Dobro jutro kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom na sjednici. Danas ćemo raditi bez stanke jer imamo dosta prijavljenih pa da ne bismo radili duboko u noć radit ćemo bez pauze, a raspravit ćemo - Prijedlog Strategije razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske a prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja strategije primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za turizam, Odbor za poljoprivredu i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Želi li? Da. Ministar turizma, Darko Lorencin. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene zastupnice i kolege gospodo zastupnici. Evo pred nama danas imamo jedan strateški dokument, Strategiju razvoja turizma do 2020. godine kojim se u biti definira turistička budućnost naše zemlje, budućnost jednog sektora koji je u odnosu na sve ostale gospodarske sektore daleko najkonkurentniji i najživlji i u biti ovim dokumentom želimo pretkazati jedan putokaz koji će ukazati na njegov snažniji razvoj i koji će izvršiti uključenje svih krajeva naše zemlje u tu djelatnost. Isto tako, ovaj dokument je osnova za povlačenje sredstava iz fondova EU i isto tako predstavlja jedan ponovno putokaz ne samo onima koji izravno sudjeluju u kreiranju turističke ponude već budući da turizam kao jedan horizontalan sektor uključuje čitav niz i drugih sektora, uključuje i organizaciju čitavog teritorija dijela zemlje po ovom našem slučaju pa i čitavog teritorija Republike Hrvatske. Dakle, predstavlja i jedan putokaz u biti za sve građane Republike Hrvatske budući da smo svi na neki način vezani uz turizam. Cilj ovog dokumenta je ohrabriti investitore u njihovim idejama i planovima vezanim za turizam, a plan je da se do 2020. godine u turizam uloži oko 7 milijardi eura, da mu se ukupni primici povećaju za oko 6 milijardi eura, te da se otvori 30000 novih radnih mjesta. Pored toga jasno se iskazuje želja za razvojem ovog sektora uz istovremeno očuvanje onog najvrednijeg što imamo a to je prostor. Turizam Republici Hrvatskoj treba i zbog investicija i snažnijeg gospodarskog rasta, zbog zapošljavanja, kreiranja novih radnih mjesta, ali isto tako i zbog ukupnog doprinosa široj društvenoj zajednici. Na ovaj način želimo pozicionirati turizam u nadolazećem pristupanju u EU gdje želimo Republiku Hrvatsku pozicionirati kao zemlju jakog turističkog identiteta biti gostoljubiv i iskren domaćin sa fokusom na kvalitetu, ponuditi atraktivne proizvode i doživljaje zasnovane na autentičnosti i emocijama i ustrajati na održivom razvoju fokusirajući se na inovacije. Pritom želimo stvoriti jedan identitet zemlje, jedan identitet turizma i na tim posebnostima uspjeti plasirati i uspjeti razviti hrvatski turistički proizvod koji treba biti prepoznatljiv. Što čini turizam Republike Hrvatske? Turizam Republike Hrvatske trenutno čini 852 ležaja od kojih je 13 postao u hotelskom smještaju, 25% je u kampovima, 13% u različitim oblicima kolektivnog smještaja i 49% nalazi se u kućanstvima što istovremeno predstavlja jednu činjenicu da imamo ogromno područje i ogromne prostore za djelovanje sa ciljem unapređenje i poboljšanje kvalitete turizma. Svega 40% smještajnih kapaciteta nalazi se u, označeno je oznakama kvalitete sa 4 i 5 zvjezdica, a dominantan turistički proizvod je more i sunce. Taj dominantan proizvod će kao takav i ostati, ali taj proizvod trebamo objediniti na način da možemo ga nadomjestiti, oplemeniti i napraviti uvijek razlogom više za dolazak u našu zemlju. Potražnja je na razini iznad 60 milijuna noćenja, gotovo 12 milijuna dolazaka, a ono što sam ranije rekao svako treće noćenje realizira se u privatnom smještaju. Konkretno, s druge strane ako gledamo turizam kao sektor on upošljava 95500 osoba, dakle ukupno 7% svih zaposlenih u Republici Hrvatskoj čini 7,3 milijarde eura turističke potrošnje od kojih je 6,3 strana, a 1 milijarda domaćih. Osnovna, jedno od osnovnih obilježja našeg turističkog proizvoda je njegova sezonalnost pa se tako 87% svih noćenja napravi u razdoblju lipanj-rujan. Stoga i proizlazi i ako sagledamo na jednom mjestu sve one prostore, sve one mogućnosti koje nam se otvaraju onda svakako trebamo biti fokusirani na ove činjenice koje nam kažu da je ako gledamo konkurentski status našeg turizma postoji nedovoljna diferenciranost proizvoda i usluga, nedostatak inovativnih i kvalitetnih sadržaja za naše turiste. Rast je temeljen na ekspanziji privatnog smještaja što nije a priori loše, ali temeljiti razvoj na ekspanzivnom rastu, vrlo često dovodi do toga da ne možemo govoriti o jednom programiranom, praćenom i kontinuiranom rastu. Isto tako postoji nedovoljna investicijska aktivnost i premalo novih hotelskih kapaciteta, postoji klasičan nacionalni turistički marketing i naslijeđena orijentacija ka sezonskom poslovanju. To znači da većina turističkih djelatnika i onih koji su uključeni u turističku ponudu jednostavno funkcionira na četiri spomenuta mjeseca. No i s ovakvim konkurentskim nedostacima hrvatski turizam je u krizno doba ostvarivao rezultate bolje od mediteranske konkurencije i to je ono što nam daje posebnu motivaciju i to je ono što je dobro znajući i imajući u vidu sve ove nedostatke koje imamo. Na nama je sada da putem jednog ovakvog strateškog dokumenta sebi zacrtamo planove, planove aktivnosti kako bismo išli ka određenom cilju koji je definiran vizijom razvoja hrvatskog turizma. A ona glasi: Hrvatska je do 2020. globalno prepoznatljiva turistička destinacija, konkurentna i atraktivna za investicije koja stvara radna mjesta i na održiv način upravlja razvojem na svom cjelokupnom prostoru. Njeguje kulturu kvalitete, a svojim gostima tijekom cijele godine pruža gostoljubivost, sigurnost i jedinstvenu raznovrsnost autentičnih sadržaja i doživljaja. Dakle, jedan od glavnih razvoja ciljeva razvoja je pozicionirati RH do 2020. među prvih 20 vodećih turističkih najkonkurentnijih zemalja svijeta. Postići taj cilj znači rukovoditi i upravljati, razvijati i realizirati 4 strateška cilja koja definira ova strategija. Prvo i osnovno ostvariti 7 milijardi eura investicija. Drugo, poboljšati strukturu i kvalitetu smještaja što znači izgradnja novih 20 tisuća soba u hotelima i rast njihovog udjela sa 13,1 na 18,1%, izgradnja novih sadržaja u kampovima i povećanje kvalitete obiteljskog smještaja. Treće, otvoriti oko 30 tisuća novih radnih mjesta i to 20 tisuća izravno u turizmu, a 10 tisuća u pratećim djelatnostima. I konačno, povećati turističku potrošnju ostvarivanjem 14,3 milijardi ukupne godišnje turističke potrošnje. Ovaj dokument, dakle strategija je precizna i kada je riječ o definiranju ključnih područja na kojima je potrebno djelovati. Njih smo nazvali operativnim strategijama i na njima bi trebao biti naglasak turističke politike naše zemlje do 2020. godine. Definirano je 5 osnovnih područja, to je marketing, to je razvoj turističke ponude koja predstavlja najveći dio investicije, razvoj ljudskih potencijala kao četvrto i peto područje upravljanje procesima što podrazumijeva i realizaciju ove strategije. Konkretno, kad govorimo o marketingu ono što slijedi pred nama i oko čega smo već i poduzeli u operativnom smislu i predradnje jest novi organizacijski ustroj Glavnog ureda Hrvatske turističke zajednice i reorganizacija sustava turističkim zajednicama koji treba ići u pravcu destinacijskih menadžment organizacija. Zatim, profesionalna procedura turističkog brendinga. Budući da smo RH raspodijelili u 8 destinacija od kojih se 5 nalazi na moru i 3 u unutrašnjosti i čitav sustav i marketinga i ulaganja u tu aktivnost u biti ovisit će i biti će usmjeren na način da vodi računa o tim destinacijama. Zatim, slijedi profesionalizacija odnosa s javnošću u turizmu, prelazak na online komunikaciju prema tržištima i permanentna edukacija kadrova na svim razinama. Kad govorimo ovdje o edukaciji kadrova onda tu mislimo samo na marketing. Kad govorimo o razvoju turističke ponude definirano je 10 ključnih turističkih proizvoda koji će oplemeniti naš glavni turistički proizvod i koji će bitno utjecati na ublažavanje sezonalnosti, odnosno na povećanje turističke potrošnje, ali i na odvijanje turističke potrošnje i u pred i post-sezonskom razdoblju. Polazim od našeg glavnog proizvoda, to je sunce i more, gdje je predviđeno repozicioniranje kroz jačanje svih karika lanaca vrijednosti i produljenje sezone. Druga točka je nautički turizam gdje se predviđa 15 tisuća novih vezova od kojih je 10 tisuća u moru, a 5 tisuća na suhom. Zdravstveni turizam predstavlja jednu ogromnu nišu, jednu tržišnu specijalizaciju gdje isto tako treba provesti umrežavanje s ciljem podizanja i kvalitete smještaja. Kulturni turizam i daljnja turistifikacija kulturnih sadržaja, interpretacijski centri, manifestacije jedan su od glavnih proizvoda uz pomoć kojih imamo upravo namjeru djelovati u predsezonskim i postsezonskim razdobljima. Poslovni turizam predviđa pokretanje i zasnivanje infrastrukture sa ciljem pokretanja značajnijih kongresnih centara gdje predviđamo dva ključna velika kongresna centra, i gdje se predviđa isto tako harmonizacija zračnih linija i generalno upravljanje ovim djelom. 6. je golf turizam što podrazumijeva infrastrukturu igrališta uz jačanje i formiranje golf resorta u ključnim turističkim centrima. Zatim cikloturizam nezaobilazna eno i gastro turizam, zatim ruralni i planinski turizam i 10. pustolovni i sportski turizam. Imamo još tri područja koja bitno definiraju naš proizvod i koja bitno utječu na njegov daljnji razvoj, to je svakako skup aktivnosti koji se odnosi na privatizacije i aktiviranje državne imovine, u provom redu privatiziranje poduzeća gdje RH ima udjela više od 51%, ali isto tako i aktiviranje neaktivne vojne imovine, zatim i industrijske imovine, imamo nekoliko slučajeva gdje uz duž Jadranske obale imamo i tzv. brandfield lokacije bivših industrijskih pogona. Sljedeće je kao bitno područje unaprjeđenje smještajne ponude gdje se predviđaju novi kapaciteti većinom u hotelima i resorima sa 4, 5 zvjezdica, zatim malim hotelima, povećanje kvalitete obiteljskog smještaja gdje nije predviđen daljnji rast već upravo imamo ogromno područje gdje trebamo raditi na poboljšanju kvalitete različitim instrumentima i vidovima u segmentu privatnog obiteljskog smještaja i zatim podizanje kvalitete kampova. Pod unaprjeđenjem ostale turističke ponude podrazumijeva se investicije, investiranje, kreiranje tematskih parkova, plaža, raznih staza, šetnica, centara za posjetitelje, zabave, shopping centre gdje bi se sa tim proizvodima ključno utjecalo i podizalo atraktivnost naših destinacija. Treće područje jesu investicije, s obzirom da su nove investicije preduvjet za jačanje turističke konkurentnosti, strategija jasno definira investicijsku strategiju kojom se do 2020. godine predviđaju ukupna ulaganja od 7 milijardi eura i to izgradnja novih hotela i resora, oko 20 000 novih hotelskih soba, investicije vrijedne 2,2 milijarde eura, obnova i rekonstrukcija postojećih hotelskih kapaciteta u vrijednosti od 825 milijuna eura ili dodatnih 15 000 soba. Ulaganje u male obiteljske hotele i pansione gdje se planira izgraditi od oko 200 novih malih obiteljskih hotela i uz podizanje kvalitete postojećih malih hotela, razina investicija 300 milijuna eura, ulaganje u ploveće male hotele gdje se planira na taj način formirati oko 100 novih plovećih malih hotela i podizati kvalitetu postojećih razina investicija 110 milijuna eura. I zatim ulaganje u kampove 400 milijuna eura, smještajne kapacitete u kućanstvima 700 milijuna eura kao što vidite, luke nautičkog turizma pola milijarde eura i kongresne centre 50 milijuna eura, tematske parkove 300 milijuna eura, a na onu ukupnu ponudu s ciljem podizanja kao što smo ih ranije nazvali atraktivnosti, predviđa se razina ulaganja od 1,5 milijarde eura. U dijelu investicijskog okruženja predviđa se isto tako pored privatizacije državnih poduzeća i rješavanje pitanje turističkog zemljišta koje uz bolje definiranje treba omogućiti investitorima da puno lakše i puno jasnije provode svoju investicijsku politiku a približavanje isto tako nam je u planu uvjeta poslovanja u nama konkurentskim destinacijama. Jedna od ključnih pokazatelja u posljednje vrijeme i na čemu ćemo dodatno poraditi, da njegova uloga bude što jača to je uloga Hrvatske banke za obnovu i razvitak koja je sada praktički jedna od rijetkih financijskih institucija, jasno iz javnog koja proizlazi iz javnog sektora, ali koja pruža kvalitetnu podršku investicijama u turističkom sektoru. Sljedeće što je bitno je korištenje fondova EU koji su predviđeni za sljedeća područja čije programiranje sada u tijeku i Ministarstvo turizma pomno prati kroz svih 7. tematskih radnih skupina interese turizma kao sektora, radimo na tome i kako sad stvari stoje te aktivnosti će biti fokusirane na javnoj turističkoj infrastrukturi, na privatne poduzetničke pothvate, dakle na sektor malog i srednjeg poduzetništva. Vrlo značajno projekti obrazovanja u turizmu, zatim promocija i zaštita okoliša. Četvrto područje razvoj razvoje ljudskih potencijala, na ljudskim potencijalima sve počima i završava, a cilj je tržišno orijentiran sustav obrazovanja u turizmu. S obzirom da su tržišno konkurentni ljudski potencijali preduvjet kvalitete i rasta konkurentnosti hrvatskog turizma potrebno je u prvom redu uspostaviti jake regionalne centre obrazovanja za turizam unutar postojeće mreže srednjih strukovnih škola koje su temeljne i bazične za daljnji razvoj kadrova. Zatim uskladiti kurikulume sukladno potrebama gospodarstva, tu ponovno dolazi do presudne, presudnog zbližavanja između privatnog sektora i sustava obrazovanja, zatim uspostaviti trening centre i tehnički opremiti strukovne škole i ona nadgradnja obrazovnog sustava sastoji se u uspostavi specijalizirane visoke poslovne škole i uspostava cijeloživotnog sustava obrazovanja. Peto ključno područje, upravljanje procesima gdje je Ministarstvo turizma definirano kao glavnim nositeljem aktivnosti, obzirom na kompleksnost, horizontalnost ovog sektora predviđamo konstituiranje međuministarskog stručnog vijeća za turizam čiji će glavni zadatak biti rasprava i donošenje godišnjih akcijskih planova provedbe ove strategije i u biti isto tako profesionalizacija sustava turističkih zajednica zbog povećanja njihove učinkovitosti po destinacijama. Smatramo da je sustav turističkih zajednica polučio bitno na kvaliteti turizma u ovom proteklom razdoblju. Prošlo je gotovo dvadesetak godina od uspostave tog sustava koji je do sada doživio samo manje preinake obzirom na nove izazove koji su pred nama uz pomoć čitavog sustava, dakle postojećih aktera u sustavu turističkih zajednica cilj nam je i želja taj sustav od terena pa prema gore usustaviti kako bi bio što funkcionalniji i što racionalniji spremiti ga na nove izazove koji su pred nama. Što konkretno očekujemo od učinaka? U turizmu do 2020.godine to je da sukladno ovoj strategiji ćemo moći očekivati ekonomske učinke novo izgrađenih, smještenih objekata i ostalih investicija vezanih uz povećanje kvalitete turističke ponude. Vrlo često velika tržišta i naša glavna tržišta imaju plafone pogotovo u onom dijelu koji se tiče sezonske špice što se tiče sezonske špice, 2 mjeseca mjesec srpanj i kolovoz o tu isto tako bitne učinke i bitna povećanja možemo očekivati ukoliko ne dođemo do značajnijih kapaciteta. Hrvatski turizam bi u 2020.godini trebao obilježiti razinu od sedam milijardi eura investicija. Broj kreveta trebao bi biti na razini od 55 tisuća što predstavlja ukupno povećanje od 7%. Postotak iskorištenosti trebao bi biti na razini od 24,7%, 31 tisuća novo zaposlenih, 86 milijuna turističkih noćenja što predstavlja povećanje od 43% u odnosu na danas i oko 14 milijardi eura turističke potrošnje. Strategija definira i konkretan i precizan akcijski plan sastavljen od 26 prioritetnih mjera koje se između ostalog odnose na jasno definiranje izmjena i dopuna zakonske regulative, zatim akcijske planove razvoja pojedinih turističkih proizvoda što nam je izuzetno bitno i sa nekima od njih ćemo, već radimo pripreme za njihovo pokretanje. Zatim nacionalne programe razvoja određenih segmenata smještenih kapaciteta, izradu novog strateškog marketing plana hrvatskog turizma i preustroj sustava turističkih zajednica. Novi strateški plan, novi marketing, strateški plan hrvatskog turizma pokrenut je unatrag dva tjedna. Cilj nam je da taj dokumenat dovršimo do sredine jeseni ove godine i cilj nam je isto tako da u novu sezonu reklamiranja krećemo sa novim sustavom oglašavanja. Još samo par riječi o procesu izrade strategije. Strategiju je izradio institut za turizam iz Zagreba, u njezinu su pripremu bili uključeni i predstavnici hrvatskog javnog i privatnog turističkog sektora te šira javnost. Za potrebe izrade dokumenta institut je proveo niz istraživanja o imidžu i percepciji Hrvatske kao turističke destinacije, stavovima javnog sektora i lokalne populacije a u kojima je sudjelovalo oko 5 tisuća ispitanika. Provedeno je i osam fokusiranih grupa s predstavnicima strukovnih udruga i ostalih dionika u turizmu, zatim sedam radionica i 33 dubinska intervjua između ostalog o pozicioniranju turističkih regija i razvoju turističkih proizvoda. Provedeno je isto tako i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću krajem 2011.godine na web stranicama ministarstva objavljeno je prvih pet izvještaja strategije a nadalje je sukcesivno do listopada 2012. na web stranicama bilo objavljivano i preostalih osam izvještaja. U skladu s kronologijom njihove izrade a kako bi javnost bila kontinuirano upoznata s procesom izrade dokumenata. Održano je i 15 prezentacija strategije ili nekih njezinih dijelova u okviru raznih javnih događanja, od 19. listopada 2012.godine javnosti su dostupni bili svi materijali na web stranicama ministarstva a istog je dana održana i javna prezentacija cjelokupnog materijala na danima turizma u Dubrovniku. Nakon toga bilo je još dostatno 30 dana za dostavljanje primjedbi budući da je čitav dokument bio izložen na web stranicama. Evo toliko uvodno. Zahvaljujem na pozornosti i tu smo za daljnju raspravu.
Zahvaljujem ministre. Sad ćemo čuti najprije replike. Prvo poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre primijetio sam vašu tvrdnju da je cilj ove strategije uključiti sve krajeve naše zemlje u turizam. To je apsolutno za pozdraviti i pozdravljamo. No naravno taj cilj će biti dosta teško postići s obzirom ako računamo da bez grada Zagreba da su u turističkom prometu dakle bez grada Zagreba sudjelovali ostali dijelovi lijepe naše sa nekih 5,2% i 2,2% možda u nekom dijelu noćenja ajmo reći na taj način. Iako potencijali postoje u mnogim sredinama i za vjerski, kulturni i druge vrste turizma. Dakle a za koju godinu će biti možda i ona vrsta turizma gdje će ljudi dolaziti, gledati gdje su ljudi nekada uzgajali krave kako je krenulo u ovoj situaciji. Ali želim upozoriti dakle, taj cilj će biti teško dostići ali želim upozoriti na drugi momenat sa kojima se male sredine koje su siromašne, koje imaju potencijale susreću. A to je prilikom osnivanja turističkih ureda gdje se nameću standardi dosta visoki što oni nisu u stanju dostići. U tome dijelu želim upozoriti dakle tu su potrebne i sredstva za ured značajna i naravno i kvalificirani ljudi koji trenutno nisu u mogućnosti, koji mogu biti educirani pa u tom dijelu želim skrenuti pozornosti gospodine ministre da se svakako na neki način uvažavaju i specifične karakteristike ovih destinacija sa potencijalima i da se olabavi možda na neki način, možda ta riječ nije adekvatna, da se olabavi u ovom dijelu da se ti turistički uredi mogu osnivati jer uistinu postoji i volja i potencijali i u tom smislu mislim da bi se rezultat mogao postići daleko bolji. Hvala lijepo.
Na repliku ogovara ministar Lorencin. Izvolite.
Evo što se tiče konkretno sustava turističkih zajednica. U biti jasno je da u onim dijelovima sukladno sadašnjem načinu financiranja postoji određena problematika da izvori prihoda turističkim zajednicama nisu dostatni. To je jedna od bitnih stvari kojima ćemo se rukovoditi u redizajniranju ovog sustava i po važećim sada normativima koji vrijede turističke zajednice na tim područjima ima mogućnost udruživanja i tako na taj način eliminiranja ovih nedostatnih resursa jer ruku na srce znamo da se ti izvori prihoda uglavnom ostvaruju od turističko prometa dakle boravišne pristojbe najviše. Ono što isto tako nam daje mogućnost i ova nova strategija predviđa jedan sasvim drugačiji način sagledavanja razvoja turizma dakle uz pomoć destinacija gdje će pogotovo unutrašnjost biti posebno prepoznata i svaka destinacija unutar unutrašnjosti biti će prepoznata i bit će kreirane mjere koje će u skladu sa time i proizvesti određene učinke i biti će puno lakše potencijale kanalizirati, organizirati, a samim time i razvijati. To je ono općenito što vam sada mogu reći, ali sigurno akcijski planovi koji budu fokusirani na razvoj turizma u unutrašnjosti oni će biti puno jače zastupljeniji Isto tako vezano za krave, bio sam svjedok gdje je nastao smještaj u prostorima za krave koji je bio jako mali, a krave su bile iseljene i povećan im je broj negdje stotinjak metara dalje od današnjeg agroturizma tako da turizam u ovom dijelu svakako mora biti jedan podstrek razvoju djelatnost i pomoć dodatna djelatnost u poljoprivredi.
Hvala. Iduću repliku iznosi poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre, htio sam vas pitati zaista sam pažljivo slušao vaše izlaganje, jel vi zaista vjerujete u ovih 14,3 milijarde ukupnih prihoda od turizma 2020.godine? na čemu bazirate taj optimizam? Da ne govorim o 2025.i onim drugim brojkama. A drugo čitanje bi bilo zašto ste namijenili privatnom smještaju kroz ovaj dokument ovakvu viziju koja kaže, željeni pomak u tom segmentu je usporavanje širenja obiteljskog smještaja. To je 50% hrvatskog turizma danas, preko 400 tisuća ležaja raznih kategorija koji su od vlaste na ovaj način prepušteni opet sami sebi. O njima se u ovom dokumentu najmanje govori, a kažem nose 50% hrvatskog turizma. I postavlja se pitanje, kakav bi taj naš turizam zaista i bio da mi tog segmenta nemamo? Kad bi se sveli samo na destinacije, hotele i kampove koji ovdje dobivaju prioritet zašto taj smještaj nema veću važnost, dapače čak mu se i projicira i ukupno smanjenje u ukupnom fondu registriranog smještaja? Evo samo to.
Odgovor na repliku ministar Darko Lorencin.
Što se tiče privatnog smještaja on je opisan atributom ekspanzija. Ekspanzija se dogodila i vrlo jasna je zašto se ta ekspanzija dogodila. Ono što mi ne želimo da se dogodi da i dalje potičemo tu ekspanziju i povećanje jedinica u privatnom smještaju, a da paralelno i to je ono što se događa na terenu popunjenost tog privatnog smještaja se približava brojci od 20 punjenih dana u godišnje. To nije odgovorno i smatramo da je puno odgovornije kada gledamo obiteljski smještaj, onda potičemo jedan segment koji se zove mali obiteljski hoteli i pansioni. Dakle, tu je jedan veliki dio za rast i razvoj postoji samo na malo drugačijim osnovama. U ovom privatnom smještaju predviđen je čitav niz mjera i jedan akcijski plan biti će posvećen u potpunosti tom dijelu smještaja gdje će biti fokusiran isključivo na podizanje kvalitete, dakle na dodatno investiranje u opremu, na dodatnu atraktivnost, podizanje razine usluge, povezivanje međusobno objekata privatnog smještaja u difuzne hotele itd. To su instrumenti gdje moramo jednostavno voditi računa o perspektivi tog proizvoda u budućnosti i to je isključivo iz tog razloga dakle s druge strane nije to limitiran, ne zabranjujemo ga i tomu slično već vodimo računa o onim trendovima koji nastupaju koji već i jesu prisutni ovdje jer lošije popunjen privatni smještaj već trpi i ne možemo građanima RH ukazivati da idu u jedan segment koji u budućnosti skorijoj neće imati perspektivu.
Treća i posljednja replika poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, nemam nikakvu namjeru i želju kritizirati, dapače, mislim da je nužno da se ovakvi dokumenti nađu ali imam osjećaj da je nekako opet premalo zastupljen taj kontinentalni turizam i da mi te potencijale koji stalno se priča da postoje ni u ovom prijedlogu strategije nismo dovoljno akceptirali, nismo dovoljno pažnje na njih usmjerili. Vi ste spominjali ovdje i manifestacije u ovom kontinentalnom dijelu Hrvatske, pa baš sam se iz tog razloga sam se javio za repliku jer ako će se nastaviti trend koji je bio u prošloj godini, a on je bio jako loš na kontinentalnom dijelu Hrvatske, pogotovo za određene manifestacije koje imaju turistički karakter i jedini su praktički turistički sadržaji u mnogim jedinicama lokalne samouprave koji se događaju i odvijaju. Oni su svi prošli ili barem velika većina ono što ja znam, vrlo kratkih rukava i dolazilo je u pitanje uopće održavanje manifestacije koje se održavaju i po 40, 50 godina. Tako da mislim da bi bilo dobro u strategiji posebno naglasiti taj kontinentalni turizam koji stvarno ima potencijala, Hrvatska je prekrasna zemlja, a da ne kažem da bi bilo nužno detaljno napravit analizu nakon ovih 20-tak godina ovog ustroja u Republici Hrvatskoj funkcioniranja županijskih turističkih zajednica da vidimo koji su učinci, što su one napravile, što se postiglo, koliko se potrošilo. Mislim da bi tu bilo dobro malo zagrebat da bi došli do raznoraznih spoznaja. To su čisto sugestije, nisu nikakve ni kritike, ništa drugo, ali od tuda bi trebalo krenuti i svakako bi trebalo posebno naglasiti u strategiji turizam u kontinentalnim dijelovima Hrvatske. Mislim da on to zaslužuje i da tu je potencijal i sami ste rekli sunce i more su na Jadranu.
Odgovor na repliku, ministar turizma Darko Lorencin.
