznat s tim. Ono što znam da su struka što se tiče hrvatske struke i hrvatske pameti, odnosno ljudi koji su zaduženi iz Državnog zavoda za statistiku itekako bili konzultirani u izradi ovoga zakona zajedno sa nadležnim tijelima Europske komisije. Što se tiče drugog dijela vašeg pitanja moram priznati da nisam ga apsolutno razumio. Dakle, ulazite u ako sam shvatio da li je pitanje da li imati Internet vezu u kućanstvima? Da li se to postavlja ili ne? To moram priznati da ću se konzultirati da li je uopće ta mogućnost i tog pitanja ostavljena da se postavlja. Nemam informaciju da li to uopće postoji.
Gospođa Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče. U priopćenju za javnost koji je Državni zavod za statistiku izdao 1. ožujka ove godine kaže se da je dovoljno da jedan član kućanstva u sustavu e-građani i da posjeduje vjerodajnice, te da jedan član kućanstva popisuje stan, kućanstvo i sve članove kućanstva. Ovdje je riječ o probnom popisu. Zanima me da li će se ovaj princip primjenjivati i na stvarnom popisu stanovništva. Zanima me konkretno koliko na današnji dan imamo građana u sustavu e-građana, sa kojom razinom vjerodajnica i koja razina vjerodajnica će biti potrebna za popis stanovništva. Nadalje, da li će doći do promjene sučelja na web stranici e-građani koja nije mijenjanja od 2011. i nikako nije friendly za korisnike što mi se čini da bi moglo otežati korisnicima korištenje u ovom samo popisivanju. I konačno da li korištenje sustava e-građani u popisu stanovništva vodi i ka tome da možemo očekivati i skoru mogućnost glasovanja na izborima putem sustava e-građanin.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Probat ću odgovoriti na svako pitanje. Dakle, ono što sam rekao ranije prema evidencijama iz Središnjeg ureda za digitalizaciju, digitalno društvo dakle 1,2 odnosno milijun i 200 000 ljudi se u jednom trenutku putem svog OIB-a prijavilo na sustav e-građanin. Što se tiče samog sučelja tu nemam informacije, to je možda pitanje za upravo Središnji državni ured. Naravno da kao i do sada kao i u dosadašnjim popisima stanovništva se uvijek moglo popisati i ostale članove kućanstva. Dakle, jedna osoba je mogla popisati i ostale. To će isto biti sada moguće i putem ovoga samoga sustava. Što se tiče vjerodajnica ono koliko sam ja uspio naći u samom materijalu, dakle to je ona oznaka tri, dakle moći će se pristupiti normalno kao i sada što se ulazi preko sustava NIAS u sami sustav e-građanina. A što se tiče samoga izgleda web stranice to je kažem pitanje za Središnji državni ured.
Hvala. Gospodin Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se. Na samom početku htio bih samo pohvaliti ravnateljicu Državnog zavoda za statistiku, kao i njene suradnike. Imali smo odličnu suradnju. Isto tako htio bih postaviti pitanje. Uvaženi državni tajniče sigurno znate da u Republici Hrvatskoj imamo negdje 60 romskih naselja? Isto tako znate da ta naselja su jako puno udaljena od samog centra grada. Znate da je loša povezanost. Isto tako znate da infrastruktura jako je slaba unutar romskog naselja. Isto tako znate da u tim romskim naseljima ima jako puno pasa koji nisu čipirana, koji nisu cijepljena itd. tako da može doći do neugodnosti. Isto tako možemo reći prilikom popisa da će biti jako velika barijera i u jezičnosti. Moje pitanje za vas. Da li ste planirali skupa sa popisivačem možda lokalnog pratioca koji bi mogao pomoći samom popisivaču?
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovanom zastupniku. Ove vaše primjedbe ćemo vjerojatno primiti na znanje. Što se tiče jezika samoga upitnika on je i bit će objavljen na stranicama upravo kako bi se mogli približiti i imati apsolutnu punu informaciju i svi pripadnici nacionalnih manjina što se tiče samoga načina prikupljanja iako to govorimo ponajprije za one koji će se samostalno prijavljivati. Naravno za one popisivače bit će to više onda usmenim pitanjima. Dakle neće oni morati čitati u krajnjoj liniji sami obrazac.
Gospođa Puljak.
Zahvaljujem. Poštovani, po podacima za provedbu popisa ove godine država je osigurala 177 milijuna kuna. U odnosu na popis 2011. kada je po konačnom izvještaju taj popis koštao 117 milijuna kuna dakle, to je 60 milijuna kuna više planirano. A obzirom da ste rekli da se planira koristiti dakle vidimo u dvije faze će se raditi popis, kako to da planiramo više milijuna kuna, a koristit ćemo sustav e-građanin koji bi trebao i smanjiti troškove tog popisa? Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem na vašem pitanju. Moram priznati da nisam ulazio u strukturu s obzirom da je ovaj zakon donesen prije godinu dana nisam išao toliko unatraške, pa ću vam onda dati odgovor kroz raspravu.
Gospodin Mažar.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Prije svega podržavam izmjene i dopune Zakona o popisu stanovništva s obzirom na zdravstveno stanje i naravno da zdravlje svih naših sugrađana je u prvome planu. Ono što mi je bitno osobno kao i građaninu Grada Vukovara da taj popis se napravi na ne samo transparentan, nego na odgovoran, precizan i točan način. Vjerujem da sa svim metodama osiguranja ćemo to i uspjeti, dakle i kroz OIB, i kroz međuresornu suradnju i sa Ministarstvom unutarnjih poslova, Državnom geodetskom upravom, kroz materijalnu i kaznenu odgovornost i popisivača i onih koji daju izjave, ali i kroz sve druge sisteme osiguranja. Isto tako evo na temu da li je struka konzultirana ili ne, informacijama iz Zavoda za statistiku na ukupno 49 adresa fakulteta i institucija je poslano. Među njima i navedenim profesorima i primjedbi nije bilo na zakon iako je bio dva puta u proceduri. Dakle, struka je konzultirana.
Hvala lijepa. Odgovor.
Evo zahvaljujem na navedenoj informaciji. Mislim da ste i meni uostalom pomogli u odgovoru. Apsolutno je točno ovo što ste rekli zašto ovo i zbog kojeg razloga odgađamo i nadamo se da ćemo uspjeti ovo provesti u navedenim rokovima koji se ovdje predlažu.
Gospođa Marijana Petir.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, mene zanima da li se dogodila bilo kakva razlika u metodologiji popisa stanovništva u odnosu na 2011. godinu osim što ćemo sada imati i mogućnost uključivanja kroz sustav e-građanin? To vas pitam zato što se u javnosti često pojavljuju neke dvojbe i tumačenja o netransparentnosti, koja bi se mogla pojaviti kod ovog popisa, a prema mojim saznanjima odvijat će se prema istom načinu kao što je to bilo i 2011. godine. Obzirom da sada dolazi do odgode što je razumljivo zbog epidemioloških razloga, ali i zbog strašnog potresa koji je pogodio Sisačko-moslavačku županiju i jednim dijelom privremeno raselio naše stanovnike, mene zanima imate li bilo kakvu povratnu informaciju hoće li to na neki način utjecati na kompletnu sliku odnosno da li ćemo do vremena do kada se odgađa popis uspjeti vratiti stanovnike Sisačko-moslavačke županije u njihove domove.
Hvala. Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Dakle apsolutno je ovaj zakon rađen u skladu sa međunarodnim propisanim standardima koje su inače i zajednički pripremili i UN i EUROSTAT tako da apsolutno su svi pitanja, sve obrada i metodologija načina i postavljanja pitanja otvorenih, poluotvorenih usklađena upravo kako bi bila unificirana. Dakle, nema nekih tu iskakanja. Što se tiče ovoga drugog dijela pitanja, to je ono što smo i naveli kao jedan od razloga odgode upravo i potres na navedenim županijama u kojem sigurno će trebati … [[ne razumije se]] i upravo zato se i ostavio onaj dodatni rok od produženja do 29. listopada kako bi i to uzeli u obzir da ima dio ljudi koji su privremeno morali se iseliti iz svojih kuća i ne možemo ih naći u njihovim kućama koje oni imaju kolokvijalno crvene naljepnice.
Gospođa Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pa evo 2021. će biti zabilježena nadam se i po tom iskoraku da je Državni zavod za statistiku i Republika Hrvatska će provoditi popis stanovništva i putem e-građanina i direktnim popisom. Ono što je jako važno spomenuti da unatoč svim elementarnim nepogodama i potresu i epidemiološkoj situaciji da se Državni zavod za statistiku itekako pripremao za navedene zadatke i nije oklijevao u tome i dakle trebamo itekako biti svjesni koji su to posebni uvjeti. A osim toga, treba navesti da su uz to provodili i mjere pristupanja odnosno morali smo zadovoljavati u tečajnom mehanizmu određene mjere koje prema Eurostatu smo dužni pripremiti.
Fala. Odgovor izvolite.
Evo zahvaljujem na, na vašoj replici. Apsolutno je točno sve što ste rekli, dakle ovo je jedan ogroman posao koji je jako bitan kao što sam uvodno reko i za svaku državu, pa tako i za Hrvatsku, pogotovo što znamo što niz drugih i zakona i odluka i prava koji se koriste, koje građani koriste, a time JLS-ovi ovise o samom popisu stanovništva. Naravno da sve mjere koje poduzima i nadležna tijela, pa i sam Državni zavod za statistiku jesu bitna da bi ovaj posao odradio se maksimalno i točno i učinkovito i da dobijemo što relevantnije i točnije same podatke. Tako da sve što ste naveli i ove dijelove koji se pristupaju samoj izradi popisa i samom popisivanju su izuzetno bitni i sama priprema je najveći dio ovoga posla koji nas čeka.
g. Bačič.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, u godinu i po, u godinu dana, malo više, drugi puta raspravljamo o izmjeni Zakona o popisu stanovništva. Prije godinu dana smo proveli raspravu jel to je bila u stvari temeljna izmjena koja je omogućavala popis stanovništva. Tako da brojne replike koje sada čujem smo već na njih odgovore dali prije godinu dana. Jedan od tih odgovora je i da su u procesu izmjena tada zakona sudjelovale sve stručne i relevantne institucije i osobe, pa između njih i prof. Šterc i prof. Akrap koji na predloženu popisnicu kao temeljni akt nad kojim se provodi popisi, koji je obrazac za provedbu popisa nisu imali nikakve primjedbe. Dakle, struka je konzultirana i to je jako dobro i to pohvaljujem. Ono što sam vas htio pitati, to s obzirom da je iza nas provedeni popis poljoprivrede kada će, imate li saznanja kada će državni zavod te rezultate barem preliminarne objaviti, to mislim da je vrlo važno.
Fala. Odgovor.
Evo odgovor na vaše pitanje, krajem godine bi trebali doći podaci što se tiče … [[Govornik se ne razumije]] popisa o stanju poljoprivrede. A hvala vam još jednom što ste podsjetili nas na ono samo donošenje ovoga zakona prošle godine koji je i usvojen 28. veljače.
Gđa. Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, mislim da ćemo se svi tu složiti oko ovih izmjena i dopuna zakona. Međutim, temeljni Zakon o popisu stanovništva kućanstva i stanova za 2021. dobio je brojne kritike na temu popisivača i popisivanja pripadnika nacionalnih manjina. Mislim da je dobro još jedanput tu danas istaknuti da u biti zakon se primjenjuje prema preporukama Konferencije europskih statističara za popise stanovništva i upravo za definiranje ukupnog stanovništva primjenjivat će se koncept uobičajenog mjesta stanovanja što je u skladu sa Uredbom iz 2008.g. i ono što je najvažnije, to se već primjenjivalo i u popisima 2001. i 2011.g.
Odgovor izvolite.
Evo zahvaljujem, dakle ono samo da onda nadopunim. Zapravo što se tiče ovog dijela zakona koji se odnosi na pripadnike nacionalnih manjina, dakle ono što sam rekao o svim pripadnicima nacionalne manjine bit će omogućen uvid u ogledni primjer popisnog upitnika na jeziku i pismu nacionalne manjine kao što sam reko na samim stranicama. Što se tiče toga i novog ovog … [[Govornik se ne razumije]] ovoga zakona je da ćemo imati popisivača iz reda manjina u sredinama gdje manjine žive naravno ukoliko zadovoljavaju propisane kriterije za odabir popisivača, što sam reko da je jedan od osnovnih naravno uz srednjoškolsko obrazovanje i internetska pismenost. Evo zahvaljujem.
I na kraju g. Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, ono što je politička posljedica popisa stanovništva jesu određena politička prava pripadnika nacionalnih zajednica, dakle nacionalnih manjina, ali i hrvatskog, pripadnika hrvatskog naroda u JLS-ovima gdje predstavljaju brojčanu manjinu u odnosu na druge nacionalnosti. Dakle, politička prava zastupljenosti u predstavničkim tijelima JLS-ova pravo na zamjenika načelnika, gradonačelnika ili župana, pravo na ravnopravnu uporabu jezika i pisma i u određenom manjem, ali ipak bitnom broju sredina će u stvari rezultati popisa stanovništva nacionalna struktura određivati politička prava možda čak do 2037.g. Koji su mehanizmi kontrole da bi izbjegli raspravu koju smo imali od, i u saboru i nakon popisa o točnosti nacionalnog sastava stanovništva u tim JLS-ovima uključujući i mogućnosti ponovljenog popisa ako je potreba?
Fala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Da, kao što sam uvodno i rekao, podaci o, konkretno i o vjeri odnosno i o narodnosti su među traženijim od strane korisnika i te ih zbog nacionalnih potreba svakako je jedna od najbitnijih stvari koji se prikupljaju u ovom samom popisu i ono što je novo da je sami ti podaci su tako napravljeni da se svaki građanin slobodno može izjasniti na ova dva pitanja, dakle otvoreno. Naravno popisano je i nakon prvog dijela popisivanja elektroničkim putem će se radit administrativna provjera, usklađivanje sa registrom podataka, dakle i iz MUP-a i ostalih podataka koji su dostupni kako bi se utvrdila točnost. To se odnosi onda kasnije i na ovaj drugi dio samoga popisivanja, a što se tiče određenih podataka kada osobe popisuju druge osobe daju i OIB-ove i sve ostale podatke će se naravno vršiti i određena kontrola i zato je upravo i bio ovaj i probni sami dio priče koji smo odradili tijekom ovog mjeseca i da vidimo tu i način kontroliranja tih istih … [[Govornik se ne razumije]]
Fala lijepa. Nemate više replika. Nemojte zaboraviti da sam isto imo problema i to ozbiljnih za vrijeme popisa stanovništva, tako da ništa novo na horizontu. Želi li neko u ime odbora uzeti riječi? Ne. Otvaram raspravu i molim kolegu Sanadera da daje riječi.
U ime Kluba zastupnika MOST-a uvaženi zastupnik Raspudić i Petrov.
Poštovani predsjedavajući, poštovani predlagatelj, kolegice i kolege zastupnici, danas govorimo o sagledavanju najvažnije stvari, nema važnije stvari od toga koliko nas ima i kakvi smo. Sve druge priče o razvoju, zapošljavanju, standardu, sigurnosti, ulaganju u školstvo, znanost, kulturu sve pada u drugi plan pred pitanjem demografije. Ponavljam koliko nas ima, ima li nas i kakvi smo. To je pitanje svih pitanja. Popis je jako važan jer će se na temelju njega voditi sva planiranja i ekonomska i demografska i prometna i urbanistička i energetska i obrazovna i socijalna i zdravstvena da ne idem dalje. Popis je temelj razvoja. A kod nas se to radi bez konzultiranja struke. Naš demograf prof. Šterc je u intervju Slobodnoj Dalmaciji 9.3.2021. nema sad kolege Bačića koji tvrdi da je bio konzultiran Šterc, to je izjavio da struka nije konzultirana i da nema nikoga u savjetu za provođenje popisa od njih koji se akademski bave dakle i na fakultetima predaju demografiju i srodne stvari. Pa onda ili neistinu govori gospodin Šterc ili gospodin Bačić, ponavljam Štercom intervju Slobodna Dalmacija 9.3. Radi se zbrda zdola, lani je u raspravi najviše energije utrošeno oko toga koliko će se popisati stvarnih, a koliko fiktivnih Srba ili Hrvata i može li materinski jezik biti jedan ili ih može biti više. A kakvo je stanje, što doista kaže struka? Stanovništvo se smanjuje i stanovništvo stari. Hrvatska je već godinama među 10 najstarijih nacija na svijetu, prof. Anđelo Akrap točno precizno kaže da smo 7 po starosti na svijetu. Sve je veća razlika u broju rođenih i umrlih, a na to treba dodati iseljavanje u EU. Od 1991. izgubili smo 250.000 učenika, dok je broj umirovljenika porastao za pola milijuna. Omjer radnika i umirovljenika je u tom razdoblju pao od 2,56 na 1,25 zaposlena na jednog umirovljenika. Broj radno sposobnih ljudi u Hrvatskoj od '91. je s 3 milijuna je pao na 2,5 milijuna. Prof. Akrap ističe kako je od popisa 2011. umrlo 141.000 ljudi više nego što se je rodilo, a ako promatramo od '91. 272.000 više umrlih nego rođenih. Na to možemo dodati po međunarodnim statistikama da je selo više od 340.000 ljudi. Što to znači? Da ćemo vjerojatno imati 3,8 milijuna na popisu. A treba reći da je i u popisu 2011. popisano puno fiktivnih. Pitanje je koliko će onih ljudi koji su otišli u Irsku i Njemačku, a nisu se odjavili voditi se popisat će ih članovi kućanstva ili čak oni sami mogu online iz Irske ni IT se neće provjeravati. Čovjek iz Njemačke ili Irske se može ulogirati sa e-građaninom i popisat sebe i djecu koja nisu tu koja su u Njemačkoj i tamo idu u školu. Dakle problem fiktivnih stanovnika. Što je realnost? Pa realnost je primjerice broj djece koja pohađaju škole ili vukovarski primjer Penava je govorio o tome koliko ljudi plaća vodu u Vukovaru. Nitko lažno ne plaća vodu. Taj koji plaća, na kojeg se plaća voda je stvarno tu. Imamo ispražnjene dijelove Hrvatske, a u kojima je ostalo pretežno staračko stanovništvo i koja će također uskoro ostati prazna. E sad što se tiče popisa. U izradi Zakona o popisu stanovništva čuli smo nije sudjelovala struka. Prvi problem je posredno popisivanje. Dođe popisivač, jedna osoba daje podatke i za sebe i za ostale. Sad je to moguće online, ponavljam neće se provjeravati IT adresa odakle je neto se ulogirao i popisao sebe i obitelj. Problem broj dva je ovo iskazivanje namjere prebivanja. Vrlo problematična kategorija, netko tko je privremeno tu, a izjavi da će i u slijedećih godinu dana biti prisutan na tom mjestu ili čak ga nema nego neki član kućanstva da on ima namjeru prebivati tu slijedećih godinu dana on se vodi kao stali stanovnik. Struka je upozorila također da je probni popis trebalo povesti puno ranije, prije dvije godine po pravilima struke. Dodatan je problem što nisu dobro postavljenja pitanja čuli smo da se pita imate li kravu, a ne pita se imate li pristup internetu. Kako onda planirati online i školu i poslovanje i druge razvojne stvari ako nemamo ni taj podatak. Najveći problem je izostanak registra. Sve razvijene zemlje imaju registar stanovništva koji je jeftiniji, točniji, ažurniji. Registar je i preporuka EU. Registar primjerice ima Slovenija i puno drugih zemalja u EU. Mislav Rubić iz Središnjeg državnog ureda za demografiju nedavno je javno izjavio kako Vlada radi na tome. Pa kad ćemo onda dobiti zakon o registru stanovništva? Znači potreban je popis evo imat ćemo ga i onda zakon o registru da imamo stalno trenutačno, realno praćenje stanja. Koliko ulazi, koliko izlazi, a ne da uvijek imamo zastarjele podatke, da znamo što je bilo prije 2, 5 ili 9 godina ovisno o tome kad je bio zadnji popis.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici kako god da se radio popis stanovništva bilo to i uz digitalno samopopisivanje koje evo sada će se nadam i uvesti za vrijeme ovog popisivanja stanovništva uz standardne kontrole, kako god da se on radio on mora biti precizan, on mora biti detalja, pouzdan, on nama mora pokazati točnu sliku Hrvatske. Zašto? Zato što vam je popis stanovništva temelj. Temelj da biste vi mogli stvoriti dugoročnu strategiju za razvoj Republike Hrvatske. Sa adekvatnim popisom vi možete znati kako je rekao kolega Raspudić kako definirati i demografske, i ekonomske, i obrazovne, i socijalne i sve druge planove, planove za razvoj Republike Hrvatske. Ne za stagnaciju. Za razvoj Republike Hrvatske i to ravnomjeran razvoj Republike Hrvatske. Ovaj popis znači treba biti precizan, a jesu li u njemu svi parametri da bi on bio precizan? I ako je istina da se u tom popisu traži podatak koliko imate krava, a ne imate li vi pristupnu točku internetu kako vi očekujete da uopće možete napraviti bilo kakvu validnu podlogu za razvoj nekoga kraja? Pa koja će vam danas obitelj doći živjeti tamo gdje nema pristup internetu? Koji će vam poduzetnik otvoriti posao ili radna mjesta ako nema pristup internetu? O čemu pričate? Precizan potpis je pretpostavka svega onoga što nam treba omogućiti da vidimo što i kako dalje da netko konačno donese odluke koje su se davno trebale donijeti, a ono što možemo vidjeti opet da ovaj Prijedlog zakona o popisivanju stanovništva nije radila struka. Je li cilj politike Republike Hrvatske ravnomjeran razvoj Republike Hrvatske? Onda će ovaj popis otkriti ili bi trebao otkriti kakva je situacija u svakom kraju, kakve su pretpostavke za razvoj tog kraja odnosno što se treba uložiti, koliko se treba uložiti da bi ti krajevi zaživjeli, da bi se naša demografska slika popravila. A ono što vi u ovom trenutku imate, imate činjenicu da sela po županijama nestaju u svim županijama odnosno da ostaju pusta, zapuštena, a da je razlog toga politika i odnos politike i vlasti prema tim područjima koja grade svoje taktike, svoje politike i smjernice na nerealnim osnovama. Ja ću vam uzeti samo jedan primjer. U Dubrovačkom primorju selo Majkovi udaljeno 25 km od Dubrovnika gotovo pa ga nema. Od 91. u ruralnim područjima Dubrovačko-neretvanske županije vi nemate gotovo novog otvorenog poduzetnika. A znate zašto? Odgovor vam je jednostavan. Nemate niti WiFi signala, nemate adekvatne niti mreže za fiksne linije. Nemate normalnu komunikaciju. Nemate hidrantske mreže. Da, iseljavanje i egzodus se događa i u drugim krajevima. Nije samo u Slavoniji, ali je pitanje zbog čega. I što ćete vi sa popisom stanovništva koje nema sve adekvatne parametre napraviti? Pa ako vi nemate parametre koji će vam pokazati da ovo sve nedostaje u nekome kraju, pa kako ćete planirati razvoj toga kraja? Hoćete li i dalje pričati priče kako ćete vi napučiti ta mjesta? S kime ćete napučiti? Vi sada trebate isplanirati što vam treba za popis stanovništva, kakva vam podloga treba za pravilno planiranje i za dugoročan razvoj, a za ovo se na žalost ne uzimaju podaci. Nama ne treba popis stanovništva za skupljanje prašine na policama, za nekakav ukras na zidu. On treba biti živa podloga. Mi s ovim popisom nećemo dobiti adekvatnu podlogu. Nećemo imati normalan razvoj Republike Hrvatske, dugoročan razvoj. Molim vas to promijenite.
Sljedeća rasprava je Kluba zastupnika nacionalnih manjina. Uvaženi zastupnik Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice Državnog zavoda za statistiku sa kolegicom. Kao prvo, pohvaljujem ovaj Prijedlog zakona kojeg je Vlada uputila pred nas. Pomicanjem termina popisa stanovništva pametna je i razumna odluka ne samo zbog pandemije i potresa koji je pogodio nekoliko županija, već i zbog činjenice da se termin preklapao sa kampanjom za lokalne izbore. Kako se u puno slučajeva administrativnim poslovima i za izbore i za popis stanovništva bave isti ljudi odnosno službenici jedinica lokalne i regionalne samouprave, puno je bolje da se popis pomaknuo na jesen. Kada spominjemo temu lokalnih izbora moram reći da mi je s jedne strane žao što će se oni održati gledajući brojke sa starog popisa stanovništva, jer gledajući romsku populaciju te brojke su znatno niže od stvarnog stanja. Primjerice, po popisu stanovništva iz 2011. godine Roma u čitavoj Hrvatskoj ima na razini brojke koliko otprilike Roma sada ima samo u Međimurskoj županiji. Jasno je da će se te stare brojke iz popisa stanovništva romskoj populaciji kada gledamo političke okvire u jedinicama lokalne samouprave staviti u neravnopravan položaj u odnosu na stvarnu situaciju. No tako je kako je. Romska zajednica će se strpiti naravno još 4 godine kako bi ostvarila prava na broj predstavnika u predstavničkim i izvršnim tijelima lokalne samouprave kako joj pripada po realnom stanju stvari. Kako već 70 godina pojedina romska naselja čekaju na osnovne uvjete koje svi drugi imaju struju, vodu, kanalizaciju nije nam problem biti strpljiv niti kada se radi o političkim odnosno građanskim pravima. No, za te 4 godine romska će zajednica imati i prvog dožupana i to naravno u Međimurskoj županiji te zamjenike u niz općina i gradova. To je neminovno koliko god se aktualne županijske vlasti trudile da Romima otežaju život u Međimurju i desit će se unatoč tome koliko god rasističkih prosvjeda organizirali. Hrvatska je domovina i Roma jednako kao i Hrvata, Srba, Talijana, Bošnjaka i svih ostalih naroda i to je nešto što moraju uvažiti sve političke opcije. Iskreno se nadam da će u budućnosti s vremenom sve manje relevantnih političkih opcija i ozbiljnih političara poene skupljati na antiromskoj kampanji ili na kampanji bilo koje vrste koja diskriminira određene društvene skupine. Vjerojatno nas ne mora podsjećati na situaciju u kojoj se lagalo čak i onom prvorođenom djetetu u novoj godini samo zato što je prvo dijete stvarno rođeno bio Rom. Uistinu za svaku osudu kao da je dijete manje vrijedno zato što je romsko. Doduše kako se bliže lokalni izbori javni govori protiv Roma u Međimurju su se poprilično utihnuli. To nije zato što su pojedinci promijenili svoje stavove, već zato što znaju brojke, a brojke govore da u pojedinim jedinicama lokalne samouprave Romi čine znatan udio biračkog tijela i da će u pojedinim slučajevima upravo romski glasovi biti ti koji će odlučiti o tome tko će biti načelnik ili gradonačelnik. No ovaj put romska zajednica neće se zadržati samo na tome da daje podršku pojedinim listama ili da poneki Rom bude na listi kako bi se zadovoljili uvjeti koje Ustavni zakon propisuje o broju predstavnika nacionalnih manjina u većini. Ne, na ovim izborima će i same romske zajednice formirati kandidacijske liste i natjecati se u izbornoj utrci kako bi dokazale da se i same mogu organizirati i dobiti predstavnike u većini općina i gradova. Politička participacija također je jedan od način bolje integracije u društvu, jer kao što se posvuda, po Hrvatskoj pojavljuju nezavisne liste koje za cilj imaju poboljšanje uvjeta na svojim područjima koje često obuhvaćaju tek pojedina naselja ili kvart tako da će ovaj put imati i Romi. Jer ako čelnici pojedinih jedinica lokalne samouprave odbijaju i vraćaju novac u državni proračun samo zato što je trebao uređivanje romskih naselja onda će stanovništvo tih istih naselja pokušati se samo izboriti kroz sudjelovanje svojih predstavnika u vijećima općina i gradova na način da se u lokalne proračune uvrste i projekti za romska naselja. Kad govorimo o romskim naseljima htio bih se vratiti na temu popis stanovništva. Kao što znamo u dosta, šezdesetak romskih naselja vladaju loši uvjeti i mjesta su to u kojima ima puno problema. I stoga smatram da je neophodno da zajedno sa popisivačima u naselju idu i romski pratioci, odnosno osobe koje će popisivačima pomoći u poslu jer smisao popisivača stanovništva je da se dobiju što vjerniji podaci o stvarnom broju osoba. U romskim naseljima ima i puno pasa koji su nezbrinuti i lutaju. Na tome se radi i putem projekta čipiranje i cijepljenje pasa koje provodi Ministarstvo poljoprivrede i Državni inspektorat. No, još uvijek je puno pasa koji predstavljaju opasnost. Uzevši u obzir i jezičnu barijeru gdje dio Roma ne govori hrvatski i gdje je dio Roma nepovjerljiv mišljenja sam kako bi osoba koja govori njihov jezik pomoglo da se te prepreke lakše savladaju. Roma je prema popisu iz 2001. bilo manje od 1000 u Hrvatskoj, a već 2011. bilo ih je preko 16000. Uvjeren sam kako ćemo nakon ovog popisa imati od 30 do 35000 ljudi koji će se izjasniti kao Romi ako ne možda i više. Takav skok brojki nije samo zbog visokog nataliteta ili zato što se od tada doselilo puno Roma, već zato što se sad ljudi manje srame reći da su Romi i to je pozitivno i to je dobro jer je pokazatelj da se društvena klima ipak mijenja. U našoj zemlji kao što je poznato već dugi niz godina pada broj stanovnika. Prilikom osamostaljenja u Hrvatskoj je bilo oko 4 milijuna i 700 tisuća dok ih je sad oko 4 milijuna. Te brojke dokazuju ono što i sami osjetimo, a to je da Hrvatska ima sve manje stanovnika u pojedinim područjima i da stanovništvo stari. No unatoč poreznoj demografskoj situaciji imamo političke opcije koji ističu kako se Roma previše rađa i kako će uskoro u nekim dijelovima Hrvatske Hrvati biti manjina. Da utješim sve takve nema bojazni da će Romi prevladati nad Hrvatima niti išta toga slično. Jedino što Romi traže jeste da ih se tretira kao i ostale, ništa manje, niti išta više od toga. Stoga u zemlji u kojoj imamo pad broja djece i stanovnika ne vidim kako bi netko nekog ugrožavao time što ima više djece od prosjeka, osim ako ne gledate kao pojedini ugledni demografi da prizivate demografsku obnovu ali samo pod uvjetom da se rađaju hrvatska djeca. Zaključno želim reći da ću zajedno sa Savezom Roma u RH KaliSara voditi snažnu kampanju da se što više Roma izjasni kao ono što stvarno i jesu. Iskoristit ću stoga i ovu priliku da pozovem Rome da budu ono što jesu, budi Rom, budi čovjek. … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Sljedeća rasprava je Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista uvaženi zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajnice, poštovana ravnateljice Zavoda za statistiku. Evo živimo u 21. stoljeću u vremenu kada gotovo svaka obitelj na području RH ima jedan ili dva automobila. Živimo u vremenu kada gotovo svaki punoljetni stanovnik, ali i veliki dio maloljetnih ima jedan ili dva mobilna uređaja. Živimo u vremenu kada gotovo svako kućanstvo u RH ima pristup Internetu. Živimo u vremenu kada putem sustava e-građanin u svega nekoliko sekundi možemo doći do bitnih relevantnih podataka i dokumenata koji su nam potrebni. Međutim unatoč tome što smo u tehnološki razvijenom vremenu, unatoč tome što smo već evo 8 godina punopravna članica EU jednu banalnu stvar nismo u mogućnosti riješiti. A to je odgovor na pitanje koliko nas ima. I nisam dobio danas odgovor od vas cijenjeni državni tajniče koliko nas ima u Zagrebu, u Rijeci, u Splitu, u Vukovaru, Dubrovniku, Iloku, Bapskoj, Lovasu, koliko nas ima u RH? Kratko i jasno pitanje, a odgovora nema. Zašto nema? Zato što nekome ne odgovara pokazati pravo stanje u državi. Kome ne odgovara? Pa onima koji su odgovorni za upravljanje s hrvatskom državom jer kada bi se pokazalo pravo stanje netko bi morao poduzeti i preuzeti odgovornost za gubitak stanovništva od preko 10% u zadnjih nekoliko godina. Ovako ovaj popis stanovništva će postati samo još jedna brojka, jedna politička igra, jedna statistička igra, a ne stvarno stanje na terenu. Nažalost, popisi stanovništva u staroj Austrougarskoj su bili točniji, precizniji nego popisi stanovništva u Hrvatskoj 2021. godine. Evo vam nekoliko primjera, 2011. godine po popisu stanovništva Vukovarsko-srijemska županija je imala nekih 180.000 stanovnika. Danas ima po svim procjenama oko 150.000. 180.000 nije imala ni prije 10 godina. Na 10-tke tisuća fiktivno prijavljenih su se vodili u ovoj kategoriji. Grad Vukovar po tom popisu 27.683 stanovnika, po svim pokazateljima kojima mi raspolažemo u gradu Vukovaru u gradu ima negdje oko 22.200 ljudi. Ni prije 10 godina grad Vukovar nije imao tih famoznih gotovo 28.000 stanovnika. Ali očigledno nekome ovakvi podaci odgovaraju jer na temelju lažnih podataka neki mogu ostvariti i određena prava. Ovaj popis je postao politička kategorija jer su prošle godine upravo predstavnici manjinskih klubova zatražili da u zakon uđu sukladno broju stanovnika određenom gradu i općini i popisivači u tom omjeru što znači da ne vjeruju u sustav, što znači da postoji opcija direktnog miješanja u sam popis stanovništva. Iako su amandmani odbijeni rečeno je da će isti biti prisutni u tom omjeru prilikom samog popisivanja. S druge pak strane sami popisivači niti su dovoljno osposobljeni, niti imaju određene ovlasti, moraju upisati sve ono što im je rečeno prilikom obilaska određenog kućanstva, bilo to 5, 10 ili 15 pa ponekad i 20 fiktivno prijavljenih osoba. Pa vi u gradu Vukovaru sukladno zadnjem popisu i popisu birača imate određene adrese koje ne postoje u gradu Vukovaru, kućne brojeve koji u tim ulicama jednostavno ne postoje, a imate tamo prijavljene birače, a ujedno time i stanovnike. To su nažalost pokazatelji popisa stanovništva. I umjesto da uvedemo red kako bi mogli napraviti jednu pravu strategiju gospodarskog razvoja, turističkog razvoja, razvoja poljoprivrede, sigurnosnog razvoja na temelju tog broja stanovnika kojeg, s kojim raspolažemo na temelju struke koju imamo u RH mi stvaramo ponovno jedan lažni popis i gajimo jedne, jednu lažnu nadu i bježimo time od daljnjih problema. Evo, ja se nadam iako sumnjam da će ovaj popis ipak biti puno, puno kvalitetniji nego onaj prije 10 godina i da se neće pretvoriti u jednu političku kategoriju. Hvala vam lijepa.
U ime predlagatelja uvaženi državni tajnik, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo da ne bi bilo da je vrijeme otišlo, a da odgovori nisu dani na nekoliko stvari sada ste poštovani zastupniče spomenuli, možda se nismo dobro razumjeli ja sam mislio da pitate vezano za prošle podatke 2011. godine kada je bilo popisano 4 miliona 437 tisuća 460 stanovnika, međutim sad sam shvatio da vi se referirate na procjenu koja se radi dakle s 30.6. prošle godine procjena kretanja stanovništva odnosno brojka je 4 miliona 47 tisuća stanovnika. Što se tiče ostalih pitanja vezano za same predviđena sredstva, dakle za sam Državni zavod za statistiku je 163 miliona 58 tisuća, a 14 miliona je za Državnu geodetsku upravu, dakle to je onih ukupno 177 miliona. Zašto toliko više? Nisam htio napamet govoriti, dakle prije svega najveći naravno iznos ide na sam, same popisivače i njihove naknade, međutim ono što je novo i što je razlog tog povećanja je nabavka barem 8.000 elektroničkih uređaja dakle laptopa koji će se služiti upravo sami popisivači i naravno uređenje prostora i samih ulaganja u informatizaciju i mogućnost obrade tih podataka gdje sveukupno dolazimo do iznosa od preko 50 milijuna kuna dodatnog troška. Ono što mogu napomenuti samo da svi ti laptopi koji budu nabavljeni za ovu prigodu odnosno za potrebe popisa stanovništva bit će proslijeđeni nakon popisa Ministarstvu znanosti i obrazovanja, dakle da se koriste u obrazovnom sustavu. Što se tiče pitanja oko interneta, nakon ako sam dobro razumio da se uvaženog zastupnika Petrova da se pitaju određena pitanja iz poljoprivredne sfere pa među ostalim naveo je i određena pitanja vezana da li mu se u imovini određena stoka ili ne, to je čisto metodološko pitanje ili kako bi se razgraničilo ruralno stanovništvo od neruralnog stanovništva, a Internet pitanje metodološki nema neku svrhu odnosno statistički s obzirom da je to nešto što se iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu mijenja tako da nama nešto što se iz mjeseca u mjesec, iz godine u godinu mijenja tako da nama već za dvije godine ne bi ni značio ništa podatak koliko je tada bilo korisnika interneta 2021., kao što nam ništa ne bi značio niti podatak iz 2011., a ti podaci se prikupljaju na drugi način tijekom godine i svake godine se obnavljaju. Mislim da sam time zapravo rekao sve, onaj dio što sam ostao dužan iz samog uvodnog obrazlaganja. Evo zahvaljujem.
Imate nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče u ovom dijelu u vezi ankete u samom upitniku vezano za popis stanovništva da ne treba biti podataka o internetu, o spajanju na 5G mrežu tu se ne bi složio s vama. Naime, radi se o tome da se u javnosti vode velike rasprave o tome da li uvoditi 5G mrežu, da li je to zdravo, da li nije zdravo. Tu ste mogli prikupiti podatke o tome da li je netko zainteresiran za 5G mrežu, da li se želi spojiti na 5G mrežu, da li ima optiku na svojoj kući, da li koristi i koliko koristi uređaja u kući za spajanje na Internet, čime se bavi. Možete prikupiti samu stvari koje su vam korisne, koje su vam korisne za budućnost naše djece, za budućnost za nove generacije koje žele raditi preko interneta koje žele se baviti e-poslovanjem, a ovdje nećemo dobiti te podatke. A nakon toga kada se ti podaci jedanput prikupe samo je potrebno pratiti podatke o tome da li se spojilo određeni broj domaćinstava na optiku ili nije i znat ćemo točne podatke. Sada ne znamo ništa.
Odgovor.
Zahvaljujem. Dakle možda se nismo razumjeli. Nije odgovor da to nisu potrebni podaci ili bitni. Samo je odgovor da se ti podaci prikupljaju na drukčiji način. Znači mi ovdje moramo biti i efikasni i ako imamo određene metodologije prikupljanja podataka koji su mimo samog popisa, onda njih koristimo i ne dupliramo se sa popisom. Dakle, te podatke oko pristupa priključka internetu se ažuriraju maltene na mjesečnoj razini i oni su dostupni. Tako da nije potrebno popisom stanovništva ih ponovno utvrđivati s obzirom da je to sami podatak korisnika priključaka se mijenja iz dana u dan tako da slažemo se da su oni bitni. Ali imamo te podatke to je ono što je najbitnije i ne moramo trošiti resurse i sredstva da ih dobivamo na jednom presjeku na dan 31. 08. 2021., jer za 3 godine nam oni ništa neće značiti ako ih danas potpišemo.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče vezano uz ovaj probni popis stanovništva za koji ste evo svoju suradnicu provjerili da li je obavljen, koliko je zapravo stanovnika obuhvaćeno tim popisom? Koliko je popisivača bilo uključeno? I kako ste ih birali s obzirom da javni poziv ide tek u travnju? I jedna stvar mi je nejasna u postojećem zakonu. Obzirom da je 177 milijuna sada predviđeno sredstava, a tamo kaže da su jedinice lokalne i područne regionalne samouprave dužne na zahtjev Zavoda i bez naknade osigurati prostor korištenja opreme i drugih sredstava potrebnih za provedbu aktivnosti popisa. Koje su to situacije kada oni bez naknade moraju, a sredstva su kao osigurana? Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem. Na prvi dio vašeg pitanja, 5 tisuća stanovnika je bilo obuhvaćeno probnim popisivanjem. Što se tiče samog prostora ovdje što smo predvidjeli sredstva to se odnosi na prostore Državnog zavoda za statistiku koji će biti potrebni kako bi i uređenje i informatičko opremanje kako bi se ti svi podaci mogli zajedno sa informatičkom službom na jednom centralnom mjestu kada govorimo o serverima, kada govorimo o zaštiti tih podataka obraditi. Ovo što se tiče jedinica lokalnih samouprava to se odnosi na ove hajmo tako reći ispostave popisne odnosno županijske uprave gdje će biti svaka županija imati svoje već postojeće prostore odnosno organizirani sami popis kao što je i slučaj kod samih izbora kada se koriste upravo isto njihove i općinske prostore, gradska i županijska za samu provedbu izbora.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovani državni tajniče danas su neki od zastupnika iznijeli svoje bojazni oko toga da će se građani koji ni ne žive u Hrvatskoj putem sustava e-građani sami popisati i da će se kod popisivanja od strane baš službenih popisivača da će se prijaviti ljudi kao da žive u Hrvatskoj koji doista ne žive. Kako bismo imali najtočnije i najbolje podatke moguće da li je vlast pripremila neke metode kojima će se tome doskočiti kako bismo doista imali najtočnije moguće podatke?
Odgovor.
Zahvaljujem. Dakle ja ću samo ponoviti da će popisom biti obuhvaćene sve osobe koje su u referentnom trenutku popisa dakle 31. 08. 24 sata budu nalazile na području RH. Dakle ali i u ukupan broj stanovništva ulaze i one osobe koje će boraviti ili imaju namjeru boraviti u Republici Hrvatskoj najmanje godinu dana. To je standard međunarodni i u skladu sa EUROSTAT-om. Što se tiče same provjere naravno svi će se provjeravati iako moramo napomenuti da je kao i do sada i standard je svjetski i europski da se temelje ovi podaci statistički na temelju izjava. Ali sami podaci su uvijek apsolutno će se i metodološki provjeravati. Ali prije svega i administrativno što se tiče svih podataka koji su dostupni iz drugih izvora dakle što se tiče adrese prijavljene, samo OIB-a i ostalih podataka koji su dostupni kroz druge sustave.
I posljednja replika uvaženi zastupnik Nikola Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče kao što smo čuli do sada popis stanovništva je izuzetno bitan iz niza aspekata, a nama u Gradu Vukovara još i više s obzirom da smo 2011. godine dakle opekli se na nekim stvarima i zato izražavamo zajedničku bojazan i kolega evo Pavliček što je rekao i ja osobno da on mora biti transparentan, točan i pouzdan. Vjerujem da iz toga razloga je i uključena Državna geodetska uprava dakle koja će dostaviti sve kućne adrese koje će već biti upisane automatski u upitniku. Dakle upisivači neće moći mijenjati adrese. Isto tako postojat će i kontrolori i instruktori koji će to sve pregledavati. I ono što je bitno za reći, dakle i sami popisivači ali i oni koji će davati izjave to rade pod materijalnom i kaznenom odgovornošću, a popisivači će prije svega biti svi oni koji su obučeni, pa između toga kod nas tako i hrvatski branitelji.
Odgovor.
Zahvaljujem. Samo bi nadopunio ono što se i u raspravi vezano potaknulo pitanje, što se tiče samih potresom pogođenih područja. Metodološki će se upitnik prilagoditi i da ima i tu mogućnost privremeno ajmo tako reći iseljenih, koji će upravo zbog ovoga ko što ste vi rekli već propisane adrese koje imaju biti nađeni i zatečeni na drugom prostoru upravo iz ovog razloga. Tako da vjerujemo da će biti maksimalno to prilagođeno da dobijemo što točnije i preciznije podatke.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ravnateljice sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa ovaj prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova u RH za 2021.g. klub HDZ-a će podržati i veseli me čuti da tu nema nikakvih problema pa da će to najvjerojatnije jednoglasno biti usvojeno u HS-u u petak. Znamo zbog znatno pogoršane epidemiološke situacije u posljednja tri mjeseca prošle godine, a dodatno otežano situacije posebno na području Sisačko-moslavačke pa tako i Karlovačke i Zagrebačke županije zbog potresa koji su se dogodili 28. i 29. prosinca, a nadalje i epidemiološke situacije u ovoj godini koja je i dalje nepovoljna neophodno je odgoditi popis stanovništva, kućanstva i stanova. Popis se provodi na punom obuhvatu stanovništva te je potrebno voditi brigu o potpunoj suradnji i uzajamnom povjerenju stanovništva i sudionika popisivanja što je u ovakvoj situaciji otežano. Kako je izričita preporuka Stožera civilne zaštite bila da se zbog epidemiološke situacije odgodi probni popis time je bilo neophodno odgoditi i sam popis. Zbog teške situacije odgođen je popis u brojnim zemljama Europe i svijeta pa tako s proljeća kao i mi na jesen je odgodio to Portugal, Grčka, Bugarska, Rumunjska, Cipar, Sjeverna Makedonija, Srbija, Rusija itd., a neki su čak to odgodili za 2022.g. kao što je Škotska, Njemačka, Irska, Ukrajina. Naime, probni popis je planirao DZS provesti od 10. do 22. prosinca prošle godine u 4 županije i Gradu Zagrebu oko 5.000 kućanstava i oko 12.000 je trebalo biti obuhvaćeno tim probnim popisom. Ono nam je neophodno zbog testiranja novog načina prikupljanja podataka koje je samo popisivanjem popunjavanje elektroničnih upitnika prijavom u sustavu e-Građani te pomoću prijenosnih računala uz angažiranje popisivača, a vidjeli smo na kritike koliko se sredstava troši da smo dobili odgovor državnog tajnika da brojna ta računala i sredstva koja će se izdvojiti za ta računala će nakon toga biti dodijeljena školama. Odgoda probnog popisa posljedično je značilo i odgodu ovog popisa jer je potrebno vremensko razdoblje između dva popisa da bude bar nekoliko mjeseci zbog potrebe testiranja same metodologije. Naime, u nadolazećem popisu građani će po prvi put biti pitani od civilnim žrtvama Domovinskog rata te o vjerskim zajednicama, a ta nova pitanja trebaju se i posebno testirati kako bi se provjerila njihova jasnoća, razumljivost te analizirala kvaliteta prikupljenih podataka. Vrlo bitne su i povratne poruke od građana koje ćemo dobiti prilikom probnog popisa, a koje će biti prikupljene on line obrascima od građana koji će se samo popisivati te usmenom porukom koju će priopćiti popisivačima. Sami građani mogu najbolje ukazati na nedostatke u pripremi popisa, posebno one koje se odnose na aplikaciju i metodologiju. Ovaj popis po prvi put u povijesti naše zemlje radit će se na digitalni način što je i strateški cilj službene statistike, modernizacija, digitalizacija te unapređenje načina prikupljanja podataka. U skladu s preporukama Stožera civilne zaštite, a slijedom svega navedenog DZS je donio odluku o odgodi i probnog popisa i ovaj prijedlog imamo zakona gdje umjesto referentnog trenutka 31. ožujka 2021. imamo sad novi 31. kolovoza ove godine, popisivanje kao što smo vidjeli provodit će se u dvije faze. Prva faza umjesto 1.do 10.travnja predlaže se obaviti između 13. i 26. rujna ove godine, tada će se vršiti samostalno popisivanje stanovništva kroz sustav e-Građani dok bi ona druga faza bila najavljena od 16. travnja do 7. svibnja, sada se predlaže od 27. rujna do 17. listopada i tada imamo popisivanje putem osobnog intervjua od strane popisivača, a i mamo i mogućnost za produljenje tog roka do 29. listopada. Nadalje, propisuje se da će u slučaju nemogućnosti provođenja popisa utvrđenim rokovima uslijed pojave posebnih okolnosti nove rokove moći utvrditi Vlada RH posebnom odlukom koja će biti potom objavljena u Narodnim novinama, a posebne okolnosti podrazumijevaju događaj ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a ugrožava živote i zdravlje građana ili imovine veće vrijednosti. Ovim prijedlogom također imamo i predviđa se da se do 31.kolovoza neće mijenjati nazivi granice i područja prostornih jedinica, također Državna geodetska uprava podnosi izvješće HS-u o obavljenim poslovima i utrošenim sredstvima do 15.studenog ove godine. Popis stanovništva je pravno uređeno prikupljanje statističkih podataka o svakom pojedinom pripadniku stanovništva određene države ili područja i građani po upitniku pružaju informaciju o sebi a popis je statističko sredstvo koje koriste države u razne svrhe. To je najopsežnije i najsloženije statističko istraživanje s obzirom na brojnost obuhvaćenih jedinica, te najbogatiji izvor podataka o stanovništvu neke zemlje što nam je nužno za gospodarske, socijalne, demografske, razvojne i druge politike te različita znanstvena istraživanja. Kvalitetno planiranje i odlučivanje može se provoditi samo na temelju službenih kvalitetnih statističkih podataka i ti podaci ne služe samo za analizu utvrđenog stanja već kako bi mogli i usporediti i vidjeti određena kretanja, a i donijeti prognoze za naredni period. U primjeni popisa primjenjuju se i preporuke konferencije europskih statističara za popise stanovništva i stanova, a glavna svrha navedenih preporuka je upravo davanje smjernica u planiranju i provedbi popisa radi bolje međunarodne usporedivosti podataka. Za definiranje ukupnog stanovništva kao što sam i u replici rekla primjenjivat će se koncept uobičajenog mjesta stanovanja u skladu sa Uredbom iz 2008. godine koji se već primjenjivao na popisima 2001. i 2011. godine. Različitim uredbama utvrđuju se zajednička pravila u prikupljanju podataka, ali i definicije i klasifikacije koje su zemlje članice obavezne primjenjivati radi međunarodne usporedivosti podataka. RH je tako dužna prema EUROSTAT-u dostaviti odgovore na brojna pitanja propisana uredbom i možemo reći da ta pitanja i preporuke čine u biti 80% upita i podataka a ostala pitanja su nacionalno određena i brojne podatke imamo i dobijamo anketnim istraživanjem. U ovom popisu se predviđa i planira angažirati oko 9 i pol tisuća sudionika za provedbu na terenu za razliku od 2011. godine kada je bilo 17 i pol tisuća, a 2001. čak 25 000 popisivača. S obzirom da će sada biti moguće i preko sustava e-građani obaviti taj upis. I kao što sam rekla još jedanput kažem da će ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova u RH klub Hrvatske demokratske zajednice podržati, a vjerujem i svi ostali klubovi. Hvala.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta uvaženi zastupnik Ivan Penava.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče i ravnateljice Državnog zavoda za statistiku, poštovane kolegice i kolege. Prvo vezano za samu proceduru i ovaj hitan postupak moram reći i u kluba da smo protiv takve prakse iako je ona omogućena naravno Poslovnikom Hrvatskog sabora ipak ću i navesti odredbu tog istog članka 204. stavak 1. gdje se kaže iznimno i kada to zahtijevaju osobito opravdani razlozi. Naprosto ću se pozvati na mišljenje Ustavnog suda iz 2013. koji je definirao, dao ovakve prakse naprosto onemogućavaju javnu raspravu i guše duh parlamentarizma u Hrvatskom saboru i da ih treba izbjegavati. Ono što vezano za popis koji je meritum i na što ću se zapravo osvrnuti i naravno u obraćanju Hrvatskom narodu i naciji i reći da odmah u startu obrišemo svi skupa iluzije da će ovaj popis biti objektivan. Zašto? Pa naprosto evo vidjelo se to već i u stavovima mnogih mojih prethodnika koji govore da će ovaj popis biti jednak po metodologiji i onom prethodnom osim u ovom dijelu koji se tiče mogućnosti obavljanja popisivanja elektronskim putem. Zašto je to tako trebamo se svi skupa pitati. Odgovor vam leži u jednoj jednostavnoj činjenici zato što se u Hrvatskoj zakon koji se bavi popisom stanovništva, ali jednako tako Izborni zakoni ne donose s ciljem utvrđivanja točnog i objektivnog broja stanovnika ili rasporeda snaga po principu jedan čovjek, jedan glas, po onom principu jednakosti i ravnopravnosti. U Hrvatskoj se zakoni ne donose radi istine nego radi manipuliranja brojem ljudi i brojem glasova. Zakoni se donose na ovakav način kako bi se mogao namještati rezultat što je protivno interesima svakog Hrvata i svakog građanina ove zemlje. Taj postupak naravno je nama poznat, on se naziva politički inženjering ili tehno demokracija. Ja ću na dva recentna primjera navesti o čem se radi. Jedan je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnim izborima koji je izglasan 15. prosinca na temelju ono što je meritum stvari prijedloga SDSS-a gospođe Jeckov od 9. Prosinca gdje je zapravo putem amandmana osigurala SDSS-u glasove za koje zapravo nema pokriće i na koje nema pravo. Naravno vladajuća koalicija koju čine SDSS i HDZ je to i usvojila. U najkraćim crtama na primjeru grada Vukovara nekada je SDSS na izborima u gradu Vukovaru osvajao redovnim putem sedam vijećničkih mandata. Na prošlim izborima i na ovim mu to neće poći za rukom. Maksimum čem se može nadati što je bilo 2017. su dva vijećnička mandata i tu rupu je trebalo nadomjestiti. Nije bio dovoljno dobar način kako je to išlo do sada da po dontu upadaju pripadnici srpske nacionalne manjine i stranaka koje su ih imale na listi, nego se izravno na ovako jedan prljav, ružan način gledalo izmijenjati volja svih građana grada Vukovar i dati naprosto mogućnost da u zasebnom ciklusu po drugi put određena skupina ljudi izlazi i glasa za istu stvar za koju su već jednom glasali. Naravno dolazimo do ustavnog prava zastupljenosti nacionalne manjine pa i u Gradskom vijeću grada Vukovara koja se bazira i koja nas dovodi do famoznog popisa stanovništva. Baza za zastupljenost, participaciju u gradskom vijeću ili općinskim vijećima ili županijskim skupštinama, a na kraju krajeva i u saboru je popis stanovništva. Popis stanovništva kojeg uporno 10 godina prokazujemo, dokazujemo, krive brojke, pozivamo se doduše na različite baze podataka koje nisu sam popis stanovništva ali koje govore o broju učenika u konkretno Vukovaru srpske nacionalne manjine koji su na 19% naravno po popisu stanovništva gle čuda pripadnika srpske nacionalne manjine je 35%. Govorimo o upisu u prvi razred osnove škole gdje na temelju drugih baza podataka treba taj prvi razred temeljem Zakona o osnovnoškolskom obrazovanju upisati 320 djece, a upisuje ih 240, 40% djece nema i nitko se ne pita gdje su. Da bi na matičnom odboru, saborskom Odboru za lokalnu i područnu samoupravu uslijed svih tih argumenata upravo i od predstavnika Državnog zavoda za statistiku čuli, evo kolegi Bauku će biti novost možda nije znao za to, čuli da Državni zavod za statistiku zna da je popis iz 2011. netočan u gradu Vukovaru. Pazite apsurda, na temelju tog popisa iz 2011. 10 godina je grad blokiran, određene stranke uživaju povlastice, ljudi koji ne bi trebali zauzimati određena mjesta i crpit iz njih određena prava to rade. Na temelju laži i opsjene. Opsjene za koju sam dugo mislio i evo možda i neka isprika da je generirana od strane SDP-a tek mi se sad nakon 10 godina događa deja vu i uviđam da je i 2009. i '10. netko drugi bio na vlasti i donio te zakone i proveo popis u svibnju 2011. da bi objava rezultata dočekala nekog drugog. I sada srljamo pod navodnicima, a zapravo planski radimo ono što vladajuća koalicija SDSS-a i HDZ-a radi ciljano i ja ću vam reći i javnosti i javnost zapravo upoznati zašto ovaj popis ne može biti objektivan. Tu je jedna vrlo jasna odredba koju na kraju krajeva i iza koje sam Državni zavod za statistiku stoji i kaže popisivači neće i ne smiju provjeravati vjerodostojnost podataka. Druga stvar osobom će biti obuhvaćene citiram osobe koje će boraviti ili imaju namjeru boraviti u RH najmanje godinu dana. Ma kako ćete to utvrditi i temeljem čega tko ima namjeru boraviti u RH? I na kraju postoje prekršajne odredbe za davanje lažnih podataka u iznosu od 2 do 5 tisuća kuna, pitam vas kad smo konstatirali da je netočan popis u proteklih 10 godina na snazi u RH je li itko odgovarao temeljem lažnih i nevjerodostojnih podataka? Nije. Što je vladajućoj koaliciji bilo na umu vezano za popis stanovništva podsjetiti ću na izjavu gospodina Branka Bačića od 27.2.2020. nakon održanog koalicijskog sastanka, gdje je nakon sastanka vladajuće koalicije citiram SDSS i HDZ izjavio da će se u vezi sa Zakonom o popisu stanovništva voditi računa da popis na područjima gdje su koncentrirane nacionalne manjine rade popisivači koji dolaze iz redova nacionalnih manjina. Narod kaže ne pada snijeg da prekrije brijeg već da zvijeri otkrije trag. Legitiman politički stav iako se s njim ne slažem, ali treba ga ponoviti. Ono što je meritum popisa stanovništva što treba javno reći, glasno i jasno to su podaci o popisu stanovništva upravo Državnog zavoda za statistiku i ja sam ih pokupio iz Biltena Hrvatske gospodarske komore, baziraju se na popisima iz 2001., 2011. i procijeni polovice godine kako ste rekli 30.6.2019. i oni vam iznose slijedeće podatke. Brutalne podatke. Osječko-baranjska županija u tih 18 godina je izgubila 57.833 stanovnika. Vukovarsko-srijemska županija 53.783 stanovnika to vam je cjelokupni Domovinski rat puta tri. S 205 tisuća na 151 tisuću. Pričat ćete i svi ćemo slušati o milijardama kuna, nažalost među 5 slavonskih županija uspjelo se ubaciti i Sisačko-moslavačka, Bjelovarsko-bilogorska i Karlovačka županija sa katastrofalnim podacima, a za sam kraj reći ću nešto što se očito sakriva od javnosti. Po tim istim podacima Ličko-senjska županija je prije 2 godine dakle bila na 44.625 stanovnika, Požeško-slavonska na 66.256 stanovnika i Virovitičko-podravska na 73.641 stanovniku [[Upadica: Vrijeme.]] cijela županija. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, dakle u godini smo kada je na redu popis stanovništva. I logično je s obzirom na ove sve uvjete u kojima danas živimo, uvjete pandemije da se i ovi datumi i plan održavanja popisa stanovništva pomakne, tako da u tom pogledu nemamo ništa protiv micanja ovih datuma. Međutim, ovdje ću malo govoriti o uopće tehnikama popisa stanovništva danas, evo u 21. stoljeću uz uvjete i tehnologiju s kojom živimo. Mi smo zemlja koja kad pitate ne znamo koliki je broj zaposlenih u javnom sektoru, ne znamo koji nam je broj birača na popisu birača ima i nema mrtvih itd., ne znamo koliki nam je broj iseljenih ljudi, gdje žive. Ustavni sud nam je utvrđivao broj birača, pa se ono pitamo možemo li i ovaj popis stanovništva obaviti tako da se obratimo i Ustavnom sudu. Kažu ovdje dakle da je popis stanovništva, kućanstava i stanova, najsloženiji i najopsežnije statističko istraživanje kojega, je li, organizira, vodi, Državni zavod za statistiku, a kako sam našla, je li, podatak da je za provedbu popisa 2021. država je dakle osigurala 177 milijuna kuna. Provodi se dakle svakih 10 godina, ovo nam je četvrto po redu popisivanje stanovništva od samostalnosti Hrvatske i obavlja se dakle, popis prema demografskim, ekonomskim, obrazovnim, migracijskim i ostalim obilježjima kao i podaci o kućanstvima, stanovima te o njihovim obilježjima i ovi podaci dobiveni na ovaj način trebali bi dakle poslužiti za određivanje gospodarske i demografske strategije u našoj zemlji. Novina ovogodišnjeg popisa je to što će se obavljati u dvije faze. Prva faza je planirana vršiti kroz elektronički sustav e-građani, dakle ljudi bi se samopopisivali, je li, sebe i svoje ukućane, a u drugoj fazi oni koji ne žele na taj način ili ne mogu, nemaju mogućnosti, u drugoj fazi to će obaviti popisivači na terenu i kako smo našli podatak, trebalo bi biti angažirano negdje oko 10 tisuća ljudi na terenu, što popisivača, kontrolora, instruktora, koordinatora i slično. Dakle, ono što mene kao nekoga, evo, tko se cijeli profesionalni život bavi IT-em, 25 godina iskustva u IT-u, dakle zanima me sama tehnika i proces popisivanja stanovništva, a u skladu s time onda i ovi troškovi, zato sam evo i postavljala ova pitanja na uvodu. Dakle, kako u 21. stoljeću izgleda popis stanovništva u Hrvatskoj? Smjernice i preporuke Eurostata, krovnog statističkog tijela Europske unije preporučuje da zemlje članice stvore preduvjete da nakon ovog popisa 2021. godine ključne demografske podatke Eurostatu se dostavljaju na godišnjoj razini, ne svako 10 godina. Zbog toga bi trebali imati ažuran, tzv. administrativni registar stanovništva i administrativni registar zgrada i stanova kako bi mogli dostavljati godišnje podatke o broju i strukturi stanovništva i kućanstava u Hrvatskoj. Registar stanovništva bi tako sadržavao podatke o kućanstvima od broja članova kućanstava, spola, zanimanja, bračnog obiteljskog stanja, do nacionalnosti i drugih odrednica, a registar zgrada i stanova bi trebao imati podatke o svakom stanu u zgradi, razmještaju soba, kuhinja, kupatila i to bi se, dakle mijenjalo pri svakom renoviranju stana ili kuće. Isto tako kaže se da u Hrvatskoj pri Ministarstvu unutarnjih poslova ili u drugim ministarstvima, institucijama, drugim tijelima državne i lokalne vlasti već dijelom postoje takvi registri, a u odgovoru na primjedbu iz javne rasprave o tom registru stanovništva kaže se da Zavod za statistiku nije nadležan za uspostavu tog registra stanovništva, ali podupire njegovu uspostavu. U Europskoj uniji dakle još podatak, samo Irska, Ujedinjeno Kraljevstvo, Francuska i Hrvatska nemaju takve administrativne registra, a najažurniji, najtočniji su u skandinavskim zemljama. One države koje imaju registre provode popis stanovništva sukladno podacima koje iz njih dobiju, a klasični popis stanovništva rade uz Hrvatsku, još Bugarska, Rumunjska, Slovačka i Mađarska. E sad, u današnje doba digitalizacije, novih tehnologija, mogućnosti koje nam tehnologija pruža, popis stanovništva ne bi trebao biti nekakav dugotrajan proces u kojem se podaci prikupljaju sad mjesecima, kasnije obrađuju godinama, već današnja tehnologija pruža mogućnost da osim što građani mogu koristiti ove alate, tipa e-građanin da onda i na terenu popisivači koriste alate, tablete, slične uređaje, ovdje smo čuli nabavit će se laptopi koji će se onda dostaviti Ministarstvu znanosti, obrazovanja, dakle ta tehnologija omogućuje da podatke odmah punite u baze podataka i da sama obrada je skraćena na najmanju moguću mjeru, odnosno da je trenutna, dakle, ono kako se upiše na terenu navečer imate podatke s terena. E sad, zašto projekti traju godinama, zašto nam svi registri, baze podataka u državi nisu povezane, sve podatke ne dobijemo na jedan klik? Zašto imamo mrtve na popisima birača, zašto nam OIB nije dovoljan podatak za ovakve stvari, dakle za sve državne institucije, zašto država od nas traži podatke koje već ima? Rodne listove, prebivališta, domovnice, potvrde o državljanstvu itd., je li, koliko puta su vas to pitali iako to već imaju u svojim registrima podatka, dakle kad ćemo konačno postati država bez papira, najavljivala se ovdje, evo mislim da je i, kako nije, država bez papira najavljivala se, smije se gospodin Bauk, a najavljivao je kolega, bio je državni tajnik iz Carneta, dakle najavljivao je državu bez papira, evo i u doba vaše vlasti, pa nikako evo da doživimo tu državu bez papira. A vjerojatno zato što eto iskorištavamo priliku, pa uvijek se negdje malo ušićari, pa se zaposli ljudi na nekim bespotrebnim poslovima, pa se onda i IT rješenja skupo i preskupo plaćaju pa se i laptopi naručuju koji su i ne znam tri puta skuplji nego ne znam tableti ili pametni telefoni itd. U listopadu 2014. godine konačno izvješće o ukupnim troškovima popisa iz 2011. godine, dakle popis stanovništva te godine je koštao 117 milijuna kuna, dakle evo po najavama sad je 177 znači 60 milijuna više. Ovdje smo čuli od državnog tajnika kao nabavit će se laptopi je li to baš opravdava cijenu obzirom da je i 830.000 podatak dakle da je oko 830.000 ljudi koristilo barem jedanput e-građani, a i kažem drugi registri i druge baze podataka u državi sadrže većinu podataka koji se traže ovim popisom stanovništva. Dakle, danas evo postoji podatkovna znanost ili Data science, postoje stručnjaci koji barataju čak evo i malo bolje da upotrijebite i Excel, tablične kalkulatore ako ne neke baze podataka kompliciranje. Dakle u doba podatkovne znanosti valjalo bi povezati sve te registre u državi koje država ima na razno raznim stranama i pokupiti većinu ovih podataka koja se kupi na ovaj način. A ovdje smo čuli evo postavlja se i pitanje odnosno popisivači zapravo popisuju podatke temeljene na izjavi onoga koga popisuju ne provjeravaju vjerodostojnost. Pa tako čovjek kad mu dođete doma ili evo preko e-građanin kad upiše dakle može dati izjavu dakle o bilo čemu. Može se deklarirati kao ne znam bilo je u popisima i Eskima i ne znam razno raznih nacionalnosti, dakle one podatke nitko ne provjerava vjerodostojnost. Čuli smo na Odboru za financije da se to radi nekakav cross reference s drugim bazama i neki dio provjere podataka ipak postoji, ali kažem u današnje doba tehnologije to je jednostavno nezamislivo. Iskustvo iz Bugarske kaže da se koristeći ovo samostalno popisivanje, oni su uspjeli popisat 40-tak posto stanovništva, neke druge države su došle do cifre od 10-tak posto, ali evo apeliram da u doba tehnologije iskoristimo sve mogućnosti koje ta tehnologija pruža, smanjimo troškove i smanjimo rokove za ovaj popis stanovništva.
Slijedeća rasprava je Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, potpredsjednik Sanader, a prije njega kolega Radin pokazali su neviđenu toleranciju u toleriranju govora koji je potpuno izvan teme o ovoj točki dnevnog reda. Dakle, ovdje raspravljamo o Covidu, a ne o popisu stanovništva. Odgađa se popis stanovništva zbog pandemije Covid-19, zato se odgađa popis stanovništva, taj zakon govori o ovome. Naravno kako su mnoge kolege iskoristile priliku da govore dosta šire počevši recimo od kolegice Puljak, a prije toge kolege Petrova i Raspudića, kolege Penave koji je čak imao potrebu ispričati mi se, pa ću ja to razmotriti u daljem vremenu, bit će malo na promatranju da vidim koliko je sazrio u ovim, smanjenju međunacionalnih tenzija, ovoga tako ću i ja uzeti tu privilegiju da malo proširim temu. Prvo što je popis stanovništva? Na stranici koja govori o, u obrazloženju kaže popis stanovništva je najveće statističko istraživanje u RH, dakle anketa. Anketa. Kako će se provjeravati podaci iz ankete? Ako ja kažem da sam Eskim onda će popisivač upisat da sam Eskim i onda će ovoga biti na Braču jedan ili više Eskima. Ako kažem da sam Hajdukovac u vjersko opredjeljenje onda će umjesto jednog agnostika ili ateista biti jedan Hajdukovac više na Braču i to nitko ne može provjeriti. Dakle to je anketa. To je prva stvar. Drugo što se tiče ekonomskih, gospodarskih dakle posljedica popisa, rezultate popisa stanovništva će oni koji budu imali volju, želju i novaca ulagati koristiti kao jednu od referenci, od mogućnosti od kriterija hoće li se na to ulaganje odlučiti ili neće. Pa ako vide da je negdje u zadnjih 10 godina broj stanovnika se smanjio za 20% pretpostavit će hoće li se i u slijedećih 10 godina smanjiti još za 20% pa će tome prilagoditi neke svoje, neke svoje stvari. Što se tiče drugih podataka oni će se procjenjivati i nakon objave rezultata popisa stanovništva, dakle to radi i gospodarska komora i zavod za statistiku i ono što ostaje čvrsto kao temelj za političku raspravu je u stvari prava nacionalnih zajednica u izborima za lokalnu samoupravu, čak ne ni za Hrvatski sabor. Dakle, bez obzira pokaže li se npr. da je broj Bošnjaka udvostručen u odnosu na zadnji popis stanovništva jer će se dio građana koji su se zadnji put izjasnili kao Muslimani što isto nitko ne provjerava jer nama pravo provjeravati jer se radi o slobodnom izboru i anketi, neće dobiti pravo da samostalno biraju svog zastupnika u saboru nego će i dalje biti u izbornoj jedinici s Albancima, Crnogorcima, Makedoncima, Slovencima i Bošnjacima, bez Muslimana oni neće imati uopće pravo glasati za manjinsku listu ako su tako u popisu stanovništva. To vrijedi i primjerice za Rome gdje je u popisu stanovništva značajno drugačiji broj nego u popisu birača. A kako se radi u popisu birača vidjeli smo na jedno istrazi koje se ticalo mađarske nacionalne manjine. Dakle, otvorena je istraga zato što je neko plaćao Romima da se izjašnjavaju kao Mađari, mislim da je čak doneseno nepravomoćnom presudom. Prema tome, to sa pričom o popisom birača ustvari nema nikakve vize, ali doslovno nikakve. Ima veze jedino u ovome dijelu što je Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina predvidio, a to je da se na lokalnim izborima temeljem rezultata popisa sljedećih 10 godina će se ostvarivati određena prava nacionalnih manjina odnosno pripadnika hrvatskog naroda tamo gdje pripadnici drugih naroda čine relativnu većinu, pravo na broj vijećnika, pravo na zamjenika načelnika ili župana i pravo na ravnopravnu uporabu jezika i pisma tamo gdje pripadnika određene manjine ima preko jedne trećine. I to je ono što kolege iz HDZ-a i ministar vjerojatno nisu shvatili, ali nisu shvatili ni ovi iz Domovinskog pokreta, imat će pravo na dopunske izbore ako se to ne ostvari, do sad nisu imali. Dakle, uveli ste dvostruko pravo glasa na lokalnoj razini i na tome vam čestitam, to se mi nikada ne bi usudili napravit jer bi nas vi vjerojatno proglasili, da sad ne govorim šta. Jel to pravedno i ustavno o tome neka odlučuje Ustavni sud, odlučuje o svemu i relativno brzo. Recimo za pitanje jednog aktivista trebalo im je nekoliko tjedana, što nije loše, bilo bi dobro da se onda da o tome odluče do lokalnih izbora da znamo da oni koji sudjeluju na izborima znaju po kojem zakonu ustvari idu na izbore, ako je već kolega Pavliček podnio taj zahtjev jer će sastavljati liste temeljem onoga kako je zakon. A liste će se sastaviti, ja ću vam odmah reći kako, a to je da će mnoge stranke na vrh liste stavljati osobe koje se ne izjašnjavaju kao pripadnici nacionalnih manjina zato da bi onda ostvarili na dodatnim izborima povećanje broja vijećnika jer će glasati samo pripadnici manjina. Mi kao stranka za koju glasaju predstavnici, građani svih nacionalnosti s tim nemam problem, ali se čudim vama kako ste to pustili, ali to je vaš problem, ne naš. Što se tiče lokalnih izbora koji će se vezivati uz popis stanovništva, ja sam bio postavio jedno pitanje, lokalni izbori su ustvari puno veći epidemiološki rizik od popisa stanovništva jer građani moraju ići skupljati potpise, kandidati moraju ići skupljati potpise po ovome i ne može na e-Građani kao što recimo može po ovom prijedlogu. Tako da ako odgađamo popis stanovništva sa proljeća kada je epidemiološki manja rizik na jesen kada je epidemiološki veći rizik to mi je isto zanimljivo. Međutim, kako je prijedlog Vlade da to može i Vlada riješiti svojom odlukom to se u konačnici vjerojatno odgoditi još koji put ako bude broj zaraženih dnevno veći nego danas, iako naravno ovo sad sa cijepljenjem ne ide kako je planirano, a naravno tu ipak navijam za Vladu da to riješi, moram to teška srca priznati. Klub SDP-a će podržati odgodu popisa stanovništva na određeno pa i na ovo neodređeno vrijeme. Ono što bi željeli ipak naglasiti kako nema mogućnosti provjere morat ćemo vjerovat popisivačima na majke mi da su točno popisali posebno nacionalnu strukturu stanovništva. A onda ćemo tek vidjeti, a Vukovar će biti jedan primjer hoće li ponovo biti ostvareno pravo na uporabu jezika i pisma srpske nacionalne manjine ili neće, ali već mogu sada reći da će određene kolege iz Sabora sam siguran da će ako stvar bude ispod crte da će jedni govoriti da je popis u redu, a drugi nije i ako postotak bude iznad crte da će isto neki govorit da je popis proveden u redu, a neki da nije. To se na Balkanu ne mijenja, a po ovim pitanjima mi smo debelo na Balkanu kao i neke naše susjedne zemlje. Poštovane kolegice i kolege, da zaključim klub SDP-a će glasati za ovaj zakon. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Što će pokazati ovaj popis stanovništva? Vjerojatno kolege iz HDZ-a će reći da nije toliko iselilo ljudi koliko će pokazati popis stanovništva premda je to sad pitanje kako će to statistički ispasti, ali je činjenica da Hrvatska ide daleko ispod 4 milijuna nastavimo li ovaj trend. To će sada biti vidljivo i mogu sada govoriti i o ovome problemu koji će se sada vidjeti na lokalnim izborima gdje će nacionalne manjine imati pravo dvostrukog glasanja. Nakon glasanja izbora gradskoga vijeća, općinskoga opet će ići izbori gdje imaju postotak Ustavom zajamčen, opet će ići drugi izbori tako da će morati, to znači vi ste to kolege iz HDZ-a zajedno sa Miloradom Pupovcem ne ovaj put SDP, ne komunisti, ne znam koga bi vi sve izmislili da je to izglasano za vrijeme neke druge vlasti. Ali vi ste to donijeli, pogodovali ste Miloradu Pupovcu da ovlada dijelovima Hrvatske i onako po Ustavu ima 12, 13 dožupana zagarantiranih, 40-ak zamjenika načelnika, gradonačelnika, 3, 4 tajnika tako da to sigurno Hrvati imaju zajamčene. Tu ste se snažno izborili u Vojvodini, vidimo da taj reciprocitet koji je bio 2004. i '05. za zaštitu naših Hrvata također da ste se tu izborili, tako da će ovi statistički pokazatelji pokazati suvoparno će ih se tumačiti jel. Milorad Pupovac će govoriti da nije dovoljno ljudi srpske nacionalne manjine, vi ćete govoriti da nije toliko iselilo i to će na tome ispasti, međutim nažalost ja mogu reći za svoju Dalmatinsku Zagoru da je od kad se … spomenut ću županije osnovane da je iselilo 100.000 ljudi od Krke do Neretve, govorimo znači o Zagori, kad govorim da govorim kolokvijalno o području od Krke do Neretve u zaleđu. I to su podaci koji će ovi statistički sada pokazatelji kada bude se napravilo odradio ovaj popis birača koji će to pokazati u tome je problem, u tome je problem što mi poduzimamo. Ako mi samo statistiku uzmemo iza toga da je do statistike, ako mi temeljem tih pokazatelja na određenim područjima, na određenim ne znam politikama ne usmjerimo da ljudi ostanu na ovim područjima onda ovi statistički pokazatelji koje ćemo mi imati, popis koji je svako deset godina onda nema to zaista smisla. Jer činjenica da na izborima čak, ne izborima, meni se čini da je bilo neko prikupljanje potpisa za predsjednika ili ne znam zašto pa su čak i mrtvi potpisivali a za izbore će vjerojatno i mrtvi glasati. Ne vjerojatno, nego sigurno jer to se ubaciva u kutije ono nemilice, tako da statistički pokazatelji uvijek moraju biti nekakav parametar kojega ne treba tumačiti u interesu nekakve politike vladajuće. Jer zaista sebi postavljam pitanje to je kolega Bauk sad spominjao što bi bilo da je dvostruko pravo glasa manjinama donio Hrvatskoj donio SDP. Što bi HDZ radio? Vi ste to omogućili Miloradu Pupovcu, vi ste to dali Miloradu Pupovcu, vi. Vi tezgarite nepošteno, nepravedno. Ne da mrzim nacionalne manjine, dapače ja živim sa ljudima srpske nacionalne manjine. Srpska nacionalna manjina i ostala imaju veliku ulogu u stvaranju Hrvatske države, veliku. Samo ih je 10 000 srpske nacionalne manjine … [[Govornik se ne razumije.]] neću nabrajat Rome, sve ostali sudjelovali u obrani RH u svim postrojbama. Ovi izbori će to pokazati. I vama su to pajdaši, vama je to bilo da održite vlast a niste znali raspisati referendum nego ste pljunuli 400 000 ljudi u lice, 400 000 ljudi za potpise. Za potpise, uvaženi državni tajniče. 400 000 ljudi su skupili potpise Lovre Kuščević, Andrej Plenković, Josipa Rimac, grobari referenduma su bacili to. Nisu tili pokazati nama potpise jer su ljudi skupili, ne tribamo se mi slagat s tim referendumom. Ali ako su građani RH skupili u tako kratkom roku potpise za izmjene Izbornoga zakona onda triba raspisati referendum ili o Istambulske konvencije ili ne znam o čemu, o čemu se ja ni ne slažem i slažem. Međutim, vaša je demokracija pogodovanje Pupovcu koji vam drži štangu, tj. vi njemu držite. On je vaš gazda [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Dvostruko pravo glasa ste uveli vi iz HDZ-a gospodine Sanader.
Replika Marija Selak-Raspudić.
Na tragu ove vaše rasprave gdje i popis stanovnika dobiva možda je oduvijek i imao političku dimenziju kakva su vaša predviđanja, čime će rezultirati ovaj popis stanovništva koji je najavljen za skorije vrijeme ukoliko se uopće bude mogao održati na jesen.
Odgovor.
Na žalost, ja mogu samo kazati za svoj cetinski kraj, bivšu sinjsku općinu da je '91. bilo 72000 stanovnika, danas imamo 48 po zadnjem popisu. Vjerojatno na žalost i manje. Pokazat ću na području RH određena područja koja su doslovno prazna od Slavonije, Gorskog kotara, Zagore, Like, određena područja koja su prazna. Zbog čega? Nije problem samo statističkih pokazatelja koji će sad to pokazati, nego je problem što mi jednostavno iz tih statističkih pokazatelja ne planiramo strategije i politike poglavito u tim područjima koji se iseljavaju i pokazat ćete da imamo na žalost, ja bih volio da nije tako, da imamo ispod četiri milijuna ljudi, na žalost. Jer štete od ovih politika će se vidjeti u ovim pokazateljima nakon ovoga potpisa. Štete napravljene veće nego svi okupatori koji su bili od Turaka do danas.
Sljedeća replika Nino Raspudić.
Poštovani zastupniče, možda najbolje o nedovoljnoj promišljenosti ovog velikog posla, ovog skupog posla govori i činjenica da je propuštena prilika da se postave unutar upitnika neka bitna pitanja, bitna za bilo koje buduće planiranje. Imamo to pitanje oko krave i dobro je da se ljude pita jel' posjeduju kravu. Siguran sam da će i tu biti poražavajući rezultat u odnosu na prije deset godina. I sami znate u ruralnim sredinama da sve manje ljudi peče kruh, ima kravu i svoje mlijeko, a uskoro po pitanju sjemena vjerojatno sve manje će obrađivati i svoj vrt. Ali da se ne postavlja pitanje o pristupu Internetu ili neka druga pitanja sa kojima smo kad se već obilaze toliki domovi i toliko plaća toliko veliki posao. Ne možemo steći bolji uvid u informatizaciju stanovništva. Čime se onda sutra može planirati sve od mogućnosti e-škole do drugih nekih poslovanja. Ta činjenica mi je jednostavno skandalozna.
Odgovor.
Hrvatska činjenica ima najskuplje internetske usluge, tj. usluge tele operatera, najlošiji Internet, najskuplju a najveću dobit imaju tele operateri u EU imaju u Hrvatskoj. Što to znači? Najlošije usluge, najskuplje usluge jednako korupcija direktno od mogu reći dinastije Mišetić koja utječe na to sve imamo veliki problem što naša djeca recimo ako je on line nastava moraju se penjati po vrhovima brda da bi dohvatili nekakav signal. To je činjenica. A na žalost i ovo prvo što ste spomenuli kad se spominju krave, poglavito janjci sad u izborno vrijeme sva stada će oni satrati da bi dobili izbore. Sva će stada doli već, već su si naručili stada janjaca i majka im tko će im poklati, na ražnju zavrtiti i pokušati tako dobiti izbore i na taj način kupiti ljude. Ali vjerujem da je to vrijeme prošlo.
Sljedeća pojedinačna rasprava Marija Selak-Raspudić.
Kolegice i kolege, dozvolite mi prvo nekoliko napomena uz ove izmjene i dopune zakona, a onda ću prijeći na jedan drugi registar koji nam također mnogo govori o tome koliko ima stanovnika Hrvatska, a još više o tome koliko Hrvatska ima birača i stvarni je pokazatelj egzodusa u Hrvatskoj, odnosno iz Hrvatske. Dakle, što se tiče ovih izmjena i dopuna članak 8a. govori se o posebnim okolnostima na koje se nije moglo utjecati zbog kojih se ovaj popis odgađa. Podsjetit ću da one okolnosti na koje se moglo utjecati, a koje možda ne bi dovodile do odgađanja ovog popisa ili potencijalno njegovog ponovnog odgađanja ukoliko se epidemiološka situacija ne popravi, su način na koji ćemo se mi nositi s ovom epidemiološkom situacijom. Dakle, hoćemo li nabaviti potrebno cjepivo, na koji način ćemo se pobrinuti da naši građani budu zaštićeni da bi život mogao se nastaviti se u normalnim okolnostima, ali isto tako da bi naši građani bili zaštićeni. Mogli smo možda i ovaj popis imati sada, a sigurno smo ga mogli imati na jesen da se vladajuća struktura za naše građane pobrinula na vrijeme. Stoga smatram ciničnim interpretaciju posebnih okolnosti za koje se kaže da se na njih nije moglo utjecati, a utječu na odgađanje popisa. Moglo se. Da je bilo političke mudrosti, da se pravodobno reagiralo, moglo se osigurati da svi građani mogu slobodno pristupiti popisu sigurno na jesen, ako ne i ranije, a ovako ovisit ćemo o dobroj volji virusa, a ne o našoj političkoj sposobnosti. Drugo što smatram ciničnim u izvješću provedenom savjetovanju, imamo tek tri primjedbe, odgovor na sve tri primjedbe koje traže registar stanovništva koji bi se povezao s registrom birača i koji traže da se ide prema sustavu e-glasača i e-glasovanju je da Zavod nije nadležan za to, ali snažno podupire svaku inicijativu planiranja njegove uspostave. Podupirete inicijativu? Netko u vlasti podupire inicijativu. Što to, molim vas, znači? Ako želite da se nešto promijeni i da postoji registar birača, pa valjda ste vi ti koji mogu tako nešto provesti u djelo, a ne da pišete građanima da ćete vi poduprijeti inicijative, pa to je doista pravljenje vica i od e-savjetovanja i od ideja građana. Dakle, uglavnom ne govorite istinu, ne podupirete nikakvu inicijativu, jer možete tako nešto učiniti ako imate volje, jer vi ste vlast, a ne nekakvi podupiratelji koji stoje sa strane i gledaju kakve inicijative će netko tko nije na vlasti predložiti. Ne budite smiješni. Da dođem na drugu temu registra birača. Po prvi puta, ne znam jeste li upoznati, u veljači ove godine, Ministarstvo pravosuđa i uprave objavilo je Registar birača koji se razlikuje od svih registara do sada, po tome što su konačno, nakon naših opetovanih zahtjeva, da objave status birača po zemljama, gdje se oni nalaze, po prvi puta smo dobili potpunu statistiku toga gdje su hrvatski birači završili. Podsjetit ću da u posljednje, samo dvije godine od 2018. do 2020. smo mi izgubili gotovo 40 tisuća birača. To je više birača koliko se nalazi u inozemstvu. Birači nisu bilo tko, oni su pravi pokazatelj kakvo je stanje, jer su to oni koji su se udostojili registrirati u inozemstvu što znači da su velike pretpostavke da će se tamo i trajno zadržati. 40 tisuća samo u dvije godine, onih koji misle ozbiljno o odlasku iz Hrvatske. Kada govorimo o onima koji su se registrirali u drugim zemljama, znakovito je da postoji čak 178 867 hrvatskih birača kojima je lokacija nepoznato. Što je to nepoznato? Podsjetit ću i što se tiče Republike Srbije, budući da je o njoj bilo mnogo riječi danas, da je tamo registrirano 115 492 birača, što je oko 80 tisuća birača više od 2013. kada je Hrvatska ušla u Europsku uniju. Dakle, toliko veći broj građana Srbije sada koristi i hrvatsko državljanstvo, odnosno uživa privilegije koje imamo ulaskom u Europsku uniju.
Replika. Miro Bulj.
Hvala lijepo. Spomenuli ste u popisu birača naše ljude koji su u inozemstvu i spomenuli smo, znači pošto ide popis stanovništva, vrlo bitni su ti birači, naravno zbog toga što u demokraciji ljudi jedan glas odlučuje, biraju ljudi znači svoje predstavnike, evo sad su lokalni izbori, koliko bi značilo za građane Republike Hrvatske, pogotovo ove ljude koji su vani, koje su politike iselile, uglavnom politički je to zbog ekonomskih razloga, elektronsko i dopisno glasanje? Evo sad mi je to palo na pamet jer se spominje cijelo vrijeme ovdje kako će se izvršiti popis stanovništva zbog Covid krize, zbog epidemioloških mjera i nikako da im padne na pamet, vladajućima, da, a taj prijedlog je i bio i u proceduri, elektronsko i dopisno glasanje, čime bi riješili najveći dio problema oko Covid mjera. Hvala lijepo.
Mi smo odlučili ići prema uvažavanju statusa digitalnog nomada, kao što je učinila Estonija ranije. Kada smo raspravljali o tim izmjenama i dopunama Zakona koji su se odnosili na to da reguliramo status digitalnog nomada, napomenula sam upravo činjenicu da oni imaju reguliran elektronički status i mogućnost elektroničkog glasovanja, što je ono prema čemu je Hrvatska mogla ići, da joj je doista bilo stalo do toga da se demokracija, pogotovo u ovakvim uvjetima pandemije realizira u praksi. Mislim da je jako važno za sve nas da znamo kako točno po zemljama izgleda naš registar birača u inozemstvu, nažalost nemamo taj popis za prethodne godine, pa ne možemo ustanoviti kako se mijenjala dinamika odlaska u pojedine zemlje. Međutim, iz ovoga saznajemo mnogo. A to da je to prvenstveno ekonomsko pitanje za sve zemlje, jer oni koji su, pa i uzimali hrvatske putovnice ili odlazili u inozemstvo, činili su to zato da bi tamo bolje živjeli.
Sljedeća replika, Nino Raspudić.
Svjedočimo već dugi niz godina nečemu što nazivamo eurofanatizmom naših vladajućih, a to je jedno neupitno preuzimanje i divljenje svemu onome što dolazi iz Brisela i europskih institucija. No začudo neke preporuke Europske unije se potpuno kod nas prešute ili zaobilaze od istih tih eurofanatika. Jedna od njih je preporuka o stvaranju registra stanovništva, kojem popis je početna točka, potrebno je donijeti Zakon o registru stanovništva i kad je obavljen popis onda se ta baza stalno ažurira, umrli, rođeni, doseljeni, odseljeni i trenutno znamo stanje stanovništva, a ne sa zakašnjenjem u odnosu na prošli popis. Međutim, iako je to bilo stidljivo najavljivano nema ni na vidiku Zakona o registru stanovništva. Zašto mislite da vladajući to opstruiraju?
Odgovor.
Vrhunac cinizma je odgovor koji smo dobili u e-savjetovanju na zahtjeve građana za registrom stanovništva i povezivanjem s registrom birača da oni snažno podupiru svaku inicijativu planiranja njegove uspostave. To vam je vlast rekla. Vi pokrenite inicijativu, a ne vlast koja je tu da bude izvršna, dakle da djeluje, a onda eto imate njihovu deklarativnu podršku. Naravno da se tako nešto moglo učiniti, da za tako nečim nije bilo volje i to prvenstveno iz političkih razloga što su isti oni razlozi zbog kojih smo ovo godinama čekali. A imamo sada samo aktualne podatke za prethodnu godinu. Da ne znamo gdje se nalaze hrvatski birači, da ne znamo tko manipulira s biračima i da ne znamo kako se dolazi do izbornih rezultata. U Bosni i Hercegovini imamo 322 298 hrvatskih birača, u Irskoj samo 1 658. Mnogi koji su otišli nisu se registrirali.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena kolegice Selak Raspudić. Mi imamo jednu vrlo interesantnu situaciju. Dakle, imamo pred sobom u hitnoj proceduri izmjene i dopune Zakona gdje se popis građana u Republici Hrvatskoj prebacuje, odnosno stanovništva prebacujemo za neko drugo vrijeme jer imamo Covid situaciju, a mi 16. svibnja imamo lokalne izbore, s tim što ja moram priznati, mene osobno čak i taj sam čin izbora toliko jako ne muči, jer mogu biti, možete voditi računa, možete iskontrolirati, dakle može se prozračivati prostor, ali ono što sigurno imam problem to je skupljanje potpisa. Dakle, ja neću ulaziti u neke druge situacije, ali u gradu Zagrebu, da bi bili kandidat ili kandidatkinja za gradonačelnika, odnosno gradonačelnicu je 5 tisuća potpisa koje morate skupiti od građana u uvjetima koju s vrlo, vrlo rizični. Što uopće mislite o tome? Hvala lijepo.
U trenutku kad su se raspisali ovi izbori i razlog zbog kojeg sam ušla u politiku bio je zato što se izbori raspisuju usred pandemije, što nisu išli regularnim putem, gdje smo vidjeli da se ova pandemija može iskoristiti i u političke svrhe, ovisno o tome kakav je trenutačni politički cilj vladajuće strukture. Upravo zato mi se čini da o mjerama govorimo na trago ovoga što ste postavili kao pitanje, isključivo kada to nekome odgovara. Dakle, bojim se da je pitanje hoćemo li imati izbore u svibnju i da će to ovisiti, ne o stvarnim epidemiološkim brojkama koliko o anketnim rezultatima koji pokazuju kako stoje određene političke stranke, jer ovo što ste vi postavili je otvoreno pitanje, ako imamo ovako stroge mjere za neke druge propise, ali to će se pitanje potezati samo ako nekome bude to politički odgovaralo.
Sljedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Pred nama je u hitnoj proceduri dakle prvo i drugo čitanje, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj u ovoj 2021. godini. Imajući na umu situaciju u kojoj živimo, a ja duboko vjerujem da ova situacija u kojoj živimo nije normalna, mene ne čudi da se odlučilo popis stanovništva prebaciti za neke druge uvjete, jer mi je to normalno, logično i nemam tu nekakav problem. Naravno da, mi smo imali jedne izbore kada je naš premijer proglasio da smo pobijedili Coronu i tad smo mogli imati izbore u ljeto i tada smo slušali različite opcije i različite varijante. I mi imamo sad jednu vrlo interesantnu situaciju. Uvijek se zna koji je datum lokalnih izbora, treća nedjelja u svibnju mjesecu. To je ove godine 16. svibnja. Mene je uvijek veselilo, nema sad tu natezanja, jel ćemo imati malo ovako ili malo onako, zna se da je treća nedjelja u svibnju mjesecu svake 4 godine lokalni izbori, pa se izvolite pripremiti, srediti, odraditi, znate kad vam je, kad vam to je. A sad čitamo brojke svi. I visimo da netko ako misli da treći val Corone nije tu, bojim se da krivo misli. Ja bih najradije voljela da je cijela Hrvatska procijepljena, ja sam se našalila i rekla sam da je Izrael procijepio i pijesak i palme i sve što se dalo, i onda nikad ne bi imali dileme, ne bi imali niti ovaj Zakon, živjeli bi u nekim drugim uvjetima i ne bi raspravljali o cjepivima, ja nisam nikad kad sam se cijepila protiv gripe pitala čijeg proizvođača mi dajete. Nisam ni znala da postoji nekoliko proizvođača. Dakle, da je cijela zemlja procijepljena ja uopće ne bih imala dilemu. Moram vam reći da imam ozbiljnu dilemu. Mi imamo 16. svibnja izbore, oni još nisu raspisani, ali to je zakonom definirano. Trebaju se skupiti potpisi da bi uopće mogli biti kandidat. Ja vas pitam sve zajedno kako ćemo skupljati potpise? Hoćemo imati rukavice za svakog onog kojem ćemo, kucati ćemo na vrata? Ako mi skupljamo potpis i kucamo na vrata zašto onda ista stvar ne može biti i popis stanovništva? Ja samo volim da imamo princip i da nam je taj princip isti i onda ako nam je isti princip onda u tom istom principu radimo, živimo i sve ostalo. Dakle popis gdje možete imati e-građana nemamo. Njega mičemo za uvjete kada će biti ok jer ne želimo da netko nekom pozvoni na vrata i dovede, dakle situacija je taj pozvoni na vrata, uđe u kuću gdje netko ima koronu i onda još u 5 kuća u kojih uđe prenese tu koronu. Dakle, to je situacija koju imamo. A sada zamislite kako će se skupljati potpisi za lokalne izbore. Nećete zvoniti nekom na vrata. Nećete ići okolo. Bit ćete na otvorenom prostoru. Da li ćete imati toliko pari rukavica pa svakom dati rukavice nakon toga? Da li ćete imati toliko kemijskih? Dakle da li ćete cijelo vrijeme sprejati? Ljudi moji ako imamo princip u kojem principu kažemo popis stanovništva ide u neko vrijeme kada će biti uvjeti, ja onda nekako sam mišljenja da taj princip treba vrijediti i za lokalne izbore. Ali vrijedit će ono što će u tom trenutku biti važno. Popis stanovništva je izuzetno važan. Mi smo zemlja u kojoj svatko od nas kada govori o nekim temama kaže - pa ima nas tu otprilike oko 4 milijuna. Popis stanovništva je važan jer na njemu bazirate sve. Na njemu bazirate strategiju gospodarskog razvoja, strategiju prostornog razvoja. Na njima bazirate o tome kako ćete razvijati željezničku mrežu, kakvu ćete imati komunalnu mrežu, što ćete imati sa vrtićima, školama. Ali hajmo se probati na nekom popisu, na nekom popisu stanovništva ne varati. Hajmo probati dobiti stvarnu sliku. Hajmo probati vidjeti koliko stvarno ljudi živih. Hajmo probati vidjeti koliko mi imamo praznih nekretnina, koliko imamo praznog stambenog prostora. Hajmo probati vidjeti koliko imamo praznog poslovnog prostora. Hajmo probati vidjeti koliko stvarno negdje ljudi živi ili ne živi. Imali smo popis prije 10 godina. Rezultate tih popisa je bilo kao da nekom čupate zube, zub po zub da uopće dođete do bilo kojeg podatka jer su se nerado objavljivali podaci. Ali zemlja, država koja ne želi znati stvarne podatke, koja ih ne želi stvarno objaviti ima problem kao bilo koje domaćinstvo i kao bilo koji čovjek. Dakle meni u ovom zakonu su dvije teme. Jedna tema je hajmo probati vidjeti što je stvarno i dobiti rezultate, ali ovo ja stavljam u kontekst lokalnih izbora hajmo to razumjeti do kraja. Hvala lijepo.
Vrijeme. Imamo dvije replike. Prva je zastupnica.
Kolegice Mrak Taritaš, koliko nas ima, jel' tako ide onaj zahtjev često s tribina? Da. Da bismo uopće mogli politički djelovati trebali smo znati barem osnove, a to je sigurno koliko nas ima. Međutim, kako uopće očekivati da će se takvo nešto doista realizirati u praksi kada nešto što bi bio osnovni alat koji bi pokazao stvarnu statistiku kao što je registar stanovništva koji bi se mogao i povezati s registrom birača u skladu s vremenom u kojem živimo nailazi na ciničan odgovor Vlade gdje se kaže, moram to još jednom citirati: „da Zavod snažno podupire svaku inicijativu planiranja njegove uspostave“. I to dva puta. Identičan kopirani odgovor. Isto tako ovaj članak 8.a koji definira posebne okolnosti koje odgađaju popis kaže: „Okolnosti na koje se nije moglo utjecati i koje se nisu mogle predvidjeti.“ Nakon ovoliko iskustva i nakon debakla s cjepivom na što se to točno nije moglo utjecati i što se to točno ne može predvidjeti? Gdje je politička odgovornost?
Odgovor.
Na ovo vaše pitanje ne mogu odoljeti a da ne koristim malo sarkazma i ironije. Premijer je neki dan rekao da je 10 sekundi trajao potres u Zagrebu, pa treba 10 godina za oporovak i nakon godinu dana smo uspjeli jednu odluku napisati. Ja moram reći da je recimo kada je išao projekt legalizacije na razini godine dana je bilo 170 tisuća rješenja, pa da samo usporedim. Ovdje smo došli do jednog. Potres koji je bio na Baniji odnosno Banovini je trajao duže jer je bio drugi vid i bio je negdje oko 20-tak sekundi, pa pretpostavljam da je to kada usporedite 1 sekunda 1 godina da je tamo nekih 20-tak godina. Mi se, nećete dobiti niti jedan zakon u kojem neće biti nekakav e-projekt ili nekakav e-program ili nekakvo dakle da se podaci dobiju na određeni način, a bazični podaci, registar birača nema šanse. Skriva se „kao zmija noge“ zato što se ne želi znati.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice ispravno ste iznijeli sve dvojbe i sva pitanja koja će proisteći iz ove epidemiološke situacije nedovoljne procijepljenosti ne samo zbog izbora, nego i zbog ovog popisa stanovništva. Koliko god mi apelirali da se ljudi pridržavaju epidemioloških mjera bojim se da u mnogim situacijama to na žalost neće biti niti moguće. Idete nekakvom starijem stanovništvu koje ne čuje, pa kako ćeš ti od njega 2, 3 metra biti udaljen. To će biti veliki problem. Kada sam pitala državnog tajnika koji su zapravo kriteriji za one koji će biti popisivači dakle punoljetna, završena srednja škola, informatička pismena, najmanje srednja škola, informatička pismenost, mislim tu lako onda neka stave još i jesi li cijepljen ili nisi cijepljen. Tako da i ovim putem apeliram na Vladu da se stvarno pokrenu i da procijepe što više stanovništva ne samo onih koji popisuju, nego i onih koji će se popisivati. Jer se bojim da ćemo imati i 4 val pandemije ako se iz ovog izvučemo. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo poštovana kolegice. Dakle ja tu nemam nikakvih dilema. Ja mislim da je prvo i osnovno da se maksimalno procijepi. Ali mislim da se treba procijepiti i tematski. Da se dakle trebaju procijepiti i ljudi koji rade u osnovnim i srednjim školama. Ja mislim da je minimum da oni koji su popisivači da moraju biti procijepljeni, da uopće ne mogu biti ako nisu procijepljeni. Ja često znam reći ja sam vam arhitekt i to su, ja se razumijem u neke tehničke stvari. U ovo se ne razumijem iako sam se znala našaliti da sada je medicina takva da odete na Google pa možete vidjeti kako se operira slijepo crijevo pa možete to malo činiti. Tako da i od početka nisam htjela ulaziti ni kakva su cjepiva, niti, mislim da je važno se cijepiti i uopće me ne zanima tko je proizvođač i koje je cjepivo. Ali sad, ali ono što tehnički razumijem, dakle razumijem vi dođete u jedno domaćinstvo i netko je zaražen. I vi ste nositelj tog virusa svud gdje idete taj dan, za deset dana. Ljudi moji mi o tome moramo voditi računa, da zaista popis stanovništva ne pretvorimo u novu zarazu.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovana kolegice, evo slažem se sa vama. Pitanje je prvo tko će se uopće htjeti prijaviti kao popisivač s obzirom na situaciju, tko će htjeti svoje zdravlje izložiti, koji će bit uvjeti. Hoće li isti morati biti cijepljeni ili ne ili ih onda stavljamo u neki neravnopravni položaj, odnosno prisiljavamo na nešto ako to ne žele. A isto tako se postavlja pitanje na koji način će se i ti sami lokalni izbori provesti, hoće li to biti u potpunosti regularno ili na granici regularnosti s obzirom da se nalazimo u ovoj pandemiji u kojoj se nalazimo i koje će upute dati naš vrli Stožer Civilne zaštite, na koji način evo prikupiti popise za načelnika općina, za gradonačelnika, za župane. Kako to provesti? Hoće li se to vrijeme prikupljanja produžiti sa dva tjedna na tri tjedna ili što nam je činiti i kako riješiti ovu situaciju? Kao što je i prije gotovo godinu dana vladajućima odgovarao datum izbora, tako sada odgovara svima onima koji su na vlasti u jedinicama lokalne samouprave jer opozicija jednostavno ne može doći do samih birača.
Odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, zaista živimo u jednom vremenu koje ja želim što prije zaboraviti. Ja vjerujem da svatko od nas želi što prije zaboraviti. Ali hajmo biti razumni. Neće se s puno stvari promijeniti dok zaista ne bude procijepljenost vrlo visokog, dakle dok ne bude maksimalna procijepljenost i cijepit ćemo se i dalje. I morat ćemo se cijepiti kontinuirano sve dok se ne nađe nekakav drugi način, ja u to sad stvarno neću ići. Mi smo imali zaista one jedne izbore kad je najavljeno slavodobitno corona je u Hrvatskoj pobijeđena. I tad smo imali izbore i tad je naravno premijer rekao da oporba govori jer se boji izbora. Jednako tako mi, ova tema lokalnih izbora smo isto tako postavili, ne bojimo se. Ne bojimo se. Mi ćemo odraditi te izbore na način kako treba, kako svi drugi to i mi. Ali naša odgovornost je da upozorimo na problem. Mi danas imamo ne znam koja je brojka, ali ta brojka će biti za tjedan, dva dana udvostručena [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] naučili smo se već na to. I u tim uvjetima ćemo ići u izbore.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani, mi smo na žalost narod koji nestaje, koji umire već gotovo 50 godina nas je zahvatila bijela kuga. I to je na žalost karakteristika tzv. modernog svijeta. Međutim, koliko god to bilo bolno mislim da je svima nama u interesu i državnom tajniku i vladajućima i opoziciji posebice Državnom zavodu za statistiku da dobijemo prave, relevantne i točne podatke koliko nas ima. Koliko nas ima sveukupno u brojkama u Hrvatskoj, u Zagrebu, u Rijeci, u Splitu, na Korčuli, u Iloku, kod mene u Vukovaru i mislim da je to svima nama cilj. Jer upravo na temelju toga će moći i državna vlast i lokalna samouprava izraditi strategije razvoja u gospodarskom smislu Strategiju razvoja turizma, obrane, poljoprivrede. Jer sve ovo ostalo je prilično neozbiljno. A da nam do sada popisi nisu bili ni približno točni dat ću vam nekoliko podataka. Kao što izumire i Dalmatinska zagora, kao što izumiru otoci, možda još izraženije izumire Istočna Slavonija, Baranja, Zapadni Srijem posebice oni dijelovi koji su bili ratom obuhvaćeni. Pa tako primjerice na krajnjem istoku Lijepe naše imate jedno mjesto koje se zove Bapska unutar grada Iloka koje je '91. godine po popisu imalo 1690 stanovnika. 2001. godine nakon povratka u mjestu je bilo nekih 1300 stanovnika. Deset godina kasnije 2011. Ta brojka pada na 920, a danas u ovom selu živi manje od 6 stotina stanovnika. Znači jedna trećina u odnosu na '91. godinu. Ali ono što je najgore ja bih se mogao okladiti da će tako biti, da će popis pokazati da ih ima sigurno 800 a nema ih jer su diljem zapadne Europe, diljem RH ali će biti i u ovom popisu uvedeni kao stanovnici tog mjesta Bapska što ne odgovara istini. I takvih će biti na tisuće i na stotine tisuća. I onda ćemo opet doći do lažnih podataka i mazati jedni drugima oči kako nam je bajno i krasno, a nije nam ni bajno ni krasno. Mislim da sami popisivači moraju dobiti točne upute, da ne smiju doći u situaciju da im osoba u jednom kućanstvu da 10 imena i prezimena, 10 OIB-a i sve će to upisati i oni postaju stanovnici tog mjesta, tog naselja a 10, 20, 30 godina ne žive na toj adresi. To nam se događalo 2011., 2001. Nemojmo dozvoliti da nam se to dogodi 2021. godine. Hvala.
Repliku ima uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem poštovani kolega. Izrekli ste jednu činjeničnu netočnost o bijelog kugi u zadnjih 50 godina. Dakle, prema popisima stanovništva koji možemo i ne moramo vjerovati, ali hajde recimo da su oni jedini relevantan izbor. 1971. Hrvatska je imala 4 milijuna 420 000 stanovnika, 1981. 4 milijuna 600 tisuća, 1991. 4 milijuna 780 tisuća i onda od 1991. do evo 2021. trideset godina ipak točan podatak barem tako brojevi kažu.
Odgovor.
Uvaženi kolega, dijelom se mogu složiti s vama, međutim, nažalost od razdoblja 91. imali smo Domovinski rat, imali smo situaciju kakvu smo imali, znači imali smo jedne, ajmo reći, vanredne okolnosti. Nadamo se da će se ovaj tempo, ako ništa drugo, bar usporiti, ako ne zaustaviti, evo ja hvala Bogu imam troje djece pa sam što se svog dijela tiče doprinjeo opstanku nacije, ali evo vjerujem da ono što je još bitnije da i ta djeca koja su rođena ostanu živjeti u Hrvatskoj a ne da idu u bolji svijet, trbuhom za kruhom.
Sljedeća pojedinačna rasprava biti će Nine Raspudić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani predlagatelji, kolegice i kolege zastupnici. Jednom prilikom, intervjuirajući Papu Ivana Pavla II. novinar mu je postavio neuobičajeno, na prvi pogled blesavo pitanje, ali odgovor je bio sjajan. Pitao ga je, Sveti Oče, kad bi nestala Biblija, kad bi nestalo Svetog Pisma, a vi bi mogli sačuvati samo jednu rečenicu iz Svetog Pisma, koja bi to bila? I Papa Ivan Pavao II. nakon kraćeg zamišljanja kaže, istina će vas osloboditi. Nama je potrebna istina, najprije istina o samima sebi. Popis je jedna vrsta utvrđivanja, demografske istine jednom u 10 godina. I ono što bi nam svima trebalo biti u interesu je da mi doista vidimo istinsko stanje. Da se ni jedan stanovnik ne popiše koji doista nije tu, a kao da stalno živi, niti da se propusti popisati netko tko jest tu. Bilo da je on Hrvat, bilo da je on Srbin u Podunavlju, da je on Rom u Međimurju, sasvim svejedno. Ono što je sigurno za sve dobro je da mi vidimo naše istinsko, istinito demografsko stanje na temelju kojeg se onda bilo što može suvislo planirati. A bez toga ne ide. A mi stalno imamo pokušaj da svatko progura neku svoju istinu, ja znam da bi vladajući najradije da popis pokaže da Hrvatska ima 5,5 milijuna stanovnika da je to sve mlađe i sve potentnije stanovništvo, no nažalost istina je drugačija. Jedna strana u Vukovaru bi, priželjkuje, čuli smo nešto o tome da Srba bude preko granice potrebne za dvojezičnost ili dvopismenost, drugi tvrde nije tako, manje ih je, fiktivno popisuju itd., ali ono što je doista dobro je, ponavljam, da se ne popiše nitko tko doista nije stalno tu, a s druge strane da se ne propusti popisati tko tu živi. Drago mi je da je tu gospodin Bačić, jer je negirao to da je bila zaobiđena struka, pa ću ja sada navesti evo točno riječi gospodina profesora našeg demografa, Stjepana Šterca iz intervjua Slobodnoj Dalmaciji, objavljenog 9. ožujka ove godine, dakle prije dva tjedna, gdje Šterc kaže sljedeće. Izražava pri tom žaljenje što izradi Zakona o popisu stanovništva nije sudjelovala struka. Na moje izravno pitanje, tko je sudjelovao u izradi Zakona, nema odgovora, uz to Savjet za popis stanovništva u svim ozbiljnim državama čine ljudi sa sveučilišta koji se bave pitanjima stanovništva, osim u Hrvatskoj, rezignirano zaključuje Šterc. Dakle, ili neistinu govori Šterc ili gospodin Bačić nije baš najbolje naveo oko uključenosti u cijeli proces uključujući izradu Zakona i ovu doradu Zakona i taj Savjet za popis stanovništva. Sigurno bi bilo sve puno bolje, jasnije i preciznije da je uključena struka. A gdje se javlja problem? Ponovit ću ukratko ovo što sam rekao. Prvi je problem, tiče se posrednog popisivanja i kontrole podataka koji se dobiju na takav način, dođe popisivač, jedna osoba daje podatke i za sebe i za sve ostale ukućane, a nemamo nikakve provjere i potvrde da su oni doista stalni stanovnici. Da je bila uključena struka netko bi se dosjetio da kaže ovog on-line popisivanja preko e-građanina da se barem uvede to da IP adresa s koje je obavljeno mora biti u Hrvatskoj, a ne da netko iz Irske, Amerike, Njemačke ili bilo gdje se uključiti i popisati se iz sentimentalnih ili bilo kakvih razloga, sebe i sve ukućane a nije tu. Iznimno problematična kategorija namjere prebivanja. Što to znači, da netko kaže ili netko drugi kaže umjesto njega, on je negdje, ali on ima namjeru sljedećih godinu dana tu prebivati pa se on popiše kao da tu jeste, a nije. Što se tiče registra stanovništva, citirat ću Mislava Rubića, spominjao sam ga ranije u govoru u ime Kluba iz Središnjeg državnog ureda za demografiju, on je izjavio, citiram: „Kako Vlada radi na registru stanovništva“, i kaže, citiram: „Registar stanovništva donijet će to da ćemo imati stvarne brojke iz godine u godinu i tako ćemo se moći kvalitetnije, moći kvalitetnije kreirati demografske politike“, kaže Rubić. Pa kad ćemo onda dobiti Zakon o registru stanovništva? Ako se sad javio taj pomak u popisu, nažalost, zbog Corona krize, jesmo li mogli iskoristiti to vrijeme, budući da će sada raditi popis kao baza i registar stanovništva, da se isto ovako hitnim postupkom kao što je guran ovaj Zakon ponudi i Zakon o registru stanovništva i da onda imamo nešto što je stalno ažurno, istinito i aktualno, na temelju čega se može planirati. Nažalost, to je propušteno, propuštena je prilika da se usavrši, ne samo ovaj Zakon, uz ove izmjene, nego je propuštena i prilika da konačno i započnemo tu priču koja je uspješna od Slovenije i većine europskih zemalja sa registrom stanovništva, koje puno jeftinije ga održavati ažurnijim nego raditi popise. Hvala.
Replike. Marija Selak Raspudić.
Kolega Bačić i kolega Šterc su možda obojica u pravu. Naime, imam solomonsko rješenja za ovaj problem. Obojica vjerojatno smatraju da je u ovome sudjelovala struka, samo je razlika u tome kako jedan i drugi definiraju struku. Kolega Šterc kad kaže struka misli na akademske građane koji se bave ovakvim temama, a kolega Bačić, kad kaže struka misli na člansku iskaznicu HDZ-a, koja čini svakoga stručnim za bilo koje pitanje, a još više za rješavanje svih pitanja u ovoj zemlji. Moje pitanje, na tragu ovoga što ste govorili, odnosi se na registar birača. Mi smo tek u veljači ove godine po prvi puta dobili popis registra birača po državama u kojima se nalaze naši građani koji glasuju izvan Hrvatske. Kako komentirate činjenicu da se toliko čekalo i da još uvijek nemamo komparativnu analizu za sve godine koje su ovoj prethodile?
Odgovor.
Ja to mogu objasniti samo metaforom mutne vode. Naime, da bi se moglo loviti u mutnom morate vodu održavati u takvom stanju. Ja ne vidim drugog načina zašto danas uz svu informatizaciju i sve alate lagane tehničke koje imamo na raspolaganju mi ne možemo dobiti jasne i transparentne registre. Kako riješiti zakon i donijeti registar stanovništva, tako i konačno srediti registre birača. Dakle, voda se svjesno održava mutnom kako bi se moglo loviti u mutnom to je jedini odgovor.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marijan Pavliček.
Poštovani kolega dobro ste rekli. Jedino što je bitno je istina prilikom popisa stanovništva. Samo na temelju toga možemo danas sutra imati neku strategiju. Međutim, što reći kada je popis stanovništva već duži niz godina jedno političko pitanje, jedna politička kategorija, a ne jedna statistička što bi trebalo biti. Pa spominjali ste i Vukovar. Najbolji primjer vam je Vukovara. Znači popis govori da pripadnika srpske nacionalne manjine ima gotovo 35%. Istovremeno djece koja pohađaju nastavu na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu, a s obzirom da sam ja radio 10 godina u prosvjeti ima trenutno negdje oko 18%, a 95% svih pripadnika srpske nacionalne manjine pohađa nastavu po ovom modelu, a negdje 23% ih ima u vrtiću na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu. Znači ovdje imamo nesrazmjer gdje gotovo duplo više se prikazuje stanovnika nego što ih ima u školama, što očigledno znači da su brojni fiktivni birači koji se vode kao oni koji žive tu a njih zapravo nema.
Odgovor.
Pripremajući se za ovu raspravu naravno da sam proučio i što se događalo prije nešto više od godinu dana kada nisam bio u politici, nisam bio u tom sazivu Saboru kada se vodila tu burna rasprava i kada su manjinski zastupnici se odmaknuli od vladajuće većine čiji su bili dio po tom pitanju. Što se poslije dogovarali za stolom ja ne znam. Ali ono što se iznosilo je po meni jedan vrlo začuđujući zahtjev, a to je da se može izjasniti o više materinskih jezika. Sada kako čovjek može imati više matera meni to nije jasno i materinskih jezika, ali problem očito za dio srpske politike u Hrvatskoj je bio taj što je 4,36% naših građana se izjašnjava po nacionalnosti da su Srbi, dok 1,23% naših građana navodi da im je srpski materinski jezik. Od kud to? Pa vrlo jasno, netko tko je rođen u Zagrebu ili Rijeci tko je Srbin po nacionalnosti i jezik kojim on govori je drugačiji od standardnog srpskog jezika i kaže da mu je jezik hrvatski što vjerojatno i jest. I sada tu se iznosio taj čudan zahtjev kao nekakav segregacijski zahtjev da pripadnici manjina moraju popisivati manjine što je po meni jedan vrlo loš put. Naravno onda je bilo zabrinjavajuće da među popisivačima nema otprilike razmjeran broj pripadnika nacionalnih manjina. Ali da to uređujemo i guramo na takav način svjedoči da se i popis promatra kao neka vrsta političke borbe drugim sredstvima što smatram da nije dobro.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Raspudić lijepo ste rekli niste bili tada saborski zastupnik pa ne znam koliko ste se informirali kroz fonogram same rasprave, ali ste promašili raspravu kada govorite o predlagateljima amandmana koji su tada dolazili iz redova pripadnika nacionalnih manjina i ta obrazloženja i mogućnosti više materinjih jezika gdje je to u Europi o tome bi mogao jako puno, ali nemam vremena, nego ću vam replicirati na ovaj dio koji govorite o struci. Ja sam dva puta bio iznimno uključen u popise stanovništva u Republici Hrvatskoj i mislim da o tome nešto znam. Ne puno ali ono što znam, znam da je najvažniji obrazac koji govori o popisu stanovništva, popisnica. Ta je popisnica dostavljena svim relevantnim institucijama koji su mogli reći slažu li se, što imaju za dodati, kako, na koji način. Dakle uključeni su bili, uključena je bila struka na 50 različitih institucija. Prema tome, bili su uključeni. Da li je netko više, netko manje u tome sudjelovao ja to ne znam ali znam da su bili od strane Državnog zavoda oni kontaktirani.
Vrijeme. Odgovor.
Kolega Bačić, malo nas je i više-manje mi svi znamo tko se u Hrvatskoj akademski bavi demografijom. Dakle govorimo o gospodinu Akrapu, gospodinu Štercu, među mlađima znamo za gospodina Strmotu. Nije to puno ljudi koje se moglo uključiti makar u neko ozbiljnije savjetovanje, a ne da im se šalje nekakav zgotovljeni obrazac pa oni izražavaju mišljenje. Dakle ja sam vam naveo što profesor Šterc kaže u intervjuu vođenom prije 2 tjedna. Možemo mu samo vjerovati ili ne vjerovati. Međutim, par primjera koje sam naveo od činjenice da s tim obrascem ne propituje ima li osoba pristup internetu a pita se ima li kravu što je u redu, govori da su tu neke stvari jednostavno fulane, kao i to da nisu predviđeni kontrolni mehanizmi za ovo posredno potpisivanje ili ovu vrlo problematičnu kategoriju namjere prebivanja. Dakle obrazac nije dobar jer stvara neke iznimno problematične situacije koje mogu dati rezultate koji će dobrim dijelom biti fiktivni to je problem. A na temelju ovoga što su govorili ljudi iz struke javno mogu zaključiti da problem nastaje iz toga što nije dovoljno konzultirana struka.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Raspudić vi ste isto otvorili tezu da moramo znati konačno koliko nas ima. Moramo znati koliko nas ima jer na tome baziramo niz stvari. Imali smo već loša iskustva kada smo petljali i prtljali. Dakle ja sam sudjelovala u određenim projektima koji su bili vezani uz uređaje za pročišćavanje otpadnih voda koje vi planirate na nekakav budući broj stanovnika. Ali ne možete planirati na budući broj stanovnika recimo 20 tisuća a vas ima 3 tisuće. Znate što nam se desilo? Kada smo već došli do kraja, a svi su planirali na taj jedan iracionalni broj za koji smo svi znali da je iracionalan, sve se vratilo na početak i rekla – ako vas sada ima 3 tisuće po zadnjem popisu nekakve jedinice lokalne samouprave, po predzadnjem je bilo 4 tisuće vi možete samo planirati to na 8, 9 tisuća a ne na 20. Zato je važno da znamo brojke kakve imamo. I ako se mi međusobno hoćemo lagati sve ok, ali ne možete se lagati stalno. Hvala.
Poštovana zastupnice, da slažem se. Treba tu dodati da su u to friziranje stvarnosti motivirane i jedinice lokalne samouprave budući da se sredstva i na različite načine dijele u odnosu na to koliko općina ili grad ili županija ima stanovnika. Tako da svi se dovode pomalo u tu fiktivnu situaciju da se napuhuju kao žabe i pokazuju se da ih je više. Što nam na kraju ostaje? Možda da se svi politički dogovorimo, pa hajmo se mi dogovoriti sa predstavnicima Srba otprilike u Vukovaru koliko ima Srba i Hrvata u Vukovaru, pa malo neka popusti jedna, pa druga pa ćemo reći stvarnost je to ili za broj u pojedinoj općini, županiji itd. jer ovo sve vodi prema tome. Dakle umjesto da imamo jedno objektivno znanstveno mjerilo koje se redovito ažurira kroz instituciju registra stanovništva mi u biti se natežemo oko popisa na politički način, gdje će na kraju onda i ta cifra koja će se dobiti biti rezultat političkog odnosa moći jer će odozdo baza pritiskati od općina i županija da se popisuje i onaj koji je možda otišao u Njemačku, ali hajde možda će se vratiti pa ćemo ga upisati ili neće ili itd. Sve skupa daleko od one početne istine za koju sam rekao da nas može osloboditi.
Vrijeme. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Već više od 150 godina u Hrvatskoj imamo popise stanovništva. U pravilu događaju se jednom u 10 godina osim u slučaju rata ili epidemija. Evo vidimo da smo sada u tom trenutku epidemije, iz nekih očitih i razumnih razloga vidimo da će se popis odgađati za otprilike pola godine. Što se tiče samih popisa stanovništva oni nam jako puno govore o našoj zemlji. Dakle, oni ne govore samo o tome koliko u Hrvatskoj ima stanovnika. Govore i o tome koliko stanovnika imamo u pojedinim regijama Hrvatske, županijama, gradovima, općinama. Govore nam o tome da li imamo rast ili pad broja stanovnika. Na žalost očekujemo naravno u sljedećem popisu pad broja stanovnika. Vidimo koji su dijelovi Hrvatske možda primamljivi za naše sugrađane, pa možda oni imaju blaži pad ili čak rast stanovništva. Govore nam dosta i o tome i posebno tome treba obratiti pažnju, a to je obrazovna struktura hrvatskih građana. I naravno moramo voditi računa i o samoj dobnoj strukturi naših građana. Posebno mislim da je važno kada dođu podaci iz popisa stanovništva gledati broj stanovnika u većim hrvatskim gradovima zato što su jako važne za razvoj jednog društva aglomeracije. Dakle, gradovi sa manjim gradovima u svojoj okolici, sa manjim mjestima zato što oni pružaju najviše šanse ljudima da se zaposle, ali i šanse u smislu zdravstva, obrazovanja. Naravno da manja mjesta u Hrvatskoj neka mnoga nemaju niti osnovnu školu, kamoli srednju školu, a naravno samo veći gradovi mogu imati fakultete i na taj način daju građanima ipak neke prilike. Sam popis stanovništva i samo kretanje stanovništva u hrvatskoj povijesti imali smo i uspona i padova. Prvi popis stanovništva nakon Drugog svjetskog rata Hrvatska je imala nekih 3,7 milijuna stanovnika. Nakon toga stanovništvo je raslo. 91. godine prvi tadašnji popis stanovništva pokazuje da je Hrvatska narasla na 4,8 milijuna ljudi. Dakle u pola stoljeća smo imali čak milijun i 100 tisuća stanovnika više. Na žalost nakon toga rat, kriminalna privatizacija su učinili svoje. Hrvatska danas ima po nekim procjenama ispod 4 milijuna stanovnika. Dakle izgubili smo od 4 milijuna 800 tisuća ljudi izgubili smo 800 tisuća stanovnika što je 1/6. 1/6 našega stanovništva, 1/6 naših sugrađana kao da je nestala to je doista zastrašujuće. Što se tiče samog popisa već sam danas upozorio da je prije 10 godina kada je bio popis da su sami rezultati toga popisa kasnili. To nipošto nije moja kritika za Državni zavod za statistiku. Mislim da su oni jako važna institucija u našemu društvu i zato smatram da doista i sama Vlada treba pomoći u obradi podataka odnosno da se nađe način i da obrada podataka bude što brža. Prije 10 godina kada je bio popis stanovništva znači prvi podaci su izašli kroz 2 mjeseca, ali nakon toga su neki podaci izlazili i nakon godinu i pol dana. To kod hrvatskih građana stvara jednu negativnu atmosferu. Hrvatski građani sumnjaju u hrvatsku politiku, sumnjaju u sve hrvatske institucije, sumnjaju u pravosuđe, sumnjaju u zdravstvo. Zato je dobro da bilo koji posao da se odrađuje pa i popis stanovništva znači da ide što bolje moguće da se osim prikupljanja podataka u samom popisu i da obrada bude što brža tako da podaci budu što ažurniji i da što ranije da izađu. Ono što je važno danas su to mnogi napomenuli, a to je stvarno nešto što bi se trebalo u budućnosti raditi, a to jest da doista idemo prema nekakvom stalnom registru stanovnika gdje bi se zahvaljujući razvoju znanosti i tehnologije, posebice razvoju IT industrije jednostavno da imamo konstantno ažuriranje iz dana u dan broj stanovnika i svih drugih podataka kako bi hrvatsko gospodarstvo ali i hrvatski građani, hrvatska javnost imali te podatke što ranije. Iako nisam kritizirao da se ne smatra da sam kritizirao ovdje Državni zavod za statistiku ipak bih im htio dati jedan prijedlog kada i prije nego što sam postao saborski zastupnik kada sam kao građanin tražio neke podatke kada se koristi znači mrežne stranice Hrvatskog zavoda za zapošljavanje ili Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje moram reći da sam na njihovim web stranicama relativno dobro i lagano se mogu naći statistički podaci. Kada sam to isto tražio na stranicama Državnog zavoda za statistiku jasno DZS ima puno veći broj podataka ali bilo bi dobro možda da se ugledaju na ove dvije institucije da bude puno bolji pregled samih statističkih podataka.
Republika uvažena zastupnica Romana Nikolić.
Poštovani zastupniče, što mislite koji je glavni razlog smanjenja broja stanovnika u Hrvatskoj?
Pa taj pad je očito počeo prije nekoliko desetljeća tokom 90-tih godina. Jedan od razloga naravno bio je i rat. Ali mislim da je ključan razlog bila privatizacija koja se tada provodila tokom 90-tih godina. Na žalost tada je Hrvatska izgubila 1/3 radnih mjesta i jednostavno ti gubici su bili toliko veliki da čak i kasnije reforme, Račan je provodio reforme, krenuo je sa ulaskom Hrvatske u Europsku uniju, izgradio autocestu Zagreb – Split, napravljene su stvarno neke veličanstvene stvari, ali taj gubitak je toliko bio velik u privatizaciji, toliko je radnih mjesta izgubljeno da izgubilo se sigurnost. Jednostavno nezaposlenost je konstantno bila velika. Dobar dio ljudi zbog toga jer nisu ili nisu imali posao ili su imali posao pa nisu znali da li će ga imati u budućnosti zbog visoke nezaposlenosti. I kada se stvori takva nesigurnost ljudi ne mogu niti planirati obitelj i to je bio ključni razlog i to se onda desetljećima provuklo. I kada je došla sljedeća ekonomska kriza 2008. samo je još produbila dodatno probleme i to je dovelo do takvog pada.