Bez daljnjega, počeo sam u ovom kratkom vremenu, napravio sam jedan čitav niz posjeta čisto iz praktičnih razloga zbog priprema sezone turističke glavne boravio sam više na moru, ali isto tako sada krećem i u unutrašnjost gdje kažem da turizam u kontinentalnom dijelu je barem dva do tri puta teže razvijati nego na obali i vjerujte da o tome vodimo računa. Vjerujte isto tako da će i kroz kreiranje destinacija i kroz ustroj novog sustava turističkih zajednica efekti i analize koje budu rađene biti će rađene na način da će kretati od samog terena i organizacije tog teritorija i sagledavanja svih aspekata koji mogu pridonijet turizmu. Sukladno tome, biti će razvijeni i financijski instrumenti, biti će isto tako i sagledani svi učinci o kojima isto sada tako vodimo računa. Teško mi je govoriti sada o manifestacijama i o svemu, ali definitivno kultura gdje je Ministarstvo kulture već i za ovu sezonu poduzelo nekoliko konkretnih mjera i koji su vezani na turističku sezonu, ali sigurno da je kulturni turizam i manifestacije jedan od instrumenata proširenja čitave sezone, a ne samo turizma u unutrašnjim dijelovima. Ono što će biti glavno naličje destinacija u kontinentalnom dijelu Republike Hrvatske što smatram da i nije potrebno dodatno objašnjavati ovdje u ovom strateškom dokumentu, sasvim dovoljno već mislim da bolje da se fokusiramo na onu operativnu razinu i da to odradimo kako treba.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Odbor za turizam i poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre Lorencin sa pomoćnicima, kolegice i kolege. Odbor za turizam Hrvatskoga sabora raspravio je Prijedlog strategije razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine na svojoj sjednici od 14. veljače 2013. godine i dostavio sam vrlo iscrpno izvješće. Obzirom da je predlagatelj odnosno ministar Lorencin u ime predlagatelja uglavnom iznio sve naglaske koje je predlagatelj iznio na samoj sjednici odbora, utoliko ću ovo izvješće skratiti. Prije svega želim reći da su članovi Odbora za turizam zahvalili Ministarstvu turizma i Vladi Republike Hrvatske na prihvaćanju inicijative upravo našega odbora sukladno kojoj će ovaj strateški dokument razvoja turizma biti prvi takve vrste do sada u ovih 23 godine koji će biti raspravljen i usvojen u Hrvatskom saboru. Naime, radi se o suštinskoj promjeni u pristupu jer ova strategija donosi najkvalitetniju analizu stanja u hrvatskome turizmu do sada i nastala je u procesu koji je potpuno bio otvoren javnosti. Zajednička je želja kako Odbora za turizam, tako i samog Ministarstva da se dokumentu ovoga značaja posveti najviša moguća pozornost, ne samo političke i stručne javnosti, nego i najvišeg zakonodavnog tijela. Ono će svojom raspravom o ovoj strategiji dati najvišu razinu legitimiteta i osnažiti je u nastojanju da se potrebama razvoja hrvatskog turizma osigura strateški status u razvojnim planovima Republike Hrvatske. Nakon uvodno izlaganja predlagatelja odbor je proveo raspravu u kojoj su svi sudionici sjednice pohvalili kvalitetu dokumenta i istaknuli kako je riječ o krovnom razvojnom turističkom dokumentu koji je nužan preduvjet za sustavan, ali brži i kvalitetniji razvoj turizma. U svakom pogledu pohvaljena je i stručnost Instituta za turizam koji je izradio spomenutu strategiju. Raspravom i donošenjem strategije u Saboru turizam postaje strateška nacionalna industrija. Pojedini članovi odbora konstatirali su da je možda prije objavljivanja strategije matično ministarstvo moglo izraditi … analizu prethodnih dviju strategija kako bi javnosti predočilo što je uopće iz njih bilo dosad realizirano. Upućeno je i pitanje o usklađenosti mjera navedenih u strategiji s mjerama strategija drugih ministarstava s kojima je turizam neposredno povezan. Također bilo je riječi i o potrebi održivog gospodarskog korištenja kulturne baštine. U tom smislu rečeno je da zaštitom prostora i kulturnih dobara treba upravljati konstantno, ali izbjegavajući da se prostor čuva pod svaku cijenu na način da se u njemu ništa ne događa čime on zapravo gubi svoju vrijednost, a kulturna dobra propadaju. Često se događa da se na potrebu zaštite obrati pozornost tek kad se pojavi zainteresirani investitor što je loše. Svaki investitor bi unaprijed trebao znati da ukoliko želi investirati na području na kojemu postoji određeni arheološki lokalitet ili kulturno dobro koliko će to istraživanje okvirno trajati i koliko će ga to koštati što danas nije slučaj, pa investitori ulaze u potpuno nepoznato područje bez jasnih predodžbi što su im obveze. Radi usklađivanja sa realnim mogućnostima pojedinih turističkih regija zamoljeno je da se još jednom razmotri podjela turističkih proizvoda na primarne, sekundarne i tercijarne obzirom da je u pojedinim dijelovima strategije naglasak stavljen na određeni segment koji nije usklađen sa pratećom infrastrukturom lokalne turističke zajednice i turističkog gospodarstva. Napomenuto je također da obzirom na potencijal ruralnog turizma koji se događa na oko 92% prostora, odnosno teritorija Hrvatske i ima svojih 20-tak posebnih oblika možda nije trebao biti zajedno obrađen i stavljen u istu kategoriju sa planinskim turizmom. Ruralni turizam ima sve predispozicije da postane jedan od mehanizama produžetka turističke sezone. Planinski turizam se određenim dijelom naslanja i na avanturistički turizam gdje još uvijek nije riješeno pitanje osiguranja od eventualnih nezgoda, te se akcije spašavanja financiraju isključivo sredstvima državnoga proračuna. Odbor smatra da iako u strategiji nije posebno razrađen potencijal dječjeg turizma za osobe treće životne dobi te tržišne segmente nikako ne smijemo podcijeniti i zanemariti. Istaknuta je i važnost što skorijeg donošenja donošenja novog Zakona o sustavu turističkih zajednica koji bi postojeći sustav transformirao u organizacije za upravljanje destinacijom na svim razinama kao i potpuno novog Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama. Pohvaljena je i ideja stvaranja međuministarskog stručnog vijeća za turizam koji će nadzirati provođenja akcijskih planova, provedbe strategije i pratiti izvršenje dogovorenih aktivnosti prema pojedinim nositeljima. Odbor je predložio da se u smislu modernizacije marketinškog plasiranja Hrvatske izradi i posebna strategija brendiranja Hrvatske kao destinacije ali i brendiranje njezinih gradova i proizvoda i ostalih posebnosti na tragu onoga što su postigli Dubrovnik i Rovinj. Bilo je riječi o nedovoljnoj zastupljenosti posebnih oblika turizma poput razvoja turizma u zaleđima i na otocima, jačeg razvoja hostelske ponude kojom bi se stavile u funkciju napuštene škole, tvornice i skladišta. Predloženo je da se državna turistička poduzeća predviđena za privatizaciju izdvoje iz portfelja AUDIO-a te da se njihova privatizacija izvrši po posebnom zakonu koji bi bio ograničenog trajanja do završetka procesa privatizacije. Rečeno je također da je ova strategija jasno ukazuje gdje se nalazimo i podrazumijeva da smo u provođenju dosadašnjih strategija griješili, te da smo izgubili puno vremena zbog nedostatka kvalitetne koordinacije. Moramo shvatiti da se turizam ne događa sam po sebi, da on nije tek dokolica ljudi koji žive u primorskim županijama i djelatnost koja se zbiva samo ljeti. Moramo shvatiti da je svaki građanin Hrvatske njen aktivni sudionik već i kao turistički informator. Odbor je predložio ministru turizma da se strategija nakon usvajanja u Hrvatskom saboru posebno izradi u jednoj sažetijoj i popularnijoj formi kako bi kao takva bila dostavljena svim turističkim organizatorima i posrednicima kao i svim ostalim turističkim profesionalcima. Jednako tako ćemo moći stvoriti atmosferu u kojoj će se svi osjetiti pozvanima da u njoj sudjeluju i tako omogućiti da ova strategija za razliku od nekih drugih strateških dokumenata ne ostane mrtvo slovo na papiru, nego putokaz do zacrtanih zajedničkih ciljeva koji će nas pozvati da svatko dade koliko može da bismo 2020. godine podvukli crtu i rekli da smo dobro planirali, a možda napravili još i više od toga. Na temelju provedene rasprave Odbor za turizam Hrvatskoga sabora jednoglasno je podupro prijedlog Strategije razvoja turizma i preporučio Hrvatskome saboru njeno donošenje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. I pozivam sada predsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode cijenjenog Branka Bačića da nas upozna sa stajalištima svoga odbora.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege. Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora raspravio je na 20. sjednici održanoj 13. ožujka ove godine Prijedlog strategije razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine koju je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 6. veljače. Odbor za zaštitu okoliša i prirode na temelju članka 140. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je navedeni prijedlog Strategije kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja istaknuo je da je predložena strategija krovni razvojni dokument hrvatskog turizma kojim su definirana ključna razvojna načela, strateški ciljevi i zadaci kako bi se Republika Hrvatska do 2020. godine po kriteriju konkurentnosti pozicionirala među 20 vodećih turističkih destinacija. Strateški ciljevi razvoja su poboljšanje strukture i kvalitete smještaja, otvaranje od 20 do 22000 novih radnih mjesta u turizmu te oko 10000 radnih mjesta u ne turističkim djelatnostima, realizacija novih investicija u iznosu od oko 7 milijardi eura, te ostvarivanje 14,3 milijardi eura ukupne godišnje turističke potrošnje. Između ostalog razvoj turizma treba se temeljiti na unapređenju zaštite okoliša, očuvanju kvalitete prirodnih resursa i održivom upravljanju i razvojem sadržaja turističke ponude. Ekološki odgovoran razvoj podrazumijeva primjenu suvremenih tehničko-tehnoloških rješenja u gradnji i opremanju na primjer smanjivanjem toplinskih gubitaka, energetski učinkoviti sustavi grijanja, hlađenja, korištenje obnovljivih izvora energije, racionalnost u korištenju raspoloživog prostora, poštivanje odrednica nosivog kapaciteta destinacije i mikro lokacije projekta kao i mogućnosti priključenja na postojeće infrastrukturne sustave. Kao jedan od važnih proizvoda za razvoj hrvatskog turizma do 2020. godine naveden je eko turizam. Nakon uvodnog obrazloženja u raspravi istaknuta je ekološka očuvanost i bioraznolikost Republike Hrvatske kao jedna od njezinih nedovoljno iskorištenih turističkih prednosti u odnosu na konkurente. Upućeno je na potrebu da se kroz turističku ponudu predstavi i iznimno bogata prirodna i kulturna baština Republike Hrvatske. U kontekstu podataka Svjetske trgovačke organizacije približno jedna trećina svjetskog turističkog prometa odvija se u zaštićenim područjima prirode, pa je uočeno kako se u poglavlju strategije kojim je definiran akcijski plan i prioritetne mjere unapređenja konkurentnosti hrvatskog turizma ne navodi izravni i neizravni, tj. atrakcijska vrijednost potencijal zaštićenih područja prirode i nužnost prioritetnog unapređenja njihove turističke funkcije. Stoga je sugerirano da se navedeno dopuni akcijskim planom unapređenja njihove turističke funkcije. Kroz akcijski plan unapređenje turističke funkcije hrvatskih zaštićenih područja prirode koje bi kao mjere uključio ubrzano donošenje prostornih planova područja posebnih obilježja, definiranje i uspostavu organiziranih sustava posjećivanja, kreiranje novih turističkih proizvoda za tržišta posebnih interesa primjerice višednevne edukacije tematske rute pod zaštićenim područjima razvojem partnerskih mreža zaštićenih područja i lokalnih zajednica radi zajedničkih usluga smještaja, gastronomije itd. Ujedno je naglašeno kako RH raspolaže neupitnim resursima i rasprostranjenim prirodnim ljekovitim činiteljima koji su dobra osnova za razvoj zdravstvenog turizma. Raspravljano je o planiranom povećanju golf ponude kroz izgradnju 30 visoko kvalitetnih golf igrališta te učincima golf turizma na povećanje atraktivnosti i bolje popunjenosti postojećih smještajnih kapaciteta i produženje sezone, ali i o mogućim učincima njihove izgradnje na devastiranje i onečišćenje prostora. Istaknuta je važnost vrhunskog projektiranja navedenih golf igrališta te posvećivanja posebne pozornosti njihovoj ekološkoj održivosti pri planiranju i izgradnji. Predstavnik predlagatelja dodatno je naglasio da ovom strategijom kao jedna od 26 prioritetnih mjera turističke ponude planirana je izrada Akcijskog plana razvoja golf ponude. U svezi planirane nove izgradnje hotela i resorta tj. izgradnje oko 20 tisuća novih hotelskih soba, odnosno ključeva i ulaganja od oko 2,2 milijarde eura zatražena su dodatna obrazloženja o kriterijima koji su korišteni pri utvrđivanju predvidljive prostorne distribucije nove hotelske izgradnje. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Strategije razvoja turizma RH do 2020. godine. Hvala.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prvo po klubovima. U ime kluba SDP-a govorit će cijenjena zastupnica Lidija Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo na početku s obzirom da nam je ministar prvi put ovdje kao predlagatelj želim mu zaželjeti puno uspjeha u daljnjem vođenju ministarstva. Imamo priliku raspravljati danas ovdje o važnom dokumentu za budući turistički razvoj RH, o važnosti turizma za Hrvatsku govori i činjenica da je udio prihoda od turizma u ukupnom BDP-u preko 18%, da direktno i indirektno zapošljava oko 96,5 tisuća djelatnika što je gotovo 7% ukupno zaposlenih, a stopa rasta dvostruko je veća od prosjeka RH. Međutim, iako smo svjesni važnosti turizma a to je posebno izraženo na kraju svake turističke sezone kada se nadamo da će nas turizam spasiti mi smo nekoliko godina bili bez ovog osnovnog dokumenta kojim planiramo naš turistički razvoj. Ovo je prvi strateški dokument hrvatskog turizma o kojem se osim Ministarstva turizma i u Vladi RH raspravlja i ovdje u Hrvatskom saboru čime mu se daje posebna važnost i pozornost. Želim uputiti pohvale Ministarstvu i Institutu za turizam za otvorenost i transparentnost prilikom izrade ovog dokumenta jer su tijekom cijelog procesa bili dostupni za suradnju. Po tome se ova strategija razlikuje od većine drugih jer su akademska zajednica i vodeći stručnjaci iz prakse kao nositelji projekta omogućili direktan kontakt svim zainteresiranim akterima i dali mogućnost utjecaja na ovaj dokument do samog kraja. Provedeno je opsežno istraživanje unutar i izvan Hrvatske, obuhvatilo je 16 zemalja, 67 inozemnih agencija, 580 jedinica lokalne samouprave, 350 turističkih zajednica preko 2500 raznih ispitanika iz javnog i privatnog sektora. Po završetku svakog poglavlja materijali su stavljeni na Internet na Internet stranici instituta i cjelokupna zainteresirana javnost imala je mogućnost ne samo izvršiti uvid nego i dati svoje prijedloge i sugestije i doslovno svatko se mogao uključiti. Sve to skupa trajalo je oko godinu dana. Kao rezultat dobili smo integralni dokument od 13 poglavlja i preko 750 stranica koji donosi najkvalitetniju analizu hrvatskog turizma, a iz čega je proizašao ovaj sažetak strategije o kojem danas raspravljamo. Hrvatska je izradila dva slična dokumenta '93. i 2003. godine no nijedan od tih dokumenata nije prošao ovako široku raspravu niti prilikom izrade samog dokumenta, niti prilikom njegovog donošenja. Tako da se ova strategija metodološki, strukturno i po sadržaju bitno razlikuje od prijašnjih dokumenata i trebala bi zaista postati dokument koji će formalno i službeno definirati budući razvoj turizma RH. Motivirat će on zasigurno i investitore koji imaju namjeru investirati u hrvatski turizam jer će moći procijeniti poklapaju li se njihovi planovi sa razvojnim smjerom i prioritetima iz strategije. Sam dokument najprije daje uvid u sadašnje stanje hrvatskog turizma i poziciju u odnosu na konkurenciju. O ograničenjima je već prethodno ministar govorio. Ona podrazumijevaju našu dominaciju tog jednog proizvoda sunca i mora, nedovoljnu diferenciranost proizvoda, skromna turistička infrastruktura, neefikasno brendiranje turističkih destinacija i već spomenuti rast temeljen najviše na kućanstvima, odnosno privatnom smještaju. U dokumentu su nadalje prikazane tržišne prilike i predložena je vizija Hrvatske kao globalno prepoznatljive turističke destinacije, konkurentne i atraktivne za investicije koja stvara radna mjesta i na održiv način upravlja razvojem na svom cjelokupnom prostoru, njeguje kulturu, gostoljubivost, sigurnost i autentične sadržaje i doživljaje. Iz vizije je proizašlo 10 ključnih razvojnih usmjerenja koja se žele ostvariti do 2020. godine. Definiran je glavni razvojni cilj i operativne strategije te akcijski plan kroz 26 mjera o kojima je također ministar već govorio koje trebaju učiniti da se strategija zaista i provede. Na kraju su navedeni očekivani učinci temeljem kojih će se mjeriti provedba, odnosno provjera ide li hrvatski turizam u pravcu kojeg ovaj dokument predviđa. Hrvatska je danas globalno 34. zemlja po konkurentnosti na svijetu i 24. u Europi. Pa je glavni razvojni cilj ulazak Hrvatske u 20. svjetskih turističkih destinacija na svijetu prema kriterijima konkurentnosti. Strategija razvoja turizma krovni je dokument i podloga za definiranje turističkih razvojnih i prostornih planova nižih razina. Ovaj dokument naglašava prostor kao najznačajniji i najkvalitetniji turistički resurs. Iskustva nekih drugih mediteranskih zemalja pokazala su da neplanski razvoj dovodi do velike devastacije prostora koji se više nikada ne može ispraviti i o tome moramo posebno voditi računa i biti svjesni te opasnosti. Zato sljedeći korak treba biti usklađivanje planova niže razine sa ovim dokumentom i definiranje razvoja poštujući načela održivog razvoja i smjera kojeg definira ova strategija. Ne smiju se otvoriti vrata divljanju u prostoru pa stoga strategija određuje prioritete i predlaže aktivaciju postojećih neiskorištenih objekta prije otvaranja novih lokacija za izgradnju. A tu se prvenstveno misli na zapuštene vojne objekte koji su na vrlo atraktivnim lokacijama o čemu smo kao Odbor za turizam već imali jednu posebnu tematsku sjednicu. A važnost je strategije u tome što je podloga za izradu operativnih programa čime se omogućava povlačenje sredstava iz strukturnih fondova EU, a što je u vrijeme ograničenosti državnog proračuna izuzetno važno jer omogućava lakšu izgradnju turističke infrastrukture i novih atrakcija. To je definitivno nešto što hrvatskom turizmu nedostaje i treba poticati realizaciju projekata koji povećavaju atraktivnost destinacije. Iz strategije je također vidljivo da se želi povećati udio hotelskog smještaja sa 13 na 18%, zatim podići kvalitetu obiteljskog smještaja i smještaja u kampovima, te obogatiti turističku ponudu dodatnim sadržajima. A što sve ima za cilj privlačenje većeg broja turista i izvan glavne turističke sezone. Ipak sam turizam ne može izvući zemlju iz krize, ali je velika prilika za razvoje naših otoka i slabije razvijenih ruralnih područja, dakle za očuvanje tradicije i plasman vlastitih poljoprivrednih i drugih proizvoda baziraju svoj razvoj. Strategija je sama po sebi nužan preduvjet za kvalitetniji i željeni razvoj turizma, a njezinim usvajanjem i kasnije provedbom zapravo upravljamo svojom turističkom budućnošću, a nedozvoljavamo da nam se ona događa sama po sebi kao što je to do sada često bio i slučaj. Hrvatska zahvaljujući svom geostrateškom položaju, svojim prirodnim i kulturnim ljepotama, svojom kulturno-povijesnom baštinom ima brojne komparativne prednosti, ali samo dobrim planiranjem i uspješnim upravljanjem svoje komparativne prednosti možemo pretočiti u konkurentske. Ono što nam nedostaje je jači destinacijskih menadžment i svijest dionika da je korist zajedničkog djelovanja veća od zbroja pojedinačnih kada svatko radi samo za sebe. Posebno želim istaknuti važnost brendiranja s naglaskom na naš izvorni identitet, autentičnost i emociju jer se jedino na taj način možemo diferencirati od konkurencije. Jer ako brendom ne upravljamo slika o RH ionako će ići u svijet, ali najčešće ne onakva kakvu priželjkujemo. I na kraju želim reći da se nakon usvajanja ove strategije od ministarstva očekuju značajni zahvati u zakonodavnom smislu. Tu se prvenstveno misli na set zakona koji definiraju sustav turističkih zajednica, probleme pomorskog dobra i probleme turističkog zemljišta za koje vjerujem da su već daleko u pripremi i da ćemo ih uskoro imati prilike raspraviti ovdje u Saboru. Klub zastupnika SDP-a podržat će predloženu strategiju. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika govorit će poštovani kolega Damir Kajin. Izvolite.
Gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Pa svi se slažemo da je turizam izuzetno bitna grana RH i ne daj Bože da ga nema, ja ne znam šta bi bili, bili bi poput Bosne valjda. Međutim, isto tako priznajmo da nemamo turizam, da bismo bili poput Bosne, to sam rekao. Međutim, isto tako priznajmo generacijama koje nasljeđujemo da su bili, kada je riječ o turizmu, ne samo vizionarske, nego već su bile i geniozne. Ako se negdje ta vizija, ta genijalnost, ja bih rekao, može vidjeti e onda se valjda to može vidjeti upravo kod našega turizma. Istarski turizam je negdje 30, 32, 33% hrvatskog turizma. Zašto sam govorio o toj vizionarskoj genioznoj jednoj generaciji tamo 50., 60., 70. U Istri je do 90. godine sagrađeno 72 hotela. Od 90. pa do danas svega 4 i 5. Znači tim tempom gradnje mi prostor sigurno nećemo devastirati, o čemu se maloprije govorili iako ga jasno treba čuvati. Znači osnovu koju danas imamo, mi smo de facto imali 90. godine. Tada je hrvatski turizam, ne znam ajde usuđujem se reći, bio možda i avangarda i za europske prostore, onako kako je to rađeno. Danas molimo pomoć sa strane da netko drugi pokrene turizam, da preuzme neke zapuštene hotelske sustave, jednom riječju da se nešto počne na našoj obali dešavati. Kada je bilo predstavljanje gospodina Lorencina ja sam rekao da je dobro da gospodin Lorencin ne dolazi iz turističkog sektora, a zašto je dobro? Da ne odrađuje posao za one koji su kroz pretvorbu, kroz privatizaciju preuzeli hotelski sektor. Ja mislim da je to jako dobro. Onako koji dolaze iz tih branši de facto odrađuju posao za svoje gazde, za novac, za dobit, novac odlazi onda van i slijede bonusi, ali od te politike samo veliki imaju korist. Gospodo, prema nekim istraživanjima 2008. hrvatski turizam je ostvario 7,4 milijarde eura, 2011. 6,6 milijardi eura, 2012. 6,8 milijardi eura. Znači po podacima hrvatski turizam 2012. ostvaruje 600 milijuna manji prihod nego 2008.godine, ponavljam 600 milijuna eura znači manje nego 2008. negdje 3% više nego 2012. Možda u to nitko ne vjeruje ali da bi mi dostigli financijske podatke iz 2008. Nama će kao zemlji trebati još barem dvije godine i to na području turizma. Međutim ja bih ovom prilikom govorio i o još nečemu. Ministarstvo turizma preko novinara čitavu naciju naprosto je uvjerilo u to da mi zarađujemo tih 7 milijardi eura u turizmu u kešu. Međutim ja si postavljam pitanje da li je to tako? I na temelju jedne studije gospodina Nevena Andrića. Pa pozabavimo se malo tim brojkama, da zarađujemo 7 milijardi eura od turizma to bi na naših 65 milijuna noćenja iznosilo oko 110 eura na noć po gostu prosječno što znači da bi četveročlana familija u privatnom apartmanu trošila dnevno 440 eura na dan što je za sedam dana 3 tisuće eura. O tome mi možemo samo sanjati. Cifra je deset puta manja. Usporedimo sada to sa Španjolskom. Njihovo ministarstvo turizma računa potrošnju po njihovom domaćem gostu. 35 eura dnevno a po stranom gostu 85 eura. Dalje domaći gosti kod njih ostvare oko jednu četvrtinu svih noćenja a strani tri četvrtine. Kad pomnožimo jednu četvrtinu sa 35 eura i tri četvrtine sa 85 eura i to zbrojimo dobijemo prosječnu potrošnju po danu od 75 eura a kad to pomnožimo sa oko 530 milijuna njihovih noćenja dobijemo tih 40 milijardi Španjolske zarade od turizma. Upravo onoliko koliko svjetska trgovinska organizacija i njihovo ministarstvo deklariraju godišnje i to dakle direktne zarade od turizma. Našu potrošnju po gostu strani stručnjaci su prije par godina, znači za vrijeme Bajsa procijenili na 35 eura po danu dnevno, što na 65 milijuna noćenja iznosi 2,2 milijarde direktne zarade godišnje. Da bi ova cifra mogla biti realna govori i izvještaj Ministarstva turizma gdje se navodi da smo ove godine, prošle godine do kraja 9 mjeseca zaradili po poreznoj upravi 19,1 milijardu kuna a to je 2,4 milijarde eura po izvještaju HNB. U zadnja tri mjeseca prošle godine znači očekivati je da će se ili da se po statistikama Ministarstva turizma dodatno zaradilo negdje oko 3% pa je realno da nam je zarada za prošlu godinu iznosila između 2,2 i 2,5 milijarde eure. E sad je li ovo realno da naš gost troši više nego upola manje od Španjolskoj e sad pogledajmo strukturu smještaja u Španjolskoj i u nas. U španjolskoj smještaj gostiju se sastoji 90% od hotela, svega 10% po privatnim kućama. Kod nas je obrnuto. 87% su privatne kuće, kampovi a hoteli čine svega 13%. Imamo u srcu sezone nekih milijuntih gostiju istovremeno a ukupan kapacitet svih hotela je negdje je oko 100 tisuća ležajeva, nešto manje. Dalje, struktura gostiju u Španjolskoj su glavni gosti Britanci, Nijemci, Nizozemci, Skandinavci znači svi od reda bogatiji od onih koji dolaze na naše prostore pa samim time i valjda troše više. Pa otkuda onda tih famoznih respektabilnih 7 milijardi godišnje zarade, otuda što je ministrica Župan Pave Rusković uvela 2003. godine tzv. satelitski način mjerenja zaradu u turizmu pa je te godine zahvaljujući tom načinu mjerenja zarada u odnosu na prethodnu 2002. Skočila za 40% a da se ništa spektakularno de facto nije dogodilo osim što je Mate Cirkvenac ondašnji ministar financija izjavio da on te milijarde zapravo ne vidi u proračunu. Mi smo zahvaljujući znači ministrici Pavi Župan jedina država na mediteranu koja na taj način mjeri zaradu u turizmu. Sve ostale zemlje mjere direktnu zaradu. Što je satelitski način? To je u stvari onaj dio BDP- ili bruto društvenog proizvoda koji ne bi postojao da nema turizma a u to je uključeno sve ono što turizam pokreće, od prijevoza, građevine, trgovine itd. I sada ja bih rekao da ni to nije problem nego je problem kada mi svojih satelitskih 7 milijardi eura uspoređujemo sa Španjolskim 40 milijardi, francuskih 50, talijanskih 36 milijardi, grčkih 10,5 milijardi ili turskih 20 milijardi eura direkte zarade. Kad bi svojih 2,2 milijarde usporedili sa ovim ukupno nabrojanih oko 150 milijardi eura onda dolazi da je naš turizam negdje 1,5, 2% europskog turizma gledano po srani direktne zarade. I to je jedno pitanje koje na neki način možda treba demistificirati. Znači daj Bože da zarađujemo 7 milijardi eura na obali dužine brat bratu 6000 km na kontinentu za kojeg isto tako možemo reći da je možda jedan od najatraktivnijih na europskim prostorima. Da je tome tako i u Istri bi trebalo onda ostati negdje 30% tog novca, cirka 2,5 milijarde, gotovo 20 milijardi kuna. Ako je rekao da Cirkvenac ne vidi taj rezultat u državnom proračunu a boga mi ne vidim ga niti ja dole u Istri. Ono što je veliki problem to je silno iznašanje novaca kada je riječ u turizmu od strane privatiziranih tvrtki s ovih prostora. Do 2012.dobit od turizma u Istri je bila negdje 700 milijuna kuna i sada ja sebi postavljam pitanje, dobro nešto će ulagati itd., koliko tog novca stvarno napušta istarske prostore? Da li će turistički sektor u Istri 2013.izgraditi jedan novi hotel? Neće. Da li će izgraditi jedan novi hotel 2014.? Neće, 2015.? Neće. I utoliko ove priče iz ove strategije od 20 tisuća soba do 2020.jednostavno ne stoji. Ova strategija ovdje treba se korigirati. Ponavljam, do devedesete Istra je dobila 72 hotela, a od devedesete do današnjih dana 4, 5 hotela. I sada bi trebalo pazite, od 20 tisuća soba u Hrvatskoj, ako je Istra 1/3 u Istri biti izgrađeno negdje oko 7 tisuća soba ili otprilike 50 hotel, daj Bože, ali molim vas tko u to može povjerovati. Oni koji to zagovaraju mislim da nisu realni. Pustimo sada Brijune Rivijera itd. o tome neću. Ovu strategiju naručio je gospodin Bajs, izradio je institut za turizma, Vlada je usvojila, proslijedila Saboru i mi ćemo sigurno za nju glasati i usvojiti. Glasat ćemo znači za. Idemo dalje, 15 hiljada hotelskih soba biti će obnovljeno, 5 hiljada u Istri u 7 godina. Teško ali ajde. 15 hiljada vezova trebalo bi biti sagrađeno u marinama, ma molim vas zar je to jednostavno moguće? Daj Bože. 7 milijardi eura ulaganja u 6 godina, možda ali ja isto u to sumnjam. 2020.prihod od turizma 14,3 milijarde eura, daj Bože. Oni koji su sudjelovali ja mislim u privatizaciji ja mislim da bi ju trebali za početak zadržati dobit tamo gdje se ostvaruje bilo da je riječ o Lukšiću, grofu Eltzu, Arena turistu ili nekim drugim sustavima. Treba im stajati samo neka ulažu 24 sata na dispoziciji, na raspolaganju a ne da iznose novac. Što je sa Končarom? Kada ćemo doživjeti neku njegovu investiciju? Gospodo investirajte. U Rapcu od '90.-te do 2013.nije sagrađen nijedan novi hotel. U Puli niti jedan novi hotel, u Vrsaru niti jedan novi hotel, u Poreču koji je 10% hrvatskog turizma niti jedan novi hotel, u Fažani, Vodnjanju ono dolje tamo niti jedan novi hotel, u Rovinju hvala Bogu Adris 2 kapa dolje, na prostoru Bujštine u Umagu tamo Novigrad itd. 2 ili 3 hotela jedan je Kempinski preko HYPO banke i to je to. Zašto to govorim? Hrvatska je u ozbiljnim problemima. Oni koji su dobili kroz kuponsku privatizaciju hrvatski istarski turizam jednostavno ne ulažu, a Hrvatska bez investicije pitanje da li će i kako će opstati. Nisam slučajno spomenuo period do '90.-te. Do '90.-te jedan Poreč sve svoje recimo poljoprivredne potrebe za područje grada i turizma zadovoljavao je na svom području od brašna, mesa itd. Radnici su 6 mjeseci radili u turizmu, 6 mjeseci su radili u industriji. Sada se sve uvozi i zato sam rekao da ljudi poput jednoga Štifanića, REstovića su doista bili za one prilike genijalni. Turizam Hrvatskoj treba zbog investicija, zbog gospodarskog rasta, zbog radnih mjesta, radi identiteta zemlje, ali prije svega nam treba zbog tržišta. Turizam je hrvatsko tržište, turizam je hrvatska tržnica, turizam je na neki način trbuh Hrvatske. Ulazimo u EU preplavit će nas dodatno neke njihove robe i zato treba podignuti svijest da naprosto kupujemo ono što je ovdje naše. Ono na što trebamo dobiti što je moguće prije odgovor, kada će se konačno to zemljište u kampovima turističko tzv. početi naplaćivati i što će biti gospodo sa ovim vizama za turske a prije svega ovdje mislim na ruske goste? Negdje sam pročitao danas da se za izdavanje viza čeka između 5 i 8 sati u ruskim konzulatima ili našim konzulatima u Rusiji itd. Pa mi ćemo naprosto ostati bez te klijentele. Dajte gospodo u ministarstvu pokrenimo se jer ova sezona teško da će biti onakav kakve su bile prethodne. Sve u svemu jedan dobar pokušaj. Ima detalja o kojima sam govorio na koje iznosim rezerve. Normalno, neka ide to dalje, prihvatit ćemo ali u ove brojke koje nam se sugerira mislim da ćemo morati pričekati neki period i nakon 2020.
Slijede replike. Prvo poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Kajin pažljivo sam vas slušao i zaista je bilo lijepo slušati kako vi obrazlažete na koji način se računa zarada od turizma. To je jedan novi moment u hrvatskoj povijesti i zasigurno ste se danas nominirali novom ministru da vas uzme za savjetnika kada bude trebalo računati koliko Hrvatska zarađuje od turizma. Međutim evo cijelo vrijeme ste govorili na neki način protiv ove strategije, osporavali pojedine dijelove, ali ste rekli i to da ćete ju prihvatiti, premda ste prije, ja mislim da nije prošlo više od dva ili nešto više od dva mjeseca kada je ministar Ostojić prezentirao ovu strategiju rekli da će se ona ostvariti u onom trenutku kada Blanka Vlašić preskoči letvicu od 3m ili kada Dinamo osvoji Ligu prvaka. Stojite li i danas na tom stajalištu ili se za vas dolaskom novog ministra ipak nešto promijenilo?
Na repliku odgovara poštovani Damir Kajin.
Ja nisam to rekao, to je rekao bivši ministar turizma gospodin Herak, da će ova strategija u tim dijelovima biti ostvarena u onom trenutku kada Dinamo osvoji Kup prvaka. Ja sam se jednostavno upitao da li je moguće očekivati da će na prostoru cijele Republike Hrvatske biti izgrađeno 20000 novih hotelskih soba, to je otprilike 200 novih hotela i to u periodu od 2014. jer ove 2003.neće biti sagrađen niti jedan pa tamo do 2020. Kad govorimo o prihodu od turizma, nije to nikakav novi izračun, to su izračuni, to se vidi iz Ministarstva financija, to se vidi iz podatka HNB-a koji govori da su direktni prihodi od turizma između 2,2 i 2,5 milijardi eura. Druga je stvar kada govorimo o tzv. satelitskim prihodima ili satelitskom načinu izračuna pa onda u to ubrojimo i prijevoz i investicije i sve drugo pa onda na neki način dolazimo do tih 7 milijardi eura ili nekih 15, 16% BDP-a Republike Hrvatske za prošlu godinu. Daj Bože da mi u godinama koje su pred nama, u tih 6-7 godina ostvarimo planiran ili imamo 14,3 milijarde eura planiranog prihoda, da budu 7 milijardi eura predviđena ulaganja, da imamo 20000 novih hotelskih soba, da obnovimo 15000 hotelskih soba i da sagradimo 15000 vezova u našim marinama. Daj Bože da se to dogodi, a bit ćemo presretni ako bude 1/3 od ovoga što je ovdje u ovoj strategiji predloženo i planirano.
Druga replika, poštovana zastupnica Lidija Bagarić.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Pa evo isto bih se osvrnula na ovaj dio vezan za investicije i rekla bi kako ja nisam shvatila da se te investicije moraju u tom opsegu dogoditi nego jednostavno strategija daje okvir i poziva investitore da se uključe i daje nekakav maksimum koji žele da bude izgrađenost na području Republike Hrvatske. Znači nisam to shvatila kao mora biti investicija jer ne može Ministarstvo vući za rukav investitora i reći mu koliko mora uložit u Republiku Hrvatsku. To su naše želje, u okviru toga ćemo mi maksimalno dati svoj poticaj, ali naravno da se ne može to na takav način garantirati. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani Damir Kajin.
Lijepo je željeti, ali poštovana gospođo zastupnice život je malo drugačiji.
Treća replika, poštovana Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kajin, žao mi je ali moram to reći da nije prvi put da u vašem govoru ima mnogo nedosljednosti, kontradikcija i nejasnoća pa bih vas ja zamolila za neka pojašnjenja. Dakle prvo, vrlo rezolutno ste govorili o pojedinim dijelovima strategije i rezolutnosti za govornicom izjavljivali da to treba svakako promijenit, a nakon toga ste rekli da ćete ovu strategiju o ovakvom tekstu podržat i prihvatiti. A drugo, posebno me zanima jer ste dva puta ponovili okrenuvši se prema zastupnicima, da bi Hrvatska bila kao Bosna da nema turizma. Pa vas molim da nam pojasnite kako ste to mislili, da li bi bila Hrvatska pod međunarodnim patronatom, je li ste to mislili gospodarski ili da bi možda Hrvatska imala bolje ćevape u tom slučaju ili što ste mislili.
Što je mislio sad će reći u odgovoru na repliku poštovani Damir Kajin.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ako ste po prvi puta gospođo primijetili neku kontradikciju kao što ste rekli u mom govoru onda sam ja silno zadovoljan. /Smijeh./ Čak ni ja se ne, toliko ni ja sam sebe ne bih precjenjivao. /Smijeh./ Ali što se tiče Bosne, to je lijepa zemlja, to je ponosna zemlja, to je zemlja i hrvatskog naroda, Bosna i Hercegovina, da. Ja sam mislio na gospodarski moment i ja mislim da se iz mojih istupa to moglo i primijeniti, ali Bosna je krasna zemlja.
Čut ćemo i posljednju repliku poštovane zastupnice Nansi Tireli.
Kolega Kajin, ja sam isto vrlo pažljivo slušala vaše izlaganje i to iz dva razloga. Prvi je bio taj što mi je bilo teško pratit vašu statističku analizu jer se broj soba povećavao ili smanjivao iz rečenice u rečenicu pa mi je bilo to teško složit. A drugi razlog je bio taj što ste evo kandidat za župana u Istarskoj županiji pa me kao Istrijanku interesira da li ćete ovu strategiju podržati, odnosno da li ćete je ako budete izabran za župana provodit ili ne. Opet nisam shvatila da li će bit za ili protiv. Međutim ono za što sam se javila za repliku je, spomenuli ste Rabac i rekli do '90.-te, do 2013. godine nije ništa uloženo pa bi vam tu samo htjela reći da je napravljena sva silina rekonstrukcija postojećih hotela, povećanje kapaciteta, kvalitete i usluge. Uloženo je jako puno novaca u sve to i mislim da Rabac kao takav s obzirom na sve to što je napravljeno uopće ne zaslužuje da ovako nešto i kažete. … [[Upadica se ne razumije.]]
Neće ovako kolega Kajin. Svi mi znamo Poslovnik i kolege su primijetili da se niste javili na vrijeme. Ja vam ne mogu dati riječ. Javili ste se poslije izlaganja, žao mi je. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Kajin, niste dobili… … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Kajin.
Nije koncentrirana jer ja nisam rekao da u Rapcu nije ništa uloženo nego sam rekao da u Rapcu nije sagrađen nijedan novi hotel. To sam ja rekao, a to vi znate jednako dobro kao i ja i svi oni koji žive oko Rapca.
Kolega Kajin, ovako. Nitko u ovom Saboru ne može govoriti dok mu se neda riječ. Unatoč mom upozorenju vi ste samovlasno nastavili govoriti. Gledajte ovo je Hrvatski parlament, izvolite ga poštovati dok ste u njemu zastupnik. Izričem vam opomenu. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, ministre sa pomoćnicima. Pa evo čuli smo danas već u uvodnim govorima, ovo je važan dokument strategija turizma do 2020.godine. međutim važan je i moment u kojem raspravljamo. Činjenica jest da je ovu strategiju potpisao bivši ministar, ministar Ostojić, da ju je istu prezentirao pa čak i u Saboru na saborskom odboru dok mi evo na plenarnoj sjednici raspravljamo na izlaganje novog ministra. Već sam o tome govorio ali moram još jedanput napomenuti da je u tim političkim igrama unutar te vladajuće iste vladajuće koalicije u borbi za vlast i fotelje u Istarskoj županiji da se nisu birala sredstva i nažalost stradao je jedan stručan ministar po mom mišljenju, koji je postao nepoželjan radi toga što je netko drugi poželio neku drugu fotelju. I zaista mi je žao jer je u prvih godinu dana pokazao da zna svoj posao u što nas je i uvjerio, smanjen PDV na ugostiteljske usluge na 10%, povećan je prag ulaska u sustav PDV-a sa tadašnjih 80 na 230 tisuća kuna, povećani su i kapaciteti u privatnom smještaju sa onih ograničavajućih 16 ležajeva itd. bilo je momenata gdje je pokazao da zna svoj posao. Međutim, morao je otići kažem. Došao je novi ministar nakon 6 sati rasprave jer je ovdje zaista u tom momentu bilo važno da Hrvatska dobije prostor da hrvatski turizam koji je vrlo važan na čelu tog bude i važan osoba. Ministre, ne osporavam vaša znanja, dapače želim vam svu sreću i zadovoljstvo ili sve to da upotrijebite na korist hrvatskog turizma, ali zaista neke pojedinosti u ovom dokumentu su takve da se o njima moramo malo raspraviti pa ću ih ja pokušati navesti. Mi smo u ovoj pripremi strategije, pripremu strategije smo započeli 2010.godine bivši ministar kada je odrađeni projektni zadatak, objavljen je natječaj izabrani su oni koji je trebaju složiti i napisati, ista je i prezentirana u jednom dijelu na Danima hrvatskog turizma 2011.godine. Na neki način to je dokument dvije vlade u dva različita vremena. Ovu prezentaciju strategije pratio je jedan poznati film jedan spot koji je u tom svom vremenu kada je izašao poručio sljedeće, evo pročitat ću. Mislim da je vrlo važno i da su poruke bile dobre. "7 godina nije malo nije ni mnogi, vrijeme brzo leti pored nas, proživjeti lijepe trenutke vrijedi više od ičega. Kada pronađeš to mjesto i poželiš se tamo vratiti, bar još jednom poželiš taj osjećaj podijeliti s nekom koga voliš, osjetiti što će biti za 7 godina makar se to činilo dalekim zapravo je blizu. 2500 dana i noći koje nekome možemo učiniti nezaboravnim. Imamo toliko toga za ispričati i pokazati, toliko toga za probati, dodirnuti, toliko toga za gledati, toliko toga osjetiti znači doći u Hrvatsku, osjetiti znači biti domaćin" i onda je završio film sa porukom "Turizam su emocije". Ovaj dokument koji danas raspravljamo sa svojih 7 poglavlja jasno definira hrvatski turizam danas preko globalnih trendova do vizije 2020.godine sa projiciranim ekonomskim učincima, operativnim strategijama i akcijskim planom, možda je jedan od najboljih dokumenta koji je došao u ovaj Dom u proteklih godinu i pol dana. Vidljiv je potencijal jedne male koalicijske stranke ili njihovih ljudi međutim kažem nažalost morali su otići zbog drugih razloga. I mi zaista u HDZ-u ne osporavamo taj veći dio uvodnog dijela, međutim kada dolazimo na stranicu 31.pod nazivom Strateški ciljevi i zadaci razvoja hrvatskog turizma, postavljamo si određena pitanja. Što tamo piše? Udio smještaja mjerenih brojem ležaja u hotelima povećava se sa 13,1 u 2011.na 18,1% dok se udio kampova istodobno povećava sa 25,2 na 25,8%, a obiteljskog smještaj u kućanstvima smanjuje sa 48,7 na 43,4%. Otvorit će se od 20 do 22 tisuće novih radnih mjesta te oko 10 tisuća radnih mjesta u neturističkim djelatnostima ali induciranim turističkom aktivnošću, realizirati će se nove investicije u iznosu od 7 milijardi, ostvarivat će se 14,3 milijardi eura ukupne godišnje potrošnje od čega 12,5 milijardi otpada na inozemnu, a 1,8 milijardi na domaću potrošnju. Što imamo danas? Hrvatska je u 2011.godini raspolagala sa 852 tisuće stalnih ležajeva u registriranim komercijalnim smještajnim objektima od čega u hotelima 13%, kampovima 25, u ostalim kolektivnim kapacitetima 13, te u kućanstvima 49. Od toga sjeverni Jadran raspolaže s najvećim udjelom u kapacitetu 52%, južni Jadran raspolaže s 45% hrvatskog smještajnog kapaciteta. U 2011.godini u djelatnosti ugostiteljstva bila je gotovo 90 tisuća zaposlenih odnosno 6,4% ukupno zaposlenih u Hrvatskoj. Ukupna turistička potrošnja na području Hrvatske u 2010.godini ostvarena je na razini 7,3 milijarde eura. Naravno kažem kada gledamo što tu piše moramo se upitati jer u današnjem trenutku gospodarskog razvoja, bolje reći stagnacije pa čak i nazadovanja istok, kada uslijed donošenja brojnih mjera koje odvraćaju bilo kakvu investicijsku želju od realizacije, kada prema vani šaljemo poruku da smo država s najvećim brojem poreza i država skupa za investiranje, kada poželjnije postaje ne imati ništa jer s onim što se stvaralo desetljećima sve teže i teže živimo jer je država putem aktualne vlasti sebe stavila u ulogu arbitra koji odlučuje o svemu sa posebnim pravima da pogazi stečene vrijednosti u svim poljima života u funkciji samo jednog cilja da se održi stabilnost državnih financija. Postavlja se onda pitanje nakon svega što sam naveo ako smo u vremenu najvećeg gospodarskog rasta i boljih investicijskih mogućnosti u proteklih 10 godina ostvarili napredak od 60-tak tisuća novih ležaja od kojih je najveći dio nastao u tzv. naletu na područje obala i otoka ili nazvano to popularnije apartmanizacijom pa smo u fazi danas sanacije takvog stanja pod pojmom legalizacije. Ako smo u tom razdoblju od 2003. kad smo zarađivali 5,3 milijarde eura došli na 7,4 milijarde u 10 godina uz kažem rast kojeg smo imali u jednom razdoblju na čemu se bazira priča da ćemo u svega 7 godina sa situacijom u kojoj danas jesmo a ona je demotivirajuća i depresivna, sa padom svih indeksa koji bi značili bilo kakav rast ostvariti postavljene ciljeve strategije posebno u broju novih ležaja i ukupne zarade kao i predviđenih razina investicija u turizmu. Mi na žalost te mogućnosti ne vidimo posebno imajući u vidu stanje prostorno-planske dokumentacije u naših 7 obalno-otočnih županija. Svi su ti prostorni planovi danas trenutačno u izmjenama i dopunama i gotovo ni jedan nije donesen, a ono što se dešava unutar komunikacije tih ljudi koji se brinu o prostornom planiranju je zabrinjavajući. Mi u proteklih 10-tak godina od silnih turističkih zona nismo uspjeli zaživjeti gotovo niti jednu, a novim prostornim planovima nameću se nova mjerila gdje se i ono što već u naravni postoji, ograničava ili se smanjuje. Navest ću primjer samo jednog kampa u mjestu iz kojeg dolazim koji ima kapacitet 3400 smještajnih jedinica, gdje mu se prostornim planom Primorsko-goranske županije nalaže smanjenje kapaciteta za gotovo 40%. Kako ostvariti takva povećanja u projiciranih ovdje u strategiji kad nam prostorni planovi govore nešto drugo. Kada tome dodamo ono što piše na stranici 64. 107 milijuna noćenja u komercijalnih smještajima. 77% više nego 2011., 114 milijuna noćenja, 18 i pol milijardi ukupne potrošnje. Gotovo 11 milijardi više nego danas. 45 do 47000 novozaposlenih u turističkim djelatnostima i 13 milijardi novih investicija u razdoblju znači 12 godina. Ova priča o ozbiljnosti napisanog u strategiji poprima oblike kako reče kolega Kajin naučne fantastike. Naravno da se tu mogu onda pronaći i oni optimisti koji vide priliku u svakom problemu. Međutim, društvo nam je ipak u depresiji i problemima i mislim da bi bilo bolje da smo u tim dijelovima strategije bili malo realniji bez obzira i na potrebe optimizma. Drugi problem kojeg navodim ovdje i koje je podložan raspravi jesu kriteriji po kojima su projekti na kraju ove strategije ubačeni u istu, u istu strategiju. Da li su ti kriteriji uopće postojali? Govorimo o 163 projekta važna za budućnost hrvatskog turizma. Rekao je i ministar na početku da je ovo osnov za povlačenje sredstava iz EU fondova. Kako prihvatiti činjenicu da je tu na neki način Istra vrlo važna, Dalmacija bitna, a Kvarner sa Gorskim kotarom je tu da bude zadovoljan sa onim što, kako je nedavno rekao premijer ovdje vi ste na nivou, vama je dobro, nemate puno potreba za novim projektima. To jasno poručuje i ova strategija. Meni je nepojmljivo kao zastupniku koji dolazi sa Kvarnera i sa otoka Raba da tog otoka uopće nema u spomenu u takvoj jednoj strategiji, da taj otok sa svojim milijunima noćenja godišnje ne zaslužuje ni jedan razvojni projekt a kamoli da bi u budućnosti se mogao pozvati na ovakav jedan dokument. I treći vrlo važan razlog je projicirano smanjenje važnosti privatnog smještaja u udjelu hrvatskog turizma sa 48 na 43%. 50% svih raspoloživih turističkih kreveta u državi čine oni u privatnom smještaju. Privatnici su neželjeno dijete prepušteni stihiji, sami sebi. Kako netko kaže jednom odbačeni od oltara i novčanika svake turističke vlasti. Usprkos tome mnogi iznajmljivači dobro barataju svim suvremenim kanalima prodaje, nude se putem agencija, pokušavaju se prodati i probiti i na sve moguće načine i imaju uspjeha u tome. Međutim, ti privatni iznajmljivači nemaju respektabilniju krovnu udrugu, nemaju svoje predstavnike ni u jednom važnijem državnom tijelu koji se bavi turističkom problematikom. Oni su neželjeno dijete kako sam rekao prepušteni sami sebi i brutalnim zakonima tržišta. I ne bi to bio problem da mnogi od njih nisu investirali i podizali kredite u svoje smještajne kapacitete, u apartmane, u održavanje standarda. Ti šutljivi i nerijetko preplašeni danas ja to moram reći vlasnici 415000 kreveta većinom su podizali kredite da bi se pomaknuli s mrtve točke, a onda im vlast pošalje ovakvu poruku mi vas na žalost ne trebamo u takvom obliku, mi trebamo hotele i kampove. Privatni kreveti imaju svoju vjernu klijentelu jer su naši domaćini neposredni i srdačni što stranci prepoznaju, a vremena su sve teža, pa bi valjda bila logika da upravo ti privatni kreveti koji su u pravilu jeftiniji od hotelskih u budućnosti bi mogli očito i bolje raditi. Međutim, bilo bi potrebno prije svega nešto promijeniti kažem i u ovoj strategiji. Tu se vraćam na onaj film i priču turizam su emocije. Pa nisu emocije hoteli i hotelske sobe, nisu to nekretnine, kampovi i smještajne jedinice. To su ljudi koji su baš u ovoj strategiji možda i najmanje obuhvaćeni osim u jednom segmentu gdje se navodi njihova uloga u obrazovanju ili napredovanju ili polaženju nekakvih tečaja ili ne znam čega sve kako bi se pripremili za izazove koji nam slijede. Mi danas imamo probleme u destinacijskoj politici, jer živimo u zabludi da je slaba iskorištenost zapravo ovisi o kvaliteti smještaja. Rijetko kada je neka kuća, apartman ili soba razlog dolaska na odredište. Problem je u destinacijskoj politici. Turističke zajednice moraju upravljati destinacijom. Međutim, mi novi Zakon o turističkim zajednicama nemamo. Bilo bi dobro da i to čujemo kada će doći jer svaki novi ministar ima neku novu viziju turističkih zajednica, a one zaista moraju konačno doći u tu funkciju da objedine sve što zna u turizmu na nekoj lokaciji i da daju svoje kvalitete u tome. Ono što želim na kraju reći, kažem nema puno o ljudima, želim ovo završiti sa željom da zaista ovo što ovdje piše bi bilo dobro da se promijene barem neki dijelovi s obzirom da je ovo već u drugom čitanju, ne možemo, mi ćemo u klubu HDZ-a ovo podržati iako je možda danas vrijeme da budemo realisti, ne ovoliki optimisti, jer sve oko nas upućuje upravo na to kako naš neuspjeh ne daj Bože u budućnosti na ovom segmentu turizma ne bi bio još veći nego što je danas. Hvala lijepo.