Sljedeća replika Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Prica sve ovo što ste vi rekli stoji. Međutim, ne mogu se oteti dojmu da je popis stanovništva točan popis netočnih podataka. Jako puno stvari još nije dorečeno ovim zakonom i jako puno stvari je u provedbenom smislu nedorečeno. Mogu vam sada govoriti o kojima, ali to sada nije niti bitno. Ali ono što mene brine je da je zapravo broj stanovnika koji smo izgubili puno veći od onoga što nam je popis zadnji pokazao i što će nam pokazati ovaj. Zašto? Zato što mnogi građani koji i privremeno napuste Republiku Hrvatsku taj odlazak ne prijave i dalje ostanu prijavljeni u Republici Hrvatskoj, i dalje ih ne vodimo kao netko tko je otišao dok oni zapravo u Hrvatskoj nisu. Mogu vam dati primjer samo na mom rodnom gradu Osijeku koji je prije brojao preko 100 tisuća stanovnika, sada ćemo biti sretni ako ima 80 tisuća i to opet ne govorim po popisu. Po popisu će možda imati i više od 100 tisuća, ali u realnosti to nije tako, a to se može vidjeti po drugim pokazateljima.
Odgovor.
Tokom rasprave danas i u replikama državnom tajniku također sam postavio to pitanje da li su se pronašle metode da se osigura da ti podaci koji će izaći da budu točni, koji će se skupljati da budu točni. Ovo što ste rekli da kako se skupljaju podaci to se često govori za statistiku da su nekada podaci netočni. Moguće, ali uspoređujemo podatke iz jedne ankete s drugom, iz jednog popisa stanovništva s drugim tako da ako gledamo popis stanovništva od prije 10 godina, prije 20 godine vidimo neke pravilnosti. Tako da ako možda ima neka netočnost možda i danas i ranije opet vidimo neke pravilnosti iz tadašnjih podataka, sadašnjih podataka ipak to možemo uspoređivati stanje.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Prica čini mi se da mi sada ipak malo kao da smo skrenuli s rasprave i čini mi se kao da ispada da naš Državni zavod za statistiku evo popisuje svakih 10 godina, ali mi imamo procjene. Svake godine se radi procjena. Evo vidim odobravanje i te procjene govore znate što? Govore da je Osječko-baranjska županija iz koje ja dolazim 20 godina izgubila najviše stanovnika. Znači imali smo 330 tisuće 506 2001., 305 tisuće i 032 stanovnika 2011., a procjena je 2019. 272 tisuće i 673 stanovnika što je minus od 57 tisuća 833 stanovnika od 2001. godine i to je problem i to je meritum stvari zašto ljudi odlaze i zašto gubimo stanovnike u tim ruralnim krajevima jer odmah je druga Vukovarsko-srijemska županija sa 53 tisuće i 773 stanovnika.
Vrijeme. Odgovor.
Da, posebno mi je žao ovo što ste spominjali i što je ranije spomenuto za grad Osijek. Osijek je jedan prelijepi hrvatski grad. To je grad koji je ne samo ekonomsko središte, to je i grad koji je obrazovno središte. Ima jedno sveučilište, ponosno sveučilište nazvano po velikom Josipu Juraju Strossmayeru i da doista mi je žao zbog toga i zbog pada stanovništva i zato moramo povući pouke što se mora promijeniti kako bi Hrvatska ponovno imala rast stanovništva. I posebno sam to već ranije istaknuo kada sam govorio o važnosti tih aglomeracija, znači širih područja velikih gradova koji ipak ljudima daju velike šanse. Znači ako netko i živi u manjem mjestu, jer što su danas mala mjesta ili sela u Hrvatskoj ako su dovoljno blizu nekog većeg grada ako netko može sjesti u svoj auto i od malog mjesta u kojem živi doći do centra nekog većeg grada u roku od 30, 40 minuta na neki način su ta mjesta su postala predgrađa gradova? To ljudima daje šanse u smislu obrazovanja, posla i u mnoge druge načine.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče evo danas smo više rasprava čuli koliko je bilo gubitaka stanovnika, a vi ste spomenuli čak 1/6 da smo izgubili proteklih koliko godina ste rekli da smo izgubili 1/6 ljudi? [[Upadica Prica: Izgubljena je 1]] 6 u 3 desetljeća na žalost./… Evo znači za 30 godina smo izgubili 1/6. E sada s druge strane slušamo non stop o tome da se daje novac, da se daju pomoći, da se daju subvencije, da daju novci iz fondova pa se postavlja pitanje. Kome se i kako taj novac dijeli? Koji su kriteriji za podjelu tog novca kada ljudi svejedno odlaze? To je prvi dio pitanja. Drugo pitanje koje sam htio odnosno konstataciju koju sam htio reći. Imamo mi zapravo podatke o popisu stanovništva. Imamo i redovite procjene od statistike o kretanju stanovnika i mi otprilike znamo što se dešava sa našim stanovnicima, plus minus, par posto. Međutim, problem je u tome što naši građani ne poštuju zakone. Kada bi se oni normalno prijavljivali i odjavljivali onda bismo znali plus, minus jako mali postotak. Evo tu su i gospoda iz statistike, mislim da mogu potvrditi.
Odgovor.
Da. Dobro je da ste spomenuli poticaje, subvencije. Naravno postoje one koje su potrebne i dobre za društvo. Ali one sve imaju svoju cijenu. Naravno da bi se jedna kuna u subvencijama nekome dala mora biti barem i jedna kuna prikupljena u porezima, a često i više. Često mora biti još … [[ne razumije se]] i taj … [[ne razumije se]] mora se uzeti više od 1 kune kroz poreze da bi se od građana iz gospodarstva tako da bi se 1 kuna dala kroz subvencije. Vidjeli smo i korupcijske afere koje su vezane uz to. Općenito da, veliki je problem bio u našem društvu. Imamo jako velik udio državnoga vlasništva što zvuči kao da je to vlasništvo građana, ali naravno nije. To je na žalost vrlo često zloupotrebljeno kroz korupciju od jednog dijela korumpiranih političara. Zatim tu su subvencije koje opterećuju gospodarstvo. Znači uzima se novac s jedne srane od građana i onda se pitanje kako koja vlast i kome dijeli po kojim kriterijima neke novce. Zato treba građane rasteretiti posebice srednju klasu kroz porez na dohodak.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, poštovani potpredsjedniče, nisam se mislio javiti ali povukli ste me za rukav kada ste krenuli govoriti o kvaliteti podataka. Ono što je mene kao ministra rada frustriralo nekada je da broj zaposlenih koji imamo putem osiguranika HZMO-a i onoga što imamo na Državnom zavodu za statistiku razlikuju se za jedno 90 do 100 tisuća zaposlenih i onda smo otkrili da je prošli ravnatelj koji je bio blizak vašoj opciji ručno isključio sve mlade osobe koje imaju subvenciju odnosno imaju potporu da ne plaćaju bruto 2 iz te statistike. Prije isto par godina bio je direktor iz Europske komisije iz EKFIN-a koji je rekao da su hrvatska statistika bliska grčkoj. Mi smo bili na blizu izbacivanja iz EUROSTAT-a, tako da čestitke ravnateljici da je sve to popravila, da je uključila i ove zaposlene pa mi je tako fascinantno da onda vi baš govorite o kvaliteti i kritizirate. Hvala.
Da, pa prije svega ja sam se stvarno trudio biti konstruktivan da govorim o nečemu gdje možemo razmijeniti mišljenje, ideje da se nađu najbolja rješenja. Ušli ste sada u taj politički dio. Gledajte sada kako da onda odgovorim? Na žalost najveći broj 1/3 radnih mjesta koje smo izgubili izgubljeno je u razdoblju HDZ-ove vladavine, kasnije reforme koje su provodile SDP-ova Vlada, izgradnja autoceste, započet je put za vrijeme SDP-a prema Europskoj uniji i NATO-u i ostalim međunarodnim integracijama, provedene su reforme. Kasnije je još Vlada Zorana Milanovića morala provoditi teške mjere štednje da spasi Hrvatsku od bankrota i provodila također važne reforme za hrvatsko društvo. To je sklizak teren kada uđemo sada u političke teme. Ja sam pohvalio Državni zavod za statistiku zato što mislim da su sve institucije, da su kvalitetna institucija ali sam imao i prijedloge što se može poboljšati iako konkretno to nije bio do Državnog zavoda za statistiku zato što je tu velika obrada podataka pa da im Vlada na taj način pomogne.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, ravnateljice. Ja bih se vratila na sam zakon i podsjetila zapravo što se događalo u proteklom periodu. Ovaj zakon govori o popisu stanovništva, kućanstava i stanova. Dakle kada kolege govore o nekakvim drugim podacima onda se moramo osvrnuti da ti drugi podaci dolaze iz drugih statistika kada govorimo o komunikacijama i sve je to krenulo od pregovora o poglavlju 18 o statistici još od 2007. Dakle, kada se govori o tome da li netko imali ili nema Internet onda je taj dio popis statistike komunikacije koji je dostavio neki ured i ono što je poznato da je Hrvatska po tome ostvarila punu usklađenost. Prema tome, onaj tko je dao podatke tada da je negdje ima ili nema interneta mora biti vjerodostojno sa tadašnjim davanjem podataka. Isto tako kada govorimo o tome da li su podaci točni ili ne, onda evo npr. upravo broja stanovnika i pitanja da li je netko u Hrvatskoj ili nije, službena statistika Državnog zavoda bilježi razmjere emigracije prema podacima iz MUP-a i odjavama prebivališta. Do 2012. godine one osobe koje su se odselile nisu imale obveze službeno se odjaviti sa prebivalištem u Republici Hrvatskoj. Od 2012. godine kada je stupio na snagu novi zakon tada je svatko od nas svaka osoba je dužna se prijaviti i registrirati u policiji da odlazi iz države recimo dulje od jedne godine. Zato postoje i prekršajne odredbe i pitanje je da li svi naši građani koji su otišli da li su se odjavili, a znamo da sigurno i nisu jer to možemo prema podacima Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, mirovinsko, a pogotovo zdravstveno vidjeti da imamo puno više osiguranika od onih kojih imamo u službenoj evidenciji. Dakle do 2013. imamo isto tako određeni odliv. Međutim, migracije su sigurno veće od ulaska Hrvatske u Europsku uniju od polovice 2013. i to je vidljivo da je do 2017. taj rast migracija bio puno veći. Međutim, taj trend se od 2018. znatno ublažio. Prema tome kada pogledate sam upitnik koji je objavio Državni zavod za statistiku onda tamo možete vidjeti da imate 38 pitanja i u tim pitanjima se postavlja zapravo osobni podaci, OIB, prebivalište režim stanovanja, kako, koja je obrazovna struktura. Osim toga ima i pitanja o tome da li imate domaćih životinja ili ne što je osobni podatak svakog domaćinstva i ne može se dobiti na ni jedan drugi način osim ako nije prijavljen kroz OPG. Dakle, Državni zavod za statistiku mora koristiti i službene podatke svih ostalih davatelja i imatelja tih podataka i mora činiti i određene logičke kontrole kako bi zapravo ti podaci imali valjanu i kvalitetnu osnovu i davali određene informacije o tome kako ona kreirati dalje politike. Prema tome, to je bitno istaknuti da je i obveza svakog od nas i svakog građanina da poštuje zakone koji su doneseni i kažem evo i od 2012. svi bi to trebali poštivati. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice Državnog zavoda za statistiku sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, danas ovo doživljavamo kao tehničku izmjenu Zakona o popisu stanovništva, a pravu raspravu smo ovdje vršili i proveli praktično prije nešto više od godinu dana gdje smo ušli u meritum samoga zakona, o tome imali i određene prijepore i raspravili smo sam zakon. I ja mislim da je taj zakon kojega smo donijeli prije godinu dana jako dobro izbalansiran, pripremljen i da je odgovorio izazovu koji pred svaku državu predstavlja popis stanovništva koji se u pravilu održava svakih 10 godina. On je najopsežnija, najsveobuhvatnija, najcjelovitija evidencija koju država ima. I zbog toga je vrlo važno kako pristupiti samom popisu stanovništva jer je on kasnije podloga za sve moguće politike, gospodarske, socijalne, demografske, znanstvena istraživanja. I ozbiljna država bez kvalitetnog popisa stanovništva ne može kvalitetno provoditi niti jednu od malo prije spomenutih politika. Ja moram čestitati Državnom zavodu za statistiku ne samo na izradi tog zakona nego na svemu onome što Državni zavod vrlo precizno, točno godišnje objavljuje, kvartalno i što su svaki ozbiljni stručnjak, znanstvenik, političar ako hoćete, javna osoba koja se bilo kojom djelatnošću bavi ne može praktično funkcionirati bez oslanjanja na podatke koje nam uredno dostavlja Državni zavod za statistiku. Ja bih tu baš i zbog toga i zbog takvog rada državnog zavoda otklonio bilo kakve dvojbe i sumnje da li je ili nije prilikom donošenja tog zakona, temeljnog zakona, kontaktirana struka u Hrvatskoj. 13. studenog 2018., a to smo već raspravljali kada se uopće krenulo u proceduru izmjena zakona odnosno izrade novog Zakona o popisu stanovništva u Hrvatskoj data je već su kontaktirana brojna ne ministarstva nego institucije koje o tome imaju što reći. I o tome su oni mogli se izjasniti i dati svoj stav, ali kažem taj stav i sve ovo što mi govorimo će biti sublimirana na samom popisnici koja podrazumijeva određeni broj pitanja koja su od interesa za Hrvatsku kao državu. Prema tome, tu je struka bila kontaktirana da ne govorim da svaki odgovorni građanin Hrvatske kroz e-savjetovanje, kroz savjetovanje o zainteresiranom javnošću o tome ima što reći ako prati barem one zakone koje se vezuju uz njegove, uz njegov profil i struku koju on svakako ima. Ovdje je bilo također upitnika oko toga kako smo i na koji način pristupili ovom popisu stanovništva i je li taj popis stanovništva rezultat činjenice da su predstavnici nacionalnih manjina dio vladajuće većine u Hrvatskoj. To smo puno puta čuli, kako su vladajući ucijenjeni, kako smo mi tu nešto kao popustili i taj zakon je rezultat te naše kako oporba kaže trgovine, a ne ozbiljne koalicije. E pa tu vam to moram jasno i glasno reći da je popis stanovništva 2021. godine će biti proveden kao što je bio i proveden popis stanovništva 2011. i 2001. godine i tu se ništa bitno nije promijenilo. Dapače, prilikom donošenja zakona bila su dva amandmana, jedan koji se odnosio na mogućnost da pripadnici nacionalnih manjina inače stanovnici Hrvatske se izjašnjavaju o dva materinja jezika što i to treba do kraja reći, u nekim državama EU ima mogućnost izjašnjavanja dva materinja jezika. Mi tada kao HDZ i najvažniji klub vladajuće većine nismo prihvatili kao i mogućnost da u zakonu uđe amandman u kojemu će se utvrditi mogućnost proporcionalnog sudjelovanja popisivača prilikom samoga popisa što isto tako nismo utvrdili, ali smo rekli da će se popis stanovništva i upute koje prate zakon i koje je već Državni zavod za statistiku donio čini mi se tijekom ožujka prošle godine, će se utvrditi da tamo gdje postoji određeni broj pripadnika nacionalnih manjina da će broj popisivača kao što je i u prijašnjim popisima dolaziti iz redova nacionalnih manjina pri tome oni moraju ispunjavati sve uvjete koji važe i za sve ostale popisivače u Hrvatskoj. Prema tome, mi smo tada to otklonili kao sumnju, kao dvojbu i rekli smo da će popis stanovništva kad su, kad je u pitanju metodologija bit provedeni [[Upadica: Vrijeme.]] na način kako je to ranije bilo provedeno.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bačić, nije sporno da će se ove godine odviti, obaviti popis stanovništva jer to traži Eurostat kako bi znači svi podaci u cijeloj EU mogli biti usporedivi. Ono što je karakteristično za popis da se radi o vrlo sveobuhvatnom jednom istraživanju i budući da se radi svakih 10 godina uobičajeno je napraviti probni popis koji nije napravljen. Isticali ste da je struka bila uključena, ali ostaje nejasno zašto nije ovaj put napravljen probni popis koji se obično radi nešto prije samog popisa stanovništva.
Odgovor.
Zahvaljujem poštovana kolegice, o tome će vam vjerojatno i predstavnik Vlade na to pitanje odgovoriti. Dakle, kako i na koji način je se radi probni popis. Ono što ću vam ja reći to je da je već rađen popis poljoprivrede tijekom 2020. godine, gdje je već određeni podaci po kriterijima kako ih je predvidio Državni zavod za statistiku su navedeni, provedeni i taj svojevrsni test je napravljen. O tome kako i na koji način će se pristupiti popisu koji će biti u rujnu ja se nadam da će nam to i državni i ravnatelj odnosno državni tajnik reći.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Marija Jeklovac.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić rekli ste da se ovaj popis koji nam predstoji neće u biti u ničemu razlikovati u odnosu na onaj koji smo imali prošli puta i to je točno. Međutim, obzirom da je danas u tijeku rasprave bilo podosta govora o tome da je i u prošlom popisu stanovništva bilo u stvari na kraju netočnih podataka i da to nije dobro, ja se slažem i mislim da je svima nama u cilju da popis bude što točniji i da se ona na temelju što točnijeg popisa mogu planirati sve aktivnosti koje su za to važne. Međutim, mislim da bi i upravo stoga bilo dobro i napomenuti na koji način se provjeravaju tijekom samog popisivanja koje su mogućnosti kontrole prikupljenih podataka, pa vas molim da nešto i oko toga kažete. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem poštovana kolegice, ja sam kad sam govorio da će biti identičan onda sam govorio o načinu prikupljanja odnosno o prikupljenim podacima kad je u pitanju ono što je bilo dvojbeno tijekom same rasprave prilikom donošenja zakona. Zakon se, sam popis se mijenja i činjenici da se u prvom dijelu, prvih 14 dana popisuje na metodi e-građanin, a kasnije popisivači ulaze u sam prostor popisivanja i vode popis na način kako je on i ranije rađen. Prema tome u tom dijelu se on razlikuje. To će dodatno znači daleko manji broj, dvostruko manji broj popisivača. Prije 10 godina bilo je oko 17 i po tisuća popisivača angažirano, sad će biti 8 plus koordinatori i instruktori, sve zajedno oko negdje oko 9 i po tisuća ljudi će biti angažirano na ovaj popis. Dakle, on u određenom dijelu biti izmijenjen, ali ono što je stvaralo prijepor u hrvatskom društvu [[Upadica: Vrijeme.]] pa ovdje i u Hrvatskom saboru neće biti razlikovano u odnosu, različito u odnosu na prijašnji popis.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bačić, evo već prije nekog vremena kad smo donosili zakon i sada kada ga mijenjamo slušamo tokom cijelog dana optužbe da radimo protiv RH, protiv hrvatskog naroda, da smo dali prava nacionalnim manjima koja oni nikad nisu imali, da će popisivati ljudi koji to ne smiju radi razno raznih razloga itd. I sad vas pitam, da li je stvarno tako da mi HDZ to radimo? Da li se radi o našim stvarno velikim greškama koje smo učinili ili se radi o zlonamjernim tvrdnjama, neistinama koje se namjerno sada i predizborno plasiraju u svrhu dezinformiranja građana, u svrhu lažnog tumačenja odredbi zakona ne bi li se ne znam među građanima uveo nekakav strah ili što ja već mogu zamisliti s obzirom na te rasprave koje slušamo i koje imaju očito nekakvu ulogu zbog nama nepoznatih razloga. Da li smo mi to stvarno učinili?
Odgovor.
Pa moram reći da je ova izmjena zakona u hrvatskom društvu, a čini mi se i u Hrvatskom saboru prošla s manje tenzija nego samo donošenje zakona. To je moj dojam i mislim da sam tu u pravu. Naime, s obzirom na lokalne izbore koji se održavaju u pravilu svaki peti ciklus lokalnih izbora se poklapa sa popisom stanovništva, a popis stanovništva poglavito u dijelovima Hrvatske gdje ima dosta pripadnika nacionalnih manjina često puta zbog, zbog prava koja iz popisa stanovništva crpe pripadnici nacionalnih manjina zna izazvati podjele u društvu, svađe itd., itd. Takva je situacija bila prilikom rasprave o temeljnom zakonu koji danas mijenjamo, ali mislim da tom raspravom, glasovanjem o tom zakonu, donošenjem zakona i kasnije uputama koje je donio Državni ured za statistiku je u potpunosti potvrđen stav Kluba HDZ-a da se tim popisom nikome ne podilazi, da taj popis stanovništva nije rezultat nikakve trgovine nego isključivo stručnog pristupa kako ga je predložio Državni zavod za statistiku bez politikantstva i svega onoga [[Upadica: Vrijeme.]] što je pratilo samu raspravu.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić govorili ste o metodologiji ovog popisa i onog što sve oporba smatra spornim u ovom popisu. Treba napomenuti da je čak 80% upita i podataka propisano i preporukama UN-a i Uredbom EU upravo kako bi mogla biti usporedba međuresornih tih međunarodnih podataka što kvalitetnija, a svega 20% su nacionalna pitanja. Međutim, ono što je dosta sporno kod mnogih tu kolega, kaže koncept uobičajenog mjesta stanovanja također je propisano uredbom iz 2008. koja je primjenjivana i u popisu 2001. i 2011. godine.
Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Juričev Martinčev, u pravu ste 80% podataka koji se prikupljanju na, tijekom trajanja popisa je uobičajeno usklađeno, iskoordinirano na razini drugih država s time što mi se čini ja sad nisam to ovaj pročitao, ali kada smo zakon donosili postavlja se s obzirom na članstvo Hrvatske u EU, a to može kasnije i potvrditi državni tajnik, nemogućnost istodobnog popisivanja stanovnika EU u dvije države, tamo odakle jesu i tamo gdje se nalaze, nego se jasno ovim popisom ta mogućnost razgraničava odnosno onemogućuje dvostruki popis iste osobe u dvije različite države iz, u onoj iz koje dolazi i u onoj u kojoj se privremeno nalazi, nemogućnost dvostrukog popisa s obzirom da veliki broj država jasno u ovom trenutku na razini EU provodi popis stanovništva i kad već o tome govorim ja mislim da je negdje oko 8, 9 država već također kao i mi prolongiralo datume za provođenje, provođenje samoga popisa. Dakle, ovo što mi danas raspravljamo nije ekskluzivno naše pravo već se to događa u brojnim državama članicama EU.
Slijedeća replika, poštovani uvaženi zastupnik Nikola Mažar.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić svjedoci smo da u gradu Vukovaru odnosno da građanke i građani grada Vukovara nažalost se dovode u jednu zabludu, dovode se u stvaranje određene lažne i krive percepcije, ja bi čak rekao i nesigurnosti sve iz razloga skupljanja jeftinih političkih poena zbog nadolazećih lokalnih izbora kroz puštanje poluistina, poluinformacija, netočnih informacija, prije svega vezano za popisivače da će samo nacionalne manjine popisivati nacionalne manjine, da neće biti mehanizama kontrole, da će se popisivati izmišljene i lažne adrese i da će se popisivati ljudi koji ne žive u gradu Vukovaru iako su svjesni da je 49 institucija radilo, iako su svjesni da će biti OIB, da će biti kaznena i materijalna odgovornost, pa vas molim da komentirate vezano za to.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Mažar. Odgovornost za popis stanovništva na području Vukovarsko-srijemske županije nosi predsjednik županijskog popisnog povjerenstva na čijem čelu je župan vukovarsko-srijemski. Postoje zatim i popisne ispostave koje se formiraju na razini jednog ili više gradova, pa će odgovornost i za popis stanovništva na području grada Vukovara dijeliti i tamošnji gradonačelnik jasno s koordinatorom koji dolazi iz Državnog zavoda za statistiku. Postoji instruktori i koordinatori. To je jedan cjelokupni sustav u kojemu je predviđeno i gotovo onemogućeno izigravanje zakona i lažni podaci koji mogu tako lako proći. Postoje kontrolori, postoje instruktori, postoje koordinatori i to treba onemogućiti. I nikome u ovoj državi nije u interesu da se lažnim podacima stiču bilo koja prava, pa pogotovo ako hoćete i kad pitate mene [[Upadica: Vrijeme.]] i nama u HDZ želimo da ovaj popis bude apsolutno točan i mislim da je na ovaj način ta točnost omogućena.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Rada Borić.
Gospodine predsjedavajući, državni tajniče s kolegicama, kolegice i kolege, kad je potpredsjednik Vlade i ministar Marić obrazlagao prijedlog Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH za '21. godinu istaknuo je da se radi o najopsežnijem i najsloženijem statističkom istraživanju s obzirom na brojnost obuhvaćenih jedinica te najbogatiji izvor podataka o stanovništvu naše zemlje. Podaci citiram, prikupljeni popisom nužni su za provedbu raznih gospodarskih, socijalnih, demografskih, razvojnih i drugih politika te znanstvenih istraživanja. Kvalitetno planiranje i istraživanje može se provoditi samo na temelju aktualnih službenih statističkih podataka. Cijelo vrijeme danas upravo govorimo o tome postoji li prava sinergija između podataka koje ćemo dobiti da oni budu službeni i ovdje mi se čini da je veća briga bila oko toga što će se dogoditi npr. u Vukovaru i kako će se raditi popis. Nudilo se čak hoćemo li sigurnosne mjere imati za jedne, druge ili popisivače, a manje se govorilo o nečem što bi bila podatkovna demokracija, o nečemu o čemu bismo trebali govoriti da upravo nam posluže ti podaci kako je naveo ministar Marić kao najbogatiji izvor za sve ono što bismo mogli očekivati hoće li popis stanovništva pokazati da smo u 21. stoljeću ili je samo popis stanovništva važan oko toga kakvu imamo, kakve imamo, kojoj etničkog grupi pripadamo i može li tu netko politički profitirati, a posebice pred izbore. Ono što bi bilo važno vidjeti u takvim podacima pa usporednim, da da li smo doista u 21. stoljeću, ovdje se spominjao Internet da li ćemo znati koliko npr. imamo kada se popisuje građani koji stanuju u zgradama jesu li te zgrade energetski učinkovite, pa hajmo možda i na stvari koje su i za 20. stoljeće, da li zgrade imaju pristup, rampe, pristup za osobe sa invaliditetom da i ako hoćete na kraju krajeva zgrade imaju i liftove, dakle ako imaju više od 4 kata. Što ćemo dobiti i što ćemo raditi s tim podacima da vječno nismo ukopani u interes samo kad se radi popis hoće li biti nekih koji će se upisivati ovako ili onako, hoće li popisivači ili ću ja upisati kao jedna jedno 10-toro ljudi pa valjda ima reda i zakona kako se radi i koje su sankcije za krivo popisivanje i za krive podatke. Ukoliko nije bilo dovoljno vremena za pripremu godina dana ili ukoliko se nisu našli mehanizmi kontrole kako se radi popisivanje, ukoliko se možda neće ni uvažiti za manjince kao što je romska zajednica gdje nije sporno da govore drugim jezikom da imaju pomagače dobit ćemo ponovo drugačije rezultate. Pitanje je kakve mi rezultate želimo dobiti, da li rezultate koji će služiti za podjele u hrvatskom društvu, ponovo na Baniju i Banovinu, ovo je samo ilustrativno ili ćemo dobiti podatke iz kojih će doista se moći vidjeti u kome smjeru će ići Hrvatska u slijedećih 10.g., bar do onog slijedećega popisa. Nadam se da će npr. popis obuhvatiti kućne ljubimce, ovdje se govorilo o, ne znam psima ili koji, koji su u nekim krajevima ne znam, pa sam se prisjetila, pa možda ćemo znati koliko imamo u Hrvatskoj krokodila budući da je politička bara, bara malena. Eto, pa vjerujem da kad ćemo konačno dobiti podatke koji će se sinergijski povezati s drugim podacima možda će i Hrvatska biti ne samo bolje mjesto za nas nego i mjesto za one koji će eventualno željeti doći k nama živjeti, pa na slijedećem popisu stanovništva imat će dovoljno vremena da ih kruni hrvatsko državljanstvo, biti nas i više nego manje.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Ne znam da li je iko od vas gledao detaljno kako izgleda postojeći Zakon o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u RH 2021.g. kad pogledate čl. 14. tu je naveden popis koji se podaci gledaju. Dakle, o stanovništvu 30 pitanja, o kućanstvima 5, o stanovima i ostalim stambenim jedinicama 12. Međutim, stručnjaci iz Instituta za migracije i narodnost i ostali demografi smatraju da je popisni upitnik koji moraju popunjavati naši građani preopširan. U tom nizu pitanja bit će popisani i izbjeglice i tražitelji azila, životna partnerstva, a nema pitanja o broju nekretnina u vlasništvu osobe, da li se djeca mogu služiti internetom odnosno pratiti online nastavu. Jedno od pitanja zaista jest broj stoke i peradi, a recimo nema pitanja o visini prihoda od rada odnosno od imovine. Tijekom današnje rasprave, a i na matičnom odboru postavljala su se pitanja o točnosti podataka koji će proisteći nakon ovog popisa unatoč strogim kontrolama i navodu Zavoda za statistiku da si neće dopustiti manipulacije podacima i unatoč tome da stalno govorimo o kaznenoj i materijalnoj odgovornosti svih onih koji daju podatke. Pa nitko od nas zapravo ne želi manipulaciju podacima. Međutim, mi nemamo točne podatke niti koliko ljudi je napustilo RH, koliko ih radi vani privremeno ili trajno, koliko ih još uvijek koristi zdravstvenu zaštitu u RH. Mi zdravstveni djelatnici jako dobro znamo kad nam dođu ljudi koji rade vani, a onda za vikend dođu u naše zdravstvene ustanove jer je fala Bogu kod nas usluga jeftinija nego vani. Tako da je pitanje dal će se sad sva ova točnost podataka moguće provjeravati u drugim bazama koje postoje na razini EU i drugih država. Dakle, to će sigurno trebati urediti. Uz stalne stanovnike Hrvatske ući će sve osobe koje su uoči referentnog trenutka popisa, znači 31. kolovoza 2021. živjele u svom mjestu stanovanja bar godinu dana ili su došle u mjesto stanovanja s namjerom da tu ostanu barem godinu dana, dakle ubrojit će se i oni koji su otišli i dovoljno je da netko onda navede da namjerava živjeti u Hrvatskoj, tretira se kao stalni stanovnik, a zapravo je pitanje dal je netko u tom kućanstvu umjesto njega zapravo popunio podatke i iz toga proizlazi da hoćete nećete ipak će se dobiti fiktivni stanovnici. Jer i struka kaže da čak i kad se popis provede u idealnim uvjetima ne popiše se točno 3% građana. Pa je onda pitanje, ako mijenjamo i dopunjujemo postojeći zakon zbog epidemioloških razloga zašto se nisu saslušali apeli struke i javnosti da se dopune odnosno izmjene određena pitanja, pa da se i to sada doda? I još nekoliko riječi o Registru stanovništva. Registar stanovništva je definitivno nešto što je bolje, jeftinije i učinkovitije od popisa. Imaju ga i druge zemlje, kod nas se najavio 2019.g. i da će ovaj popis biti zadnji, pa evo nadamo se da će onda država dati sve od sebe ne samo podršku inicijativi nego da će zaista napraviti sve da taj Registar stanovništva zaživi. Jer je činjenica da je Registar stanovništva sveobuhvatniji, suvremeniji i prikladniji od popisa stanovništva, bolji za upravljanje državom i za kreiranje javnih politika na nacionalnoj i lokalnoj razini jer se zapravo stalno ažuriraju podaci i o učenicima, o studentima, o zaposlenima, o umirovljenicima, o zdravstvenim osiguranicima. S Registrom stanovništva u kojem bi se tako stalno ažurirali podaci o stanovništvu definitivno bi se izbjegle zlouporabe. Činjenica je da i preporuka EU i Eurostata da sve članice izrade Registar stanovništva do 2022. tako da zapravo nemamo puno vremena za čekanje. U svakom slučaju treba razmisliti o ovoj epidemiološkoj situaciji, činjenica je da je situacija loša i da u ovo vrijeme zapravo i nije baš pametno, a i pitanje je kako će se provoditi i sami lokalni izbori i kakva nas situacija sa pandemijom čeka, ali evo vidjet ćemo ovaj, pa ćemo onda donijeti valjda i odluke da se ubrza i ovaj Registar stanovništva. Hvala.
Završno u ime predlagatelja uvaženi državni tajnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Evo kratko da onda se referiramo na postavljena pitanja iz rasprave. Pokušat ćemo odnosno pokušati ću redoslijedom. Prije svega samo da na početku kažem kako danas je pred nama bio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova u RH 2021. godine. Izmjene i dopune koje sadrže 6 članaka od toga je šesti prijelazne i završne odredbe dakle konkretno mijenja se u vremenu, predviđeno vremensko razdoblje za popisivanje koje kreće zapravo sa predviđenog travnja na jesen odnosno na u dvije faze dakle od 13. do 26. rujna i od 27. do 17. listopada ove godine. Referentno na, referentna točka je 31.8. I ono što je isto također bitno sa ovim izmjenama predviđaju i posebne okolnosti, uvodi se u pojam i mogućnost se daje Vladi RH da zbog istih ovakvih razloga zašto je i 11 drugih članica EU odgodilo od toga 3 za iduću godinu iste popise stanovništva. Ono što je bilo govora u raspravama vezano za savjetovanje tu moram samo kratko reći da je na odgovor na savjetovanja davao Državni zavod za statistiku što se tiče registra stanovništva oni nisu i tako su i napisali bili u nadležnosti upravo da, niti mogu dati odgovor na to, niti oni mogu imati tu nadležnost provođenja i upravljanja registrom stanovništva budući da prema i Eurostatu i međunarodnim standardima upravo državni takvi zavodi za statistiku prikupljene podatke iskazuju isključivo u zbirnom odnosno agregiranom obliku te ne mogu biti podloga za utvrđivanje bilo kakvih prava i obveza izvještajnih jedinica, dakle kao što su bilo koje druge koje bi mi …/nerazumljivo/… potrebe registra stanovništva. Dakle, vrlo jednostavno rečeno ako bi Državni zavod za statistiku provodio i upravljao registrom stanovništva mi ne bi mogli …/nerazumljivo/… koje bi željeli, koji su smisao toga, zato su oni se tako i naveli u ovom obrazloženju javnog savjetovanja. Naravno, sastanci oko samog registra stanovništva traju i dalje i vjerojatno je da će se u slijedećim godinama on se i uspostaviti i ovo biti ta možda i posljednji popis stanovništva ovakve vrste. Što se tiče samih, samoga i upitnika imalo je nekoliko, evo ja ću sada pročitati dva pitanja koja se navode. Drugo pitanje koristi li vaše kućanstvo poljoprivredno zemljište vlastito ili uzeto za najam veće od 1000 m2 kao što su oranice, voćnjaci, vinogradi i maslinici i drugo ima li vaše kućanstvo barem jedno grlo krupne stoke ili 10 komada peradi ili 10 košnica pčela? Ta dva pitanja su metodološki napravljena da se točno dobije razlika između ruralnog stanovništva ili gradskoga. Dakle, ako je bilo koje od ovih pozitivno znamo u kojem statističkom obliku ga vodimo. Pitanje interneta kao i pitanje koje se sada tu navelo drugih eventualno kućnih ljubimaca, prihoda, boravišta, prebivališta su podaci koji se vode u niz drugih institucija i nisu niti potrebni za ovo statistički samu analizu i metodologijom kojom se ovdje koriste, a pogotovo ne da se dupliraju jer ovo je presjek na dan 31.8., mi na dan 31.8. popisom stanovništva ćemo dobiti određene podatke koji će se analizirati, a ovi podaci su živi podaci koji se mijenjaju iz dana u dan i Porezna uprava, MUP i niz drugih agencija vodi podatke koliko je tko ima recimo pristupa internetu, brzom internetu i odnosno kojim god drugim uslugama se koriste. Dakle, nepotrebno je duplirati niti bi mi ti s tim podatkom u nekom zbirnom obliku mogli što raditi za godinu dana. Tako da ovo je onaj sustav koji je prošao i koji je na razini manje-više kažem Eurostata i svih ostalih europskih zemalja, dakle ne izmišljamo mi tu neku toplu vodu. Što se tiče probnog popisa on je određen, od 1. do 7. je bio putem sustava e-građani, od 8. do 15. ožujka ove godine direktno 5.000 ljudi je popisano od strane 50 popisivača, dakle odrađen je u skladu sa najavama i dobiveni podaci će se koristiti za usavršavanje što samog sustava i što načina na koji će se pravi popis odrađivati. Inače osim popisivača imamo i instruktore i koordinatore i nadzorna tijela, dakle apsolutno je sve napravljeno u krajnjoj liniji sa iskustvom koje se već i prethodnima radilo. U planu s obzirom na navedene iznose financijske koje sam naveo tu još mogu samo napomenuti, uvažena zastupnica Puljak je spominjala, dakle 2011. je bilo planirano 174 miliona 917 tisuća kuna u utrošeno je stvarno 117 miliona. Ove godine kao što sam već rekao za same troškove Državnog zavoda za statistiku je nešto više od 160 miliona, 163 miliona i Državna geodetska uprava 14 to je 177 od koga taj razlika od praktički smo na istoj razini koja je bila predviđena i 2011., međutim spomenio sam 33,7 miliona predviđenih za nabavku upravo računala odnosno prijenosnih računala koji će kasnije biti donirani odnosno proslijeđeni Ministarstvu znanosti i obrazovanja odnosno školskim ustanovama. Nova stranica u sklopu toga je među ostalim i troškovima za i novu web stranicu samog Državnog zavoda za statistiku koja je ovdje isto bila spomenuta. Kontrole mislim da sam sa ovim, naravno ono što se tiče nekih primjedbi da je sami popisni upitnik preopširan, a s druge strane ne sastoji se, ne sastoji neke podatke, kažem ti podaci konkretno evo o kućnim ljubimcem, psima, se dobivaju na drugačiji način i preko određenih drugih službi, znamo obvezu čipiranja svih pasa, dakle apsolutno podatke imaju i nepotrebni su. Tako da mislim da s ovim apsolutno sada pokrio sve što se pokazalo u samome, u samoj raspravi, hvala svima koji su sudjelovali i nadam se da ćete i podržati ove izmjene i dopune. Zahvaljujem.
Imamo 2 replike. Prva je uvažena zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem. Poštovani tajniče ja ću uputiti nekoliko zastupničkih pitanja na ovu temu, ali evo ako možete i vi sada ovaj odgovoriti. Dakle, mene i dalje zanima IT rješenje cijelog ovog popisa stanovništva. Rekli ste da povećani su troškovi jer su nabavljeni laptopi za ljudi koji će ići po terenu, dakle jesu li ti laptopi već nabavljeni i je li koliko komada, po kojoj cijeni, tko je dobavljač laptopa, tko je dobavljač aplikacije? Ima li mogućnost ta aplikacija da građanin provjeri nakon što je popisivač prikupio podatke koji podaci su u njegovo ime uneseni u sustav i na kraju kada očekujete gotove rezultate? Hvala.
Odgovor.
Ono što vam mogu odmah reći ovako napamet, znači sva nabava je išla preko Središnjeg državnog ureda za javnu nabavu. Nabavljeno u vrijednosti laptopa 33,7 milijuna kuna i sva ostala nabava je išla, možemo vam pismeno odgovoriti detaljnije s obzirom na sve niz pitanja koja ste postavili, ali da to je već u postupku već su osigurana sva sredstva za rad.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče. Samo da vam skrenem pozornost, imali ste zapravo dva pitanja, pitanje koje je bilo postavljeno od g. Raspudića to je bilo, koliko imate priključaka za Internet. Ja sam vas pisao zašto nemate u upitniku podatak o tome koliko ima optika na stanu odnosno na kući da znamo koliko postoji mogućnosti za priključak na brzi Internet. To nije bezveze. Pred nama je bila prije par tjedana tu na raspravi Nacionalna razvojna strategija i to bi bio odličan podatak da imamo start za nekakav projekt. Idemo, krećemo u projekt, a nemamo startne podatke i to bi vam bili odlični podaci. Zašto to ne znamo? ISP će nam dati podatke o tome koliko imamo priključaka na Internetu, međutim optičku infrastrukturu su gradili i privatni poduzetnici i lokalna samouprava i ISP-ovi. Prema tome, nemamo točan podatak koliko ima tih priključaka koji su trenutno nepopunjeni, koji su prazni, a koji se mogu kasnije koristiti, a to nam je izuzetno važno jer ćemo za to potrošiti otprilike 25% sredstava od 24 milijarde.
Odgovor.
Zahvaljujem. Mogu samo ponoviti da ono što sam već rekao i maloprije, dakle infrastruktura pa kada govorimo i o telekomunikacijskoj nije predmet popisa stanovništva koliko ja znam nigdje u svijetu, to je predmet prikupljanja podataka na drugačije načine i preko nadležnih agencija koje konkretno vode i reguliraju dio priče oko telekomunikacija, a također i privatnih teleoperatera koji omogućavaju. Dakle, ja vjerujem da naši građani, većina njih niti ne zna da li imaju mogućnosti priključka na optički Internet ili ne i da li ga koriste i koji Internet oni sami koriste. Tako da sami dobiveni podaci vjerujem da bi možda bili čak i netočni s obzirom da se mi samo vodimo izjavom kućanstava ono što možemo provjeravati, ono što je dostupno administrativnim provjerama i svim ostalim podacima, a ovdje je to podatak koji egzaktno treba biti i treba se odrediti nadležnim tijelima koji to i vode.
Zahvaljujem. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti pauzu za provjetravanje do 19,50 sati. STANKA U 19:39 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 19:50 SATI]] Nastavljamo s radom dalje, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Sljedeća točka dnevnog reda i završna večeras je: - Interpelacija o radu Vlade RH vezano za način dodjele i način raspolaganja sredstvima EU fondova u sklopu projekta „Slavonija, Baranja i Srijem“ Podnositelji su 25 zastupnika u HS-u na temelju čl. 86. Ustava RH i u vezi s čl. 145. Poslovnika HS-a. prigodom rasprave o interpelaciji primjenjuju se odredbe čl. 145. i 151. Poslovnika. Vlada je dostavila izvješće. Molim predstavnika podnositelja da dodatno obrazloži prijedloge.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege zastupnici i zastupnice, poštovani predstavnici Vlade. Jako mi je drago vidjeti ministricu poljoprivrede ovdje, ne znam jeste vi pogriješili točku možda ministrice, ali drago mi da ste tu svejedno pa možda možemo neke stvari koje vam nismo imali prilike reći u prošloj raspravi reći sada. Prije svega moram reći da me čudi termin kada vodimo ovu raspravu. Premijer nas je uvjeravao više puta da je ovo nešto sjajno, da je projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ nešto na čemu će se većina hvaliti, a evo mi raspravljamo u jednom porno terminu o tome nažalost kako se kaže kolokvijalno. No dobro, bolje ikad nego nikad kažu. Projekt „Slavonija“ najavljivan je od strane vladajućih kao spas za demografski i gospodarski devastirani kraj poznatiji kao Slavonija, Baranja i Srijem odnosno Istok Hrvatske. Suštini milijuni eura slijevaju se kolegice i kolege na istok Slavonije, no same statistike ne znače ništa. Same statistike ne garantiraju bolji život, same statistike ne stvaraju dodatnu vrijednost, same statistike ne garantiraju da će ljudi ostati u svojim selima, gradovima na Istoku Hrvatske, same statistike ne garantiraju da se gospodarstvo razvija da postoji perspektiva u ovom kraju Hrvatske, sama statistika ne garantira da se životni problemi naših građana na Istoku Hrvatske rješavaju. Evo vam samo jedan primjer koji mi ovako pada na pamet sada kada raspravljamo. Jedan mali prelijepi gradić u centru Slavonije, Našice plaća jednu od najskupljih cijena vode u Hrvatskoj, u Slavoniji bogatom vodom i vodnim resursima najskuplju cijenu. Evo što je projekt „Slavonija“ riješio kolegice i kolege riješio za građanke i građane Našica. Dati ću vam jedan plastični primjer što je zapravo projekt „Slavonija“, to je jedan PR projekt Vlade HDZ-a, PR projekt koji gradi Potemkinova sela, gradi kulise koje na kraju nitko neće moći koristiti. Naime, evo prije nekoliko tjedana župan osječko-baranjski g. Anušić najavio je rekonstrukciju zgrade kolodvora u Osijeku. Svatko tko je tu zgradu vidio vjerujem da će se složiti da je rekonstrukcija prijeko potrebna, ta zgrada propada praktički od Domovinskog rada. Međutim u isto vrijeme ukidaju se željezničke linije, HŽ Putnički prijevoz je ukinio čitav niz njih, mogu ih vam sada nabrajati, ali to bi vjerojatno oduzelo svo vrijeme od moje rasprave, ali recimo evo jedan primjer je linija 107 odnosno 103 vlakovi na relaciji Osijek-Rijeka-Osijek, jedina veza koji taj dio Hrvatske ima direktno sa našim morem. Dakle, ja vas onda pitam, koja je poanta obnove te zgrade? Da imamo kolodvor koji će zjapiti prazan, na kojem neće biti ni vlakova, ni putnika? Je li to projekt „Slavonija“ kolegice i kolege? Prema logici vladajućih očito je. Očito su to Potemkinova sela koja će premijer Plenković pokazivati valjda kada dovodi svoje prijatelje iz Europe Charles Michela i ne znam koga i govoriti kako evo Hrvatska jako efikasno troši svoje novce. A na što ih troši? Troši ih na zgrade, troši ih na infrastrukturu koje na kraju neće imati tko koristiti. U istim ovim Našicama recimo koje sam spomenuo, koje je godinama osvajalo nagradu za najzeleniji grad imamo glavni trg koji se rekonstruira, glavnom trgu nije ništa falilo, ali gradimo, rujemo da bi nešto gradili i rovali, bez ikakve logike, bez ikakve dodane vrijednosti, bez ikakve dodane vrijednosti ne samo za ljude nego za taj kraj. I kao da to nije dosta kolegice i kolege, nego postoji ozbiljne sumnje u to kako se novac iz projekta „Slavonija“ i gdje i kome slijeva. No prije nego što vam kažem nešto o tome, volio bih vam reći nešto o projekt „Slavonija“ što je izrekao potpredsjednik HDZ-a g. Ivan Anušić 10. prosinca 2020.g. na 35.sjednici Skupštine Osječko-baranjske županije, citiram: „Volio bih samo reći zbog čega sam se javio za riječ, javio sam se zato što ste spomenuli da projekta nema, da projekt „Slavonija“ ne postoji i da ne vidite nikakve benefite. Ja se neću previše referirati na projekt „Slavonija“. projekt „Slavonija“ nije ništa posebno, rekao sam to već puno puta, ja sam puno puta iskazao moje nezadovoljstvo projektom „Slavonija“ jer smatram da projekt „Slavonija“ treba biti ocrtan prvenstveno kroz zakonske okvire koji će olakšati, omogućiti prvenstveno investicijama i investitorima koji ne mogu jednostavnije i lakše funkcionirati i jeftinije poslovati. Ovo je kolegice i kolege i draga hrvatska javnosti ono što potpredsjednik HDZ-a misli o Projektu Slavonija. A što mi mislimo o Projektu Slavonija? Provedbu Projekta Slavonija od početka prate kontroverze, prije svega zbog toga što ne postoji formalna odluka o pokretanju projekta, pravila, oznake i druge odrednice koje bi trebale pratiti ovakav projekt, te prilikom raspisivanja natječaja nema nikakve naznake da je natječaj raspisan u sklopu Projekta Slavonija uz izuzetak naravno nekoliko javnih poziva raspisanih u okviru provedbe razvojnog sporazuma za Slavoniju, Baranju i Srijem već je njegovo provođenje i praćenje bazirano isključivo na sjedištu korisnika i lokacije provedbe. Drugim riječima odnosno prevedeno na hrvatski to znači da svaki projekt koji se financira europskim novcem, a mogu reći da to vlada bilježi od 2014.g., znači svaki projekt koji se provodi europskim novcem na području 5 istočnih županija Slavonije odnosno Hrvatske se računa pod Projekt Slavonija i Baranja, pazite od 2014.g. Imajući u vidu ciljeve Projekta Slavonija koji je kao svoj cilj deklarirao dostupnost europskih novca isključivo za projekte na području 5 slavonskih županija, nemalo čudi recimo otkrivanje istraživačkog novinara portala „Telegram“ Drage Hedla koji je otkrio da je HDZ-u blizak tajkun dobio 7 milijuna kuna iz državnog projekta za spas Slavonije kako bi si obnovio hotel na Rabu. Zaista, složit ćete se kolegice i kolege vrlo hvale vrijedan projekat obnavljanja hotela na Rabu da bi spasili Slavoniju, možda zato što Slavonci rade tamo, ali ne zato da bi Slavonci ostali u Slavoniji. Naravno nakon što se to saznalo ovaj projekat je ekspresno izbrisan iz Registra projekata financiranih u sklopu ovoga projekta. Dalje, ime HDZ-ovog Franje Lucića i drugih HDZ-ovih i HDZ-u bliskih suradnika u Požeško-slavonskoj županiji i dalje se spominje u kontekstu dobivanja velikih uglavnom bespovratnih sredstava. Sjetit ćete se Franje Lucića, bio je tu naš kolega, bio je sa mnom i potpredsjednik Odbora za europske poslove, pa tako kaže da je u sklopu Projekta Slavonija obitelj HDZ-ovog Lucića, ministrov tata i županov sin dobili 17 milijuna kuna. Naime, tvrtka TOFRADO TRGOVINA iz Pleternice u vlasništvu Tomislava Lucića čija je pretežita djelatnost, kako stoji u sudskom registru, trgovina na veliko drvom, građevinskim materijalom i sanitarnom opremom, dobila je ogromni novac, ukupno 14 milijuna i 825 tisuća bespovratnih kuna. Polovinu tog iznosa odnosno 7 milijuna kuna tvrtka sina Franje Lucića, sada već bivšeg dugogodišnjeg HDZ-ovog saborskog zastupnika i ranijeg gradonačelnika Pleternice, dobila je za rekonstruiranje, modernizaciju i povećanje konkurentnosti poljoprivrednih gospodarstava, a jednako toliko novca i za zbrinjavanje, rukovanje i korištenje stajskog gnojiva u cilju smanjenja štetnog utjecaja na okoliš. Tvrtka koja se ranije nije bavila nikakvom poljoprivrednom proizvodnjom već isključivo trgovinom bespovratno je dobila gotovo 15 milijuna kuna. Ja sad da sam zločast ministrice poljoprivrede rekao bi da će ta tvrtka možda raditi doradu sjemena, ali ja nisam zločast, pa vam to neću reći. No tu ne staje popis dodijeljenih sredstava obitelji Lucić, pa se tako i drugi Lucićev sin Domagoj očešao o Projekt Slavonija, bespovratno je dobio 372.000 kuna i to kako piše iz Programa ruralnog razvoja kao potpora mladim poljoprivrednicima. Nadalje, Branko Pilaš iz Pleternice također je dobio bespovratnih 372.000 kuna i to kao potporu ulaganju i pokretanje nepoljoprivrednih djelatnosti. Otac Branka Pilaša brat je supruge Franje Lucića, Anke Lucić, rođene Pilaš. Branko Pilaš dobio je bespovratno i 332.000 kuna za zbrinjavanje, rukovanje i korištenje stajskog gnojiva u cilju smanjenja štetnog utjecaja na okoliš. Samo obitelj Lucić dakle iz Projekta Slavonija dobila je bespovratno više od 16 milijuna kuna. Dalje ću vas morati zamarati također srodstvima, geneologijama i obiteljskim stablima jer samo vam tako mogu dočarati kako se taj novac dijeli. Također direktorica poduzetničkog centra u Pleternici Marija Šarić koja je na tu funkciju došla zahvaljujući nekoć utjecajnom saborskom zastupniku i predsjedniku županijskog HDZ-a, možete li pogoditi ko je to, Franjo Lucić, dobila je bespovratnih 111.000 kuna kao potporu za razvoj malih poljoprivrednih gospodarstava. Ona, inače i ona je širi član obitelji Lucić, sestra je Branka Pilaša, sjećate se, već sam ga spomenuo, bliskog rođaka Lucićeve supruge Ankice. Ja sam vam povjesničar po struci, inače srednjovjekovna povijest vam je povijest velikih obitelji, pa tako je valda i Projekt Slavonija povijest velikih HDZ-ovih obitelji. Poticaje u Požeško-slavonskoj županiji primaju članovi još jedne istaknute HDZ-ovske obitelji. Naime, otac ministra Josipa Aladrovića, drago mi je da je tu, bivši Požeško-slavonski župan, gradonačelnik Pleternice danas, predsjednik Gradskog vijeća Pleternice, Marijan dobio je također 372.000 bespovratnih kuna. Aladrović je inače vlasnik velike plantaže jabuka za što dobiva i državne poticaje, a spomenuti iznos od 372.000 kuna dobio je za ulaganje u pokretanje nepoljoprivrednih djelatnosti. I šira obitelj Aladrović valda po uzoru na Franju Lucića također je povukla novce iz Projekta Slavonija, pa je tako Mato Matijević, šogor Marijana Aladrovića je, sad opet ulazim tu u obiteljska stabla, dobio bespovratnih 111.000 kuna. Zaključno kolegice i kolege, na popisu dobitnika bespovratnih sredstava je i Danijel Tomašević, sin aktualnog župana Požeško-slavonske županije Alojzija Tomaševića kojem su njegovi stranački kolege donedavno tepali Lojzek. Naime, kao potporu malih poljoprivrednih gospodarstava Tomaševićev sin koji inače radi kao vozač Hitne pomoći, a usput se bavi i proizvodnjom pekmeza dobio je također bespovratnih 111.000 kuna. Evo samo jednog kratkog presjeka vjerojatno ne svega, u najmanjoj slavonskoj županiji, u najmanjoj županiji koja bi trebala profitirati od ovoga projekta. Druga kontroverza veže se za ministra, bivšeg ministra, pardon, poljoprivrede Tomislava Tolušića. Naime, nakon razrješenja sa ministarske dužnosti on je osnovao svoj OPG koji je odmah zatražio poticaje od države, prijavio se za natječaj za … [[Govornik se ne razumije]] omotnicu koju je usput svojedobno sam pokrenuo gdje se može osvojiti milijun i milijun EUR-a potpora. Natječaj za poticaje na koje se prijavio vodi agencija za plaćanje u poljoprivredi čijoj je šefici tadašnjem, Matildi Copić, Tomislav Tolušić donedavno bio nadređen i to ne samo zbog toga što je djelatnost te agencije bila u resoru njegovog ministarstva već prije svega jer je Tolušić bio predsjednik Upravnog vijeća Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Mogao bih vam ovo vjerojatno referirati cijelu večer, ali morat ću malo preskakati da bi se mogao uklopiti u vrijeme. Također kum bivšeg ministra poljoprivrede Tomislava Tolušća, Mario Abramović povukao je 1,4 milijuna kuna za lučnu liniju tzv., a njegov bivši suradnik Mario Čajkulić gotovo 13 milijuna kuna za svoj OPG, čak je i sin saborskog zastupnika Steve Culeja povukao 370.000 bespovratnih kuna. Također iz projekta „Slavonija“ određene tvrtke došle su i posrednim putem, preko lokalnih komunalnih poduzeća, a znate tko su šefovi skupština tih lokalnih komunalnih poduzeća, ha čudom baš upravo HDZ-ovi gradonačelnici, točnije znači kakav je modus operandi, komunalna tvrtka povuče novac iz projekta „Slavonija“ za određeni projekt, tu je uglavnom pročišćavanje i odvodnja otpadnih voda, potom raspišu javni natječaj, a za posao nekako uvijek izaberu poduzetnika povezanog s lokalnom vlašću, da ne kažem sa lokalnim HDZ-om da sam zločest. Također mogu vam navesti i konkretan primjer iz Požeško-slavonske županije, nećete vjerovati, gdje je građevinska tvrtka „Presoflex gradnja“ iz Požege povezana s jednim od najmoćnijih poduzetnika Požeško-slavonske županije g. Josipom Galićem dobila komunalni projekt „Rekonstrukcije sustava odvodnje otpadnih voda Pleternica“ vrijedan gotovo 135 milijuna kuna. Također g. Galić odnosno njegov sin je formalni vlasnik tvrtke i osnivač i direktor još barem 15-ak lokalnih tvrtki koje se bave građevinom, turizmom, vinarstvom, a vlasnik je čak i lokalne radiopostaje, uz to donator je HDZ-ovih kompanija, donirao je toj stranci 80.000 kuna samo 2017.g., a dugogodišnji je poslovni suradnik te prijatelj HDZ-ovog bivšeg zastupnika, hm znate koga Franje Lucića, bivšeg gradonačelnika Pleternice gdje Galićeva tvrtka upravo radi na poslu vrijednosti od 134 milijuna kuna, kako smo mogli pročitati iz medija. Zanimljivo je kako se neka imena stalno ponavljaju. Valja naglasiti kako prema važećim zakonima do sada nije postojala mogućnost žalbe za podnositelje zahtjeva za potporama u kapitalnim ulaganjima. Ustavni sud RH svojom odlukom od 20. listopada 2020. ukinuo je čl. 15., st. 4. i čl. 67. st. 2. Zakona o poljoprivredi donesen 2018.g. na temelju čl. 55. st. 1. Ustavnog zakona u Ustavnom sudu RH. Zašto? U obrazloženju odluke između ostalog se navodi: „Ustavni sud zaključuje da u postupcima provedbe mjera poljoprivredne politike oko pitanja dopuštenosti pokretanja upravnog spora ili korištenja nekog drugog oblika sudske zaštite protiv podnešenih akata koje Agencija za plaćanje donosi u provedbama mjera iz čl. 8. Zakona o poljoprivredi, postoji sustavni problem na zakonodavnoj razini kao i na razini sudske praske pred upravnim redovnim sudovima. Zaštita protiv odluka koje agencija za plaćanje donosi u provedbama mjera iz čl. 8. Zakona o poljoprivredi treba biti osigurano bilo pred sudom, bilo pred neovisnim tijelom.“. Razvidno je dakle kolegice i kolege, da je zbog nemogućnosti žalbe sukladno propisanim standardima EU možemo dovesti u pitanje jasno i dosljedno provođenje natječaja za potpore. Ali to nas ništa ne čudi, to smo mogli gledati i danas u raspravi u Zakonu o sjemenu jer bojim se da je ovoj većini jedino u interesu što više zamutiti i vladati, što više stvari ostaviti u sivoj zoni ili propisati pravilnicima pa da onda ne mogu građani zapravo biti zaštićeni onako kako bi trebali biti i kako bi mogli kumovi, sinovi, susjedi, jetrve, zaove, ortaci i dr. šilji i dalji rođaci profitirati od nečega što bi trebalo zapravo unaprijediti cijeli ovaj kraj, a ne pojedince, a pogotovo ne članove jedne stranke. I prije nego što vam kažem nešto zaključno i predložim vam zaključke zapravo, htio bih reći da me ne shvatite krivo, mi nikako ne mislimo da činjenica da je neko bio političar u jednom trenutku ili da je još uvijek, ne znači da se njegovi članovi obitelji, rođaci, prijatelji ne mogu baviti djelatnostima koje imaju veze sa državom, lokalnom samoupravom, ne mogu aplicirati na natječaje. No morate priznati kolegice i kolege, nakon što sam secirao samo najmanju slavonsku županiju, a vjerujem da bi da seciramo ostale došli do jako, jako puno još podataka o tome, da mora baciti sumnju ovi podaci svi na način na koji se taj europski novac raspodjeljuje. Vrlo je zanimljivo i indikativno da netko otvori OPG i odmah dobije ogromne poticaje, ogromna sredstva, a da je recimo baš neko ko o tome odlučuje donedavno bio podređeni toj osobi. Vrlo je znakovito da bliža i dalja i šira obitelj, susjedstvo itd. određenog čovjeka koji je bio visoki funkcioner jedne stranke dobiva toliko izdašne potpore i to u pravilu bespovratne kolegice i kolege, dakle dobili su taj novac na poklon. Stoga mi kao podnositelji ove interpelacije smatramo našom dužnošću pokrenuti ovaj postupak iz dva razloga. Prvo, zbog toga što postoje osnovane sumnje u nepristranu i meritornu dodjelu javnog europskog novca, potrebno je izvršiti reviziju dodjela istih te drugo, kako bi se osiguralo da u budućnosti postupci dodjele javnog europskog novca budu transparentni i bez sumnje u nepristranost i meritornost potrebno je parlamentarno nadgledanje istog. Mislimo da se puno ovakvih slučajeva koje sam upravo naveo, ne bi dogodilo da Parlament može nadgledati ove procese, da smo uključeni, da je to transparentni proces jer kolegice i kolege ako pogledate i službene podatke, dakle dostupne javno na stranicama ministarstava koja su za to zadužena i drugih državnih institucija, sve ove podatke, sve ove dodjele ćete naći na njima, ne kriterije, ali dodjele ćete naći, dakle, sav taj novac kako su pisali mediji, dodijeljen je tim ljudima u tim iznosima. Stoga smatramo da postoje osnovane sumnje da Vlada RH odnosno resorna ministarstva i agencije ne postupaju vodeći se načelom meritornosti u slučaju dodjele bespovratnih sredstava u sklopu „Projekta Slavonija, Baranja i Srijem“ i zbog toga navedenog, i predložili smo vam zaključke koje ste dobili u materijalima a smatramo da je jako zdravo i ovo raspraviti pred Hrvatskom i zainteresiranom javnošću. Hvala vam lijepo.
Rasprava ima dosta replika, prva je zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. ... [[Govornik se ne razumije.]] projekt, Slavonija je u biti PR projekt. Njegovi učinci su isključivo samo PR-ovski i to je vidljivo ali ovdje je meni bio problem šta je takav isti projekt najavio premijer A. Plenković i za Zagoru, G. kotar i Liku. Pa bi ga zamolio da takav projekt kao što je u Slavoniji, nikako ne donosi nama jer dosta su nas zasad uništili i ispraznili te krajeve. Pa evo ja bi još jednom samo podsjetio na te brojne projekte, evo npr., mi očekujemo 3 g. u Dalmaciji je obećao, u Splitu, vertikale prema Dalmatinskoj zagori, spoj na autoput, kolega Hajdukoviću, od toga do sada 2 milijarde kn projekata je obećano da će biti, do sada nula, jedini jedan projekat je od Vučevice do nepostojećega tunela a tamo, zna to kolega Sanader, tamo su njegove vrtače, 40 milijuna kn, četverotračna cesta, ništa cetinski kraj, imotski kraj, vrgorački kraj, to je nula.
Hvala lijepo, kolega Bulj. Ja bi volio da danas umjesto ovakvom upitnom dodjeli novca i upitom rezultatima ovoga projekta, možemo razgovarati o blagodatima projekta Slavonija pa da imamo projekt Dalmatinska zagora, da imamo projekt Lika, da imamo projekt ne znam, još nekih kraj koji treba posebno poticati. Ali nažalost, kolega to ne možemo, a čak i da postoji projekt recimo Dalmatinska zagora, vjerujem da bi se vrlo brzo našli i raspravili u istom tonu. Je li to projekt koji zaista daje rezultate, je li zbog tog projekta ljudi ostaju u svojim domovima, u svojim gradovima, općinama, selima, je li zbog tog projekta ljudi bolje žive, je li zbog tog projekta se ljudima rješavanju njihovi životni problemi, je li zbog tog projekta se mladi vraćaju u te krajeve, kao i građani koji su otišli trbuhom za kruhom? Nažalost, odgovor na sva ova pitanja je ne.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče. Uvaženi kolega Hajduković, bit ću slobodan povući paralelu između projekta Slavonija i Nacionalnog plana za oporavak i otpornost jer se i u jednom i u drugome slučaju događa poprilično ista stvar, a to je da se novac zbog toga što nema nikakve ideje, ne ulaže u oporavak i revitalizaciju Slavonije već se šakom i kapom kako ste u svojem uvodnom ulaganju opisali, ulaže u neke javne infrastrukturne projekte upitne isplativosti i što je najgore, iskoristivosti. Zato vas pitam da mi odgovorite, da li je projekt Slavonija dosita nešto što će pomoći razvoju kraja iz kojeg dolazite ili je to kao što je rekao župan Anušić, jedno veliko ništa ili što je još i najgore od svega, je li projekt Slavonija samo bankomat iz kojeg HDZ-ovci i njima bliske osobe izvlače novac na koji ustvari nemaju pravo? Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo, kolega Grbin. Ovo je prvi put, jedan od rijetkih puteva da ću se ja složiti sa mojim županom Anušićem, apsolutno kada kaže da je projekt Slavonija ništa. Ništa posebno. Dapače, to je PR projekt. Dakle ja to iščitavam iz njegovih riječi. Hoće li taj projekt pomoći kraju iz kojeg dolazim? Neće, ne ovako. Ne ovako koncipiran i na ovako provođen. Dao sam vam primjer Željezničkog kolodvora u Osijeku, mogu vam dati i stotine takvih primjera. U jednom selu zato što je obnovljen društveni dom ili svlačionica nogometnog kluba, što su sjajni projekti, ali nitko neće ostati, nitko neće doći. Doseliti se. Nijedan gospodarstvenik neće pokrenuti posao. Niti jedan poljoprivrednik sigurno neće osnovati OPG zbog toga. Zato se postavlja pitanje, vječito pitanje, koja je dodana vrijednost tih projekata? Da li zbog njih lokalna zajednica ima toliko koristi, razvija se, otvaraju se nova radnja mjesta da možemo govoriti o oporavku toga kraja? Odgovor na to je ne.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Poštovani kolega Hajduković, ja živim u Našicama, plaćam tu skupu vodu, već smo navikli, čim se neka aglomeracija završi, voda poskupi, više se ni ne obaziremo. Naveli ste primjer malog parka našičkog, mi imamo dva parka, jedan veliki, jedan mali i nije uistinu to malom parku ništa nedostajalo, bio je lijep i prije, sada će valjda biti još ljepši pa u principu, svaku investiciju treba podržati i pohvaliti ali nije to baš najčudnije, znate, investicija. Imamo mi u okolici u Donjoj Motičini npr., nedugo nakon parlamentarnih izbora je načelnik prešao u HDZ i nedugo nakon toga dobili su ni manje ni više nego milijun i 200 000 kn za projekt pretvaranja više metrica u ogrjevno drvo. Ili u prijevodu za cijepanje drva. Evo, po meni je to nekako ipak jedan kapitali projekt koji uistinu će obogatiti tu sredinu. Vjerojatno je i on u popisu projekata Slavonija.
Odgovor.
Hvala lijepa. Ja sam siguran da gledamo u popis projekata, da bi se i on našao tamo. Jer kako kažete, to je nemjerljiva dodana vrijednost za taj kraj. I meni je zapravo žalosno da ulazeći iz našičkog kraja, koji jako dobro poznam i koji je prekrasan, da ljudi u vodi tako bogatom kraju, plaćaju najskuplju vodu. Koliko samo jezera, ribnjaka ima oko Našica, ja jednostavno ne mogu shvatiti tu logiku. Ali evo mogu nabrajati tisuće projekata koji su u rangu ovoga, u rangu ne vjerovali ili da, evo upravo u takvom rangu jer ja ne znam koja je to dodana vrijednost za taj kraj, ja ne znam koja je to dodana vrijednost za te građane. Kratkoročno, možda da, možda za sljedeći mjesec, možda sljedećih 6 mjeseci. Ali opet pitanje, hoće li neko se vratiti, hoće li ostati u recimo Donjoj Motičini zbog toga, hoće li se neka nova tvrtka otvoriti? Odgovor je nažalost porazni, ne.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Hajduković. Ja sam mislio da ćete vi biti superiorniji, da ćete biti najbolji među nama, a ovo što ste vi iznijeli kao čovjek koji predstavlja ovu interpelaciju u biti da nije Drage … vi ne bi imali o čemu ovdje govoriti. Pa ću vam postaviti jedno pitanje na koje mi morate dati konkretan odgovor. Na koliko savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem ste bili od održanih 11, recite mi brojkom i slovom na koliko?
Odgovor.
Kolega Ivanović, a šta da ja vama odgovorim i vi ste osoba koja ozbiljne teme kao što je recimo Zakon o sjemenu počinjete bećarcima, jel to ozbiljan pristup radu? To je možda vaš habitus, meni nije do smijeha kad pričam o propati naših poljoprivrednih proizvođača, meni nije do smijeha kada priča o propasti ovog kraja. I reći ću vam na koliko sam savjeta bio, na nula jer ne želim biti, ne želim biti statist na vašim PR projektima. Da je to projekt koji mislim da ostavlja dodanu vrijednost u našem kraju ja bi bio na svakom, ja bi aplaudirao tom Plenkoviću i vama koji to dovodite u naš kraj. Ali šta dovodite? Gradite željezničke kolodvore koji će zjapiti prazni, gradite gradske trgove koji će zjapit prazni, gradite dječja igrališta na kojoj neće biti djece. Pa kolegice i kolege, a ko je tu lud? Evo retoričko pitanje vama, direktno svim koji branite ovo stav Vlade, ko je ovdje lud? Jel ja mislim nekako da ova strana sabornice nije.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Rekli ste da ste povjesničar, ali povijest eu fondova niste svladali. Upravo radi vlade SDP-a i lošeg programiranja Milanovićeve vlade nemamo takvu situaciju i župan Anušić se na to žalio, na to. Mi ćemo sada u novom razdoblju to popraviti i upravo na to. Mi smo ponosni na projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ i ne damo da bacate ovo blato na njega, ne damo da bacate na 21.000 projekata na 17,5 milijardi kuna isplaćenih, ugovorenih sredstava, na preko 3,5 žena koje rade u programu „Zaželi“, na preko 20.000 starijih korisnika koji to imaju i mi ćemo to obraniti ovom interpelacijom. Ne kažemo to mi, to kaže Europska komisija. I nestručni ste, u zaključku kažete Državnoj reviziji, pa znate i sami da imamo Agenciju za reviziju programskih ugovora, dakle loš povjesničar eu fondova, čestitam, znate dobro europske poslove, ali maknite se od eu fondova.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prva je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Povreda čl. 238. ovo se ne da slušati. Ne postoji projekt „Slavonija“, to je jedna tablica koju s te vi tako nazvali u kojoj stavljate gdje se ljudi javljaju na regularne natječaje. Niti jedan Slavonac, niti jedna Slavonka nemaju nekakve posebne uvjete na prijavama na natječaj. Ne lažite ljude, dosta je vašeg laganja. Ma što je to Đakiću, jesi li to ti sebi …/Govornik isključen./…
Vrijeme. g. Grmoja vi znate da ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika, izričem vam opomenu. Sljedeća povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Marko Pavić, pardon Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Kolega Pavić, ministar od parfema i skupih pića je ovdje povrijedio čl. 238. isključivo što govori kao kad je bio ministar niz neistina. Isto što govori za Slavoniju govorio za moju dalmatinsku Zagoru pa i Sinju obećao 150 milijuna kuna. Koliko smo dobili? Nula. Bit ćeš opet ponoviti istu tu priču sad dva mjeseca prije izbora, ali nećete proć taj vaš. Ovo je projekt propasti Slavonije, prazne Slavonije.
Vrijeme. Ovo je bila vaša replika, a ne povreda Poslovnika i vi dobivate opomenu. Sljedeća povreda je zastupnik Marko Pavić.
Povrijeđen je čl. 238. kolega Grmoja vrijeđa i iznosi neistine. Ako Europska komisija kaže da postoji projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“, ako ga preporuči ostalim članicama kao kvalitetan i dobar projekt i navede da baš zato što ga premijer vodi savjet da je to dobro onda vi sigurno znate bolje, vi ste bolji stručnjak. A i ne brinite g. Bulj bit će razvojni sporazum za Dalmaciju, bit će dovoljno novaca i za moju i vašu dalmatinsku Zagoru, ne brinite o tome [[Upadica Bulj: Koje godine, nisi reka.]]
Povreda poslovnika Nikola Grmoja.
Povreda čl. 238., ponovno kolega Pavić obmanjuje javnost. Evo ovdje svečano obećajem ako mi pokažete operativni program kojeg su najavljivali Tolušić, Žalac, Pavić za Slavoniju i Baranju ja napuštam ovu raspravu. Ako mi pokažete operativni program kojeg ste obećavali, ja napuštam, neću se ovdje pojaviti. Idem kući, idem gledat Hrvatsku i neću se pojavit. Nemate mi šta pokazat jel nema ništa.
Vjerojatno vi planirate ići kući gledat televiziju pa imate drugu opomenu jer ovo nije bila povreda poslovnika. Odgovor na repliku, pardon, povreda poslovnika zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolega Pavić je povrijedio čl. 238., znači ako kaže Europska komisija da nešto postoji onda postoji, ali kolega Paviću Europska komisija kaže i da se cjepivo distribuira svim članicama ravnomjerno, a vidimo da to nije istina, nemojte obmanjivati hrvatsku javnost.
Vi ste također ovo koristili kao repliku, pa i vi dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, ne vidim ko je, Marko Pavić, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., evo kolegice Vučemilović, doktor ste znanosti, ali ne znate EU fondove. Ovdje je interpolacija o EU fondovima. Ako neko zna i ako potvrđuje da postoji neki to projekt to je Europska komisija, oni nadziru i vode EU fondove. Postoje 4 razine nadzora EU fondova. Tu ste izvukli 5 projekata od 21 tisuću iz 2016. i 2017. da je nešto tu bilo problematično ARPA revizija Europske komisije i Europski revizorski sud bi našo, niste ništa našli.
Ovu povredu ste koristili kao obuku, a to ne smijete, pa onda imate i vi drugu opomenu. Odgovor na repliku izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kolega Pavić, vi znate koliko ja vas iznimno cijenim, imate jako veliko iskustvo i znanje, usudit ću se reći da ponešto o tome znam i ja jer se EU bavim 15.g., što profesionalno, što znanstveno, što politički, ali onda bi vas ja pitao nešto drugo. Dakle, govorili ste o laudama u ovom projektu, ali jeste vi razgovarali sa potpredsjednikom vaše stranke g. Anušićem o ovome, jeste li? Jer evo ja ću vam ga ponovo citirat, 10. prosinca je to reko prošle godine. Projekt Slavonija nije ništa posebno rekao sam to već puno puta. Ja sam puno puta iskazao moje nezadovoljstvo Projektom Slavonija i sad da ne citiram dalje jel će mi vrijeme ishlapit. Ja bi volio da ste konkretno rekli zbog čega je to HDZ-ova odnosno SDP-ova vlast kriva, pa bi vam ja mogao konkretno odgovorit, ovako vam mogu samo paušalno odgovorit da, možda da se konzultirate sa potpredsjednikom stranke.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Marin Mandarić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Hajduković, nije mi jasno kako možete samo tako izaći i hladno reći Projekt Slavonija ne postoji, to je nešto što je nebitno. Evo ja ću reć na primjeru područja grada Đakova, 118 korisnika koji su dobili sredstva iz Programa poljoprivrede i ruralnog razvoja proveli projekte vrijednije od 170 milijuna kuna zasigurno dobro znaju što je Projekt Slavonija i koje su njegove dobrobiti. To što vi to ne razumijete to je meni manje bitno. Pogledao sam i ja spisak ko su ti zapravo korisnici, sve ih poznajem, osobno ih sve poznajem, odreda vrijedni, čestiti i pošteni ljudi koji su i zaslužili da dobiju potporu u vidu EU sredstava. A ja bi samo vas pitao što ste vi konkretno da li politički, da li osobno učinili na razvoju Slavonije, razvoju 5 naših slavonskih županija osim što u saboru tu i tamo dignete se i onda pričate u stilu kao večeras. Što ste osobno vi učinili?
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Poštovani kolega gradonačelniče, ja sam samo citirao potpredsjednika stranke i opet ću ga citirat. Projekt Slavonija nije ništa posebno rekao sam to već puno puta. Ja sam puno puta iskazao moje nezadovoljstvo Projektom Slavonija. Pa ja vam citiram vašeg potpredsjednika stranke, predsjednika županijske organizacije. A da njega pitate šta je mislio, a ne mene. S druge strane kolega što sam ja konkretno napravio, a što ste vi konkretno napravili, vi ste iz izvršne vlasti. Pa ne treba nam Projekt Slavonija da riješimo neke probleme, pa imamo zgradu Mimoze u Đakovu koja zjapi prazna godinama, prostor koji propada, a s druge strane državne institucije iznajmljuju prostore u središtu Đakova. Pa mi vi recite koliko ste vi kao gradonačelnik da bi stavili ovaj prostor u funkciju mogli uštedit toj istoj hrvatskoj državi da onda ulažemo u neke projekte tipa dječjih igrališta za djecu koja ne postoje diljem lijepe naše?
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Hajduković, ja moram reći da je meni kao Slavoncu iskreno drago radi večerašnje interpelacije i da možemo raspravljati o činjenicama mi koji želimo o činjenicama. A činjenica je ako pogledamo samo posljednju SDP-ovu vladu 2012.-2016. da je prilikom brige o Slavoniji, Baranji i Srijemu stavila je u istu NUTS-2 regiju u kontinentalnu Hrvatsku kao glavni grad, time je direktno ukrala, ukrala svim gospodarstvenicima 25% potpora koje su mogli ostvariti. Tu su ukradeni milijuni. A druga činjenica uzmimo kraj mandata vlade SDP-a, samo grad Vukovar, prosinac 2016., zaposleno 9.057 osoba, prosinac 2020., dakle covid godina, u Vukovaru zaposleno 10.234 osobe. Dakle, zaposleno 1.177 osoba više sada nego na kraju mandata SDP-ove vlade. To vam je kao 50.000 više zaposlenih u Zagrebu, odnos HDZ:SDP Slavonija.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo kolega Mažur, ako je vama drago, meni je još draže da o ovom raspravljamo. A isto vodeći se činjenicama, pa bi se možda mogli vi povesti za savjetom koji je meni dao vaš stranački kolega Pavić i bivši ministar europskih fondova jer očito baš ne baratate ni sa poviješću. A evo podsjetit ću vas ja ako ne znate ili vam nije objašnjeno da je podjela na dvije statističke regije koju ste vi naveli odnosno NUTS-2 bila jedina moguća u to vrijeme tj. jedina koju je Europska komisija htjela prihvatiti unatoč inzistiranju, unatoč inzistiranju kolega, da se barem Zagreb izdvoji kao posebna statistička cjelina. Dakle, baš je zanimljivo kako sav problem Projekta Slavonija, Baranja i Srijem možete svesti na jednu odluku iz tog perioda, a nisu problematične brojne loše odluke u periodu od 23.g. kojom je Hrvatskom upravljao HDZ, tijekom kojega su Slavonija, Baranja i Srijem, ha propadali čudom.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovani kolega Hajdukoviću, ja jednostavno ne znam naći drugi izraz za ovo vaše izlaganje nego jednostavno ponašanje očajnika koji jednostavno umjesto da podržava i da je zajedno sa većinom saborskih zastupnika koji dolaze sa područja Slavonije, Baranje i Srijema i da se bori za boljitak na tom prostoru on pokušava ocrniti sve ono dobro što je učinjeno unazad nekoliko godina tamo. Moje konkretno pitanje za vas, da li ste skoro prošetali gradom odnosno do novog mosta preko rijeke Drave, Mosta III. gardijske brigade da vidite kako lijepo izgleda taj most i da vidite kako lijepo teku radovi na koridoru 5C kroz Baranju? Na koridoru odnosno na autocesti koju ste vi, odnosno vaša Vlada preprojektirali na brzu cestu i da je po vašemu, mi bi danas se tamo mogli voziti biciklima i traktorima. Međutim Vlada A. Plenkovića je preprojektirala, vratila na puni profil i danas ju gradi zacrtanom dinamikom.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala vam, kolega Šašlin. Evo ja vas isto želim nešto pitati. Koliko je ljudi ostalo u općini ... [[Govornik se ne razumije.]] zbog „Projekta Slavonija, Baranja i Srijem“? Ja vam tu sa velikom sigurnošću mogu reći nula. S druge strane, mi sa ove strane sabornice se za razliku od vas, ne bojimo podržati nešto što mislimo da je dobro i za ovom govornicom ste mene često čuli da hvalim neke stvari koje smatram da su dobre. S ove strane sabornice, kada smo mi bili vlast a vi oporba, to nikad nisam čuo. Ali nikad. Da smo rekli da je nešto bijelo, vi bi rekli da je crno, samo zato što smo mi rekli da je bijelo. To nije odgovorno ponašanje, kolega. A ja sam se često prošetao svojim gradom u kojem živim, u kojem sam svaki tjedan i vidio sam i spajanje šetnice koju sad prisvaja župan Anušić, projekt koji je započet za naše vlasti, recimo pa onda se sjetim sjevernog kolektora, pa se sjetimo recimo južnog traka južne obilaznice koju je J. Kosor triput otvarala itd. Evo, toga se isto sjećam.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Šimića.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Kolega Hajduković, pa evo često ste gost u jednom od najljepših i jednom od najrazvijenijih malih gradova kontinentalne RH i evo, dolazimo upravo iz tog grada, dvaput je, u dva navrata odnosno i u više navrata su spomenuti projekti koji se rade u gradu Našicama, radi se o projektima koji su među najvećima u povijesti proračuna gara Našica ali i proračuna RH, spomenut je vodovod, spomenuta je i aglomeracija, upravo će projekt vrijedan 166 milijuna kuna omogućiti svim građanima užeg djela grada Našica, svih 15 prigradskih naselja ali naravno i u općinama Donja Motičina, Podgorač, Feričanci, omogućiti opskrbu pitkom vodom svim stanovnicama upravo tog kraja. Spomenuto je uređenje središnjeg trga, on se nalazi također u projekt uređenja dvoraca Pejačević [[Upadica Reiner: Hvala.]] koji radi se o projektu vrijednom 100 milijuna kuna …
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo, kolega Šimić. Pa ja vas moram ispraviti, ja u Našicama nisam gost. Ja sam u Našicama domaći, ja se smatram da sam tamo već, ne živim ali kao da živim. No, moram vam reć da su Našice jedan od najrazvijenijih malih gradova u Hrvatskoj, ne zbog zasluge lokalne vlasti, nego zbog činjenice da jedna velika i odgovorna tvrtka se odbija preseliti u Zagreb i želi biti u Našicama. Neću sad govoriti ime tvrtke da ih ne reklamiram ali to je činjenica, kolega. Gradska vlast nije napravila ništa. Apsolutno ništa a onda vas ja pitam, evo, taj veliki projekt obnove dvorca Pejačević, ja sam povjesničar, ja volim povijest, osim čuvanja kulturne baštine, za čega ćemo ga koristiti? Ako ćemo ga koristiti za pokuse KUD-ova, onda nismo napravili ništa. Nemojte me shvatit krivo, ja podržavam rad KUD-ova, dapače, oni čuvaju našu baštinu ali takav jedan biser ne koristite kao skladište i kao dvoranu za probe KUD-ova.
Hvala. Slijedeća replika, poštovana zastupnica Orešković.
Cijenjeni kolega, prije svega dopustite da vam se zahvalim u svoje osobno ime a potom i u ime kluba strane Centar i stranke GLAS na pokretanju ove interpelacije, doista ste sve podatke jasno izložili i jasno obrazložili, javnost ima pravo čuti da projekta Slavonije nema. A nastavi li Slavonijom vladati HDZ, uskoro neće biti niti Slavonije. Od svih naših krajeva, upravo se Slavonija najviše prazni i najviše odumire i to vam je g. Paviću, najbolji pokazatelj postoji li ovaj projekt ili ne a ne ono što kaže Europska komisija. Kad se već na Europsku komisiju pozivate, pa poslušajte onda i što ona kaže o stanju korupcije u RH, to bi bilo korisno za čuti i zapravo je tužno da je za Slavoniju više napravio jedan istraživački novinar koji je ukazao na sva politička pogodovanja i malverzacije nego sva državna tijela [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] koja navodno sudjeluju u provođenju nepostojećih projekata.
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Imamo dvije povrede Poslovnika, prvo poštovani zastupnik Ivanović, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Uvaženi potpredsjedniče. Povrijeđen je naravno, čl. 238., uvažena zastupnica Orešković je uvrijedila sve časne i poštene načelnike, gradonačelnike od kojih jedan dobar dio i broj uopće nije u HDZ-u niti su HDZ-ovi načelnici nego se skrbe i bore za tu Slavoniju, Baranju i Srijem za razliku od nje koja vjerojatno u Slavoniji, Baranji i Srijemu nije bila dosta dugo vremena.
Hvala. Naravno, znate da to nije povreda Poslovnika pa moram vam dati opomenu. Povredu Poslovnika dignuo je i poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238., također jer je gđa. Orešković nas sve skupa obmanjuje odnosno sve skupa ovo nema smisla. Ako nema projekta Slavonija, Baranja i Srijem, onda čemu ova interpelacija, o čemu mi pričamo? Ja stvarno ne znam, jel. Ako vi tvrdite da tog projekta nema, da ne postoji taj projekt, onda čemu to? Evo, hvala.
Hvala lijepo. Znate i vi da niti obmanjivanje nije povreda Poslovnika, prema tome dobivate opomenu. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Radića [[Upadica Hajduković: Odgovor, odgovor.]] A pardon, odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala vam lijepo, poštovani potpredsjedniče. Kolegice Orešković, iznimno mi je drago primiti ovakve laude prvog ženskog kluba u Hrvatskom saboru ali isto tako, hvala bogu na istraživačkom novinarstvu, nikad nisam mislio da ću to reć, ali hvala bogu i na Zdravku Mamiću. Jer očito će se sad neke stvari na sudu u Osijeku također biti razgolićene. A možda da vama kažem ako očito neki nisu shvatili čemu ova interpelacija pa da ponovo ne citiram potpredsjednika HDZ-a jer stvarno već postaje degutantno koliko mogu ne čuti neke stvari, ali jel vi niste čuli da se bivšim dužnosnicima vaše stranke slijevaju ogromni novci, njihovim susjedima, ortacima, poznanicima, prolaznicima pokraj kuće, jetrvama, babinama, deci, više ne znam kome. Ako to nije dovoljan razlog za interpelaciju i za sumnju da ovdje postoji nemeritorno raspoređivanje novca, ako to nije razlog, a šta onda je, valjda da Godzilla dođe i odnese novac onda bi bio.
Hvala. Poštovani zastupnik Radić ima repliku.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Hajdukoviću, rekli ste PR projekt ja se ne bih s vama složio, a navesti ću samo par projekata na području našeg Osijeka. To je novi Klinički bolnički centar Osijek vrijednosti 2 milijarde kuna kojem gravitira 900.000 pacijenata, mislim da se oboje slažemo da je to dobar projekt i da to treba gradu. Također spomenut ću i novi studentski dom u Osijeku 174 milijuna kuna Osijek kao studentski grad 796 ležajeva. Rekonstrukcija i obnova zračne luke u Osijeku u vrijednosti od 395 milijuna kuna. Sve to ste mogli vi napraviti dok je bila na vlasti vlada SDP-a, to niste napravili. A znate šta ste napravili kao što je rekao moj kolega Šašlin preprojektirali ste koridor 5C na brzu cestu zahvaljujući ovoj Vladi i naporima župana Anušića. Hvala Bogu koridor 5C će biti autocesta i s time smo ispravili jednu veliku nepravdu koju ste nanijeli Slavoniji. Hvala.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Dragi kolega Radić, jeste vi čuli za Antu Sanader, pardon Ivu Sanadera, ne Antu, ispričavam se kolegi, jeste čuli? Pa znate Ivo je ostavio par kostura u ormaru nećete vjerovat SDP-ovoj vladi, par. Mogu vam sad ja nabrajat neke FIMI MEDIJE, neko farbanje tunela, farbanje hrvatskih birača, mogao bi vam ali neću ja nisam takav, ja ću se koncentrirati na budućnost. I da ima puno projekata koji su dobri, ali isto tako vam ja postavljam pitanje, ako nemamo dodanu vrijednost, ako nemamo nešto što će te mlade zadržati u Osijeku možemo mi i sagraditi milijarde studentskih domova, ako ljudi neće biti koji će ga koristiti. Evo ne znam jeste li znali podatak recimo da u zadnjih 20 godina 2 SDP-ove vlade od dva mandata diskontinuiteta su ostvarile kumulativni rast BDP-a od skoro 25%. Hrvatske vlade, HDZ-ove vlade pardon u istom periodu ostvarile se tek nešto više od 12% … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče Hajduković imamo jednu povredu Poslovnika. Poštovani zastupnik Mandarić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Povrijeđen Članak 238., gospodin Hajduković malo dobro pamti, malo ne pamti dobro pa ako ja pitao da li se on sjeća gospodina Tihomira Jakovine koji je on kostur iz ormara ostavio, poslije svog ormara, poslije svoga mandata. Šta je u Slavoniji ostalo poslije njega? SDP nije bio većinu vremena na vlasti u RH, al ko zavraga bili ste one 4 godine kad su se i programirali EU fondovi i sad to kusamo i dan danas još uvijek za vama. Evo hvala, jel se toga sjećate?
Naravno, sjećanje ili nesjećanje nije povreda Poslovnika pa dobijate i vi opomenu. Povredu Poslovnika dignuo je i poštovani zastupnik Grčić isto.
Dakle, gospodin Mandarić povrijedio je Poslovnik točka 238., govoreći neistine. Naime, spominjanje SDP-ovih vlada jedna koja je bila prije 6 godina i jedne koja je bila prije 15-16 godina zaista više nema smisla. Vi ste promijenili 4 ministra u 4 godine na čelu Ministarstva regionalnoga razvoja, a rezultat je 40% apsorpcije EU fondova. Dajte molim vas.
Hvala lijepa. Naravno ni ovaj niti to nije povreda.
Nemojte nas više spominjati.
Kolega Grčić, niti to nije povreda Poslovnika prema tome i vi dobijate opomenu. A sad sve vas lijepo molim, s lijeve, desne strane, sredine, stropa, poda gdje god hoćete, sada je skoro 9 sati ostat ćemo sigurno još nekoliko sati ovdje, ajde nemojmo to vrijeme tući uzalud sa nekakvim pseudopovredama Poslovnika koje to nisu i za koje vi svi znate da to nisu. To nema smisla. Ili će biti nekakva normalna diskusija ili onih 2,5 čovjeka koji nas gledaju slučajno sada, a ne gledaju utakmicu recimo ovaj i oni će ugasiti svoje televizore jer će smatrati da nema smisla to gledati je. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Hajduković vi znadete da ja prema vama gajim posebno poštovanje kao prema kolegi zastupniku iz iste 4. slavonske izborne jedinice, međutim uz sve moje dužno poštovanje ja se doista ne mogu oteti dojmu da se vi ponašate ko uvrijeđena frajlica jerbo niste zadovoljni projektom Slavonije i zato između ostaloga izjavljujete da niste bili niti na jednoj od 11 sjednica savjeta za Slavoniju i Baranju. Ja naravno neću ulaziti u razlog vašeg nedolaska, bolest, ranjavanje, nemam poima, ali ono, ono što nije dobro i što je porazno i sramotno za jednog Slavonca ne dolaziti na sjednice savjeta. I zato vas molim da mi odgovorite konkretno na pitanje. Jeste li dali bilo koji konkretan prijedlog za poboljšanje stanja u Slavoniji, jeste li predložili bilo konkretan projekt, jeste li pomogli u rješavanju bilo kojeg konkretnog problema ili projekta [[Upadica: Hvala lijepa.]] za dobrobit stanovnika Slavnije i Baranje.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolegice Bedeković, znate da i ja vas jako poštujem i pusa kolegi Đakiću koji dobacuje stalno. Moram vam reći, dakle već sam prije objasnio, samo ljubav dakle, samo ljubav, molim vas, već sam prije objasnio zašto nisam dolazio na sjednice savjeta. Zato što ne želim biti kulisa nečije stranačke propagande i to neću biti. Ovdje za ovom govornicom i ovdje u Hrvatskom saboru pohvalio sam svaki potez vaše Vlade, vašeg premijera, vaših ministrica i ministrica za koje sam mislio da su dobri. I za razliku od većine koja, ja se sjećam opet dok je bila naša vlast dok ste vi bili u oporbi za razliku od vas koji niste htjeli niti izvješće pučke pravobraniteljice, pazite kakve to veze ima sa vladajućim, oni su u pravilu i kritični prema vlasti. Ja sam podržao zajedno sa svojim kolegicama i kolegama svaki projekt, svaki zakon za koji sam mislio da je dobar. Pogledajte samo koliko sam amandmana dao na proračun za tu istu Slavoniju, niti jedan nije prošao.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo. Pa kolega Hajdukoviću, s obzirom da niste bili naravno da niste informirani o tome što se događa u Slavoniji sa projektom „Slavonija, Baranja i Srijem“, da jeste sigurno bi čuli na tom savjetu što smo sve dogovorili, što smo ugovorili i što smo proveli. Samo u Virovitičko-podravskoj županiji preko 2 milijarde kuna je projekta za male OPG-ove 900 milijuna kuna, podijeljeno i isplaćeno u 86%, za sustave navodnjavanja 4 sustava navodnjavanja 250 milijuna kuna, za dvorce u Virovitici, Kapela Dvoru i Suhopolju 150 milijuna kuna, za siranu u Virovitici 40 milijuna, za dnevnu bolnicu 50 milijuna, za poduzetnički inkubator u Slatini, Pitomači i Rakovici 30 milijuna, tehnološko inovacijski centar Virovitica 18 milijuna, hala … 15 milijuna. Recite mi jel je to demagogija ili je to stvarnost? Ili dođite u Viroviticu provest ću vas ja, pokazat ću vam sve i jedan projekt koji je završen …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala, hvala kolega Đakić. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Kolega Đakić, možda ne dolazim na sastanke, ali čitam to mi kaže i vaš predsjednik stranke, pa recimo u Našicama kada je održana sjednica savjeta 5.listopada 2020.g. predsjednik Vlade iznio je podatke kako je u projektu „Slavonija, Baranja i Srijem“ do sada ugovoreno 16,53 milijardi kuna odnosno 88% ukupna alokacija, a isplaćeno je 6,6 milijardi. E sad vidite to je egzaktan podatak, što je premijer tada rekao. E sad, zanimljivo je primijetit kako na službenim mrežnim stranicama stoji podatak da je ugovoreno 63,78, a ne 88% odnosno nešto više od 11 milijardi kuna u ciljanih bespovratnih sredstava, a prestupljeno je stranici 12.11. u 11,15 sati. E pa ja vas pitam, da dolazim slušat laži i obmane nekog ne pada mi na pamet.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Matule.
Zahvaljujem. Kolega Hajduković, evo svjedoci smo političkoj zasjedi koja je napravljena i koja je iznenada stavila ovo na dnevni red. Ovdje vam je rečeno da ste od argumenata donijeli samo tekst Drage Hedla, to je i kolega Ivanović predbacio. Recite mi molim vas, koja druga institucija istrage ili izvida u Slavoniji danas djeluje osim Drage Hedla, pardon kod vas u Virovitičkoj to je Ivica Kirin koji osobno istražuje 17 milijuna i on je jako ljut umjesto da je da ostavku nakon dvije godine i otkrio je da je to kockarnica, on osobno. I premijer ništa zatečen. Zanima me što mislite da je Hedl radio istragu po drugim županijama osim u Požeško-slavonskoj, vi ste dali primjere Virovitičko-podravske i Osječko-baranjske županije i ima li to veze sa strahom da ode vrhovni sudac Sesa?
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Hajduković.
Ma nema veze naravno kolega Matula, pa jeste čuli predsjednika Vlade, kod nas je sudstvo neovisno, transparentno, pošteno, efikasno kao što vidimo recimo ovih dana u Osijeku itd., itd. E a sad kad govorimo, još jedanput moram reći hvala Bogu na istraživačkim novinarima, ja sam sve podatke provjerio i nije sve pisao samo kolega Hedl ima ih još koji su pisali, ali sve je provjerljivo u službenim podacima na mrežnim stranicama i ostalim podatkovnim portalima. Tko bi trebao raditi istrage? Pa u ovom slučaju kolega DORH, inspektorat, policija. Zašto ne rade? Ne znam. Zašto DORH ne postupa po nekim memorijskim štapićima kako se to kaže koje dobije iz Bosne? Ne znam. Ali jesam li ja za to odgovoran ili mi? Jesmo ako šutimo kolega.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani zastupniče Hajduković. S obzirom da se poznajemo dugi niz godina i da smo kao stranačke kolege u nekoliko navrata obilazili mjesta po Slavoniji, često smo obilazili i Općinu Voćin u Virovitičko-podravskoj županiji. To je općina sa prosječnom starošću stanovnika od 32 godine, demografski najmlađa hrvatska općina, okružena nezagađenom prirodom i šumama. Idealan kraj za ekološku poljoprivredu i seoski turizam, neka vrlo razvijeni kraj koji je živio od prerade drva. No umjesto u izobilju stanovnici Voćina žive u siromaštvu i sada slovi jedna od najsiromašnijih i najiseljenijih općina u Hrvatskoj. Od tvornica nije ostalo ni T, a briga države prema ovom kraju najbolje se očituje u izolaciji i zaboravljenosti ovoga kraja koji je iz projekta „Slavonija, Baranja i Srijem“ povukao ogromne novce. Zločesti bi rekli da je to kraj gdje je i Bog rekao laknu noć, no ja bi rekla da je to kraj gdje je Vlada rekla laku noć i prepustila ga laganoj smrti.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolegice Nikolić. U pravu ste kada kažete, sve ovo što ste rekli o Općini Voćin potpisujem i nije to jedina općina o kojoj možemo raspravljati u takvim okvirima, čitav niz općina mogu nabrojati na području evo samo naše Osječko-baranjske županije. Voćin je u Virovitičko-podravskoj. I da, složio bih se s vašom konstatacijom da je tamo Vlada rekla laku noć, ali Vlada nije rekla laku noć samo toj općini, Vlada je rekla laku noć cijelom Istoku Hrvatske, a to se očituje upravo u ovome što pokušavam dočarati, upravo to što pokušavam reći i zapravo ne znam, probiti uši valjda kolegama s ove strane jer očito ne slušaju. Ha i mislim sam potpredsjednik stranke im kaže da projekt „Slavonija“ nije ništa strašno, ništa bitno i da je vrlo kritičan u tome. Pa ako je on kritičan koji je potpredsjednik stranke, koji je izabran u HS-u doduše obnaša funkciju župana, pa kako da ja onda ne budem kritičan koji bi po difoltu trebao biti kritičniji kao pripadnik oporbe.
Hvala. Imamo dvije povrede Poslovnika. Prva je poštovanog zastupnika Đakića. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Povrijeđen je čl. 238. Kolegica proziva stanovnike županije o kojima nema pojma, s kojima nikada nije prozborila ni riječ, ni učinila nijedan korak dobrog djela, nije vidjela ni društveni dom, ni vrtić, nit športsku dvoranu novu, sve to ste zaboravili pogledati i vidjeti što je učinjeno i napravljeno. Ni vodovod, ni kanalizacije, ni … [[Govornik se ne razumije]] koja se grade.
Hvala kolega Đakić. To da li neko ima pojma ili nema pojma o nečemu nije povreda Poslovnika. Da je to povreda Poslovnika ne bismo ovdje sjedili uopće vjerojatno. Ovaj, prema tome dobivate opomenu. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim vas nemojte vi upravljati sjednicom. Slijedeći koji kaže „opomena“ dobit će 3 opomene odmah. Izvolite. Slijedeća povreda Poslovnika je poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče sabora, smatram da je Poslovnik povrijeđen, čl. 238.. Prije svega ja ne mogu dozvoliti da kolegica vrijeđa niti saborske zastupnike koji sjede u ovim klupama, a dolaze iz prostora Virovitičke županije, a niti jednako tako stanovnike općine Voćin. Uz mnogobrojne projekte koji su ovdje nabrojeni ja ću samo podsjetiti da kandidat za župana SDP-a u Virovitičko-podravskoj županiji koji je ujedno i član županijske skupštine nije predložio niti jedan konkretan prijedlog, niti jedan konkretan projekt za razvoj Voćina i kompletne županije.
Hvala lijepa. Kolegice Bedeković, dal je neko predložio ili nije predložio projekt nije povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. Ovaj poštovana zastupnica Nikolić isto ima povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je čl. 238. Zastupniče Đakiću, istina je da nisam nikad vidjela vrtić zato što vrtić stambeno postoji, ali nikada nije otvorio svoja vrata jer ne radi, e.
Dobro, naravno znate i vi da otvaranje ili ne otvaranje vrata vrtića nije povreda Poslovnika, pa i vi dobivate opomenu. Možemo se igrati i dalje vrtića ovdje svi skupa ako želite. Slijedeća povreda Poslovnika je poštovanog zastupnika Mažara.
Poštovani potpredsjedniče povrijeđen je čl. 238., dakle gdje je izrečena neistina da je rečeno Voćinu „laku noć“, ja bih molio kolegicu zastupnicu neka zatraži službeni podatak od Središnjeg državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje koliko je Vlada RH dodijelila građevinskoga materijala mladim obiteljima u Voćinu da izgrade kuće i koliko je kroz natječaje dano Općini Voćin za komunalnu i socijalnu infrastrukturu.
Hvala. Kolega Mažar i vi znate da izricanje neistine nije povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Evo poštovani kolega Hajdukoviću, ja još čekam da vladajući, da ministrica, evo bivši ministar Pavić, koji su obećavali operativni Program za Slavoniju i Baranju kažu gdje se taj operativni program nalazi. Kakve to posebne uvjete i kakve to pogodnosti imaju Slavonci i ljudi iz Slavonije kod prijave na natječaj? Nikakve nemaju, nikakve nemaju. Projekt Slavonija je jedna tablica u koju, u koju uvrštavaju projekte koji bi se ionako realizirali. A to što vama predbacuju što niste došli, a ako ste željeli biti nekakva kulisa za ta Potemkinova sela koji oni prodaju ljudima koji žive u Slavoniji onda, onda bi se ja čudio kakva ste vi to oporba kada pristajete na takvu prevaru. To je čista prevara. Počela je Hrvatska igrat, idem vidjet ovaj kako se Vrsaljko snašao, vratio se u ekipu i čekam da mi neko kaže gdje je taj operativni program.
Hvala lijepo kolega Grmoja, uopće me ne zanima dal vi pratite sport ili ne pratite sport, kao ni nikoga ovdje. Izvolite poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala. Kolega Grmoja, pa tijekom vaše replike moje, moje pitanje vama bi bilo biste li vi išli na takve savjete? Evo kažem vam što premijer kaže, iznosi jedan podatak, a demantiraju ga podaci njegovog vlastitog ministarstva. Ja bi isto volio vidit te operativne projekte, ja bi isto volio vidit što taj Projekt Slavonija zapravo znači. Jer tu su vam, u tom popisu su vam projekti iz 2015. još, dakle gdje vlada HDZ-a nije bila ni u povojima, tek krajem godine je ona došla. Dakle, to je samo popis onoga što se radi, pa tako možemo napraviti i Projekt Zagora i Projekt Otoci i projekt ne znam što god i popisati ono što se ionako već tešalo. Kakve pogodnosti imaju? Nikakve. A kakva je dodana vrijednost? Pa to sam valda objasnio, obnavljamo kolodvore s kojih neće imati vlakova koji će voziti, obnavljamo vrtiće i škole koje neće imati tko pohađati, obnavljamo igrališta na kojim neće bit djece.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Hajduković, kada kažem županija koja nema kilometar brze ceste, kada kažem da županija koja nema kilometar autoceste, najbliža autocesta je na nekih 100-tinjak kilometara, kada kažem županija koja je slijepo crijevo Hrvatske, kada kažem da je županija koja je bila ogledni primjer u Nacionalnoj razvojnoj strategiji kao najsiromašnija županija, najmanji BDP po glavi stanovnika, kada kažem da je uspješno ove godine zatvorena i jedna šećerana, da li znate o kojoj županiji govorim ako uzmemo u obzir da je HDZ u toj županiji na vlasti sigurno 25.g., da li znate o kojoj županiji govorim i što mislite tko je odgovoran za ovakvo stanje u toj županiji? Hvala vam.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Kolegice, kažete nema ni kilometra autoceste, nema ni kilometra brze ceste, slijepo crijevo, zatvorena je šećerana, u Osječko-baranjskoj županiji odakle ja dolazim je zatvorena šećerana ali ima autoceste, ima na neki način i brze ceste. Hm, da nije Virovitičko-podravska? [[Upadica iz klupe: Bravo]] A znate tko je tamo na vlasti? Hm, HDZ. A znate tko od tamo isto dolazi? Evo neke kolege odavde koji se toliko pjene da su toliko napravili za tu županiju, hm. A jesu li rekli riječi kad su se zatvarale šećerane? Zamislite ne, al su bili na svim sjednicama savjeta [[Upadice iz klupe: hmmmmm]] I znate kolegice i kolege tko je onda kriv za to stanje? Krivi ste vi, kriv sam ja, kriv je kolega Grčić, kriv je kolega Matula, kriva je kolegica. Mi smo krivi znate a to što je tamo HDZ od postanka svijeta vi ste krivi.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Blažević.
Hvala potpredsjedniče. Ja stvarno ne znam, od svega ovoga što sam čula odakle da krenem i malo je minuta. Mene zanima koliko je od vas uopće iz Slavonije? Jedno četiri, pet. Niste, sada vam je dvaput bilo postavljeno pitanje odgovorili što ste vi osobno napravili za Slavoniju, pohvalili ste, podržavali projekte. Koji su to? Šta ste vi napravili mene zanima. I dalje kad govorim ja sam iz Pakraca. U Pakracu i Lipiku je bio Domovinski rat. Milijarde i milijarde štete su bile. Nikada do prije četiri godine o našim gradovima konkretno mom gradu nije vođena briga kao do sada. Samo prošle godine proveli smo projekata za otprilike 120 milijuna kuna. Nadalje, kad smo se nadali gospodine Grčiću da ćemo zaći u projekte malih gradova, dobro se sjećate što je bilo sa Pakracom i Lipikom da nismo mogli zaći. Hvala vam što nismo, jer bi onda imali samo na raspolaganju 150 milijuna kuna, a mi u jednoj godini sada provedemo tolike projekte [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Dalje ste pričali …
Hvala kolegice. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolegice. Koliko je vas sa ove strane iz Slavonije i što ćete reći tim istim Slavonkama i Slavoncima kad se vratite u Slavoniju? Da ste ovdje branili maglu. Mislim kolegice da se mi razumijemo. Ja sam spreman podržati sve što je dobro. I uvijek jesam sa ove govornice. Isto tako kolegice moram vam skrenuti pažnju na jednu činjenicu. Predani projekt, odnosno ja mislim da ste vi mislili valjda ugovoreni i isplaćeni nije isto. Jer to ako ste vi nešto predali, odnosno ugovorili ne znači da ste taj novac i dobili. A znate kad ćete taj novac dobiti? Kad prođe reviziju projekt. A hoće li proći reviziju projekt? Pa ne znam zato što su tu ortaci, sinovi, kumovi i ne znam ni ja više tko. I o tome vam ja pričam. Pa nismo mi ovdje protiv razvoja Slavonije. Pa dapače i pričamo vam o ovome zato što smo za, zato što želimo da to bude transparentno i da novac dođe do onih kojima je potreban a ne do stranačkih poslušnika.
Hvala lijepa. Sada želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti izvješće? Da. Poštovana ministrica regionalnog razvoja i fondova EU Nataša Tramišak. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupnice i zastupnici, poštovane dame i gospodo. Vlada RH 2016. godine na inicijativu pet slavonskih župana pokrenula je projekt Slavonija, Baranja i Srijem za veću konkurentnost, gospodarski razvoj, stvaranje novih radnih mjesta i za demografsku revitalizaciju istoka Hrvatske sa više ciljeva. Stavljanje posebnog političkog fokusa na razvoj Slavonije koja je godinama bila zapostavljena. Ispravak nedostataka u programiranju europske financijske perspektive 2014./2020. Ispravak NUC2 regija radi povećanja potpora poduzetnicima te ravnopravniji položaj Slavonije i pripremu strateških projekata za revitalizaciju Slavonije. Do tada tih projekata nije bilo. Projekt je istovremeno i platforma za suradnju svih razina vlasti, jer omogućava otvoren, stalan i dvosmjerni dijalog o prioritetima stanovništva i gospodarstva u tim županijama, te potaknuo ugovaranje europskih projekata na području svih pet slavonskih županija. Zahvaljujući Vladi RH pod predsjedavanjem predsjednika Andreja Plenkovića desetljetni problemi Slavonije stavljeni su u politički fokus svih razina vlasti i cjelokupne hrvatske javnosti kao nikad do tada, a i danas smo svjedoci toga. Isto tako po prvi puta politika na nacionalnoj razini taj po mnogo čemu povezani prostor počela je promišljati kao cjelinu, te su maksimalno uključeni upravo lokalni načelnici, gradonačelnici, župani, svi saborski zastupnici ali i gospodarstvenici s ciljem da se prioriteti definiraju s pristupom i principom odozgo prema gore i da se posluša glas slavonskih poduzetnika kao i predstavnika vlasti s jasnom vizijom razvoja Slavonije. A vidjeli smo i koliko vremena je bilo potrebno da prođe kako bi se pojedine napravljene greške u razdoblju do 2014. godine ispravile. Navedenih pet županija 2012. godine pripalo je na žalost istoj statističkoj regiji kao i grad Zagreb koji je dvostrukto, tj. dva puta više razvijen u odnosu na njih čime su svrstane u isti stupanj razvoja, a time stavljene u izrazito nepovoljan položaj jer su poduzetnici izgubili 25% bespovratnih sredstava iz EU fondova. Kada govorimo o broju ugovorenih projekata na području pet slavonskih županija ovdje je gubitak veći od gotovo pola milijarde kuna. Imajući u vidu izraženu heterogenost NUC2 regije kontinentalne Hrvatske u gospodarskom, socijalnom i demografskom smislu projektom se isto nastojalo ublažiti i staviti Slavoniju u ravnopravni položaj sa ostalim dijelom Hrvatske. Osim Slavonije istu sudbinu zbog ovakve podjele iz 2012. doživjele su i druge nerazvijene županije poput Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije. Aktualna Vlada predvođena Hrvatskom demokratskom zajednicom i predsjednikom Andrejom Plenkovićem prepoznala je razvojne razlike, te u financijskoj perspektivi koja je pred nama 2021./2027. sada Hrvatska podijeljena na četiri NUC2 regije pri čemu su županije s istoka Hrvatske postale dio panonske regije zbog čega će imati i kvalitetniju razvojnu perspektivu, veću mogućnost pristupa fondovima EU i postići potpore za male poduzetnike čak do 70% bespovratnih sredstava. Problemi lošeg programiranja financijske perspektive rezultirali su upravo u velikom broju pojedinačnih malih projekata na području tih županija. Iako ovdje govorimo o projektima ugovorene vrijednosti veće od 17 i pol milijardi kuna koji su imali zbog ovako lošeg programiranja mogućnost prijave samo putem javnih poziva nisu bili usmjereni samo na Slavoniju, Baranju i Srijem i dostupni svim korisnicima. Ipak je uspjeh postignut. Programiranje operativnih programa za novo razdoblje sada je otvoreno za suradnju prvenstveno sa regionalnom razinom upravo kako bi izbjegli nepravedno programiranje kako je to napravila SDP-ova vlada u 2014. godini. Posljedično očit je bio nedostatak velikih strateških projekata od regionalnih značaja spremnih za realizaciju za područje cijelog istoka Hrvatske. U tom pogledu su upravo napravljeni najveći iskoraci posljednjih nekoliko godina. Dodatkom II razvojnog sporazuma uvrstili smo tako 38 velikih strateških projekata koji imaju učinak izravne dobrobiti, okosnica su razvoja, primjerice i prvenstveno ovdje govorimo o prometnoj infrastrukturi koji znamo i svi da je nužna za gospodarski rast i razvoj. Rekonstrukcija i proširenje zračne luke Osijek primjer je jedan od ovih projekata, rekonstrukcija pruge Okučani-Vinkovci, kolodvor Osijek, ali isto tako ključno je za istaknuti i projekte koji su od neizmjerne važnosti za daljnji razvoj poljoprivredne proizvodnje poput regionalnih distributivnih centra za voće i povrće. Daljnji koraci koji nas čekaju su određene zakonske izmjene i strategija pametne specijalizacije koje će Vlada donijeti za naredno razvoje s utjecajem na prehrambenu poljoprivrednu, drvnu, metaluršku, IT industriju kao i kontinentalni turizam. Kada govorim o 17,5 milijardi kuna ugovorenih sredstava govorim o 93,6% ciljanog iznosa kroz različite operativne programe dostupne u razdoblju do 2020. godine. Govorim o ulaganjima u gospodarski sektor u kojima je podržano više od 740 slavonskih poduzetnika, 3.200 OPG-ova koji su dobili priliku razvoja gospodarstava, a najvažnije otvoreno je oko 4.000 novih radnih mjesta i očuvano više od 11.000 radnih mjesta. Nekoliko planiranih ciljeva je ispunjeno, a pred nama su još veći ciljevi koje tek trebamo realizirati. Puni smisao projekta Slavonija, Baranja i Srijem vidjet će se po završetku i realizaciji svih započetih projekata i investicija koje tek dolaze. Preduvjeti su stvoreni, a sada možemo nastaviti dalje ulaganjem i razvojem Slavonije, Baranje i Srijema. Važno je dodatno istaknuti da je projekt ukazao na važnost i svu ulogu Slavnije koja je godinama zapostavljena, a problemi i manjkavosti otklanjani su posljednjih godina. Neravnomjeran razvoj istoka Hrvatske ogledao se u neadekvatnoj podjeli na NUTS 2 regije što je promijenjeno. Podaci o projektima iz područja poduzetništva, poljoprivrede, obrazovanja, zdravstva, istraživanja i razvoja vodoopskrbe, odvodnje, kulturne prirodne baštine primjer su što je napravljeno i koji smjer Vlada RH za budući razvoj Slavonije, Baranje i Srijema ima. U skladu s tim Vlada RH, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU odbacuje sve navode iz ove interpelacije kao neosnovane, neutemeljene i netočne te predlaže Hrvatskom saboru da odbije prijedloge zaključaka iz interpelacije. Prepuštam riječ Ministarstvu poljoprivrede, ako imate nešto za dodati. Hvala vam.
Hvala. Očito će nešto još reći poštovana ministrica poljoprivrede Marija Vučković, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene zastupnice i zastupnici, gospodo i dame, sustav dodjele potpora iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj utemeljen je na zakonodavstvu EU, važećim Zakonom o poljoprivredi pratećim podzakonskim aktima tj. pravilnicima i natječajima koji iz njih proizlaze. Odabir projekata obavlja se isključivo na temelju propisanih kriterija koje odabire, koje odobrava Odbor za praćenje programa ruralnog razvoja čime se onemogućava bilo kakvo pogodovanje kod dodijele potpore bilo kojem korisniku, barem danas. Sve aktivnosti odobravanja isplate sredstava korisnicima provode se transparentno putem javnih natječaja s jasno definiranim kriterijima odabira, uvjetima prihvatljivosti korisnika projekata i listi prihvatljivih troškova. Prethodno objavi natječaja provodi se uobičajena procedura savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Sustav dodjele potpora pod stalnim je nadzorom kako je ovdje već prije rečeno 4 revizijske razine. Najprije službe za unutarnju reviziju Agencije za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, zatim Agencije za reviziju sustava provedbe EU zvane ARPA, Europskog revizorskog suda te službi za reviziju generalne uprave za poljoprivredu Europske komisije čime se osigurava zakonitost provedbe ruralnog razvoja RH za razdoblje 2014. i 2020. Svako degradiranje ovakvog sustava revizorskog i ne od strane nekog političkog vijeća koje bi to nadziralo naravno da ne bi prošao regulativu niti bi bilo primjereno 21. stoljeću. Provedbeno tijelo se prilikom obrade zahtjeva i odobrenja sredstava rukovodi isključivo kriterijima prihvatljivosti te kriterijima odabira. Pri tome se naravno koristi sustav 4 oka upravo kako bi se spriječila i najmanja mogućnost da se korisnicima dodijeli potpora na temelju arbitrarnih ili diskrecijskih odluka. Niti jedan od kriterija prihvatljivosti naravno ne propisuje da je članstvo u nekoj od političkih kriterija zabranjeno ili da je kriterij na temelju kojega se odobrava neki projekt. Naravno, odbijanje ili odobravanje projekta isključivo iz navedenog razloga predstavljalo bi povredu ustavnih prava.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Hajduković dignuo je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Jesam poštovani potpredsjedniče HS-a, povrijeđen je čl. 230. I to u stavku koji kaže omalovažavati i vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike. Naime, ministrica Tramišak nije omalovažavala i vrijeđala zastupnika nego zdrav razum jer iz onoga što je ona govorila valda je svijet postao sa HDZ-ovom Vladom Andreja Plenkovića, Slavonija nije prije postojala i baš ni kune nije dobila ni od jedne vlade prije, zamislite.
Kolega Hajdukovać ja sam vas uvijek smatrao za ozbiljnog zastupnika, znate da to nije povreda Poslovnika, dobivate opomenu. A znate isto tako da možete se kao predlagač uvijek javiti, da se možete javiti na repliku, možete se 100 puta javiti, a ne zlorabiti Poslovnik, to nije potrebno uistinu. E sad, na poštovanu ministricu Tramišak i njeno izlaganje još prije nego što je započela izlagati bilo je niz replika, a tek tijekom izlaganja pa krenimo redom. Prva je poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministrice, toliko ste toga nabrojili znam da Slavonija ima potencijal na razini jakih europskih regija npr. Bavarske u Njemačkoj, međutim činjenica je da poljoprivredno zemljište ostaje prazno, činjenica je da šećerana krahirala, činjenica je da su proizvođači šećerne repe u problemima, naši poljoprivrednici, naši mljekari sve je u problemima. Ovaj projekat nema operativni plan, ovo je skup svih projekata koji nema nikakve bodove na osnovi fizičke i pravne osobe nego je ovo tablica popisa projekata koji su iz europskih fondova i to je to. Ovo je PR projekat, tako ste ga nazvali, da bi mogli sebi kupovati buduću vlast. Ako je u Slavoniji ovako kao što ste vi rekli onda ja ne znam o čemu mi raspravljamo.
Hvala lijepo. Poštovana ministrica Tramišak.
Hvala poštovani zastupniče. Ono što je važno za spomenuti 17,5 milijardi kuna ugovorenih projekata govori za sebe, ti projekti su vidljivi na svakom koraku. Ono što je važno dodatno reći da nisu važni samo novci i samo sredstva da bi se stvari promijenile na bolje. Istaknuli smo da je jedan od ciljeva Vlade RH samo bilo ugovaranje ovih sredstava, svi ostali ciljevi, a to su i spomenuti korištenje nacionalnih izvora financiranja, novi programi, nove potpore, izmjena NUC2 regija, povećanje potpore za poduzetnike za razliku od 25% u odnosu na ono što su imali ranije i konačno stavljanje jednog posebnog fokusa i pozornosti svih na razvoj Slavonije, Baranje i Srijema. Ono što nam tek slijedi, to sam i spomenula, više od 10 milijardi kuna ulaganja u strateške projekte, a onda i u razvoj svih pet strateških grana gospodarstva.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Grčića.
Hvala g. potpredsjedniče. Ministrice, ja vas molim da objasnite gospođi Blažević kad se vrati zašto Pakrac 2018.g. nije ušao u proširenu listu područja depriviranih područja od posebne skrbi? Molim vas da joj to objasnite, vi dobro znate zašto nije. '18., ne '14., '18. Drugo, molim vas da mi objasnite kako to da je uz ovo ograničenje regionalnih potpora od 25 do 45% u Slavoniji, prosječna potpora za 720 projekata poduzetnicima iz ovog vašeg spiska 60% ili preciznije 59%. Molim vas da to objasnite, kao i da objasnite još jednu stvar, a to je koliko od tih 720 projekata poduzetničkih sa prosječnom potporom od 60% je onih koji su ušli u sustav regionalnih potpora? …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala lijepo. Poštovana ministrica Tramišak. Hvala lijepa.
Poštovani zastupniče. Kada govorimo o depriviranim područjima i 5 pilot područja intervencijskih planova koja su kreirana 2013., 2014.g. vi znate da je to tada ušlo u partnerski sporazum i operativne programe Konkurentnost i kohezija. Ono što ste vi tamo tada zacrtali tako je i provedeno, tu nije bilo nikakvih mogućnosti proširenja za dodatne gradove niti se isto događalo 2018.g. Ono što vi spominjete to su integrirana teritorijalna ulaganja i to je jedan potpuno drugačiji smjer ili vid koji daje regulativa u odnosu na deprivirana područja, to biste trebali kao bivši ministar znati, a očito ne. Ono dalje kada govorimo o ulaganjima za poduzetnike i ove potpore netočno je da su ti poduzetnici mogli doći do 60% potpora regionalnih. Regionalna karta potpora govori o 25, 35 i 45% i to su za ona proizvodna ulaganja koja su najveća, ovi drugi iznosi mogli su se odnositi samo na potporu u poljoprivredi jel Europski poljoprivredni fond ima drugačija pravila od operativnog programa Konkurentnost i kohezija.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Grčić je dignuo povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno.
… [[Govornik nije uključen.]] znači pogrešni su. Prvo, postoji točno lista dakle pet gradova sa brojem stanovnika većim od 15.000 što Pakrac nije ljudi. Pakrac to nije zato nije ušao u tu listu i nakon što je lista proširena 2018. …/Govornici govore u isto vrijeme./…
…/Govornici govore u isto vrijeme./… izričem opomenu s oduzimanjem riječi.
Hvala lijepa.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Pavličeka.
Poštovana ministrice. Evo ja kad vas slušam ja bih rekao da u Slavoniji teku med i mlijeko, da je sve zlatom popločeno, a s obzirom da sam ja iz Slavonije, kao i vi jedni i drugi znamo da to baš nije tako. I ne krivim vas i vašu Vladu da ste sukrivci za ovo stanje, krive su i sve Vlade prije vas, međutim u ovom vašem projektu „Slavonija, Baranja i Srijem“ ono što me najviše pogađa da prikazujete projekte kao sastavni dio ovog projekta koji su nastali daleko prije projekta Slavonija, Baranja i Srijem, daleko prije prvog savjeta Vlade znači dok još projekt Slavonija, Baranja i Srijem nije bio u povojima. Evo primjer, projekt Vukovar poboljšanje vodno komunalne infrastrukture koji je krenuo 2015. godine je danas sastavni dio projekta Slavnija, Baranja i Srijem, a s tim nema apsolutno nikakve veze.
Poštovana ministrica Tramišak.
Ono što mogu samo ponoviti, a to sam rekla i u svom obraćanju poštovani zastupniče, a to je da u Slavoniji ima još mnogobrojnih izazova koje trebamo riješiti. Da se ovim projektom Slavonija, Baranja i Srijem u prošle 4 rješavali određeni dijelovi problema i da smo postigli dosta, ali i da je još puno toga pred nama. I mislim da je upravo ovo mjesto u saboru gdje trebamo o tome razgovarati i kreirati budući smjer, jasnu viziju i buduće projekte i o njima trebamo razgovarati i na tome graditi budućnost.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala lijepa. Poštovana ministre, projekt Slavonija, Baranja i Srijem je između ostaloga i odgovor na neadekvatno postavljen okvir ravnomjernog regionalnog razvoja Hrvatske tijekom planiranja financijske perspektive od 2014. do 2020. godine i to na štetu slavonskih županija jer naime SDP-ova vlada je prepustila prepoznati razvojne razlike između Slavonije, glavnoga grada, ostatka kontinentalne Hrvatske i te 2013. godine je 5 slavonskih županija svrstala u istu statističku regiju zajedno s Gradom Zagrebom i ostatkom kontinentalne Hrvatske. Vlada HDZ-a je tu nepravdu ispravila i ako se ne varam početkom ove godine napravila novu raspodjelu na 4 NUTS regije i stoga vas molim, možete li još jednom objasniti što ta nova raspodjela na 4 NUTS regije i preraspodjela 5 slavonskih županija znači za razvoj Slavonije i Baranje u smislu povlačenja fondova iz europskih, iz EU. Hvala lijepa.
Imamo jednu povredu Poslovnika poštovane zastupnice Glamuzina. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Članak 238., omalovažavanje svih onih koji su to do sada već rekli, nije ni jedna vlada definirala 2 NUTS regije, to je definirala Europska komisija iako se tražilo drugačije Europska komisija je prihvatila tada samo takve 2 regije. Shvatite to već jedanput, prestanite ponavljati laži jer to nije bilo tako.
Naravno da to nije povreda Poslovnika pa dobijate opomenu. Šta je povrijeđeno u Poslovniku poštovana zastupnica Bedeković?
Poštovani predsjedniče ja znam da ćete mi dati opomenu, ali ja ne mogu na ovo ne reagirati. Poštovana kolegice prije svega nemojte iznositi neistine, bolje bi bilo da umjesto toga proučite i naučite kako ide procedure stvaranja NUTS regija, naučite proceduru. A kad ju dobro naučite onda iza toga stanite i počnite govoriti istinu. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnice Bedeković znate da to nije bila povreda Poslovnika pa vam temeljem Članka 240. stavak 1. izričem drugu opomenu, treća ostajete bez mogućnosti govora u ovoj točci, vodite o tome računa. Imamo repliku, poštovanog, e odgovor poštovane ministrice Tramišak najprije.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Zastupnice Bedeković, ali evo ujedno i demantiramo kolegicu saboru zastupnicu karta NUTS 2 regija izmijenjena je 1.1.2021. godine na 4 NUTS 2 regije, to upravo govori o tome da se ona mogla tako kreirati i u 2013. Godini i da nije ukazala Europska komisija da to tako ne može biti jer sada su dali suglasnost za izmjenu iste. Znači da je to tako moglo biti i tada. To znači dodatnih 25% bespovratnih sredstava više za svaki poduzetnički projekt koji će se provoditi na području ne sada više samo 5 slavonskih županija nego 8 županija koje su jednako deprivirana ili nerazvijenija područja poput 5 slavonskih županija. Samim time davajući tu veću pozornost i veću financijsku potporu poduzetnicima možemo kreirati bolje uvjete za poslovanja i nova radna mjesta.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Poštovana ministrice, poštovani potpredsjedniče sabora, pa vidimo u potpunosti neznanje EU fondova s lijeve strane. Da može se napraviti od 1.1. Vlada Andreja Plenkovića napravila je novu NUTS 2 podjelu. S druge strane vidimo u njihovom zaključku uopće nepoznavanje tko revidira europske projekte, pa dajte još jedanput pojasnite na koji način se radi revizija. Oni su to napisali da žele da se nalaže državnoj reviziji revizija svih europskih projekata kada to već radi Agencija za reviziju programa EU u svom godišnjem izvještajima ona sve programe revidira, nakon toga ide Europskoj komisiji i Europski revizorski sud, dakle postoji nešto, a oni u zaključku pokazuju i sigurno ni gospodin Grčić nije vidio zaključak, sumnjam da bi mu ovakva greška prošla, žele državnoj reviziji koja nije akreditirana za to, postoji ARPA, postoji način na koji se revidiraju europski projekti.