Sad će uslijediti replike, ali prije replika jedna obavijest. Sjednica Odbora za turizam zakazana za sutra 26. travnja u 10,30 održat će se isti dan, dakle sutra, ali u 9,30 i to dvorani Ivan Kukuljević, to je klub zastupnika. Znači Odbor za turizam sutra umjesto u 10,30 u 9,30. Prelazimo na replike. Prvo, poštovani zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Boriću rekli ste da uz određene ograde i potrebu da se doradi ova strategija klub HDZ-a podržati će ovu strategiju. No ja bih ipak želio stav Vlade ako može gospodin ministar nam o tome nešto reći kad govorimo o detaljnom opisu mjera turističke politike. Pa pod mjerom 2. planira se donošenje novog Zakona za ubrzanje investicija, odnosno zakona lex specialis kojim bi se ubrzalo rješavanje strateških investicija u Hrvatskoj. S obzirom da Europski parlament svojom rezolucijom Hrvatskoj kritizirao namjeru Vlade da donosi i donese ovaj zakon da li ministarstvo u ovoj strategiji i da li Vlada ostaje pri stavu da je potrebno jednim zakonom kojim bi se prokrčilo kroz hrvatsku zakonodavnu regulativu i stavilo van snage niz zakona kao što je to onaj izvorni zakon promišljao da li Vlada na tome i dalje ustraje? Druga stvar također koju ste spomenuli Vlada je odmah čim je konstituirana, a i u svom programu, planirala donošenje Zakona o pomorskom dobru. S obzirom da je evo već gotovo pola mandata Vlade, a još ni taj zakon nije napravljen ni u nacrtu prema mojim saznanjima čini mi se da i u tom dijelu ova strategija praktično kasni. Kasni i donošenje samoga zakona. Tim više što je puno puta u ovom Saboru bilo govora kako je postojeći zakon kroz proceduru utvrđivanja granica pomorskog dobra usporio izgradnju nautičkih centara u Hrvatskoj. A u isto vrijeme ova strategija piše u dijelu koji se odnosi na ocjenu stanja da je u posljednjih 10 godina povećan broj luka nautičkog turizma u RH za 50%, a marina za 20%. Toliko o sporosti ove procedure postojećeg zakona.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa uvaženi kolega Bačić slažem se s vama jer zato sam i na početku pitao imamo li mi danas snage, ima li ministar danas snage s obzirom na atmosferu u kojoj je došao na tu funkciju stati recimo na put jednoj inicijativi koja je već aktualna gotovo godinu dana, a zove se porez na nekretnine. Ja sam vjerovao da to gospodin Veljko Ostojić može jer on zna, a to su jučer izjavili i djelatnici u turizmu, da je to za njih jedan preveliki teret. Da će im takav porez odnijeti recimo 2 do 5% njihovih prihoda, da je to novi trošak za njih. Da ne govorimo o tisućama i tisućama kvadrata u privatnom vlasništvu, znači u obiteljskim kućama u privatnom smještaju koje će biti podložne upravo oporezivanju sa te strane. To bi bilo nešto što bi nas uvjerilo da zaista Ministarstvo turizma ima svoju svrhu jer ono kažem s obzirom na visinu proračuna od nekakvih 200 milijuna kuna, s obzirom na sve ono što ovdje piše, s obzirom na 2013. godinu gdje je već trebalo pokrenuti desetke i desetke mjera mi kasnimo. Mi smo već u polovici godine, a mnogi zakonski propisi još nisu ni u nacrtu. Ako želimo zaista donijeti ovakav dokument u kojem to lijepo piše onda bi evo bilo dobro da čujemo što mi od svega ovoga što je na kraju onako lijepo ucrtano u kockicama gdje je 2013. najvažnija godina, najvažnija, što će se od toga ostvariti. Pa i da li ćemo dobiti uskoro Zakon o pomorskom dobru jer sa drugih odbora saznajemo da taj zakon nema šanse da bude prije 10. mjeseca uopće u bilo kakvoj proceduri, ne postoji. Nitko ne može riješiti probleme na pomorskom dobru.
Za repliku se javio i poštovani kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi kolega Boriću evo ovo je dokaz da se oko dobrog zakona ili oko dobre strategije nije teško složiti. Znači, imali smo onaj set pravosudnih zakona koje su svi u Saboru podržali i ovo je dokaz da opoziciji nije cilj kritizerstvo nego je opoziciji cilj analizom doći do nekakvog cilja. Ona je često opora kada su u pitanju loši zakoni. Ja se isto slažem s vama da je ovaj dokument nešto najbolje što smo dobili na klupe u Hrvatskome saboru, međutim kontradiktorno je neke stvari koje ste suštinski govorili o tom dokumentu, rekli ste da je zapravo ono što se meni najviše sviđa u dokumentu naučna fantastika, to je zarada od turizma 2020. godine 14,3 milijarde eura, pa što ljepše kad si jedna Vlada zada, pa i ona još ima 2 i nešto godine, ako izdrži do kraja mandata, tako neki veliki cilj. Meni je to zapravo nešto u ovom svom mraku, taj tračak optimizma mi budi nekakvu nadu i mislim da nije nerealno da Hrvatska ima toliko zarade za 6, 7 godina. Ako ćemo raditi ovaj dokument, zapravo daje mogućnosti da se pokrene turizam, da ono što imamo uz sve one prirodne blagodati, da upravo sa akcijama koje će vlade i Vlada ova pokrenuti, da dođemo do tog cilja. I mislim da je to jedna od najpozitivnijih strana.
Na repliku odgovara Josip Borić.
Tako je gospodine Vukšić, ja sam kažem u svojoj raspravi nastojao saznati zaista snagu današnjeg Ministarstva turizma jer ako vi u mjeri 6. napišete proativna fiskalna politika u turizmu, a onda napišite kontinuirano sagledavanje mogućnosti za smanjenje fiskalne presije. Onda je ozbiljnost dokumenta ta da nekoga u toj Vladi koja diže ruku, to i uoči, a onda ako to piše onda ne možemo tu presiju povećati bez obzira koliki su problemi državnog proračuna. Jer ako se turizam sagledava samo na razini državnog proračuna onda ćemo doći na priču gospodina Kajina koliko se uopće zarađuje od toga i što netko od toga ima. I zato sam vam i pročitao ono što je ministar bivši u tom spotu poručio, a on je rekao još jedanput čitam: "Treba osjetiti što će biti za 7. godina makar se to činilo dalekim zapravo je blizu, 2500 dana i noći koje nekome možemo učiniti nezaboravnim.", ako ovo ostane samo dokumenat koji je dobar, dokument koji je dobar oko kojeg smo se svi složili, a ne provede se baš ovako kako piše onda će se ovo što je netko napisa promijeniti, tj. neće nam turizam ostati nezaboravan nego bi se mogli nakon 7. godina upitati da li smo zaboravili taj isti turizam.
Za repliku se prijavila i poštovana kolegica Lidija Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega, u svoj raspravi ste rekli da investitorima šaljemo sliku države sa najvećim brojem poreza, pa vas samo želim podsjetiti da upravo ova Vlada u cilju konkurentnosti smanjila PDV sa na 25 na 10%, naravno za usluge u turizmu. A druga stvar, dok ste govorili o privatnom smještaju stekla sam dojam da vi priželjkujete daljnju apartmanizaciju hrvatske obale jer kritizirali ste to što se u strategiji želi povećati udio hotela u ukupnom smještaju. Pa naravno da se to želi. Znači hoteli su ti koji mogu proširiti cijelu sezonu, apartmani su ograničeni na 2. mjeseca ljetne sezone, a hoteli su ti koji nude dodatne usluge i gdje za manju izgrađenost možemo dobiti veći broj noĆenja. Hvala.
I na ovu repliku odgovara Josip Borić.
Kažem svatko u turizmu ima pravo na svoj vlastiti doživljaj, turizam su emocije tako je ovdje pisalo. Vi imate vaš doživljaj, ja se bavim turizmom i znam što znači privatni smještaj i ne smatram ga nimalo manje važnim od hotela. Vi hotel zatvorite u zimi ali stanovnici žive na tom području i žive od turizma. I onaj tko kaže da mu je želja da to treba smanjiti, umanjiti da bi rastao nekakav elitistički dio turizma, da bi gradili neke hotele jer su to investicije zašto ne ponudi mogućnost na drugoj strani. Mi smo davno imali dobar program, program poticaja za uspjeh koji je u kratkom vremenu dao neku kvalitetu hrvatskom turizmu. Onda se to ukinulo jer nema novaca, ne znam za subvenciju kamate, ko je bio blizu ili brži taj je to iskoristio, danas više to nemate. Zašto to ne vratit nazad, i tu potaknuti investiciju, ko kaže da 55 000 iznajmljivača nije u stanju napraviti novi kapacitet, ko to uopće može tvrditi? Itekako su u stanju i mogu puno brže ostvariti 20 000 novih ležaja, nego svi investitori u hotelijerstvu zajedno, samo im dajte priliku. Pa oni se zadužuju po kamata od 9, 10%, pa kako uopće tražiti isplativost na tom segmentu, nitko nije za apartmanizaciju, nego dozvolite i tom smještaju o kojem nitko ne brine, a ima pola turizma. Pa šta nije sramotno da nema predstavnika privatnika, iznajmljivača u turističkoj zajednici a nose 415 000 smještajnih jedinica, pola turizma. A nemate šansu uopće biti u toj, nazovimo je, turističkoj vladi. Pa to su činjenice koje treba reći. Ako vi mislite da ćete ovo ostvariti ovako kako je, to je vaše pravo, mi s pravom, s obzirom na trenutak u kojem živimo a on je depresivan, ljudi nam piju više antidepresivan nego nekada davno, ne vidimo ovih novih 7 milijardi eura zarade. Ne vidimo ih i neće ih biti sigurno, i bolje napisati onda 3, pa će nam neuspjeh biti manji.
Sad ćemo čuti što o svemu izrečenome misli ministar turizma Darko Lorencin. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene gospođe saborske zastupnice i zastupnici. Evo osjetio sam čisto, budući da rasprava ide u određenom tijeku u provom redu reagirati na privatni smještaj. Podcrtat ću i ponovno reći, ne možemo se ponašat neodgovorno, moramo reći građanima RH točno ono što ide i moramo točno reći što će se događat na tržištu, ako smo u struci. Mi ovdje niti ne branimo, niti ne ograničavamo razvoj privatnog smještaja, prvo i osnovno. Čak, drugo i puno bitnije na ovaj način počimamo voditi brigu o privatnom smještaju, apsolutno počimamo voditi brigu i jednim razumnim mjerama utjecati na njihovu kvalitetu i nabolje pozicioniranje na tržištu. Statistika je vrlo točna, nemilosrdna i kazuje, ukazuje sa razvojem drugih smještaja da popunjenost privatnog smještaja pada. Imamo i prostornu problematiku gdje isto tako moramo voditi računa o zonama. Imamo isto tako i činjenice da će uslijed povećanja hotelskog smještaja manjih korekcija u segmentu i rastu kampinga kada se izgradi hotelski smještaj relativno opasti i smanjiti se udio privatnog sektora. To je sve ovoga što se u toj prizmi događa. Što se tiče zarade? To je vizija. Tu se definiraju određeni ciljevi koji se nakon određenog sedmogodišnjeg razdoblja žele postići. To nitko ne može znati. Gledajte svjetske strategije pitamo vodeće ljude koji vode multinacionalne kompanije, koji imaju planove za 20 godina kažu nakon šest mjeseci ne znamo što će biti. Ali jasno da u prizmi generiranja i generiranja ubiti čitave politike na jedan drugačiji način što ovom strategijom dobivamo moramo si zadati određene ciljeve. Da li će oni biti na razini deset milijardi ili jedanaest ili devet svaki rast biti će uspjeh. Ali mi smo si stavili rast od 7 milijardi i dizanje na tu razinu od 13, 14 milijardi eura. Koliko ćemo biti i koliko smo u pravu to ćemo vidjeti onda. I tome smo podredili jedan čitav niz ciljeva koji će biti između ostalog definirani akcijskim planovima. Ali činjenica je da danas evo ove godine 2013.godine imamo 2,6 milijardi kuna investicija u turizmu. Činjenica da se grade novi kapaciteti, da se obnavljaju postojeći kapaciteti. Ono što isto tako vezano za zakon turističkim zajednicama i svim ovim radnjama koje je nakon ove strategije slijede prihvaćanja strategije prvo i osnovno strateški marketing plan, drugi najbitniji dokumenat koji proizlazi iz ove strategije već je u fazi i proceduri izrade. Znači to ide. Ide tijekom ljeta čitav niz akcijskih planova utemeljenih na ovoj strategiji i onaj glavni i osnovni izazov koji pruža ova strategija relativno dobar strateški dokumenat može se relativno olako u odnosu na sve ostalo i napraviti. Ali onaj glavni izazov je njegova provedba i tu vam mogu jamčiti da će se od prvog trenutka i ovog formalnog dijela de facto implementacija ove strategije je već i započela, da ćemo tu itekako inzistirati. Što se tiče porezne presije? Porezna presija svakako nije umanjenje stope poreza na dodanu vrijednost koja ima ne samo apsolutni i onaj efekt u prvoj fazi već ima jedan puno širi i puno jači element a to je u prvom redu i pokazivanje investitorima da Rh računa sa ovom granom. To je isto tako bitno kao i Zakon o poticanju investicija gdje po prvi puta turizam postaje predmetom toga zakona. Dakle po prvi puta investicije u turizmu moći će ostvarivati porezne olakšice, moći će isto tako ostvarivati poticaje za nova otvorena radna mjesta poput svih drugih sektora. U tom pravcu što se tiče svega ostalog smatram da Ministarstvo turizma uvijek temeljen na ovoj strategiji će itekako dobiti jedan kvalitetan alat, jednu kvalitetnu podlogu koja će biti mjerljiva, ja vjerujem da ćemo imati prigodu i više puta da li za ovom govornicom, da li iz ovih klupa razgovarati na tu temu a u prvom redu još samo jedan mali detalj, kolega zastupnik je rekao da je moj prethodnik otišao jer si je netko poželio fotelju. Da budemo čisti, glasni i jasni nisam si poželio fotelju što ne znači da mi je apsolutna čast biti ministrom turizma samo zbog čistoće odnosa da se vodi računa i o tome. Hvala lijepa.
Sad slijedi jedno duže razdoblje replika. Prvo poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre kad sam govorio o fotelji nisam mislio na vas nego na jednog gospodina koji želi biti župan ali to nije važno. Opet se vraćam na privatni smještaj. Kažem u razdoblju 2005.-2011. broj noćenja u privatnom smještaju rastao je 50%, 50% i naravno mi sada kažemo sad se malo maknite u stranu, sad bi trebali hoteli, kampovi itd. jer je to kvaliteta, tu se stvaraju dodatne vrijednosti, sadržaje. Kao da ti ljudi mogu utjecati na to. Zato imamo valjda sustav turističkih zajednica i ono što sam rekao kad ćemo dobiti Zakon o turističkim zajednicama. Sad su i lokalni izbori. To je sve povezano na neki način. Načelnici, gradonačelnici, predsjednici u turističkim, predsjednici su sada turističkih zajednica itd. da znamo s čime ćemo se baviti, tj. da oni znaju s čime će se baviti u sljedećem vremenu. Jer ako je zaista istina da gost dolazi u našu državu zbog sobe, apartmana, smještaja, tri četiri zvjezdice možda jest to jedan mali važni moment. Mislim da je puno važnije ono što mu destinacija može ponuditi, tj. proizvod i sadržaj koji bi ih mogao privući. A tu glavnu ulogu trebaju imati upravo turističke zajednice. O tome sam i govorio. Jer ako mi ne znamo prodati priču, ne znamo prodati prostor ili sunce ili more možemo imati najbolje hotele koji danas također neki posluju bolje neki slabije jer ne znaju prodati priču. Turizam je upravo, ja mislim i to, pa ja samo tražim da ukoliko je to moguće da o privatnom smještaju ipak Ministarstvo možda zauzme jedan proaktivniji stav jer je to danas prepušteno samo sebi i svi to znamo.
Slijedi replika kolege Branka Hrga.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja bih rekao ovdje samo jednu rečenicu. Naime, vi ste rekli ministre da se nikoga ne ograničava u rješavanju privatnog smještaja. Ja ću opet govorit o kontinentalnoj Hrvatskoj gdje bez poticaja, subvencija, privlačenja ljudi, motiviranja ljudi, neće biti razvoja turizma i mislim da bi privatni potencijal trebalo više poticati, pogotovo u kontinentalnom dijelu. I kad recimo ovdje govorimo o rekonstrukciji umorne turističke ponude, meni nije jasno zašto se u programu u ovoj strategiji recimo nije našla Marija Bistrica kao potencijal koji može ponuditi puno više od onoga što se tamo događa. Na primjeru recimo jednog Međugorja gdje je jako razvijen taj privatni smještajni potencijal, zašto recimo ne bi u strategiji imali Mariju Bistricu kao posebno lociranu kao svetište naše nacionalno da se tamo razvija znači privatni smještaj, da se taj vjerski turizam počne događat drugačije, da ne bude jednodnevni nego da tamo ljudi dolaze i tamo borave. U tom dijelu mislim da nije dovoljno reći da se nikoga ne sputava nego da moramo to malo jače potaknuti.
Odgovor na repliku, ministar Lorencin.
Uvaženi gospodine zastupniče, a odnosi se isto tako i na odgovor drugim zastupnicima koji su se osvrnuli na ovu listu projekata. U biti to je jedan određeni fond projekata koji ide uz strategiju, koji ima jednu ali stvarno plansku dimenziju. Ključ i one sve mjere koje potičemo, prvenstveno u pravcu razvoja turističke infrastrukture biti će sadržan i u nižim strateškim dokumentima, ali isto tako biti će i predmetom javnih poziva gdje će se i javni i privatni sektor u ovom pravcu moći ravnopravno ponovno javiti i biti uvršten u ove programe. Aludiram tu u prvom redu na strukturne, odnosno kohezijske instrumente. Zakon o turističkim zajednicama, trenutno se rade smjernice za njegovu izradu i tokom ljeta će se paralelno sa strateškom marketinškom strategijom pokrenuti. I još samo kratko vezano za poticaje. Bivše kreditne linije poticaja za uspjeh pri finaliziranju su zajedno sa HBOR-om koja je mogu reći protekle i ove godine pokrenula jednu vrlo kvalitetnu kreditnu liniju za turizam i tu želimo i dalje jačanje uloge HBOR-a gdje se jako bitno poboljšalo stanje kada je riječ o kriterijima i kada je riječ o ročnosti povrata, uvjetima i tomu slično. Tako da će biti jedna kreditne linija za male objekte gdje će se moći ama baš svi projekti kandidirati i u unutrašnjosti i na obali i za velike projekte isto tako. Hvala.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, očekivao sam da ćete u svom prvom javljanju nakon uvodnog obrazloženja se osvrnuti na nekoliko primjedbi koje smo dali u ovoj raspravi. Jednu sam ja u ime Odbora za zaštitu okoliša i prirode dao kao sugestiju da se strategija dopuni Akcijskim planom unapređenja turističke funkcije hrvatskih zaštićenih područja prirode i tada sam rekao da je prema podacima Svjetske trgovačke organizacije gotovo 1/3 svjetskog turističkog prometa se odvija upravo na tim prostorima. Pa me interesira da li Vlada doista promišlja da donese takav jedan akcijski plan s obzirom na značaj koji turističkoj ponudi doprinose zaštićena područja prirode u Republici Hrvatskoj kao što su nacionalni parkovi i parkovi prirode. Držim da bi taj segment trebalo posebno obraditi. I druga moja primjedba odnosila se na činjenicu da je Europski parlament kritizirao namjeru Vlade da donese zakon o strateškim investicijskim projektima. Kako ste vi čini mi se jedan od autora tog zakona mislim da ste prilično pozvana osoba da onda na naše pitanje, a s obzirom i na ovakav stav Europskog parlamenta, a oporbe i velikog dijela hrvatske javnosti se očitujete s obzirom da upravo u ovoj strategiji se kao jedna od mjera propisuje donošenje tog zakona. Prema tome, bilo bi dobro da vidimo i da čujemo kakav je stav Vlade i vas kao jednog od autora tog zakona, a bilo bi dobro ako postoji mogućnost da se sama strategija dopuni akcijskim planom kojim bi Hrvatska doista, kojim bi hrvatska Vlada i Hrvatski parlament doista valorizirao ulogu u čitavom turističkom proizvodu, ulogu nacionalnih parkova u Hrvatskoj jer mi se čini da u nacionalnim parkovima i u parkovima prirode godišnje ih posjeti preko 3 milijuna posjetitelja. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Darko Lorencin.
Uvaženi gospodine zastupniče, isprika što sam preskočio, evo sitnim slovima sam si bio te dvije stvari napisao. Da, apsolutno akcijski plan. Imamo termin eko turizam koji u biti predviđa da se posebno sagleda segment odvijanja turističke aktivnosti u zaštićenim dijelovima prirode budući da Republika Hrvatska ne samo nacionalnim parkovima već i drugim zaštićenim dijelovima prirode ima jako velike površine i to gledano u funkciji turizma i u funkciji zaštite prirode. Dakle ako gledamo u funkciji turizma onda je to zaštićeni, onda je to u jednu marketinšku svrhu itekako moguće kvalitetno iskoristiti, a s druge strane kvalitetnim upravljanjem tih zaštićenih dijelova prirode i ostvarivanjem određenih financijskih učinaka i sami ti dijelovi se štite tako da je akcijski plan za to predviđen. Što se tiče Zakona o strateškim investicijama apsolutno radi se o primjedbama Europskog parlamenta. I ja moram reći da zaključno sa danom 19. ožujkom s kojim sam imenovan na ovu novu dužnost niti jednu konkretnu primjedbu u smislu članak taj i taj, to i to, da ne odgovara, da ne može proći bilo od strane Europskog parlamenta, bilo od strane Europske komisije nismo dobili. Tako da ono što vjerujem da će taj zakon koji ne derogira i ne stavlja van snage druge zakone već ima za ulogu jedino efektivnu provedbu velikih i strateških projekata uskoro biti stavljen u daljnju proceduru. Vjerojatno je to povezano i sa povratkom gospodina Vrdoljaka iz Amerike.
Replika Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, rekli ste da popunjenost privatnog smještaja pada. Ja bih rekla da ne svugdje. Na primjer grad Vodite u 2012. po prvi put bilježi brojku od preko milijun noćenja, između ostalog upravo zahvaljujući i privatnom smještaju. U te kapacitete koji su izgrađeni uloženo je jako puno novaca, truda, rada, a postoji i dugogodišnja tradicija. Nama uz more je poznato da postoje gosti koji rado dolaze u ista domaćinstva 20, 30 i 40 godina, a na nama je odgovornost da te objekte ne stavljamo u drugi plan i da dajemo im još više na značaju. Kad se govori o turizmu i prilikom ovog prijedloga Strategije razvoja turizma pune su nam riječi hvale i govorimo o bruto društvenom proizvodu od preko 18%, da ne kažem na kraju turističke sezone svi se rado slikamo i govorimo o njemu. Međutim, kad se donosi državni proračun brojke kazuju skroz nešto drugo. Neka ministarstva dobijaju više desetaka milijardi kuna dok Ministarstvo turizma na primjer u 2013. godini je osiguralo u svom proračunu svega 281 milijun kuna, a 2014. 239 itd. što znači jako puno planova, a i u projekcijama proračuna za naredne godine novaca još manje. Hvala.
Ana Lovrin, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre, evo govorili ste o provedbi ove strategije, dakle o jednom kvalitetnom strateškom projektu ali da će glavni izazov biti zapravo ne sama strategija i njeno donošenje već provedba strategije, pa ste rekli i obećali da će se ona vrlo brzo provoditi, da se samo čeka da bude donesena, a da se onda aktivira niz akcijskih planova koji iz nje proizlaze. Međutim, ja sumnjam u to, čini mi se dosta nevjerodostojno iz razloga što tu ima nekoliko mjera za koje apsolutno nije bilo potrebno donosit strategiju i koje je ova vaša Vlada mogla itekako provoditi već godinu i pol dana. Prije svega mislim na izmjene i dopune Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama o čemu Vlada odavno govori, a nije poduzela ništa. Dakle, nikakvoga prijedloga pred Hrvatskim saborom nema a neće ga niti uskoro biti kako stvari stoje, a drugo su izmjene i dopune Zakona o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu. Dakle, kao što znamo vaš prethodnik ministar je taj kao i drugi ministri neke druge aktualne zakone su jednostavno svojom riječi stavili izvan snage i rekli mi ih nećemo provoditi, premda se ova Vlada kune o nekim drugim slučajevima da se hrvatski zakoni moraju provoditi. Dakle, pitam zašto se postojeći Zakon o turističkom zemljištu ne provodi i zašto se ne naplati ono što Hrvatska država naplatiti može, nego se čeka s njegovim izmjenama prema željama i apetitima nekih interesnih skupina. A ako ste mislili da je zaista loš zašto ga u godinu i pol dana nitko nije podnio prijedlog za njegovu izmjenu i dopunu. Jednako tako govorili ste o strateškim, Zakonu o strateškim investicijama. Valjda vam je poznata Rezolucija Europskog parlamenta, ali nemam vremena dalje. Hvala.
Replika Stjepan Milinković.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Uključite mikrofon kolega.
… što nas u ruralnim područjima posebno zanima povezati kontinentalnu i pomorsku Hrvatsku o čemu je govorila kolegica prije i napraviti tržnicu u krajnjem smislu da se mogu prodati naši proizvodi. Međutim, u naravi to baš i nije tako jer puno puta svjedočimo da se kupuju kojekakva nekvalitetna hrana, a naša na žalost ostaje neprodana. Rekli ste da se rade kapaciteti u tom smislu, isto tako mi ne vidimo na žalost u ruralnim područjima da se ti kapaciteti rade. Ali ponavljam da je nama najvažnije da nam u onom dijelu turističkih zajednica i turističkih ureda olakšate s obzirom da imamo potencijale i za vjerski i za zdravstveni i bilo kakav ruralni turizam. U tom dijelu, dakle ne nametati visoke kriterije za otvaranje ureda i visoko stručne kadrove bez obzira što to poštivamo jer jednostavno nismo to u mogućnosti iz materijalnih razloga tome udovoljiti i iz toga razloga i to bi nam bila pomoć i možda i jedan kako kažete akcijske planove ćete raditi pa u tom smislu vam stavljam to na razmišljanje što bi bilo nama od izuzetne pomoći. Hvala lijepo.
I zadnja replika Jasen Mesić.
Poštovani gospodine ministre, evo već su bila dva pitanja vezano za Zakon o strateškim investicijama i spomenuli ste da će i turistička infrastruktura biti poticana u smislu novog investicijskog ciklusa. Na samom kraju ovog dokumenta o kojem danas raspravljamo postoji popis i brownfield i greenfield projekata koji su planirani za razdoblje koje tretira ova strategija. Ali bi me itekako zanimalo na osnovu koje metodologije i na koji način je napravljen ovaj izbor. Ja vjerujem da je bilo određenih konzultacija sa zainteresiranima u Hrvatskoj, međutim već na prvi pogled mislim da se ovaj popis može i treba nadopuniti ali i na određeni način da treba ga možda i na nekim mjestima povezati više toga što je razdvojeno povezati. Ali me zanima na koji način? Da li se možda radilo o javnom pozivu i da li ministarstvo kao jednu od mjera bez obzira što to ovdje nije navedeno planira učiniti javni poziv upravo kako bi se ova lista kompletirala da tako to kažem. I molim vas da se još jedanput referirate na pitanja od mojih kolega kako vidite poticanje tih investicija posebno ako imamo u obzir negativno određenje Europskog parlamenta na Zakon o strateškim investicijama? Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Darko Lorencin.