Hvala lijepa. Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovani zastupniče Pavić, dobro ste ovaj spomenuli sve institucije koje su u sustavu upravljanja i kontrole fondovima EU od koordinacijskog upravljačkog tijela, posredničkih tijela razine 1, isto tako posredničkih tijela razine 2, dodatno su i tijela za ovjeravanje i reviziju od ARPE, a u konačnici završavamo i u situacijama ako dolazi do nekakvih nepravilnosti na OLAF-u. Mi te primjere dobijamo za programsko razdoblje u 2013. godini, neke situacije koje mi sada pojašnjavamo i odgovaramo za projekte koji su tada provedeni, a ono što je važno za spomenuti da koliko smo uznapredovali u sustavu upravljanja i kontrole vidi se i ono ovjeravanje prema Europskoj komisiji gdje je RH povukla više od 33,8 milijardi kuna u ovom razdoblju, a čime smo stavljeni u plus u proračunu na 38,3 milijarde kuna.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice, evo čuli smo danas neke brojke i drago mi je da mogu prenijeti prije svega zadovoljstvo građana grada Vukovara na svemu onome što se u gradu Vukovaru radi. Konkretno samo iz vašega ministarstva preko milijardu kuna je osigurano za grad Vukovar, a ukupno preko 2 milijarde kuna iz projekta Slavonija, Baranja i Srijem iz interventnoga plana, iz Fonda za obnovu i razvoj grada Vukovara i to se vidi da je samo za grad Vukovar osigurano više nego za cijelu Virovitičko-podravsku županiju. Žao mi je što gospodina Grčića sada nema, da ga podsjetim da je Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje odvojen iz ministarstva 1. svibnja 2013. godine zato što se nije htio baviti područjima od posebne državne skrbi, zato to nisu uopće ulagali u ta naša područja i zato što smo morali ići i kasnije u stvaranje skroz novoga zakona. To govori o brizi o Slavoniji u njihovo doba.
Hvala. Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovani zastupniče Mažar, istakli ste točan podatak. Više od milijarda kuna upravo iz Ministarstva regionalnog razvoja i fonda EU ne samo putem europskih strukturnih investicijskih fondova već i putem nacionalnog proračuna, odnosno Fonda za obnovu grada Vukovara uloženo je, usmjereno upravo u projekte za grad Vukovar. Dodatno više od 50% oslobađaju se poduzetnici kod plaćanja različitih doprinosa za svoje zaposlenike čime se zasigurno poboljšala i poslovna klima, ali i porastao broj zaposlenih u gradu Vukovaru što ste istaknuli u prethodnom izlaganju. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena ministrice, već smo u raspravi čuli da je projekt nastao kao odgovor na neadekvatno postavljeni okvir tijekom planiranja europske financijske perspektive 2014./2020. Naravno na štetu pet slavonskih županija. Tada je ovih pet županija pripalo istoj statističkoj regiji kontinentalnoj Hrvatskoj kao i grad Zagreb. Stopa razvijenosti je bila u prosjeku od 30 do 35% dok je grad Zagreb bio na 108%. Da odgovor na to nije bio ovaj projekt Slavonija, Baranja i Srijem gdje bi se tek onda našle ovih naših pet slavonskih županija.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovana zastupnice Maksimčuk. Vrlo ste važnu stvar spomenuli, a to je loše programiranje 2014./2020. Vidi se i prema podatku da je u 2016. zatečeno stanje ugovorenosti europskih investicijskih fondova samo bilo na 6%. Određenim zahvatima, izmjenama u operativne programe trenutno smo na ugovorenosti od 115% operativnih programa što govori koliki su napori izvršeni da bi se projekti počeli realizirati i provoditi. Najveći dio toga naravno je na području Slavonije, Baranje i Srijema. O tome govori ovaj podatak od 17,5 milijardi kuna. Teško je govoriti što bi bilo da se vratimo u razdoblje 2014. godine da nemamo ovakav projekt. Bi li ovih preko 22000 projekata uopće bilo ugovoreno i provedeno na području Slavonije. To zna zapravo svaki od korisnika koji koristi fondove EU u ovom razdoblju. Isto tako i lokalna i regionalna razina, ali i svi oni koji vide benefite i dobrobiti tih projekata koji su provedeni diljem Slavonije. Hvala.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana ministrice, očigledno ova rasprava ide u smjeru kritika s jedne strane i hvalospjeva s druge strane. Ja osobno nemam ništa protiv ni jedne investicije koja dolazi u Slavoniju i Baranju. Dapače, svaka je dobro došla, nužna, potrebna. Ono što mene brine to je struktura tih investicija. Imamo infrastrukturne projekte koji će kasnije u biti samo zahtijevati održavanje, imat ćemo troškove. Ono što mene interesira konkretno brojkom 18,2 milijarde je jako puno novaca. Koliko je novih radnih mjesta otvoreno i pritom ne mislim na projekt „Zaželi“ jer svi znamo da to nije ono o čemu ja govorim. Znači nova radna mjesta u prerađivačkoj industriji, u industrijama koje zapošljavaju radnike. To je ono što treba Slavoniji i Baranji.
Hvala. Poštovana ministrica Tramišak, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovana zastupnice Vučemilović, ako ste slušali u uvodnom obraćanju upravo sam istakla taj podatak. Više od 780 poduzetnika, 3200 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, 4000 novo otvorenih radnih mjesta, 11000 sačuvanih radnih mjesta. To su indikatori koji se navode u svakom pojedinačnom projektu. Znači to su provjerljivi podaci, podaci koje ćemo konkretno znati i po realizaciji svakog od tih projekata. Ovo su sve planirane investicije, odnosno planirana i novo otvorena i očuvana radna mjesta i realiziraju se do 2023. godine. Znači 4000 novo otvorenih radnih mjesta, očuvanih 11000 radnih mjesta.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Radića.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana ministrice, spomenuli ste NUC2 regije i slažem se konačno se ispravila nepravda Vlade SDP-a kojom je istok Lijepe naše bio svrstan zajedno sa gradom Zagrebom što je bila jedna nepravda jer nam se činilo statistički razvijenijim nego što to u stvarnosti je. Možete li precizno reći što nova nacionalna klasifikacija statističkih regija kojom se uvode panonska i jadranska sjeverna Hrvatska i grad Zagreb kao NUC2 regije znače za male, srednje i velike poduzetnike iz primjerice Osijeka, Našica, Vukovara, Požege i drugih gradova iz Slavonije. Hvala.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovani zastupniče Radić, još jednom evo ističemo da podjela na NUC2 regije je jako važna za daljnji gospodarski razvoj i poduzetnička ulaganja posebno prilikom korištenja bespovratnih sredstava kako iz fondova iz EU, tako i iz nacionalnih sredstava i Zakona o poticanju ulaganja. 25% više bespovratnih sredstava nakon ove izmjene NUC2 regija ići će upravo u navedene gradove i Osijek i Vukovar i Vinkovce i Požegu i Slavonski Brod. Ali isto tako ovdje je važno i za spomenuti da sjever Hrvatske ima zasebnu regiju. Kod njih će 10% veće potpore imati poduzetnici, u odnosu na do sada, a isto tako imati će i jadranska Hrvatska. Znači kompletan prostor RH ovakvom novom podjelom na NUC2 regije imati će svoje benefite i svoje dobrobiti.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Blažević.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice, evo hajde govorilo se o Požeško-slavonskoj županiji jedan podatak 1,9 milijardi kuna je došlo u Požeško-slavonsku županiju. Od toga je jedna i pol milijarda bespovratno. Pričalo se i ovdje, kolega nam je lijepo tu upoznao s obiteljskim stablom jedne obitelji i kad govorimo o mjerama ruralnog razvoja, oni su bili nabrojani u mjerama ruralnog razvoja, dakle 6 osoba, 620 korisnika je malih, mladih OPG-ova. Ne znam koji su članovi koje stranke, ne zalazim u to i svi su prošli javni natječaj, sustav pod nadzorom kontrole Europske komisije i terensku kontrolu. Znate li dal je bilo ikakvih možda nepravilnosti, možda je pitanje za ministricu poljoprivrede? I mene zanima, stalno ste na terenu, nisu samo čelnici gradova i općina iz HDZ-a u Slavoniji, što vam kažu ostali gradonačelnici i načelnici o Projektu Slavonija koji nisu HDZ-ovi?
Hvala. Poštovana ministrica Tramišak.
Hvala predsjedavajući. Poštovana zastupnice, upravo ste dobro i spomenuli, znači ne gledamo korisnike projekata po stranačkoj i bilo kakvoj drugoj pripadnosti. Svima je na jedan transparentan način omogućena prijava na bilo koji od projekata poziva za projekte kojima su spremni, mogli su osigurati potporu, a velik broj projekata, posebno OPG-ova od ove brojke 3.200 koju spominjem govori upravo u prilog tome. Ako govorimo o nekim od primjera gradova koje možemo reći da nije na čelu HDZ-u to vam je primjer grada Osijeka. Ja sam upravo u ponedjeljak svjedočila otvaranju dvostupanjske filtracije i projektu vrijednom više od 70 milijuna kuna koji znači dobrobit i za 135.000 stanovnika gravitirajućeg područja Vodovodu Osijeku, znači čime je osigurana opskrba kvalitetnom, zdravom i ispravnom pitkom vodom za sve stanovnike šireg područja oko grada Osijeka. Hvala.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana ministrice, pogotovo hvalite se, pogotovo zastupnici Pavić i Bedeković, da ste u pregovorima uspjeli podijeliti Hrvatsku u 4 NUTS regije, čime će posebno profitirati Slavonija. Istovremeno skrivate da je vlada 19.11.2020.g. ipak donijela produljenje promjene Karte regionalnih potpora RH kako je to bila važeća od 2014. do 2020.g. To znači da nema većih regionalnih potpora do daljnjega za Slavoniju. Kako to komentirate? Zahvaljujem.
Poštovana ministrica Tramišak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana zastupnice, evo vam i odgovor. Što se tiče nove Karte regionalnih potpora preduvjet je bila podjela odnosno NUTS-2 klasifikacija statističkih regija koja je na snazi od 1.1.2021.g. Kako bi nova Karta regionalnih potpora mogla stupiti na snagu, potrebno je usvajanje novih smjernica od strane Europske komisije. Mi smo već u rujnu prošle godine zatražili da za RH stupi nova Karta regionalnih potpora i 1.1.2021.g. i dobili smo odgovor da moramo čekati usvajanje novih smjernica koje je najavljeno sada za travanj. To znači da mi već sada ponovno pokrećemo inicijativu i da bi RH bila među prvim državama članicama EU koja će postupati po novim smjernicama za razdoblje 2021.-2027. i očekujemo stupanje na snagu nove Karte regionalnih potpora odmah po usvajanju smjernica od strane Europske komisije, znači najkasnije u svibnju ove godine.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana ministrice, obećali ste ispregovarati u novoj financijskoj perspektivi 2021.-2027. novi operativni program samo za Slavoniju, Baranju i Srijem. Ministrice, zašto obećavate stvari koje niste u stanju izvršiti? Gdje je taj program? Nažalost nema ga, a neće ga ni biti. A ja vas pitam zašto?
Poštovana ministrica Tramišak.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnice, evo vam i cjelovit odgovor. Dakle, kada govorimo o izradi operativnih programa po prvi puta RH imat će i 3. operativni program pod nazivom „Integrirani i teritorijalni operativni program“ koji je u skladu sa regulativom 2021.-2027. u kojem će se programirati po 4 NUTS-2 regije. To programiranje je u tijeku, a upravo u petak imamo i prvu sjednicu regije Panonska Hrvatska gdje će se izraditi akcijski plan za industrijsku tranziciju i strategija pametne specijalizacije upravo za Panonsku Hrvatsku, to je prvi primjer, a slijedit će i ostale NUTS-2 regije nakon izrade istoga. Znači 3. operativni program koji će omogućiti prijavu konkretnih projekata za gospodarstvo, poduzetništvo i sve ono što ćemo definirati u strategiji pametne specijalizacije. Evo prvi taj sastanak je u petak.
Hvala. Povredu Poslovniku je digla poštovana zastupnica i potpredsjednica Glasovac.
Ja znam da gđa. ministrica nije zastupnica, ali povrijedila je čl. 238. ne odgovorivši na pitanje uvaženoj zastupnici, a to je dužna. Znači treba reći lagali smo kad smo obećali mini operativni program namijenjen samo Slavoniji i Baranji, a ne pričati o 3. operativnom programu koji nema veze sa Slavonijom i Baranjom nego sa cijelom Hrvatskom, vi to jako dobro znate, ali ne lažite ovaj napaćeni narod i to još sa smiješkom jer vam smiješak neće pomoći da sakrijete odnosno da građane zamuljate da ne znaju više razlikovati laž od istine.
Hvala. Poštovana zastupnice i potpredsjednice Glasovac, vi vrlo dobro znate, jel ste potpredsjednica, Poslovnik pa znate da ste ga prekršili. Nemojte to činiti ubuduće, dobijate naravno opomenu zbog toga. Imamo slijedeću repliku poštovane zastupnice Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovana ministrice, ja bi još jedanput podcrtala značaj novih podjela NUTS-2 regije s obzirom da najveći kritičari večeras su mogli to napraviti davno prije, a nisu učinili. Naime, Slavonija, Baranja i Srijem spadali su pod najheterogeniju NUTS-2 regiju tzv. kontinentalnu Hrvatsku. A ono što jako žalosti i sramota je da je ona bila svega 2,5% od najnerazvijenijih regija NUTS-3 u Europi i upravo novom podjelom te regionalne potpore će porasti za 25%,
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovana zastupnice, zahvaljujem se na ovoj konstataciji, to je točno. Ali ono što je važno za spomeniti uz ovih 25% potpora da je zaista jedna logika kohezijske politike upravo ide u smjeru toga da se pomaže i potpomaže najnerazvijenije regije, a to smo vidjeli u prethodnom razdoblju evo financijskom kada je SDP-ova vlada imala prilike programirati nije napravila.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Zmajić.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena ministrice, razvojnim sporazumom Slavonije, Baranje i Srijema planirane su 3 poslovne zone u Brodsko-posavskoj županiji za izgradnju komunalne infrastrukture. Možete li mi reći koji je uzrok ne objave javnog poziva do danas?
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovana zastupnice Zmajić, točno ste naveli, e-projekt je za razvoj poduzetničke poslovne infrastrukture odnosno konkretno ulaganje u poslovne zone parkova tehnološke i poslovne inkubatore, imali su ograničeni izvor financiranja, vraćamo se ponovo na loše programiranje operativnih program i alokacija sredstva po pojedinim prioritetnim osima. Upravo nam je sada cilj i zadatak da programiramo zajedno sa lokalnom i regionalnom razinom i da na odgovarajući način stavimo alokacije za financiranje upravo takvih projekata u novom razdoblju 2021. do 2027. Hvala vam.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice pa evo ja sam iznio projekte koji su u našoj županiji završeni, koji su ostvarili potporu, oni su jasni, vidljivi, 2 milijarde i nešto kuna je uloženo u sve projekte. Perspektiva je pred nama, 5 milijardi novih isprojektiranih, neke ste i potpisali ovih dana u Virovitici, brza cesta za koju je raspisan prvi dio natječaja. Vjerujem da sve to neku vjerojatno smeta jer kako drugo objasniti ovakvu interpelaciju koja nema ni osnove nego je potkovana samo na novinarskim naklapima i pitanjima. Kada govorim o tome da je 900 miliona kuna naših OPG-ovaca potkrijepljeno da su ostvarili svoje poticaje, da su ostvarili svoje nove strojeve, da su napravili svoje preradbene kapacitete. Mislim da stvarno govoriti u ovom saboru da netko laže kada iznosimo konkretne podatke stvarno je drsko i bezobrazno. No, narod će to sve ocijeniti [[Upadica: Hvala lijepa.]] kao što je i do sada ocjenjivao.
Odgovor poštovane ministrice Tramišak.
Poštovani saborski zastupniče Đakiću, evo zahvaljujem se i vama na ovom komentaru. Istakli ste vrlo vrijedne i kvalitetne projekte koji se provode upravo na području Virovitičko-podravske županije, dakle više od 2 milijarde kuna ugovorenih projekata i oni su svjedok upravo naporima koje Vlada ulaže da bi se popravila razvojna slika i prilike na području 5 slavonskih županija. Vi ste jedna od najmanjih županija na tom području, a zaista ste učinili puno, pripremili kvalitetne projekte i u suradnji sa Vladom RH uspjeli ste ih realizirati.
Slijedeća replika poštovane zastupnice i potpredsjednice Glasovac.
Hvala lijepo. Poštovana ministrice potrošili ste puno energije i lijepo su vam tu napisali tu čitabicu i pokušavate nas već sat vremena uvjeriti kako je s vama započeo preporod u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Vi naravno u tome nećete uspjeti jer vaši podaci će se razlikovati od naših podataka, a vaš dojam će se razlikovati od stvarnog života Slavonaca i Baranjaca, ali mi smo ovdje manji problem. Dajte vi vašem donedavnom šefu gospodinu Anušiću i onome tko vas je predložio za ministricu objasnite kako je ovaj projekt veleban jer je on sam na sjednici županijske skupštine rekao citiram, projekt Slavonija nije ništa posebno rekao sam to već puno puta, ja sam puno puta i iskazao svoje nezadovoljstvo projektom Slavonija jer smatram da projekt Slavonija treba biti ocrtan prvenstveno kroz zakonske okvire bla, bla, bla, bla, objasnite vi to gospodinu Anušiću prvo kako je ovaj vaš projekt zaista donio nešto dobro Slavoniji, a onda nama prodavajte te vaše šuplje priče.
Poštovana ministrica Tramišak.
Zahvaljujem se. Poštovana saborska zastupnice ovo što ste naveli nije točno, projekt Slavonija, Baranja i Srijem riješio je dio problema koje Slavonija ima, ja sam navela u uvodnom obraćanju da nam tek čekaju veliki izazovi, veliki strateški projekti koji su sada spremni za realizaciju, da smo proteklo vrijeme upotrijebili na ispravljanje različitih nepravdi stavljanjem Slavonije u ravnopravan položaj, ispravljam karte NUTS 2 potpora i projektiranje velikih strateških projekata koji su sada spremni za realizaciju većih od 10 milijardi kuna. Spominjem 38 velikih strateških projekata koji će biti okosnica daljnjeg gospodarskog razvoja i oporavka Slavonije. Ono kada navodite da nas čekaju i zakonske izmjene također to podržavam, naravno da nas čekaju kako bi Slavonija mogla na adekvatan način koristiti vlastite resurse i to je ono što je bitno i s čime raspolažemo da bi se mogla razvijati.
Repliku ima i poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ministrice Tramišak, ja ne znam jel vi isto kao većina kolega ovdje jednostavno ne želite ćuti neke stvari, ali imate jedan lijepi Youtube kanal Osječko-baranjske županije gdje možete iz prve ruke čuti iz usta svog bivšeg šefa župana Osječko-baranjske županije što je rekao, sada da se ja ne ponavljam. Ja vas ne mogu kriviti da ne znate da je Osječko-baranjska županija, Slavonija i projekti u Slavoniji postojali i prije HDZ-a i prije župana Anušića i prije 2017., to vas ne krivim, ali znate možda jedan drugi podatak isto je jako zanimljiv. A to je da je u zadnjih 20 godina, 2 SDP-ove vlade od 2 mandata diskontinuiteta ostvarile kumulativni rast BDP-a od skoro 25%. HDZ-ove vlade u istom periodu, dakle puno više vlada ostvarile su tek nešto više od 12% ne računajući 2020. godinu u kojoj je taj rast poništen. Pa evo vam malo egzaktnih podataka, a ne laži.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovani zastupniče Hajduković kada govorimo o Osječko-baranjskoj županiji u kojoj sam donedavno radila velik broj i niz projekata tamo su provedeni koje vide svi stanovnici Osječko-baranjske županije u proteklom mandatu, posljednje 4 godine župana Ivana Anušića. Sama sam radila na mnogo tih projekata i svjedočim više od 70 projekata koje je provela sama Osječko-baranjska županija. Govorim o ulaganjima u osnovno školstvo, u zdravstvo, u domove za starije i nemoćne, ali isto tako i podršku razvoju poljoprivrede i poduzetništva u šta se ulažu ogromni resursi. A kada govorite o primjerima tko je gdje na vlasti onda vas mogu upozoriti na grad Osijek gdje ste vi sudjelovali i participirali u vlasti u gradu Osijeku i gdje grad Osijek i nije baš predvodnik Slavonije i generator razvoja odnosno veliki grad Slavonije kakav bi to trebao biti, a to upravo planiramo i promijeniti nakon lokalnih izbora ove godine.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Orešković.
Hvala. Ministrice Tramišak imam za vas 2 pitanja i 2 teze koje ću problematizirati u ovoj replici. Prvo ću vas citirati u dijelu izlaganja izgovorili ste prostor smo počeli promatrati kao cjelinu, pa vas ja sada pitam, zašto tih pet slavonskih županija nije jedna cjelina, jedna regija? Zašto se opirete teritorijalnom preustroju kad sva logika nalaže da se tih pet županija treba spojiti u jednu slavonsku regiju? To je prvo. A drugo, nije poanta i nije problem ove interpelacije broj ugovorenih projekata, to je ono što očito ne razumijete niti vi, niti ostatak HDZ-a nego je problem kome su se ti projekti ugovarali i kome su se dodjeljivala financijska sredstva. I zapanjujuća je vaša odvojenost od realnosti i od života, veliki je nesrazmjer između tih silnih financija i stanja na terenu.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovana zastupnice Orešković. Kada navodimo da se prostor Slavonije, Baranje i Srijema i pet slavonskih županija promatra kao cjelina govorimo o velikim strateškim projektima koji ih povezuju. To su projekti željezničke pruge Okučani-Vinkovci, Osijek-Virovitica, to su projekti Zračne luke Osijek koja je jedina na tom području, to je projekt poput KBC-a u Osijeku kojem gravitira više od 800 gotovo 900.000 pacijenata s tog područja, to su projekti koje govorimo kada ih promatramo kao cjelinu, to su zajednički ili slični problemi. Ne govorimo ovdje o administrativnoj ili teritorijalnoj podjeli. Administrativna podjela RH '93.g. kakva je napravljena ima svoje logike i ima svoje smjerove. Ono što trebamo napraviti je zapravo jačati i lokalnu i regionalnu samoupravu kako bi mogli na kvalitetniji i adekvatniji način još više projekata provoditi jer su oni najbliži na terenu sa svojim građanima.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šarića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice. Ja se naravno slažem sa vašim izvješćem, da su sve dosadašnje vlade imale ovakav pristup Slavoniji kao što to ima ova Vlada onda ovaj savjet ne bi ni trebao jel stanje u Slavoniji ne bi bilo ovakvo i ne bi bilo predmet ove rasprave. Ali predmet ove rasprave je pomalo bizaran i nema kolege Hajdukovića i ja ću mu predložiti da još jednom pokrene ovu interpelaciju i to na način da obradi još preostalih 21.000 predmeta, nek istraži ko kojoj stranci pripada, ko je kome kum, rođak, tetak i ujna i sve što je on danas ovdje nabrajao pa da onda vidimo koliko su to HDZ-ovci, koliko su to SDP-ovci i koliko su to neki drugi. Dakle, ima kolega Hajduković posla ako se hoće baviti ozbiljnim istraživačkim radom pa mu ja predlažem nek to radi.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovani saborski zastupniče. Istakli ste vrlo važan podatak, a to je velik broj ugovorenih projekata, znači više od 22.000 projekata koje je ugovoreno na području Slavonije, Baranje i Srijema i govore sami za sebe. Ono što sam istaknula da možemo govoriti o tome koliko su mali usitnjeni projekti mogli doprinijeti nekakav jači razvoj u jednom kratkom razdoblju, a mi ovdje govorimo o ugovaranju od samo 4 godine, jel od 2016.g. zapravo je započela provedba i realizacija perspektive višegodišnjeg financijskog okvira 2014.-2020. U to vrijeme smo uspjeli napraviti jedan važan iskorak, a to je i velike strateške projekte isprogramirati tako da za novu perspektivu idemo puno spremniji sa još većim i kvalitetnijom podrškom Vlade RH što je dokazano u Našicama prošle godine u listopadu da se realiziraju i veliki projekti. Hvala.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana ministrice rekli ste da ćete ispraviti nepravde koje su se desile, hoćete li ispraviti nepravde koje su se desile u vezi tvrtke „Arbiana“ koja je kao tvrtka iz Slavonije dobila novac, a potrošila ga na Rabu? Hoćete li ispraviti nepravde u vezi Lučića čija je obitelj dobila više desetaka milijuna kuna od čega je 16 milijuna kuna bespovratnih sredstava? Hoćete ispraviti nepravde u vezi Tomaševića i svih onih koji su bili sa iskaznicom i nekim čudom dobili bespovratna sredstva, a oni koji su stvarno trebali ta sredstva nisu dobili? Druga stvar što me interesira uz dostupnost eu sredstava bitno je promatrati i njihovu iskorištenost u okviru projekta u usporedbi s ostatkom RH. Konstantno se govori o ugovorenim i isplaćenim sredstvima, ali se ne nude usporedbe s ostatkom RH. Kad bi bilo vidljivo po ovom kriteriju da je iskoristivost dostupnih eu sredstava kroz projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ veći od prosjeka ostatka RH to bi bio dobar indikator, međutim to nije vidljivo. Dapače u najvećem programu Konkurentnost i kohezija …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala zastupniče molim vas, mislim zato postoji određeno vrijeme. Ne možete govoriti, što vas razlikuje od svih drugih kolega. Molim vas pridržavajmo se vremena. Odgovor, poštovana ministrica Tramišak.
Hvala poštovani zastupniče. Kada govorimo koji su to projekti ugovoreni kroz europske strukturne investicijske fondove moramo znati i pravila koja vrijede za njih, a to je da se ugovaraju putem javnih poziva ili natječaja temeljem jasno određenih pravila dodjele i kriterija. Svi ti projekti moraju te kriterije zadovoljavati da bi bili ugovoreni, a u konačnici da bi bila sredstva isplaćena bilo kome od korisnika ona se moraju potrošiti ili utrošiti strogo namjenski za one aktivnosti i projekt koji ste naveli. Taj put traje često i dvije do tri godine, ugovaranje projekta započelo je u 2016.g. većeg dijela i mi tek sada isplaćujemo korisnicima sredstva za one aktivnosti koje su proveli u proteklih dvije do tri godine.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Glamuzina.
Zahvaljujem predsjedavajući. Zahvaljujem kolega Pavić što poštujete red. Ministrice Tramišak kada se predviđeni iznos za ovaj projekt od 10,7 milijardi eura podijeli per capita uzimajući u obzir stanovništvo svih regija, ispada da stanovnici Slavonije ne dobivaju ništa više nego stanovnici ostatka RH. Kako je onda ovaj projekt nekakva posebna pomoć Slavoniji? Čak i kad se podijeli na četiri regije tih 10,7 opet izađe negdje oko 2,5 nisu Slavonci ni u kakvoj prednosti s ovim projektom. I recite mi molim vas maloprije ste izgovorili kako morate čekati smjernice EU da biste promijenili karte u sukladnosti s ovim novim NUC regijama, kako to da vi morate čekati smjernice EU da biste to prilagodili, a SDP-ova vlada nije nego je morala sama magično to sama napraviti bez da se EU složi s tim? Molim vas da mi to objasnite.
Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovana zastupnice, pa evo prvo ću se osvrnuti na ponovno kartu regionalnih potpora. 2013. godine kada ste donosili kartu statističku NUC2 regija smjernice tada za to razdoblje 2014. /2020. su postojale. Trebali ste ih primijeniti, primijenili ste ih onako kako ste ih primijenili. Stavili ste ponavljam u neravnopravan položaj upravo 5 slavonskih županija koje su na 33 do 45% razvijenosti RH sa Zagrebom koji je tada već bio na 105% razvijenosti. Upravo to je dug put za ispravak. Nove smjernice za razdoblje 2021./2027. biti će donesene sljedeći mjesec od strane Europske komisije, odnosno Europskog parlamenta. I mi očekujemo odmah stupanje na snagu nove karte regionalnih potpora za Hrvatsku, odnosno već isto smo zatražili od strane Europske komisije. Dodatno ono što ste spomenuli na početku ako sad dobro promatram odnosno samo ne na NUC2 regije, a to se odnosi i na postotak, odnosno ugovaranje samih projekata [[Upadica Reiner: Hvala.]] 93% je ugovoreno, vrijednosti projekata upravo na području …
Hvala lijepa. Sljedeća replika poštovane zastupnice Nikolić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poštovana ministrice, ako je teorija da se ovim projektom prostoru Slavoniji i Baranji i Srijemu posveti posebna pažnja ne bi li se time dao jači impuls razvoju te regije. Zašto za ovaj projekt nije osigurana niti kuna više nego što to stoji na raspolaganju u relativnim omjerima drugim dijelovima Hrvatske. Hvala.
Poštovana ministrice Tramišak.
Pa sad bi se ponovno morali vratiti opet na ono obraćanje i stavljanje Slavonije u ravnopravan položaj. Kada sam istakla podatak da na području pet slavonskih županija razvijenost je između 33 i 45%. Fiskalne mogućnosti i kapaciteti lokalne i regionalne samouprave su značajno niže bile nego u odnosu na ostatak Hrvatske. Vi znate da po pravilima fondova EU morate imati dostatne financijske kapacitete zatvorene financijske konstrukcije i isto tako mogućnosti jače i veće za povlačenje sredstava. Da nije bilo ovakve smjernice i ovakvih uputa pitanje je koliko bi mi projekata uspjeli ugovoriti na tom području sa onim kapacitetima koje smo imali tada u 2014., 2015. ili šesnaestoj godini. Upravo tu se i vidi važnost da se potaklo područje cijele Slavonije na ugovaranje, da su se osmislili mehanizmi, načini kako bi se i podržale jedinice lokalne samouprave i putem porezne reforme da lakše provedu europske projekte.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Opačak Bilić.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice, projekt je započet 2016. godine, a sve skupa u 2017., 2018., 2019. godini iz Slavonije se prema Državnom zavodu za statistiku iselilo više stanovnika nego što broji populacija grada veličine Požege ili Vukovara i to po procjenama stručnjaka manje od polovice stvarnog broja i to su samo oni koji su emigrirali izvan RH, a ima puno i onih koji emigriraju u druge regije naše zemlje. Takvih je samo 2109. godine bilo preko 6000. Ljudi očito zbog ovog projekta ne ostaju na istoku Hrvatske, gospodarstvo se ne razvija, a životni problemi građana se ne rješavaju. Imajući sve ovo na umu možete mi odgovoriti kako evo tako uvjerljivo možete tvrditi da je projekt uspješan.
Poštovana zastupnice vraćam se ponovno na početak. Dio izazova i problema ovim projektom Slavonija, Baranja i Srijem smo dotakli. Riješili smo dio, započeli smo rješavati ove ključne demografske izazove. Ono što je važno da projekti kada se pokrenu imaju zaista jedan tijek provedbe projekata, to je dvije do tri godine prije nego se vide njihovi rezultati. Mi tek sada možemo govoriti o rezultatima određenih projekata, a evo i sama sam dosta na tom području Slavonije, Baranje i Srijema i sada tek svjedočim zatvaranju određenih gradilišta odnosno završetku realizacije projekata. I ono što sam najavila u novoj financijskoj perspektivi nas čekaju nove mogućnosti da riješimo i ostale izazove koji nas čekaju i spremni smo za njih.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Balić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana ministrice, Slavonija, Baranja i Srijem su vapile za ciljanim ulaganjima ovakve vrste a o tome da je aktualna Vlada uočila ozbiljnost stanja na istoku Lijepe naše najbolje svjedoči činjenica da se iznosi ulaganja ne mjere u desecima niti stotinama kuna već u milijardama. Ako ćemo i konkretno, onda možemo reći kako je zaključno sa 31. siječnjem 2021. godine na području Vukovarsko-srijemske županije iz koje dolazim ugovoreno 3,5 milijardi kuna, a za područje grada Vukovara 1,1 milijarda kuna. Složit ćete se kako bez jednog ovakvog projekta koji je pokrenut kako bi odgovorili na izazovne gospodarske, socijalne i demografske prilike u pet naših slavonskih županija to ne bi bilo moguće, niti bi bilo moguće da se svi ovi projekti na žalost zažive, da nije bilo ovog projekta. I u Slavoniji je poznata ona izreka koja kaže kako siješ, tako ćeš i žeti. Oni koji odgovorno siju i bez odmaka promišljaju o svim krajevima naše Domovine sigurna sam da za žetvu ne moraju brinuti. Hvala.
Hvala. Poštovana ministrica Tramišak.
Poštovana saborska zastupnice, točan je podatak koji ste naveli za Vukovarsko-srijemsku županiju i još jednom ponavljam dotakli smo se brojnih izazova, riješili smo određene preduvjete, pred nama su novi izazovi rješavanje velikih strateških problema i u konačnici ono što želimo postići a to je naravno demografska revitalizacija Slavonije, Baranje i Srijema a ja vjerujem da evo jednom zajedničkom sinergijom svih pet slavonskih županija možemo kreirati još kvalitetnije, još bolje projekte i realizirati ih u narednom periodu.
Hvala lijepo gospođo ministrice. Imamo jedno pitanje i za poštovanu ministricu poljoprivrede Mariju Vučković zastupnika Mandarića. Izvolite, poštovani zastupnik Mandarić.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo ministrice imao sam zapravo namjeru postaviti repliku i vama i ministrici Tramišak. Evo da prvo iskomentiram. Čuli smo iz uvodne elaboracije i vas gospođe Tramišak ministrice koliko zapravo ste kvalitetno odgovorili na sve napade koji su došli uvodno od predlagatelja i koliko zapravo suvereno i odgovoreno na sva pitanja, na neka neugodna i nezgodna pitanja. Ali molio bih vas samo da iskomentirate. Na tisuće provedenih projekata u sklopu ruralnog razvoja na koliko njih zapravo je išao nadzor ili su postupala revizorska tijela, jedan od onih 4 revizorske instance i na koliko zapravo slučajeva su utvrđene nekakve nepravilnosti? Ne mislim na utvrđivanje nepravilnosti od kojekakvih istraživačkih novinara upitne, ja ću reći, vjerodostojnosti upitne. Od službenih revizorskih tijela na koliko slučajeva su utvrđene nekakve nepravilnosti? Evo zapravo to je glavni razlog ove rasprave, pa evo molim vas.
Poštovana ministrica Vučković.
Hvala lijepa na pitanju i na ocjenama našeg izlaganja. Dakle, program ruralnog razvoja prolazi vrlo ozbiljne i detaljne revizije i kontrole višeg tijela od kojih postoje ona koja su u zemlji … [[Govornik se ne razumije]] Europski revizorski sud, a isto tako i Služba za reviziju Europske komisije i svake godine se naši programi revidiraju i dobijaju dobre ocijene. Jedini ozbiljni nalaz, nalaz visoke važnosti koji postoji za program ruralnog razvoja ovih 6.g. jest za mjeru 4 i to za natječaj iz 2015.g. i dosta se mučimo da to sve skupa riješimo. Također kroz Program Slavonija, Baranja i Srijem ugovoreno je danas, s današnjim datumom više od 5 milijardi i 600 milijuna kuna od čega je isplaćeno 4 i 346 točno. Projekti koji se spominju u interpelaciji, a ja sam pobrojala koliko su vrijedni, vrijedni su 77 milijuna kuna, 38% tih projekata je ugovoreno na temelju natječaja iz 2015.g., a 87% isplata se odnosi na projekte iz natječaja iz 2015.g., tih.
Hvala lijepo. Kolega Mandarić, povreda Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
… [[Govornik naknadno uključen]] 238., 238., od preko 3, od preko 3…
Ajde molim vas, dajmo se, smirimo se, smirimo se.
238., od preko 3.000 provedenih projekata ni na jednom projektu nije utvrđena nepravilnost osim onom jednom iz, ko je tad bio ministar, čini mi se da svima je poznato. Hvala.
Poštovani zastupniče Mandarić, vi znate da ste sad povrijedili Poslovnik. Temeljem čl. 240. st. 1. ja vam izričem drugu opomenu. Treća znači da gubite pravo govora do kraja ove teme. Vodite o tome računa. Hvala vam lijepo gđo. ministrice. Idemo, otvaram raspravu o ovoj točci i… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Oprostite, nisam vidio. Izvolite poštovana zastupnice Borić.
Pa htjela sam evo iz rodne perspektive reći kolegi da pogleda što se inače zove „Mansplaining“. Nisam sigurna da biste vi trebali govoriti u ime bilo koje žene, a ponajmanje ministrice koja je za govornicom, pa da.
Poštovana zastupnice Borić, svjesni ste da to nije povreda Poslovnika, dobijate opomenu. Idemo ovaj na, kao što sam rekao, na raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Govorit ćemo uvaženi predsjedavajući o piar projektu vlade Andreja Plenkovića o lažima i obmanama kako sve cvita u Slavoniji i Hrvatskoj. Prije svega mi je drago vidjeti ministricu poljoprivrede, žao mi je što danas nije bila na vrlo bitnoj temi gdje nam je podvalila tj. doslovno ukidanje, nije ukidanje, ali dorađivanje autohtonog domaćeg sjemena. Vjerujem da to neće proć, ne vjerujem nego nadam se da zbog, zbog ovih Slavonaca koji su iselili vanka, koje ste potrali iz Slavonije u ovome projektu propast Slavonije, a ne Projekt Slavonija. Što je Projekt Slavonija? Skup EU projekata koje su objedinili, niti ima kakve bodove na to, niti ima ništa osim piara i mlataranja prazne slame, ništa drugo. Slavonija ima potencijal jedne Bavarske, potencijal i kolega Đakić maloprije kaže navodnjavanje. Znate li kolega Đakiću kolko je u RH navodnjeno poljoprivrednog zemljišta? 0,5%, 0,5%, čak je vaš premijer sve pohvalio kad je predstavljao program vlade da će navodniti duplo kolko je sad, što znači 1% od milijun i po hektara poljoprivrednog zemljišta, a pola je neobrađenoga kolega Đakiću, pola, poglavito u Slavoniji. To ministrica vrlo dobro zna da od cijeloga projekta, da od cijeloga projekta, ne znam šta ste nervozni kolega Đakiću, bit će sve cvita u Slavoniji, sve je bajno, mislim ne znam zbog čega nervoza. Uvažena ministrice i ministre imate li ikakav vi operativni plan da nama kažete da nam ga predstavite? Tako je i ministar Pavić dolazio u cetinsku krajinu, u moj Sinj, pa obećavao fondovi za izravnavanje 150 milijuna kuna, al uvik prije izbora, ono tempirano u ovo doba i još možda za jedno 15-tak dana je vrime. Ili npr. ja kad govorim o Slavoniji i ovome projektu rekao sam svoj stav, ovo je piar projekat, Slavonija s tim potencijalom Bavarske je sve praznija i praznija, poljoprivredno zemljište doslovno neobrađeno sve više i više, stočari nestaju, mljekari nestaju, šećerana nestaje. U ovome projektu niste napisali, proizvođači šećerne repe, o tome šutite. Kolko ste ono rekli milijardi, 5,5 milijardi ugovoreno, možete vi ugovorit milijardu, kolko je ostvareno? Kraj, kraj je razdoblja, kraj je razdoblja kolega Đakiću, 2023.g. je ono kad mora bit svi projekti gotovi. Isto je slučaj, znate čega je mene strah kolegice i kolege, ministrice i jedna i druga i ministre, nemojte samo radit ovakve projekte za Dalmatinsku zagoru, Gorski kotar i Liku koji je obećan, ovakve projekte jel di god taknete ti projekti manje ljudi, sad će vam statistika pokazati još malo kada bude popis birača, popis stanovnika. Birača će bit, dali ste i duplo glasanje to ste digli kolega Đakiću ruku sa Miloradom Pupovcem da imaju pravo duplog glasanja, da je to napravio SDP onda bi to bili komunisti, bili bi ovakvi, bili onakvi, a vi to vrlo jednostavno da bi opstali na vlasti u tim županijama zbog ničega drugoga. Ja bi se sada malo vratio na projekte, kad govorimo o interpelaciji onda triba razgovarati stvarno o projektima i bio bi cilj ljudima reći što je to projekt „Slavonija“ da vi nama objasnite, da nam date operativne planove. Koliko ljudi na tom području, pravne, fizičke osobe imaju bodova na temelju tog projekta „Slavonija“? Nula. Znači to je skup projekata popisa, stavljen u jedan PR okvir, PR-ovski odradio, koja agencija ne znam, vjerojatno je to neko dobro obradio i to se ponavlja kao mantra. A Hrvatska je na dnu po povlačenju sredstava iz EU, na dnu kolega Đakiću. Na dnu po povlačenju sredstava. I nije to smišno, ja mislim da se u Slavoniji ljudi ne smiju. Ministre Paviću nije ovo kupovanje parfema nije to to, ovo je sasvim druga priča. Još jednom, ja … moram otić spustit se sa Slavonije, rekao sam o Slavoniji na dalmatinsku Zagoru. Isti je slučaj bio obećan nama u Dalmaciji, 2 milijarde kuna projekata Vlada Andreja Plenkovića kolega Đakiću koju vi podržajete ono svesrdno je obećala u Splitu prije 4 godine prije lokalnih izbora, znate koliko ostvarila je? Nula, nula, ništa, zero, prazno, nigdi čovika, nigdi čovika. Možete to baciti u kantu od smeća taj vaš plan i to vaše smijanje. Vi se rugate sa narodom odakle dolazite, to je čisto izrugivanje. A vama uvažena ministrice, evo nema ministra jedna i druga bi volio da vi narodu kažete koliko je ostvareno eu projekata sredstava, znači koliko je ostvareno i koji smo u EU po redoslijedu, to je vrlo bitno. Znači koliko je ostvareno? Nemojte mi o ugovorenim, molim vas. Slobodan Milošević je dobio na izborima u Srbiji 105%, vi ste ostavili mislim jedno 400% ovaj ugovorili, a ostvarili ste koliko? Jeste li do pola došli? Niste. … [[Upadica se ne razumije.]] u 70%, a,a,a stigli ste 70%! Koje su ovo obmane i ne možeš vjerovat kako mogu lagat u oči. Ja ne mogu virovat. Pošto ja dolazim iz krajeva, evo ja ću reći za svoju Cetinsku krajinu najperspektivniju, isto što ima Slavonija je perspektivna, rekao sam ima potencijal Bavarske i Cetinska krajina ima potencijal, moj Sinj, dalmatinska Zagora, međutim činjenica da nema ulaganja.
Kolega Bulj, nije Cetinska krajina sad tema pa vas molim da se skoncentrirate na interpelaciju o projektu „Slavonija, Baranja i Srijem“.
Međutim nema ulaganja isto kao u projektu „Slavonija“. Ja bi bio sretan kada bi imao ovako nekoga potpredsjednika HS-a kao što ste vi pa da mi napiše, pročita. To možda kolegi Đakiću ste dali one papire tamo da lista, meni ne tribaju ti papiri, meni to ništa ne znači. Znači vaši projekti uvažena ministrice su u biti PR koji je umotan u celofan i žao mi je što predsjedavajući ovdje ne da, da se raširi malo rasprava jer ste vi grobari, ova Vlada je grobar Slavonije. Recite mi podatke koji su učinci ovog vašeg projekta u poljoprivredi u mljekarskoj proizvodnji, u šećeranama, recite mi te učinke? Dajte mi neke učinke ovog projekta, dajte mi operativne planove, dajte nam recite što ste vi to napravili? Isto kao u mojoj dalmatinskoj Zagori. Sad ćete u strijelce za borbu. Sjećam se izvanrednih izbora u Lici, iza svake bukve je bio jedan ministar kada je bilo … svađa između ne znam Milinovića i HDZ-a, za svakog busa. Dajte učinke, nemojte PR projekte, ne morete PR projekte. Gubi narod, vaše izbore narod. Kolega Đakiću dali ste Pupovcu vi kao hrvatski branitelj, dali ste Pupovcu mogućnost dvostrukog trajanja i govorite iz klupe, vas predsjedavajući neće opomenut. Da sam ja to napravio, već bi dobio treću opomenu. Vi već pola sata komunicirate s menom, pola sata, bez ikakve opomene po sata komunicira. Predsjedavajući to ne vidi, a meni bi dao jedno tri opomene u jednoj sekundi. Izađite vanka. Još jednom na kraju bi samo rekao, da je ovo jedan od najvećih prevara za Slavoniju, Slavonce i za cijelu RH. Projekt „Slavonija“ je izmišljotina ove Vlade kako bi pred izbore svake varali narod. Oni su samo napravili popis postojećih projekata svih fizičkih i pravnih osoba u jednu tablicu i to predstavljaju iz dana u dan, iz izbora u izbore. To je obična mantra i prevara. Učinci nemaju. Koji su učinci? Nema djece, mladi odlaze, zemlja neobrađena, tvornice propadaju, poljoprivreda propada, koji su učinci vaših pustih milijardi ministrice u poljoprivredi? Jedino što vam Monsatno napiše da ukinete tj. dorada sjemena tj. ukidanje bilo bi pristojnije od vas da ste rekli ukidanje, zabrana autohtonog sjemena. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana ministrice. Evo vidim da pojedini kolege prikazuju određene grafikone pa i ja ću pokazati određene slike, pa evo pogledajte malo ovu sliku ili ovu sliku. Ovo nije '37.g. prošlog stoljeća, nije ni '73., nije ni '86., ovo je 2020.g. ovo vam je EU, ovo vam je Hrvatska, ovo vam je Slavonija, radi se o mjestu Privlaka. Ovakvih kuća koje su zarasle u korov i draču imate u svim slavonskom, baranjskim i srijemskim selima i svi mi koji dolazimo iz Slavonije znamo da je to tako. Svaka treća kuća u Slavoniji, u slavonskom selu izgleda ovako. Vlasnici ili pomrli ili otišli u zapadnoeuropske zemlje, a tome svjedoče nažalost i statistički podaci. 2001.g. Vukovarsko-srijemska županija 204.000 stanovnika, 2011. 179.000 minus 25.000, Osječko-baranjska 2001. 330.000 stanovnika, 2011. 305.000 minus 25.000, Požeško-slavonska županija 2001. 83.000 stanovnika, 2011. 78.000 minus 5.000, Virovitičko-podravska 2001. 92.000 stanovnika, 2011. 85.000 minus 7.000, Brodsko-posavska 2001. 176.000 stanovnika, 2011. 158.000 minus 18.000 stanovnika odnosno sveukupno minus 80.000 od 2001.-2011. sukladno statističkim podacima popisa stanovništva. Uspoređujući sa današnjim danom to je minus 200.000, 200.000 strašna brojka stanovnika manje živi u pet slavonskih županija danas nego prije 20 godina. I to je rezultat ove Vlade i svih prethodnih vlada u zadnjih 20 godina. Sjetimo se i današnjeg predsjednika nekad premijera koji je rekao, ako te zaboravim Slavonijo neka mi se osuši desna ruka. Mnogi su Slavoniju zaboravili i ovaj projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ je jedan odličan marketinški trik koji prikazuje sve one projekte koji su i prije tog famoznog projekta „Slavonija, Baranja i Srijem“ aplicirani i počeli se provoditi kao sastavni dio ovog projekta. I ja ne sporim da ovdje nema, da ima dobrih projekata, ali nažalost isto tako ima većinom projekata koji se tiču komunalne infrastrukture, izgradnje i sanacije dvoraca, parkova, trgova i to su činjenice, tu nema dodane vrijednosti, tu nema zamašnjaka razvoja Slavonije, Baranje i Srijema. Slavonija se voli demografskim mjerama za obitelj sa troje i više djece, Slavonija se voli sa istinskim ulaganjem u gospodarstvo. Koji je veliki strani investitor u zadnjih 20 godina ušao u Slavoniju? Niti jedan. Slavonija se voli poreznim rasterećenjem da plaće u Slavoniji napokon dođu do državnog prosjeka, a ne da smo 30% slabiji od ostatka države. Po tome se voli Slavonija i u tom smjeru treba ići. I nitko neće osporiti kada dođemo do takvih rezultata, ali trenutno smo daleko od toga. Trenutno izgledamo ovako kako izgledamo, nekad bogata i ponosna, danas opustošena i na koljenima. To je nažalost Slavonija, to je nažalost Baranja, to je nažalost Srijem.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Oprostite u ime Vlade prvo poštovana ministrica poljoprivrede Marija Vučković. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, zastupnice i zastupnici. Pa meni je doista žao što ovdje ima onih koji misle da je 168 projekata u farme u Slavoniji magla, da 300 projekata u sektor ratarstva i sjemenarstva ne postoji, da 71 projekat veliki u trajni nasade vinograda i voća ne postoji, da 18 projekata zaštićene i otvorene prostore za povrtlarsku proizvodnju ne postoji, da 158 projekata za gnojevke ne postoji, da 34 projekta vrijedna 150 milijuna kuna, primjerice za preradu i dodanu vrijednost ne postoji i više od 3.000 projekata malih poljoprivrednih gospodarstava. Također mi je žao što ima onih koji misle da ne postoji i da je magla 155 milijuna kuna potpore iz vinske omotnice za Slavoniju samo u zadnje dvije godine, a godišnja omotnica je 11 milijuna eura, doista mi je to žao i ispričavam se svim Slavoncima koji ulažu i svoja sredstva u svoje projekte kojih je tisuće što u HS-u sjede oni koji misle da oni ne rade i da ti projekti ne postoje.
Hvala. Ostanite molim vas ministrice ovdje jer imamo više replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Matule.
Ministrice, vi stvarno mislite da nikakvih problemi oko ovih projekata ne postoje, vi stvarno mislite da novinar Hedl nema nikakvu vjerodostojnost, vi stvarno mislite da je to normalno da vaš prethodnik Tolušić i od vaše kolegice prethodnik Tolušić dobiva 2,5 milijuna kuna jer on je jedino koji to može raditi, a da od vaše kolegice prethodnica isto tako za europske fondove ona je sada ovih dana osnovala firmu za megaprojekte? I vi mislite da je to normalno, da ni na koji način po zakonima, a čak ne dajete niti ovom Saboru mogućnost da se provjere dodatne obitelji u drugim slavonskim županijama koje ste tako bogato nagradili, vi mislite da je to normalno?
Hvala lijepo. Poštovana ministrica Vučković.
22.000 i nešto je investicijskih projekata ugovoreno u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Što se tiče vinske omotnice na koju se javio bivši potpredsjednik vlade, ministar poljoprivrede u trenutku kada nije bio dužnosnik u Vladi na toj vinskoj omotnici vam nije nitko pao tko je prošao administrativnu kontrolu. Imamo dovoljno sredstava za sve investicijske projekte svih onih kojima udovoljavaju uvjete.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Pavića. …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Poštovana ministrice. Ne radi se ovdje samo o novinarskom istraživanju, ovdje se radi zapravo o službenim podacima koje smo uzeli sa portala, nije to sad ništa novo. Novinar nam je samo malo ukazao put kako da lakše dođemo do tih podataka. No međutim, pitanje je koji su efekti od svih tih projekata koje ste sada tu nabrojali? Ima ih jako puno i rekli ste da ima jako puno novaca, ali zašto nam onda Slavonci odlaze iz Slavonije, zašto imamo 50.000 ljudi manje u dvije godine? Koji su efekti? Jesmo li otvorili nova radna mjesta, jesmo pomogli ljudima koji tamo trenutno žive, jesmo li digli industriju, jesmo li … šećeranu možda? Što smo napravili? U kojem dijelu smo napredovali?
Poštovana ministrica Vučković.
Broj goveda je u posljednje dvije godine narstao, broj ovaca u posljednje dvije godine je narastao, mlijeko raste u Slavoniji ne puno, ne dovoljno za jedno milijun kilograma u zadnjih osam mjeseci, a isto tako zaposlenost je narasla u Slavoniji, Baranji i Srijemu u posljednje 4 godine u primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji za 4%, u prehrambeno prerađivačkoj industriji za 8%. Ne smatramo mi to dovoljnim, možemo mi to bolje i više zato mijenjamo program ruralnog razvoja, zato mijenjamo proizvodno vezane potpore, zato programiramo preraspodjelu izravnih plaćanja, zato imamo fokusirane natječaje nakon promjena ruralnog razvoja u reprodukcijske centre, plastenike sve ono što stvara brzo i visoko dodanu vrijednost. Zato dižemo strahovito premalu programiranu alokaciju iz 2014.za preradu koja je bila smiješno mala, ali evo mi smo sad na jednom natječaju digli na skoro 500 milijuna kuna ako ću biti na precizna na 462. Bit će to dobro.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić je digao povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno.
Povreda 238., radi se o tome da sam ja ministricu pitao što je sa ljudima, zašto ljudi odlaze, a ona meni priča o ovcama. Nisam ja pitao za ovce ministrice. Pa nisu ljudi ovce.
Kolegice Glasovac, vi kao potpredsjednica Sabora stvarno ne bi trebali vikat s mjesta.
Ja govorim o ljudima, zašto ljudi odlaze ako je sve dobro, ako imate efekte, ako imate rezultate, zašto ljudi odlaze iz Slavonije? To je pitanje.
Kolega Pavić to je bila tipična replika pa dobivate opomenu. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovana ministrice. Stvar je u netransparentnom trošenju proračunskih sredstava i to treba uvijek naglasiti i to pokušavamo ovim prijedlogom i ovom interpelacijom dokazat da zaista netransparentnost postoji. Primjerice, sjećate se u siječnju prošle godine, podignuta je optužnica protiv Puljašića za subvencijsku prijevaru i krivotvorenje poslovne dokumentacije za izgradnju dvorane OŠ „Dobriša Cesarića“, to su dakle sredstva putem projektnih sredstava. U međuvremenu nastaju snimke u kojima Puljašić nagovara direktora Komunalca Josipa Viteza da pogoduje određenim tvrtkama na energetskoj obnovi zgrada. Također se radi o europskim sredstvima. Dakle PUljašić svjesno i odgovorno je tražio pogodbu na štetu svojih građana i na štetu direktno iz njihovih kućnih budžeta, to vam je Slavonija projekt „Slavonija, Baranja i Srijem“ u praksi. Kako to komentirate?
Hvala lijepo. Poštovana ministrica Vučković.
Pa ja doista ne mogu lako komentirati telefonske razgovore i na taj način međutim oni nisu nikako razlog za smatranje da se eu sredstva troše netransparentno. Postoje revizorska tijela, postoji … postoji prijave nepravilnosti, postoje otkrivanja nepravilnosti ako je do njih došlo. Dakle, provjerava se i javna nabava ex post i ex ante, tko s kim šta razgovara na telefon mogu zažalit zbog takvog postupka, ali to se ne može znati, a novac se transparentno troši.
Povredu poslovnika digla je poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Povrijeđen je poslovnik čl. 238.u redu telefonski razgovor vezano za Josipa Viteza i gradonačelnika Puljašića i njegovog zamjenika Pilona, no što je sa potvrđenom optužnicom vezano za izgradnju OŠ „Dobriša Cesarića“ u Požegi? Dakle, to vam je nije rekla-kazala, to je vam je potvrđena optužnica i sada u ožujku 2021.g. gradonačelnik izdaje biltene, vaš gradonačelnik Darko Puljašić gdje je na naslovnoj stranici znači ta dvorana, sporna dvorana predmet optužnice, potvrđene optužnice.
Poštovana zastupnice to nije povreda poslovnika, mogli bi to znati pa dobijate opomenu. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana ministrice. Vidim da niste zadovoljni proizvodnjom mlijeka, nisam ni ja. Ona je u prošlom mandatu ove Vlade koja ima kontinuitet pala proizvodnja na farmama za 11%, prema tome da su te mjere bile dobre valjda bi polučile neke dobre rezultate. A o tome da dosta novca ide u poljoprivredu, ide, pa vi ste i nedavno bili u Osijeku i desetorici odabranih poduzetnika podijelili ni manje ni više nego 41 milijun kuna bespovratnih sredstava. Koliko će to sada pomoći našoj poljoprivredi, zaposliti ljude kada znamo da kod onoga koji je dobio najviše, neću imenovat nikoga trenutno rade Nepalci?
Poštovana ministrica Vučković.
Vi ste profesorica na Ekonomskom fakultetu, vjerujem da ne mislite kao što misle neki zastupnici SDP-a koji su to rekli i u emisiji „Otvoreno“ da je statistika zbroj pogrešnih brojki i pogrešnih činjenica. Dakle, postupak napredovanja i razvitka je dugotrajan, on ima svoje međufaze, on ima svoje indikatore i mi smo ih konačno počeli postizat. Napori i naših poljoprivrednika i prerađivačke industrije se isplate, hrvatska poljoprivreda je u posljednjoj godini rasla, dijelom zbog okolnosti na koje mi nismo utjecali, dijelom zbog rada poljoprivrednika, a dijelom i zbog strukturne preobrazbe iz programa Ruralnog razvoja. Ti se napreci vide i u Slavoniji na broju novih radnih mjesta u projektima jer se to pregledava, to se upisuje u poslovne planove i poduzetnici ne dobijaju potporu ako to nisu izvršili. To se vidi na rastu poljoprivredne proizvodnje, to se vidi iako je riječ o ranjivoj proizvodnji na konačnom zaustavljanju pada mlijeka, a katastrofa je počela sa lošim upravljanjem krizom koja je bila 2013.g.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Bedeković.
Hvala lijepa. Uvažena ministrice. Ja ću nastaviti s vašim pitanjem i pitanjem koje ste sami sebe pitali potkrijepit činjenicama. Zar ova strana sabornice stvarno misli da projekti ne postoje? Ja ću se samo osvrnuti na moju Virovitičko-podravsku županiju, 2 milijarde kuna u ovom mandatu od čega 900 milijuna kuna za male projekte za OPG-ove direktno našim poljoprivrednicima pred vrata. Sustav navodnjavanja, kolega Bulj je pričao puste priče o navodnjavanju, 4 sustava navodnjavanja u vrijednosti od 250 milijuna kuna u maloj Virovitičko-podravskoj županiji. Ja ga pozivam da nek dođe vidjet na licu mjesta. Sirana, poduzetnički inkubator 4 komada, tehnološko inovacijski centar, 2 milijarde kuna plus …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala lijepo. Poštovana ministrica Vučković. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, da 11 vrtića u Virovitičko-podravskoj, kolega Bulj naravno ne zna da je preko 7.000 hektara u 17 projekata od kojih je veliki broj u Slavoniji u ovom programskom razvoju financiran iz programa Ruralnog razvoja, mnogi centri koje ste spomenuli, ali ja to uopće danas ne spominjem. Ja spominjem projekte isključivo one koji se odnose na poljoprivredna gospodarstva i prerađivačku industriju, projekte u kojima pored javnih sredstava bilo iz EU ili iz državnog proračuna sudjeluju ti isti privatnici, poljoprivrednici prehrambena industrija negdje s 30%, negdje s 50% i zato u te projekte vjerujem jer vjerujem u rad, razbor, kapital i sve što su stvorili ti ljudi koji ulažu u te projekte.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Đakića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa uvažena ministrice, čuli smo danas mi smo iznijeli naše stajalište o ovoj interpelaciji koja je pamflet ludih želja i natruha pojedinih novinara. Novinari koji su osobno uputili isprike za svoje pogreške puno puta, a vjerojatno će tako, Hedl je …/Govornici govore u isto vrijeme./… da je pogriješio kao nikada u životu, tako i sada. U vašim napisima i činjenicama koje bi trebali znati ne želite uvažiti ono što je stvarnost, ne želite uvažiti ove projekte koje smo nabrojili diljem naših županija, a kamoli u svih pet slavonskih županija. Ne želite uvažiti da je bila katastrofalna pogreška u statističkoj regiji i svrstavanju pet županija zajedno sa Gradom Zagrebom. To je katastrofa koja je donijela 25% umanjenja kroz ove sve godine našim poduzetnicima, obrtnicima i razvoju Slavonije.
Hvala lijepo. Poštovana ministrica Vučković.
Dakle ja poštujem istraživački rad novinare, nama je odgovarati na te upite potpuno otvoreno, transparentno, precizno i jasno tako ćemo nastavit ubuduće. Kao što sam rekla od ovih ugovorenih 5600 za kolegu Bulja 4346 je isplaćeno, dakle 77 milijuna kuna je vrijednosti projekata koji se spominju od kojih je samo na temelju prvog natječaja onog slavnog prvog, onog školskog primjera umjetnih stvaranja uvjeta gdje je objavljeno bilo 55% alokacije od kojih je opet pola trebalo otić za desetak tvrtki. Dakle samo je u tom natječaju objavljeno 55% alokacije koja se trebala kroz 7 godina trošiti za sve hrvatske za sve slavonske i za sve druge poljoprivrednike. A što se tiče karte regionalnih potpora to moram reć kao nekadašnja pomoćnica, potpuno je pogrešno reć da se nije moglo drukčije, ja znam kada sam došla 2016.g. za razliku od onih koji o tome govore na strahovito pogrešan način [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] pročitala sam cijelu studiju, bilo je 7 ili 8 …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Ministrice hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ćosića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana ministrice. Moram reći da mene žalosti što se evo totalno obezvrjeđuje nastojanje ove Vlade da se stanje i situacija u Slavoniji promjeni, pa ću samo reći kroz program Ruralnog razvoja u Brodsko-posavskoj županiji ugovoreno je 501 projekt ukupne vrijednosti 930 milijuna kuna od čega je 821 milijun bespovratnih sredstava, od toga 488 projekata ukupne vrijednosti 729 milijuna kuna su sredstva za financiranje ulaganja poduzetnika u primarnu i preradu poljoprivrednih proizvoda. Znači tu se rade objekti za uzgoj životinja, za nasad višegodišnjeg bilja, sjemena, sadnog materijala, skladišni rasadni prostori, sušare, prostori za zamrzavanje, klasiranje, pakiranje proizvoda, oprema za berbu, sortiranje pakiranje vlastitih poljoprivrednih proizvoda, kupnje nove poljoprivredne mehanizacije, opreme, gospodarskih vozila, vinogradarstvo te sustavi za navodnjavanje …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala lijepo, hvala lijepo. Poštovana ministrica Vučković.
Kratko, radili smo što smo mogli još više od nas slavonski poljoprivrednici koji itekako pokazuju šta umiju i znaju i trebamo raditi još više i to namjeravamo.
Hvala lijepa. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica i potpredsjednica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Inspirirala me zapravo ministrica koja je ovdje izražavala u više navrata žaljene što ne vidimo velebne učinke PR projekta Slavonija, Baranja i Srijem. Pa eto meni je žao što nas sramotite u EU, što smo zadnja država po iskorištenosti europskih fondova. I nemojte više ovdje spominjati u raspravi stalno ugovorene, govorite o isplaćenim sredstvima iz europskih fondova, tu ste najgori, konkurira nam jedno Bugarska. Što se tiče projekta Slavonija, Baranja i Srijem vaš premijer u Našicama na sjednici savjeta rekao je da je od ugovorenih 16,53 milijarde kuna isplaćeno 6,6 milijardi kuna, jadno, nikako ispod svake razine i to se te brojke se ne daju mijenjati. Isto tako, ako ćemo govoriti o nekim indikatorima onda bi to trebalo biti ako ulažemo posebne napore i posebno tretirate Slavoniju, Baranju i Srijem onda bi se valjda to trebalo vidjeti i po iskorištenosti fondova. Međutim kada usporedimo dva operativna programa, onda vidimo da u operativnom programu Konkurentnost i kohezija iskorištenost vam je ispodprosječna 32% u odnosu na prosjek RH koji je 35,5 u RH. Slično vam je i u programu učinkoviti ljudski potencijali gdje vam je iskorištenost samo 43 zarez, pardon 43,83% u Hrvatskoj 45,84%. Znači ništa vi tu posebnog angažmana niste ostavili da se vidi trag u Slavoniji. Ispod ste prosjeka u odnosu na sve druge regije i to ovdje treba jasno reći. Meni je isto tako žao što cijeli dan podmećete, večer o tim NUTS regijama kao one su nas unazadile, pa koliko nas je unazadila vaša HDZ-ova politika ovih 25 godina u Slavoniji, to ne spominjete. Ali ako ćemo već o NUTS 2 regijama i podjeli Hrvatske na dvije regije onda ovdje treba reći da ima to možda i neke prednosti jer da nije bilo te podjele recimo sad kad govorimo, Slavonija je tu izgubila u gospodarskim regionalnim potporama negdje oko 25 milijuna, ali drugačije nismo mogli podijeliti jer je 800.000, mogu vam to poslije razložiti, 800.000 stanovnika je bio minimum da bi se neki dio zapravo izdvojio u posebnu regiju što Zagreb u tom trenutku nije mogao biti. Razmišljali smo čak i o teritorijalnom preustroju da bismo mogli to presložiti, nismo u tome uspjeli, ali valja reći da nije Zagreba bilo recimo u toj regionalnoj podjeli na 2 regije 85.000 poduzetnika ne bi imalo prilike koristiti nikakve potpore prijašnjih 5 godina, a bome ni slijedećih 6 godina. Pa onda vi, nije to ništa pogrešno, samo vi dogovorite s vašim kandidatom za gradonačelnika Filipovićem koji se hvali koliko je Zagreb povukao europskih fondova i objasnite mu zapravo da vi tu naprosto niste taj princip. Da se vama radilo, da je bila ovakva podjela gdje je Zagreb bio zasebna regija ne bi dobio ni kunice, ni prethodnih 5 godina, ni slijedećih 6. Sad će dobiti i slijedećih 6 isključivo zahvaljujući podjeli iz 2013. godine. I to biste vi kao vrle stručnjakinje trebale znati, vi to i znate, ali vi ćete to ovdje nastaviti to osporavati i lagati. Ajmo malo na Virovitičko-podravsku županiju, reći će kolegica Bedeković, vauu kaže uloženo je 2 milijarde u prethodnih 5 godina. Gospođo Bedeković jeste vi znali da u Virovitičko-podravsku županiju od 2012. do lipnja 2015. bez projekta Slavonija, uloženo 2 milijarde kuna na projekte. Da, da, da, da, da, da, Ministarstvo zdravlja uložilo 29,6 milijuna za sanaciju vaše jedine bolnice. Visoka škola Virovitica dobila dopusnicu Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta za izvođenje specijalističkog diplomskog stručnog studija menadžmenta. To biste trebali znati tamo ste bili. Ministarstvo poljoprivrede uložilo u vašu županiju 1,3 milijuna, Hrvatske šume 90 milijuna, Hrvatske vode 278 itd., itd. U laži su kratke noge, ne treba lagati ovaj napaćeni narod, dosta ste ih lagali ovih 25 godina i bit će još vremena za razobličavanje vaših podmetanja. Za sada toliko.
Hvala. Ostanite, ostanite molim vas ovdje jer imamo ovaj i replike. Poštovana zastupnica Bedeković digla je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik? [[Upadica: A koliko ona ima povreda Poslovnika danas?]] Molim vas kolegice Glasovac hoćete vi preuzeti voditi sjednicu. Dozvolite da je ipak ja vodim jel. Nikad nisam kad ste vi vodili ja intervenirao jel [[Upadica: Šalim se, samo pitam, ovo je treća.]] Izvolite.
Hvala lijepo. Riskiram, ovo mi je treća povreda Poslovnika, ali ne mogu ne odgovoriti, poštovana kolegice nemojmo zaboraviti da je u vrijeme vašeg mandata u ministarstvu taman ste otišli općina Pitomača zajedno sa Virovitičko-podravskom županijom izgradila srednju školu u mojoj Pitomači o vlastitom trošku. A SDP-ov ministar je došao otvarati tu istu školu. Prva rečenica mu je bila, kako ću otvorit tu školu sramota me je jer moja vlada u tu školu nije uložila niti jednu jedinu kunu, a općina Pitomača i Virovitičko-podravska županija [[Upadica: Vrijeme smo oduzeli.]] su je izgradile same za 26 milijuna kuna.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice Bedeković temeljem Članka 240. stavak 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi [[Upadica: Doviđenja, ja vam ne mogu odgovorit, ali drago mi je da ste nas napustili.]] Slijedeća replika, povredu Poslovnika ima poštovana zastupnica Glamuzina. Izvolite.
Htjela sam upozorit da kolegica već ima dvije opomene Poslovnika i dobijanjem treće gubi riječ ali vi ste me preduhitrili. Čestitam na odličnom vođenju sjednice.
Baš vam hvala ali i vama dajem opomenu, jer to je vaša druga. Vodite o tome računa. Sad ćemo ići na replike poštovanog zastupnika Pavića najprije.
Poštovana potpredsjednice Sabora, poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažena potpredsjednice pa ne možete tako o ministricama da ruše ugled kad je upravo ona svojim radom isto tako Vlada Andreja Plenkovića je dobila 24,5 milijardi eura. Ako se vraćamo na vas i vašu Vladu vaša Vlada gospodin Milanović je izgubio u EU fondovima milijardu eura. U SIPI regulativi je pisalo u ovome razdoblju da one države koje su imale krizu 2008. Velik pad BDP-a a ušle su 2013. Prije 2013. dobivaju 10%. Niste slali nikakav prijedlog na to. Šta tad niste reagirali i dobili milijardu eura? Zašto niste reagirali tada, dobili milijardu eura i reagirali? Mi naš ugled dobivamo i … [[Govornik se ne razumije.]] 24 i pol milijarde, vi ste izgubili milijardu.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnica Glasovac.
Naš ugled je na dnu EU, blizu smo sa Bugarskom. Oni nam konkuriraju a to što se hvalite stalno time kako smo na ugled dobili to nama na žalost ne znači ništa. Dobili smo mi i 2014., petnaeste godine pa smo do 2021. Iskoristili koliko? Evo pet godina ove Vlade, jedna godina naše. Mi preuzimamo odgovornost za jednu godinu, vi preuzmite za ove ostale četiri, na dnu smo ljestvice. Tako da to je na žalost gorka istina sa kojom se moramo suočiti. Jednako tako i sa ovim milijardama koje prikazujete kao da rastu kao kruške na grani da rastu sad će biti blagostanje jer ćemo imati puste milijarde. Pa šta nam vrijede puste milijarde ako nemamo strateške projekte, ako nemamo planove kako ćemo koristiti, ne znamo provesti transparentne postupke i osigurati instrumente da omogućimo onima koji ih trebaju povlačiti da ih što lakše povuku.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Može jedan bećarac „Mila majko ako ovo gledaš sada, mislim da ti mrak na oči pada.“ Gospođo Glasovac, ja sam prije nego što sam došao u ovaj Sabor vas samo vidio na televiziji. Ja sam vas smatrao jednom ozbiljnom saborskom zastupnicom, ženom koja na osnovu činjenica govori o ovom Visokom domu. Ovo što ste vi izrekli to je uvreda za sve načelnike i gradonačelnike koji za razliku od vas žive u svom kraju i žive za svoje ljude. A ovo vaše salonsko političarenje ovdje neće Slavoniji i Baranji donijeti apsolutno ništa. Na kraju krajeva tako ste i prošli na izborima.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Bitno da vi dižete ugled saborskih zastupnika počevši otvarajući vašu repliku s bećarcem. A ono što … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa da, ali mislim da nije ovdje primjereno. Ali molim vas da me ne prekidate jer to nije kulturno. Evo to. A drugo, pa ovaj vaš bećarac da pada vama mrak na oči kad mene ovdje gledate ili vašoj majci koja to ne gleda ili ne bi trebala gledati. Pa gledajte, mislim da je Slavoniji pao odavno mrak ne zbog tog što vi govorite, nego što ste joj napravili u ovih 25 godina i minimum pristojnosti i kulture bi bio da se ovdje ispričate za sve ono što ste vi i vaša stranka napravili Slavoniji i Slavoncima prethodnih 20 i nešto godina. Eto.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Glamuzina.
Molim vas, s obzirom da je ovdje izgleda za sve kriva SDP-ova Vlada, iako znamo da su se tek krajem 2014. godine donijeli operativni programi i da je ta Vlada imala samo jednu godinu mogućnost ugovaranja i isplaćivanja projekata ministrica Tramišak je sama rekla da su potrebne dvije, tri godine da bi se nešto napravilo. Kako je moguće da je ta Vlada u godinu dana napravila više nego sljedeća Vlada od 2016. i sedamnaestoj kada su doneseni ugovoreni projekti u iznosu manjem od 10 milijuna kuna.
Poštovana zastupnice Glasovac.
Kolegice Glamuzina, ja samo znam primjer jedan da je 2016. i 2017. godine, znači kada smo mi otišli sa vlasti konkretno u dvije ukupno županije to su Požeško-slavonska i Virovitičko-podravska ukupno ugovoreno projekata u iznosu u vrijednosti 10 milijuna kuna. I onda se vjerojatno upalila ta lampica alarm Andreju Plenkoviću i krenulo se u pohod stvaranja PR projekta Slavonija i kreiranja tablica u kojima su se ubacivali svi projekti u koje se ulagalo od 2014. pa do danas pa smo mi tako 2015. dobro ste rekli krajem su bili 2014. Formirani. Ali u četrnaestoj smo recimo projekt vodna infrastruktura u Osijeku vrijedan 550 milijuna kuna, regionalni vodo opskrbni sustav u Osijeku dodatnih 90 milijuna kuna, projekt vodne infrastrukture Vukovar od 370 milijuna kuna, aglomeracija u Virovitici. To su sve naši projekti iz petnaeste a završili su u njihovoj tablici, bazi projekta.
Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Vidim da niste zadovoljni rezultatima povlačenja sredstava. Ja kao čelnik jedinice lokalne samouprave već 12 godina kompetentno mislim da mogu govoriti o tome kako je nekada bilo teško nominirati, povući sredstva a kako je to danas. Ako vi mislite da nije tako slobodno prošećite našim slavonskim selima, baranjskim selima pa ćete vidjeti da nema naselja u kojemu se nešto ne gradi, ne radi. Ako mislite da je narod onda bio zadovoljniji u vaše vrijeme u ministra Jakovine vrijeme kad su krave i bikovi šetali po Zagrebu, onda ja ne znam što bi današnje ministarstvo trebalo napraviti. Mislim da rezultati su tu. Probajte, kažem ne znam kad ste bili u slavonskim selima, vidjeli, obišli to pa onda mogli malo bolje, kompetentnije govoriti.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Prošli vikend i dva vikenda prije toga. I kad dođem dođe mi da sjednem i plačem, jer ti ljudi nisu krivi za ono što ste im napravili. Odlaze ne samo mladi, cijele obitelji a nekad su dolazili vlakom bez voznog reda kao i moja baka iz Dalmacije u Slavoniju jer je Slavonija značila perspektivu, život, hranu, prosperitet. A šta ste napravili? Protjerali ste ih, sustavno ste uništavali i devastirali Slavoniju za svoj račun, svojih kumova, prijatelja, rodbine, a to nastavljate i raditi, al sad kad ste opustošili lokalne i državni proračun sad ste šapicu bacili na fondove EU i zato danas razgovaramo o ovoj interpelaciji u Hrvatskom saboru. I bolje vam je da šutite.
Hvala lijepa. Evo isteklo nam je negdje 3 sata pa ćemo sukladno epidemiološkim uzusima napraviti jednu stanku radi provjetravanja. Vidimo se ponovo u 23 i 10 minuta. STANKA U 22,53 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 23,10 SATI]] Poštovane gospođe i gospodo evo stanka nam je završila vjerujem da smo se provjetrili pa ćemo nastaviti dalje sa klubovima i sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Poštovani ministri, ministrice, kolegice i kolege, svaka tema kada se govori o Slavoniji i Baranji i problemi koji su tamo je po meni dobra, a da je škaljiva dokazuje i ovaj termin večernji koji se još preklopio i sa utakmicom naše nogometne vrste što ukazuje da se radi o onako malo jednoj nezgodnoj temi, ali vidim da entuzijazma ne nedostaje i činjenica je da treba govoriti o tim projektima tako da ova interpelacija je za pohvalu. Ono što mene smeta u toj interpelaciji to je da ispada kao da ju je pisao Drago Hedl, malo previše njegovih citata, za razliku od nekih kolega nisam neki veliki štovatelj lika i djela, a najzanimljivije nam je da taj veliki borac za istinu i protiv korupcije u Osječko-baranjskoj županiji ne vidi apsolutno ništa pa mu evo gospodin Mamić iz Međugorja mora ukazivati na nepravilnosti koje se dešavaju na Županijskom sudu u Osijeku, ali zato ima pik na određene županije. No, pustimo mi sad novinarska posla. Čini mi se da malo u toj interpelaciji su kolege iz SDP-a ustvari htjele ukazati na neku možebitnu korupciju koja se kroz te projekte provlači, ali pitanje je je li onda Hrvatski sabor adresa ili je to OLAF, USKOK ili neka druga institucija, ali ja moram isto postaviti pitanje, pa vi ste bili na vlasti, zašto onda niste to rješavali, imali ste i vi afera. Tako da, to mi onako malo tanko. E sad sa druge strane nitko ne spori da postoje projekti. Pa to vidimo, kopa se, radi se, bageri se uključe pogotovo u ovo predizborno vrijeme, ali mi ovdje govorimo o nečem što se zove projekt Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem kao da je to nekakav poseban projekt. E sad, ako odete na te stranice, ovako kad vi to kažete kad to ovi PR magovi oblikuju ispada da je to sad neki poseban fond, neki posebni novci. A kad odete recimo na stranicu gdje su popisani svi projekti, onda tamo lijepo piše program ruralnog razvoja, konkurentnost, kohezija itd., i činjenica je popisani su tamo projekti od 2014., ali uglavnom od 2016. jel, mada savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem je osnovan 2017. E sad, što mene tu, što mi privlači pozornost je struktura tih projekata u što se ulaže. I to je ono što ja cijelo vrijeme govorim i to i studentima govorim isto, zna se točno gdje se otvaraju radna mjesta. Je li to ulaganjem u komunalnu infrastrukturu ili u nešto drugo. Jesu to dvorci renesansni koji su prekrasni, prekrasni su uistinu, ali tamo nema novih radnih mjesta. Spominjale su se Našice, pola milijarde je došlo kroz projekte. Lijepo je to, našički planinarski put 500.000 kuna, mali park 0 radnih mjesta i jedno i drugo, veliki park 0 radnih mjesta. Pitanje je znači tko će održavati sve to kasnije, odakle novci za to? Ili npr. terminal za rasute terete u osječkoj luci 225 milijuna bespovratnih sredstava, a koncesionar plaća malo više od 100.000 kuna godišnje. Kad će se vratiti ta investicija? Treba će preko 1000 godina. Koja komercijalna banka bi dala novac za to? Vjerojatno ni jedna. Moj favorit je jedan simpatičan program jer u tom popisu se može uistinu svašta naći. Kaže program za poticanje zapošljavanja, iz Virovitičko-podravske županije nema kolega, pola milijuna kuna su dobili naziv im je uistinu originalan, tražite posao dobrodošli u klub, a di je taj klub možda Slovenska 9, ministarska šuma, klet ili tako negdje. Ima tu stvarno svega ako se malo detaljnije to pročešlja. Specijalizacije liječnika npr. pa zar ne bi liječnici išli na specijalizaciju iz Osijeka isto kao što idu ovi iz Splita i iz Zagreba. Pa pomoćnici u nastavi za djecu sa posebnim potrebama, šta su naša djeca manje vrijedna pa mi ne bi dobili pomoćnike da nema ovog nekog posebnog tzv. fonda. Onda, integrirana podrška upravljanja energetskom učinkovitošću javnih zgrada na Mediteranu i to je projektu Slavonija, Baranja i Srijem. Pa onda, hrvatski znanstveni obrazovni oblak 200 miliona kuna. Mi imamo 2 sveučilišta u tim županijama, valjda to i drugi koriste zašto bi to bilo tu posebno. I ključno je za fondove EU u što će se ta sredstva uložiti. Znači neće ti fondovi beskonačno trajati i ja ne znam jeste čuli možda za tvrtku iz Osijeka zove se Orka, proizvode naočale za bespilotne letjelice, među najboljima su u svijetu, imaju 50 zaposlenih, imaju ured u Washingtonu, znate tko u njih ulaže, mađarski investicijski fond koji vodi bivši ministar u mađarskoj vladi. Mađari su prepoznali potencijal. Nema ih ovdje na popisu, nema takve industrije, ali šetnica, nogostupa i ta pretek. Treba i to, nije to loše malo će se potrošiti cementa, šljuka nečega radit će neki ljudi. Je li to prioritet? To je pitanje. Znači, sve ovo mi se onako čini kao jedna malo jalova rasprava najiskrenije jer ako pogledate što je predsjednik Vlade Plenković istaknuo da Vlada želi kroz ove mjere postići, a to je demografsko nazadovanje Slavonije, razviti hrvatsko selo, pridonijeti ruralnom razvoju i zadržati mlade. I sad vratim se na službene podatke Državnog zavoda za statistiku, imali smo prethodnu točku, nisu to nikada potpuno točni podaci jel, i ja ne mislim ministrice Vučković da je statistika zbroj netočnih podataka, ali statistički podaci se mogu prezentirati na različite načine, ovisi kako gledate. Ja ih nastojim kao znanstvenica uvijek prezentirati onako kako je pa kad sam i rekla da je proizvodnja mlijeka pala 11% vi ste se složili sa mnom jel tako. Dakle, taj temeljni cilj nismo postigli i to je ključno. Trebamo vidjeti što radimo loše. Znači tih 5 slavonskih famoznih županija je u zadnjih 10 godina manje za 104.956 stanovnika, ako malo produžite to na 20 godina to je 190.217 stanovnika, znači ljudi ili odlaze, ne rađaju se. Ako ljudi nema tko će šetati po tim nogostupima, tko će ići u te vrtiće, tko će ići u te škole, nešto ne radimo dobro. I ono što je ovdje važno istaknuti, hajdemo vidjeti u što se to, što je i sada planirano. Pruga 3,5 milijarde kuna Okučani-Vinkovci, KBC Osijek 2 milijarde, bio milijardu pa narasto na 2 milijarde kuna, pa Osijek-Virovitica milijardu i 100 milijuna kuna, pa jel to samo za Slavoniju, jesu to hrvatske željeznice ili slavonske željeznice. Nemojmo krpanje dugova u zdravstvu i projekte od državnog značaja gurati i prikazivati kao regionalne, kao da nešto radite za Slavoniju, radi se ali ne dovoljno bez daljnjeg. Osim toga tko će graditi te pruge? Hrvatske firme, koje, većina ih je već propala, dobrim dijelom, ajde vidim Igma nešto iz Koprivnice sada je nešto napravila pa će se vjerojatno ugraditi nešto ali pitanje je koliko će naših ljudi na tome raditi i zašto možda ne bi koristili javno privatno partnerstvo kao što to rade vani nego ćemo ići ovako. Znači, ono što je ključno to je otvaranje radnih mjesta. Ovih 15.000 koliko ste vi naveli ministrice očigledno nije dosta jer ljudi ne bi odlazili, ostali bi živjeti u Slavoniji. I to je ključ. A sad mi možemo još 3-4 sata razgovarati jel to ovako ili onako, ali neće to Slavoncima ništa dobra donijeti.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica i potpredsjednica sabora Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovane ministrice i ministre, Klub SDP-a podnio je ovu interpelaciju iz dva razloga. Prvi razlog je da otvorimo raspravu o tome je li Slavonija unatoč ekonomskom propadanju i gašenju gospodarskih aktivnosti, unatoč velikoj nezaposlenosti, iseljavanju i demografskoj katastrofi kojom svjedočimo u stvarnom centru pozornosti Vlade kao prioritet svih prioriteta a što bi trebala biti. Umjesto toga, umjesto stvarne pomoći Slavoniji, Vlada za prioritet ima nažalost PR ili marketinške projekte kojima želi stvoriti dojam da se nešto radi. Naš je cilj da danas otvorimo raspravu o tome kako ispraviti sve one nepravilnosti koje su se do sada događale i kako Slavoniji pomoći stvarno, a ne fiktivno. Drugi razlog naše interpelacije je borba protiv korupcije. Novac iz europskih fondova je javni novac baš kao i onaj iz lokalnih i državnih proračuna. Njegovo transparentno trošenje posebno u obliku bespovratnih poticaja je dužnost svake odgovorne vlasti. Projekt Slavonija, Baranja i Srijem ne smije služiti tome da se javni europski novac dodjeljuje istaknutim HDZ-ovim bivšim i sadašnjim dužnosnicima, njihovoj rodbini, kumovima, široj obitelji i donatorima stranke. Zbog sumnji u nepristrane i meritorne dodjele javnog i europskog novca potrebno je izvršiti reviziju dodjela istih. A kako bi se osiguralo da se u budućnosti postupci dodjele javnog europskog novca provode transparentnije, da budu nepristrani i meritorni potrebo je i sustavno parlamentarno nadgledanje istog. Projekt Slavonija je projekt kojeg Andrej Plenković predsjednik Vlade RH često spominje. 10-tak puta održane su sjednice savjeta za Slavoniju, premijer i ministri osobno su na njima prisustvovali i pompozno najavljivali velike investicije. Osnova za te investicije različiti su programi Europske unije kroz koje se dijeli veliki novac i sve na prvi pogled izgleda savršeno. Europska unija financira. Projekti u Slavoniji se realiziraju. Za pretpostaviti bi bilo da se ljudi valjda zapošljavaju, da se otvaraju radna mjesta i da proizvodnja vjerojatno cvjeta. I tako iluzija postoji do trenutka dok se ne zagrebe ispod površine i pokuša se analizirati kako se taj ogromni novčani iznos raspodjeljuje. Dobivaju li taj novac oni kojima je stvarno potreban? Kolike stvarne koristi su imali Slavonci i Baranjci od projekta Slavonija, Baranja i Srijem proteklih 5 godina? I što je u krajnjem slučaju Projekt Slavonija, Baranja i Srijem? Prošlo je 5 godina i ova rasprava trebala bi imati za svrhu da nas izvijestite što je sa najavljenim minioperativnim posebnim programom za Slavoniju, Baranju i Srijem koji su najavljivali svojevremeno i potpredsjednik Vlade Tolušić i resorna ministrica Žalac. Na žalost od tog programa operativnog programa posebnog nema ništa. Znači danas u Hrvatskom saboru možemo slobodno konstatirati da ste obmanuli hrvatsku javnost, obmanuli Slavonce i Baranjce, jer ili niste imali nikada namjeru kreirati odnosno ispregovarati poseban program namijenjen Slavoniji i Baranji, ili u tome niste uspjeli. Bilo bi lijepo kada biste odgovorili što je istina od ovo dvoje. Jednako tako bilo bi lijepo kada bismo danas mogli razgovarati i o tome koje smo si ciljeve postavili kroz realizaciju projekta Slavonija, Baranja i Srijem, koji su to parametri, indikatori kojima ćemo mjeriti uspješnost. Ako toga nema mi danas o tome ne možemo raspravljati nego na ovakav način kako smo raspravljali prethodnih 5 minuta da ministrice i ministar, doduše ministar nije još sudjelovao u raspravi, govore o tome kako je sve pod kontrolom, kako stvari funkcioniraju, kako se efekti ovog projekta vide, a mi da tvrdimo da na žalost trendovi u Slavoniji, iseljavanje, gašenje određenih proizvodnih pogona, neulaganje u ključne krucijalne infrastrukturne procese nije dovelo do toga da se Slavonija, Baranja razvija, nego da naprosto stagnira, da ne kažem grublju riječ devastira. Znači mi danas vrlo teško možemo razgovarati o ovome projektu na takav način. Ali ono o čemu možemo razgovarati je jesu li sve procedure provođene u skladu sa zakonom i je li novac namijenjen Slavoncima i Baranjcima zaista završio ondje gdje je trebao završiti, a to je u svim onim projektima koji njima jamče veću kvalitetu života ili je završio tamo gdje možda nije trebao samo zbog toga što su ti neki ljudi imali povlašteni položaj prilikom dodjele sredstava, pa smo vidjeli kako su otvarali tvrtke za neka područja kojima se nikada nisu bavili i ostvarivali poticaje za nešto što su najednom otkrili afinitet prema posebnim dijelovima reći ću to tako poljoprivrede. Ali da se sada ne bavimo kumovima, stričevima, donatorima HDZ-a hajmo na jedan eklatantan primjer. U siječnju ove godine gradonačelnik Požege gospodin Puljašić snimljen tereti se kako dogovara odnosno vrši prisilu nad šefom komunalnog poduzeća da namjesti radove na energetskoj obnovi stambenih zgrada u Gradu Požegi. Jel' to novac europskih fondova? Je. Jel' tu nešto nije u redu? Očito nije, jer ono što se radilo sa novcima iz lokalnih proračuna sada se počinje raditi iz europskih fondova. Ali u čemu je problem? Kada bi se to radilo sa novcima hrvatskih proračuna u većini slučajeva hrvatsko pravosuđe vas na žalost ne bi teretilo, ili kada bi vas teretilo onda ne biste morali vratiti te novce. Ovdje ako se utvrdi da se manipuliralo novcem iz europskih fondova tu cijenu namještanja natječaja, zlouporabe javnog novca platit ćemo svi mi i to nije nešto što možemo samo odmahnuti rukom i reći – nas se to naprosto ne tiče, to nisu naša posla – o tome trebamo razgovarati. To se ne smije događati. Hajmo sada redom. Samo neke stvari bih željela da ovdje izdefiniramo. Slavoniji su namijenjene recimo 17,8 milijardi kuna ili 18,3 kako će to netko reći. Međutim, ovo nije nikakva posebna skrb za Slavoniju i Baranju. Novci koji su Hrvatskoj stavljeni na raspolaganje, koji su ugovoreni, koji su negdje oko 10 milijardi ako ih podijelite sa drugim dijelovima Hrvatske onda ćete vidjeti da Slavonija nije dobila ni više, ni manje nego ostali dijelovi Hrvatske. Dobila je jednako. Znači ako je od tih 99,8 milijardi ugovorenih sredstava cca 106% alokacije za Hrvatsku kroz projekt Slavonije, Baranje i Srijema ugovoreno 17 milijardi kuna od planiranih 18,7 kada se ti iznosi podijele sa brojem stanovnika lako se dolazi do toga da je u cijeloj Hrvatskoj ugovoren iznos per capita 24560 kuna kroz Projekt Slavonije, Baranje i Srijema 24250 kuna po stanovniku, što bi značilo da je prošla još malo i gore. Pri tome postoje jednako tako velike razlike i među 5 županija iz tog … [[ne razumije se]] Na primjer ugovorena sredstva u Brodsko-posavskoj županiji su svega 12600 kuna po glavi stanovnika, a u Požeško-slavonskoj 19600 kuna što je značajno ispod prosjeka. Dakle i ovi primjeri pokazuju da se ne vide nikakvi posebni rezultati Vladinih aktivnosti i paradiranja po Slavoniji. Znači jasno je da se ovaj projekt u izvedbi po ničemu posebnom ne izdvaja iz cijele Hrvatske iako bi trebao odnosno očekuje se da Hrvatska država više odnosno iznad prosječno novca usmjerava, investira u manje razvijene regije. To samo podržava tezu da je HDZ-ova Vlada i na ovaj projekt ušla neambiciozno s loše postavljenim ciljevima koji u srednjem i dugom roku ne mogu Slavoniju, Baranju i Srijem pomaknuti u smjeru konvergencije. Na žalost stječe se dojam da ste se odlučili za malo konkretnog rada za ono što je Slavoniji potrebno u strateškim nekakvim ciljevima za neke netransparentnosti koje nam se nisu smjele dogoditi i čisti PR strategiju. I stječe se zaista dojam da jedino što ste napravili u ovih 5 godina da ste uposlili u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova Europske unije i u drugim ministarstvima zaposlene da po cijele dana ukucavaju zbirnu tablicu po lokaciji 5 županija projekte koji su jednom odobreni. Ukucavate odobrene projekte, niste osmislili mehanizam da pomognete tom području i to odgovorno tvrdim, jer kada pogledamo Nacionalnu razvojnu strategiju onda tu također ne iščitavamo osim da će se proširiti model na panonsku znači na potresom pogođena područja, mi ne vidimo ni dva, ni tri strateška projekta koja bi trebala biti nama ključna za Slavoniju i Baranju. I to je najveći problem ovoga projekta koji to zapravo nije, nego je to nazvano projektom a zapravo se radi o sredstvima koja su namijenjena svim regijama Hrvatske samo što se još niste tako naslovno PR-ski pozabavili sa ostalim dijelovima Hrvatske. Ja se nadam da će iz ove rasprave danas bez obzira na povišene tonove i uzavrelu atmosferu izaći i nešto dobro, da ćemo otkloniti nepravilnosti koje su se do sada događale i da ćemo se malo više fokusirati na ono što mi želimo da Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem budu u doglednoj budućnosti i sva ova sredstva usmjeravati u tom pravcu, a ne nekim drugim pravcima koji zapravo ne donose korist Slavoncima i Baranjcima.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministri. Pa u ime Kluba HDZ-a naravno u potpunosti odbacujemo navode Interpelacije. Meni je žao da danas imamo raspravu na toliko niskoj stručnoj razini da bazično cijela Interpelacija sastoji se u tome da se izvuče 5, 6 slučajeva iz medija i da se proba staviti aura korupcije na sve europske fondove. To u potpunosti ne stoji. Mi smo ponosni na projekt Slavonija, Baranja, Srijem. Radi se o 21 tisući projekata i 17 i pol milijardi kuna ugovorenih. Prema tome, ne damo da se baca blato na sve uspjehe koje imamo, a koje su na kraju krajeva isto tako i građani potvrdili i na zadnjim izborima niti godinu dana prije. Kako je uopće nastao projekt Slavonija, Baranja, Srijem? Da, kolege iz SDP-a nisu se snalazili u EU fondovima. Kolegice Glasovac ostavili ste nam 9% ugovorenosti, 1% isplaćenosti. Mi smo sada na 114% ugovorenosti, 50% isplaćenosti. Ali da biste isplatili prvo morate ugovoriti. Ali najveća šteta koju ste vi napravila je loše programiranje. Zašto smo mi krenuli uopće u projekt Slavonija, Baranja, Srijem? Jer ste vi loše isprogramirali i mi ćemo to sada za sljedeće razdoblje popraviti. Ako pitate zašto raspravljamo o vašoj Vladi? Zato što ono što ste vi tada isprogramirali vrijedi 10 godina, kao što mi sada isprogramiramo, a tu smo uključiviji jer zovemo sve župane, sve gradonačelnike i ne gledamo koju stranku i koje boje nose i nećemo ovdje popisivati tko od vaših gradonačelnika, načelnika, prijatelja nosi EU fondove, jer smo ponosni na sve što se izborilo. A što je Vlada SDP-a tada napravila? Pa već sam rekao da smo mogli imati milijardu eura više, … [[ne razumije se]] dva regija. Dakle zašto se uopće u projekt išlo? Zato što 5 slavonskih županija … [[ne razumije se]] nerazvijenost je otprilike 30 do 40% prosjeka Europske unije, Grad Zagreb na 108. I unatoč toj razlici SDP-ova Vlada tada donosi podjelu NUC2 i kaže ne može se. Kako se ne može? Pa evo Vlada Andreja Plenkovića od 1. 1. 2021. je uspjela to. To dovoljno govori koliko ste nestručni u EU fondovima. A koliko ste nestručni u EU fondovima apsolutno stoji i vaši zaključci. Kada gledamo vaše zaključke vi sada tu prejudicirate neku korupciju da je HDZ-e po stranačkoj liniji i tražite državnu reviziju, a nemate pojma da državna revizija nema ovlasti za to. Nije akreditirana iz Bruxellesa. Ovo su europski novac. Akreditirano za to je Agencija za reviziju programa Europske unije ARPA koja je već većinu ovih projekata koje ste izvukli iz medija obradila, revidirala u godišnjem izvještaju i poslala u Bruxelles. Dakle, da je nešto bilo toliko problematično kao što vi govorite u Interpelaciji Bruxelles bi već reagirao nakon toga. Dakle ima 4 razine revizije. Prva je koju samo provodi tijelo koje provodi program. Druga razina je ARPA koja u godišnjem izvještaju sve programe revidira. Treća razina je Europska komisija i njihovi revizori. I četvrta razina je Europski revizorski sud. Mi smo do komisije sve prošli za te projekte. Nigdje nitko nije ništa našao. Ako vi mislite, pa evo pitanje i gospodinu Hajdukoviću i vama, koliko ste vi osobno onda tih projekata prijavili OLAF-u? Postoje načini na koji se to prijavljuje i to nije u Zagrebu već u Bruxellesu. Kada govorimo o europskim fondovima oni poboljšavaju život naših građana. Oni mijenjaju Hrvatsku i mijenjaju na pozitivno. Europski fondovi osiguravaju bolji život. Osiguravaju zapošljavanje. 9 i pol milijardi kuna je otišlo za covid potpore europski fondovi. Na koji način? Mogli smo upravo jer je Hrvatska reagirala u Bruxellesu. Osigurali smo za vrijeme predsjedanja maksimalnu fleksibilnost. Mogli smo usmjeriti novce u to i u zaštitnu opremu. Kada govorimo o projektu Slavonije što je u tih 21 tisuću projekata. Tu su obnove bolnica. Sve dnevne bolnice dobile su po 50 milijuna kuna. Tu je u Osijeku Studentski dom 796 mjesta za 174 miliona kuna, osječki KBC, škole, bolnice, poduzetnički inkubatori, aglomeracije, ceste, a onda vaša vlada je izgubila milijardu EUR-a, mi dobili 24,5 milijarde EUR-a. I znamo na što ćemo to koristiti. Čestitke i ministrici kad sam se pripremao za raspravu mislio sam da je 5,3 milijarde kuna iz ruralnog razvoja odnosno potpora na kraju je samo u zadnja 3 mjeseca to su podaci od 1.1. u zadnja 3 mjeseca 300 miliona kuna isplaćenih sredstava. Prema tome čestitke ministrice na tome. 200 novih vrtića dobar dio završio u ovo. Također, poreznom reformom Vlada Andreja Plenkovića je osigurala dodatna sredstava gradovima da mogu provoditi te projekte. Kao što znamo, moraju osigurati 15% vlastitih sredstva. Milijarde kuna su gradovima i općinama ovaj i tu smo bili uključivi u savjet. Za projekt Slavonije, Baranje, Srijema su svi saborski zastupnici pozvanih i iz slavonskih županija nevezano o stranici. Svi gradonačelnici i načelnici nevezano o stranci. I onda kad vas javno dođe i gradonačelnici iz oporbe hvaliti tamo, a možda smo nešto dobro radili. To da taj projekt ne postoji, a Europska komisija tvrdi drukčije, ako su ovo europski fondovi i Europska komisija ih distribuira i ona kaže da projekt postoji i hvali ga i promovira kao primjer dobre prakse jer premijer Plenković predsjeda savjetom i kao takav je jedinstven kao regionalni projekt, a očito postoji, očito nešto dobro radimo kad komisija, da komisija je uvidjela da tu ima neke aure korupcije pa ne bi joj na pamet palo da promovira taj projekt. Prema tome, ni jedan od vaših razloga i iz interpelacije apsolutno ne stoji. Ono što vidimo je nismo neznanje, etiketiranje, prepričavanje novinskih članaka i nesnalaženje. A što smo mi za budućnost osigurali? Vlada Andreja Plenkovića 24 i pol milijarde EUR-a i to tko god kaže da nas to sljeduje laže. Zašto? Evo ja sam i osobno bio sudionik tih pregovora kad su prve projekcije izašle nego box Europske komisije mi smo 2 milijarde EUR-a išli dolje. I jel taman radi ulaganja europskih fondova 2018. naš BDP je taman po državi za neku petu decimalu prešo 60% razvijenosti prosjeka EU, upali smo u drugi limit i 2 milijarde EUR-a dolje. Dakle krenuli smo uz pregovore s 2 milijarde EUR-a minusa. Dobili 24 i pol milijarde EUR-a što je 2 i po puta nego sada. Dobili smo poseban članak iz kojeg će i financirati budući projekti u Slavoniji. Premijer Plenković Članak 65. za manje razvijene regije dodatnih 300 miliona EUR-a, članak za poljoprivredu dodatnih 100 miliona EUR-a. Dakle, SDP-ova vlada nije znala uputiti da se makne u regulativi i da Hrvatska dobije 10% gore odnosno milijardu EUR-a, a HDZ-ova vlada znala je staviti Članak 65. dodatnih 300 miliona EUR-a i za poljoprivredu 100. Tako da tko tvrdi da je to slučajnost, to nije slučajnost. Prioritet Vlade bit će i ravnomjerni regionalni razvoj, bit će i ostalih projekata. Ono što mogu zaključiti da europski fondovi mijenjaju Hrvatsku, da vjerujemo u pravnu državu zato smo i podržali …/nerazumljivo/… princip upravo radi EU fondova da primjeri koje ste vi naveli su iz ranijih godina koji su prošle sve revizije tako da odbacujemo u potpunosti sve vaše teze. Hvala.
Hvala lijepa. Za povredu Poslovnika se javila zastupnica Grmat Kizivat. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. 238., kolega Paviću ja stvarno ne znam o kojoj mi državi govorimo. Vi kad pričate o vašoj sposobnosti i vašem povlačenju EU sredstava ja bi mislila da smo mi mala Švicarska. O čemu vi cijelo vrijeme pričate? Ja dolazim iz Slavonije i sve ovo što ste vi rekli je apsolutno netočno. I hvala lijepo prihvaćam opomenu.
Naravno da ćete dobiti opomenu jer to nema veze sa povredom Poslovnika. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, kolega Pavić kažete da ste posebno ponosni na projekt Slavonija pa očito to ne dijele mišljenje svi vaši kolegice i kolege posebno ne u vodstvu stranke. Sad da ponovo ne citiram jer mislim da to stvarno nema smisla. Što se tiče … [[Upadica: Ne razumije se.]]
Molim vas ne iz klupe.
Ne znam na kog se on referirao, ja znam kakva je bila rasprava i kojeg datuma rekao sam 2020., pa dajte se više riješite [[Upadica: Molim vas.]] od 2020. tog Milanovića, mislim, on je za sve kriv, a HDZ je na vlasti od 30 godina koliko, ali dobro. Znači, kad govorite o stručnoj raspravi, ali ajde kolege onda ajmo zaista stručno raspravljati. Kad kažete dobili smo 24 milijarde, nismo mi ništa dobili, daleko smo mi od toga dobili. To nam je na raspolaganju. A hoćemo li dobiti, hoćemo li uložiti e to je već druga stvar. Pa ako ćemo onda baš pričati stručno, ajmo onda i to reći i razobličit. No, kolega, a o stručnosti bi se dalo sad ne želim se u takve niske povode uvlačiti, trebalo je biti stručan da bih vidio mogući sukob interesa u ovim podacima. Trebamo li zaista struku za to? Koja imena se tu navode? Zašto je tolika čudo da ne daj Bože neki novinar o nečemu piše? Pa ja shvaćam da vama su novinari nebitni i da su vam mediji također nebitni, vašem predsjedniku stranke i Vlade i Deutsche Welle nije dovoljno dobar medij kada piše o njemu ili o Hrvatskoj, meni je to jasno. Ali zašto bi nešto bio problem ako piše u novinama, ako piše u medijima? Pa zato mediji i postoje kolega. Evo sada dozvolite i da kao ovaj mali dio kao politički kao politolog da vam kažem da su mediji zapravo jedan od korektiva Vlade uključujući i oporbu. Pa to je posao medija, kao što je naš posao da ukazujemo na nepravilnosti koje vidimo. Ali opet ne zlurado, nego da bi od ovoga napravili nešto. Na kraju … [[ne razumije se]] vi jako dobro znate kako komisija promatra projekte. Ne zna komisija tko je Lucić, tko je Tolušić, pogotovo ne tko su koji čiji kumovi itd. Isto kao što komisija ne zna je li neka firma bila do jučer registrirana samo za ne znam navodnjavanje, a od sutra je registrirana i na gnojidbu i za trgovinu na veliko i malo to komisija ne zna. Komisija kada vidi papir to sve štima, jer na papiru ne piše da je vlasnik bivši ministar o čijem projektu je odlučivao netko kome je on donedavno bio šef … [[ne razumije se]] i itd., itd., itd. Pa tko ovdje ne vidi barem mogućnost sukoba interesa da ne upotrijebim neku grublju riječ onda zaista mislim ne znam o čemu pričamo. Nemojte se voditi time da laž koja se ponovi 100 puta postaje istina to vam nećemo dozvoliti mi, to vam neće dozvoliti kolege novinari, jer njihov posao i ne samo kolege Hedla koji se ovdje najčešće spominje nije on jedini samo pisao o tome, ali dosta smo se referirali u Interpelaciji na to i sve te podatke smo provjerili i sve je točno što je kolega Hedl i drugi novinari napisao. Ali sve do jedne cifre, sve do jednog imena. Pa onda ako proučavate i obiteljska stabla tih dužnosnika i ljudi koji su dobili taj novac sve stoji. Osim toga što vam govori činjenica da je ministrica Žalac koja je bila zadužena za europske fondove otišla upravo iz Vlade zbog opet sumnje na korupciju i koruptivno djelo. Pa sigurno da je radila tako super posao ne bi odlazila zbog korupcije. Mislim ja ne znam, evo ja vas pitam retorički. Ne morate odgovarati jer znam da nećete. I tek tada znači ovo bi trebao biti fokus rasprave vaše kolega Pavić, ali i ostale kolegice i kolege i tek onda možemo doći do rezultata projekta, a rezultati su vam tri. Vaše kolege govore nama koji smo mahom iz Slavonije, koji smo ovdje ostali jer smo se mi prošetali nedavno Slavonijom. Jeste se vi kolega Pavić? Pa zbog tog projekta Slavonija ne ostaju ljudi u Slavoniji, ne stvaraju se nova radna mjesta, ne rađa se više djece. Koja je onda poanta toga? Znači vračam se na onu priču sa početka izlaganja, gradimo kolodvor a s kojeg ne voze vlakovi. Gradimo škole u koje ne idu djeca itd. Očito moram ponavljati ovdje … [[ne razumije se]] neke stvari da bi sjele, jer ja ne znam, želio bih i ja razviti tu mogućnost da slušam a da ne čujem bilo bi mi lakše.
Sljedeći će biti Klub zastupnika Centra i Glasa u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnice i zastupnici. Prije svega želim se obratiti ovdje prisutnim zastupnicima i predstavnicima HDZ-a skupa sa vašim predsjednikom Hrvatskoga sabora i poručiti vam sramite se. Sramite se prije svega što ovu Interpelaciju ponovno imamo u ovim sitnim noćnim satima. Sam termin u kojem mi raspravljamo o ovako važnoj temi degradacija je države, degradacija je ove institucije, degradacija je hrvatskih građana, a potom sramite se što ovu raspravu ne prenosi HRT-e kao javni servis. Čega se vi to bojite? Istine? Pa da je imalo istine u svemu s čime se hvalite tijekom ove večeri da su svi ti puki milijuni i milijarde uistinu uloženi u dobrobit Slavonije, pa onda bi vama bilo u interesu da se o svemu ovome govori u prime time terminima, a ne sada. Ponižavate javnost, ponižavate ljude koji plaćaju vaš rad i vaše dobre pozicije. Sramim se zapravo što sam noćas među vama, jer u očima prosječnog građanina svi mi političari, svi mi zastupnici svi smo mi dio povlaštene kaste i svi smo isti. E pa nismo. Nikada neću dozvoliti da me itko smatra ičim sličnim vama i vašim vrijednostima. Da, reći ću, sramite se [[Upadica Reiner: Molim vas nemojte iz klupe.]] I prestanite dobacivati iz klupe. Vašeg kolegu Pavića predsjedavatelj nije opomenuo, a drugačije se ponaša kada govori iz klupe netko iz redova oporbenih saborskih zastupnika i o tome treba govoriti. I da, reći ću vam još nešto. Sramite se i zbog odredbi Poslovnika i o tome je ovdje već duže vrijeme riječ. Od jedne izmjene, da, da, izađite iz sabornice. Siđite i s vlasti to bi bilo pomak na bolje u odnosu na Slavoniju. Od izmjene do izmjene Poslovnik se sakatio, okljaštrio se i onemogućio je pravi dijalog i pravu raspravu [[Upadica Reiner: Zastupnice Orešković, mi ne govorimo o Poslovniku …]] Sada jedni drugima dižemo povrede Poslovnika [[Upadica Reiner: … Nego o jednoj drugoj temi. Ja vas molim da se držite teme slijedom članka 232.]] Dobro. Držat ću se teme. Tema je sve ono što je večeras ovdje rečeno, a između ostalog rečeno je i to da se vi gospodine obraćate saborskim zastupnicima u stihovima, bećarcem. Postali ste stihotvorac. Ponižavate, omalovažavate, nema argumente s kojima biste opravdali jednu jedinu tezu o kojoj se u ovoj Interpelaciji govorilo. I da, ja ću o tome nešto reći. Nema potrebe da ponavljam iste one argumente koji su tako savršeno, precizno, pedantno obrazložili moje kolege zastupnici iz redova SDP-a. Da, i njih često kritiziram. Da često se i s njima uopće ne slažem to je istina. Ali i zastupnici iz nekih drugih političkih opcija iz oporbenih redova večeras su o Slavoniji nešto rekli bitno i važno i svakoga od njih podržavam i podupirem. Primitivna retorika to je ono što je zavladalo večeras, omalovažavanje. Ministar, bivši ministar Pavić sada zastupnik poziva se na neznanje oporbe o tome tko bi trebao istraživati sve ove silne malverzacije. Da, možda to nije Državna revizija, a zašto nije, zašto to nije USKOK, zašto to nije DORH, to je prava tema ove interpelacije. Gdje je država, gdje su svi oni koji bi trebali nadzirati je li ovdje sve u redu? 18 milijardi kuna, 16,5 pa kakve su to cifre? Pa gdje je sada taj gospodin Pavić da ga ja pitam, da ga ja pitam provoza li se on ikada sa svim tim svojim pustim pričama o povučenim milijardama slavonskim selima. Mi tu pričamo o brojkama koje prosječni Slavonac ne može sebi predočiti, niti nanizati ako nije iz redova HDZ-a i vama bliskih osoba. Mi pričamo o Slavoncima kojima kad ima 50 kuna u novčaniku misle da imaju pravo bogatstvo, a vi se nabacujete nekakvim sjajnim rezultatima. Pa čemu? Čega mi je zapravo najviše žao? To što je Slavonija od jednog plodnog, prekrasnog, perspektivnog kraja, pitomih ljudi, divnih, krasnih, marljivih ljudi pretvorena u jedan opustošen besperspektivan kraj. Preživjela je razne okupacije, a ja nisam sigurna može li preživjeti vladavinu HDZ-a. Štoviše više nisam sigurna može li vladavinu HDZ-a preživjeti Hrvatska. Izvolite se potruditi da vam je ovo zadnja interpelacija koju stavljate u ovako sitne, kasne, noćne sate. A ako se imate ičime pohvaliti što se tiče životnog standarda i prosperiteta i dobrobiti Slavonije izvolite to staviti u prime time termin. Hvala.
Time smo završili sa raspravama klubova i sad ćemo preći na pojedinačnu raspravu. Prije nego što krenemo samo jedna informacija. Pogledao sam broj prijavljenih, pod pretpostavkom da se niti predlagatelj ne javi, niti predstavnik Vlade ne javi i niti jedna replika ne bude negdje otprilike 3 sata ćemo biti još ovdje. Sada je ponoć, pa evo samo tek toliko kao informaciju. I idemo dakle na raspravu i prvi će pojedinačno raspravljati poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Tri sata i pod pretpostavkom da i vi nemate intervencije ovakve prirode, ali i tri sata je zato što, kasno u noć, zato što ste vi tako odlučili odnosno većina. Ja sam o tome pričao i ranije, ja bi volio da smo ovo raspravili u prime time-u, predsjednik Vlade je rekao da je ovo nešto sjajno, da se o ovom itekako ima što reći, a gdje je sad, nema ga. Gleda utakmicu, možda je iscrpljen od cjepiva itd., itd. No, dobro. Puno toga je već rečeno ali želim skrenuti pažnju na neke stvari koje očito treba ponavljati. Ja sam navikao neke stvari ponavljati, radio sam dugo u obrazovnom sustavu, a kažu da je ponavljanje majka znanja pa ajmo onda redom. Dakle, ja i dalje se ne mogu oteti dojmu da kolegice i kolege iz HDZ-a vole koristiti argumente samo kada i kako njima pašu. I stvari u uniji se mijenjaju, unija je isto tako promjenjiva institucija i situacija sada i prije 5 godina i prije 10 godina nije ista, nije ni približno ista. Podjela na dvije statističke regije bila je jedina moguća u to vrijeme tj. jedina koju je Europska komisija htjela prihvatiti. Koji su to razlozi bili sad bi vam mogao razlagati opet do jutra, ali nemam za to vremena pa ni čak ako se javim svaki put u ime predlagatelja kako bih mogao. Međutim, bivša vlada ako se već, SDP-ova, ako se moramo vraćati u povijest je inzistirala da se Zagreb izdvoji barem kao zasebna statistička cjelina međutim to tada nije bilo moguće. I zbog toga smo se ipak odlučili na neko kompromisno rješenje. Odnosno ovakva podjela na NUTS regije 2 je doista umanjila raspon državnih potpora ali samo za gospodarske subjekte u ograničenom broju programa koji su im bili na raspolaganju. Međutim, ja vas pitam šta je sa svim projektima dominantnim po veličini i vrijednosti koji se ne odnose na poduzeća i poduzetnike, a na što NUTS 2 podjela nema nikakvog utjecaja. Što je s projektima socijalne infrastrukture, transporta, okoliša i svega drugoga što se moglo aplicirati na regionalnoj i lokalnoj razini. Zašto Grad Zagreb to nije? Dakle, o tome možemo isto tako raspravljati, zašto se netko nije htio bakćati, recimo to tako, sa europskim novcem. Ja mislim da znam zašto, ali prepuštam zaključak vama. Također, dakle mora se znati da 85.000 poduzetnika registriranih u Zagrebu šta je gotovo 50% hrvatskog gospodarstva ne bi imali potpore ni zadnju godinu, zadnjih 7 godina, a posebno ne idućih 7 godina da je Zagreb u početku bio izdvojen u posebnu regiju. To je jedan od razloga koji je i slomio vladu SDP-a da na kraju ipak odustane od izdvajanja Zagreba u posebnu statističku regiju. Dakle, 50% hrvatskog gospodarstva bi bilo zakinuto za bilo kakve potpore. Ovako su imali priliku primati barem neke. I zašto je Hrvatska danas nakon 7 godina početka financijske perspektive 2014.–2020. zadnja zemlja u EU po povlačenju novca iz EU fondova? Dobro je rekla ministrica da je potrebno nekoliko godina da se neki rezultati vide, ali od 2015. tj. 2016. od kad je HDZ na vlasti pa do sad rezultati i nisu tako sjajni odnosno nismo se baš proslavili u povlačenju novca odnosno nepovlačenju, realiziranju jer opet moramo demistificirati ugovoreno i isplaćeno nije jedno te isto. Ako je nešto ugovoreno to ne garantira da će nešto na kraju biti isplaćeno. Ali zanimljivo je da projekt Slavonija i dan danas ne postoji, dakle nemamo posebni operativni program, da je tek 2017. Vlada to najavila, a tek je 2018. zapravo napravila neki formalni pomak prema tome da možemo imati nešto kategorizirano kao projekt Slavonija, Baranja i Srijem. A redovito u taj projekt upisuje i sve projekte od 2014., dakle sve koji su bili u financijskoj perspektivi, koji nisu mogli pripremiti sve. Evo ja u Osijeku mogu nabrojat barem 5,6 velikih infrastrukturnih projekata koje je započela vlada SDP-a, ali mislim gdje, je li to poanta, prepirati se tko je pokrenuo koji projekt, ne poanta je to ima li Slavonija koristi od ovog projekta, koja je korist i da li zbog toga ljudi ostaju u Slavoniji. I na kraju da li se taj novac koji bi trebao pomoći žiteljima Slavonije, Baranje i Srijema slijeva u prave džepove odnosno u džepove kojima je namijenjen ili džepove stranačkih poslušnika.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Hajduković, dakle ako nešto zovemo projektom i ako kažemo da se nešto zove projekt onda taj projekt treba imati nekakav cilj, smisao, neke referentne točke i jednako tako trebamo znati što hoćemo postići s tim projektom i imati neke točke u kojima kontroliramo. Dakle, ovdje je riječ zapravo o jednom marketinškom kako bi mogla nazvati triku ili ostalom, jer to nije bilo osmišljeno kao projekt, to samo je bila tema da se može otići u Slavoniju i tamo malo paradirat. Ali šta je Slavonija dobila od toga? Jednu jedinu stvar koju ste vi prepoznali kao netko tko živi, kojem je stalo do Slavonije, šta je rezultat tog projekta, što je smisao bila toga od ovih svih ciljeva koji su se u nekoliko navrata navodili osim da se pokazivalo da se evo premijer Plenković i ministri brinu o Slavoniji.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Pa da, valjda je najveći doseg ovoga projekta to što evo na savjete se pozivaju sve stranke. Možete mislit, pa to bi trebalo u svakoj demokraciji jedna sasvim normalna stvar. Međutim, jako je lijepo to kad HDZ uvijek kad vam priča o kompromisu, kad vam priča o zajedničkom promišljanju onda znate što je kompromis po HDZ-u, kompromis je to da mislimo isto što i oni, ali tako ne možemo o razgovarati. Volio bih da se možemo složit oko puno stvari koje bi trebale biti strateške za našu zemlju i za naš istok Hrvatske. Ali ne možete pod krinkom zajedničkog razgovora i dogovora očekivat da slijepo prihvaćate nečiji stav samo zato što od nekog dolazi i zato što je netko u tom trenutku u poziciji moći. Dobro ste rekli, koji bi trebali biti ciljevi? Pa cilj bi bio da gospodarstvo raste, da ljudi se vraćaju, da ljudi ostaju, a bojim se, to je jasno svakom tko se prošeta kroz Slavoniju da tome nije tako.
Hvala lijepo. Sada će u ime Vlade riječ uzeti poštovani ministar rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josip Aladrović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče odnosno potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo, dakle od početka večeri odnosno ove rasprave večeras slušamo o projektu Slavonija iz konteksta manje-više infrastrukture, a nešto manje iz konteksta operativnog programa učinkoviti ljudski potencijali. Ono što želim naglasiti, a vezano je za cijeli operativni projekt pa tako i dio projekta koji je vezan uz Slavoniju, dakle uz projekt Slavonija, dakle cijeli projekt u sebi sadržava financijsku alokaciju od preko 14 milijardi kuna. Ako gledamo prioritetne osi odnosno prioritete koji su istaknuti kroz projekt, kroz operativni program učinkoviti ljudski potencijali oni se odnose na zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvo i socijalnu inkluziju. Ako pak s druge strane gledate cijelu financijsku alokaciju odnosno ugovoreno sredstava kroz projekt Slavonija govorimo o više od 2 milijarde kuna. U današnjoj raspravi smo mogli čuti nekoliko puta da se nije ništa dogodilo s ekonomske strane, da nije došlo do zapošljavanja, da nije došlo do povećanja broja radnih mjesta, da se projektom Slavonija s ekonomske strane nije mnogo toga dogodilo nego samo s infrastrukturne strane. Ja to moram demantirati tvrdim pokazateljima. Tvrdi pokazatelji u pravilu su brojke pomoću kojih neke rasprave jednostavno postanu bespredmetne. Od jedinica lokalne i područne samouprave do organizacija civilnog društva, od sredstava koja su uložena prema osnovnim i srednjim školama, prema sustavu odgojnih i obrazovnih ustanova, dakle mi govorimo o čitavom setu projekata koji su usmjereni na upravo jačanje ovih prioriteta u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Ono što možemo također istaknuti kao jedan jako kvalitetan projekt i kao projekt koji je doprinjeo i zapošljavanju i obrazovanju i socijalnoj inkluziji je projekt Zaželi. Neki su ga pokušali danas u raspravi usudit ću se reći i omalovažiti međutim to je projekt koji je financijsku alokaciju doživio u svoje dvije, a sada i u trećoj fazi veći od 800 milijuna kuna u kojem je zaposleno više 3.300 žena koje brinu o više od 20.000 korisnika. Dakle, mi moramo paziti osim na infrastrukturni dio i na onaj dio koji se odnosi na deprivirane skupine ili nezaštićene skupine društva i upravo kroz ovaj projekt i u Slavoniji i Baranji smo to i uspjeli. Kada govorimo o politikama Vlade prema Slavoniji i Baranji, a iz domene ekonomskog smjera, dakle iz domene prioritetne osi zapošljavanja ja moram neke ovdje demantirati opet tvrdim pokazateljima, brojkama dakle. Mi govorimo o više od 1.600 zaposlenih u Požeško-slavonskoj županiji u protekle 4 godine, o više od 2.800 zaposlenih dakle, višak zaposlenih u odnosu na razdoblje prije u Virovitičko-podravskoj županiji, o više od 6.000 zaposlenih u Brodsko-posavskoj županiji, 9.000 zaposlenih više u Osječko-baranjskoj županiji i 4.800 zaposlenih u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Te brojke nažalost nitko ovdje odnosno na sreću nitko ovdje u sabornici večeras ne može demantirati. To je uspjeh i vladinih politika, to je uspjeh projekta Slavonija, to je uspjeh HDZ-ove Vlade i to je njen doprinos razvoju Slavonije. Taj dio tvrdih pokazatelja brojki se ne može demantirati kao što se ne može demantirati da su i birači u 5 slavonskih županija, u dvije izborne jedinice isto to prepoznale i na kraju krajeva brojevi mandata s moje desne strane i brojevi mandata s moje lijeve strane koji su u Slavoniji na izborima postignuti govore u tom kontekstu. Hvala vam.
Hvala vam. Ostanite ministre. Ima više replika. Zakasnili ste. Pardon. Prva je poštovane zastupnice Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, spomenuli ste projekt Zaželi pomoć starim i nemoćnim osobama. Ali ono što zapravo predstavlja taj projekt je on je obilježen ekspanzijom korisnika koji bi mogli samostalno financirati usluge, dok oni potrebiti ne mogu doći do usluge jer je taj kapacitet zapravo popunjen, tako da taj projekt nije baš ono što vi sada trenutno tu predstavljate.
Poštovani ministar Aladrović.
Pa ne bih se nikako složio s vama. Dakle, projekt Zaželi je u početnoj financijskoj alokaciji. Njegova financijska alokacija je očekivana na manje od 400 milijuna kuna. Mi smo sada na preko milijardu i 600 milijuna kuna, koji je uložen upravo u projekt Zaželi. Taj projekt Zaželi ima rekao sam tri komponente u sebi od zapošljavanja žena koje su teško zapošljive, od obrazovanja koje te žene koje su teško zapošljive prolaze do socijalne uključenosti korisnika koji su obuhvaćeni tim projektom. Do sada, moram priznati, da bez obzira na koji grad ili općinu odnosno o kojem gradu ili općini je riječ i o kojem načelniku ili načelnici općina ili grada je riječ bez obzira iz koje političke platforme ili stranke dolazi nismo vidjeli značajnijih nedoumica oko tog projekt i negativnih implikacija. Tako da moram priznati da sam se malo iznenadio vašim pitanjem. Hvala.
Vidim da je poštovana zastupnica digla povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik poštovana zastupnice Vlašić Iljkić?
Da, Poslovnika članak 238. Spomenuli ste znači projekt Zaželi i ne vidite u tome ništa sporno s obzirom na korisnike jer nemate informaciju da nešto u tome je sporno. Sporno vam je u tome da su broj korisnika ograničen i popunjen kapacitet. Znači tu su vam … [[ne razumije se]] napravite malo reviziju tih ljudi, tih korisnika. Tamo su vam ljudi koji mogu platiti samostalno svoje usluge a ne plaćaju pri drugim pružateljima usluge, nego to dobivaju besplatno [[Upadica Reiner: Hvala lijepo. To nije povreda Poslovnika.]] A ne mogu doći oni koji stvarno trebaju.
Poštovana zastupnice Vlašić Iljkić dobivate drugu opomenu sukladno članku 240. stavak 1. sa oduzimanjem riječi, a sljedeći put ćete ostati bez riječi trajno do kraja ove točke. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Vilima Matule.
Zahvaljujem. Ministre Aladroviću govorili ste o učinkovitim ljudskim potencijalima. Slažem se da su ove žene sigurno učinkoviti ljudski potencijal i da u njih treba uložiti taj novac. Uopće nije sporno. Ogroman novac vam je na raspolaganju i to prvo vama, nikome prije nije bio. Vašim prethodnicima, ne vama kao ministru. Ali vi kao ministar želite li mi reći sav taj novac je … [[ne razumije se]] da vama kao ministru rada vi poznajete … [[ne razumije se]] socijalne politike, je li vama ipak neugodno da vaš otac bivši župan, bivši gradonačelnik te Pleternice i čovjek koji je predsjednik gradskog vijeća da li vaš otac, vaš tata i vaš tetak jesu li oni ljudski potencijal? Vi znate da je ipak za tu sirotinju 372 tisuća kuna ili za tetka 111 tisuća kuna, jel' vama ovdje imalo neugodno? Jel' vama dolazi crvenilo u lice vi ste mlad čovjek?
Hvala. Poštovani ministar Aladrović. Izvolite.
Zahvaljujem se na pitanju zastupniče Matula. Prvo to nije ta Pleternica. To je grad Pleternica u kojoj sam ja rođen, u kojoj sam odrastao u kojem vi vjerojatno nikada niste bili. Drugo ako govorite o mojoj obitelji iako ovdje predstavljam Ministarstvo rada, ali očitovat ću vam se i na to. Moja obitelj se bavi oko 30 godina, nešto više od 30 godina voćarstvom i nije koristila apsolutno nikakve privilegije koje nisu koristili ostali poljoprivrednici koji se bave istim poslom i to su koristili u vremenima kada ja nisam bio na ovom mjestu. Hvala vam.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani ministre Aladrović, dakle jedno od razloga zašto ovo zovete projekt Slavonija, Baranja i Srijem je tema ravnomjernog razvoja. Ravnomjerni razvoj znači da sve oni prostori Republike Hrvatske koji se nalazi, koji su slabije razvijeni pokušaju dostići one prostore koji su bolje razvijeni i onda da zajedno dalje se razvijaju. Pa kako tumačite činjenicu evo ulažete, trudite se, mi svi koji nešto oko toga grintamo uopće ne razumijemo vas i ne razumijemo u čemu je problem, ali podaci koji govore, govore da je plaća u svih 5 županija 800 kuna niža od prosjeka ostatka Hrvatske? Dakle, trudili ste se, ulagali i sve to napravili i dalje imamo taj rezultat što je razlog tom rezultatu? Što mislite koliko godina treba ulagati taj da dođe do prosjeka Hrvatske?
Hvala. Poštovani ministar Aladrović. Izvolite.