Uvaženi gospodine zastupniče vezano za popis projekata što se tiče popisa projekta sastavljen je uz pomoć izrađivača ove strategije, dakle koji je putem sustava zatražio određene projekte i to ranije sam već naveo da se radi o jednoj kritičnoj masi projekata koji su u datom trenutku bili ajmo reći aktualni. Neki su na razini, većina njih jasno na razini projektnih ideja, a neki su, rijetki su oni za koje postoje i izrađena dokumentacija. Jasno je, i to sam isto tako već rekao, da će biti itekako aktualizirano pitanje tih projekata pogotovo uspostavom klastera konkurentnosti koji će biti točno prekriveni sa destinacijama gdje će se jasno i onda iz tih destinacija dakle način na koji ćemo sa time svime upravljati radi se o osam destinacija širom RH i uz pomoć njih će se generirati razvoj. Dakle, biti će provedeno mapiranje, biti će provedene sagledani svi ključni elementi koji utječu na turistički proizvod što kasnije podrazumijeva i trgovanje sa tom destinacijom i svim ostalim. Ključno će nam tu biti u generiranju i povezivanju tih projekata, dobro ste rekli, njihova međusobna povezanost, uvjetovanost ali isto tako i ključno efekti koje će ti projekti i njihova realizacija dati konkretnom turističkom proizvodu. Zakon o strateškim investicijama kad dođe na dnevni red u ovaj Visoki dom isto tako vidjet ćete da glavnih i osnovnih zapreka nema, ponavljam nitijedan članak, nitijedan stavak izričito nije osporen, samo su, znate da je Europski parlament isto tako političko tijelo, došle su određene zabrinutosti po određenim poglavljima, ništa više. I taj zakon ide dalje u proceduru.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba zastupnika IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina kolega Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, cijenjeni ministre sa suradnicima, cijenjene kolegice i kolege. IDS pozdravlja strategiju jer se njome dobiva prvi uvid u trenutno stanje hrvatskog turizma te nam daje smjernice gdje želimo biti 2020. godine. Najjači aduti hrvatskog turizma kojima privlačimo posjetitelje jesu upravo oni koje smo naslijedili od naših predaka i uspjeli na sreću sačuvati do danas, bogat i očuvan prirodni prostor te bogata kulturno povijesna baština. Za pozdraviti je činjenicu da je imperativ koji proizlazi iz strategije sačuvati prirodni prostor, valorizirati bogatu kulturno povijesnu baštinu i da se u svakom koraku izrade akcijskih i provedbenih planova uzima u obzir da se nova izgradnja događa već izrazit ću se tako načetim turističkim zonama kako bi se dugoročno čuvao ukupno raspoložen razvojni prostor od prekomjerne izgradnje. S obzirom da se strategijom utvrđuje potreba mijenjanja slogana kojim se naša zemlja promovira u svijetu moramo iskoristiti prednost očuvanog okoliša, a u tu svrhu kao i podatak da Hrvatska ima najviše nematerijalne baštine pod zaštitom UNESCO-a u Europi. Povezano sa mijenjanjem slogana i produljenjem sezone evo ja bih se suglasio sa kolegom Hrgom koji kaže da je potrebno snažno valorizirati i poduprijeti razvoj kontinentalnog turizma koji ima fantastične potencijale cjelogodišnjeg poslovanja zbog prirodnih bogatstava, parkova prirode, zbog prisutnih lječilišta i termi, zbog mogućnosti koje pruža eko poljoprivreda i eko stočarstvo. S obzirom na uspjeh termalnog turizma u susjednim zemljama moja je sugestija da se u strategiji sagleda razvoj i ovog tipa turizma. Također, držim da je potrebno i to hitno investirati u naše najpoznatije nacionalne parkove kao što jesu Plitvička jezera, Brijuni i Mljet jer su postojeći smještajni kapaciteti u vrlo lošem stanju u odnosu na imidž koji su imali u prošlosti te nam je obaveza da ga ponovno i steknu. Govorio bih o nekoliko stvari temeljem kojih iz strategije proizlaze nedostaci, ali više u okviru izazova i poticaja koji su pred nama. Iz strategije proizlazi da su naše slabe točke opća infrastruktura i to komunalna i prometna, nedostatak turističkih atrakcija, loša turistička ponuda. Što se pak tiče komunalne i prometne infrastrukture dostupnost je dobra. Prometna povezanost svih turističkih destinacija i jadranskih kontinentalnih je ključno ako želimo povećati turistički promet i to u svim godišnjim dobima. Stoga glede infrastrukture kako one komunalne, ali ponajviše one prometne i to cestovne, željezničke, morske, riječne i zračne potrebno je osim ove strategije usporedno donijeti i strategiju prometnog razvitka. Sukladno njoj pripremiti projekte, pronaći partnere, investitore koji jesu spremni uložiti u isto, a osobito mislim na desetljećima zapostavljenu željezničku infrastrukturu u Istri. Što se pak turističkih atrakcija tiče, zabavni parkovi u susjednim zemljama od kako postoje bilježe iznimno dobre poslovne rezultate. Bilo da se radi to o vodenim parkovima, o edukativnim atrakcijama ili parkovima obiteljsko-zabavnog karaktera. Primjeri ne smo u Europi, već i u svijetu nam dokazuju da se takvom ponudom ne može pogriješiti, da njihovi hoteli i ostali smještajni kapaciteti oko njih ostvaruju iznimno dobre rezultate i to usprkos krizi i usprkos iznadprosječnim cijenama smještaja. Dakako da je pred nama pronaći odgovarajući model razvoja i potpore ovakvih projekata. Što se pak tiče loše trgovačke ponude, možemo primijetiti svi koji smo se barem jedanput prošetali bilo kojim gradom duž hrvatske obale, u kojima su povijesni centri, dopustiti ću si kazati naruženi kičastom ponudom proizvoda upitne estetike, kvalitete i provenijencije. Zbog velikog volumena takve ponude oni koji se trude ponuditi autohtone i unikatne proizvode uopće ne stignu doći do izražaja, stoga osim edukacije ljudi o tome da i trgovačka ponuda utječe na stvaranje imidža jedne destinacije, a koja iziskuje određeno vrijeme prvi korak koji bi mogao djelovati već ove sezone jest veliki angažman inspekcijskih službi koje će analizirati što i kako se prodaje duž naše obale, kako nama tako i našim posjetiteljima. Ujedno, držim da bi vrijedilo razmisliti i promijeniti zakonodavni okvir u smislu da se gradovima i općinama dade puno veća moć odlučivanja što se i kako može prodavati posebice u starogradskim jezgrama. U tom smislu imamo podršku i Hrvatske udruge povijesnih gradova koja okuplja najljepše gradove Hrvatske. Hrvatska ima brojne komparativne prednosti, zemlja samo sa tisuću otoka i obzirom na trend rasta nautičkog turizma koji kontinuirano bilježi visoke stope rasta treba predvidjeti poticajne mjere za izgradnju novih i povećanje kvalitete postojećih marina i pristaništa. Bilo bi poželjno utemeljiti koordiniranu akciju sa državne razine zajedno u sukordinaciji jedinica lokalne samouprave sa potencijalnim investitorima kako bi se ovaj u svijetu profitabilan vid turizma realizirao i kod nas, npr. utvrđivanjem knjige projekata koji su već predviđeni u prostorno-planskoj dokumentaciji gradova i općina, sufinanciranjem izrade potrebne dokumentacije i slično. Dakako da se moramo snažno koncentrirati na razvoj zdravstvenog turizma jer bi time mogli zaustaviti trend iseljavanja visoko obrazovanih stručnjaka u koje je kroz njihovo školovanje investiran javni novac. Zdravstveni turizam danas nedostajući, a tako potreban vid ponude i usluge ujedno podrazumijeva kvalitetna radna mjesta, radna mjesta koja ostvaruju dobra primanja, koji nosi dobru potrošnju i zato držim da ga moramo posebno podržati. Nadalje, RH baš zbog svoje slabe industrijalizacije, ali sa druge strane zbog svojih prirodnih bogatstava ima velike mogućnosti razvoja eko turizma kojeg moramo poticati, posebice zbog korisnog povezivanja sa eko poljoprivredom i eko stočarstvom. Veća zastupljenost domaćih proizvoda, poljoprivrednih i prehrambenih stvarala bi i promovirala kulinarski brend, a time i ukupnu razinu kvalitete i konkurentnosti na svjetskom turističkom tržištu. Kroz strategiju vidljiv je i test državne imovine o čemu i jesu neke kolegice i kolege govorili. Potrebno je što prije provesti odredbe Zakona o turističkom i ostalom građevinskom zemljištu, neprocijenjenom u postupku pretvorbe i privatizacije i naplatiti od turističkih poduzeća korištenje državnog zemljišta. Držim da se nakon dva desetljeća ne bi više, da si više ne bi smjeli dopustiti da samo jedna gospodarska grana u Hrvatskoj može besplatno koristiti državno zemljište, ako se držimo tog principa onda i našim poljoprivrednicima također moramo omogućiti da besplatno koriste poljoprivredno državno zemljište. Osim što se, osim što će država pokazati svoju punu sposobnost upravljanjem vlastitom imovinom, ova strategija može doživjeti ono u što vjerujem, svoj uspjeh i ono što ne očekujem poraz upravno na aktivaciji državne turističke imovine i potencijalno takve u prvom redu napuštene vojne imovine. Država i nadležna ministarstva ovdje moraju dati dobar primjer ostalim dionicima hrvatskog turizma, Vlada mora odrediti konkretan rok u kojem će se izraditi studije, odnosno akcijski planovi te definirati jasne modele dodjele imovine. S obzirom na loše stanje državnih financija, držim da nije potrebno razmišljati u prioritetima oko rasprodaje iste, već da moramo uložiti energiju prije svega sa mogućnošću koncesije. Ono što većina država u svijetu čini, prava građenja ili modela javno privatnog partnerstva. Osvrnuo bih se na nedostatke i upitne točke iz ove strategije. Strategija razvoja turizma koju sagledavamo obradila je i to jače ekonomski aspekt razvoja turizma a manje onaj ekološki i posebice sociokulturološki aspekt razvoja. Utjecaj predloženog na stanovništvo, demografiju, zaposlenost te utjecaj na prirodne, kulturne resurse što su naše najveće komparativne prednosti u strategiji je kroz akcijske planove potrebno jače sagledati. Uz navedeno treba dodati problem zapošljavanja stranaca u turističkim tvrtkama koji ne doživljavaju destinaciju u kojoj djeluju i rade. iznimno značajan faktor u stvaranju kvalitetnog turizma u destinaciji čini njegovo lokalno stanovništvo zbog svoje sjedinjenosti s destinacijom iz koje potiče lokalno stanovništvo je najbolji promotor i najbolji čuvar kvalitetnog razvoja destinacije. Turizam je uslužna djelatnost u kojoj osnovni faktor uspjeha čovjek. Čovjek koji stvara i čovjek koji pruža emocije i stoga držim da u strategiji se ovom problemu treba i govoriti. I kao zaključno IDS podržava donošenje i usvajanje strategija razvoja turizma zbog dvije osnovne postavke. Turisti danas traže sadržajniji odmor koji mogu ostvariti u svako doba godine a ne samo dva, tri mjeseca turističke špice. Turizam se u Hrvatskoj doživljava kao sektor od značajnog potencijala koji još uvijek nažalost nije u velikoj mjeri realiziran a za što u Hrvatskoj ima još puno prostora za rad. Dakako da postoji mnogo načina poboljšanja turističke ukupne ponude no da bi se nešto poduzelo potrebno je pružiti konkretnu i potporu i podršku. Strategija upravo ima to za cilj i zato je u ime IDS-a i pozdravljam i podržavam.
Hvala lijepa. Kolega Branko Vukšić samo trenutak da riješimo repliku pa ću vam dat riječ. Branko Hrg replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Sponza hvala vam na potpori u ovom dijelu razvoja kontinentalnog turizma ali nisam se zato javio. Spominjali ste i mogućnosti i potencijale termalnog turizma i mnogih drugih vrsta a ja bih samo ovdje naglasio vjerojatno možda vam je to promaklo pa bih volio naglas nadopuniti vas u stvari u ovom dijelu. Vjerski turizam ogroman potencijal posebno povaljam nacionalno svetište Marija Bistrica treba naći svoje mjesto u strategiji. Mora biti spomenuto jer jednostavno ima velike potencijale.
Odgovor na repliku, Giovanni Sponza.
Poštovani kolega Hrg, ima još jako puno vidova turizma koji nisu dovoljno iskorišteni npr. jedan može biti i vid umirovljeničkog turizma. Naime svjetska populacija je sve starija i starija. Mi možemo se isto tako koncentrirat na taj dio da se određuje na naselja na područjima gradova i općina stave u tu funkciju gdje će bogati stanovnici sa planete Zemlje biti i dolaziti koristiti i biti ovdje u Hrvatskoj iz razloga što mi imamo samo ne dobre prirodne uvjete. Mi imamo fenomenalno i klimatske uvjete i zato i o tome treba razmišljati da ne govorimo o kulturnom turizmu, kao što ste rekli o vjerskom turizmu i kongresnom turizmu koji zapravo je tek na samim počecima ali nisam se htio doticati svih onih oblasti jer ima jako puno područja.
Hvala. Izvolite Branko Vukšić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora vani na trgu SV. Marka prosvjeduju radnici Ine. Mi se po običaju uvijek ponašamo ovdje kao dvorjani i kao da nas se sve to skupa ne tiče. Imaju sasvim legitimne zahtjeve, zahtjeve zaštite nacionalnih interesa. Tražim u ime Hrvatskih laburista pauzu od deset minuta kako bismo se konzultirali tražim da nam se obrati ako je moguće gospodin ministar Vrdoljak da vidimo što se radi po pitanju zaštite radnika u Ini. Znate da su najave restrukturiranja koja opet idu na uštap radnika. Hvala.
Zoran Vinković.
Evo iz istih razloga tražimo stanku od deset minuta. Ministar Vrdoljak je u Americi pa se neće moći obratiti.
Određujem stanku do 12,11 minuta. STANKA U 11,59 SATI. I obavijest da se otkazuje sjednica Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo koja je sazvana za danas u 13,30 sati. Nastavljamo sa raspravom. Kolega Zoran Vinković u ime kluba HDSSB-a.
Sad pređi na možda vedriju temu. Gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa pomoćnicima, suradnicima. Pa evo ja ću počet ovu priču s tim da ću odmah reći da je dobro što imamo strategiju, što je konačno i napravljena, ali smatram da strategija kao strategija da bez obzira što to nije zakon koji će ići u dva, tri čitanja ili će biti donesen po hitnom postupku, obzirom da dugo vremena nije bilo Strategije razvoja turizma u Republici Hrvatskoj smatram da bi ovo ipak trebalo biti jedno od čitanja kako bi i vi kao ministar, ali kako bi i samo Ministarstvo turizma prihvatilo i određene da tako kažem prijedloge za koje ne sumnjam da ih je bilo i da će ih biti, upravo iz želje da unaprijedimo turizam koji je jedna od slamki spasa za ovu zemlju, a i za one ljude vani. Pa ću evo početi sa možda nečim što u ovom trenutku neće toliko pozitivno zvučat, a to su mitovi i bajke hrvatskog turizma jer se turizam u Hrvatskoj smatra strateškom granom gospodarstva, sve hrvatske vlade vole se pohvaliti dobrim rezultatima turističkih sezona, a po statistikama Svjetske turističke organizacije obzirom na broj dolazaka turista u 2011. godini Hrvatska je 14. od europskih zemalja. A zemlje koje su zabilježile bolje rezultate 2011. su Francuska, Španjolska, Italija, Turska, Velika Britanija, Njemačka, Austrija, Rusija, Ukrajina, Grčka, Poljska, Nizozemska, Mađarska pa tek onda Hrvatska. I zanimljivo je primijetiti da je u vrijeme 2011. godine Mađarska uspjela prestići Hrvatsku po broju posjeta turista. Bez obzira što nema Jadranskog mora, ima Panonsko more – Balaton, ali je ipak uspjela prestići Hrvatsku. Možda zahvaljujući Formuli 1, ali ne bih rekao da je to jedini razlog to što je Mađarska ispred Hrvatske. U 2011. godini Hrvatska je bila 16 po turističkim prihodima. Turizam u bruto nacionalnom dohotku sudjeluje sa 8 do 10% ali je turistička, dakle 10% ali turizam se predstavlja često kao pokretač i spasitelj hrvatskog gospodarstva, a investiranje u hrvatski turizam su rijetka, a po nekim procjenama 80 do 90% postojećih hotela izgrađeno je još u doba tamnice Hrvatskog naroda one Socijalističke Federativne Jugoslavije. I Hrvatska je umjesto izgradnje i poboljšanja turističkih kapaciteta i obogaćivanja turističke ponude se odlučila za ulaganje u određene kapacitete koje su iskorištene samo nekoliko mjeseci tijekom godine. Nevjerojatno zvuči da Hrvatska ni nakon 20 godina još uvijek nije uspjela postići neke turističke rezultate iz one bivše države. Davne '87. Hrvatska je zabilježila 68 milijuna 160000 noćenja, a 2010. odnosno '11. je imala 56,5 milijuna noćenja itd. itd. E sad imamo i najnovije pokazatelje, dakle namjerno sam uzeo ovu 2011. godinu. 15.3. ovo su ovi podaci koje sam čitao sada. To je izvor Upravni odjel za turizam Istarske županije. Dakle, potrudio sam se da praktično i sagledam jel' me je netko pitao od kud ćeš ti Vinković pitat o turizmu, pričat o turizmu, pa sam mu rekao da sam ja 12 godina gradonačelnik, da imam jednu od najvećih manifestacija u Hrvatskoj, pa se ponešto razumijem u turizam bolje nego što se kolega, a to sam vidio jučer razumije u hrvatske zakone i pravdu. Dakle, 15.3. 2013. godine Svjetski ekonomski forum je objavio izvještaj o konkurentnosti turizma u svijetu. Hrvatska je na 35. mjestu od 140 zemalja što i nije toliko loš rezultat, a u Europi je tek 23. Dakle, prije dvije ili tri godine je bila 14, a sada je 23. Povećao se broj noćenja, povećao se određeni prihod, međutim mnoge zemlje u Europi, ne govorim samo o EU nego i okruženju kako to netko voli reći u regionu su otišle ispred Hrvatske. I zbog toga tvrdim da je ova strategija dobra stvar, ali strategija koja nije sveto pismo i strategija koja se u svakom slučaju može poboljšati i dograditi. I reći ću nekoliko stvari koje mi smetaju u ovoj strategiji. To je popis svih ovih projekata. Ja odgovorno tvrdim da nije napravljena dobra klasifikacija, da nisu obiđene sve jedinice lokalne samouprave, jer ovdje očigledno možda su konzultirane turističke zajednice županija ali budite uvjereni da turističke zajednice gradova, općina, same jedinice lokalne samouprave nisu konzultirane, da nije bio nikakav javni poziv i da ovdje u svakom slučaju ima još niz projekata koji bi morali i trebali biti ugrađeni u ovu strategiju. Osobno zamjeram, a gledao sam i najnoviji spot Hrvatske turističke zajednice koji treba biti usmjeren ka razvoju turizma vrlo malo kontinenta ima u tom spotu. Ja sam svjestan toga da je turizam na Jadranu u ovom trenutku predstavlja ja bih rekao čak i 99% hrvatskog turizma. Ali u svakom slučaju ne treba zanemariti niti kontinentalni turizam Republike Hrvatske kako doista oni koji dolaze u Hrvatsku ne bi pomislili da dolaze u onaj Vodeni svijet Kevina Costnera, jer kontinent Hrvatske i kontinentalna Hrvatska imaju itekako što ponuditi u turističkoj ponudi i ponuditi svima koji dolaze u Hrvatsku od vjerskog turizma i tu ja moram spomenuti i Đakovačku katedralu, pa čak i konkatedralu u Osijeku. Moram spomenuti i sva svetišta diljem kontinenta. To nije samo Marija Bistrica, to je Aljmaš, Dragutin, pa imamo i svetište Majke Božje na ušću Orljave uz Savu crkvica od kamena iz 9 st. Tu je sportski turizam, lov, ribolov, izuzetna gastro ponuda kontinenta jer gotovo svaka regija Hrvatske ima svoju posebnu gastro ponudu. Tu j kultura, tu je tradicija. Meni je žao, evo jučer smo imali prvo čitanje osnivanje zaklade "Croatia house", ali nema nigdje u strategiji turizma upravo i te hrvatske kuće koja je trebala poslužiti promociji kulture u svijetu. Tu su manifestacije kojih je najviše upravo u ovom kontinentalnom dijelu Hrvatske i koje su davno prešle granice Hrvatske, ja bih rekao da su neke i svjetski prepoznatljive. Od Đakovačkih vezova, Sinjske alke, Vinkovačkih jeseni. Evo gledam Ivića, Valpovačko ljeto nije toliko poznato ali u svakom slučaju predstavlja jednu manifestaciju koja je bitna za onaj valpovački kraj. I tu, osim dakle lokalne samouprave, smatram da je i dobro što se evo od prošle godine upravo uključilo i Ministarstvo turizma u razvoj tih manifestacija i vjerujem da će to i ove, ali i narednih godina biti isto tako. I mogao bih nabrajati još niz dakle stvari. Da ne zaboravim geotermalne izvore. Poznate su i mogućnosti ovih novih iskorištavanja tih geotermalnih izvora kod Slatine, stavljanje u funkciju Bizovačkih toplica. Isto tako stavljanje u funkciju Đakovačke Breznice koja je tamo tijekom privatizacije bila poznato lječilište ali je privatizacijom dana u određene krive ruke i imali ste priliku vidjeti što se dešavalo kada se zatvori taj dom, a imali ste hotel B kategorije i poznato lječilište u koje je dolazio čak i Franjo Josip. A imate i mogućnost, posebno u Slavoniji ne jednokratno nego imate i npr. u Đakovu određene građevine koje su vezane i za turska osvajanja koja se također mogu staviti u funkciju. Ne mislim tu sad samo na ove turske sapunice. Ali u svakom slučaju smatram da se svi ti pozitivni elementi kontinenta mogu staviti u funkciju. Ja ću ovdje reći i o nekoliko problema koji su vezani za uopće razvoj turizma. To je upravo mogućnost tih ja bih rekao turističkih zajednica u kontinentalnom dijelu Hrvatske koje imaju daleko manja primanja od turističkih zajednica u ovom jadranskom, primorskom dijelu Hrvatske jer jednostavno ne zahvaljujući nedostatku kapaciteta, smještajnih kapaciteta jer smatram da su oni izuzetno mali u kontinentalnom dijelu Hrvatske u odnosu na Jadran ali i obzirom na pad prihoda, obzirom ne samo na stečajeve koji u ovom trenutku da tako kažem vrište diljem ili predstečajnih nagodba diljem države nego jednostavno zbog smanjenja prihoda i članarine te turističke zajednice vrlo teško opstaju i bez pomoći jedinica lokalne samouprave koje su isto u teškom stanju, nije im moguće ali isto tako evo i bez pomoći ministarstva obzirom da se javljamo na niz natječaja od onih mobilnih aplikacija, … signalizacije itd. nisu u mogućnosti sami izraditi ni jednu običnu turističku brošuru. I to je činjenica koju i ovo ministarstvo treba prepoznati. Drugo pitanje ukoliko želimo doista krenuti u jedan cjelokupni razvoj investicija, a ja vjerujem da je čak ovaj iznos od 14,3 milijarde eura malo do 2020. Jer mnoge zemlje, jer da je Mojsije bio Hrvat, evo ja ću to tako reći onda bi ga Bog pokazao put u Hrvatsku ne bi mu pokazao u Izrael jer ovo je obećana zemlja sa svim svojim bogatstvom, sa svojim ljudima, sa svojom tradicijom, kulturom itd. Ali, jedan od velikih problema ukoliko želimo te investicije je upravo hitrokracija i one bivše Vlade, ali i ove sadašnje. Jer se ne rješava osnovno pitanje, pitanje vlasništva. Mnoge jedinice lokalne samouprave su stavile određeno poljoprivredno zemljište u poseban interes za tu jedinicu lokalne samouprave jer su upravo htjele širiti čak i turističke sadržaje. To ima grad Đakovo u svom prostornom planu, ali od 2006. godine nemate odgovor i nemate ugovor da to zemljište prijeđe u vlasništvo grada. Iako je i građevinska zona proglašena i sve ostalo. I na kraju, želim napomenuti onu poznatu stvar, to je onaj spoj zelene i plave Hrvatske. I zbog toga ja vidim šansu i da je ovaj iznos izuzetno mali. Jer ukoliko budemo spojili zelenu i plavu Hrvatsku i ukoliko turisti na Jadranu budu jeli i proizvode iz Slavonije e tada ovaj budžet, odnosno rezultat turizma može biti i veći od ovih 13 ili 14 milijardi. Ali, sve dok budu donosili iako cijenim i takav turizam i cijenim smanjenje PDV-a ali sve dok budu donosili konzerve tada nećemo dostići ovaj rezultat.
Hvala lijepa. Imamo replike. Dražen Đurović.
Hvala. Pa evo gospodine Vinković ja bih se složio s vama i pridružio zapravo vašem stavu da što se tiče ove strategije da se zapravo radi o jednom vrlo solidnom dokumentu. I možda je, mislim da je zaista za razliku od nekih drugih strategija koje smo dobivali ovo stvarno jedan prilično, prilično solidan dokument. I ono što možda također što ste vi spomenuli nije dobro u tom dokumentu u prilogu nabrojani ovi projekti što možda nije ni mjesto u strategiji da nabraja projekte. Postoje dokumenti koji će u nastavku strategije jer zaista ima tu cijeli niz projekata koje mi možemo smatrati vrijednima koji nisu nabrojani u tim prilozima pa se stječe dojam kao da se možda malo selektivno pristupilo nekim prioritetima. Možda bi bilo sretnije da tog priloga ni nema već da on postane dio nekih operativnih dokumenata nekog master plana ili nečega što slijedi na strategiju. Strategija je samo temeljni dokument. A kad ste govorilo o tome kako se zapravo gro tog turizma odvija u jadranskoj i primorskoj Hrvatskoj, ma nije samo to problem, problem je što se 90 i nešto tog cijelog turizma odvija na onih prvih za onih 500 metara od mora. Dakle, ne odvija se čak ni u primorskoj, ni u jadranskoj Hrvatskoj nego na zoni od obale mora pa 500 metara udaljenoj i tu završava. Dakle, ni primorska ni jadranska Hrvatska, odnosno Dalmacija 500 metara ili kilometar dalje od mora zapravo ne sudjeluju u tom turističkom proizvodu u onoj mjeri. Mislim da bi i tu trebalo zapravo se strateški opredijelit i da ta primorska Hrvatska i da ta Dalmacija i malo dalje od tog mora zapravo počnu sudjelovati u toj turističkoj proizvodnji. I naravno drugi aspekt ovog kontinentalnog turizma, na kojeg također vjerujem da bi trebalo staviti naglasak malo više možda i u strategiji, a kasnije u operativnim programima koji će izlaziti iz strategije.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Pa upravo to, ovaj kolega Đurović, ali evo ja ću završit onu priču, nisam namjerno htio. Evo npr. u Slavoniji imate izuzetno male prihode, ne zbog toga što turisti ne dolaze, nego jednostavno nemate ni tolike smještajne kapacitete, ni toliki broj hotela, niti imate fiskalnu mogućnost kako bi mogli razvijati taj turizam. Evo mi smo pričali prošle godine, ja i kolega Ižaković o tome npr. da čak i Đakovački vezovi moraju napraviti određeni iskorak, a ja tvrdim da taj iskorak je moguć i da bi to bio i projekt vezova kroz čitavu godinu. Pa bi onda, ako se sjećate došle i one plesačice sambe iz Brazila itd. i niz, ove godine dolaze Mauri, ali u svakom slučaju zato je potreban i novac. Danas u ovom trenutku je sve manje i manje sponzora, zahvaljujući između ostalog i stanju, stanju u gospodarstvu. A ono što mi možemo napraviti ovdje u Hrvatskoj, konačnom jednom spojiti tu Slavoniju i Jadran, a spojiti čak i ono zaleđe Dalmacije sa Jadranom. Jer ja bi bio najsretniji da dođe Čehinja ili Slovakinja, koji su uvijek dobro došli gosti, i da umjesto, kako se to kod njih kaže, umjesto onih konzervički, jedu ovaj pršut, slavonsku šunku, slavonski kulen koji još moramo poraditi da se on prije svega brendira, da postane autohtoni, kao što je to i baranjski, a da nije bilo nekih veliki korporacija ne bi ni baranjski imao tu svoju zaštitu itd. itd. Mislim da sam bio dovoljno jasan.
Hvala lijepa. Kolega ako ne znate slovački, češki nemojte koristiti neke druge izraze. Branko Vukšić, replika. … [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Vinkoviću rekli ste u svojoj raspravi da ste gledali spot turističke zajednice Hrvatske i da u tom spotu ima vrlo malo kontinentalne Hrvatske, što je sasvim sigurno pogreška. Iz nekih podataka da se naslutiti da je zapravo Zagreb najbrže rastuća turistička destinacija u Hrvatskoj. Slažem se u potpunosti da treba povezati turističke kapacitete Jadrana i tzv. zelene Hrvatske, jer je to bogatstvo Hrvatske i mogućnost razvoja turizma do 2020. godine, ovo što je predloženo, ovih 14 i nešto milijardi eura, se može samo napraviti, neće donijeti Jadran, nego treba kontinentalna Hrvatska. Međutim, znam probleme, postoji jedan veliki problem o kojem se malo raspravlja, a to je kongresni turizam. Recimo u Gradu Zagrebu ne postoji kongresni centar koji bi mogao ugostiti nekoliko tisuća ljudi ili nekoliko stotina ljudi koji bi u jednom kongresnom centru imali sve sadržaje, nego takvi kongresni centra nema u Hrvatskoj, nema gotovo nigdje, ako ima to su sve improvizacije nisu napravljeni kongresni centri. Grad Zagreb treba isto tako razmišljati u turističkoj ponudi, pa smo mi Laburisti predložili filmski grad na Velesajmu koji je u sve većim gubicima i koji više nema onu svoju namjenu koju je imao, filmski grad i zabavni centar na Velesajmu. I turistička zajednica, i Ministarstvo turizma mora učiniti sve da upravo ovaj kontinentalni dio od Međimurja do Iloka, Slavonija, Gorski kotar svo ovo što nije more, da ponudi uz Jadransko more i zapravo da to bude jedna jedinstvena ponuda.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Pa upravo tako, dakle kontinent ima isto kao i Jadran, ima prije svega i svoje prednosti, normalno ja sam govorio i o nedostacima želeći upravo potaknuti doradu ove strategije. I nije meni namjera bila ni uvrijediti dakle ljude koji dolaze na Jadran, pa zbog skupoće očigledno moraju ići, ne idu u restorane, idu u određene trgovačke centre, donose sa sobom itd. Ali moramo dakle svi zajedno, nije samo ovo smanjenje PDV-a od 10% jedina mjera. Dakle, mjera je neuvoziti, prije svega ponekad smeće, a ne dopustiti dakle domaćoj proizvodnji, domaćim proizvodima, a tu posebno mislim na Slavoniju i Baranju, mislim na kontinent, upravo dolazak i mogućnost dolaska u sve te hotele, kampove, smještajne kapacitete, restorane, smještajne kapacitete itd. Tu je taj osnovni problem. Do dana danas, dakle to je teme i teza koja se vuče otkako ja pamtim da sam mogao nešto razumjeti na televiziji, još u onom crnom bijelom kada su bile i tada turističke emisije, prilozi iz turizma, da do dan danas nije spojena zelena i plava Hrvatska. I to je po meni jedan od osnovnih problema. Imamo u svakom slučaju mogućnosti i vjerskog turizma ali evo ja ću spomenuti da imamo i mogućnost napraviti turizam koji bi prije svega bio i poučan a vezan za Domovinski rat od Vukovara, Slavonije, prvih crta bojišnice, Dalmacije itd. itd.
Branka Juričev Martinčev.
Poštovani kolega Vinkoviću osvrnuli ste se između ostalog i na popis projektnih ideja koje bi bilo dobro realizirati u narednom periodu i tamo kažete da nedostaju određeni projekti. Međutim postoje projekti koji su tu, koji su već realizirani. U popisu projekata stoji Šibenik zabavno poučni park Faustu Vrančiću. Naime spomen park Faustu Vrančiću na otoku Prviću je otvoren prošlu godinu u rujnu mjesecu. Moguće zato što je čitav park i izgradnja vrijedno 11 milijuna kuna za koji je Eu izdvojila milijun eura i pomognuto i Ministarstvo mora, ranije Vlade upravom za otoke i Ministarstvom regionalnog razvoja, Ministarstvo turizma izdvojilo svega 35 tisuća kuna. Zato ne znam zašto se treba toliko truditi biti na popisu ovih ideja ako će Ministarstvo turizma takve ideje pomoći svega sa 35 tisuća kuna a projekti su vrijedni 11 i više milijuna. Hvala.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Pa ja ne bih to gledao samo na takav način, dakle koliko će Ministarstvo turizma dati za određeni projekt jer usvajanjem određene strategije razvoja turizma do 2020.godine zbog toga i tražim doradu ovoga. Prije svega ovoga što je vezano i za kontinentalni turizam ali i za investicije u turizmu do 2020., 2030., 2040. ne možemo, ja sam rekao da nije ovo Sveto pismo, ali ako niste u strategiji, ako niste u određenom projektu tada vas nema. Tada vam ni nadležno ministarstvo neće dati ni lipu. Zbog toga je pitanje kako se došlo do ovoga? Ja tvrdim da je vrlo malo jedinica lokalne samouprave konzultirano da su konzultirani možda čak i krivi ljudi koji nemaju niti političku odgovornost niti možda u ponekim turističkim zajednicama i nemaju određene veze sa turizmom. Ali u svakom slučaju bi trebalo provest ponovno i doraditi i strategiju i ovo. Jer ja kad pogledam spot a bilo ih je dosad oho,oho od onog kad srce kaže da, reci Hrvatska nije nikad rekao SDP kao što je to jedna kolegica tu ovaj da tako kažem uzela spot sebi za pravo. Ja doista pomislim da se nalazim iako mi se normalno kao i svakom Hrvatu izuzetno sviđa Jadran, Dalmacija, Istra i kamo sreće da više ovih naših ekskurzija ne ide u Španjolsku, Portugal, Tunis ili ne znam gdje god idu u Prag nego da upravo dolaze tu i uče povijest, hrvatsku povijest. Ponekad pomislim da živim u vodenom svijetu.
Replika Ivanka Roksandić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Vinković složit ću s ovom vašom zadnjom rečenicom ali i sa onime što ste rekli o kontinentalnom turizmu. Naime čitav niz projekata u ovoj strategiji se ne vidi i nije napisan. Međutim želim upozoriti na nešto na što je već kolega Bačić pokušao u svojoj replici upozoriti a to je na turizam u posebno područjima zaštite zaštićene prirodne baštine. Naime u ovim tablicama u eventualnim jel investicijskim projektima ne nalazi se ili se nalazi vrlo malo projekata iz ovoga područja a uvod u ove strategije je kaže se sljedeće: "Posebno brine činjenica da je eko turizam zapostavljen čak i u većini zaštićenih prirodnih lokaliteta." Zašto to napominjem? Zato što neki parkovi prirode a dolazim iz jednog takvog područja koji ima jedan od najljepših parkova prirode Lonjsko polje. U svojim prostornim planovima naročito ističe jedan novi vid turizma u parkovima prirode ili u zaštićenim područjima a to je kampiranje. Naime sve više mladih ljudi stranaca koji dolaze u ova područja traže da se u tim područjima organiziraju kampovi. Činjenica je da je u takvim područjima zaštićene prirodne baštine živi se po određenim pravilima pa tako i ti kampovi mogu biti samo u određenim područjima ali oni zahjevaju u ovim investicijskim projektima koje vi navodite navodi se samo vidjela sam jedan jedini park prirode, odnosno navodi se samo kopački rit i to tamo negdje u tematskim parkovima. Zato mi je žao što posebno mjesto ali zaista posebno mjesto nisu imala ta naša nacionalna zaštićena blaga jer mislim da bi ona itekako imala i ona su ja bih rekla nekakav hit ako izuzmemo ovo što se događa sa morem i sa Jadranom koji je hit destinacija za sve strance hit destinacija na kontinentalnoj Hrvatskoj.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Pa evo ja nisam stigao spomenuti jer nisam mogao, 15 minuta mi nije dovoljno da pričam o Đakovu, nisam spomenuo ni državnu ergelu u Đakovu, lipicance, nisam spomenuo ni Kopački rit, Eko selo, Karanac, Gastro ponudu, seoski turizam. Dakle to su, to je sve ono što kontinent nudi i smatram da prije svega pa barem evo ovako jedna, još jedna nova strategija bi trebala biti usmjerena ka razvoju kontinentalnog turizma. Tu je kontinentalni dio Istre itd. koje izuzetno prekrasan. To je ono što može pokrenuti Hrvatsku i donijeti i novo zapošljavanje i nova radna mjesta. S tim da se tu trebamo svi založiti da doista oni koji idu na sezonski rad za vrijeme turističke sezone na kraju tog rada ne budu izrabljeni pa često ne dobiju niti lipu za često jel ima i takvih prije svega situacija da im poslodavac ne plati i ne da plaću za određeni posao. Ali evo mogućnost razvoja turizma i zdravstveni turizam. Dakle ispitano je nekolicina privatnih klinika u EU gdje se za 10 najtraženijih estetskih tretmana, dakle te cijene su uspoređene sa cijenama u našim poliklinikama, kirurgijama estetskim. Za neke tretmane cijene u Hrvatskoj jeftinije do 65%. Sada da me netko krivo ne razumije pa ću ja kazat idem operirat nos pa ću onda skoknut do Đakova i onda do Dubrovnika popodne. E tu također imamo šansu da ne spominjem neke druge tretmane.
Hvala. Jasen Mesić replika. Molim va s vodite računa o vremenu. Izvolite kolega Mesić.
Nije točno. Štovani kolega zato sam i u svom pitanju ministru postavio pitanje vezano za ove brownfield-greenfield investicije koje se vode i pitao po kojoj metodologiji se došlo do toga i mislim da se taj dio strategije kao i vi treba dopuniti i treba ostati otvoren. Međutim o uspješnosti ove strategije,a to ste sigurno i vi mislili kada ste govorili povezati zelenu i plavu Hrvatsku, ne odlučuje samo Ministarstvo turizma jer kako reći da mi hoćemo razvijati kulturne manifestacije, koncerte, događanja, a istovremeno dižemo PDV na 25% za ulaznice za koncerte i ovakve stvari koje okupljaju puno mladih koji bi voljeli doći i na osječke festivale i festivale u Đakovu itd. jer će te ulaznice biti skuplje. Kako povezati Dalmaciju i Dalmatinsko zaleđe kada se uvodi naplate tunela u Makarskom zaleđu tek izrađenog tunela koji je upravo imao tu funkciju povezati zaleđe i priobalje, privući goste, na neki način otvoriti nove turističke kapacitet u ruralnom turizmu u zaleđu ukoliko se i druga ministarstva u to ne uključe. Svi smo mi turistički promotori i vi ste kolega turistički promotor ili bi barem to trebali biti. Svi mi svaki naš djelatnik, svaki dužnosnik RH koji ode u bilo koji posjet na bilo koju konferenciju vezanu za bilo koju temu trebao bi imati sa sobom pod rukom 10, 20 brošura na tom jeziku turističke zajednice. Ja mislim da je danas ovdje trebao biti predstavnik turističke zajednice, snabdjeti nas time, a ne da je morate pisati molbu da vam daju promotivni materijal ako slučajno idete na neku konferenciju recimo o kulturnoj baštini pa želite sa sobom ponijeti 10 brošura morate pisati pismeno ili je barem tako bilo … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala. Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Pa slažem se ja s vama da je potrebna cjelokupna koordinacija i rad Vlade ali isto tako i Sabora barem po nekim ključnim pitanjima koji su važni za ovu zemlju i predstavljaju strateški interes ove zemlje, to su poljoprivreda, turizam, gospodarstvo trebalo je ipak donijeti konsenzusom. A što se tiče turističkih promotora, budite uvjereni da ja znam kako se to radi. Pozivam vas da pogledate službenu stranicu grada Đakova, wwwdjakovohr i pogledajte glazbeni spot "Đakovo, Đakovo grade" između ostalog u kojem je i gradonačelnik ali i svi tamburaški sastavi građa Đakova počevši od Slavonskih lola, Dukata itd. da ih ne nabrajam sada sve, pa ćete vidjeti da je to jedan spot koji je napravljen na vrhunskoj razini gdje se u pozadini vrte i slike grada i svega onoga što grad ima. Pogledajte to pa ćete mi komentirati. Evo pozivam i ministra da to pogleda, puno je bolji nego ovaj spot "Dođi na Jadran", pogledajte ga.
Giovanni Sponza replika.
Evo u svom uvodnom dijelu obraćanja gospodin Vinković vi jeste nabrojali više zemalja koje jesu ispred Hrvatske u području turizma. Složiti ću se s vama da pred istinom ne treba zatvarati oči ali bih isto tako kazao da sa druge strane ne smijemo biti slijepi zato što Hrvatska ima toliko komparativnih prednosti, a koje nisu dovoljno iskorištene. Iz dosadašnje rasprave vidljivo je i potvrđuje se da nama u Hrvatskoj nedostaju i to kronično strateška promišljanja, strateški dokumenti, akcijski koordinirani planovi, konkretne i provedive mjere. Želio bih kazati da ovaj dokument treba doživjeti i osobno ga doživljavam kao jedan izazov kojeg nažalost nismo iskoristili s obzirom da je pored poljoprivrede i turizam upravo ono područje od strateškog gospodarskog, nacionalnog interesa, konkretno mislim na Zakon o poljoprivrednom zemljištu i kada to već nismo iskoristili evo neka nam ova strategija bude poticaj stvaranju jedne pozitivne energije koja doista do sada nije doprinosila razvoju Hrvatske.
Odgovor na repliku Zoran Vinković.
Pa evo mi gradonačelnici i ono što Hrvatska je isto kao Europa, Europa regija ali i Hrvatska regija očigledno bolje prepoznajemo i problem u Hrvatskoj ali isto tako i u Europi. Ja se slažem s vama, ova strategija je izazov, a moja rasprava je prije svega usmjerena na to da i poboljšam da tako kažem taj izazov i dopunim ga sa drugim izazovima koji su potrebni Hrvatskoj i hrvatskom turizmu. A što se tiče ovog Zakona o poljoprivrednom zemljištu znate šta se dešava ovih dana, da nema tzv. agencije za poljoprivredno zemljište, da je sve prebačeno na lokalnu samoupravu, da su cijene tamo gdje su natječaji u ladicama Ministarstva sada porasle duplo, da će to dodatno uništiti OPG-e itd., a ja kad tražim odgovor od ministra onda mi se javi ravnateljica i citira dva članka zakona. Pa ja poručujem javno da znam ja čitat, to sam naučio u osnovnoj školi, Ana i Ivo idu školu, nego da se ona uhvati posla, da pita ministra kako tumačit zakon i o poljoprivrednom zemljištu, a ne samo kako prepisati dva članka i ispasti vjerojatno, ona bar misli da je ispala pametna, ali očigledno će to izazvat niz drugih neugodnih stvari i situacija i u Slavoniji, ali i svuda tamo gdje ti problemi nisu riješeni. Zahvaljujem.
I nastavljamo raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Goran Beus Richembergh.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre Lorencin s pomoćnicima, kolegice i kolege. Odmah na početku želim reći da će zastupnici i zastupnice kluba HNS-a Liberalnih demokrata podržati ovaj prijedlog strategija i želim se ovom prigodom pridružiti onima koji su posebno isticali kvalitetu dokumenta koji je predložen Hrvatskom saboru. Želim također ponoviti jednu činjenicu za koju držim da je iznimno važna, da je ovo jedan od rijetkih strateških dokumenata Republike Hrvatske, a prvi definitivno koji se tiče razvoja turizma, koji dolazi u ovaj Visoki dom kojega će Hrvatski sabor raspraviti i usvojiti jer ćemo na taj način dati pripadajući status i rang zakona. To će omogućiti da ova strategija bude između ostaloga obvezna ne samo za glavnoga nositelja, a to je Ministarstvo turizma nego za sve resore u Vladi Republike Hrvatske. Sva ministarstva Vlade Republike Hrvatske su ministarstva turizma, nema nijednoga koje ne donosi odluke koje se na izravan ili neizravan način ne reflektiraju na mogućnost i uvjete razvoja turizma. Ovaj je dokument nastajao na jedan specifičan način kojega valja pohvaliti i on je produkt isključivo hrvatske pameti. Institut za turizam prvi put je pristupio izradi jednog strateškog dokumenta u posve otvorenom, vrlo transparentnom postupku i uopće ne stoji nijedna primjedba o tome da se nije sudjelovalo u javnoj raspravi i da nije bilo poziva. Javna rasprava je trajala jako dugo i to o svakome od 13 poglavlja koja su zapravo integralni dio ove strategije. Naime, dokument kojeg smo mi dobili u Saboru kao nacrt, odnosno prijedlog strategije 10 i više puta manji je zapravo od integralnih materijala ove strategije koja su ponavljam, koji su sastavljeni od 13 različitih poglavlja. Radi se o najkvalitetnijoj analizi stanja u hrvatskom turizmu do sada. To je jedna od najvećih kvaliteta ovoga dokumenta jer nemoguće je procjenjivati mogućnosti razvoja, definirati održive ciljeve pa i taktike kako doći do njih bez čvrsto fundiranog stava o tome gdje smo i u kojim okolnostima se nalazimo sada nakon 20-tak godina iskustva brendiranja Hrvatske pod vlastitim imenom i kao samostalne turističke destinacije. Ova strategija kao što vidite iz broja zastupnika koji su prijavljeni na raspravu izazvala je veliku pozornost i upravo je to dokaz da je o njoj trebalo raspravljati u Hrvatskom saboru kako bi se i preko ovoga doma omogućilo da ključne poruke ove strategije, ciljeve i zadatke aktera koji trebaju provesti ovu strategiju dođu do što širega auditorija, do svih onih koji su neposredna stručna zainteresirana javnost, ali i do svih onih koji donose odluke, dakle čine političku javnost koje utječu na razvoj i okolnosti u kojima se razvija turizam. Jedna od stvari koje predviđa ova strategija je konsolidacija zakonskog okvira u kojemu se odvijaju djelatnosti turizma, ugostiteljstva i svih onih djelatnosti koje se naslanjaju na turizam. Očito je da postojeći zakonski okvir nije dovoljno dobar i da traži, zahtijeva izmjene i dopune osobito neki propisi čija je nefunkcionalnost do sada bitno kočila razvoj turizma. Već je nekoliko puta spomenut pa ću ga i ja apostrofirati, radi se ne o izmjenama i dopunama Zakona kao što ovdje kaže mjere akcijskog plana 1.c, nego se radi o potpuno novome Zakonu o pomorskom dobru i morskim lukama. Dakle to je jedan od najvažnijih zakonskih dokumenata kojim se definira gotovo sve što se događa u primorskome dijelu naše zemlje i koji je, odnosno čija rješenja izravno utječu na kvalitetu događanja u tom primorskom pojasu. Ne zaboravimo da se u onom pojasu kojega zovemo pomorskim dobrom danas nalazi preko 80% svih turističkih kapaciteta, odnosno atrakcija koje brendiramo kao atrakcije hrvatskoga turizma, posebice kad govorimo o tome tko proizvodi novu vrijednost i turistički promet. Nadalje, bez obzira što se ovom strategijom mijenja zapravo odnos prema turizmu jer on postaje strateška nacionalna industrija valja upozoriti da porast udjela turizma u BDP-u nije dobar, nas može kratkoročno veseliti, mi možemo na temelju toga biti kratkoročno zadovoljni jer jedna od industrija dobro, fleksibilno funkcionira na tržištu, stvara nove vrijednosti i prihoduje dovoljno za život većega broja građana. Međutim, to u konačnici i dugoročno nije dobro jer moramo znati da je turizam vrlo fragilna, vrlo osjetljiva industrija koja ovisi o brojnim izvanjskim okolnostima gdje svaki poremećaj u regiji, poremećaj sigurnosti ili nešto slično tome može kobno utjecati na trendove u toj industriji. I zato je dobro da koliko god imamo jak turizam i koliko god on bude rastao, koliko god se bude razvijao još više i snažnije se razvija gospodarstvo u cjelini. Ova je strategija između ostaloga i preduvjet za uspješno povlačenje sredstava iz europskih fondova. Vrlo je važno znati da mi od 1. srpnja ove godine postajemo dio unutrašnjeg tržišta EU. Dakle, na neki način Hrvatska kao destinacija prestaje biti za sve Europljane, odnosno državljane EU destinacija izvan okvira kojega drže svojim nego postaje dio integralnog, internog tržišta. Jako je važno što ova strategija ističe upravljanje kvalitetom kao jedan od važnih elemenata. On je razlikovna, ona dodana vrijednost koja nas može učiniti konkurentnijima u odnosu i u srazu s našim kompetitorima. Iznimno je važno što ova strategija podvlači bitnost i stratešku opredijeljenost na edukaciji, na stalnome obrazovanju onih koji se bave turizmom, na podizanje razine kvalitete usluge. Također je iznimno važno što ova strategija po prvi put jasno i nedvosmisleno katalogizira deficite naše turističke infrastrukture što se jasno kaže da je postojeća visoka sezonalnost hrvatskoga turizma uvjetovana neadekvatnom turističkom infrastrukturom, neadekvatno razvijenom nedovoljno nesrazmjerno i neodrživo razvijenim elementima turističke infrastrukture pa se već vidi koliki su deficiti u kapacitetima kongresnoga turizma, hotelskih resorta koji su u stanju raditi 12 mjeseci u godini. Također luka nautičkog turizma, golf terena, zabavnih i tematskih parkova, eko i etno sela kao i ostalih sadržaja koje valja sagraditi i za koje valja stvoriti uvjete da bi se ostvarile i greenfield i brownfield investicije. Međutim, mi moramo znati da u postojećim prostornim planovima u Republici Hrvatskoj ima oko 5 stotina i 50 turističkih zona. Samo mali dio, vrlo mali dio toga prostora koji je rezerviran za turistički razvoj i aktiviran u posljednjih 10 godina. Mnoge su jedinice lokalne samouprave rezervirale veliki prostor za nešto što se nije u stanju razviti. Time smo zapravo onemogućili stvaran razvoj jer smo prevelikim brojem turističkih zona zapravo blokirali stvarni razvoj turizma. Ja se nadam da će najavljeno donošenje prostornoga plana Republike Hrvatske kao i limitiranje, vremensko limitiranje važnosti neiskorištenih turističkih zona doprinijeti tome da se ova brojka racionalizira, da se koncentriramo i kapitalom i znanjem a onda i kvalitetom onoga što će biti sagrađeno i stvoreno na stvaran, realan i racionalan broj turističkih zona. Jer i ova strategija kaže ne smijemo dozvoliti pregrađenost, ne smijemo dozvoliti betonizaciju, ne smijemo dozvoliti uništavanje prostora. Moramo prostorom gospodariti kao pravi i dobri gospodari koji će osigurati prostor za generacije koje tek dolaze. Ne smijemo ponoviti greške naših konkurenata poput Španjolske nikada. Ali jednako tako ako je već utvrđeno da postoje strašni deficiti u pojedinim sadržajima, infrastrukturnim sadržajima bez kojih nema produljenja sezone onda se postavlja opravdano pitanje kako iskoristiti postojeće nekretnine koje su izvan funkcije poput bivših vojnih objekata i u tom smislu Odbor za turizam inicirao je vrlo važne promjene. Na žalost, na žalost stanje s bivšim vojnim objektima je katastrofalno. Velika većina svih tih nekretnina koje trenutno nisu u funkciji uopće imovinsko-pravno gledano nisu razriješena. Velika većina tih objekata, tih nekretnina, ali preko 40 milijuna kvadrata je do sad Ministarstvo obrane predalo na upravljanje nadležnim državnim tijelima. Još je uvijek upisano u gruntovne knjige kao općenarodna imovina. Vodi se više od 6000 postupaka za povrat imovine zbog prenamjene prostora. Ni jedan jedini još nije riješen. To su bitni problemi koji usporavaju mogućnost stavljanja tih nekretnina u komercijalnu, a u ovom konkretnom slučaju turističku svrhu. Međutim, moramo učiniti krajnje napore da se veći dio tih zona koje već jesu u prostornim planovima rezervirane, koje su do jučer bile rezervirane za vojne potrebe da se jedan dobar dio toga, dakle stavi u funkciju gospodarskog razvoja, a to znači tamo gdje god je moguće u funkciju razvoja turizma. Danas je pred Vladom Nacrt strategije upravljanja državnom imovinom. Upravo oni koji su zazivali strategiju, odnosno podsjećali da bez nje nema raspolaganja državnom imovinom čini se sad kritiziraju što Vlada uopće o tome razgovara. Radi se o dokumentu koji na vrlo kvalitetan način dobro strukturirano govori o tome što će Hrvatska napraviti sa državnom imovinom i na koji način. Taj dokument iznimno je važno reći, vrlo odgovorno pristupa gospodarenju prostorom kojim raspolaže država i u prvi plan stavlja pravo građenja i koncesija. Dakle, ne odricanja od vlasništva, ne dugoročno otuđenje nego pravo građenja. Svi oni koji žele investirati u ozbiljan biznis uvijek će prednost dati pravu građenja nego kupovini zemljišta. Druga je stvar tko iz špekulantskih razloga želi se domoći zemljišta. Ta strategija prema njenome nacrtu neće dozvoljavati tako nešto. I to je dobro. Ta strategija obuhvaća i mnogo objekata koji su sada u turističkom portfelju. Ta strategija obuhvaća i mnogo nekretnina koje su sada u fondu kojega nazivamo bivšom vojnom imovinom. Zato je iznimno važno da se ta strategija također donese što je moguće prije kako bi se moglo pravilno dugoročno odgovorno i održivo pristupiti raspolaganju državnom imovinom. Jako je važno što ova strategija naznačuje veliki problem koncentracije postojećih turističkih sadržaja kao što netko reče uz samu liniju obale. Ona otvara pričom o redefiniciji našega odnosa prema upravljanju turističkom destinacijom zapravo potpuno novo poglavlje, potpuno novu budućnost turizma, a to je odmicanje svih turističkih sadržaja što je moguće dalje u unutrašnjost odnosno od linije obale koja je već sada preopterećena da bi se na taj način ne samo spriječila preopterećenost, prometne gužve nego da bi se stvorila dodana vrijednost. Kvaliteta je, između ostalog, u tome što je gospodin Darko Lorencin sadašnji ministar turizma jedan od ljudi koji su bili dio tima koji je u Istri provodio ono što smo danas prepoznali kao sasvim drugačije pristupanje upravljanju prostorom, razvoju sadržaja u unutrašnjosti Istre. Danas Istra izgleda potpuno drugačije nego što je bila prije 10 godina. Siguran sam, to znaju i kolege iz Istre, da u tome nisu u svemu baš uspjeli i da je bilo nekih grešaka ali taj … Istre može poslužiti svima, a osobito Dalmaciji da razvije sve one sadržaje koje sada nema na prostoru dalmatinske zagore, od Zrmanje do Konavla. To je veliki, to je milenijski projekt. Ja se nadam da će ova formalna inicijativa obilježavanja dva milenija Dalmacije biti okidač, biti otponac da se sjetimo koliko je teško stanje ovog časa imovinsko-pravno, također stanje u katastru i gruntovnicama. Da se sjetimo koliko je važno vratiti život u ta područja.
Kolega molim zaključite.
Veliki dio tih područja bio je devastiran u ratu. I da završim, upravljanje turističkim destinacijama ovako kako ova strategija nalaže znači reorganizaciju Hrvatske turističke zajednice i redefiniranje uloge turističkih agencija. Velika je važnost akcijskih planova koji se ovdje navode i [[Upadica Zgrebe: Hvala, imate replike pa ćete nastaviti.]] Da se kroz akcijske planove može nadomjestiti ovo što su primijetili kolege, a to je nedovoljna podcrtanost uloge kontinentalnih oblika turizma. Još jednom, mi ćemo podržati ovaj prijedlog strategije. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Richembergh vi ste rekli u svojoj raspravi da visoki udio BDP-a od strane turizma u BDP-u države ili proračuna nije dobar jer da postoje rizici. Pa nadam se da ti rizici će na neki način nestati sa 1.07. i ulaskom u EU i da onda ovaj dokument ima određenu vrijednost bez obzira što je po nama ovdje u HDZ-u ipak preoptimističan u projekcijama učinaka ove strategije ili željenih učinaka turizma u sljedećih nekoliko godina. Jer ako bi to bilo tako onda ni ovaj dokument nema neku vrijednost. Jer ako danas pričamo da se od turizma zarađuje 7 milijardi eura pa je to nekih 8,5, 9% udjela u BDP-u pretpostavka je da ćemo sa 7 milijardi ulaganja u investicije, da ćemo sa 14 milijardi projiciranih nekakvih prihoda u 2020. godini konačno priznati da smo država turizma, od čega bježimo već neko razdoblje iako se jasno vidi pa i u proračunu da treće tromjesečje u svakoj godini je najaktivniji dio ajmo reći prihoda i ajmo reći aktivnosti u RH. Tada se ubiru najviši prihodi, tada se pokreće, tada se nešto događa. Mislim da sigurnost valjda moramo tražiti u ovom ulasku u EU i da to bude neka stabilnost, a onda neka ova strategija nek se ostvari ovako kako piše vjerojatno bi onda poželjno bilo da imamo veće prihode od turizma.
Odgovor na repliku, Goran Beus Richembergh.
Kolega Boriću bojim se da se nismo razumjeli, dakle strategija donosi po meni vrlo održivu taktiku strateške mjere kako doći do bitnog povećanja turističkih prihoda. I neka na kraju ovog razdoblja postignemo da to bude 14 milijardi. Ja bih volio da tih 14 milijardi ostane na istoj razini udjela u BDP-u kao što je sada jer će to značiti da su sve ostale gospodarske grane oživjele i unaprijedile se, da su prihodi u proizvođačkoj industriji u svim ostalim uslugama otišli daleko gore. Da smo, također, revitalizirali hrvatsku poljoprivredu, da smo revitalizirali i industrijalizirali sektor koji je sada pod teretom krize i recesije. O tome se zapravo radi. Mi paralelno s ovom strategijom moramo činiti sve što znamo, sve što možemo i koristiti blagodati članstva u EU i statusa zapravo dijela unutrašnjeg tržišta za revitalizaciju i unapređenje svih ostalih sektora gospodarstva. O tome se zapravo radi. Hvala lijepa.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa evo vi ste gospodine Beus govorili o konsolidaciji zakonskog okvira, o potrebi da se dodatno i to strategija navodi u razvojnim načelima institucionalno dereguliranje. I što se mene tiče ja bih jako pozdravio taj pojam institucionalnog dereguliranja i zaista pojednostavljivanja postupaka i procedura kako bi se olakšale investicije, olakšalo zapošljavanje, olakšalo upražnjavanje tog turističkog proizvoda u svim njegovim oblicima. No, bojim se da institucionalno dereguliranje ne može biti provedeno u jednom sektoru zasebno. Mislim da smo mi svjedoci u dobroj mjeri institucionalnog hiper-reguliranja koje je zapravo nekakva odrednica Vlade. Mi ne možemo provesti institucionalno dereguliranje u sektoru zdravstva a provoditi hiper-reguliranje u području industrije ili poljoprivrede. Prema tome, mislim da mjere sustavnog institucionalnog dereguliranja trebaju biti provedene u svim aspektima pa i u području turizma. A kad ste govorili o prostornim planovima tu bi se također složio s vama, mislim da ovaj veliki broj općina koji imamo u Hrvatskoj, pa tako neki otoci imaju 4 ili 5 općina, a svaka od tih općina želi svoje turističko naselje, pa smo onda dobili tih 450 ili 500 ideja o tome gdje bi sve trebali niknuti razno razna hotelska naselja što zapravo ni na koji način nema svoje uporište ni u infrastrukturi, ni u komunalnoj ni u izgrađenosti. No, isto tako ne treba zaboravit da je tu bila odgovornost i županije u nastavku i države koja je prihvaćala te prostorne planove, prema tome tu se zapravo nerealno stvorila jedna slika, jedna slika nečega što nije izvedivo. I mislim da bi trebalo vratit nazad taj kotač i zapravo realno iznova u prostornim planovima zaista pozicionirat one destinacije koje zaista mogu ići, ima li ikakvog smisla da se ide tamo u izgradnju hotelskih kapaciteta.
Odgovor na repliku Goran Beus Richembergh.
Kolega Đurović, kad se govorio o konsolidaciji zakonskog okvira ne misli se naravno samo isključivo na redukciju, na dereguliranje odnosno smanjenje broja propisa i odredbi. Tu se misli prije svega na reviziju onoga što ovoga časa utječe na razvoj ili uvjetuje razvoj turizma, ugostiteljstva i svega onoga što ide s tim. Već je spomenut Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, spomenuti je zakon koji se regulira sustav turističkih zajednica, tu je Zakon o boravišnoj pristojbi, također je tu Zakon i o turističkom zemljištu, tu je zakon kojega nemamo, ali bi ga trebali imali jer smo ga od 87. godine imali to je Zakon o organiziranom odmoru djece i mladih, to je čitav niz drugih zakona koji se dodiruju prostora ugostiteljstva i turizma. A da o ovome što se odnosi i na ostale grane gospodarstva poput Zakon o strateškim investicijama, da ni ne govorimo. Možda je turizam taj koji je u stanju među prvima i najintenzivnije pokazati kako jedan takav zakon može na dobro doći nacionalnom gospodarstvu. I možda će projekti u turizmu upravo biti najvidljiviji i najbolji dokaz da treba donijeti takav zakon, ali on će se sigurno reflektirati i na sva ostala moguća ulaganja. Hvala lijepo.
Ana Lovrin, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Beus evo spomenuli ste i rekli ste, pohvalili ste ovu strategiju kao jedan dokument na temelju kojega će se sada evo moći prenamijeniti vojni objekti kojih zaista u RH ima puno, devastirani su, nagrđuju okoliš, neuredni su, a do sada nisu privedeni funkciji. I ja bih rekla ne samo vojni objekti, nego i mnogi objekti koji su imovina pravnih osoba sa područja bivših republika bivše Jugoslavije. Dakle, ta imovina zaista u dobrom dijelu priobalnom kao bivša odmarališta stoji također devastirana, ne zna se tko s njome upravlja, na nekom od njih je i knjižena RH, ne događa se ništa jer je negdje 2002. stavljen jedan moratorij na to raspolaganje, čekajući da se to riješi sukcesijskim dogovorom, premda sasvim nepravilno, to pitanje nije sukcesijsko pitanje nego je pitanje vlasništva, a ne sukcesije imovine bivših država jugoslavenskih. Ali to je jedno pitanje. A drugo je pitanje, onda budući da u prilogu ove strategije, u prilogu drugom stoji perspektivne lokacije za investicijskih projekata, pa u djelu browfield projekata su detaljno pobrojani vojni objekti ali nikako ne vidimo kriterij po kojem su odabrani baš ti, jer je recimo, ja osobno na području Zadra, a poglavito malih otoka na Zadru, znam još vojnih objekata koji se ovdje ne spominju, a bilo bi ih dragocjeno privest svrsi i funkciji, i jednako tako kao i objekata iz ove druge kategorije koju sam vam spomenula, a kojih ovdje nema pa valjda postoje neke kriteriji ali mi ih ne znamo.
Odgovor na repliku, Goran Beus Richembergh.
Kolegice Lovrin obzirom da je odbor kojemu sam na čelu proveo jednu opsežnu tematsku raspravu upravo o ovome pitanju, mogu vam dati dodatnu informaciju čime se ministarstvo vodilo. Naime, Ministarstvo obrane je napravilo vrlo kvalitetnu analizu od ukupnog broja objekata koji su do sada predani i koje je moguće predati u vrlo skorome vremenu, nažalost jako je malo onih koje u relativno kratkome vremenu moguće staviti u funkciju. Upravo zbog problema neriješenih imovinsko-pravnih odnosa i nekih drugih okolnosti koje utječu na to. Činjenica je dakle da se treba tom problemu posvetiti najviša moguća razina pozornosti. To nije samo pitanje AUDIA, to nije samo pitanje DUDIA, to nije samo pitanje Ministarstva obrane, to nije samo pitanje Ministarstva turizma, to je dakle pitanje ovog strateškog dokumenta koji se danas nalazi pred Vladom, a uskoro i pred nama. To je dakle čitav niz obveza koje treba napraviti kao zajedničke obveze među resornoga tijela koje će imati najvišu moguću razinu ovlaštenja da taj gordijski čvor konačno razriješi. Sama činjenica da ni jedan od 6000 zahtjeva za povrat još do sad nije riješen, govori da i Ministarstvo pravosuđa može u tome smislu pomoći da se te stvari odapnu i da se konačno počne to rješavati. Jer budemo li ovako vodili se tim moratorijem iz 2002., pa vodili se nekakvom naravi birokracije da ne rješava ono što joj nije naređeno nikad ništa napraviti nećemo. Očito je stvar došla do toga da treba upaliti sve lampice i da treba koncentrirati sve snage da se ti problemi počnu rješavati. Politika je tu, Vlada je tu da presječe u dvojbenim situacijama, to je njihova, Vladina odgovornost i tu nema nikakve dvojbe, Vlada mora imati snage da kaže tako mi mislimo da treba biti i doći pred Parlament i reći ovako treba formulirati te probleme i moguća rješenja u toj strategiji. To je ono što očekujemo prije ljeta. Hvala lijepa.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Beus, sa svim ovim što ste vi govori u velikom djelu se ja mogu složiti, no ne mogu se složiti u jednom generalnom stavu da, ne znam, vojni objekti, prostori bivše vojarne nisu prenamijenjeni u neke druge svrhe jer u mom gradu, mojim malim Križevcima je to sasvim druga situacija. Ali mi imamo drugi problem, mi nemamo problem imovinsko pravnih odnosa, mi nemao problem rješavanja tih pitanja, mi smo to sve riješili. Mi imamo problem sa državnim institucijama koje blokiraju sustav. I sada drago mi je da vi ovako ovdje govorite u sabornici o tom problemu jer godinu i nešto dana, godinu i pol dana mi nismo uspjeli doprijeti do nikoga u audiu. Imamo program izgradnje hodočasničke crkve, za hodočasnički turizam obzirom da smo grad sv. Marka Križevčanina. Imamo program za rješavanje vinarije, znači jednog gospodarskog projekta isto također u jednom vojnom objektu. Mi nemamo odgovora, nitko ne odgovara na ta pitanja. Znači tamo gdje možemo rješavati tamo je šutnja administracije državne. A s druge strane, govorimo evo u sabornici od Vlade čujemo da se ne rješavaju ti problemi, da vojarne nisu prenamijenjene, da projekti stoje. Dakle, dobro ste rekli sad na kraju, Vlada je ta koja to mora riješit. Pa ti svi zakoni o kojima se govori da blokiraju sustav su donijeti u ovoj sabornici ljudi Božji. Pa onda ajmo jedanput već locirati koji su to zakoni krivi, idemo to promijeniti i idemo počet nešto radit. Samo se vrtimo u krug, sami sebi govorimo kako imamo zakone koji nisu provedivi, a ljudi dragi mi donosimo te zakone pa ajmo ih onda brzo mijenjat. I tamo gdje ljudi hoće napravit, gdje mogu napravit hajdemo onda to riješiti i dati njima priliku i mogućnost. Mi smo čak htjeli kupiti zemljište bivše vojarne od država neće prodat makar imamo procjene sudskih vještaka.
Odgovor na repliku, Goran Beus Richembergh.
Kolega Hrg ako me pamćenje dobro služi, postupak prenošenja vlasništva odnosno davanja vojnih objekata koji nemaju više vojnu svrhu niti perspektivu započeo je moj kolega Jozo Radoš dok je ministar obrane 2002., 2001. godine. Do dan danas, dakle 12 godina nakon toga elementarne stvari iz tog postupka nisu u međuvremenu rješavane. Dakle ove probleme koje vi spominjete pa to je sramota. Ali znate što još postoji, dakle vi ste tražili nešto što bi trebalo bit vlasništvo grada Križevaca, a zamislite slučaj da vam organizator Teraneo festivala u Šibeniku traži samo pravo korištenja, privremeno pravo korištenja od dva ili tri tjedna vojnoga objekta, bivšeg vojnog objekta koji više nije u funkciji i da godinu i pol dana čeka da mu se kaže može li ili ne može. To su ti primjeri koji kazuju da cijeli sustav u kojem je puno baba, a kilava su djeca, nije funkcionirao punih ovih 13 godina i sad je vrijeme konačno da se to riješi i ja se iskreno nadam da će ova Vlada preuzeti teret donošenja takve odluke i da će konačno staviti u funkciju te milijune i milijune kvadrata koji ne samo da propadaju nego koji su u međuvremenu proizveli ogroman gubitak moguće dobiti. Hvala lijepo.
Giovanni Sponza, replika.
Želio bih kazat sljedeće, kako je gospodin Beus vrlo jasno naznačio dvije po meni važne stvari. Prvo, da je turizam krhka i osjetljiva djelatnost u čemu se u potpunosti sa njime slažem i da provedba ove strategije ne ovisi isključivo o ministru i njegovim suradnicima niti o Vladi Republike Hrvatske niti o nama zastupnicima u ovome Hrvatskom saboru, nego o svim čimbenicima koji imaju veze da li direktne ili indirektne sa turizmom. Sama strategija vrlo jasno je naznačila da jedan od problema je problem što se tiče loše prometne infrastrukture. Naime, prošli tjedan jesam bio na sastanku koji je organiziran u Istri, konkretno u Pazinu, govorio je o lošoj željezničkoj infrastrukturi koja nije problem od danas već je ona zanemarena desetljećima i koju ne treba gledati isključivo u kontekstu prometa roba, već ju treba gledati u suodnosu za potrebe i u korist turizma, ali isto tako i u oblasti i području ekologije. Stoga bih iskoristio ovu priliku i rekao da apeliram da se pored ove strategije oni koji jesu nadležni da uputimo apel za potrebom izrade strategije ukupnog prometnog razvitka.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Sponza, hvala vam na ovim opservacijama. Definitivno je jasno da kad dođe jedna ovakva strategija u Parlament i kad se otvori ovako kvalitetna i široka rasprava onda se počne iz aviona vidjeti koliko nama zapravo strateškoga pristupa u razvoju Hrvatske općenito fali, ne samo strategija razvoja prometa nego i mnogo drugih stvari. Npr. kako je moguće ući u postupak prodaje odnosno koncesioniranja zagrebačke zračne luke, a da nemamo nacionalnu strategiju razvoja zračnog prometa. To je napravila prošla Vlada, gdje mi uopće ne znamo koja će biti sudbina drugih zračnih luka u Hrvatskoj kad se dogodi koncesioniranje ove. Je li to normalno, je li dobar, je li to dobar pristup? Očito nije. Zato je potrebno konačno i neka ovo bude povod i neka sutra ona koja dođe strategija upravljanja državnom imovinom budu povod da od danas više ništa ne radimo, a da ne znamo gdje želimo doći i da to negdje nismo zapisali u strateški dokument koji će biti javan i svima dostupan. Zato vam hvala na ovim objekcijama kolega Sponza.
Hvala i vama. Nova replika i poštovani zastupnik Ante Babić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Beus Richembergh je govorio o turizmu i razvoju turizma Dalmatinske zagore. Ja bih se s vama složio. Svakako da je ta prirodna bogatstva ekološka područja, mi ih zovemo oaze mira i odmora, imaju sigurno svoju priliku u Republici Hrvatskoj, a to je i na znanje novom ministru gospodinu Lorencinu koji će sigurno jednom od ovih novele paziti posebno na Dalmatinsku zagoru kao jedno neotkriveno područje. A s tim u vezi možda i vama molba da utječete na vašeg kolegu Hajdaša Dončića da u ni kojem slučaju ne uvodi tunelarinu za tunel Sv. Ilija jer smo bili nekih sat, sat i pol vremena od najljepše rivijere na svijetu Makarske rivijere a sada ćemo ovim tunelom biti samo 4 minute. Svakako razvoj turizma u Dalmatinskoj zagori jest perspektiva, jest nešto što i vama mora biti poseban zadatak gospodine ministre.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega babiću vi ste čuli sigurno za ideju koja kaže ovako ako je Istra mogla postati hrvatska Toskana onda Dalmatinska zagora može postati hrvatska Provansa. Nema boljega, dugoročnije održivoga načina da se razvije prostor od Zrmanje do Konavala nego da se svi potencijali koje je moguće iskoristiti tamo gdje jesu i razviti na temelju autohtonoga ne iskoriste baš u Dalmatinskoj zagori. Dakle uzgoj ljekovita, medicinskog i začinskog bilja, uzgoj autohtonih vrsta prehrambenog cijelog dijapazona koji nudi dalmatinska gastroetnologija. Zatim razvoj tradicijskih obrta, oživljavanje kamenih sela u Dalmatinskoj zagori, revalorizacija prirodnih fenomena koje imamo, jednako tako i prezentacija tradicijske kulture koja je u Dalmatinskoj zagori iznimno bitna. To su elementi koji mogu sutra pomoći da stvorimo dodanu vrijednost kako bi svi oni koji dolaze u obalni pojas u velike turističke konglomerate, u velike hotele imali svakoga dana gdje otići, što vidjeti i u čemu uživati. A to znači odmicanje ovih programa od linije obale tamo gdje treba vratiti život. Ja sam siguran da rješavanjem katastra, angažmanom kreditnih dobrih razvojnih kreditnih sredstava ali isto tako stavljanjem glava na kup svih četiriju razvojnih agencija u Dalmaciji i svih onih koje Dalmatinske županije vode zajedno s turističkom zajednicom, zajedno s Ministarstvom turizma, s Ministarstvom gospodarstva, Ministarstvom regionalnog razvoja možemo u deset godina napraviti čuda. Neka nam Istra bude povod i neka nam bude primjer.
Bog vas poživio. Nova replika i poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Ja se zahvaljujem. Prisjetit ću se samo onog dijela kada ste govorili kolega Beus vezano na to da konačno evo imamo jednu strategiju da kvalitetna rasprava o toj strategiji naravno otvara i niz drugih pitanja. Dobro je da se u ovoj strategiji govori i danas ovdje u ovoj sabornici. Dobro je da se o tome govorilo i ne Odboru za turizam. Bilo bi dobro kad već ne možemo amandmanima korigirati određenim stvarima ovu strategiju da na Odboru za turizam naći nađemo mogućnost da razgovaramo bar o akcijskim planovima koji će uslijediti a isto tako i u određenim kontrolnim vremenskim točkama kada bi trebalo pratiti provođenje strategije i eventualno uočiti na probleme i misli ma bi to trebalo napraviti. Rekli ste da je valorizacija postojećeg vrlo bitna kako bi se strategija mogla ispravno postaviti. U marketinškom dijelu mislim da to ipak nije dovoljno dobro napravljeno, osobno to mislim i mislim da nije dobro napravljeno vezano za analizu Hrvatske turističke zajednice. Mislim još ću jedanput ponoviti mislim da je predsjednik Turističke zajednice trebao biti danas ovdje, znam ministre, vi predstavljate sad ministarstvo nema veze ali turističke zajednice kao operativni. Znam da je predsjednik turističke zajednice ali u operativnom djelu su trebali biti ljudi iz turističke zajednice, tako da u tom smislu niz problema će nam se otvoriti u tom dijelu i isto tako očekujemo izvještaj Hrvatske turističke zajednice bilo na odboru bilo u ovoj sabornici posebno u financijskom dijelu da vidimo na koji način se može još raspravljati o tome posebno u ovome dijelu koji se u analizi stanja govori da nije optimiziran promocija hrvatskog turizma u odnosu na investirana sredstva. Dakle ne trebamo možda to sad širiti dalje na strategije prometa i ostalo. Kad vidimo da možemo i otvaranjem pitanja vezano za ovu strategiju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Mesiću, iznimno cijeneći vaš konstruktivan doprinos ne samo radu Odbora za turizam nego i u samim raspravama ovdje i vas i drugih kolega moram reći neovisno o tome iz koje stranke dolaze. Ja sam ponosan što vodim takav odbor. Valja reći da smo mi uspostavili takvo partnerstvo s Ministarstvom turizma koje u nama ne gleda niti konkurenta niti nekoga tko misli drugačije nego oni, kao partnera i ja sam siguran budući da su prihvatili našu ideju da ova strategija dođe u Hrvatski sabori i da ovdje bude raspravljena da će najmanji problem biti raspraviti i prijedloge akcijskih planova. Pa možda čak i predložiti neke koji nisu uvršteni ovdje a koji će pokriti možda neke nedovoljno osvijetljene podsektore u turizmu. Drugo što se tiče marketinga i ministar je rekao možda niste čuli, prvi dokument koji ide iza ovoga, koji će vjerojatno ugledati svijetlo javnosti prije dana hrvatskog turizma na jesen. Bit će strateški markantni plan. Bez toga ne možemo dalje, bez toga uopće ne možemo razgovarati o tome kako ubuduće kvalitetno raspodjeljivati odnosno raspolagati sredstvima HTZ-a a što se tiče vaše objekcije da moramo razgovarati o tom izvještaju po prvi put u povijesti izvješće o poslovanju Hrvatske turističke zajednice dolazi u Hrvatski sabor, 6-mjesečno za prošlu godinu već je došlo. Došlo je u odbor a mi ćemo i dobiti godišnji. I imat ćemo po prvi put razgovarati kako se troše sredstva namijenjena prije svega turističkoj promociji i nema nikakvoga razloga niti dvojbe da će i ministar to podržati kao predsjednik turističkoga vijeća kao najodgovornija osoba koja upravlja tim sustavom. Prema tome mislim da stvaramo jednu vrlo kvalitetnu atmosferu suradnje s onima koji su najpozvaniji da vode taj sustav i da mi ovdje pokazujemo i danas vrlo visoku dozu i konstruktivnosti najboljih namjera da u svemu ovome što ide pod kapu turizma zapravo postignemo najbolje moguće rezultate i optimalna rješenja.