Poštovana zastupnice zahvaljujem se na pitanju. Ako govorimo o prosjecima plaća moram vas podsjetiti da prosjeci plaća u mandatu Vlade Andreja Plenkovića i sada ponovljenom mandatu Vlade Andreja Plenkovića ja sam siguran s razlogom ponovljenom da su prosjeci rasli, dakle prosječna plaća je rasla više od tisuću 100 kuna ako se ne varam. Minimalna plaća je paralelno u istom razdoblju rasla 754 kune. Ja se mogu s vama složiti da područje Slavonije, Baranje i Srijema o kojem danas govorimo je niže u odnosu na ostatak, dakle prosjeci plaća su niži u odnosu na ostatak Hrvatske. Međutim, ono što je trend je povećanje plaća. Ono što je trend je povećanje zaposlenosti čak i unatoč Covid krizi i te rezultate na vašu žalost, na našu sreću apsolutno nitko ne može demantirati. Hvala.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani ministre govorili ste o potporama u obrazovanju za djecu sa poteškoćama i te potpore stoje. No međutim, tu djecu nakon završenog školovanja nitko nikad nigdje nije zaposlio. Niti jedan projekt taj nije zaposlio niti će zaposliti to dijete i to roditelji i to dijete će zauvijek ostati isključeni, socijalno isključeni. Zatim dalje govorili ste o korisnicima socijalne skrbi. Znači 2016. godine ste vi obećali 20 domova da će se izgraditi, povećati kapacitet za 2000 korisnika. Niste ni jedan dom otvorili. Bili ste nedavno u posjeti domu za odrasle osobe u Ljeskovici, govorite o ulaganjima. SDP-ova Vlada je ta koja je apsolutno renovirala, uložila, napravila čudo od tog doma da se malo vratite u povijest tog doma kako je izgledao za vrijeme vaše Vlade, kako je izgledao za vrijeme SDP-a i govorite o eventualnim proširenjima potencijala i ulaganjima u te domove.
Poštovani ministar Aladrović.
Poštovana zastupnice zahvaljujem se također na pitanju. Dakle, ako govorim o smještajnim kapacitetima ono što smo stavili u predizborni program, a to je tisuću i pol novih mjesta u domovima za starije i nemoćne i u različitim oblicima skrbi mi ćemo taj rezultat ispuniti. Ako baš u ove sitne noćne sate morate znati neku ekskluzivu. Da, bio sam u Ljeskovici i dogovorio sam se sa ravnateljicom da idemo u projekt proširenja tog doma i mi ćemo proširiti dom s obzirom da postoje liste čekanja za još najmanje 100 korisnika. To će biti doprinos ove Vlade u kontekstu socijalne skrbi. A ako govorite o socijalnoj isključenosti u korelaciji sa projektom Slavonija koji je tema danas kroz projekt Slavonija iz domene socijalne isključenosti je uloženo milijardu i 385 milijuna kuna. Hvala.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Šarića.
Poštovani ministre, dajem punu potporu ovome vašem izvješću i želio bih naglasiti i dati malo važnost ovom projektu „Zaželi“ koji ovdje uporno oporba omalovažava. Dakle, 3300 zaposlenih žena, 700 milijuna kuna, 20 000 korisnika u mom malom gradu Otoku u Vukovarsko-srijemskoj županiji, u našoj Istočnoj Slavoniji o kojoj danas i cijelo večer razgovaramo. To vam izgleda ovako. 80 zaposlenih žena koje nisu radile 7 milijuna kuna i što je još važnije ja bih rekao u cijelom ovom projektu najvažnije 450 korisnika. U mom malom gradu Otoku ne postoji ni jedna starija osoba, osoba treće dobi o kojoj netko ne skrbi, a isto tako vjerujem da smo uspjeli napraviti to u svim općinama, gradovima gdje se ovaj projekt provodi. Dakle, jedan od najboljih projekata a to su reakcije i onih žena koji rade u ovom projektu, a posebno korisnika je upravo projekat „Zaželi“. Svaka vam čast.
Hvala. Poštovani ministar Aladrović.
Poštovani zastupniče Šarić, zahvaljujem se na pitanju, zahvaljujem se na konstataciji koju cijelo vrijeme pokušavamo afirmirati u javnosti i ja vjerujem u dobrom dijelu javnosti i uspijevamo. Projekt „Zaželi“ kao takav je zamišljen sa ciljem tri, zapravo sa tri različita cilja koja sam već ranije napomenuo ali napomenut ću ih još jednom za one koji možda nisu ih do kraja usvojili. Dakle, zapošljavanje, obrazovanje i socijalna uključenost. Kada gledamo cijeli projekt „Zaželi“ na razini RH govorim o milijardu i 600 milijuna kuna u ovom trenutku, govorim o više od 7000 zaposlenih žena, teško zapošljivih i govorimo o više od 35000 korisnika. To su sve benefiti za one teško zapošljive skupine, to su sve benefiti za one korisnike koji su u potrebi za ovakvim projektom i siguran sam da ćemo i u idućoj financijskoj perspektivi ovaj projekt dočekati sa jednakim zadovoljstvom. Hvala vam.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre. Hvalite se brojem novozaposlenih, a ja vas pitam koja je struktura tih zaposlenih. Koliko je od njih zaposleno u privatnom sektoru, koliko stvara dodanu vrijednost, koliko je zaposleno u državnom sektoru? Evo u Osječko-baranjskoj županiji vam je županija najveći pojedinačni poslodavac koji zapošljava u zadnjih nekoliko godina. Tu si baš župan Anušić daje truda. S druge strane kad govorite o projektima za djecu s poteškoćama u razvoju, o socijalnoj isključenosti itd. argument mi smo u to uložili toliko i toliko novaca. Meni nije argument jesu li ta djeca manje socijalno isključena, jesu li se zaposlila, jesu li se poboljšali uvjeti života. A u Slavoniji se možete zaposliti, čekate da netko umre pa ćete se tako zaposliti ili čekate dok župan Anušić ne raspiše natječaj, imate člansku iskaznicu HDZ-a. Eto tako se zapošljava ministre, to je naša stvarnost a ne te sušte milijarde koje ničem ne znače.
Odgovor poštovanog ministra Aladrovića.
Zahvaljujem se zastupniče Hajduković također na pitanju. Ako gledate strukturu zaposlenosti u posljednje četiri godine onda možete po različitim sektorima vidjeti kakvi su bili trendovi zaposlenosti. Ja mogu govoriti na razini cijelog sustava da se iz trendova, iz industrija u kojima raste broj zaposlenih poput građevinarstva, poput prerađivačke industrije, poput IT sektora dakle radi o privatnim kompanijama, radi o privatnom sektoru. I to ne možete demantirati jer jednostavno podaci su tu vrlo jasan pokazatelj. Kada govorimo o domeni socijalne isključenosti ne mogu se složiti sa vama da iznosi odnosno brojke koje pretočimo u kune ne govore o tome da li se smanjila socijalna isključenost. A ako gledate pokazatelje kretanja siromaštva, ako gledate pokazatelje kretanja osoba u teškoj materijalnoj deprivaciji mi u tome imamo pad što znači da standard tih osoba je bolji. Da li može biti još bolji, da sigurno može i bit će za vrijeme HDZ-ove Vlade.
Hvala lijepa. Hvala ministre. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane ministrice i ministar, kolegice i kolege. Dakle, nije nikakvo iznenađenje, ovaj saziv Sabora karakterizira činjenica kad je nešto oporbeni prijedlog tada je to obično treća točka dnevnog reda kad su prve dvije vrlo zanimljive i najranije dolazimo u raspravu u 8 ili u 9 navečer. I ne smetamo se, ako krene u 8 i 9 tu sjedimo, raspravljamo i raspravljamo sve do kad netko od nas ima nešto reći i koristimo replike i sve ostalo i to je jednostavno tako. Pa nešto završava u 1, nešto u 2, nešto u 3, a nešto u 4 ujutro, ako vi odlučujete stavljati to tako na dnevni red nas to neće smetati u raspravi. Kad je riječ po projektu Slavnija, Baranja i Srijem ja bih to mogla jednostavnim riječima nazvati jednim marketinškim trikom da se pokaže kako Vlada brine o Slavoniji. Jer projekt kao takav ne postoji, ne postoji ni program, ni strategija što bi bili primjereniji nazivi za skup projekata privatnih i javnih koji se financiraju iz različitih izvora, a s istim strateškim općim ili dugoročnim ciljem. Radi se o projektima financiranima iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova uz nacionalno obavezno sufinanciranje putem natječaja otvoren svima cijeloj RH. U početku su se u tablicama projekta objavljivanim na web stranicama Ministarstva regionalnog razvoja i EU fondova uvrštavali i projekti ugovoreni u provedbi i prije početka tzv. projekta Slavonija, poslije kad malo pogledate tablice ministarstva to pročišćeno i danas su na tom popisu projekti još uvijek prije mandata prošle vlade HDZ-a i partnera, a i prije početka projekta Slavonija. Svi navedeni u tim tablicama bili su ugovoreni i financirani i bez povremenih sastanaka tzv. savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem i što je jedna od svrha ovog marketinškog poteza, a to je povremeno otići u Slavoniju i pokazati kako se nešto radi za taj kraj. Svrha ovakvog jednog projekta bi trebalo biti slijedeće. Ravnomjeran regionalni razvoj, demografska obnova i povećanje kvalitete života na području Slavonije, Baranje i Srijema. I kako to u stvarnosti izgleda ja ću vam pročitati par podataka, koji su dostupni, koji su iz našeg Državnog zavoda za statistiku. U periodu od 2008. do 2017., a u ožujku 2017. je osnovan savjet za Slavoniju 5 slavonskih županija u kojima je tradicionalno na vlasti smanjio se za 89.342 stanovnika, što negativnim prirodnim prirastom, a što iseljavanjem. To je činjenica. A od početka provedbe tzv. projekta Slavonija pa do kraja 2019.-te u tih istih 5 županija prema podacima Državnog zavoda za statistiku iselilo se 37.984 stanovnika, a što je prema popisu iz 2011. to su vam jedni Vinkovci s još par okolnih naselja. I to je činjenica. Iz Slavonije se iseljava. Tamo je taj broj koliko je stanovnika manje je zastrašujući. Zastrašujuć kad vidite u periodu u kojem se je to desilo. Dakle uđite u nešto što zovete projekt, pokušavate to zaista onako PR-ovski pokazati, pa idete tamo, pa paradirate, pa se sastančite i sve to na televiziji u dnevnici izgleda odlično, sad se je tamo došlo pa se nekoga proziva što se napravilo, pa se netko hvali i to stvarno izgleda lijepo zapakiran proizvod. A onda dođete do stvarnosti, tamo ljudi odlaze i nije stvar u tome mi ćemo se sad, vi ćete hvalit projekte mi ćemo napadati taj projekt, stvarnost pokazuje činjenicu. Ako oni koji žive na tom prostoru nisu prepoznali da postoji projekt koji će im omogućiti bolji život, bolje uvjete onda je to stvarnost. A nisu prepoznali jer su otišli s tog prostora jer tamo neće živjeti. I mi se možemo uvjeravati što hoćete, kada [[Upadica: Hvala.]] nema ljudi, nema života i nema projekta.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Glasovac.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš kažete nema nikakve vizije, nema nikakvog plana za taj tzv. projekt Slavonija, Baranja i Srijem, pa mene to zapravo uopće ne čudi. Mi smo njima ostavili 2014. godine operativne programe, na njima je bilo da ih provedu i da povuku sredstava. U 5 godina, u 5 godina isplaćeno je samo 40%. Sad ćemo vidjeti njihovu vještinu u programiranju i provedbi, a to već vidimo. Nacionalna razvojna strategija kasni, nije uspjela definirati ni 3 strateška projekta za Slavoniju, ali zato zna da će recimo u svakoj županiji biti integrirani centar, centar recimo za mlade. A s druge strane jedino što je definirala da trebamo donijeti još 67 poddokumenata da bi krenuli u nekakvu provedbu. Draftova operativnih programa ESF, ERDF nema, ništa, nula, zero, nesposobnost ali priča za javnost samo tako.
Hvala lijepo. Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Dakle, ta jedna, nastavit ću otprilike zadnje riječi koje ste vi izgovorili, a ta jedna sposobnost pokazivanje da se radi, to jedno paradiranje, velike riječi, velika obečanja, čista petica. Nemamo tu šta niti dodati, niti oduzeti, a stvarnost drugačija. Kad se desio ovaj veliki potres koji je bio na području Banije, Banovine, onda sam naravno intuitivno rekla nešto što se nažalost pokazuje da je tako. Starost će umrijet, mladi će otići i na području Banije i Banovine nećete ni trebati graditi kuće, nećete ni trebat odluke pisat jer nećete imati za koga. Jednako tako ove zastrašujuće brojke, pa ljudi moji kad izgovorite brojku o tome da se iselilo iz 5 slavonskih županija grad veličine Vinkovci zajedno sa svim naseljima koje jesu [[Upadica: Hvala lijepo.]] to je zastrašujuće i to je tema za raspravu.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava biti poštovane zastupnice Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Projekt Slavonija, Baranja i Srijem pokrenut je kako bi se osigurala sredstva iz europskih fondova i to prvotno otprilike 2 i pol milijardi eura za projekte na području 5 slavonskih županija. Europska unija na taj način već godinama financira projekte koji trebaju pomoć da slabije razvijene dijelove iz zemalja članica uhvate korak sa razvijenim dijelovima Unije. Slavonija i Baranja su upravo takve zone. No kakvi su doista efekti na slavonsko-baranjsko gospodarstvo nakon gotovo 4 godine projekta Slavonije, Baranje i Srijema? Svi relevantni pokazatelji ukazuju da se u razdoblju od 2016. do 2019. godine nikakvih bitnih efekata od projekta Slavonija na eventualno ubrzaniji rast slavonskih županija u odnosu na razvijenije nije dogodio. Da li su mladi zbog ovakvog projekta ostali u svom gradu ili selu? Da li su se otvorila nova radna mjesta, izgradila nova infrastruktura koja je u službi zajednice? Koliko je evo navest ću nekoliko primjera slavonskih sela. U Sovskom Dolu općini Čaglin vrijeme kao da je stalo. Kuće su napuštene, a zemlja zakorovljena. 50-tak stanovnika još odolijeva izazovima odlaska. Do Slavonskog Broda nemaju ni 20, a do Požege ni 40 km, ali Vladin projekt Slavonija, Baranja i Srijem za njih je nedostižan, udaljen svjetlosnim godinama. Selo Ovčara više od 20 godina nema niti jedno dijete. Sve više postaje vikend naselje. Djecom se urušio i Musić, Majar, Ratkov Dol, Slobodna Vlast gdje svako od tih sela imalo po barem po jedan razred, a sada cijela općina Levanjska Varoš broji 50 učenika. Znakovit je podatak da tri puta je više umrlih, nego rođenih. Ovaj kraj odumire. Utječe na to i vrlo niska zaposlenost. Primjer Breznice. Dok je radilo tamošnje lječilište što je bila naslovljena na izvor ljekovite sumporne vode sole je pulsiralo životom. Brojni mještani radili su u lječilištu, u mjesto su dolazili kupači i turisti, a danas ni kupke, ni živosti. Selo danas ni trgovine nema. Lječilište je na kraju završilo na javnoj dražbi, a vlasnik tog višegodišnjeg lječilišta postala je općina. Barem neka nada za te mještane. Prije nekoliko godina kroz taj kraj prošla je mislilo se tada cesta spasa državna D38 Đakovo – Požega. No neki jači promet i do dan danas je izostao. Ta cesta kasni barem 20, 30 godina, a svaki put kada prolazim onuda toliko je u dobrom stanju da svaki put ostanem bez jednog kotača. Cijeli kraj je prometno izoliran, demografski opustošen i odavno zaboravljen, pa vas pitam sada hoće li ovakav projekt Slavonije, Baranje i Srijema riješiti probleme toga kraja Hrvatske? Neće, a loši gospodarski demografski i socijalni trendovi će se nastaviti. E vidite to je sustavna politika HDZ-a prema istoku Hrvatske.
Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Pere Ćosića. Izvolite.
Zahvaljujem. Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane ministrice, uvažene kolegice i kolege. Danas imamo raspravu za koju je u potpunosti jasno da će završiti odbijanjem Interpelacije o radu Vlade Republike Hrvatske vezano za način dodjele i raspolaganja sredstvima europskih fondova u sklopu projekta Slavonija, Baranja i Srijem iz posve jednostavnog razloga, iz razloga što je projekt Slavonija, Baranja i Srijem najbolji projekt za područje Slavonije, Baranja i Srijema od stvaranja Hrvatske države. 25 godina od naše hrvatske samostalnosti Slavonija je prošla kroz niz nedaća propadanje poduzeća, proizvodnje, poljoprivrede, rat, reintegraciju, masovno iseljavanje. Četvrt stoljeća smo bili posljednji na listi prioriteta i sada kada je evo zaista po prvi put u hrvatskoj suverenoj povijest Slavonija stavljena u prioritet interesa hrvatske Vlade sada je to nekima u vrijeme ove predizborne kampanje sada to nekima smeta. Sada je taj hvale vrijedan projekt za vraćanje života u Slavoniju odjednom loš, nepotreban, nepoželjan, neki PR-projekt. Sada u vrijeme predizborne kampanje pojedinci pokušavaju ocrniti kako stare tako i nove europskim novcem financirane projekte u Slavoniji. Pokušavaju dati negativan prizvuk onome što je kotač pozitivnih promjena u devastiranoj Slavoniji. Kroz neko osobno političko iskustvo mogu zaključiti da oporba, ali evo posebno ogorčene kolege iz Socijaldemokratske partije ne mogu prežaliti jer oni nisu pokrenuli tako značajan projekt, jer oni nisu stavili Slavoniju u prioritet svojih interesa ali kao socijaldemokrati kojima je socijalna jednakost jedan od glavnih prioriteta dali su sve od sebe da Slavoniju i Baranju i Srijem učine doslovno preko noći duplo bogatijim. Ali na žalost samo na papiru, jer Slavoniju, Baranju i Srijem stavili su u NUC2 regiju zajedno sa Zagrebom, sjevernom Hrvatskom s čime su ove krajeve učinili značajno nekonkurentnim za potencijalne investitore ulagače, a domaće gospodarstvenike već ionako izmučene svim nedaćama i zanemarivanjima zakinuli su za pravu potporu, duplo veću potporu onu koju bi po kriterijima razvijenosti Europska unija trebali imati, europskih regija trebali imati. Koliko je to značajan projekt najbolje govori podatak da je za moju Brodsko-posavsku županiju do kraja veljače ugovoreno 1,86 milijardi na bespovratnih sredstava za 974 projekta, a isplaćeno je već negdje oko 930 milijuna kuna. Ta sredstva uložena su u revitalizaciju poljoprivrede, poticaj poduzetništva, obnavljanje prometne i komunalne infrastrukture, zdravstvo, školstvo, ekologiju, obnovu kulturne baštine uz sve ono što vraća život našoj Slavoniji. Sva sredstva odobrena i isplaćena korisnicima provedena su transparentno putem javnih natječaja s jasno definiranim kriterijima odabira u uvjetima prihvatljivosti prijavitelja projekata i liste prihvatljivih projekata, a objavama natječaja prethodila je uobičajena procedura savjetovanje sa zainteresiranom javnošću a sve što se tiče europskih projekata provjereno je raznim nezavisnim kontrolama. Međutim, evo čini se da oporbi zapravo najviše je problem to što su evo neki simpatizeri, neki članovi Hrvatske demokratske zajednice ostvarili pravo na poticaj, potporu ili realizaciju ... [[Govornik se ne razumije.]] sufinanciraju sredstvima EU. Ali evo ja vas pitam ovdje posebno ove iz Slavonije koji poznaju te ljude, odnosno da kad malo bi zavirili u tih 21219 ugovorenih projekata sigurno bi našli puno pojedinaca koji su pripadnici nekih drugih stranaka, nekih grupacija ili koji imaju rodbinu bilo danas da kažem ili koji su bili prije dužnosnici državni. I sam predlagatelj je rekao da to u biti i nije najvažnije, ali evo ponovit ću po meni što je najvažnije ono što je bitno i uvjeren sam kako nije bitno niti može, kako nije bilo niti može biti kršenja zakona, da svi ti projekti imaju jasno definirane kriterije i provjere koje sprječavaju kršenje naših nacionalnih, europskih zakona. Ako je i bilo znamo da imamo 4 stupnja kontrole. I oni koji su eventualno napravili neke prekršaje oni će te novce morati vratiti. I evo zato odbijam predloženu interpelaciju SDP-a o radu hrvatske Vlade.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Ostanite ovdje. Prva je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Ćosić, dakle od početka projekta pa do kraja 2019. godine s područja pet županija prema podacima Državnog zavoda za statistiku iselilo se 37984 stanovnika. Dakle, otprilike jedni Vinkovci sa par okolnih naselja. Da se iselilo 10 ljudi razumjela bih, da se odselilo 100 isto bih razumjela i 1000. Ali kako tih 37984 stanovnika nisu prepoznali taj projekt, nisu prepoznali mogućnost ostanka, nisu prepoznali da će tamo, da će na području moći raditi, da će tamo zapravo cvjetati cvijeće. U čem je problem? Kako to oni nisu prepoznali i otišli su. Što je bio tu problem da su ti ljudi otišli [[Upadica Reiner: Hvala.]] a ne ostali tu živjeti.
Hvala. Poštovani zastupnik Ćosić.
Što je bio problem? Pa ministar je govorio da su trendovi preokrenuti u Slavoniji baš u tih pet općina u Brodsko-posavskoj županiji u zadnje vrijeme zaposleno je više od 8000 novih radnika, znači trendovi su pokrenuti. To je projekt koji je tek nastupio. Danas ste govorili kako nije povučeno više ne znam od 40, da li 50% sredstava. Ostali su nam još tri godine za izvršenje projekata. Vi se dobro razumijete i u graditeljstvo i sve ostale stvari da su tri godine sasvim dovoljne za dovršenje određenih projekata i vjerujem da će ti trendovi ići već uzlazno, više uzlaznim putem nego što je to sada i da će ljudi ostajati i ostaju više ne samo zbog pandemije i zbog prilika koje se mijenjaju i kroz plaće i kroz sve ono što nudi Slavonija. Ali ako i budemo ovako da kažem oponirali sve ono što jedna Vlada čini za Slavoniju sigurno neće biti dobra slika i dobro da kažem uvjerenje i sa vaše strane ljudi koji žele ostati u Slavoniji.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Šarića.
Poštovani kolega Ćosić, slažem se sa vašom tvrdnjom da oporba ovo radi zbog izbora. Upravo najbolje je vrijeme, u izbornoj smo kampanji, ima tu kandidata za načelnike, gradonačelnike, župane. Tema super. HDZ-ovci su, kolegice ja vas ne prekidam. Vi ste potpredsjednica Sabora, daj držite tu razinu. Molim vas! I molim da mi se vrati ovih pet sekundi što mi je kolegica uzela! Dakle, vrijeme je izbora. Naravno da vi ovo koristite, naravno da vi napadate da su HDZ-ovci kriminalci i lopovi. Kolega Hajdukoviću ponovit ću što sam govorio kad nije bio u dvorani. Predlažem da pokrenem novu interpelaciju u kojoj će obraditi ovih 20 000 predmeta pa da razgovaramo i o drugima. A vama kolegice Mrak-Taritaš spominjete stalno moje Vinkovce i Slavoniju, dajte uvažite činjenicu da se u Vinkovcima i na tom prostoru dogodio Domovinski rat. Svi problemi koje smo imali pa [[Upadica Reiner: Hvala lijepa. Hvala kolega.]] i potrebe koje su vama jako dobro poznate.
Hvala kolega Šarić. Nemojte dulje govoriti nego što je predviđeno [[Upadica Šarić: Kolegica je uzela mojih pet sekundi. Sedam.]] Povredu Poslovnika je digla poštovana zastupnica Kizivat.
Kolega Šarić je povrijedio članak 235. Kome vi replicirate? Gospodinu koji ima raspravu ili kolegi Hajdukoviću ili Mrak-Taritaš?
Poštovana zastupnice kad bih ja tako to procjenjivao vašeg kluba uopće ne bi bilo ovdje u dvorani više. Prema tome, vi dobivate opomenu jer ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika. Odgovor na repliku poštovanog zastupnika Ćosića.
Pa evo dobro ste primijetili, sam sam rekao da se ovo događa da kažem u predizborno vrijeme i naravno da sliku rada ili sliku rada SDP-a i u Vladi i u Slavoniji i sve ostalo treba popraviti. Dobro je da oporba to ima pravo raditi, međutim mene ovakvo obezvrjeđivanje svega ovoga što Vlada radi za Slavoniju cijelog projekta, znači 11 puta nekog prošetavanja kako neki kažu kroz Slavoniju Vlada je osigurala četvrtinu sredstava. Tako je. Nisu to nikakva nova sredstva, nikakvi posebni, ali baš ovaj zakonodavni okvir koji je utvrdila vlada, prethodna vlada za ovo razdoblje 2014.-2015. nije davao Slavoniji mogućost da povuče ta sredstava. Jednostavno trebalo je te novce osigurati, za njih se brinuti i poticati da gospodarstveni i općine povuku ta sredstava. I to je, to je u biti onaj bit projekta Slavonija.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Glasovac. Povredu Poslovnika tko je dignuo, poštovana zastupnica Opačak Bilić, izvolite. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Samo da se osvrnem na izlaganje kolege Šarića.
Ne možete se sada referirat na nešto, što se ne referirate na nešto prekosutra.
S ove strane govornice nitko nije kandidat niti za načelnika, gradonačelnika, niti za župana.
Ili prekjučer što je bilo. Dobijate opomenu. Dajte pročitajte konačno Poslovnik ja vas lijepo molim pa ćete vidjeti da ne možete se sad referirati na nešto što je za povredu Poslovnika bili u pravu ili ne bili u pravu što se dogodilo prije. Tako biste se mogli sjetit nešto što je bilo prekjučer. Repliku ima poštovana zastupnica Glasovac. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega ja bih samo da mi objasnite kako ste vi to po prvi puta u povijesti Slavoniju stavili među prioritete ako uzmemo u obzir da bi recimo ITU mehanizam u Osijeku i svi projekti u sklopu njega bi se dogodili, projekt aglomeracije u Osijeku bi se dogodio, projekt kulturne baštine bi se dogodio i bez sjednica savjeta i bez troška promidžbe nepostojećeg projekta kojeg ste vi dali PR naziv projekt Slavonija, Baranja i Srijem jer poduzetnik koji se javljao recimo na IKT-e ili poljoprivrednik na mjeru 411 nije dobio ni jedan bod zato što dolazi iz područja 5 županija nego naprosto zato što dolazi gdje se gleda razvijenost područja u koje se ulaže. Zato meni nije jasno kako to, mislim to pripada Slavoncima, razumijete kao i ostalim regijama, tih 2,5 milijardi EUR-a pripada Slavoniju kao i sve druge regije samo što ste vi ovdje dali naslov tog PR projekta Slavonija, Baranja i Srijem i sad prikazujete da ste dali nešto ekstra, a niste.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika.
Pa upravo sam u prošlom odgovoru nešto natuknuo taj dio znači reakcija na jedan adekvatan okvir koji je vlada, SDP-ova vlada odredila kroz NUTS 2 regije gdje je Slavoniju svrstala zajedno sa bogatim regijama i jednostavno Slavonija i ljudi iz Slavonije, općine slavonske, jedinice lokalne samouprave sa lošim i manje fiskalnim kapacitetima, sa manje pripremljenih projekata nisu mogle konkurirati razvijenima Gradu Zagrebu, sjevernoj Hrvatskoj i drugim krajevima koji su razvijeni i pripremljeni sa većim potencijalom fiskalnim i jednostavno se želilo osigurati da toliko sredstava i ostane toj Slavoniji da ih ona povuče i da se vodi o tom briga i premijer i pola Vlade 11 puta dolazili u Slavoniju, brinulo se o tome, govorilo o tome, promoviralo određene projekte i to je briga Slavonije kroz projekt Slavonije, Baranja i Srijem. A svi ostali koji su povukli svoja sredstva mogu povlačiti i dalje.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Opačak Bilić.
Pa evo slažemo se da je važan pokazatelj uspješnosti ovog projekta stvarna iskorištenost sredstava iz europskih fondova u okviru projekta Slavonija u usporedbi sa ostatkom Hrvatske. Dakle, nema nikakve razlike koja bi upućivala na osobite rezultate vladinog angažmana u Slavoniji jer slušamo ovdje o milijardama, milijunima ali što nam oni vrijede ako ljudi zbog ovog projekta ne ostaju na istoku Hrvatske, ako se gospodarstvo ne razvija i životni problemi građana se ne rješavaju. Dapače, kroz operativni program Učinkoviti ljudski potencijali kojeg je spominjao ministar Aladrović vidljivo je da je iskorištenost ispod prosjeka ostatka Hrvatske 43 naspram 46% dakle ni tu nije vidljivo da je Slavoniji posvećena jednaka pažnja, a kamoli veća.
Poštovani zastupnik Ćosić.
Pa ja koliko sam vidio i danas izvješća i ovoga što su govorili ministrice i kolege ovaj saborski zastupnici da je negdje iskorištenost odnosno ugovorenost preko 90% trenutno. Iskoristivost je negdje oko 50% tako da mislim da je dobro što je ovaj okvir od 2,5 milijarde EUR-a priveden kraju što se tiče ovaj ugovaranja i da će ti novci ostati u Slavoniji, da će se ti projekti izvršiti. Reko sam još 3 godine ima vremena da se ti projekti dovrše i siguran sam da će trendovi koji su u Slavoniji pokrenuti zapošljavanje, ostajanje ljudi biti ubrzani, da će Slavonija biti ono što bi trebala biti i svaka regija u Hrvatskoj znači razvijena, da ljudi ostaju, da imaju dostojanstven život i da lijepo žive.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega zadnjih nekoliko dana u javnom prostoru, a danas ovdje u sabornici čujemo puno kritika na projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Znamo zašto danas uopće raspravljamo ovaj na ovu temu naravno zbog neadekvatno postavljeno okvira tijekom planiranja europske perspektive 2014.-2020. godina. Vi ste u vašoj raspravi iznijeli podatke za Brodsko-posavsku županiju odnosno za ugovorenost sredstava i rekli ste da je ugovoreno 1,74 milijarde kuna, isplaćeno je preko 933 milijuna kuna. Koliko su ta sredstva pomogla oporavku naše Brodsko-posavske županije?
Poštovani zastupnik Ćosić.
Pa sigurno ova investicija od znači milijardu i 860 milijuna kuna pomogla bi i puno razvijenijim županijama nego Brodsko-posavskoj županiji koja je nažalost evo ili je na sreću smještena u toj lijepoj regiji Slavoniji, ali dugo godina zapostavljenoj i jedna je od najsiromašnijih hrvatskih regija. Isplaćeno je rekao sam preko 930 milijuna kuna. To su velika sredstva za gospodarstvenike, slavonske gospodarstvenike koji rade tu i svakako jedna velika sredstava za poboljšanje standarda, života. Znamo da je u samu bolnicu brodsku uloženo 120 milijuna novac kuna za poboljšanje uvjeta liječenja zdravlja u Gradišku 80% sve škole su obnovljene, energetski obnovljene tako da puno se popravila jedna kvaliteta, jedna ovaj opća kvaliteta stanovanja i života u Brodsko-posavskoj županiji.
Hvala lijepo. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Prvo i osnovno kada govorimo o tempiranju ove rasprave odnosno podmetanju da se ova rasprava namjerno potencira pred lokalne izbore, gledajte mi smo ovu Interpelaciju uputili u Hrvatski sabor početkom prosinca. Tko je branio predsjedniku Hrvatskoga sabora da na dnevni red stavi ovu točku dnevnoga reda kada god to vama odgovara, pa i u nekom jutarnjem terminu da pokažete hrvatskoj javnosti svu pregršt velebnih uspjeha u Slavoniji i Baranji koji ste im donijeli kroz ovaj projekt? Mi kada su se stekli uvjeti da nametnemo ovu temu, a znate da po Poslovniku mora proći najmanje 100 dana da je tema uvrštena u dnevni red da možemo o njoj raspravljati na plenumu, kada smo vidjeli da vi nemate namjeru raspravljati i pohvaliti se svojim postignućima pred lokalne izbore postalo nam je jasno da to zapravo nisu postignuća nego posrnuća, pa smo odlučili mi progovoriti o toj temi. Posegnuli smo za poslovničkom odredbom da prikupimo potpise i da stavimo ovu točku na dnevni red odnosno da obvežemo predsjednika Hrvatskoga sabora da ju moramo raspraviti u roku od 8 dana. Znači mi danas ovdje raspravljamo o ovome u ovo vrijeme zato, jer ste vi to tražili, jer ste htjeli skriti sva svoja velebna postignuća od hrvatske javnosti pa raspravljamo evo sada u ponoć i 54. Kada govorimo stalno o ovoj mantri o ovim NUC regijama Domagoj je već rekao nekoliko puta zašto ni uz želju da čak i ideju o mogućnost promjene administrativnih granica Grada Zagreba da bi se ispunili oni formalni kriteriji da Slavonija ne bude u istoj kategoriji zbog kratkoće rokova i kompleksnosti problema to je rezultiralo time da smo odustali od te ideje i išlo se na dvije regije. Ali dajte nemojte sada to prezentirati na način da je sve palo u vodu zbog toga. Kada govorimo o NUC-u i o kriteriju dviju regija tu govorimo o samo jednom malom, malom dijelu od ovih 2,5 milijardi. Radi se samo o umanjivanju raspona državnih potpora ali samo za gospodarske subjekte. Nitko nije ostavio Slavonce bez potpora. Oni su i dalje imali 25% za veća poduzeća, 35% za srednja i 45% za manja ovisno o visini investicije. Ok 10% veće su imali jadranska regija, ali ne možete reći da je netko te ljude ostavio na cjedilu i da nije dao ništa. Ako bismo sada to preveli u stvarne brojke i ako pogledamo malo kako bi to izgledalo i za koliko su kao zakinuti Slavonci to sam već rekla 25 milijuna kuna. Pa to je ništa u odnosu na ono što ste vi zdrpali u svoje džepove kroz namještane natječaje HDZ-ovih moćnika i uzimavši novac namijenjen Slavonkama i Slavoncima. Umjesto da se tu ispričate, pokrijete ušima i ne otvarate tu temu vi nama spočitavate što nismo u tim datim okolnostima uspjeli isposlovati nešto, a na taj način sam vam već rekla objasnite svom kandidatu za gradonačelnika Filipoviću, dogovorite se s njim jer on se hvali postignućima i povlačenjem sredstava iz fondova Europske unije u Zagreb. Objasnite mu da Zagreb nije bio uopće u sustavu regija da ne bi bilo financija u proteklih 7 godina odnosno 5 za 85 tisuća poduzetnika u Zagrebu, a ne bi bilo ni u sljedećih 7 godina, jer ovo što imaju mogućnost sada kao zasebna regija koristiti sredstva iz fondova Europske unije samo zahvaljujući tome što su ušli kao NUC regija 2013. I to ministrice sigurno dobro znaju, a neki od vas možda ne znaju ali … [[ne razumije se]] vas ne opravdava. Znači manje od 30 projekata je ugovoreno po pravilima regionalnih potpora te se udjel bespovratnih sredstava kreće između 35 i 45%. Dakle, kada se isključe subjekti koji su dobili … [[ne razumije se]] potpore manje od 200 tisuća eura nema ograničenja udjela, istraživanje i razvoj bez ograničenja kada se isključe energetska učinkovitost koja je bez ograničenja znači negdje cca 250 milijuna kuna ukupnih ulaganja u kojima su potpore ograničene na 25, 35 ili 45% ovisno o veličini poduzetnika ukupne potpore u tim projektima su oko 100 milijuna kuna i to je ono što sam rekla. Ako bi špekulirali o gubitku za Slavoniju, Baranju i Srijem temelju NUS klasifikacije iz 2013. godine onda je to 10-tak … [[ne razumije se]] bodova regionalnih potpora ili ukupnog od 25 milijuna kuna sapiens sat. Ispričavamo se zbog toga, ali dajte se vi ispričajte zbog sve zlouporabe onih ogromnih milijuna i milijuna sredstava što ste namjestili svojim kumovima, rođacima, sestrama, braćama, da ne govorim donatorima HDZ-a koje ste promovirali u Ministarstvu poljoprivrede. Prije izbora doniraju 15, 20, 25 tisuća kuna, nakon izbora postaju načelnici.
Hvala vam lijepo. Ostanite časak ovdje. Imamo prvo doduše jednu povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik poštovani zastupnik Radić.
Povrijeđen je Poslovnik 238. Kolegica konstantno vrijeđa nas zastupnike HDZ-a da smo nešto, citiram: „zdrpali“. Poštovana kolegice odavde koliko ja znam nitko nije ništa zdrpao. Ako imate nekih dokaza ili nešto, prokažite. A što se tiče borbe za Slavoniju, ja ne znam što je SDP-e učinio za Slavoniju? Možete malo reći o koridoru 5C ili što ste vi učinili za Slavoniju? Ja ću vas samo podsjetiti … [[ne razumije se]] mandata na zadnjim parlamentarnim izborima HDZ-e 8, SDP-e 3. Hvala.
Hvala lijepo. Da ste ostali na onome prvome što ste rekli ja bih uvažio povredu Poslovnika. Ovo drugo više nije bila, pa ćete dobiti i vi opomenu. Imamo dvije replike. Jedna je poštovanog zastupnika Ćosića.
Hvala lijepo. Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora ona tvrdnja već drugi puta kako se nije moglo drugačije rasporediti te NUC2 regije … [[ne razumije se]] ne stoji sigurno iako je stanovništva manje i u Slavoniji sve, ova Vlada je to postigla napraviti i napravila je to jer je to htjela napraviti. Htjela je da potakne razvoj Slavonije. Vi ste to stavili u jednu NUC regiju. Ok da Zagreb nešto dobije, ali Zagreb ima druge fondove. Ne mora kohezijski fond koji se u Zagrebu koristi protuzakonito, ako ćemo gledat, znači, Zagreb je razvijeniji od europskih regija, a on koristi 66%, a Slavoniju je diglo gore za 30%. Tako da to nije dobro, ali ne znam od kud ste si izračunali da je to 25 milijuna kuna, jer Slavoniji je spriječeno, odnosno onemogućeno da dolaze drugi gospodarstvenici, ulagači, jer bila bi primamljivija, imala bi potporu 50%, a ne 25 kao u Zagrebu i onda se te tvornice [[upadica Željko Reiner: Hvala, odgovor poštovane zastupnice… Hvala.]] grade oko Zagreba, po Zagorju, nitko nije došao u Slavoniju, jer potpora je takva kakva je za cijelu Hrvatsku…
Poštovana zastupnica Glasovac. Izvolite.
Ne da mi se ponavljati sve ono što sam vam rekla, preslušajte doma raspravu pa ćete vidjeti što sam vam pokušala objasniti, da je to jedan, mini, mini udio i nitko nije te ljude ostavio bez potpora, oni su i dalje imali 25, 35, 45, kao i cijela kontinentalna Hrvatska. E sad oni će, doduše ne još, jer karta, produžena je vrijednost karte projekata zapravo do kraja 2021. godine, Slavonija će imati 50%, 60% i 70%, što ovako na prvu ruku zapravo izgleda jako dobro, međutim iza se krije jedna činjenica da ste vi u Slavoniju u međuvremenu u BDP-u je ona još toliko pala da je pala još jednu kategoriju ispod. To je vaš projekt Slavonija, razumijete. Ljudi će dobiti sada veće potpore temeljem nove klasifikacije regija, ali je nažalost u odnosu na prije nekoliko godina BDP još otišla dolje. I to je vaše postignuće.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Blažević.
Hvala lijepo potpredsjedniče, evo neću onda o regijama, vidim da vam uznemirite se, a ne bi htjela da baš na toj razini nastavim, ali moram reći da me stvarno povrijedi kad spominjete pogodovanje, kriminal i zdrpanje, ne znam na hrvatskom iskreno što to znači i kažete donatorima HDZ-a. Ja vas moram pitati, pogledala sam liste, javno su dostupne, jeste li vi sigurni da na tim listama, dakle osoba, tvrtki koje su dobile bilo kakva europska sredstva nema i donatora SDP-a s od prilike 5 milijuna kuna bespovratnih sredstava.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Ne znam, nisam istraživala, nije moj posao da istražujem, ali je moj posao da propitujem, pa vi lijepo kad budete imali saznanja, vi ih isto ovako uobličite u jednu interpelaciju, mi ćemo vrlo rado još jednom raspravljati o Interpelaciji Slavonija, Baranja i Srijem. Ali ono što znam je da recimo donatori HDZ-a u Ministarstvu poljoprivrede jako brzo napreduju. Jel vam znači što ime gospodin Fak, Tušeš, Majdak, dobro Majdaka ću izuzeti, bio je dužnosnik i prije donacije. Možda vam može pomoći ministrica poljoprivrede u odgovoru na ova pitanja, donacije se kreću između 15 i 35 tisuća kuna, gospoda lijepo doniraju HDZ-u i onda od službenika u Ministarstvu poljoprivrede napreduju do mjesta načelnika, a neki čak vode i uprave, eto, to vam je to. Kak se to zove? To bi se zvalo korupcija, al nemojte, opet ću vas uvrijediti ako kažem da se korumpira Vlada.
Hvala lijepa. Hvala vam lijepa, sad će u ime Vlade govoriti poštovana ministrica Marija Vučković. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, zastupnice i zastupnici. Prvo ću reći da ovdje nama nema tko šta govoriti da smo mi zdrpili, to je jedna sramota, za to nema dokaza i to je nedopustivo. Drugo ću također reći da je odluka o NUDS 2 regijama nije morala biti i da je sramota da je u istu regiju, na NUDS 2 razini stavila regije koje su potpuno različite, heterogene po demografskim, socijalnim, ekonomskim, pedološkima, svim mogućim kriterijima. To je sramota, potporama je bila namjera smanjiti regionalne razlike i to je bila pogreška koja je definitivno jako motivirala ovu Vladu da takvu nepravdu ispravi i nije istina da bi se u Slavoniju, Baranju i Srijem bez projekta, razvojnog sporazuma, Savjeta kojeg vodi predsjednik Vlade, Andrej Plenković ovolika sredstva oslobodila i uložila, zato što prethodna Vlada nije vodila računa uopće o regionalnim kriterijima, nije ih mijenjala na način da je uzimala u obzir indekse razvijenosti, područja s posebnim ograničenjima, da je financirala putem razvojnog sporazuma poimenice tehničke dokumentacije za pripremu projekta i slično. Dakle, to je Program, koji ima svoj pravni oblik, strukturu, formu, popise i s tim u skladu promijenjene kriterije. To naravno nas nije sprječavalo da nastojimo financirati i druge dobre projekte, tako što smo se mučili, mijenjali programe, odobravala nam ih je Komisija, povećavali alokacije i to ćemo raditi i dalje. Drugo, ovdje se nitko ne hvali, za razliku od onih koji koriste riječnih zdrpio i tako dalje, samo se iznose statističke činjenice, pri tome želimo još bolje i više. Dalje, što se tiče različitih kumova, dajte malo pogledajte kad je, kad su ti ljudi koje nazivate kumovi se javili i na koji natječaj, pa ćete naći natječaje iz 2015. i školski, kad smo kod zdrpiti, školski primjer, umjetno stvaranih uvjeta, gdje su alokacije za najvrjednije mjere Programa ruralnog razvoja, najvrjednije investicijske mjere po različitim dogovorima, po izradi Pravilnika i natječaja koji su bili neusklađeni sa Uredbom Europskog Vijeća i Parlamenta broj 702 iz 2014. o potporama, dakle, potpuno neusklađeni, doneseni pravilnici i natječaji, na način da nisu bili razdvojeni veliki ni mali poduzetnici, da nisu bili uključeni regionalni kriteriji i na taj način se trebalo potrošiti jedno pola alokacije na prvo, znači za investicijske … [[govornica se ne razumije.]] Kad smo kod zdrpiti, ako netko nešto sumnja, postoje institucije kojima se to treba prijaviti, ako netko sumnja na nepravilnosti fondova, postoji OLAF, ko vam brani, sve se može istražiti. Međutim, ja ovdje s ove govornice mogu jamčiti da u ovih 5, 6 godina se nisu dogodili takvi eklatantni, užasavajući primjeri umjetnih stvaranja uvjeta dodjele zemlje bez natječaja, neću sad govoriti o kvotama za šećer koji isto moramo plaćati po sudovima itd., toga je bilo ko u priči, to je enormna šteta u samo jednoj godini, nazovimo je samo jednoj godini 2014. i to se u ovih 5 godina nije dogodilo. Što se tiče kolega Tušeka i Marina Faka dakle Tušek je radio u Agenciji za plaćanje u poljoprivredi i ribarstvu i ruralnom razvoju, bio je među onima koji su stvarali i Agronet sustav i učestvovao je u svim programima koji su se tada sufinancirali iz pred pristupnih fondova, ne mogu sada znati detalje zašto je dobio otkaz, međutim, znam da je pravomoćno dobio presudu, jer to isto tako plaćaju hrvatski porezni obveznici i kao moj kolega danas je državni tajnik, vrlo naporno i vrijedno radi i jedan je od onih koji su zaslužni zašto mi nasuprot potpuno pogrešnim riječima ovdje i brojkama imamo isplaćenost, rekli ste da govorimo o isplaćenosti, a ne ugovorenosti, od prilike 70%, možete otvoriti stranice Komisije pa ćete vidjeti tamo da su ovjerena sredstva 65%, i stoga znate da ništa ne laže. Kad govorimo o kolegi Marinu Faku, što bi vi njemu zabranili da on redovno kao službenik koji 20 godina radi na fondovima da pomalo napreduje u sustavu, pa takvih ima… [[upadica, ne čuje se.]] ne mora
Kolegice Glasovac, dobivate opomenu, druga vam je opomena to.
Takvih ima stotine, budite pristojni, ne ubacujte se u riječ to nije dostojno potpredsjednice Sabora ni sva ta diskriminacija koju namećete…
Kolegice Glasovac, samo čas ministrice, kolegice Glasovac ja vam temeljem članka 240. stavak 2. izričem opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
Nećete vi njima zabraniti da rade samo zato što su HDZ-ovci, nećete. Ne možete, prošla su ta vremena…
Nemojte, nemojte da sad vas moram izbacivati iz dvorane. Pa šta vam to treba … [[govornica govori iz klupe, ne čuje se.]] Kolegice Glasovac, jel vas ja stvarno moram izbaciti iz dvorane. Pa šutite. Imate dvije opomene i dobili ste ovu. Temeljem članka 241. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice. Lijepo sam vas molio da se upristojite. Lijepo vas molim. [[Govornica govori iz klupe, ne čuje se.]] Nije istina, ja imam točnu evidenciju, ja imam točnu evidenciju, sad sam vas lijepo molio da ne radite to što ste radili, vi ste nastavili, pa ja to stvarno ne shvaćam. Ma nije točno, imali ste dvije. Dobro, ajde idemo se ponašati civilizirano, ja vas lijepo molim da napustite dvoranu. [[Govornica govori iz klupe, ne čuje se.]] Kolegice Glasovac, temeljem članka 241. stavak 3. izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice u dvostrukom trajanju. Vi se, vi znate vrlo dobro što možete napraviti. Odlično, poslušajte, preslušajte stenogram pa će vam biti sve jasno. Nisam očekivao od vas, moram priznati da takve stvari izvodite. To nije pristranost to je držanje Poslovnika kojeg, ne znam, bi vi prva morala poštivati i poznavati. Ništa, ja ću napraviti onda stanku sad od 15-tak minuta pa se nadam da će se smiriti duhovi. Vidjet ćemo se u 1,25. Stanka u zasjedanju u 01,12 sati. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 1,25 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo nastavit ćemo sa radom nadam se u smirenijoj atmosferi i bez nepotrebnih uzbuđenja. Razlike u mišljenju su normalne, zato postoji demokracija. Ali hajmo se držati parlamentarizma i demokratskih postulata i našeg Poslovnika. Slijedom istoga upravo će onda odgovoriti poštovana ministrica.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa mislite li da to što ste sa sjednice nakon jedne opomene udaljili našu kolegicu Glasovac da vam nitko drugi neće reći istinu u lice, a to je napredovanje u HDZ-ovoj Vladi ima cijenu. Jer oni koji žele napredovati plaćaju, oh pardon doniraju HDZ. Ali ministrice sad kad s visoka govorite i nama dijelite lekcije znate ja puno čitam. I ovo što pišu mediji recimo o jednom još uvijek vašem kolegi, prijašnjem uvaženom kolegi i kolegi koji je dosta spominjan u ovoj interpelaciji. Citiram: „Nakon izazivanja prometne nesreće u kojoj jedna osoba ima trajne posljedice seks skandala zvanog lizomat, te ostavljanje hrpe novaca na buketu na lokalnom groblju u Vrbovcu, nuđenja mita novinaru, vožnja automobila sa nedozvoljenom koncentracijom alkohola u krvi, subvencijama kreditne kamate od strane županije, gradnja apartmana sa braniteljskim novcem, ostvarenog prava na gotovo 15 milijuna kuna potpore od APPR-a, nepopunjavanje imovinske kartice, opraštanja više stotina tisuća kuna za porez, ceste do vinograda Pleterničkih moćnika, [[Upadica Reiner: Hvala.]] desetaka hektara zemlje u vlasništvu RH itd. To je kolega Lucić koji je još uvijek vaš stranački kolega i kojeg vi štitite i onda …
Kolega Hajduković a zašto sad vi to radite? Zašto sad to radite? Pa jel' vam to treba? Šta sad hoćete napraviti na kraju cijele rasprave cirkus od nje? Sad ste i vi počeli? Stvarno ne treba. Izvolite poštovana ministrice.
Pa evo baš mi je drago što se puno čita, to je uvijek pohvalno. Što se tiče spomenutog kolege kao što ste i sami naveli u interpelaciji on je dobio odluku o odobravanju projekta na temelju kriterija koje je odobrio Odbor za praćenje 2017. ili 2018. Koliko ja znam još ni kuna nije isplaćena. Kao što sam rekla od svih onih projekata koje spominjemo 40% su ugovorene temeljem natječaja iz 2015. a 87 isplaćenih tih.
Hvala vam lijepa. Idemo dalje sa raspravom. Hvala ministrice možete se vratiti na mjesto. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Maksimčuk. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministrice i ministri, kolegice i kolege. Evo već nekoliko sati raspravljamo o ovoj interpelaciji i ja bih da se ipak vratimo na temu. Vlada RH je na svojoj sjednici 8. ožujka 2017. godine osnovala Savjet za Slavoniju, Srijem i Baranju. Projekt je to vrijedan 18,75 milijardi kuna a namijenjen je demografskoj revitalizaciji istoka Hrvatske gospodarskom razvoju i stvaranju novih radnih mjesta. Projekt je nastao na neadekvatno postavljenom okviru tijekom planiranja europske perspektive 2014. do 2020. i išao je na štetu slavonskih županija. Kada se krenulo sa projektom pet slavonskih županija bilo je među najnerazvijenijim regijama EU. Stopa razvijenosti je bila između 30 i 35% prosjeka EU dok je Zagreb bio na 108%. Osnovni cilj ovog projekta je jačanje konkurentnosti i uravnoteženoga regionalnog razvoja, smanjenje siromaštva i povećanje standarda građana u ovih 5 slavonskih županija. U radu savjeta sudjeluju premijer, ministrica regionalnog razvoja, svih pet slavonskih župana, ravnatelji regionalnih agencija, predstavnici udruga, gradova i općina, Hrvatska gospodarska komora, Hrvatske udruge poslodavaca, Hrvatska obrtnička komora, rektor Sveučilišta Josip Juraj Strossmayer iz Osijeka i naravno da poziv dobiju svi zastupnici iz četvrte i pete izborne jedinice. Do sada je održano 11 sjednica savjeta. Sjednice se održavaju svaki puta u drugoj županiji, po mogućnosti u drugim gradovima. Projekt Slavonija, Baranja i Srijem jedan je od ključnih projekata ove Vlade kojemu je cilj osigurati ravnomjeran regionalni razvoj, a on će se nastaviti i u idućem višegodišnjem financijskom okviru. Do sada je u okviru projekta Slavonija, Baranja i Srijem ugovoreno oko 94% osiguranih sredstava. Realizirani projekti pokazuju da europski fondovi mijenjaju Hrvatsku, mijenjaju Slavoniju, Baranju i Srijem potičući gospodarski razvoj ali i kvalitetu života naših građana kroz ulaganja u infrastrukturu, razvoj poljoprivrede, zapošljavanje i poticanje poduzetništva. Osvrnut ću se na podatke Brodsko-posavske županije. Iz moje županije ugovoreno je 1,8 milijardi kuna. Isplaćeno je preko 933 milijuna kuna. Tu ću nabrojati samo neke projekte. 11000 očuvanih radnih mjesta kroz projekt Slavonija, Baranja i Srijem. 4000 novih radnih mjesta, 3200 obiteljsko-poljoprivrednih gospodarstava, 740 poduzetnika. Preko 19000 projekata je ugovoreno naravno teških 17 i pol milijuna kuna. Naravno da svi ti projekti ne koriste ih samo članovi iz redova HDZ-a, koriste ih svi koji imaju uvjete da se prijave za te natječaje. Mjere demografske politike, ulaganje u mlade, izgradnja ili dogradnja, odnosno adaptacija dječjih vrtića. Kroz projekt „Zaželi“ u mojoj županiji kroz 152 milijuna kuna zaposleno je 1200 žena. Ulaganje u našu brodsku bolnicu, novogradišku bolnicu, naravno su veliki projekti. Energetska obnova i puno toga je što je kroz projekt „Slavonija i Baranja i Srijem“ prošlo. Naravno da bismo mi voljeli da nismo bili među nerazvijenim županijama. Naravno da bismo voljeli da smo bogatiji. Ali sigurna sam da europski fondovi mijenjaju Hrvatsku. Promijenit će Slavoniju, Baranju i Srijem i sigurna sam da ćemo u nekoj od sljedećih rasprava koje budemo imali a tiču se Slavonije, Baranje i Srijema imati puno ljepše i korektnije rasprave. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolegice Maksimčuk evo ja ne dolazim iz tog područja Slavonije, Baranje i Srijema i večeras slušam raspravu. Sve nas, vas u Klubu Hrvatske demokratske zajednice i naše ministre s druge strane predlagatelj je ove Interpelacije slušam kako nas vrijeđaju da se moramo sramiti, crveniti, nazivaju nas pogrdnim nazivima. Ne znam da li su svjesni da oni time ne vrijeđaju samo nas, nego vrijeđaju sve one naše građane sa tog područja koji su dali glas upravo Hrvatskoj demokratskoj zajednici? Naime, oni su prije nepunih 10 mjeseci koristili istu retoriku i rezultat je bio da je Hrvatska demokratska zajednica u ove dvije izborne jedinice osvojila 16 mandata, a oni svega 6. Pa evo, ja im čestitam na tome i želim da nastave sa istom retorikom, a vas molim za komentar za taj politički fenomen u tom kraju kada je tako loše a i dalje ta ista stranka koja obmanjuje javnost dobiva više glasova.
Hvala. Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala. Pa uvažena kolegice ja sam uvijek za to da sve rasprave budu korektne, da nema tu ispod pojasa kojekakvih rasprava, ali večeras su te rasprave išle u krivom smjeru. Sve ste rekli, 16 saborskih mandata u 4. i 5. izbornoj jedinici je sve reklo prošle godine u 7. mjesecu.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Balić.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice u svojoj raspravi istaknuli ste odnosno podsjetili ste kako je projekt Slavonija, Baranja, Srijem nastao kao odgovor na neadekvatno postavljeni okvir ravnomjernog regionalnog razvoja Hrvatske tijekom planiranja europske perspektive financijske za 2014. – 2020., a sve na štetu slavonskih županija što pojedini zastupnici ovdje uporno negiraju. Stoga možete li molim vas reći što je ova Vlada učinila kako bi ispravila tu nepravdu koja je učinjena prema slavonskim županijama a sve naravno u cilju kvalitetnije razvojne perspektive … [[ne razumije se]] Hvala.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Balić ova Vlada je prepoznala razvojne razlike te je u novoj financijskoj perspektivi 2021. – 27. Hrvatska podijeljena u 4 NUC regije pri čemu su županije sa istoka dio panonske regije zbog čega će imati naravno kvalitetnije razvojne perspektive u budućnosti.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Glamuzine.
Kolegice Maksimčuk ovo nije nužno direktno vama, ali ću ponoviti isto što je rekao kolega Hajduković. Je li mislite da zato što ste sa sjednice nakon jedne registrirane opomene jer smo i mi pratili evidenciju izbacili kolegicu Glasovac da vam nitko drugi neće ponoviti u lice? Kod vas se napreduje, kod vas napredovanje ima cijenu u kunama na uštrb hrvatskih građana, plaća se, pardon donira HDZ-e da bi se napredovalo u karijerama. A pitanje je zašto je Hrvatska danas 7 godina nakon početka financijske perspektive 2014. – 2020. zadnja zemlja u EU po povlačenju novca iz EU fondova? Nije dovoljno ugovoriti sredstva. Bitno ih je znati povući, a RH je u proteklih 7 godina povukla tek nešto malo više od 40% onoga što nam je dostupno. Zadnji smo u EU po apsorpciji sredstava, kako ćete taj problem riješiti? Tko će vas donirati?
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice nakon dolaska Hrvatske demokratske zajednice na vlast poslije vaše SDP-ove Vlade 9% je bilo svega ugovorenih sredstava. Tako da o tome dijelu bi se dalo puno toga raspravljati i ja sam rekla da želim raspravljati i uvijek ću raspravljati pozitivno tako da projekt Slavonija, Srijem i Baranja morate otići na teren i pitati sve one načelnike, gradonačelnike i županije, nisu vam oni svi HDZ-ovi, koliko je taj projekt pomogao Slavoniji, Baranji i Srijemu. Tako da evo ne bi dalje o tome, a potpredsjednik Sabora vodi saborsku sjednicu i on je odgovoran za red i sve ostalo u sabornici tako da to je moj dio odgovora. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Gorana Ivanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažena ministrice regionalnog razvoja i poljoprivrede, uvaženi ministre, uvažene kolegice i kolege. Pa ne znam, meni ovo više liči na improvizaciju i to lošu, a ne na interpelaciju. 30 saborskih zastupnika je potpisalo ovu Interpelaciju. Ostalo vas je ovdje svega nekoliko. O dobro. Kada je u pitanju institut Savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem mislim da možemo argumentirano, suvislo razgovarati prije svega o brojkama. Brojke su jedine koje se pamte. Brojke su egzaktne. One su ono što je u biti i najbitnije. Mi ovdje cijelo večer slušamo neku Interpelaciju o tome kako je netko nešto maznuo, drpio i ja s tim stvarno nemam nikakvih problema. Ako znate i jednog da je uzeo i jednu hrvatsku kunu od hrvatskih poreznih obveznika a da je to bilo protuzakonito pa neka završi u zatvoru. Što mi kao HDZ-e imamo s tim? Apsolutno ništa, niti smo ikada takve podržavali, niti smo iza njih stajali. Ali da li zbog jednog ili dvojice treba ubiti cijelu kravu? Ja mislim da ne. Zbog jedne šnicle se to ne radi. Ono što se dešava u Slavoniji, Baranji i Srijemu u proteklih 4 ili 5 godina je zasigurno što pokazuje put kojim trebamo ići. Da li je to dovoljno, da li može više, da li može bolje? Zasigurno i to želimo. Ali ono što smo postigli kroz Savjet za Slavoniju i Baranju i Srijem to je da smo postigli konkurentnost, odnosno natjecanje između načelnika, gradonačelnika, župana, u pisanju projekata prema Europskoj uniji, iz kojih se mogu povući novci koji neće opteretiti lokalne proračune. Lokalni proračuni, fiskalni kapaciteti jedinica lokalne samouprave, malih općina i malih gradova su premali da bi razvili Slavoniju, Baranju i Srijem onako kako govorimo ovdje u Saboru. Mi bez europskih novaca, bez novaca, na kraju krajeva, iz proračuna Republike Hrvatske nećemo stvoriti uvjete i preduvjete za ono što je uspješna Slavonija, Baranja i Srijem. Upravo o tome želimo govoriti. Svi oni koji dolaze iz ovog kraja, evo ima nas ovdje, hvala Bogu u Sabornici, vidimo da se događaju pozitivne stvari. Nemojmo omalovažavati sve te krasne ljude, načelnike, gradonačelnike koji danonoćno bdiju nad svojim jedinica lokalne samouprave i trude se da sve ovo što mi ovdje govorimo, demografska obnova, svaka druga obnova, da upravo to oni ostvare u svojim jedinicama lokalne samouprave. Ministrica Tramišak, ovo što radi je nešto što dokazuje da žena ima znanja, prije svega znanja, koje nije naučila u političkim školama, nego je naučila kroz svoj posao jer se europskim fondovima bavi intenzivno 10 godina i od jednog malog Antunovca je napravila oglednu općinu za cijelu Republiku Hrvatsku. Takvi nam ljudi trebaju u sustavu. Ok. Potpredsjedniče, dobacuju. Nije to pošteno, ovo je kasni sat … [[upadica iz klupe, ne čuje se.]] da, što se tiče Domagoja Hajdukovića, Domagoj ja sam od vas očekivao puno više, to sam rekao i u svojoj replici, ja sam očekivao da ćete vi kao čovjek koji dolazi iz te Slavonije, Baranje i Srijema donijeti ovdje 10, 15, 20 konkretnih prijedloga, konkretnih rješenja, konkretnih projekata koji će tu Slavoniju, koju svi kunete, evo u 1,41 minutu, stvarno svrstati u regiju koja može parirati europskim regijama. No, mi smo ostali na novinskim člancima za koje apsolutno smatram, da ako su opravdani, ako su utemeljeni, nemam ništa protiv, to sam rekao, svatko tko je ukrao jednu kunu mora za nju odgovarati, ali od ove Interpelacije sam stvarno očekivao puno više, sa 30 potpisa, sa 30 ljudi koji ovdje suvereno vladaju u ovoj Sabornici, na kraju krajeva, napustio vas je i vaš predsjednik, otišao je, nema ga, kao da ga ta Slavonija, Baranja i Srijem uopće ne zanimaju.
Hvala kolega Ivanović. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Šimića.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, kolega Ivanović. Pa evo vi ste prije nego što ste izabrani u Hrvatski Sabor obnašali dužnost zamjenika Župana Osječko-baranjske Županije, evo isto tako u ovom periodu koji je iza nas i trenutno još uvijek i ja obnašam dužnost zamjenika gradonačelnika Grada Našica, zajedno sa ljudima koji imaju mandat građana u pojedinim lokalnim samoupravama diljem naše Slavonije. Sudjelovali smo u izradi, nominiranju i isto tako i realizaciji mnogih projekata o kojima smo danas razgovarali i mislim da naši građani će kao što su znali i na parlamentarnim izborima upravo ovako vrednovati naš rad i ovo dalje što smo obećali, izvršit ćemo naravno, ali želja nam je da svi afirmativno djelujemo kako bi se naši građani osjećali i ugodnije i sigurnije.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. 5. listopada održana je 11. sjednica Savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem, na kojoj gospodin Domagoj i ekipa od 11, ziro, nula. Jedan čovjek se digao na tom Savjetu, posljednji je govorio, a nije HDZ-ovac, riječ je o nezavisnom gradonačelniku Grada Belišća, gospodinu Dinko Burić, koji je rekao u ime svih tamo načelnika, gradonačelnika da Savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem, Projekt za Slavoniju, Baranju i Srijem je nešto najbolje što se moglo dogoditi jedinicama lokalne samouprave. To je rekao Dinko Burić, koji nije HDZ-ov niti načelnik niti gradonačelnik, to najbolje i najzornije govori o institutu Slavonija, Baranja i Srijem koji je pokrenula Vlada Andreja Plenkovića.