Hvala lijepo. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. na redu je klub HSU-a i poštovani zastupnik Željko Šemper. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. HSU pozdravlja ovu strategiju i nadamo se da će i druga ministarstva slijediti primjer turizma. Uspostavom Hrvatske države naš turizam je u dvadesetogodišnjem procesu tranzicije nosio teško breme i sve probleme u kojem se našlo gospodarstvo s neučinkovitom poslovnom strukturom suočeno sa posljedicama rata i pogrešnim modelom hrvatske privatizacije. Ipak zahvaljujući interesu inozemnog tržišta, atraktivnostima i prirodnim ljepotama naše zemlje, hrvatski turizam pokazao se najvitalnijim segmentom našeg gospodarstva. Sve ove godine bio je jedan od svijetlih primjera uspješnosti posebno dolaskom globalne recesije i poremećaja na svjetskoj razini. Sva ova ekonomska i politička nestabilnost upućuje na nužnost preispitivanja dosadašnjeg modela turizma u RH sa svrhom postavljanja novih razumnih pravaca kao i nužne strategije za razdoblje do 2020.godine. I sada je prijedlog te strategije pred nama i predstavlja jedan okvir koji nam treba omogućiti prvo djelovanje svih nositelja i mjera turističke politike. drugo, ključne pravce daljnjeg razvoja turizma kao glavni preduvjet interesa domaćih i stranih investitora i treće, razvojno investicijski proces i povlačenje sredstava iz EU fondova. Ova je strategija dokument koji definira turističku budućnost Hrvatske te predstavlja putokaz za snažni razvoj turizma svih hrvatskih krajeva u sljedećih 8 godina. Hrvatska je zemlja koja je do sada privlačila turiste ljepotom svojih prirodnih atrakcija, jednim od najljepših mora, mnoštvom otoka i razvedenom obalom, velikim brojem nacionalnih parkova, jezera i šuma na teritoriju cijele RH. Uz ove rijetke prirodne ljepote Hrvatska ima još nešto što turisti vole, bogatstvo kulturno-povijesne baštine, velik broj kulturnih dobara pod zaštitom UNESCO-a. Za sve to godišnje Hrvatska ubere oko 7 milijardi eura prihoda od turizma. Uz ove naše prednosti izrazito smo siromašni u novim poslovno-turističkim atrakcijama. Nemamo suvremeno opremljene kongresne centre, zabavne parkove, golf terene i druge sadržaje turističke ponude kojom bi produžili turističku sezonu. Turistima uz naše prelijepo more i sunce u samo 3, 4 mjeseca moramo ponuditi više sadržaja i maksimalno produžiti sezonu. U sadržaj na moru turistima treba pružiti cjelogodišnji sportski, planinski, lječilišni odnosno zdravstveni turizam kao i bolje i snažnije aktivirati kontinentalni prostor. Uz gostoljubivost naših ljudi turisti hvale našu gastronomsku ponudu ne samo na obali već otkrivaju sve više turističke oaze u kontinentalnom dijelu RH. Nažalost planinsko ruralni turizam razvija se izuzetno sporo. Iznimka je unutrašnjost Istre i nešto istočne Slavonije. Nerazvijena domaća potražnja i ne poticajno okruženje sudjeluje u ukupnim međunarodnim putovanjima sa svega 3%. Uz turističke manifestacije već poznate Vinkovačke jeseni, Đakovačke vezove i sjeverozapadna Hrvatska turistima nudi kulturno historijsko turističke manifestacije primjerice "Kaj su jeli naši stari" u Vrbovcu, te "Terezijana" u Bjelovaru, Varaždinski "Špancir fest", "Križevačko spravišće", Podravski motivi i Renesansni festival u Koprivnici te "Picokijada" u Đurđevcu koji je okupljao veliki broj turista i domaćih i stranih i trebalo bi ih jače poticati. Kontinentalni turizam također treba kapitalne investicije uz korištenje sredstava EU fondova. Potrebno je otvarati planinske centre, obiteljska seoska gospodarstva, vinske ceste i podrume, biciklističke staze i pokazati turistima životinjski i biljni svijet, bogatstvo rijeka i jezera u kontinentalnom dijelu Hrvatske. Iz strategije možemo iščitati da je glavni cilj razvoja hrvatskog turizma do 2020.godine povećanje njegove atraktivnosti i konkurentnosti i ulazak u top 20 destinacija u svijetu. Investicije za koje je predviđeno oko 7 milijardi eura, poboljšanje strukture i kvalitete smještaja i u tom cilju, povećanje udjela hotela sa 13 na 18% i podizanje kvalitete smještaja u kampovima i kućanstvima. Novo zapošljavanje otprilike dvadesetak tisuća novih radnih mjesta u turizmu i desetak tisuća u neturističkim djelatnostima. Povećanje turističke potrošnje u 2011.ostvareno je 60 milijuna noćenja, plan do 2015. 86 milijuna noćenja. Plan je do 2020.godine ostvariti oko 14 milijuna eura ukupnih godišnjih prihoda iako to s ove perspektive izgleda nemoguće ali i nije previše nerealno. U tom ostvarenju vrlo je bitno učešće i plasman domaćih proizvoda i usluga. Domaća zdrava hrane u turističkoj ponudi djelomično bi riješila i velike probleme hrvatske poljoprivrede koje je danas teško bolesna u konkurenciji sa nekvalitetnom hranom iz uvoza. Zeleno-plava brazda treba biti pravi smjer budućeg razvoja turizma ali i naše poljoprivrede. Želimo li produžiti sezonu, želimo li povećati prihode od turizma, želimo li povećati zaposlenost u turizmu uz neophodne investicije potrebno je naš dominantan turistički proizvod sunce i more proširiti novim sadržajima, ne se samo usredotočiti na uski priobalni pojas već iskoristiti sve moguće potencijale na teritoriju cijele Lijepe naše Po mojem mišljenju perjanica kontinentalnog turizma trebala bi biti jedno od vrlo perspektivnih djelatnosti u turizmu, a to je zdravstveni turizam kako na obali tako i posebno u kontinentalnom dijelu Hrvatske. U 2010. su prihodi od zdravstvenog turizma godišnje rasli između 15 i 20%. S obzirom na prisutan sve veći trend starenja stanovništva kako u Hrvatskoj tako i u Europi, kao i … prema tzv. zdravom životu i zdravstvenoj prevenciji očekuje se da će zdravstveni turizam biti jedan od glavnih motiva putovanja u budućnosti. U tom smislu faktori uspjeha proizvoda zdravstvenog turizma odnose se prije svega na kvalitetu specijaliziranih zdravstvenih centara i institucija, kvalitetu prateće turističke ponude, posebno poznate hrvatske gastronomije. Primjere dobre ponude zdravstvenog turizma imamo dosta kod naših susjeda Slovenije i Mađarske kod kojih cijele godine dolaze umirovljenici iz Austrije i Njemačke u njihove toplice i lječilišta. Klub HSU-a podržat će prijedlog ove strategije. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljenu jednu repliku poštovanog zastupnika Branka Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Šemper, vi ste ovo sve jako lijepo nabrojili i ja se s tim slažem što ste vi rekli. Ima samo nešto s čime se ne slažem, naime morate biti svjesni činjenice da ste sastavni dio vladajuće garniture i da nije dovoljno deklarativno reći da treba podupirati Picokijadu i Terezijanu i renesansni festival i Križevačko veliko spravišće i Kaj su jeli naši stari, nego jednostavno vi imate na sebi obavezu i teret da kao član te garniture vladajuće izborite da se to stvarno i podupre kako bi mogli. Za to nam čak u ovom trenutku i nije nužna bila strategija kao ona nužno potrebna kao i sve druge strategije. Ali još jedna stvar koja me potaknula da se javim je vaše spominjanje zeleno-plave brazde. Pa ljudi nemojmo deklarativno govoriti o zeleno-plavoj brazdi kad smo onu zelenu satrli, ostala je samo plava, nadam se da ćemo nju sačuvat.
Hvala lijepo. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika. Na redu je klub SDSS-a i poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospodo predstavnici ministarstva turizma, kolegice i kolege. Između mojeg političkog rada i ove teme zapravo nije bilo neke značajnije poveznice osim što negdje na početku kad sam prvi put izabran u Hrvatski sabor onda su neki kolege '95. ponudili mi da budem član Odbora za turizam, ali me za ovu raspravu naravno nije inspiriralo ništa od toga već predložena strategija razvoja turizma u Republici Hrvatskoj do 2020., prijedlog koji je vrijedan pažnje, vrijedan i poštovanja jer po svoj prilici predstavlja značajan napor da se osmisli jačanje turističkih kapaciteta u Hrvatskoj turističkoj industriji. I u tom smislu kao prijedlog strategije predstavlja jedan način razumijevanja ili gledanja te vrste turističke industrije. Da li je to jedini mogući i da li je to dugoročno gledano najbolji mogući, to je naravno značajno pitanje. Dakle, kada bi govorio o ovom prijedlogu strategije rekao bih da je respektabilan, u okvirima gledanja na razvoj turizma kao jedne vrste industrijske grane u Republici Hrvatskoj i mi sigurno nećemo biti protiv ovoga prijedloga, ali ću iznijeti neka svoja razmišljanja i razmišljanja u ime kluba o ovome prijedlogu za koja mislim da trebaju imati svoje mjesto. Prvo, iz prijedloga strategije se jasno vidi u kojem pravcu i u kojoj mjeri će se najviše razvijati turizam u narednih 7 godina. A prema prijedlozima gradnje hotelskih kapaciteta, prema prijedlozima izgradnje ponuda za ležajeve vidi se zapravo da će se turizam prije svega razvijati na priobalnom i otočnom području Republike Hrvatske, a da se zaleđe priobalno i cijeli kontinent i dalje ostavlja zapravo kao eventualna turistička budućnost Republike Hrvatske, kao eventualni mogući turistički potencijal Republike Hrvatske, ali ne i kao ciljana komponenta u ovoj strategiji. S druge strane, isto tako po svemu sudeći strategija turističke industrije prema ovom razvoju očito cilja na stranom turistu, ne cilja na domaće turiste. Očito cilja na neku vrstu europske i izvaneuropske turističke klijentele, ali domaći gosti i domaći građani ovako kako se meni čini da se može čitati ova strategija zapravo nije osobito ciljana turistička klijentela. To može biti da odgovara realnom ekonomskom stanju hrvatskog građanina koji ima sve manje novca da bi mogao odvojiti za tjedan dana odlaska na odmor izvan mjesta stanovanja. To moguće sve više odgovara činjenici i stanju hrvatskog građanina da neće od svojih 30 dana imati mogućnost da odvoji 15 dana na to da ode negdje na odbor. Ali nema nikakve sumnje da to stanje koje vjerojatno jeste tako ili ako nije onda će sve više postojati, da takvo stanje predstavlja objektivnu opasnost za turističku budućnost Republike Hrvatske, da se mi vezujemo u tom slučaju za okolnosti ekonomskoga stanja u zemljama EU ili u zemljama izvan EU, a s druge strane nema nikakve sumnje da je dobar dio turističkih kapaciteta u vrijeme bivše države bio popunjavan zahvaljujući domaćim gostima iz Hrvatske, domaćim gostima iz male regije. I meni se čini da to nosi stanovite rizike, donosi stanovite rizike da se Hrvatskoj zapravo pruži, da se Hrvatska pretvori u zemlju pružiteljica turističkih usluga, a da njezini vlastiti građani nisu u stanju koristiti gotovo ništa od tih turističkih kapaciteta. To je ono što je za mene kao socijalno osjetljivog čovjeka, to je za mene kao nekoga tko drugačije razumije ulogu turizma u razvoju hrvatskog društva nešto što ne nudi dugoročnu perspektivu za razvoj turizma. I drugo što bih htio kazati, ovdje je bilo riječi o tome. Naša koncepcija turističke industrije zapravo se vrlo malo oslanja na ostale kapacitete koje mi možemo imati ili koje bismo trebali imati. U ovoj strategiji ima vrlo malo riječi o tome što bi i koja bi uloga trebala biti hrvatske poljoprivrede u razvoju hrvatskoga turizma, koja bi trebala biti uloga hrvatske poljoprivrede u jačanju turističkih kapaciteta hrvatskoga turizma i koja bi trebala biti uloga hrvatske poljoprivrede u jačanju ukupne zarade, ukupne dobiti iz turističke industrije. Ja bih volio da u ovoj strategiji ima nešto više riječi o tome nego što ima. Ja potičem, porijeklom sam iz Zadarskoga zaleđa iz područja Ravnih kotara i znam do koje mjere je postojala povezanost između toga dijela da ne računam Liku i Slavoniju. Koja je postojala snažna poveznica između tih potencijala koji nisu bili enormni, ali su bili potencijali. Toga ovdje na žalost ne vidimo, a vrlo često se može vidjeti da je to ono što čini istarsku turističku ponudu, ono što je čini konkurentnom. Kad bi istarska turistička ponuda bila svedena samo na pojas obale onda vi to veoma dobro znate njezine mogućnosti bi bile desetkovane u pogledu prihoda, atraktivnosti i kapaciteta. Zašto nije tako sa Dalmacijom? Zašto Dalmacija nije tako ciljana kada je posrijedi razvoj njezinih turističkih kapaciteta? Nema ništa manje loše pretpostavke kada je u pitanju neka vrsta historijskoga naslijeđa jer ima historijsko-kulturnih spomenika, nema ništa manje ponuda kad je posrijedi prirodno naslijeđe i kad su posrijedi prirodne ljepote i kad su posrijedi prirodne atrakcije. Ali na žalost ne znam, možda ste vi to ostavili za županijske turističke planove. Može biti da vi to ovdje vidite bolje nego što vidim ja, ali meni se čini da nema ništa prirodnije nego da povežemo Plitvice o kojima je ovdje netko s pravom govorio ne znam da li kolega Mesić ili kolega Bačić s pravom govorio, da se srednja Dalmacija sa Zadrom i Šibenikom poveže sa Plitvicama praktički gore sve do Slunja, praktički do slapova. Nema ništa prirodnije i sa Unom. I to je to duboko zaleđe koje može imati smisla isto onoliko koliko duboka unutrašnjost Istre ima smisla za ukupni istarski turizam. I to znači jačanje ne samo hrvatskog turističkog potencijala. To znači zapravo jačanje ukupnih potencijala Hrvatske na tom području. U protivnom će nam se dogoditi da će i ovo malo ljudi koji živi izvan toga područja biti zapravo iseljeno ili će se seliti prema centru, prema gradovima, a da ne govorim da se time obogaćuje raznolikost turističke ponude. Kad je u pitanju kontinentalni turizam svega 5% od onoga što imamo otpada na kontinentalni turizam. Nema nikakve sumnje da područje Istočne Slavonije posebno Baranja, Srijem imaju potencijale koji su daleko od iskorištenih. Ali za to se treba okrenuti domaćem gostu u prvom redu i na prvom mjestu. Za to se treba okrenuti ljudima koji su tu i koji mogu to koristiti preko vikenda ili to mogu koristiti u kraćim vremenskim razdobljima i treba stvarati tu vrstu kulture ponude. Na žalost mi to ne činimo. Vjerojatno će se prilike promijeniti, pa će postojati i komunikacija preko granice, pa će onda i prekogranična turistička komunikacija biti u tom pogledu jača. Ali mi bismo htjeli da se to promijeni. U protivnom ja sam siguran da vi ne biste htjeli da postoji u turističkom pogledu samo Zagreb, Istra i nešto Dalmacije i Dubrovnik. Ali to je naše stanje, da imamo samo Zagreb, imamo Istru i imamo nešto Dalmaciju i Dubrovnik. Ostalo kao da je terra incognita. To treba promijeniti. Ali sa ovakvom koncepcijom turističke industrije bojim se da nećemo. Dakle, ja vas ne bih htio savjetovati u onom što vi bolje radite nego ja, ali u onim stvarima u kojima ja mislim da imam odgovornost i klub kojem pripadam kad je posrijedi širi interes Hrvatske a ne samo specifično ciljanje na turističke profite, na onome što je u ovom trenutku možda profitabilno. Ja bih vas pozvao da razmislite i o toj mogućnosti da ovu strategiju možda dogradite i dopunite tim komponentama. Ili možda da više podvučete ili više istaknete ako je već prisutna unutar ovog. Eto, kolegice i kolege klub SDSS-a će uz ove primjedbe koje smo iznijeli, koje su djelomično konceptualne prirode, djelomično su pitanje distribucije turističkih kapaciteta, to znači pitanje poštivanja regionalnosti i regionalnih turističkih potencijala klub SDSS-a će podržati ovaj prijedlog strategije, ali vas pozivamo da razmislite o tome kako da se od ovako ciljanoga koncepta turističke industrije zapravo usmjerimo na to da turizam bude jedna opće nacionalna društvena grana koja će biti povezana sa drugim granama. Barem onima koje ovoga trenutka možemo razvijati. Poljoprivreda i kultura koju nisam spomenuo, nažalost ono malo turističkih, ono malo kulturnih potencijala bilo da je riječ o nacionalnim parkovima ili povijesnom kulturnom blagu u velikoj mjeri nije inkorporirano u program, nije. Dobar dio zagore i dalmatinskoga zaleđa nije inkorporirano u to. Stjecajem pukih okolnosti i eventualnog entuzijazma ljudi kao što je dobivanje sredstava od pretpristupnih fondova EU u slučaju hana Maškovića u Vrani i ljudi koji su radili u ministarstvu i u lokalnoj zajednici to se dogodilo. Ali drugi lokaliteti koji predstavljaju enormne i značajne povijesne lokalitete i iznimno zanimljive turističke kapacitete nažalost to se ne događa. Ja bih u tom smislu pledirao ako možemo te dvije komponente ojačati. Tako ćemo učiniti da inače ti sve slabije naseljeni krajevi, da ti krajevi koji pružaju iznimne pretpostavke za širenje raznolikosti turističke ponude i za bogatstvo turističke ponude dobiju adekvatan status. Da ne budu naprosto zaboravljena priča. I na kraju, ja razumijem da je u turističkoj industriji kao i u zračnome prometu, kao i u avionskome prometu engleski jezik dominantan jezik u komunikaciji, ali kad je u pitanju materijal za Hrvatski sabor nemojte se ljutiti ali neki termini trebaju biti prevedeni pa makar ne bili prevedeni sa dvije riječi kao što je to u engleskom nego prevedeni sa dvije rečenice ali to treba prevoditi. Kao što je kategorija empty nestlers. Za to postoje. Kao što je kategorija dinx i za to postoji mogući prijevod. Ja nisam ovdje da vam govorim kako to treba činiti, ali postoje stručnjaci i na mojem fakultetu i u drugim institucijama koji vam u toj stvari mogu pomoći. Pa budući da se ovdje u ovom Saboru vrlo često vode nepotrebne jezične rasprave ovo jeste jedna koja ima smisla, naprosto radi razumljivosti. Većina ljudi ne zna što je dinx niti zna što je empty nestlers, a to se može vrlo lijepo prevesti na hrvatski jezik.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče imamo prijavljene tri replike. Idemo po redu. Poštovani zastupnik Branko Hrg i prva replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Pupovac sve što ste vi ovdje govorili ustvari ima smisla i trebalo bi tako biti. Nije jasno zašto uopće nije tako. I sa tim se slažem. Ali ne slažem se s vama u onom dijelu da bi se proizvodnja hrane i poljoprivreda trebala ugraditi onako malo u ovu strategiju razvoja turizma jer mislim da proizvodnja hrane i razvoj ruralnih prostora, očuvanje ruralnih prostora zaslužuje jednu posebnu strategiju koja bi bila onda s ovom strategijom razvoja turizma posložena. Tako da se tu ne mogu složiti da bi to trebalo staviti ovdje. Apsolutno treba staviti to, ali treba dakle i napraviti zasebnu strategiju i raspravu o razvoju i ruralnih prostora i naravno proizvodnje hrane i poljoprivrede.
Hvala lijepa. Nova replika ili odgovor na repliku? Ne. Nova replika, poštovani zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Pupovac pažljivo sam slušao vašu raspravu i u potpunosti se slažem sa svime što ste rekli. Još jedan mali naglasak na onaj dio kada ste spomenuli 5% kontinentalnog turizma u strategiji, da je samo 5% spomenuto i da tu treba više voditi brige prije svega država. Pa spomenuli ste istočnu Slavoniju. Jedan primjer iz našeg kraja gdje je gospodin Pende to zna jako dobro zajedno samo nekad radili na tim rješavanjima problema. Još uvijek je nažalost to u statusu da ti radnici Bizovačkih toplica nisu dobili plaće tri mjeseca. Bizovačke toplice od '75. godine hotel postoji, ljekovita hipertermalna voda treća po kvalitetama u Europi, ulazimo danas u EU, i koliko je sad tu država, ne kriveći nijednu Vladu niti vlast, ne idući po strankama, učinila loše tom kraju, prije svega istočnoj Slavoniji. Dakle, sagrađen je hotel Termia na 21 tisuću kvadrata i samo 210 ležajeva u tom hotelu. A 10-ak godina kasnije Ministarstvo zdravlja gradi novi objekt, izdvojeni Centar za rehabilitaciju bolesnika Kliničke bolnice Osijek točno preko puta Bizovačkih toplica 100 metara dalje dva sustava u državnom vlasništvu međusobno nepovezano. Bizovačke toplice imaju ljekovitu vodu, a bolnica … tzv. dio Kliničke bolnice Osijek ima običnu vodu. Pacijenti koji se liječe poslije moždanih udara, reumatskih bolesti i slično sve one kvalitete koje ima ova voda koja je treća voda u Europi ovi pacijenti Kliničke bolnice Osijek ne mogu koristiti a sve je vlasništvo RH. Ovaj objekt propada, osim ili devet puta je pokušana prodaja, zajedno smo radili na tim problemima. Nije učinjeno ništa i to je upravo nešto što jedan dragulj kontinentalnog turizma istočne Slavonije gdje bi država kao dobar gospodar trebala iznaći rješenje prije svega zbog očuvanja i kontinentalnog turizma jer to je jedini najveći turistički objekt u području istočne Slavonije. Nažalost, tu je primjer gdje država je mogla po meni učiniti više i sam sam bio dio te priče gdje smo jednostavno nekim nerazumnim odlukama gradili ogromne objekte, nerentabilne, koji ne koriste danas ničemu, nažalost sa vrlo ljekovitom vodom i sa izgledom za budućnost, ali tu trebamo učiniti nešto svi zajedno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nova replika i poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Pupovac, ja se također slažem u mnogome u vašem izlaganju i usprkos mnogim i čestim jezičnim raspravama u ovom Hrvatskom saboru ja mislim da ih treba voditi, treba ih ponavljati i apsolutno se slažem u tome da dokumenti koji dolaze pred Hrvatski sabor trebaju bit na hrvatskom jeziku, osim neophodnih izraza koji ne postoje u hrvatskom jeziku, a onda moraju biti prevedeni i za koje se na nikoji način ne mogu izrazit hrvatskim riječima. Osim riječi koje ste vi ovdje spominjali, imamo još nekih, meni pada na pamet, recimo sad ja ne znam, možda je to u turizmu uobičajeno, ali recimo cikloturizam pa sam ja primjerice morala ići tražit što to znači pa sam otkrila da se radi o biciklizmu itd. Ali recimo već i u drugim područjima uobičajeni izrazi, ali za koje mnogi vam ljudi ne znaju šta je. Recimo brownnfield investicija ili projekt, izađite sad van, pitajte građane znaju li šta je to, neće znat. A ne razumijem zašto negdje nije moglo biti u ovoj strategiji rečeno da su to investicije ili rekonstrukcije postojećih objekata, da to bude razumljivo nego se evo rabe ti izrazi greenfield, brownfield. Ljudima koji su u tom području je to nešto razumljivo, ali običnim građanima nije i ne znaju, a mi imamo način da to izrazimo hrvatskim jezikom. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja ne mogu reći da li ste digli ili niste jer vas nisam vidio, ali ako imate namjeru replicirati replicirajte, a drugi put lupajte svakako da vas se čuje. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]]
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Pupovac, evo i ja kao i moje kolegice i kolege se slažem s dobrim dijelom onoga što ste rekli. Ja zapravo najveći problem ove strategije vidim zato što ona nije samo strategija Ministarstva turizma. Kad ste govorili o turizmu Podunavlja i o Baranji i o pravcima za kruzere, dunavskom pravcu i o Iloku i o iločkim podrumima i o Muzeju vučedolske kulture koji bi trebao skoro biti otvoren, dakle o mnogim kulturološko-turističkim potencijalima koji postoje, mislim da to ne smije ostat samo na Ministarstvu turizma, jednako kao što i komponiranje kulturne baštine u turističku ponudu mora biti dio odgovornosti Ministarstva kulture. Drago mi je da ste spomenuli projekt … i lijepo je to čuti, ali jednako tako tužno čuti da je to do dan danas ostao jedini, da je pripremljen 2011., da je sad evo realiziran i da je ostao jedini i da istovremeno u budžetu resornog ministarstva imate predviđeno samo milijun kuna za dokumentaciju za pripremu takvih projekata za fondove Europske unije, a samo … projekt je koštao preko 2 milijuna. Tu je problem i ja ne mislim da to može Ministarstvo turizma nositi. Naravno, zadarsko zaleđe. Od samostana na Krki, Manastira, Aserije, Bribira, Skradina, svega onog ostalog što taj kraj nosi u tom smislu, osmišljavanje itinerera, ali naravno da to moraju nosit djelomično i ostala ministarstva, a djelomično i lokalne zajednice. I ono što sam želio reći a propos da tako kažem domaći gosti, strani gosti. I dalje domaći gost i u ovoj situaciji kad imaju manje mogućnosti idu prije na more nego idu prije u istočnu Slavoniju jer je marketinški krivo postavljena stvar i zato sam inzistirao na … aktivnosti turističke zajednice pa i Ministarstva koje tu može pomoći, jer danas ljudi u Zagrebu nažalost ili u mjestima gdje bi eventualno mogli otići na godišnji nisu dovoljno upoznati s ovim potencijalima koje ste i vi navodili kao turistički atraktivne.
Hvala lijepa. Bio je to poštovani zastupnik Jasen Mesić koji se izborio za repliku. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću ukratko odgovoriti na ovo što su svi četvero kolegica i kolega replicirali. Ja se naravno slažem sa vašim replikama i sa sadržajem vaših replika, samo složit ćete se sa mnom da ovo što je Ministarstvo turizma predstavilo jeste značajan dokument i da ono što mu nedostaje ovoga trenutka, što mi izražavamo kao potrebu da postoji, ne treba biti prepreka da ovaj dokument usvojimo. Ali ova rasprava ovako kako je vođena i koliko sam ja čuo po svojoj kvaliteti nesumnjivo daje vama iz Ministarstva turizma i cijele Vlade razloga da razmislite zapravo o tome kako da se uz ovu strategiju koja je ciljana, koja ide ako ja previše govorim o industriji turizma, ali ciljano ide na jednu vrstu industrije turizma, da se dogradi sa ovakvim drugačijim konceptima koje ste ovdje čuli od zastupnika i zastupnica.
Hvala lijepa. Nastavljamo po klubovima zastupnika. Na redu je klub Nacionalnih manjina i poštovani zastupnik Deneš Šoja.
Hvala lijepo predsjedniče. Predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Želim reći nekoliko riječi vezano za ovaj Prijedlog strategije razvoja turizma Republike Hrvatske i mogu odmah u uvodu naglasiti da čitajući taj materijal došao sam do dosta interesantnih i dragocjenih saznanja. I u tom smislu, u svakom pogledu mogao bih samo čestitati svima koji su učestvovali u izradi tog materijala. U uvodu spominje se hrvatski turizam danas, pa onda ispod toga atrakcija i onda idu određena poglavlja gdje piše ponuda atrakcije, turistička infrastruktura, smještajna infrastruktura, opća infrastruktura i dostupnost. Znači infrastruktura u tri poglavlja u varijanti sa kratkim objašnjenjem što je apsolutno prihvatljivo i u redu. Zatim dolazi jedno poglavlje proizvodi, to je malo teško odmah aplicirati na ovaj dio kad se govori o proizvodima, ali taj žargon je takav. Sunce i more i tu je konstatacija da to čini u ukupnom volumenu 85%. Zatim imamo nautički turizam koji je u stalnom usponu, povećanju što je sasvim dobro i u redu. Ono što je možda, ja sam osobno očekivao veće učešće u ukupnom tom volumenu, to je poslovni turizam negdje 10 do 15% u ukupnosti. Pa onda, danas smo i u raspravi čuli razloge zašto je to tako, vjerojatno tu još ima prostora da se to učešće poveća. Zatim u poglavlju perspektive nabrojan je i zdravstveni turizam, sa učešćem i rastom negdje 15 do 20%, taj cikloturizam koji posebno je interesantan u kontinentalnim dijelovima i vezano za ruralni turizam, planinski, gastronomija i enologija. Vezano za ove oblike turizma bih, dozvolite da kažem samo par riječi. Tu je i kraj iz kojeg ja dolazim, Baranja, a jedan dio, velik dio i Slavonije sigurno jako zainteresiran jel imamo izvanredne resurse za razvoj takvog turizma. Prije svega moramo naglasiti da na tim područjima, a pogotovo kad je Baranja u pitanju, gdje su veliki kompleksi oranica, gdje su veliki sustavi raznih poljoprivrednih, bivših kombinata sada u privatnom vlasništvu, doveli su do bitnih promjena u tim sredinama, odnosno u selima, u naseljima. Samo primjera radi da kažem, u predratnim godinama sigurno svi znate i čuli ste kombinat Belje je zapošljavao preko 7000 radnika, a sada mislim da nema čak ni 1800. Normalno je to da svaka modernizacija u poljoprivredi, ne otvara radna mjesta nego naprotiv ukida radna mjesta. Znamo da i prerađivačka industrija i kapaciteti sve više se orijentiraju prema velikim potrošačkim centrima, stoga i tu ove sredine u perspektivi nemaju perspektivu da tako kažem i naravno mi vidimo i očekujemo jako puno od tog tzv. seoskog ili raznih vidova turizma koji su ovdje i nabrojani. Tu je dana jedna konstatacija da je preko 160 000 gostiju posjetilo vinske ceste i da su ta područja, taj ruralni turizam najviše razvijen u Istri, nešto u Dalmaciji, i spominje se Osječko-baranjska županija. Meni je to drago, ali imamo i određene pokazatelje u konstantnom povećanju i noćenja i posjeta itd. No, međutim moram ovdje naglasiti da za daljnji razvoj svih vidova tih, tog turizma u ruralnim sredinama, sad bih se vratio na ovu prvu konstataciju infrastruktura jedna, druga i treća, ta infrastruktura čini jako puno. Ja mogu istači samo i taj podatak, dok je u tim područjima gdje je također razvijen taj ruralni turizam, na tim područjima snabdijevanje stanovništva sa kvalitetnom vodom i odvod otpadnih voda negdje između 95 i 100%, dok je to u našim krajevima negdje od 40 do maksimum 65 do 70%. A mi ne možemo turizam razvijati kad nam stigne jedan autobus gostiju, a slučajno pada kiša onda teško mogu izlaziti. Mislim to su neke elementarne stvari koje moramo riješiti i prebroditi. Za nas je vrlo bitno, dalje od infrastrukture s obzirom na položaj naših mjesta koji se nalaze između Kopačkog rita i Baranjske planine, još uvijek imamo problem, ne da imao, imamo apsolutno problema sa otpadnim vodama, one se odlažu u otvorenu kanalsku mrežu koja se onda procjeđuje prema Kopačkom ritu itd. prema Dunavu. I 3, 4 godine se mučimo da se osposobi prvi prečistać otpadnih voda i evo ovih dana poduzimam maksimum da se to stavi u funkciju jel na takav način možemo samo spasiti Kopački rit. I mogu vam reći da ima određenog razumijevanja, ali to nije dovoljno, to nije dovoljno zato to naglašavam, žao mi je što nema tu ministra da i on to čuje, jel bez toga mi ruralnog turizma nećemo imati. Ovdje se konstatira jedan postotak da je ukupno u turizmu, što direktno što indirektno zaposleno negdje blizu 6, 9 ili 7% od ukupnih zaposlenih. Mislim da je to malo i da tu reže velike rezerve, sa određenim ulaganjima bi taj postotak mogao i morao biti daleko veći. I ocjenjujem osobno da ukoliko se ova predviđanja iz ovog materijala ostvare i ako se stvore materijalni uvjeti za daljnji infrastrukturni razvoj tada i za ruralna područja će turizam značiti na određeni način budućnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Na redu je Klub hrvatskih laburista i poštovana zastupnica Nansi Tireli. Izvolite poštovana zastupnice.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče i pomoćniče, kolegice i kolege. Evo drago mi je što je ovaj prijedlog strategije o turizmu danas ovdje u Saboru pred nama i ujedno bismo u skoroj rečenici mogli napraviti zaključak te strategije a to je nije više dovoljno samo sunce i more. O brojkama smo čuli dosta pa ih neću ponavljati ali evo pokušat ću nekako bit sažeta i kratka pa krenut na način što ustvari želimo od ove strategije? Svakako sačuvati čisti okoliš umjesto isključivo sunca i mora imati različite proizvode za ciljanog gosta, produžiti sezonu više od ove kakva je sada, novo zapošljavanje, kvalitetni turizam s prosječno tri, četiri, pet zvjezdica, kvalitetniji život lokalnog stanovništva, očuvanje lokalnog identiteta i kulture, destinaciju Hrvatske kao destinaciju nezaboravnog odmora, biti atraktivni za kapitalna polaganja, bolju popunjenost kapaciteta i svakako više cijene i otvaranje mogućnosti za veću potrošnju gostiju. Što imamo? Imamo ekološki zdravu prirodu i more, ne preizgrađen prostor, ljudske potencijale, kvalitetnu hranu, povijesnu i kulturnu baštinu, blizinu emitivnih tržišta, malo udaljenosti između obalnog i kontinentalnog dijela, sačuvan autohtoni način života, smještene objekte prosječne kvalitete, hotele, kampove i apartmane. Kad iščitavam ovu strategiju potvrđujemo ono što sustavno ponavljamo u ovom saboru i na što upozoravamo a to je nepovezanost politike raznih ministarstava i svih onih zakona koje ovdje donosimo. Svako ministarstvo donosi neke svoje strategije i planove uopće čini nam se ponekad ne razmišljajući o nekakvoj cjelini i o putu kojem želimo svi zajedno ići. Isto se to odnosi i na zakone. I predlagatelj ove strategije zaključuje da zakoni nisu usklađeni i da pridonose u velikom dijelu poštivanju njih samih ali i skepsi prema bilo kakvim ulaganjima zbog jednostavno neizvjesnih ishoda. Ljudi tako jednostavno ne znaju što, kako i kuda. Kada nismo usklađeni u ministarstvima onda nismo usklađeni ni u vođenju jedne iste politike na nacionalnom i na lokalnom nivou. Sada smo svjedoci da gotovo svaki načelnik i gradonačelnik u Hrvatskoj uz iznimku evo časnim izuzecima morali bi znati na koji način raditi i kako postavljati stvari pogotovo ove stvari iz ove strategije. Nažalost i oni su samo ljudi sa većim ili manjim mogućnostima, sa jasnim ili gotovo nikakvim vizijama razvoja svoje samouprave a kamoli razvoja turizma. Ministarstvo turizma moralo bi najprije uskladiti sva svoja načela iz ove strategije sa turističkim zajednicama koje bi onda projekte implementirale na lokalnom nivou. Ipak predsjednici turističkih zajednica najčešće su upravo načelnici i gradonačelnici koji nažalost ne razumiju uvijek o čemu se govori i što treba napraviti. To vam sve govorim iz vlastitog iskustva jer evo imam slučaj da imamo oko sebe puno općina odnosno načelnika kojima je jedini cilj i priča o turizmu stavljana nogometnom klubu. Novaca u proračunima je sve manje i svatko tko dođe sa nekom novom idejom najčešće je veliki neprijatelj. Govorimo o hrvatskom turizmu kao o ekološkoj destinaciji a onda upravo tamo gdje Ministarstvo turizma planira povećanje kapaciteta i razvoj turizma Ministarstvo gospodarstva odobrava prljave industrije. Zanemarujemo sve investicije pogotovo onih fizičkih osoba. Dakako znate o čemu govorim i da govorim o termoelektrani Plomin. Istra ima oko 400 agroturističko ruralnim gospodarstva s oko 4 tisuće kreveta ta je uspješna priča o kojoj smo danas već nekoliko puta čuli započela je 96.-te godine. Građani su uzimali skupe kredite jer su i sami djelovali u priču o ruralnom turizmu i odlučili se za izgradnju ruralnih kuća s bazenima kako bi povećali svoje prihode a veliki dio njih i kako bi se samo zaposlio jer su ostali bez posla zatvaranjem uspješnih tvornica. I sada nakon nekoliko godina ulaganja u te svoje ruralne kuće iste moraju zatvarati jer ne zadovoljavaju kakvoću vode zbog rokula, termoelektrana, cementare ili vapnare i to su tragedije tih malih običnih ljudi koji su stvarno puno godina svoga života i puno svoga kapitala ulagali upravo zato što su vjerovali u priču. Iako privatni iznajmljivači ostvaruju preko 50% prihoda od turizma o njima u ovoj strategiji ima vrlo malo riječi. Opravdavamo to sprečavanjem daljnje ekspanzije takvog turizma ali u strategiji se ne govori ništa o tome kako u tom postojećem segmentu koga već imamo poboljšati turističke usluge. Što moramo napraviti da ojačamo te upravo privatne iznajmljivače za koje sada u ovoj strategiji tvrdimo da nisu brendirani, da nisu sinkronizirani i da svatko vuče na svoju stranu. Što napraviti da popunjenost jer ne pričajući o njima u strategiji opravdali smo činjenicom da je kod njih popunjenost puno manja nego što je u hotelima? Što onda napraviti da bismo tu popunjenost u kapacitetima koju već imamo koje je netko izradio u koje je netko uložio tu popunjenost povećamo? Što u ovoj strategiji osmišljavamo za jačanje vanpansionske potrošnje i dodatnih aktivnosti? Kako to po ovoj strategiji mislimo složiti u jednu istu priču dakle sve te iznajmljivače sa proizvođačima primjerice eko hrane, sa proizvođačima vina, ulja, autohtonih suvenira? Koliko uspješno mogu projekte zajedno provoditi Ministarstvo turizma, gospodarstva, poljoprivrede, kulture? Koliko su građani spremni pisati uspješne projekte za dobivanje sredstava iz kohezijskih fondova? Što u ovoj strategiji piše o županijskim razvojnim agencijama? Njih kao takvih nema nigdje kao nositelja određenog projekta, a imamo ih i oni su isto tako županijske razvojne agencije radile strategiju i razvoja turizma i razvoja svojih županija. Kako bismo za svaku regiju decidirano znali što želimo i kamo želimo ići onda bi nam lakše bilo i dolaziti svakako do investicija. Međutim sada nam se događa jedan paradoks. Koliko god mi pisali strategije i kolikogod mi bili čak uspješnim na nekakvim lokalnim razinama ne ovisi puno o nama. Više uvijek ovisi o nekom drugom, najmanje o nama. Primjerice kada gledamo potražnju prema emitivnim zemljama Slovenija je za prva tri mjeseca na 4.mjestu. razvijamo turizam u Istri bez obzira što Slovenija graniči sa Istrom mi ukidamo željezničku prugu. Umjesto da razmišljamo o cjelovitoj priči kojom ćemo povezivati upravo te turiste koje u statistikama postoje i kojih imamo, mi dakle određene resurse ukidamo jer nam nisu rentabilni i to opravdavamo činjenom da tako mora biti. To je upravo ono što sam govorila da ministarstva međusobno nisu povezana, da ne vidimo svi zajedno isti cilj i da ni sami ne znamo kuda idemo. Što je sa kulturnim događanjima? 25% poreza na ulaznice Pula Amfiteatar, Arena, ljeto, tisuće i tisuće turista, međunarodni spektakli da ne pričam o zapadnoj obali Istre gdje se gotovo svakodnevno održavaju nekakvi koncerti i umjesto da spustimo porez na ulaznice mi taj PDV ostavljamo na 25%, a istovremeno s time u strategiji pričamo da donosimo strategiju razvoja turizma kako bismo bili čim konkurentniji. Kulturna događanja što se tiče predstava, za svakog stranog izvođača bilo kakve predstave moramo ishodovati radnu dozvolu. Prestrašno. Svjedoci smo prošle ili pretprošle godine da je u Karlovcu eminentni glazbenik iz Australije bio priveden upravo zbog toga što mu se za tih nekoliko sati, 2 ili 3 koliko je trebao imati koncert organizator nije ishodovao radnu dozvolu. U Puli se svake godine događa jedan fenomenalni Festival kazališta gdje je prošle godine bilo mislim negdje oko 14 ansambla iz svih krajeva svijeta i za svakog izvođača iz tog ansambla trebalo je ishodovati radnu dozvolu za jedan jedini dan. I ako se s time vadimo za skori ulazak u EU moram napomenuti da su to izvođači i da dolaze u Hrvatsku izvođači koji su van granica EU. Svjedoci smo osnivanja lagova diljem Hrvatske. Upravo ti lagovi trebali bi biti na tragu svega ovoga što pričamo, objedinjavanja strategija lokalnih samouprave, županija u jednu cjelinu da ti koji su u tim lagovima a u njima su i stari i mladi i članovi udruge i poduzetnici i lokalne i regionalne samouprave osmisle najbolju priču kako bi mogli kvalitetno razvijati svoj kraj. Ali opet paradoks, u većini slučajeva predsjednici tih lagova opet su oni isti predsjednici turističkih zajednica i opet oni isti načelnici i gradonačelnici koje smo spominjali na početku. Jučer smo raspravljali u ovoj sabornici o tome kako ispada da u Hrvatskoj imamo samo ograničen broj ljudi koji znaju raditi jer jedne te iste postavljamo i na nekoliko funkcija, a da uopće ne analiziramo njihove ili uspjehe ili neuspjehe i to dugoročno ne donosi dobro nikome, a najmanje onim sredinama gdje se takve stvari dešavaju. Raspravlja se u ovoj strategiji o ljudskim potencijalima točnije o njihovoj stručnosti zamjerajući kurikulumu i nedovoljnoj stručnoj praksi budućih turističkih djelatnika. Politikom koju vodimo teško je da ćemo uspjeti dugoročno stvoriti uopće kvalitetne turističke kadrove. Prošle je godine jedna uspješna turistička agencija iz Istre raspisala natječaj za nova radna mjesta. S obzirom da imamo gotovo već sada 370 tisuća nezaposlenih bespotrebno je uopće spominjati koliko se kandidata javilo. Kandidati su bili pozvani na razgovor i u tri su dana morali dokazati svoje sposobnosti, između ostalog i znanje najmanje tri strana jezika što je bio samo jedan od uvjeta. Na kraju nitko od njih nije ušao u uži krug koji su ušli u uži krug nije primljen jer je poslodavac u tom trenutku iskoristio mogućnost da zaposli nekoliko osoba za 1600 kuna. Naravno, nitko od tih koji su zaposleni nije prošao kroz kvalifikacijski postupak i nikoga nije interesiralo koliko on jezika zna i koje su njegove kompetencije. Što je sa sezonskim radnicima koje u većini slučajeva strani poslodavac maksimalno iskorištava? Naši ljudi moraju u hotelima u vlasništvu stranaca međusobno razgovarati njegovim jezikom. Kakva je za te ljude uopće takva motivacija, što možemo očekivati od takvih radnika i koliko uopće oni sebe još mogu dati tome gostu kojemu bi trebali biti na raspolaganju i prema kome bi trebali biti ljubazni, a upravo je ta ljubaznost jedan od faktora koji podcrtavamo ovdje u ovoj strategiji. Pričali smo o parkovima prirode, pričali smo o prostornim planovima. Nažalost nemam toliko vremena, ali jedno i drugo pada u vodu jer u općini u kojoj je park prirode Učka gradimo paralelno turizam i gradimo termoelektranu. Prostorne planove kojima podržavamo masterplan razvoja turizma u Istri dozvoljavamo da načelnici odnosno općinska vijeća samovoljno mijenjaju zbog naknade za korištenje ekološke rente. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo prijavljeno nekoliko replika. Idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospođo Tireli, lijepo ste rekli i o mogućnostima kulturnog turizma i dobro ste se dotakli vezano za PDV na ulaznice za kulturne događaje, koncerte i sve ostalo. Kad pogledate da je u okruženju taj porez između 5 i 10%, a da okruženje zapravo kad ste govorili o Istri zahvaća Veneciju, Sloveniju, donji dio Austrije, pa čak do ovih bližih dijelova Mađarske, jasno vam je da ako to ne promijenimo u Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u da ćemo izgubiti veliki turistički potencijal. To privlači desetke i desetke tisuća mladih ljudi koji su po strategiji jedna od ciljanih klijentela koje strategija prepoznaje kao potencijalnu mogućnost za razvoj. Mislim da je to vrlo bitno da to istaknemo i da na tome ističemo. Međutim još jedna stvar koju nismo spomenuli u ovoj strategiji, na tragu toga je bio i gospodin Vukšić, a to je pitanje audiovizualne promocije, tzv. promocije ispod radara. Nema tog oglasa na CNN-u, na Skyu ili na bilo drugom kanalu koji može promovirati Rovinj onako kao što ga je promovirao film di ratni avioni prelijeću ispred panorame Rovinja. To je takav moćan marketing i moralo je u ovoj strategiji pod poglavljem marketinga se naći prostor za to da upravo privučemo takvu industriju …. Nema tog oglašivača, nema te plaćene reklame koja može promovirati dubrovačke zidine na način kako to promoviraju serija "Igre prijestolja". Nema tog tko može promovirati Opatiju kao što će je promovirati novi film o lady Di, to je užasno moćno. Grad New York svoju turističku ponudu bazira na tome, na nikakvim oglasima, samo na snimanju filmova.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Da kolega, slažem se s vama i vezano za ovu audiovizualnu promociju nažalost nemamo toliko vremena da o svemu pričamo, ali spomenuli ste Veneciju pa ću se nadovezat. Mi cijelo vrijeme govorimo o povezivanju zelene i plave Istre, međutim što nam se događa? Turisti koji i dođu na to plavu more na kraju jednodnevne ili dvodnevne izlete organiziraju im se u Veneciju umjesto da im se organiziraju u zelenu Hrvatsku. Dakle i to je jedan od razloga, odnosno jedan od modela na koji bismo mogli onda povećat potrošnju, a to nam je i cilj da oni čim više ostave u Hrvatskoj, a ne da im onda u ponudama nekakvih jednodnevnih ili dvodnevnih izleta vodimo ih izvan granica Republike Hrvatske. Sve ovo što govorimo trebali bismo složit jednostavno u jednu cjelinu. Dakle imamo kapaciteta, znamo što moramo, kako moramo i jednostavno ostane onda na kraju da to i realiziramo. Najveći problem čini mi se da je upravo u tome što je svatko ostavljen sam, dakle nismo napravili nekakve, ovo je strategija ali trebamo napraviti konkretne akcijske planove za svaka područja gdje će ljudi točno znati koja im je dugoročna održivost, u što mogu ulagat i što će im se u konačnici kao ulaganje i isplatiti.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Tireli, spomenuli ste povećanje kapaciteta planiranih do 2020. Naime, u ovom popisu stoji da šibensko područje planira izgradnju svega 1000 hotelskih soba. Mislim da je time Šibensko-kninska županija znatno podcijenjena jer samo grad Vodice planira izgradnju na dvije izuzetno atraktivne pozicije između Vodica i Šibenika, tzv. donja srima i izgradnju novih 6200 ležajeva i između Vodica i Tribunja 1100 novih ležajeva. Međutim, sad u biti ne bih apelirala na te kapacitete nego mislim da nije u redu da zapostavimo kapacitete tipa primoštenskih u kojem imamo 2500 ležajeva koji su devastirani. Zar ne mislimo da bi se bar oni u tom periodu trebali stavit u funkciju zajedno sa kapacitetima marine Lučice, radi se o 600 ležajeva i u Rogoznici Kalebovu luku koja također ima u pripremi izgradnju novih 1500 ležajeva. I jedna crtica po pitanju radnih dozvola. U Vodicama je privedena jedna gošća koja je na plaži zajedno sa svojim prijateljicama vježbala aerobik. Policija je prošla i smatrala je da je ona aerobik trenerica i da zato treba ishodovati radnu dozvolu. Možete samo pretpostaviti kakve su bile reakcije čitave te grupe i agencije koja je imala znatnih problema zato što eto jedna grupa cura raspoloženih za jutarnju vježbu to radila na našim plažama. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Upravo ovo zadnje što ste rekli na tragu je mojeg osobno i mislim razmišljanja svakog ovdje od nas gdje treba znači male stvari čine veliku stvar i te male stvari trebamo bit uspješni i složit ih u jednu dobru cjelinu koja će funkcionirat na način da svima bude dobro. Nama mora bit cilj da kad turista prođe granicu Republike Hrvatske da svi od njega imamo nešto i da svi budemo zadovoljni zato što je on došao. Pričajući o kapacitetima i evo zanemarivanju županije u ovoj strategiji samo je još jedan dokaz tome da predlagatelji zakona u većini slučajeva ne slušaju teren. Komunikacija mora biti obostrana. Komunikacija ni u jednom slučaju ne može bit samo od gore prema dole, nego ona itekako da bimo imali uspješne strategije, uspješne akcijske planove, uspješne priče itekako oni koji su gore i koji donose određene zakone, predlažu određene strategije ili akcijske planove moraju čuti ne samo osluškivati, nego čut što im priča baza. Jer jedino ljudi koji svakodnevno rade i koji su svakodnevno u kontaktu da li sa turistima, da li sa korisnicima znaju gdje je najveći problem. Ako to ne uzmemo kao praksu dugoročno nam nikad neće biti dobro ne samo 2020. u turizmu, nego dugoročno nigdje u bilo čemu.
Nova replika i poštovani zastupnik Željko Kolar.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolegice vi ste spominjali načelnike i gradonačelnike koji su predsjednici turističkih zajednica, pa onda u principu oni ne znaju kaj bi trebali raditi. To je vrlo ovak' paušalna ocjena. Naravno da ima onih kojima to više znači, kojima je turizam zapravo prva grana kao kolegici redimo dole u Vodicama. Ja sam uvjeren da ona zna što ona dole radi. I bio sam dole, imao sam prilike to vidjeti. I na Rabu sam ljetoval 10 godina pa kod kolege znam itd. Međutim, ja sam čak smatrao da nije dobro da je zakonom definirano da načelnici i gradonačelnici moraju biti predsjednici turističkih zajednica, iako pretpostavljam da je zakonodavac to napravio upravo zbog toga da ih zainteresira u onim sredinama kojima se nisu bavile sa turizmom na taj način da ih potakne na to. Međutim, prošli tjedan je bio ministar turizma u posjetu Krapinsko-zagorskoj županiji i rekao nešto što je našim turističkim djelatnicima ostalo zapamćeno. U kontinentu je barem duplo teže, ako ne i više razvijati turizam nego na moru, a mi sad ulazimo u, Hrvatska ulazi u EU, izlazimo na tržište od 500 milijuna ljudi i totalno smo kao Hrvatska nepoznati što se tiče turizma za unutrašnjost niti Slavonija, niti Baranja, niti Gorski kotar, niti Hrvatsko zagorje moje. Totalna nepoznanica. I što nam je činiti? Pa Jadran ima ograničene kapacitete. Nas ne može posjetiti 30 milijuna ljudi na Jadranu, ali možemo ponuditi novi proizvod upravo u ovim dijelovima Hrvatske koji do sada nisu dobro prezentirani, a na koji način to je samo pitanje marketinga. 2014., 2015., 2016. treba uložiti puno u marketing ono što su govorile i druge kolege, da bi onda 17., 18., 19. i 20.-te i ova druga područja mogli početi disati sa turizmom i imati nekakve koristi od toga.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Kolega Kolar, ja nisam stvarno paušalno prozvala sve načelnike i gradonačelnike i rekla sam stvarno evo duboko poštovanje časnim izuzecima. Međutim, i vi ćete se složiti sa mnom kad kažem da veliki broj pogotovo načelnika u malim općinama nema nikakve vizije, nikakvog cilja što se tiče razvoja turizma, a da bimo postigli ovo o čemu vi pričate, dakle da bimo bili brend koji će povećati kapacitete, koji će bit prepoznatljiv ne samo zbog obale i mora nego da bude prepoznatljiv zbog destinacije cijele Hrvatske onda svakako ćete se složiti sa mnom da moram iznaći način na koji ćemo mladim, sposobnim, školovanim, visoko obrazovanim ljudima dat prostor i mogućnost da rade upravo taj marketing, da slažu upravo tu menadžersku priču, da slažu upravo te strategije i akcijske planove zbog kojih će njihova općina, njihov grad postat prepoznatljiv, a kao takav i dio onda prepoznatljive cjeline što se tiče Hrvatske kao turističke destinacije.
Nova replika i poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvažena kolegice vi ste govorili o privatnom smještaju. Podržavam sve što ste rekli, sve. I još ću danas govoriti o tom smještaju jer smatram da je to jednostavno bit hrvatskog turizma. On je nastao davno prije 40-tak godina, popularno je nazvan zimmer frei. Privatni smještaj je zimmer frei kojeg su poznavali svi dobronamjernici koji su dolazili i u onu državu i ovu danas. Kroz taj privatni smještaj tada i ona država i ono društveno uređenje je bilo drugačije, bili smo hajmo reć' drugačije percipirani u očima tih ljudi koji su dolazili kao turisti nego druge zemlje koje su isto imale komunizam Poljska, Češka, Slovačka današnja, Mađarska i tako. I oni su imali turizam, ali je Jugoslavija bila percipirana kao jedna otvorena zemlja. To je bila činjenica i o tome treba govoriti zato jer ovaj dokument ga ne uvažava onoliko koliko bi to možda trebalo, ne nudi brigu države o tim ljudima. Prepušteni su i dalje sami sebi. Ovdje kažemo mi ćemo inzistirati na nekakvim sadržajima, podizanju kvalitete, radionice, ovo ono, nekakve oznake. Međutim, tim ljudima treba ipak nešto drugo. Oni su danas zaista u problemu iako su i sada u jednakom investicijskom ciklusu kao i možda privatni hotelijeri. Svi se nešto pripremaju i svi nešto očekuju. Međutim, uvijek su bili uglavnom samo na udaru države kada treba nešto dati. Oni uredno plaćaju svoje paušale, boravišne pristojbe sjetimo se samo sukoba oko legalnih i nelegalnih iznajmljivača pa neprijavljivanja gostiju koji dolaze itd. I danas svega toga još uvijek ima ali je kroz vrijeme pokušavale su se micati te nekakve barijere. I zato sam tražio da možda i sam ministar kaže da li je normalno da takvi ljudi, da ti ljudi nemaju predstavnika u turističkoj …, a to je turistička zajednica na nivou Hrvatske. Nemaju! Hoće li ga dobiti? Evo, i to bi već bio napredak da se i njihov glas čuje.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Kolega Borić ja se stvarno nadam da će evo ministar, da je čuo ovo što smo već nekoliko puta ponavljali da i ti predstavnici malih iznajmljivača, odnosno fizičkih osoba budu u turističkoj zajednici i da će to evo imat ćemo priliku o tome raspravljati. Ono što zamjeram je zasigurno to što se za male iznajmljivače kaže nema ih u ovoj strategiji zato što se dogodila tu ekspanzija, zato što oni imaju malu popunjenost, kratku popunjenost i onda nisu valjda zbog tih malo dana nisu uopće ni zavrijedili da budu u toj strategiji i to je ono što nije dobro. Jer, upravo ti mali iznajmljivači jesu obveznici poreza na dohodak ili drugog dohotka, plaćaju državi, uplaćuju u državni proračun i onda nam se dogodi opet na tragu onih nekih načelnika i gradonačelnika koji se nisu udostojili u svojim općinama uopće ni napraviti turističku zajednicu pa onda se boravišna taksa plaća u drugom gradu, ali taj drugi grad s obzirom da je to njegova turistička zajednica ne udostoji se uložiti nitijednu kunu u održavanje zelenih površina itd. u toj drugoj općini pa onda građani, odnosno ti mali iznajmljivači da bi bili konkurentniji, da bi im se gosti vraćali i da bi gosti dolazili baš kod njih opet moraju svoj novac ulagat pa čak i u tu zelenu infrastrukturu. Dakle, to su sve problemi koje moramo otvoriti, o kojima moramo transparentno pričati i gdje moramo ruku na srce staviti i reći da dužni smo tim malim iznajmljivačima pomoći kao ministarstvo, dužni smo osmisliti programe i projekte da njima bude bolje i da se upravo to što im sada zamjeramo popravi, odnosno broj noćenja i broj gostiju popravi za zadovoljstvo svih.
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu klubova zastupnika u Hrvatskom saboru prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Na redu je prva poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Pa evo u dosadašnjem dijelu rasprave složili smo se svi da je turizam danas vodeća svjetska industrija, a ovi procesi globalizacije koji se dešavaju zasigurno će još više u još većoj mjeri poticati njegov razvoj. I zbog toga je ova strategija o kojoj danas raspravljamo izuzetno važna. Dakle, to je prvi možemo reći cjeloviti strateški dokument kojim se planira budućnost hrvatskog turizma i on će kao takav poslužiti kao bazični dokument i za županijske, za općinske i za gradske strategije turizma, ali isto tako i kao potrebna platforma za povlačenje sredstava iz europskih fondova. U tom smislu strategija je definirala i viziju i prema toj viziji bi do 2020. godine Hrvatska trebala biti globalno prepoznatljiva turistička destinacija, atraktivna za investicije i stvaranje novih radnih mjesta koja na održiv način upravlja razvojem na cijelom svom prostoru njeguje kvalitetu te cijele godine pruža gostoljubivost, sigurnost te raznovrsne i autentične proizvode i doživljaje. Dakle, to je vizija iz ove strategije. Temeljem nje proizlazi da je glavni razvojni cilj da Hrvatska uđe u 20 vodećih turistički najkonkurentnijih zemalja svijeta i da udvostruči godišnje prihode od turizma od postojećih 7 milijardi na budućih 14 milijardi eura. Ovoga trenutka Hrvatska se po konkurentnosti u turizmu u svjetskim okvirima nalazi na 34. mjestu, u europskim okvirima na 24., a među 9 zemalja Mediterana tek na 8. mjestu i doista tom pozicijom i time svime zapravo nikako ne možemo biti zadovoljni pogotovo ako stavimo to u kontekst raspoloživih resursa. Dakle, u idućih nekoliko godina Hrvatska bi trebala postati globalno prepoznatljiva turistička destinacija konkurentna i prije svega atraktivna za investitore. I za razliku od kolega iz HDZ-a evo pozorno sam slušala i neki od njih su bili a priori protiv toga da će se takvi rezultati i ostvariti. Dakle, ne vjeruju u to. Ja eto vjerujem i ono što me navodi na to da vjerujem je činjenica da u strategiji stoji predviđena realizacija novih investicija u iznosu od oko 7 milijardi eura kojima će se promijeniti postojeća smještajna struktura. Dakle, do 2020. hrvatski turizam bi trebao dobiti više od 200 novih velikih i malih hotela s oko 100 tisuća novih kreveta i oko 7 tisuća mjesta u kampovima. U svim tim kapacitetima u turizmu i pratećim djelatnostima ono što je izuzetno važno, pogotovo sa današnje pozicije, je to da bi se trebalo zaposliti 30-ak tisuća ljudi. Dakle, 30-ak tisuća novih radnih mjesta bi ti kapaciteti trebali otvoriti. Ono što je dalje jasno vidljivo iz strategije je da unapređenju konkurentske pozicije Hrvatske kao turističke destinacije, a time naravno i povećanju turističke potrošnje, sigurno neće doprinijeti ponuda temeljena na suncu i moru koja je ovoga trenutka, eto još uvijek dominantna i zbog toga upravo što to još uvijek je dominantan hrvatski turistički proizvod, naša je ukupna turistička ponuda još uvijek sezonska, dakle ona traje praktički od lipnja do rujna i koncentrirana je samo na jedan uski pojas, dakle uz jadransku obalu, odnosno na jadranskoj obali. Zbog toga ova strategija predviđa kreiranje novih, niza novih inovativnih i kvalitetnih turističkih proizvoda kojima bi se ta hrvatska turistička ponuda postepene preobrazila iz ove dominantno sezonske ponude sunca i mora u turizam cjelogodišnjeg trajanja, u turizam emocija i doživljaja, jer turizam doista jest industrija emocija i doživljaja uz opsežnije korištenje turističkih potencijala kontinentalne Hrvatske. I mene kao kontinentalku zapravo jako veseli to što je u strategiji prepoznat potencijal kontinentalnog turizma, on ovoga trenutka učestvuje u ukupnoj turističkoj potrošnji, odnosno ukupnom prihodu od turističke potrošnje negdje sa 6 do 7% i to je definitivno premalo. Naime, u turizmu je očuvanost okoliša jedna velika, rekla bih apsolutno najveća komparativna prednost Hrvatske i te prednosti treba preciznije istaknuti od lokaliteta do lokaliteta, i to je ono što me zapravo ne zadovoljava u strategiji kada govorimo o pristupu kontinentalnom turizmu. Dakle, to što nisu izdefinirane sve te destinacije, sa njihovim prednostima. Ovo tim više što je relativno veliki dio kontinentalnog dijela Hrvatske proglašen zaštićenim područjima prirode i to svakako treba staviti u funkciju turističke ponude. U inovativne turističke proizvode ili kako ih ovdje u strategiji se naziva, a to su proizvodi s izraženom perspektivnom razvoja, ubrajaju se zdravstveni turizam, cikoturizam, dakle biciklistički turizam, da ne upotrebljavamo ovaj strane izraze, ruralni i planinski turizam, golf turizam, pustolovni i sportski turizam, eko turizam i gastronomija i enologija. Ono na što želi poseban akcent staviti u svojoj raspravi i što želim podcrtati je to da je dobro što je u strategiji posebno apostrofiran zdravstveni turizam. Dobro je zato što tržište svjetskog zdravstvenog turizma raste po godišnjoj stopi od 15%. Dakle, u 2011. godini nažalost nemam podatak za 2012., prihodi od tog turizma premašili su 120 milijardi američkih dolara i to je doista jedna jedina, rekla bih, turistička industrija koja u godinama recesije nije bila pogođena, koja nije zabilježila negativne trendove i koja će definitivno i dalje rasti. Hrvatska ima odlične predispozicije za razvoj zdravstvenog turizma. Već sada imamo eto konkurentnu ponudu wellnesa, termalnih i talassotherapijskih centara. Bitan iskorak učinjen je i u domeni medicinskog turizma kroz osiguranje usluga stomatologije, klasične i estetske kirurgije, ortopedije, fizioterapije itd. Dakle, Hrvatska može pružiti izvrsne medicinske usluge, prije svega jer raspolaže vrhunskom medicinskom, izvrsnim medicinskim kadrom i sve te usluge može dakako pružiti po vrlo konkurentnim cijenama. Naravno, ono što je neophodno je postojeće hotelske wellnese, da tako kažem, oplemeniti novim uslugama medicinskog wellnesa, te kroz tu novu uslugu produžiti sezonu produžiti sezonu i povećati iskorištenost ukupnih hotelskih kapaciteta. Dobar primjer za to, reći ću, su takvi programi u Sloveniji, meni tamo u Međimurju susjednoj koji su u potpunosti promijenili ponudu slovenskih toplica i hotela i osigurali im cjelogodišnju popunjenost. I dakako, što je vrlo važno prvenstveno stranim turistima više platežne moći. Imamo dobrih primjera i u Hrvatskoj, pa ću spomenuti eto otok Mali lošinj koji je naporima prije svega lokalne zajednice, a onda i turističkih subjekata preobražen doslovno u destinaciju zdravstvenog turizma i otoka vitalnosti. Ili recimo spomenut ću Varaždinske toplice koje su prepoznatljiva destinacija zdravstvenog turizma sjeverozapadne Hrvatske, dakako ne mogu propustiti, ne kad već spominjem Varaždinske toplice, dakle ne spomenuti i vrhunski resort toplice Sveti Martin u mom Međimurju. Kad sve to spominjem želim reći da se veći broj toplica sjeverozapadne Hrvatske nalazi u radijusu od 70 do 100 kilometara od Zagreba i može se vrlo lako pozicionirati u jednu jedinstvenu destinaciju što je dobra prilika da i sam Zagreb dobije poziciju koju eto zapravo cijelo ovo vrijeme nije do kraja uobličio, dakle da bude brendiran kao grad medicine i medicinskog turizma, što bi omogućilo bolje korištenje kapaciteta i u privatnom, a svakako i u javnom zdravstvu. Sve to treba objediniti u akcijskom planu u kojem će biti okupljeni i županije, i gradovi, i općine i dakako njihove razvojne agencije o čemu je govorila kolegica Nanasi. Dalje, specijalne bolnice za rehabilitaciju, dakle toplički kapaciteti, privatne zdravstvene ustanove, konzultantske tvrtke u zdravstvu i turizmu, hotelske tvrtke, putničke agencije, građevinari, obrazovne institucije ali i proizvođači i distributeri hrane, pa onda dalje osiguravajuća društva, farmaceutske kuće i dobavljači medicinske opreme. Dakle, turizam doista jest jedna integralna djelatnost, multidisciplinarna. Samo jedan ovakav akcijski plan koji povezuje sve te zainteresirane u industriji zdravstvenog turizma može dovesti do uspjeha, dakle može od Hrvatske učiniti zemlju zdravlja, može povezati plavu i zelenu Hrvatsku, jednom riječju može učiniti Hrvatsku atraktivnom cjelogodišnjom europskom rivijerom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Imamo prijavljeno nekoliko replika. Idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegica je rekla da smo mi iz HDZ-a da ne vjerujemo u ostvarivanje ovih brojki. Nismo rekli da ne vjerujemo. Rekli smo da smo skeptični. Onaj tko je rekao da stvarno ne vjeruje to vam je kandidat za istarskog župana gospodin Kajin, on definitivno nije vjerovao niti u jednu brojku. Rekao je da će biti sretan ako bude trećina toga ostvarena. Zašto smo skeptični? Znate skeptični smo zbog cjelokupnih rezultata ove Vlade i programa 21 pa smo vas jednostavno iskustvo naučilo da budemo nešto oprezniji u tom smislu a stvarno bi željeli i želimo pozitivno gledati na ovu strategiju pa smo tako i u raspravi u ime Kluba rekli da ćemo se afirmativno prema ovom dokumentu odrediti. Ovo je stvarno iznenađenje. Konačno imamo u Saboru strategiju o nečemu. Nakon godinu i nešto stvarno imamo jedan strateški dokument. Za čestitat, pohvalno. To je već kod nas izazvalo ne samo povjerenje nego i vjeru da će se možda eventualno nešto promijeniti, da će stvarno biti nekih pozitivnih pomaka. To je automatski kod nas otvorilo a da tako kažem s odobravanjem smo gledali na to dok nismo još ni počeli čitati strategiju. Samim time što je ona evo došla ovdje u ovu sabornicu za razliku od mnogih drugih koje smo tako pompozno najavljivali. Pa evo dozvolite da možda budemo malo suzdržani u toj vjeri baš da će svaka brojka ovdje biti ostvarena ali smo ipak daleko od one skepse koje je SDP-ov kandidat za istarskog župana gospodin Kajin iznio u Sabornici.
Odgovor na repliku, poštovana kolegica Nadica Jelaš.
Evo rekli ste da niste bili protiv, da ste skeptični. Željela bih reći da zapravo ni skepticizmu ne bi trebalo biti mjesta kad se govori o ovome tim više što pozdravljate strategiju. Dapače čestitate što se eto ona pojavila. Ja zaista mislim da je ona dobra i trebalo bi o njoj govoriti pozitivno. Trebalo bi naglašavati da to jest jedan strateški projekt, jedna vizija, dakle u djelatnosti od koje se doista puno očekuje i realno je očekivati puno upravo iz razloga što imamo odlične resurse.
Nova replika i poštovani zastupnik Josip Borić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolegice Jelaš vi ste rekli nama s ove strane da mi ne vjerujemo u ovaj strategiju a mi smo samo skeptični i tu tražimo taj skepticizam tražimo u rezultatima ove Vlade jer ja ću vas sad podsjetiti na vašu raspravu o proračunu za 2013.godinu kada ste vi isto vrlo optimistično govorili o rastu BDP-a od 2% pa je prošlo tri mjeseca pa smo utvrdili da taj optimizam nije imao nikakvu realnu osnovu pa je sada 0,7 a na kraju će biti minus 1 pa ćemo još jedanput raspravljat o tom dokumentu. Međutim to je puno važnije od ovog. Ovdje ako ne ostvarimo ovih sedam milijardi viška nikome neće valjda biti ništa ali ovaj proračun on boli neke jer ostaju bez određenih sredstava koje su dobivali, a upravo odlukama Vlade i zato smo s pravom upozorili da je bolje možda napisati realno ono što bi bilo za očekivati ako je sposobnost Vlade da uopće pokrene sve ovo što ovdje piše na stranicama od 50-te pa na dalje gdje su one aktivnosti u tablici za 2013.godinu jer nema ni jedne još, ni jedne. To je problem i ako tako nastavimo a već smo u pola godine možemo na kraju godine zaključiti da mi za 2013. nismo napravili ništa od onoga što smo projicirali pa ako to napravimo još koju godinu kasnije ovaj dokument ostane mrtvo slovo na papiru. Zato je dobro da ova Vlada u svoj program ubaci glagol raditi, ne glagol pričati, glagol pisati, nego raditi i vjerojatno bi tada ova strategija mogla ostvariti određeni učinak.
Odgovor na repliku poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Evo ja za razliku od vas želim vjerovati da drugog rebalansa neće biti jer koliko sad raspolažemo podacima proračun se dobro puni. Vi znate da je prvo tromjesečje uvijek loše nakon onih zimskih mjeseci, 11, 12 mjeseca. Dakle meni je zapravo uvijek i teško zapravo slušati koliko biste vi htjeli da se ta vaša loša proročanstva obistine kao da imate neku rezervnu domovinu da tako kažem. Dakle bude li loše i vi ćete dijeliti tu sudbinu. Želim vam poručiti da treba vjerovati prije svega sam u nešto govorimo danas eto o ovoj strategiji jer ako nećemo sami to podržavati i ako sami nećemo u to vjerovati ja ne znam tko će.
Nova replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Uvažena kolegice Jelaš, sporno je u tome što mi moramo vjerovati u vas ne u nas, to je problem u vjerovanju ali dobro. kad sam bio u Cartageni Kolumbijskom dijelu Kariba tad sam pitao zbog čega imaju toliko turista, to je vrvilo turista a nije nešto posebno lijep grad, svi naši jadranski gradovi su ljepši od Kariba i tad sam pitao što ih mami? Snimanje zelenog dijamanta. Tamo se snimaju čuveni zeleni dijamant, ako se sjećate toga filma, vjerojatno ste ga svi gledali i ljudi dolaze gledati ulice, gledati ona strka automobilima. Sve ono što se snimalo tamo išli su gledat. Mi čini mi se da u Hrvatskoj još uvijek preusko gledamo ili sagledavamo ili tretiramo turizam. Ono što sam ja malo prije govorio, prije sat i nešto vremena da bismo trebali malo te vidike proširiti. Ono što sam rekao da Laburisti predlažu da se na Velesajmu izgradi filmski grad. Morate znati da prije 90-tih smo mi imali jaku filmsku industriju i to smo imali respektabilne studiju na razini Europe. Država mora ponuditi neka rješenja, mora da biste žnjeli morate nešto posijati. Ne možete samo kupiti pa onda Linić ide pa tko '45.oni partizani kada su meli tavane, žito sve što su imali. Neće se na taj način. Znači proširiti vidik, ovdje se samo isključivo govori o turizmu niti jednoj drugoj grani. Treba proširiti vidik. Znači ako ćemo uspjeti dovesti, pogledajte kakva je jagma kada dođe jedan filmski glumac na Jadran ili neka izuzetno poznata pjevačica ili pjevač, roker, svi svjetski mediji o tome pišu. Ljudi nakon toga dolaze. A želite staviti velike poreze na koncerte. To je strašno.
Hvala. Odgovor na repliku poštovan zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Kolega Vukšić slažem se sa svima što ste rekli doista. Dakle nisam osobno bila na Karibima i fotografirala zeleni dijamant ali ono u što vjerujem da Hrvatska ima puno takvih zelenih dijamanata samo što je činjenica doista da oni su još ajmo tako reći uprošćeno u jednom sirovom stanju dakle treba ih upakirati, treba ih marketinški osmisliti, treba napraviti fascinaciju jer turizam je prije svega jedna vrsta fascinacije. Dakle moram raditi puno na propagiranju tih naših zelenih dijamanata.
Nova replika i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Jelaš svaka strategija se donosi u dobroj vjeri jer da se strategija ne donosi u dobroj vjeri onda ta strategija ne bi imala smisla. Ali isto tako pred ovako prepunom dvoranom kada se raspravlja o jednom ovako važnom dokumentu onda je logična stvar da ljudi ponude argumente da su možda neke brojke su malo ovako škakljive a mislim da mi u Hrvatskoj uz sve pohvale strategiji da se razumijemo, trebamo se ipak malo zamisliti koliko smo o ovoj strategiji obradili ovaj period od 10. do 5.mjeseca kada je naprosto svi privatni kapaciteti su zatvoreni od uslužnih do onih smještajnih kako na kontinentu tako i na obali i to je naš problem. Ja gledajući ovu strategiju mislim da taj segment se nitko nije taknuo jer ga nitko ne želi dirnuti, a to je rak-rana. Jer vi imate hrpu turističkih destinacija po kojima se od tamo recimo negdje 1.7.do kraja 8.mjeseca ne možete pomaknuti, auto ne možete parkirati ni 5km blizu centra. I onda dolazi tamo negdje 15.9.i vi praktički do 6.mjeseca sljedeće godine imate totalnu pustinju. I sada kada uzmete problem infrastrukture i svega skupa dakle to je po meni problem razvoja turizma Hrvatske u budućnosti. Jer gledajte ja moram nešto reći pomoćnik gospodin Pende to dobro zna u državnom proračunu se baš ne osjeti taj veliki prihod od turizma. Niti kolega Linić ni prošle ni ove godine ne osjeća te silne milijarde povećanja prihoda u 7., 8.mjesecu, prihodi se povećaju ali ne toliko. Prema tome ne trebamo se zanositi sa nekakvim silnim milijardama nego trebamo biti realni i onda ćemo svi vjerovati u strategiju u dobroj vjeri ali ako netko iznese neku primjedbu vjerujte da je i to u dobroj vjeri.