Sljedeća replika, poštovane zastupnice Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Zastupniče Ivanović. Znate što ću ja vama reći? Da vi HDZ-ovci uistinu možete Slavoniju učiniti takovom da parira europskim regijama i kad bi uistinu tome služile sve te silne milijarde koje ste vi upumpali navodno u Slavoniju, evo s ove pozornice, prva ću se preseliti u Slavoniju i onda glasati za vas. Ali o tome se ovdje ne radi, vi ste čovjek isprazne retorike kao št je čitav HDZ, stranka isprazne retorike. Da ste nešto očekivali od ove Interpelacije, mi ne bi o tome sad raspravljali u petnaest do dva, o tome se radi. Radi se o nedostatku pravne države, o nedostatku institucije koje bi mogle istražiti malverzacije koje su navedene u ovoj Interpelaciji. Uzalud se ovako s omalovažavanjem odnosite prema kolegi Hajdukoviću i na svim oporbenim zastupnicima koji su ukazivali na ono što javnost ovdje mora čuti.
Hvala. Odgovor zastupnika Ivanovića.
Gospođo Orešković, ja nisam salonski političar, ja sam čovjek koji dolazi iz naroda, koji živi Slavoniju, Baranju i Srijem svaki dan. I u petak ću se vratiti, jutros u pola 5, odnosno u 5,20 sam krenuo iz te Slavonije, Baranje i Srijema. Jučer smo ministrica i ja obišli nekoliko općina na prostoru te naše županije, naše Slavonije, Baranje i Srijema i neću se dati navući na te vaše floskule koje izgovarate ovdje. Ja živim taj život i ovo što izgovorim za govornicom Hrvatskog sabora ja to uistinu mislim i doživljavam i nemam nikakve potrebe se dodvoravati nikakvim glasačima, biračima. Ja nisam u nikakvoj izbornoj kampanji. Ja jednostavno tako živim, to je moj život i zato sam i došao ovdje u Hrvatski sabor da probam barem malo ili puno unaprijediti ono što se zove život u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Ali istinski, iskreno, iz srca.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Ivanović, prvo što ću reći ne odnosi se direktno na vas, više na gospodina predsjedavajućeg. Zar vi stvarno mislite da zato što se nakon jedne opomene izbacili potpredsjednicu Hrvatskog sabora pa vam nitko neće reći istinu i ponovit će vam to u lice [[Upadica Reiner: Ovako ja ću vas odmah prekinuti. Vi imate već dvije opomene isto.]] Kod vas napredovanje ima cijenu u kunama [[Upadica Reiner: Vi imate dvije opomene.]] na uštrb [[Upadica Reiner: Da vam ne moram izreći kaznu koja slijedi nakon dvije opomene.]] Gospodine ja imam raspravu.
Ne, ne. Pa šta mislite šta se tu može, da smo mi tu na tržnici pa svak' može govoriti šta hoće. Govori se o temi i ne može se polemizirati sa predsjedavajućim kad se govori u replici. Vrlo jasno. Pročitajte si ponavljam svi skupa Poslovnik [[Upadica: A mogu ja nastavit sa svojom replikom?]] Da, ali kolegi Ivanoviću, da.
Gospodo kod vas se istina cijena kupuje u kunama. Sad ste me zbunili. Znači gospodo draga, izbacili ste potpredsjednicu Sabora, ali plaća se kod vas sve donira HDZ-ovcima da bi se napredovalo u karijeri. A gospodinu Ivanoviću ću replicirati jednim bećarcem [[Upadica: Ajde.]] Politika naša prema selu iselit će Slavoniju cijelu. Svi Slavonci otišli na more, jer od njive ne mogu da žive.
Dobro, samo nemojmo još zapjevati. Odgovor poštovanog zastupnika Ivanovića.
Da, ali politika vaša tu ste. Vi ste rekli naša. To je pretpostavljam politika SDP-a ne HDZ-a. No odlično, sviđa mi se, bravo [[Upadica Reiner: Nemojmo, nemojmo.]] I reći ću nešto za kraj. O tome je bilo riječi, tu je i gospođa Orešković replicirala i Domagoj se osvrnuo na to i gospođa Glasovac. Bećarac je upisan na svjetsku UNESCO-vu nematerijalnu kulturnu baštinu. To je veliki uspjeh ljudi iz Slavonije, Baranje i Srijema koji su uspjeli bećarac kao nešto što je dio našeg identiteta i našeg života upisati na tu svjetsku listu. To je zaista ogromno postignuće. I prema tome, nemojte se prema bećarcu odnositi kao formi koja je seljačka, koja je prosta. Bećarcem se može puno toga reći, puno toga pametnoga reći. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Znam da je kasni sat, probajmo biti još malo usredotočeni ali isto tako imati jasne i iste kriterije za sve. Evo krenut ću od kolege Ivanovića. Pa znate što kolega Ivanović i ja sam od vas očekivao više. Recimo očekivao bih iako ste narodni čovjek, dolazite iz naroda pa valjda ste pismeni, valjda znate čitati. Pa očekivao bih da ste pročitali interpelaciju, jer nije je potpisalo 30 nego 25 zastupnika za početak. Pa bih onda očekivao da ste pročitali Poslovnik pa da znate šta je interpelacija, a to nije da mi predlažemo projekte, nego da raspravljamo o predmetu interpelacije koju ste valjda pročitali pa vam je jasno koja je tema. Pa sam onda očekivao da nemate sinkopu, jer zbog bećarca se u Hrvatskoj privodi, ide u zatvor ako niste znali pa štiti imunitet, neke druge ne. I mi ne ismijavamo bećarac, nego pokušavamo prije svega ne dozvoliti vam da od ovako ozbiljne teme radite cirkus. Pa i kolo je naše nešto autohtono. Ja sam Šokac isto tako, pa šta to znači da sad tu trebam plesat kolo? Mislim to, takvi argumenti na žalost, mislim ovo je cirkus. S druge strane kažete Slavonija je bila zanemarena. Je slažem se, ali opet u 30 godina Hrvatske države podsjetit ću vas osam godina je SDP na vlasti, 22 godine HDZ. Pa što ste zanemarivali Slavoniju te 22 godine? Evo mi se sad četiri sjetili, pa tu imamo i neku Slavoniju. I nemojte molim vas govoriti o Domovinskom ratu. Domovinski rat nas je jako pogodio, opustošio. Obnavljali smo se dugo i mukotrpno, ali to nije razlog za zapostavljenost. Također podsjetit ću vas kad govorite, ja o nikom nisam govorio loše, barem evo demantirajte me ako sam u krivu. Nikog nisam vrijeđao što baš i ne mogu reći opet za kolege sa vaše strane sabornice. Vaša stranka ima pravomoćnu presudu kolega. Za što? Ne za prelazak na crveno preko ceste, nego za korupciju? Pa onda pričate o europskim novcima. Ja bih volio da ste nam objasnili šta su to europski novci. Nema europskih novaca kolega. To su hrvatski novci. A europske novce, tj. tzv. europske novce ne trebamo bacati kroz prozor. Ne bi novce koji su u proračunu naših gradova i općina i slažem se da nemaju fiskalni kapacitet bacali kroz prozor. Što ćemo graditi školu koja će bit prazna? Pa svejedno je sa čijim novcima gradimo? Tim više što su ti europski novci hrvatski novci. Dakle, treba malo čitati prvo interpelaciju, pa onda Poslovnik, pa onda možda i vodič za zastupnike, da vidite koji su to elementi dostupni zastupnicima i kako ih koristite. Isto tako, što se tiče predizborne kampanje, ja s ove strane vidim kandidata, ali s ove ni jednog, koliko ja znam, od mojih kolegica nitko nije kandidat, niti sam ja. Dakle, nemojte to svoditi na tako niske pobude predizborne kampanje. Mi smo ovo poslali krajem prošle godine u proceduru. Mogli ste to stavit na dnevni red kad god ste htjeli, mi smo to morali ponovno potpisati, ponovno potpisima, koristeći svoju poslovničku mogućnost, staviti ovo na dnevni red. Jesmo mi krivi što niste ranije stavili, a što niste, ako je ovo tako nešto sjajno što ćete ismijati i nahvaliti Vladu, zašto to nismo radili prije podne, zašto smo pričali o Zakonu o sjemenu koji je sumrak poljoprivrede, volio bi da je ministrica bila tada tu, vjerojatno bi imala puno više za reći. Tako da, neke stvari očito moramo, ponavljat, ponavljat, ponavljat da bi ljudi shvatili o čemu se radi. Kaže jedan kolega vaš, bit projekta Slavonija je da je Vlada osigurala novce na raspolaganje Slavoniji. Pa nije Vlada osigurala ništa. Osigurala novac su jedinice lokalne samouprave, poduzetnici, svi oni koji su se aplicirali na fondove, jer nema Projekta Slavonija, nema nečeg po čemu su projekti s područja Slavonije i Baranje povlašteni u odnosu na nekog drugo, da će dobiti više ili da će imati manju proceduru ili ne znam ni ja što. Nema kolega. Znači to što će povući Slavonija, Baranja i Srijem će povući na temelju projekata koji šalju, to isto može napraviti Zagora, to isto može napraviti Dalmacija, otoci, tko god. Hvala.
Imate nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Nije bitno koliko je sati, da pametan čovjek shvati. Gospodine Hajduković, ja stvarno najmanje želim polemizirati s vama, mi smo ljudi koji dolaze iz istog kraja, no, činjenice su nešto što jednostavno ne možemo prebrisati gumicom. Grad Osijek, kao grad generator razvoja cijele Slavonije, Baranje i Srijema je u 8 godina u rukama vaše stranke, Osijek ne da nazaduje, Osijek je zaostao za već malim općinama i malim gradovima koji su ga pretekli. O tome ja govorim cijelo vrijeme. I kamo sreće da imamo zajednički interes u tome, ne da čitamo novinske članke, nego da se usredotočimo na to kako ćemo od tog Osijeka napraviti centar Slavonije, Baranje i Srijema. Ja znam. Znam. 16. svibnja, kad Ivan Radić pobijedi i bude gradonačelnik Grada Osijeka, e onda će Osijek početi biti centar Slavonije, Baranje i Srijema. Hvala lijepo.
Hvala, hvala. Nemojmo govoriti dolje nego što smijemo. Poštovani zastupnik Hajduković.
A ovo sad nije predizborna kampanja, jel? Ovo je sad, eto malo se tu spominjemo, kako bi rekli tu u Zagrebu. Kažete kasnije shvati, pa jeste shvatili konačno onda? Mislim ja čitam puno toga, ne samo hrvatski medij, čitam ja i Deutsche welle i Politiku i Euroaktiv i ne znam, For and relations, For and policy, ali to su sve bez veze mediji što se tiče našeg predsjednika Vlade, on je sve to nadraso. I reći ću vam još samo jednu stvar, u 5 slavonskih županija, u svima je HDZ na vlasti, u velikoj većini općina i gradova je HDZ na vlasti. Pa vidimo te zamašnjake razvoja i zbog toga je valjda Slavonija najrazvijenija regija Hrvatske, pa moramo imati poseban projekt Slavonija, Baranja i Srijem. E pametnom dosta ili kako bi stari Latini rekli, sapienti sat, u ovaj kasni sat.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo. Evo poštovani kolega Hajduković, govorimo o ozbiljnosti, a onda se i vašem sada izlaganju vaše kolege iz SDP-a smiju, toliko o ozbiljnosti. Žao mi je što nismo u ovu temu išli na temelju činjenica koju sam ja započeo sa brojem zaposlenih u Vukovaru 2016. prosinac i prosinac 2020. I onda se vi pitate zašto je SDP bio samo dva puta na vlasti, a HDZ ostatak. Ha, jednostavno zato što građani Republike Hrvatske odlučuju tko će biti na vlasti i građani Republike Hrvatske, odnosno Slavonci, Baranjci su odlučili i ovaj put na parlamentarnim izborima ogromnom razlikom, rekordnom razlikom. Mislim da se vi trebate pozabaviti time zašto SDP propada u Slavoniji i poslije povih izbora ga više neće biti, a ovo što govorimo o Slavoniji, Baranji i Srijemu danas smo čuli sve egzaktne podatke i mislim da se svi zajedno trebamo veseliti uspjehu koji radimo.
Hvala lijep. Poštovani zastupnik Hajduković.
Kolega, kad već pričamo o političkim strankama. Nešto nisam primijetio ni da vama sjajno ide. Čuo sam da neki šefovi državnih institucija, gradonačelnici i tako odlaze iz HDZ-a, pa sigurno zato što su se mogli ostvariti u njemu ili što su vidjeli da su politike koje vodite dobre. Broj zaposlenih, kao što sam i ministru rekao, puno je bitnija struktura zaposlenih, gdje su zaposleni, ako su zaposleni u državnoj upravi, od toga nema ništa, osim što imamo par plaća više, na žalost, dodane vrijednosti nema. I na kraju, da, građani odlučuju, građani su odlučili kolega, a povijest sudi, povijest će sudit, pa ćemo vidjet onda tko će se moći pogledati u ogledali, tko će moći mirne duše čekati taj sud povijesti.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Radića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Hajdukoviću. Prije 10-tak dana krenula je izgradnja Regionalnog distribucijskog centra za voće i povrće koji je strateški projekt Osječko-baranjske županije, vrijednosti preko 101 milijun kuna. Konkretno, radi se o projektu o kojem se pričalo 20 godina, nakon što se završi s izgradnjom u potpunosti će promijeniti funkcioniranje, rad, kvalitetu i potporu našim proizvođačima voća i povrća, a osobito našim malim proizvođačima koji su zbog problema sa skladištenjem proizvoda, konkurencijom i plasmanom imali problema s prodajom, ne samo da su proizvode, da nisu prodavati, nego su ih nažalost čak morali i uništavati. Kažete, tj. rekli ste, marketing, PR, ja se ne bih složio.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala. Poštovani kolega Radić, ja se s vama slažem apsolutno. I to da kažem PR projekt na kraju, ali i ovo da je ovo dobar projekt, a ja vam, nije poanta ove Interpelacija reći da sve što se u Slavoniji radi loše. Ovo je stvarno dobar projekt. Sami ste rekli koliko smo ga dugo čekali. Ja od kada sam u politici se o njemu priča. Zašto se nije realizirao? Dobro sada niti je bitno niti o tome treba polemizirati. Hvala Bogu dobit ćemo ga. Dobar projekt. Nisu svi projekti loši. Nije to niti poanta ove Interpelacije, nego ukazati da postoje indicije, indikacije da bi ovdje moglo biti sukoba interesa, da bi moglo biti ne meritornog dijeljenja europskog novca tj. našeg novca i to je ono što nas brine, a nije poanta to da kažemo da je sve loše paušalno. Nije sve loše.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Ankice Zmajić. Izvolite.
Potpredsjedniče, uvažene ministrice, uvaženi ministre, kolege i kolegice. Projekt Slavonija, Baranja i Srijem stvorio nam je preduvjete za gospodarski razvoj, za stvaranje radnih mjesta odnosno smanjenje nezaposlenosti i demografski oporavak na istoku Hrvatske. Ovdje ću govoriti iz osobnog iskustva kao čelnica jedne slavonske općine u Brodsko-posavskoj županiji i koji smo uključeni u projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Želim iz svoje perspektive navode u Interpelaciji pobiti ili odbaciti i to na primjeru ostvarenih i realiziranih projekata. Prvo, operativni program, konkretnost i kohezija. Općina Vrpolje je jedna od prijavitelja na projekt za kulturnu baštinu, izgradnja kulturno-turističkog centra eko-etno kuće u Vrpolju vrijednosti 8 milijuna 150 tisuća kuna od čega nam je osigurano sufinanciranje bespovratnih sredstava u iznosu 6 i pol milijuna kuna ili 85%. Projektom će se doprinijeti obnovljena kulturna i povijesna baština, podignuti standard i kvaliteta i kulturno-turističkih sadržaja, dostupnost usluga lokalnim proizvodima, povećana turistička prepoznatljivost i svakako gospodarski razvoj i zapošljavanje. Sljedeći operativni program je učinkoviti ljudski potencijali. Program Zaželi zapošljavanje žena. Ukupno za ovaj program ugovoreno je u Republici Hrvatskoj preko 586 milijuna kuna, a od toga je preko 308 milijuna kuna za ovih naših 5 slavonskih županija. Općina Vrpolje prijavila je projekt Zaželi za Vrpolje kojim nam je odobreno i ugovoreno preko milijun kuna na projektu kojim zapošljavamo 11 žena. Kroz … [[ne razumije se]] Slavonska ravnica kojem je sjedište u Vrpolju ugovorili smo oko 10 milijuna kuna gdje smo zaposlili 80 žena. Zatim program ruralnog razvoja, na taj program javili smo se na mjeru 721 ulaganje u građenje vodoopskrbe i odvodnje za projekt izgradnje vodovodne mreže gdje nam je odobreno preko 2 milijuna i 300 tisuća kuna. Mjera 722 ulaganje u građenje nerazvrstanih cesta, projekt rekonstrukcije nerazvrstanih cesta vrijednosti preko milijun kuna. Mjera 741 ulaganje u pokretanje, poboljšanje ili proširenje lokalnih temeljnih usluga za ruralno stanovništvo za projekt rekonstrukcije pješačkih staza gdje nam je odobreno preko milijun 230 tisuća kuna. Imamo mi tu još projekata na koje čekamo odluke ili ugovaranje ili javne pozive. To su sve višemilijunski iznosi za vrijednost projekata koje mi kao jedinice lokalne samouprave ne bi mogli isfinancirati da nije sredstava iz europskih fondova i projekta Slavonija, Baranja i Srijem kojim smo imali prednost i prioritete kod operativnih programa. Projekti su se odobravali temeljem javnog poziva ili natječaja prema kriteriji i uvjetima, a ne po političkoj pripadnosti kako pojedini zastupnici neprestano ističu i naglašavaju. Moram reći da bi bili još uspješniji u projektima da su oni koji su programirali razdoblje 2014. – 2020. to kvalitetnije odradili i mislili na ravnopravan razvoj svih dijelova Hrvatske. Da su sve vlade Republike Hrvatske prije imale sluha za Slavoniju, Baranju i Srijem ne bi niti bilo potrebno osnivati Savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem i projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Ali je 2016. godine Vlada Republike Hrvatske na čelu sa Andrejom Plenkovićem to i započela. Ovdje se često u sabornici govori da mi sa desne strane sabornice hvalimo Vladu. Nemam ja što koga ovdje hvaliti ili kuditi. Ovo govore činjenice i brojke koje sam prezentirala i rekla. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Marka Pavića. Izvolite. Evo napravit ćemo jednu kratku stanku od minutu jer postoji nekakva greška kažu mi sa serverom pa da ne uskratimo niti vama, niti sljedećim govornicima vrijeme ili bilo što. Malo se svi moramo strpiti. Dobro, evo pomoći će nam sada. S obzirom da je kasni sat, ako se slažete možemo mi nastaviti pa da zamolimo da se štopa drugačije, neće se ovdje pokazivati ali da baš ne izgubimo previše vremena. Ako se slažete svi? Može? Dobro evo, poštovani zastupniče Pavić. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo s obzirom da je bilo dosta razgovora i o programu „Zaželi“ a gotovo 50% programa „Zaželi“ koristi se u slavonskim županijama, odnosno od 6300 žena otprilike 3300 je zaposleno u slavonskim županijama. Htio sam malo osvrnuti se na program „Zaželi“ kako je nastao i upravo koju on vrijednost ima za programa Slavonija, Baranja i Srijem. Ministar Aladrović je dosta o tome govorio, ja ću možda malo i procesno govoriti. Ministar Ćorić je tada bio, kupio je jedan tim u kojem sam bio i ja osobno, državna tajnica Katarina Ivanković Knežević, ravnatelj HZZO-a Lončar sa zamjenicom, pomoćnik Rajčić, načelnica Mekić. Dakle, jedan tim ljudi koji je krenuo osmišljavati projekt. I osmislili smo projekt od 300 milijuna kuna koji je narastao na milijardu kuna u fazi jedan ministar Aladrović ga je nastavio, inovirao, dodao još 600 milijuna kuna i danas od tih milijardu i 600 milijuna kuna 700 milijuna kuna je završilo u Slavoniji. Ujedno bih iskoristio i čestitao danas je moja bivša državna tajnica Katarina Ivanković Knežević, direktorica za socijalna pitanja u EU, odnosno u Europskoj komisiji. Čestitao bih potpredsjednici Komisije Dubravki Šuici i njoj da su iznjedrili upravo danas, odnosno jučer strategiju EU o pravima djeteta i prijedlog jamstva za djecu, odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] koji za 25% djece koji su ugroženi od socijalne isključenosti daju garanciju za odgoj, zdravstveno obrazovanje, tople obroke i upravo da im se osigura, da ne ulaze u ugrozu siromaštva. Pa možda i odgovor kolegama iz SDP-a da evo stalno propitkuju koliko to je socijalno uključivanje stvarno socijalno uključivanje, a ljudi koji su radili na „Zaželi“ danas vode socijalno uključivanje cijele EU. Pa valjda su nešto i dobro napravili kad su dobili te odgovornosti u Europskoj komisiji. Kako je projekt krenuo? Pa upravo tako da smo vidjeli, to mi je jako žao da kolegice iz SDP-a na taj način pričaju o projektu. Projekt je krenuo jer smo upravo vidjeli da na tržištu rada žene starije od 50 godina nižih kvalifikacija i nezaposlene ostaju na socijalnoj pomoći do kraja života. Nitko ih ne želi zaposliti, nisu uopće atraktivne na tržištu rada. I krenuli smo s time šta možemo njima osigurati i tu prvenstveno vratiti dostojanstvo, dostojanstvo rada, pravo na rad. Znamo da je to isto tako jedno od ljudskih prava definirano UN-ovim deklaracijama. Spojili smo ih da osiguravaju skrb za naše starije sugrađane. Čuli smo evo iz grada Otoka, odnosno ostalih općina i gradova Slavonije da praktički nema starijih osoba koje nisu dobili deinstitucionalizaciju što isto tako strategiji EU da idemo u deinstitucionalizaciju. Kako bi osigurali održivost projekta, a to je ono što čujem da se prigovara sa lijeve strane, tim ženama smo osigurali 100 eura voucher za obrazovanje. I sada imate s jedne strane da smo ženama vratili dostojanstvo, da smo im dali tisuću eura za kvalifikacije, da smo osigurali posao za tri, nešto manje od 3,5 tisuće žena u Slavoniji, 20 tisuća starih sugrađana ima pomoć. Te žene su dobile po tisuću eura kvalifikacija, a posebno sam ponosan da smo dodali bicikle, upravo radi Slavonije, ravna Slavonija, da one mogu sa biciklima obilaziti korisnike. Projekt smo lansirali iz Imotskog, simbolično, ili Dalmatinska Zagora, čestitam i županu Bobanu, da je upravo Splitsko-dalmatinska Županija jedna od najvećih korisnika i 700 milijuna kuna je otišlo u Slavoniju. Tako da me žalosti pogotovo od kolegica iz SDP-a da podcjenjuju te žene i to dostojanstvo koje smo im projektom vratili i da nema gradonačelnika, načelnika, nema mjesta u Hrvatskoj gdje ne dobivamo pohvale da smo upravo uspjeli u socijalnoj integraciji i da takve projekte žele i druge države implementirati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava, izvolite. Molim? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, tražim stanku u ime Kluba SDP-a, da se malo konzultiramo oko daljnjeg rada, s obzirom da uvjeti za rad ne postoje, predlažemo da se nastavi sutra ujutro, bez da se itko dodatni, nitko dodatni se više ni ne može prijaviti, ako nije ostalo puno ljudi, mislim da to nije veliko remećenje dnevnog reda za sutra, ali na ovakav način mi ne želimo nastaviti radit.
Pogledajte, ja ne vidim zašto ne bismo nastavili raditi. Sve ćemo egzaktno mjeriti, radili smo dok nije uveden ovaj sustav normalno upravo tako, prema tome ja ne vidim zašto da sad prekidamo i onda, ne znam, ostavimo tih par diskusija i ljude, zapravo na neki način depriviramo zbog toga. Svi su drugi imali prilike, a neki ne bi imali onda prilike. [[Govornica govori iz klupe, ne čuje se.]] Nemojte, ja mislim da ne bi bilo fer uskratiti, ne znam, kolegi Matuli da govori. Mislim da možemo nastaviti i da nema nikakvog problema … [[govornici govore u glas, ne razumije se]] pa velim, možemo vrijeme mjeriti bez problema ikakvih i završiti to, evo za sljedećih pola sata, stvarno nema razloga. [[Govornica govori iz klupe, ne čuje se.]] Pa dobro, evo što se mene tiče, možemo onda dati stanku 10 minuta, pa ćemo onda nadam se riješiti. Dobro, onda ćemo sad dati stanku 10 minuta, ja se nadam da će se to tehnički uspjeti riješiti do onda. Evo kolegice i kolege, uspjeli smo tehnički riješiti stvari, pa možemo nastaviti i sad će govoriti poštovani zastupnik gospodin Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovaj kasni sat, evo neću početi sa onim što je bio povod ovoj Interpelaciji, a to je 26. 10. taj čuveni članak od Drage Hedla, neću govoriti o tim negativnim pričama, o njima je stvarno već sve izgovoreno i vi o tome jako dobro znate, inače ne bi nam napravili ovu zasjedu i prije dva dana nam to saopćili da uz utakmicu, sve su to već kolege rekle. Ali idemo zamisliti jednu drugu stvar. Baš vi svi, reprezentacija iz Slavonije, koje su ovdje vaši nadređeni poslali, odredili da vi u ovaj kasni sat branite čast koju je teško braniti. Mene zanima, imate li vi od ovih 20 tisuća primjera tih projekata super, ovim ženama o kojima je kolega Pavić sada govorio jedino što mogu reći, vi znate što je, majke ste, žene ste, znate kako je težak posao koji se ne priznaje, njega, briga, skrb od malih u našoj ponosnoj patrijarhalnoj sredini. I drago mi je da govorite ovako, gotovo bi rekao feministički gospodine Paviću, to podržavam. Nadam se da ćete tim ženama s vremenom pojačavati te plaće, jer to su i dalje sigurno ogromni, teški poslovi za baviti se sa starim ljudima, to je stvarno izuzetno težak posao. Kao što je odgovoran i briga i znate svi o čemu govorim. Ali mene zanima, što je sa onim ljudima koje vi sigurno poznajte, a o njima manje čujemo, sada ćemo o tome govoriti. Želim govoriti o sjajnim, radišnim, vrijednim, upornim ratarima, stočarima, voćarima, poljodjelcima svih vrsta, pčelari su nedavno govorili, što sa tim ljudima koji nisu dobili ova ogromna bespovratna sredstva koja Europa daje, ne samo vama, daje Poljskoj, daje Mađarskoj, daje godinama daju. Jel ima, da li vi poznajete možda nekoga ko je možda trebao dobiti, ja poznajem ljude koji su imali stare traktore, nastavili s tim uporno radit, o tome sam govorio na Odboru, i vi ste bili ministrice, možda se sjećate toga, ja znam te primjere i vi znate, jer sam ja pričao o tome i sa HD-ovcima vi znate jesam li ja pričao o tome i sa HDZ-ovcima. Neki su znali za to i ne znam kako, ali oni su dobili i držali su te … i sve te nevjerojatne traktore jer ih nisu htjeli prodati, držali su ih, sakrili u štale i dalje su vozili loše traktore kao i ovi susjedi koji nisu mogli doći do toga i onda su za par godina kada su smjeli jer takva je, tada je bila ta igra i onda su to prodali jer kao istekao je taj neki rok. Znate sve o tome. Bilo je o tome i po novinama. Mene samo zanima ima li takvih slučajeva, jer ja ih pozivam da nam se jave, a znam da je njima to teško jer novinar iz Virovitice je rekao postoje piramide umreženog zastrašivanja po tim gradovima i ti ljudi koji će to reći oni zajedno onda možda neće dobiti neka druga sredstva i šute o tome, a ogroman novac se daje za ljude koji nisam znao da to nije vaša Pleternica, u ovoj drugoj Pleternici kod Lucića čovjek je prvi puta se počeo baviti poljoprivredom i to sam isto i evo može kolega Šašlin isto kao i gospodin Ivanović reći. Na odboru su mene obavijestili vi to vjerojatno znate da Europu to ne zanima. Europa daje ogroman novac i stvarno ako nije notorni totalni kriminal njih ne zanima da li si ti ikada radio. Oni vele pa mi te i potičemo da prvi put počneš raditi na zemlji. Evo ti odmah milijun, dva, tri. Koliko ste dali Tolušiću? 2 i pol da malo šuti i da malo se strpi pa ćeš opet dobiti. Razumijete točno o čemu govorim? Pozivam sve da nam se jave.
Hvala. Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Stipana Šašlina.
Kolegice i kolege, s obzirom na ovo vrijeme i doista ću pokušati biti kratak i govoriti samo o činjenicama i konkretnim stvarima. Kao prvo želim istaknuti činjenicu da je projekt Slavonija, Baranja i Srijem nastao kao odgovor na loše programiranje europske financijske perspektive od 2014. do 2020. u vrijeme Vlade Zorana Milanovića. Isto tako zbog posljedica rata i ratnih razaranja Slavonija, Baranja i Srijem bitno je zaostajao za ostalim dijelovima Republike Hrvatske u gospodarskom i u svakom drugom smislu. Pet slavonskih županija svrstano je u istu statističku regiju sa Gradom Zagrebom i na taj način dovedeni su u jednu izrazito nepovoljnu poziciju, jedan nepovoljan položaj glede mogućnosti povlačenja europskih sredstava. Vjerujte mi da znam iz prve ruke kao načelnik općine već 12 godina u razgovoru sa svojim kolegama načelnicima općina, gradonačelnika itd. velik broj jedinica lokalne samouprave jednostavno nije niti mogao nominirati svoje projekte iz razloga jer nisu u svojim proračunima imali osigurana sredstva za sufinanciranje tih projekata jer su ti postoci doista bili veliki i jednostavno nepovoljni. To su činjenice. To se može u svakom momentu provjeriti i ne znam, jednostavno ne znam zašto je to toliko teško nekome priznati da tada u to vrijeme jednostavno niste znali, niste imali iskustva. A iskreno rečeno niste baš imali ni nekakve jako dobre volje za pomoći Slavoniji, Baranji i Srijemu. Jer da ste imali vjerojatno bi to bilo malo drugačije. To ne govorim ja osobno u svoje ime, nego to su pokazali u konačnici građani, stanovnici, to su pokazali birači na izborima i kaznili vas zbog toga. Jednostavno došlo je do promjene vlasti. Došlo je do toga da danas imamo sasvim drugačiju situaciju. Došli su novi ljudi, ljudi sa iskustvom, ljudi sa znanjem, ljudi koji su to radili na lokalnoj razini, regionalnoj razini i danas to rade i na državnoj razini. I normalno da su i rezultati bitno drugačiji danas u odnosu na to vrijeme. Kažem opet ne zamjeram vam puno, zato što niste vjerojatno kažem niti znali, niti imali iskustva. Samo zamjeram vam najviše to što to ne priznate danas i pokušavate nešto nametnuti nama, prekrpiti itd. da bi prikrili to svoje neznanje, neiskustvo itd. Ja s obzirom da sam tamo sa područja Osječko-baranjske županije reći ću samo par činjenica o razini Osječko-baranjske županije, jer tamo najbolje poznajem situaciju. Osim preko gospodin Matula je sada govorio o ovim gdje su tu mali proizvođači, gdje su tu poljoprivrednici. Na području Osječko-baranjske županije preko 5 i pol tisuća malih projekata odnosno projekata konkretnih a koje je realizirano odnosno u različitoj fazi realizacije. Isto tako osim tih da kažem da ih tako nazovemo malih projekata realizirani su odnosno nominirani u različitim fazama provedbe određeni strateški projekti, strateški projekti za razinu Osječko-baranjske županije. Kada govorim o tome onda prije svega mislim na koridor 5C o kome sam i malo prije u replikama govorio i to u punom profilu. Znači ne nekakva brza cesta improvizirana, nego doista prava autocesta. Zatim regionalni distributer, vrijednost te ceste je negdje oko 60 milijuna eura usput ovako. Regionalni distribucijski centar vrijednost je preko 100 milijuna kuna. Evo prije tjedan, dva dana su počeli radovi na njemu. Ne mogu vam opisati, pogledajte malo u medijima pa ćete vidjeti reakcije ljudi koliko su oduševljeni s time koliko pridodaju značaj tome i koliko su svjesni da bez toga jednostavno ne mogu biti konkurentni na tržištu. Doslovno mogu iscitirati, rekli su da ono što je ribarima luka, to je njima Regionalni distribucijski centar, to nisu govorili političari, to govore poljoprivrednici, to govore voćari, najveći voćari na području Slavonije i Baranje. Osim toga, Klinički bolnički centar, izgradnja Kliničkog bolničkog centra preko 2 milijarde kuna, rekonstrukcija Zračne luke, željeznički koridori i sve ostalo što je preduvjet za razvoj gospodarstva, nova radna mjesta i demografsku obnovu što je i cilj [[Upadica Željko Reiner: Hvala. Dalje imamo repliku…kolega Šašlin.]] svega ovoga, evo hvala vam.
Imamo jednu repliku na vaše izlaganje poštovane zastupnice Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući, evo me sad zanima, ako vi znate odgovor ili možda poslije netko od kolega i ministara iz Ministarstava. Prvi sustavi navodnjavanja su bili iskopani u 4. tisućljeću prije Krista, načinili su ih zemljoradnici na jugu današnje Rusije, u drevnoj Mezopotamiji su kanali omogućili poljodjelstvo i prvi kanal je bio 2500 godina prije Krista u Sumerskom gradu. Kad ukucate navodnjavanje i Slavonija, izlista vam niz projekata, svako malo će se navodnjavat Slavonija, do dana današnjega, evo znate li vi podatak koliko područja u Slavoniji je pod sustavom navodnjavanja, je li ovaj Projekt išta učinio da se krene naprijed u tom smjeru. Hvala.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Hvala na pitanju. Evo konkretno, prije nekih dvije, ili tri godine, sad već vrijeme brzo prolazi, ministar Ćorić je bio, bio je župan, bili smo i osobno sam bio prigodom otvaranja sustava za navodnjavanje u Kneževim Vinogradima, odnosno na području Belja u Baranji, negdje oko, preko 5 tisuća hektara je time sustavom obuhvaćeno i omogućeno navodnjavanje. Vrijednost je bila te investicije, odnosno tog projekta, ako se dobro sjećam, 101 milijun kuna. Isto tako imamo velik sustav za navodnjavanje u Nardu, to gospodin Lac možda malo još i detaljnije, bolje zna, o samim površinama i kod Donjeg Miholjca. To je na području Osječko-baranjske Županije, doista područje Vukovarsko-srijemske i tamo županije ne bi govorio jer nemam podatke točno.
Hvala lijepa. sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Šarića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministrice, pardon… treća sreća… poštovani potpredsjedniče, poštovane ministrice, poštovani ministre, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Stanje u Slavoniji, Baranji i Srijemu prije osnivanja ovoga Savjeta je uistinu bilo vrlo složeno, vrlo teško, bremenito, raznim problemima. Ne možemo ne spomenuti teške ozbiljne posljedice Domovinskog rata koji je ostavio posebeno u Vukovarko-srijemskoj, Osječko-baranjskoj Županiji. Pa probleme sa privatizacijom, pa probleme sa poplavama koje su se dogodile u Vukovarsko-srijemskoj Županiji, pa problemi odnosa svih vlada koje su vodile Hrvatsku, time i Slavoniju, ponajprije ovih HDZ-ovih, naših vlada, ali i SDP-ovih, rezultirale su time da je ova Vlada osnovala Savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem sa ciljem da Slavoniju, Baranju i Srijem dovede u poziciju u kakvoj se nalaze i druge županije ili druge regije u Republici Hrvatskoj. Dakle, cilj osnivanja ovoga Savjeta je bilo jačanje konkurentnosti, gospodarskog razvoja, demografske obnove, i rekao bi svekolikog razvoja. Sastav tog Savjeta je od predstavnika Vlade, župana, zastupnika, svih onih koji bi trebali biti, bez obzira kojoj političkoj stranci pripada, što držim da je pokazalo jednu širinu i odnos ponajprije hrvatske Vlade, odnosno našeg premijera. Rezultati tog projekta su 16,7 milijardi kuna ugovorenih ili 21 tisuću projekata. U Vukovarsko-srijemskoj Županiji, iz koje ja dolazim to je 3,49 milijardi kuna ugovorenih, isplaćenih 1,44 milijarde kuna. U gradu iz kojeg ja dolazim, malom gradu, 6 300 stanovnika, to je 238 milijuna kuna raznih projekata, od aglomeracije koja je 85 milijuna kuna, poduzetničkog inkubatora, novog vrtića, bioekološkog centra, jednog lijepog projekta kojeg smo mi realizirali kroz projekat prirodne baštine i otvorili 100 radnih mjesta. Vlada je napravila još jednu vrlo važnu stvar, uvela je Fond za poravnanje, koji je omogućio svim općinama i gradovima da mogu pratiti projekte, mogu projektirati, mogu sufinancirati svoje projekte, što do tada nije bilo. Dakle, zaključno, da je stanje u Slavoniji i odnos svih hrvatskih Vlada do sada bio ovakav kakav je današnje hrvatske Vlade ovaj Savjet, sigurno ne bi ni trebao. Ja vjerujem da uz sve ono što se do sada činilo i sve ono što će se raditi ubuduće kroz ovaj projekt, i sve ono što mi radimo na našim općinskim, gradskim, županijskim razinama u sinergiji sa hrvatskom Vladom, da ćemo Slavoniji vratiti onaj sjaj i da će Slavonija biti ponovo u zlatu kao što je i nekada bila. U to sam uvjeren. Vjerujem da tom sinergijom ćemo postići zajednički cilj. U Slavoniju se doseljavalo, iz Slavonije se odlazilo, na žalost odlazi se i danas. Ja vjerujem da ovakvim pristupom prema Slavoniji da ćemo taj proces zaustaviti i vjerujem jedan veliki broj ljudi i vratiti u Slavoniju.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Puljak.
Pa evo samo kratko. Imate li podatke koliko je nezaposlenih u Slavoniji, koliko je u posljednjih 10 godina iseljeno ljudi iz Slavonije kad već govorimo o uspjesima u Slavoniji?
Poštovani zastupnik Šarić.
I jedan čovjek kad je odselio iz Slavonije to je za nas Slavonce bilo puno. Dakle, veliki broj ljudi je odselio. Svjesni smo i činjenice i trenutka ulaska Hrvatske u EU i otvaranja europskog tržišta rada koji je omogućio Slavoncima traženje neke bolje sretnije budućnosti. Raduje nas činjenica da ipak jedan veliki broj tih ljudi vraća se u Slavoniju svjestan činjenice da se nigdje ne živi bolje i ljepše nego u svojoj Domovini.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Martine Grman Kizivat. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene ministrice, uvaženi ministre, kolegice i kolege zastupnici. Evo skoro je tri sata, još malo pa ćemo si govoriti dobro jutro. Koliko je dobar projekt Slavonija, Baranja i Srijem govori nekoliko činjenica. Virovitičko-podravska županija jedna je od najnerazvijenijih županija u RH. Ima najniži BDP po glavi stanovnika. Dokaz je to i Nacionalna razvojna strategija. Autocesta i brza cesta se već 20 godina obećavaju. Svaki izbori otvaraju se novi radovi, ali ni kilometra se nismo pomakli. I dalje smo slijepo crijevo Hrvatske. Slatinka, PIK-ovi, Gaj, Uzor, Klasje, Graditelj, Univerzal, Farma Senkovac samo su neke od firmi koji su uspješno ugašene pod vašom palicom. Zadnje šećeranu ste uspješno ugasili svojom genijalnom poljoprivrednom politikom, a stanovnika je tamo sve manje i manje. I onda se pitate zašto kritiziram rad Vlade i Ministarstva poljoprivrede. Počnite dobro raditi i ja ću bez i malo problema pohvaliti sve što dobro napravite. Ali evo još jedan primjer zašto vidim da se ne radi dobro. Obnovljivi izvori polako postaju imperativ suvremenog društva. U Slavoniji bogatoj plodnim površinama i šumama upravo je bio mas obnovljivi izvor o kojem se mnogo govori. Prije nekoliko godina počela je gradnja bio energana što je žitorodnom području zanemarene poljoprivrede zainteresiralo ljude ponajprije zbog najave mogućnosti zarade uzgajanjem silažnog kukuruza. Osigurano tržište za proizvedenu robu uz dobro plaćanje bio je mamac za poljoprivrednike, pa su neki okušali sreću i upustili se u proizvodnju sirovine potrebnoj novo sagrađenim energanama nedaleko Slatine, Donjeg Miholjca i Viljeva. No, nije sve uvijek onako kako se predstavlja pokazao je skup poljoprivrednika u Sopju, malom selu kraj Slatine koji je održan 16. srpnja 2020. godine. Prvo ugovaranje proizvodnje kukuruzne i silaže od žitarica krenulo je još 2014. godine. Prve tri godine poljoprivrednici su isporuku ugovarali izravno sa energanama, ali od 2017. kao ugovaratelj proizvodnje pojavila se Agronatura iz Gunje, a ugovori su se sklapali sa tvrtkom Sedlić kraj Bjelovara kao nositeljem, organizatorom proizvodnje. Kooperanti sa područja Virovitičko-podravske županije kažu da je njihova silaža išla u bioplinska postrojenja na slatinskom području, odnosno u tvrtki Biointegra i Energija bioplin. I onda nekoliko godina kasnije imamo Željko Tušek iz Nove Šaruke potražuje 92 000 kuna. Jozo Šantak iz Sopja potražuje 750 000 kuna, a samo OPG-ovi sa područja općine Sopje potražuju oko 5 milijuna kuna. Taj isti Jozo Šantek tvrdi da se zbog takvog poslovanja i država je oštećena oko 4 milijuna kuna. Kruno Prašnjak iz Novog Senkovca kaže da nije dobio novac za silažu sa 30 hektara zemljišta, a Slobodan Stjepanović iz Nove Bukovice za isporučenih 2440 tona kukuruzne silaže. Dinko Brezec iz Josipova cijeli slučaj opisuje kao hrvatsku priču i tvrdi da su kooperanti još jednom prevareni. Vlado Špoljarić iz Velikog Rastovca potražuje 400 000 kuna. Skupina proizvođača pokušava preko suda ostvariti svoja prava, ali pandemija corona virusa prolongira i usporava podnesene prijedloge i za ovrhu. Ova priča još je jedna u nizu nepravde koju naši proizvođači proživljavaju. Sva ova imena su stvarni ljudi sa ogromnim problemima. Osjećaju se razočarano, zaboravljeno i prije svega ogorčeno jer nema zaštite za njih, a država tu ništa ne pomaže. Ova priča dobila je i sudski epilog. Znam da ćete reći da je to isključivo poslovni odnos između dvije strane, ali gospodo to su naši mali i srednji poljoprivrednici koji više čak ni ne kleče na koljenima, oni su gotovi. Poljoprivrednici su se obratili i županu Virovitičko-podravske županije. Ministrice bili su i kod vas. Svi ste bili puni suosjećanja, ali pomoći nema. Po okončanju sudskog spora znat ćemo tko je bio u pravu, ali naglašavam mnogi poljoprivrednici možda svoju pravdu neće dočekati u RH. Zato zaštitite naše poljoprivrednike da se ovakve stvari više ne događaju. Gospodo od kružnih tokova, dvoraca i parkova se ne živi. Živi se od rada, ali samo onog koji je plaćen. Na kraju mogu reći da Slavoniju ne prati sreća zadnjih 30 godina, rat, privatizacija, iseljavanje, ali i dalje smatram da je Slavonija najbogatija regija u RH. Jer ako se uništava 30 godina i još nije uništena znači da je iznimno bogata i naravno inati se svemu šta joj se događa.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice, poštovani ministre. Dolazim iz Požeško-slavonske Županije, iz Zlatne doline koja svakom daljnjom godinom gubi svoj sjaj jer sjaj su ljudi. Nažalost natječaj i aktualna razvojna područja koja obuhvaćaju europski fondovi ne pružaju novu vrijednost, oni su kreirani i pisani daleko izvan Slavonije i slavonskog čovjeka. Nitko nije pitao Slavonke i Slavonce kako oni vide razvoj svoj kraja, što je to što je njima najpotrebnije i u kojem smjeru treba ići razvoj i ulaganje. Energetske obnove zgrada javnih ustanova, milijuni potrošeni na izradu projektnih dokumentacija za obnovu muzeja, obnova dvoraca, trgova, društvenih domova je nešto što ne nudi novu vrijednost jer nema ni domaćeg stanovništva, a kamoli turista. No, nije sve uloženo u zgrade i društvene domove, te tako otišlo u tvrtke bliske HDZ-u, podosta je otišlo u privatne džepove istaknutih HDZ-ovaca i članova njihovih obitelji kroz financiranje novih poljoprivrednih aktivnosti. Da ne ponavljamo klanove obitelji sa područja Požeško-slavonske Županije, odnosno Pleternice i njihove nečasne radnje, činjenica je da zbog velikog broja tih interesnih obitelji još je veći broj onih obitelji koje nisu bliske HDZ-u i nisu mogle dobiti dobro savjetovanje i bespovratna sredstva. Kada idući budete obilazili Pleternicu, poštovani ministri, posjetite i one obitelji koje nisu mogle dobiti bespovratna sredstva i pitajte njih kako žive i koji su njihovi životni planovi. Razvojni sjaj županija, kako vi vidite, nije objektivno stanje i dozvolite da vam se na to ukaže. Prema izvješću Požeško-slavonske županije od početka provedbe Projekta Slavonija, Baranja i Srijem, od listopada 2016. do danas je povučeno preko 1,5 milijardi kuna bespovratnih europskih sredstava, dok je ukupna vrijednost tih projekata 1,9 milijardi kuna. Što to znači za mlade obitelji? Ništa, oni se iseljavaju. Što to znači za HDZ? Dobivanje izbora donacijama, primjerice poduzetnika Galića, glavnog donatora i izvođača svih radova, ali apsolutno svih u požeštini. Obiteljski domovi za djecu su prepuni. Mentalno zdravlje ljudi je narušeno, uslijed svih okolnosti Corona krize, potresa, gubitka radnih mjesta, nezaposlenosti, cijele obitelji se iseljavaju, a vi što radite, obnavljate javne zgrade. Projekt Obrazujmo se zajedno koji se provodi kroz nekoliko školskih godina od 2015. godine, cilj projekta je pružanje potpore uključivanju učenika s teškoćama u školske ustanove na području Županije, kako bi se osigurali uvjeti za poboljšanje njihovih obrazovnih postignuća. Što je sa zaposlenjem nakon obrazovanja učenika sa poteškoćama? Njima nitko ne nudi posao, niti jedno dijete nije dobilo posao, niti jedno dijete nije zaposleno, to za njih znači doživotna isključenost i za njihove roditelje. Usporedite to samo sa povlaštenom kastom iz redova HDZ-a, čini apetiti ne jenjavaju i to je ono što je problem. Da ste se jasno ogradili i ne dozvolili pogodovanje na svim razinama, ne bi bilo puno slučajeva, afera sa i dalje koje se događaju, kao što su Puljašić, Pilon, Lucić i slično. No, kako se premijer voli čuditi nečasnim radnjama svojih članova na području Požeško-slavonske Županije, pozivamo da osim čuđenja ode i korak dalje. Kao građanki, ženi, majki, socijalnoj radnici i saborskoj zastupnici, neshvatljivo je toleriranje i zajedničko prezentiranje projekata ministra nadležnog za poslove socijalne skrbe, Josipa Aladrovića i aktualnog župana Alojza Tomaševića, pravomoćno osuđenog za obiteljsko nasilje. Podržavali ste ga u zadnje dvije godine u Županijskoj Skupštini, kao da se ništa dogodilo nije, osim načelnog stava vašeg protiv nasilja u obitelji. Vaše ponašanje je primjer drugima, to morate biti svjesni, a na tom tragu da se nikom ništa neće dogoditi, bez obzira na kaznena djela ima posljedice i to je ovdje važno za naglasiti, jer samo je pitanje dana kad će izaći slične afere u javnosti i sa razlogom će vas se smatrati odgovornim za podržavanje takvog nasilnog ponašanja. O projektima energetske obnove i gradonačelniku Požege, Darku Puljašiću cijela je javnost upoznata i kakve je posljedice on snosio? Još uvijek je gradonačelnik, smije se javnosti, smije se vama, izdaje nove tiskovine iz ožujka 2021. godine sa naslovnom fotografijom sebe, svoje dvorane, koja je predmet optužnice. Za subvencijsku prijevaru i krivotvorenje dokumentacije. Ponavljam, da ste se jasno ogradili i učinili sve da se spriječe takva ponašanja, gradonačelniku ne bi palo na pamet dičiti se sa predmetima optužnice. Na kraju, sve što treba reći o Projektu Slavonija, Baranja i Srijem, tražimo transparentno trošenje europskih sredstava, jednako i dostupno svima. Ovo o čemu vi govorite su nacionalni projekti koji su objedinjeni zapravo u jednu tabelu i po vama se zove Projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Hvala.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika Centra i Glas-a, poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Kolegice zastupnice i zastupnici, uvaženi predsjedavatelju moram reći da ste me uistinu ugodno večeras iznenadili, noćas, u ove sitne noćne sate, nisam znala da ste takav briljantni pravni, ne zdravstveni um, jer uistinu u dva u noći reći da se odbija prijedlog da se ova rasprava nastavi sutra ujutro uz obrazloženje da time kršimo ravnopravnost zastupnika. Pa eto ne bi bilo fer da je netko od nas mogao u dva u noći nešto mudro zboriti, a netko to pravo nema, stvarno narušava našu međusobnu ravnopravnost. Genijalno. Hvala vam.
Molim.
Dvije, tri teze bitne želim reći na samom kraju. Dakle, ovo večeras nije bila prava saborska rasprava, ovo je bila šuma Striborova, u kojoj kao da su domaći stavili jaje pred snajku, a onda je ona isplazila jezik, tako ste i vi pokazali svoju pravu bit. Kolega, možete li mi objasniti o kakvim vi to partijskim školama govorite i tko je od nas ovdje pohađao partijske škole? Ja recimo za svoju generaciju ne znam uopće da znaju pojasniti što je pojam. Vi kažete imamo stručnu ministricu. Pa i meni koja HDZ-e najviše kritiziram je u interesu da ministrica ima stručna znanja. Pa nije o tome spor, niti smo mi ovdje to problematizirali. Problematizirali smo politička pogodovanja i korupciju, to smo problematizirali, a vama ministrice Vučković stvarno želim postaviti jedno pitanje. Dajte mi recite kada je to bilo razdoblje u Republici Hrvatskoj kada netko iz HDZ-a nije mogao dobiti posao zato što je HDZ-vac? Jedino ako HDZ-e vežete uz naslijeđe onog bivšeg režima, pa su se jedni te isti kadrovi infiltrirali u redove HDZ-a, ako o tome govorite onda u redu. I treća teza koja mi se stvarno popela na vrh živaca, a to je to vaše dociranje da ste osvojili 16% u odnosu na 6 s ove strane. Pa da nešto progovorimo o tome kako se izbori dobivaju, jer činjenica da smo u razdoblju kampanje i možda je to pravi razlog zašto ovdje pričamo bez mogućnosti da naši građani čuju tko govori, što govori i kako govori. A to je činjenica da se izbori kupuju na različite načine. Ne mislim pri tome na kuvertu s novcem. Kupuju se radnim mjestima. Kupuju se prisutnošću u medijima. Kupuju se reklamama. Kupuju se na različite načine. Kupuju se ucjenama, zastrašivanjem, prijetnjama otkaza, prijetnjama gubitka poslovanja. Dodjela financijskih sredstava iz europskih fondova, mi ovdje govorimo čitavo večer to je tema ove Interpelacije kako su, po kojim kriterijima i kako baš se nekako uvijek poklopi da najveće iznose dobije netko visoko pozicioniran iz redova HDZ-a. Ako vi možete svoje domoljublje na takav način prezentirati kroz jednu opustošenu Slavoniju ja vam stvarno na tome nemam što za reći osim činjenice da će unatoč svemu Slavonija, a time i čitava Hrvatska HDZ-e nadživjeti i preživjeti. Hvala.
A sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege [[Upadica Reiner: Molim vas, molim vas malo mira da kolega Hajduković.]] Hvala. Želim zahvaliti svima koji su sudjelovali u raspravi, iznijeli različita stajališta, promatranja. Na žalost bojim se da smo premalo pričali o meritumu. O tome je govorila i kolegica Orešković, ali i mnogi drugi koji su govorili prije mene, a previše smo se odvukli možda u neku drugu temu to je je li projekt Slavonija kao takav postoji, ne postoji to smo već apsolvirali. Ali poanta Interpelacija je bila upravo ovo sumnja na pogodovanje, političko pogodovanje, korupciju u raspodjeli neću reći europskog novca, to ja uvijek kažem pod navodnicima, dakle našeg novca, novca poreznih obveznika. Nitko ne spori ciljeve projekta Slavonija, Baranja i Srijem. Mislim da nema niti jedne Vlade koja deklaratorno barem te iste ciljeve nije podcrtala. I cilj na kraju tog projekta jest Osječko-baranjsku, Virovitičko-podravsku, Brodsko-posavsku, Požeško-slavonsku i Vukovarsko-srijemsku županiju dovesti na razinu onih naših najrazvijenijih Primorsko-goranske, Istarske, Krapinsko-zagorske, Varaždinske i Međimurske. E a sada vas ja opet retorički pomalo pitam, znate li što je zajedničko ovim slavonskim županijama, a što je zajedničko ovim razvijenim županijama koje sam nabrojao? Pa u svim slavonskima je na vlasti HDZ-e, a u svim razvijenima na vlasti nije HDZ-e. Možda nam je i to neki indikator za kako promatrati razvoj Hrvatske i naših regija? Tako da želio bih još na kraju skrenuti pažnju isto na neke podatke kada se već razbacujemo statistikama o stanju recimo u Osječko-baranjskoj županiji u 2015., 2019. godini odnosno procjenama prema izvoru, izvor je Hrvatska gospodarska komora. Dakle, broj stanovnika 2015. je 293 tisuće, 2019. 272 tisuće. Eto to je rezultat projekta Slavonije. Broj odseljenog stanovništva u 2015. je 4 tisuće 458, u 2019. je 5 tisuća 40. Saldo ukupne imigracije je nešto približno isti. 2015. minus 2 tisuće 600, 2015. minus 2 tisuće 257. Prirodni prirast stanovništva 2015. minus tisuću 557, 2019. minus tisuću 622. Broj učenika upisano u 1. razred osnovne škole odnosno početak školske godine 2015. je 22 tisuće 283, 2019. je 20 tisuća 503. Ako su nam trebali mjerljivi podaci za ovaj projekt evo ih na primjeru samo jedne županije. Mogao bih sada čitati za svih pet, ali nema smisla. Evo uzeo sam županiju iz koje ja dolazim ako nam je trebao mjerljiv rezultat. Ali opet ponavljam. Poanta i meritum i nije na kraju rezultat, jer svi vidimo da rezultat izostaje. Ja ga vidim najbolje možda na primjeru da ću prije nekoga iz svoje generacije sresti na ulicama Dublina, ili Berlina ili Frankfurta, nego na ulicama našeg rodnog Osijeka. Dakle rezultat apsolutno izostaje, a jedan od razloga zašto izostaje siguran sam je, zapravo pitanje je da li taj novac koji je namijenjen istoku Hrvatske dolazi u prave ljude? Iz ovoga što vidimo, iz ovoga što možemo provjeriti, iz ovoga svega što je mjerljivo vidimo da očito ne dolazi. I na žalost brine taj konstantan nedostatak vizije od strane vladajućih, a nedostatak vizije se očituje opet u onom plastičnom primjeru i opet ću ga ponoviti jer ponavljanje je majka znanja, obnavljamo zgradu Željezničkog kolodvora u Osijeku, a u isto vrijeme ukidamo željezničke linije putničke. Dakle, gradimo odnosno obnavljamo zgradu kolodvora koja na kraju neće služiti svojoj svrsi, neće biti putnika, neće biti vlakova. Prema tome i ako ovako nastavimo bojim se da se ovoj regiji ne piše dobro. Ponavljamo i opet ne želim reći da je smisao ove Interpelacije da je sve što se u Slavoniji radi, loše. Nije. Postoje neke sumnje, dakle, da li oni koji bi trebali biti korisnici novca zaista to i jesu. Postoje sumnje koja je dodana vrijednost samim time ovoga Projekta, a onda igranje statistikom, možemo se igrati i ovako i onako, ali činjenica je, a i evo kao što nam govore podaci Hrvatske gospodarske komore da ljudi i dalje odlaze, da naše stanovništvo izumire, da je sve manje mladih na istoku Hrvatske. I tu je problem, to je ono što nas brine i to je ono zašto smo uostalom ovo i pisali. I zašto naši ljudi odlaze, neki čak daju otkaze i odlaze, dakle, imaju osiguranu egzistenciju zato što više ne mogu trpiti ovakvo stanje u društvu, ne mogu trpiti ovo nepovjerenje u institucije. Vidimo što se dešava sa našim sudovima, posebno sa sudom u Osijeku, ali isto tako, ne samo institute sudova, ako u sudove imaju malo povjerenja u ostale imaju još manje, a onda kad vide opet tko dobiva novac, na koje načine i kako postoje indicije za političko pogodovanje, onda im se stvarno smuči i žele otići. Ovo nije usmjereno protiv ni jedne političke stranke, ovo je usmjereno protiv sustava koji je osmišljen ovako da jednostavno bude korumpiran. Ja ne mogu reći da su svi iz HDZ-a loši ljudi, nepošteni ljudi itd., ne, griješio bi dušu da to kažem, ima divnih ljudi u redovima HDZ-a, poštenih, sposobni, uopće nemam dvojbe tu, ali znate kako kažu i u svakom žitu ima kukolja, a problem je kad nemate žita nego postane sve više i više kukolja i kad kukolj uguši žito. Ja bi mogao sad govoriti o imenima konkretnih načelnika, gradonačelnika za koje mislim da rade kvalitetni posao, ali ne želim im raditi problem u stranici da ne ispadne da ih je SDP kreirao. No, zaključno i s time završavam u ovaj kasni sat za one uporne koji su izdržali do kraja, ne želim i stalno me dopada ta neka nezahvalna uloga da budem zloguki prorok. Nažalost ispalo je da svaki put kad sam nešto takvo prorokovao, malo bio u ulozi baba Vange i govorio da će se neke loše stvari desiti u pravilu su se desile, nekad malo blaže možda, nekad čak i gore, ali su se uvijek desile. Ovo kolegice i kolege, kada budete glasovali o tome u petak, tj. sutra, imajte na umu da nije bila namjera loša, da imamo zajednički cilj, a to je onaj cilj koji proklamira i Vlada i koji smo za ovom govornicom puno puta čuli, dakle, ovih naših 6 istočnih županija učiniti naprednima kao ovih 5 zapadnih županija naše zemlje. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Imamo i na vaše izlaganje nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Opačak-Bilić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, ono što nije sporno je da su se milijuni slili na istok Hrvatske u različite projekte, ali naravno same statistike ne znače ništa dok nema dodatne vrijednosti i dok ljudi ne osjete pravu korist od tih ulaganja. I to je ono što ja osobno i naglašavam stalno. Nepotrebno je docirati jedni drugima cijelo večer i govoriti da sve sa druge strane Sabornice nije dobro, ali to evo slušamo iako tako ne mora biti, jer evo kad je nešto dobro, ja osobno to ne sporim i recimo Program Zaželi donosi jedan dobar benefit, ali previše puta smo čuli večeras sa druge strane Sabornice da je za puno stvari … [[Tehnička smetnja, govornica se ne čuje.]] pa ako je toliko strašna bila SDP-ova Vlada, ne znam zašto su onda, zašto je onda aktualna Vlada posegnula za projektima pokrenutima upravo u vrijeme SDP-ove Vlade, možda da bi se pokazali tobožnji bolji uspjeh ovog samog projekta koji je započeo nakon okončanja SDP-ovog mandata.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo kolegice, pa evo baš u ovom završnom govoru sam pokušao biti malo konstruktivniji i reći da nije, dakle da ne gledamo sve crno, bijelo niti smo to ikad radili i nismo se nikad ustručavali, niti bojali podržati nešto sa, što dolazi sa ove strane Sabornice, ako ocijenimo da je dobro i u interesu naših građana. Zašto se poseže za projektima iz 2014., 2015. jedan razlog je zato što je to u istom financijskom okviru, a drugi je posvemašnja bezidejnost, dakle, nema nikakve vizije kako želimo razvijati naš istok Hrvatske. Evo vam primjer samo, već je spominjano navodnjavanje ovdje, da lateralni kanal u Kneževim Vinogradima je, nećete vjerovati, projekt SDP-ove Vlade, uspješni projekt, dok imamo projekte, recimo Veliškovci-Gat koji je, u koji je uloženo jako puno novac a i koji sad jedva da radi i to ne bi ni radio da ne opskrbljuje pitkom vodom grad Belišće.
I sljedeća replika poštovanog zastupnika Šašlina.
Poštovani kolega. Kad ste govorili o najrazvijenijim županijama u Republici Hrvatskoj i što je njima zajedničko, zaboravili ste napomenuti samo to, činjenicu da ni jedna od tih županija nije bila, srećom, nije bila izložena direktno agresiji tijekom Domovinskog rata. Svaka čast dragovoljcima, ljudima iz tih područja koji su bili sudionici Domovinskog rata, skidam kapu. Napomenut ću vam jednu činjenicu, 93. godine kad je osnovana županija Osječko-baranjska i ostale županije, na Skupštini Županije, jedan naš kolega vijećnik je donio kutiju CSO, to je cjelodnevni suhi obrok, bio za vrijeme Domovinskog rata smo imali, u njemu je bilo negdje 12, 13 artikala, od kruha, mesnog nareska, ne znam, onih tamo, žvaka, šta je sve bilo. Niti jedan od tih proizvoda i artikala nije se tada proizvodio u Slavoniji, odnosno na području Slavonije, to je činjenica. I to i da danas teško postići.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Slažem se kolega. Sa dijelom onoga što ste rekli, naime, ako se ne varam županije su 94. osnovane, barem Osječko-baranjska, dobro, to sad nije ni bitno, 93. ok, manje bitno, ono što je bitno tu, jest da već je tad krenula privatizacija znate, pa onda mnoge tvrtke koje su i mogle biti u tom paketu više nisu postojale. Mogu vam sad nabrajati mnoge, a mnoge još evo i danas postoje, životare, tj. ne mnoge na žalost, vrlo rijetke. Na žalost u svemu su tu prava. '95. Je završio Domovinski rat vojno-redarstvenom akcijom Oluja, '98. mirnom reintegracijom je vraćeno sve u pravni poredak RH. Nakon toga imali smo 20 godina da se pobrinemo za tu Slavoniju, Baranju ali i sve ostale krajeve koji su stradali u Domovinskom ratu, a na žalost vidimo da smo baš sustavno zanemarivali upravo te krajeve. I ne samo Slavoniju i Baranju nego i Baniju, Kordun, Dalmatinsku zagoru itd.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, a mi ćemo nastaviti sa radom danas u 9,30 i prva točka bit će Godišnje izvješće o provedbi strategije o odnosima RH sa Hrvatima izvan RH za 2019. godinu. Želim vam ugodnih par sati sna. SJEDNICA PREKINUTA U 3,10 SATI.