Hvala lijepa. I odgovor nema, nema dobre vjere. Hvala lijepa. Nastavljamo pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta i na redu je poštovani zastupnik Jasen Mesić. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Definitivno je točno ovo što je uvaženi kolega Šuker govorio zato smo se prema strategiji odredili afirmativno. Ona je jedna od rijetkih koje smo imali prilike vidjeti u ovoj sabornici, rekli bi niki habemus strategija, konačno, ajde nešto o čemu možemo suvislo i konstruktivno raspravljati i vidite odmah danas da ima manje politizacije da se nastojimo držati konkretnih tema. Početak ovog posla seže od 2010.i 2011.godinu kada je napravljen projektni zadatak i realizacija ove strategije je nastavak tog posla koji je pokrenut već onda. Samim time su razumljive i neke greške koje postoje u tekstu koje bi trebalo malo popraviti. Recimo kada govorimo O UNESCO-voj baštini ne spominjemo Plitvice koje su također upisane u UNESCO-v registar nego se spominju samo kulturna dobra. U nematerijalnoj isto tako taj popis treba obnoviti jer jednostavno nije više adekvatan postojećem stanju. Šteta je da iz ove rasprave o strategiji koju imamo u Saboru ne možemo predložiti neke amandmane koji bi išli time da se ovaj dokument još doradi i još poboljša. I ono što meni u ovoj strategiji fali što ne vidim ne mogu vidjeti iz ovog teksta mada smo kada smo imali raspravu na odboru je bilo rečeno da se i ovaj strateški dokument preklapa sa drugim strategijama u drugim ministarstvima. E sada postoji strategija koja čami u Ministarstvu kulture, čeka valjda a vjerojatno promjenu vlasti, ne znam šta bih drugo rekao već godinu i pol dana. Zove se Strategija gospodarsko korištenje kulturne baštine. Idealno bi komplimentirala sa ovim nažalost ovdje nije navedena. Poanta je u tome ako želite razvijati kulturni turizam baziran na baštini da se onda potpuno mijenjaju kriteriji financiranja projekata obnove i da se prioriteti financiranja samo oni objekti koji već imaju predviđenu turističku namjenu u nadolazećem kratkom periodu, što znači da su oni u prvom redu financiranja osim onih koji su izrazito ugroženi, što znači da oni kulturni objekti oni muzeji koji su uključeni u turističke … idu u financiranje prvih jer onda počinju vraćati sredstva investirana u njih. Investicija najbolje brani kulturnu baštinu i potpuno razumijem kada dolazim do toga da li su možda neki propisi kruti i da li bi se o njima trebalo drukčije raspravljati. Da, točno je jel kulturnu baštinu ćete najbolje sačuvati ako u nju investirate i ako joj date određenu turističku namjenu. Pored toga trebalo je zato kod ovih investicijskih projekta za koje sam već pitao na način koji su odabrani i da li je možda nešto izostavljeno napraviti čitav jedan set manjih investicija koji ne bi bili direktno vezane za ove velike investicije u hotelske projekte nego za mikro investicije. Imate čitav niz ruralnih cjelina gdje se sa vrlo malo investicija na jednom mikro menadžment planu, počevši od ruralnih mjesta, bio je program Ministarstva turizma čini mi se "Pod stoljetnim krovovima" da se zvalo, koji je baš imao to za cilj dakle da se podupre privatnike da obnove kulturnu baštinu, da ona postane tradicionalni turistički smještajni resurs, ali da ju obnove pod konzervatorskim principima. I mislim da je to funkcioniralo vrlo dobro, pogotovo čini mi se u unutrašnjosti Istre. Ruralni plan i planinski turizam bi po meni trebalo razdvojiti. Mislim da je puno više potencijalnih seoskih agroturizama u dolini nego na visini, po mojoj gruboj procjeni i mislim da bi to trebalo razdvojiti u dva separatna dijela, čak bi ja rekao da ipak planinski turizam je jedna vrsta ruralnog turizma koji onda naravno ima nizinske momente itd. Što se tiče koordinacije i provedbe, tu će i ministar i njegovi suradnici imat ogromne probleme. Jest da je planirano da bude koordinativno tijelo gdje će bit zamjenici ministara, ako budu vrlo uspješni na jednoj koordinaciji će riješit jedan problem. Ne vjerujem da će uspjet više. Gospodine ministre predlažem vam sljedeće, natjerajte ministarstva koja ovdje spominjete, natjerajte ih da naprave tzv. podstrategije i njihov akcijski plan kako će realizirati ovo što vi ovdje navodite da je nužno, a mi podržavamo. Natjerajte Ministarstvo kulture, natjerajte Ministarstvo regionalnog razvoja, natjerajte Ministarstvo pomorstva, prometa i veza sa svojim linijama, avio destinacijama, omogućavanjima linija da vas prate u ovom ako vjerujemo da je ovo vladina strategija. Natjerajte to Ministarstvo kulture da primjenjuje tu strategiju koja je jednoglasno izglasana, neka tako onda financiraju … jer će vas onda u ovoj ideji pratiti. Natjerajte ih da povećaju ta sredstva za fondove Europske unije, tu je spominjan Jusuf Maškovića han, oni imaju u proračunu milijun kuna, a samo za jedan objekt je dokumentacija 2 milijuna. U tom sustavu onda tog financiranja onda ćemo stvarno u 7-godišnjem razdoblju vidjeti direktne efekte ne samo mi u Saboru, ne samo u široj zajednici nego će ih vidjeti ljudi na terenu što će onda imati pozitivne pomake u širem društvenom smislu, ne samo u smislu turističkog priljeva sredstva nego u smislu načina očuvanja života u čemu želim doći na kraju. Nije mi jasno kako mogu biti recimo ribolov ili recimo ronjenje u Istri sekundarni i tercijarni turistički proizvod, a golf baš mora bit primarni. Ja mislim da za ronilački turizam u Istri ne treba uložiti praktički ništa osim potpomognuti ronilački centri. Praktički ništa. Za golf trebaju velike aktivnosti. Ribolov, jednostavno dobro naplatiti organiziraju … i odrediti one granice poštivanja zakona koje se riba jednostavno može uloviti ili ne mora uloviti. Ne moramo to klasificirati zato kao sekundarni i tercijarni turistički proizvod po mom mišljenju. Zašto turizam može biti bitan za širi društveni prosperitet i šta bi možda trebalo biti na kraju ove strategije. Na kraju ove strategije treba biti da čovjek na Pelješcu, čovjek na Mljetu, čovjek u Baranji radi i živi onako kako je u svom miljeu i u svom kulturološkom okruženju naučio, a da mu turizam bude samo dodana vrijednost toga, da ono što on u tom svom načinu života proizvede, stvori, bude nešto što će netko željeti doći vidjeti i kupiti. Kako to možemo koristit spomeničku rentu, to stalno govorim, tako da gradovi otkupe na svojim povijesnim trgovima prodajna mjesta da tamo ne budu, neka se nitko ne uvrijedi, uvozne đinđuve i drangulije i perlice nego neka bude ulje, neka budu suhe smokve, neka budu drvene tradicionalne igračke koje će se tamo prodavat i vjerujte mi kupit će ih turisti sa kruzera jer ih neće moći kupit nigdje drugdje, a istovremeno će omogućit onim ljudima koji proizvode da žive onako svoj na svome kako jesu i kako su bili. To je ključ interesa turizma u ovim dijelovima di ga nastojimo dodatno proširiti i zato mene toliko ne zanima dal će se tisuće ovih ležajeva stvarno ostvariti. Mislim da je puno bitnije obnoviti ono i u dalmatinskom zaleđu i u Baranji i u Slavoniji i onim opustjelim dijelovima da na neki način mogu od toga prosperirati. Zato se ja ne bojim ako naš tradicionalni sir iz ulja koji je po meni kulturološki proizvod, kulturološki je zato što nisu imali ništa drugo osim ovaca i koza i nisu ga mogli čuvati drukčije nego u ulju jer jednostavno drugog načina konzervansa nisu imali. To tu može biti toliko moćan turistički ako hoćemo brend da ga samo treba očuvati način kako se on stvarao i kako je djelovao. Zato mislim da bi u strategiji bili nužni ti manji investicijski projekti od ovih koji su nabrojani. I inzistirajte ministre na Vladi Republike Hrvatske, inzistirajte na drugim ministarstvima da to provedu, inzistirajte i ja vas uvjeravam da ćete sigurno od ovoga doma u tom smislu imati podršku. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljene replike. Idemo po redu. Poštovana Mirela Holy i prva replika.
Poštovani kolega Mesić, pa ja se slažem s većim dijelom vaše rasprave, posebice smatram da ste u pravu vezano uz stvaranje određenih financijskih instrumenata za financiranje sadržaja kulturnih tako da kažem ponuda koje se mogu također eksploatirati u turističke svrhe pa me malo ustvari začudilo s obzirom da ste u prošlom mandatu bili ministar kulture koji je pod sobom imao i nadležnost zaštite prirode da na sličan način niste razmišljali o financiranju prirodnih određenih projekata i zbog čega se u stvari onda protivite stvaranju jednog moćnog financijskog instrumenta kojim bi se uspjeli realizirati prioritetni projekti u području zaštite prirode, a to je upravo nacionalna parkovna agencija protiv koje je vaša stranka jako ustala kada se raspravljao Zakon o zaštiti prirode koji je imao ugrađen taj instrument u tom dijelu. Naime, apsolutno ste u pravu kada govorite da nema nikakvog pomaka ukoliko nemate određene financijske instrumente sa kojima možete provoditi i određene sadržaje politike, a s obzirom da bi ovaj instrument nacionalna parkovna agencija bila jedan vrlo moćan instrument od 400 milijuna kuna koji bi mogao biti upravo doprinos i razvoju tzv. ekološkog turizma koji se spominje u ovom kontekstu mislim da imate na neki način dvostruke kriterije prema nečemu što je bilo na kraju krajeva i područje vašeg djelovanja i vašeg resora i nadam se da ćete preispitati u stvari tu odluku kada malo više dobijete informacija i razmotrite o čemu se radi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Ma ne definitivno preispitivanje svih stavova i odluka je uvijek poželjno i dobro, međutim nije točno da nisam podupirao i u financijskom smislu i ponude u smislu prirodne baštine u ono vrijeme dok sam bio odgovaran za taj resor i danas mislim da bi bilo bolje da je ostala kombinacija prirodne baštine i kulturne baštine. To je u našoj tradiciji, ta je tradicija u ovoj zemlji stara više od 100 godina na mnogim mjestima i uvijek smo imali Državnu upravu za zaštitu prirodne i kulturne baštine baš zato što je kulturna baština u onom obilježju kulturnog identiteta gotovo uvijek proizašla iz prirodnog okoliša hoćete Krapje, hoćete ruralnog … [[Govornik se ne razumije.]] Dalmatinske zagore, hoćete mjesta u dalmatinskim uvalama. Uvijek, gotovo uvijek je to tako. Što se tiče financijske koncentracije bitno je da se investira. Da li će se investirati 10 puta po 40 ili 400 nisam baš siguran da bi 10 izvora bilo više krivo nego da se iz jednog izvora financira samo taj način. Ja sam nekako sklon vjerovati da specifičnosti Hrvatske bilo u prirodnim obilježjima, bilo u kulturološkim obilježjima treba na neki način čuvati i poticati. Nisam pristalica toga bez obzira što sam rođen u Zagrebu, bez obzira što sam se kandidirao za gradonačelnika ovog grada ipak ne mislim baš da bi se o tome svemu trebalo odlučivati u gradu Zagrebu. I vjerujem da tako razmišljaju i građani, da se taj sustav može unaprijediti, da se mogu spriječiti dubioze koje vi znate spomenuti apsolutno stoji niti je to potrebno o tome elaborirati. Međutim, činjenica je da upravo ovu dosljednost koju vi govorite i na principijelnom pristupu bi bilo puno lakše ostvariti da su prirodna i kulturna baština ostali objedinjeni. Čak je posebna UNESCO-ova lista koja kombinira ta dva fenomena.
Hvala lijepa. Sada imate tri replike iz vlastitog kluba, pa idemo po redu. Prva replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepa. Pa kolega Mesić replika vama ide upravo zbog toga da neke stvari koje ste samo da tako kažem dotaknuli da ih malo šire elaborirate. Jer gledajte, kad se ovdje raspravlja o nekakvim gospodarskim temama onda svi govore o nekakvim para fiskalnim nametima. Istovremeno sad kad govorimo o turizmu onda govorimo da je kulturna baština temelj u principu na čemu se bazira dolazak turista i Dubrovnik ja kažem ne bi sigurno imao toliko turista da nema ono što ima. Međutim, kad govorimo o para fiskalnim nametima onda je spomenička renta tu. Međutim, postavlja se samo jedno pitanje koliko se kroz spomeničku rentu obnovilo kulturne baštine Republike Hrvatske. Također već je tu bila jedna vrlo interesantna rasprava popodne, isto tako proračun Ministarstva kulture je od nekakvih 500, 600 milijuna 2004. narastao 2008. na preko milijardu kuna i to najbolje govori o odnosu Vlade prema kulturnoj baštini. Ali ponavljam opet onaj peti do desetog mjeseca bez kulturne baštine, bez te kulturne baštine uključivanje da tako kažem u turističku djelatnost mi možemo pričati što god hoćemo. Pogledajmo kad su hoteli zemalja koje su nama konkurentne puni. Puni su preko vikenda petak, subota, nedjelja. Ponedjeljak, utorak, srijeda praktički nemate nikoga. I ovdje što se vrlo malo govori, a to je športski turizam. Zašto svi naši športski klubovi i za ljetnu sezonu, zapravo za jesensku sezonu, a isto tako i za proljetnu sezonu odlaze svugdje samo se ne pripremaju kod nas. Zar ne možemo uložiti u Istri, u Dalmaciji u športske objekte i na takav način u stvari vršiti najbolju promociju. Jer ti sportaši kad dođu doći će s njima i članovi obitelji, doći će prije svega mediji i oni će bit najbolji promotori hrvatskog turizma, a mi na žalost niti imamo …
Hvala lijepa.
Dobro, nastavit ćemo.
Naravno. Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem. Gospodine Šuker, vi se sjećate da su zapravo procjene direktnih ratnih šteta na kulturnoj baštini bile preko 300 milijuna eura i da se zato išlo u spomeničku rentu da se prije svega može obnoviti kulturna baština i nakon Domovinskog rata i prirediti za turističku prezentaciju. Dubrovačke zidine imaju 700 000 posjetitelja godišnje, 700 000 posjetitelja. Ono što je užasno bitno o tome reći je da taj novac se ne izvlači iz gospodarstva jer je obaveza i lokalne uprave i Ministarstva kulture koji dijele prihod od spomeničke rente da taj novac investiraju u obnovu. Prema tome, od toga koristi imaju mala građevinska licencirana poduzeća i tradicionalni naši obrti koji se s time bave. Dakle, taj novac ne ide u potrošnju nego se opet reinvestira, a vi se dobro sjećate dok ste vi bili ministar da su napravljeni određeni ustupci vezano za spomeničku rentu, da su spomeničke rente oslobođene proizvodne djelatnosti, da su oslobođeni tradicionalni obrti, da su oslobođene one institucije koje ne posluju pozitivno baš zato da bi se spomeničkom rentom opteretilo one koji imaju direktne prihode od gospodarenja na kulturnom dobru.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Mesić s pravom ste upozorili na potrebu da se što više povežu dva ministarstva, Ministarstvo kulture i Ministarstvo turizma tj. da Ministarstvo turizma utječe na provedbu strategije koje ste naveli. Jer ako je turizam nešto, a je i prije hotela i smještajnih kapaciteta svakako je turizam priča nekakva gradska jezgra, povijesna gradska jezgra nekakve građevine i na tome treba inzistirati kako bi što više ljudi dolazilo gledati upravo to. Sjetite se kada je jedan strani ronilac pronašao Apoksiomena. Mi smo se svi na neki način našli u problemu. Što ćemo s njim? Pa je to trajalo neko vrijeme, na kraju je završilo kako treba, smješten je u Lošinju, bit će u muzeju Apoksiomena, našli su se novci itd. Dok svi trčimo u Pariz pogledati Mona Lisu mi moramo znati kako prodati Apoksiomena. Prije svih kažem ovih kapaciteta ili svega ostaloga jer takvih ne samo onih koji još nisu pronađeni, amfora i svega ostalog, brodova, pod morem imamo puno. Međutim, pitanje ronjenja je potpuno neriješeno. Uopće ne znamo u koje ministarstvo spada. Da li je to turizam, je li to pomorstvo? Treba li se time baviti možda regionalni razvoj? Netko to mora više konačno definirati jer to je itekako profitabilni dio hrvatskog turizma, međutim isto neuređen s obzirom na odnose tko smije izdavati dozvole, tko ubire prihode, tko to dijeli i naravno onda dolazimo svi zajedno u problem.
Odgovor na repliku, Jasen Mesić.
To je točno, naravno ta aktivnost se tiče i Ministarstva zdravlja, Ministarstva znanosti, prosvjete i športa i niza, mislim da je 12 ili 13 ministarstava uključeno u taj vid. Kažem to sam i rekao ne znam zašto je on u Istri tercijarni turistički proizvod? Ništa ne treba, samo organizirati ronilačke centre. Ne treba nikakve velike investicije, lokaliteti postoje, mogli bi se sami od sebe financirati i kompletna aktivnost koja je planirana u tom smislu. Koliko je potencijal kulturnog turizma dovoljno vam govori da Louvre koji je svjetski brend ima godišnje više turističkih posjeta nego cijela Hrvatska u 12 mjeseci zajedno. Nego cijela Hrvatska u 12 mjeseci zajedno. To je mislim frapantan podatak. A u tom smislu mislim da se itekako može djelovati. I meni je čudno malo da se ovdje ne apostrofira ako baš hoćete gospodine Borić i crkve, crkvene zajednice. Zato što je upravo primjer recimo bazilike Eufrazijana u koju investirana su značajna sredstva u obnovu i turističku prezentaciju. Danas samo na turističkim ulaznicama imaju gotovo 4 milijuna kuna prihoda koje opet investiraju naravno u ponudu, širenje ponude Eufrazijeve bazilike u Poreču … [[Govornik se ne razumije.]] I to treba s crkvenim zajednicama u tom smislu razgovarati. Zašto bi ulazak u šibensku katedralu bio besplatan? Pa odite bilo gdje po Italiji i Španjolskoj pa nećete ispod 5 eura ni pomolit se. Nema šanse da mogu turisti ući u crkvu na ovakav način. Zašto ne bi, ako hoćete i Crkva kao vlasnik tog kulturnog dobra koje s njima upravlja imalo određena sredstva iz čega može to obnavljati? Konzervatorska služba Köelnske katedrale ima stalno zaposleno 60 ljudi.
I Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Mesić navodite dakle niz mogućnosti s kojima bi se mogla ova strategija dodatno doraditi i popraviti. Ja sam već jutros u nekoliko navrata spomenuo mogućnost da se valorizira još jedan dio Hrvatske koji ovom strategijom nije u dovoljnoj mjeri valoriziran, to je onaj dio koji se odnosi na zaštićene prostore u RH. Ali ono što sam još htio dodatno istaknuti to je da mi se čini da je ova strategija s obzirom da je protek otkada je ona započeta sa pisanjem pa evo dok dođe do Sabora prošla stanovito vrijeme da nije u njoj zabilježeno da su pojedine mjere koje ova strategija predviđa da su ranijim zakonima ustvari već i postignute. Tako npr. u dijelu koji se odnosi na izmjene i dopune Zakona o prostornom uređenju i gradnji gdje se govori o potrebi etažiranja u turističkim zonama i to na način da se omogući jasno kvalitetnije poslovanje, ali da se s druge strane ne dozvoli daljnja apartmanizacija i nenamjensko raspolaganje sa pojedinim jedinicama koje su izgrađene u tim prostorima bilo da su to vile, bilo da su to apartmani itd., itd. Mi smo izmjenom i dopunom Zakona o prostornom uređenju i gradnji iz 2011. godine a upravo na prijedlog resornog ministarstva krenuli u mogućnost i odobrili s tim zakonom mogućnost etažiranja u turističkim naseljima, primjerice Vrtovi sunca dole u Dvorniku pa prema Orašcu, a i u svim dijelovima Hrvatske gdje su takvi kompleksi izgrađeni. Prema tome, mislim da smo upravo na prijedlog resornog ministarstva mijenjali zakon kojim smo sačuvali temeljnu namjenu da ti kapaciteti, te smještajne jedinice i dalje budu u funkciji turizma i ugostiteljskih djelatnosti. Pa mi se čini da je u tom dijelu mjera koja se odnosi na izmjenu Zakona o prostornom uređenju i gradnji nije prihvaćena.
Hvala lijepa. Jasen Mesić odgovor na repliku.
Pa kolega Bačić teško mi je bilo što reći jer jednostavno u svojoj replici imate pravo. Ja jednostavno nisam stigao to reći zbog nedostatka vremena i točno je sve ovo što ste rekli. Isto ko što sam zaboravio reći onaj dio vezan za turističku zajednicu i marketing. I ono što stalno, ja mislim da to kolega Vukšić i ja stano govorimo kao papagaji, a to je isto ona audiovizualna strategija izmjene Audiovizualnog zakona kojeg smo imali u ovom Saboru isto tako u prošloj Vladi. Dakle, kad shvatite da pojedine regije u Europi plaćaju i stimuliraju dolazak filmskih ekipa, samo zato da bi se vidjele i kulturne i prirodne ljepote i da bi to bila besplatna reklama, ono što nazivaju ispod radara. I kad se sjetite da je nekad sniman i u našim parkovima prirode, nacionalnim parkovima Winnetou, Old Shatterhand itd. što je poseban potencijal naših zaštićenih prirodnih područja, onda ravno da ja mislim da je to trebalo bit spomenuto u ovoj strategiji. Vrlo dobronamjerno to mislim, vrlo dobronamjerno. Dakle, to nije nikakva nevjerica, nikakav skepticizam to je dobronamjerno samo ukazivanje na načine kako se to radi. Imali ste situacije recimo sa određenim filmovima da su gradovi, pojedini gradovi u Toskani živnuli nakon što su filmovi koji su tamo snimani bili dobili Oscara. I danas je točno, stvarno imate gradova di su postavljeni spomenici određenim likovima iz filmova koji su se tamo snimali. Nedopustivo je da nam to prolazi kroz proste, a postoje svi resursi i postoji strašan priljev sredstava zbog toga.
Nastavljamo s raspravom, kolegica Mirela Holy.
Hvala vam poštovana potpredsjednice. Pa na samom početku želim reći da ću podržati strategiju i meni je, evo ga kao bivšoj kolegici bivšeg ministra turizma žao što on nije imamo priliku obraniti ovaj dokument s obzirom da ga je on poslao u proceduru i izrazito se posvetio ovom dokumentu. I on što ja mislim, mislim da je ovo, možda će se činiti i negativno, ali doista strategija koja je potpuno štreberski napisana po pravilima struke i u tom smislu zbilja nema nikakvih zamjerki. Ono što me veseli je to što su i ciljevi strategije isto onako štreberski napisani, mjerljivo što je nužno u svakoj strategiji koja želi biti realizirana u točno određenim rokovima jer onda se točno može i vidjeti da li je realizacija strategije uspješna ili nije uspješna. I evo ga tu je moja pohvala svaka. Akcijski plan koji je na kraju strategije je uredan, ali mislim da je određeni nedostatak dokumenta to što su taktički alati za realizaciju ove strategije trebali biti nešto konkretniji, nešto definiraniji i na taj način mislim da bi smo mogli poslati i poruku kojom bi se možda u određenoj mjeri i smanjila izražena skeptičnost oporbenih klubova i oporbenih zastupnika prema ovom dokumentu kojeg inače, koliko sam uspjela do sada razumjeti, ipak manje-više svi podržavaju. Mi znamo što želimo, evo ga definirali smo ciljeve koji su mjerljivi i koliko želimo, no pitanje je da li znamo doista kako i do toga doći u relativno kratkom roku? Naime, akcijski planovi i korekcije zakona koji se navode u ovom dijelu neće biti dovoljne ukoliko nećemo imati malo razrađenije konkretne projekte za realizaciju strategije u okviru ovih mjerljivih ciljeva koji su navedeni u početnom dijelu strategije. Mislim da strategija većim dijelom dosta dobro detektira postojeće stanje i postojeće probleme što je dobro polazište za svaku kvalitetnu strategiju jer ukoliko vi ne definirate dobro probleme onda je teško vjerovati da će i prijedlog poboljšanja ovog stanja kojeg imamo biti kvalitetan i realan. Moj je dojam, kada se govorio ipak o ocjeni postojećeg stanja da izostaje jedan mali segment, a to je dublji osvrt na štetne učinke masovnog turizma kojeg već cijeli niz godina razvijamo u Hrvatskoj, na okoliš i to izražen u konkretnim ciframa. Naime, kada govorimo o turizmu mi jako često govorimo o onim pozitivnim stvarima vezanima uz turizam a to su prihodi koje ostvarujemo od turizma i onda smo jako ponosni kada govorimo o nekakvim milijardama kuna. U ovom dijelu, ali nedovoljno pažnje posvećujemo tome koliko je toliki priljev jako velikog broja ljudi u relativno malo područje sa nedovoljno razvijenom kvalitetnom infrastrukturom ostavio posljedice na naš okoliš i na našu prirodu. I mislim da bi na neki način i ono što proizlazi iz same strategije kasnije bilo možda i realnije kada bismo imali i osvrt na taj aspekt polaznog stanja. Ja ću se malo osvrnuti na ovo što je već nekoliko kolega spomenulo u svojim raspravama, a to je možda pretjerano šabloniziran marketing hrvatskog turizma koji smo do sada imali prilike vidjeti na djelu i tu je spomenuto kako određene lokacije, prvenstveno se to radi o gradovima, znaju često biti financijeri određenih holivudskih blog bustera zato što su oni prepoznali interes u tome da se na velikim platnima pred milijunima gledatelja ili čak i milijardama gledatelja na taj način puno plastičnije prezentiraju i budu atraktivniji jako velikom broju ljudi, nego da se samo snimi jedan više ili manje atraktivan spot koji se onda baci na CNN ili na neke druge velike mreže, informativne i slično. U tom smislu znam da ste vjerojatno svi primijetili "Seks i grad" koji je na prilično jedan tako da kažem i perfidan način komunicirao Dubai gdje se govorilo o tome da su se Ujedinjeni Arapski Emirati čak protivili emitiranju tog filma i gdje se stvorila još dodatna prašina oko cijelog ovog filma. A i drugi filmovi, recimo blockbusteri koje smo u posljednje vrijeme imali prilike vidjeti su se posebno bili financirani od strane Istanbula pa tako je tu bila "Nemoguća misija" relativno nedavno, a i neki europski gradovi se već godinama koriste ovakvim instrumentom pa bih tu spomenula i Prag koji je često bio financijer ili sufinancijer nekih holivudskih blockbustera. I meni je žao da Zagreb ne prepoznaje npr. potencijal takvog jednog marketinškog alata i to kroz ponavljanje uvijek određenih atraktivnih lokacija koje želite predstaviti s potencijalnim turistima. Dakle, zna se često reći da seks prodaje robu odnosno proizvod, a ja mislim da danas seks više toliko ne prodaje robu koliko to prodaje različitost i kreativnost i kreativni sadržaji po kojima se određeni turistički proizvod razlikuje od svih drugih turističkih proizvoda i zbog toga mislim da se jako treba hrvatski turizam okrenuti prema kreativnim industrijama. I tu bih kao jedan pozitivan primjer izdvojila hotel Lone u Rovinju koji je nastao jednom sinergijom hrvatskih kreativaca i vjerujem da upravo u toj niši možemo isto pronaći na neki način svoj prostor. Kada govorimo o održivom turizmu, ja više volim govoriti o održivom turizmu nego o ekološkom turizmu, ono što definitivno moramo pod hitno riješiti je pitanje certificiranja hotela kako bi bilo točno poznato koji hotel može dobiti certifikat održivost na temelju uvjeta koje mora neki hotel zadovoljiti. Apsolutno je neprihvatljivo i to spominjete u strategiji na možda nešto pristojniji način nego što ja to sada govorim, da hoteli koje imamo na Plitvičkim jezerima, na Brijunima, ne zadovoljavaju ni osnove ustvari certificiranja temeljem održivosti pa tamo nemamo niti obnovljive izvore energije niti imamo ponudu lokalne hrane, ekološke hrane ili održivo uzgojene hrane i to je jako velika šteta zbog toga što i cijela turistička zajednica koja gravitira prema tim parkovima, ali ne samo turistička od toga ima velike posljedice, štetne posljedice i štete. Ja bih se malo osvrnula i na ove golf sadržaje. Naime, mislim da je Hrvatska krenula potpuno pogrešnim putem i da bismo mi danas imali znatno veći broj golf projekata koji su potrebni našem turizmu da smo umjesto nekretninskog forsiranja golf sadržaja krenuli na način da pokušamo postojeće hotelske kapacitete, recimo tri hotele u neposrednoj blizini na neki način stimulirati da krenu u realizaciju golf projekata i na taj način pune svoje hotelske sadržaje tijekom cijele sezone. To je put koji su izabrali u Austriji koja danas ima jedan od najvećih broj golf terena u cijeloj Europi i zato mislim da bi to trebao također biti jedan od stvari na koje treba obratiti pažnju. Također bih se nadovezala na nešto što se često spominjalo tijekom rasprave, a to je nužnost povezivanja zelene i plave Hrvatske. Ja mislim da je nužno povezivanje i plave i sive, odnosno crne Hrvatske, ako na taj način možemo govoriti o industriji jer u izgradnji ili obnavljanju postojećih kapaciteta velike koristi može imati naš građevinski sektor koji je sada posrnuo i zbog toga mislim da treba razvijati upravo one potencijale kreativne koji će doprinositi tome da i drugi sektori imaju što je moguće više koristi od turizma kao jedne vrlo atraktivne gospodarske grane u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Replika, Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Točno je djelomično ukazala kolegica Holy vezano za ovo, zato sam toliko inzistirao na onom dijelu spomeničke rente koji pomaže tradicionalnim obrtima i malim poduzećima. Točno je isto tako da bi bilo dobro kad bi vi povezali plavu i plavu Hrvatsku pa bi imali tradicionalnu poljoprivrednu proizvodnju, organsku proizvodnju i na našim otocima koji bi odmah mogli te proizvode prodati kad bi imali određen dio marikulture koje bi mogli tamo prodati je tradicionalne proizvode prodati u Slavoniji. Točno je i ovo što ste rekli za ekološke standarde hotela, s tim se apsolutno slažem i zbog toga kad sam govorio sam ukazivao na to da sam puno više in favorem ne toliko … investicija koliko obnove starih stvari koje se s time mogu i projekata koji se s time mogu realizirati. Ovo što se tiče audiovizualne promocije što ste spomenuli, spomenuli ste nešto grad, nisam gledao, to ćete vi vjerojatno bolje znati taj dio. Mislio sam konkretnije na filmove recimo "Ja u ljubav vjerujem", čuveni Notting Hill. Kad je snimljen taj film cijena nekretnina na Portabelo street marketu, to je jedan manji kvart, su rasle za 100% samo zbog filma i cijeli taj dio je danas postao elitni dio grada Londona. Ili recimo "La vita e bella", više ovako romantična jedna komedija, nisam gledao ovaj film koji ste vi spomenuli, tako da jedan cijeli … grad u Toscani je postao čuven zbog toga i ima strašan porast turista upravo zbog toga, dakle neće ga I čudi me vi koji se toliko zalažete zašto našeg prijamnog suda niste spomenuli taj Beni tu evo koji je sniman u našim nacionalnim parkovima nego kako ste to rekli.
Odgovor na repliku, Mirela Holy.
Pa evo ga moram priznati da sam iznenađena da niste čuli za Seks i grad i povezanost seksa i grada sa Dubaiem. Inače jedan od gradova koji jako eksploatira ovaj marketinški instrument je Las Vegas. Ne znam sad točno nazive filmova ali bio je cijeli niz filmova i ono što je karakteristika tih filmova jest da su gradovi koji financiraju te filmove jedan od likova tako da kažem glavnih likova u tim filmovima. I meni je žao što evo ga mi imamo doista atraktivne lokacije poput Dubrovnika i slično da do sada nismo koristili ovaj instrument. Možda Dubrovnik sam po sebi nema dovoljno svojeg novca da koristi takav jedan instrument ali vjerujem da na razini države odnosno Hrvatske turističke zajednice postoje određena sredstva. Ali nadovezala bih se na nešto što je ključno u ovom dijelu. Naime da biste vi bilo koju politiku bez obzira da li ona bila jako dobra ili nešto manje dobra mogli realizirati morati imati jake financijske instrumente. I kada govorimo o određenim hotelskim kapacitetima koji postoje u nacionalnim parkovima a to je na Plitvičkim jezerima i na Brijunima činjenica je da su to financijski prilično tako da kažem invazivni zahvati koje je pitanje da li bi same javne ustanove po sebi to mogle realizirati i ja mislim da u ovom dijelu je nužna suradnja sa privatnim partnerima i to moćnim privatnim partnerima a obaveza države je da takvim koncesionarima odrede pravila igre na temelju kojih se trebaju ponašati i da se takvim koncesionarima odredi da je jedini način da realiziraju taj projekt da ga vode na temelju kriterija održivosti i tada bismo imali ono što je normalno da funkcionira u nacionalnim parkovima a ne nažalost situaciju kakvu imamo danas.
Ivan Šuker replika.
Hvala lijepo. Pa kolegice Holy sa većim dijelom vaše rasprave bih se složio. Međutim iskreno govoreći očekivao sam od vas da ćete se dotaknut dvije teme a to je pomorsko dobro i turističko zemljište jer sve ove priče o kojima mi danas govorimo dok ne riješimo ova dva problema i samo ovaj akcijski plan je mrtvo slovo na papiru. Isto tako danas se svi u ovom Saboru boje spomenuti golf igrališta kao da se radi o kugi. Ali ako govorimo o razvoju turizma i onda je to nešto što je naprosto tema o kojoj se mora razgovarati kao i o svim drugim temama. Ali kad govorimo o onoj famoznoj uzrečici održivi razvoj turizma onda isto tako moramo spomenuti koliko postojećih turističkih objekata i turističkih destinacija bez obzira dal se radi na kontinentu ili se radi na otocima, ili se radi o Priobalju ima riješen problem odvodnje otpadnih voda. Jedan veliki projekat skoro 300 milijuna eura sa jednom investicijskom bankom od tog projekta se odustalo zato što su gradovi, općine govorili da su im previsoke kamatne stope. Mislim da su dva ili tri grada na svu sreću ostala kod tih projekata. Mislim da je Opatija jedan od tih gradova i riješili su taj svoj problem. Isto tako mi o turizmu o čistom moru koji je samo jedan segment ovog turizma ne možemo govoriti ako ne riješimo ovaj problem. Isto tako kad govorimo o marinama. Danas je netko tu spominjao jednu marinu na sjevernom Jadranu koja ako se još izgradi još 200 vezova onaj zaljev će se jednostavno zagaditi i možemo se oprostiti sa cijelim tim zaljevom. Prema tome naprosto mislim da u svim segmentima treba razmišljati. Zato ovaj akcijski plan koji je napravljen on je lijepo i kvalitetno napravljen. Međutim kad se takne u nečije dvorište onda taj ministar brani taj svoj atar kao da će poginut za to ali kad su dobri rezultati u turizmu onda se svi vole slikati sa turizmom.
Odgovor na repliku, Mirela Holy.
Pa kolega Šuker danas postoji prilično veliko suglasje između oporbe i vladajućih u ovom dijelu ja se slažem sa vama i činjenica je da u Vladi a to vi vrlo dobro znate na kraju krajeva ste sjedili u Vladi postoje određeni kako da kažem sebična skrb o resoru u kojem se nalazite i onda se jako gleda onako u zatvorenim nekakvim gabaritima. Pa mislim da će biti još u ovoj sabornici puno prilike da se govori i o pomorskom dobru i o turističkom zemljištu. Ja pretpostavljam da će i iz Ministarstva turizma dolaziti određena zakonska rješenja u ovom dijelu ali se ne slažem sa vama da se tijekom rasprave o ovoj strategiji nije govorilo o golfu. Ja sam u svojoj raspravi govorila o golfu, na kraju krajeva i kolegica Nadica Jelaš je govorila o golfu i mislim da golf nije nikakav bauk, golf tereni su u Hrvatskoj potrebni samo je pitanje načina realizacije tih golf projekata. Činjenica je da smo mi u Hrvatskoj krenuli u realizaciju golf projekata na sličan način kao Španjolci koji sada imaju jako velikih problema sa pojedinim golf resortima koji neslavno propadaju i zbog toga je moja apel da se golfu priđe na potpuno drugačiji način kao jednom vrlo dobrom sadržaju koji može obogatiti turističku ponudu i produljiti sezonu ali ne isključivo kao Libiju za jedan nekretninski biznis što je nažalost u Hrvatskoj činjenica. Još jako kratko Jadran projektu kojeg ste spomenuli ako se ne varam, pa koliko je meni poznato više gradova je realiziralo pročistače otpadnih voda. Ono što je mene zasmetalo u realizaciji tih projekata što nisu svi išli na 3 stupnja pročišćavanja a mislim da kad krećemo u ove projekte moramo gledati da imamo najviši standard koji je na kraju krajeva i standard Eu.
Kolega Josip Borić rasprava izvolite.
Hvala lijepa potpredsjednice, ministre sa suradnikom. Pa evo ja ću opet malo strategije i o privatnom smještaju jer nažalost u drugom smo čitanju strategije nismo imali priliku da nešto možemo i popraviti pa ću opet malo o toj temi jer smatram da je ona zaista važna, a da je ova strategija možda nije dovoljno dobro prepoznala jer koliko god mi htjeli bježati od toga ova priča ova strategija stvara priču o elitnom turizmu o novim hotelskim smještajnim kapacitetima o kampovima itd. projicira smanjenje privatnog smještaja. Međutim to u jednom trenutku dođe u sukob jedno sa drugim unutar destinacija. Teško je tu kažem priču o mogućnosti da netko uzima aranžman za 1000 eura u 7 dana u lijepom i dobrom hotelu pomoriti se sa pričom da s druge strane pored hotela imate 7 dana za 300 eura. I onda jednostavno svi naši turistički djelatnici kroz cijeli sustav Ministarstva turizma turističke zajednice, lokalne, državne itd. se upru u to da dovedu što više turista u RH i svake sezone zaključimo da nam je došla klijentela koja nema dovoljno platežne može da su siromašni da ne troše puno da nemaju dovoljno novaca i da uglavnom svi hoće onaj jeftiniji dio onaj jeftiniji smještaj od 300 eura u 7 dana. E tu onda dolazi kroz ovu strategiju i u sljedećih 7 godina u sukob. Jel ukoliko ne uspijemo podizati privatni smještaj koji nosi 50% svih kapaciteta mi ćemo unutar pravih destinacija kažem pravih koje su već stotinama godina destinacije od Opatije, Dubrovnika, Raba, Korčule itd. da ne nabrajam sve Hvara imati problem. Mi smo imali na privatizaciji Sunčanog Hvara i što se desilo, pored hotela 5 zvjezdica bili su i apartmani niže kategorije manje zvjezdica ali jeftiniji. Problem su imali i oni iznajmljivači jer nisu mogli dobiti dovoljno ljudi koji bi mogli zadovoljiti njihove potreba, ali imao je problem i dan danas ga ima i onaj koji ima vlasništvo nad tim hotelom jer ne može postizati cijenu. A taj famozni zimmer frei je danas na puno višem nivou nego što je bio prije 40-ak godina kad je krenuo. Najveći dio smještena je kategoriziran sa tri zvjezdice, soba i apartmana sa dvije zvjezdice gotovo da i nema, jedna zvjezdica je ja mislim funkcionira još jedino u tranzitu. Kategoriju sa 4 zvjezdice imaju također neki, a 5 mogu dobiti samo vile. I toga ima danas sve više i više pogotovo ako mogu ponuditi dodatni sadržaj kao što je bazen ili neke druge mogućnosti unutar toga. Međutim i tu je država napravila nešto od čega sada pokušava pobjeći. 2002., 2003.krenula je kreditna ekspanzija prema upravo tim malim privatnim iznajmljivačima, mogli su bez problema dobiti kredite. oni su ušli u posao, pustili su da tržište stotine tisuća novih smještajnih jedinica i danas država kaže evo i kroz ovu strategiju sada ćemo vas malo smanjiti ili ćete postati malo manje važni. A ti ljudi i dalje moraju funkcionirati jer je u pitanju njihova imovina. Oni nemaju mogućnost da dobiju kredit HBOR-a od 2% oni nemaju mogućnosti da se povoljno zadužuju nego dižu komercijalne kredite sa kamatama 9, 8% itd. I naravno da bi onda država tu trebala nešto ponuditi pa i kroz ovu strategiju. Zbog toga ja to pričam jer je do sada država tu je samo malo intervenirala. Kada su bili sukobi legalnih i nelegalnih onda se uključio inspektorat pa malo policija itd. pa su svi došli u isti koš jer su prije samo mogli biti kontrolirani oni koji su bili legalni, onda se to nekako izjednačilo. Sada se mogu pečatiti i nelegalni objekti koji nemaju dozvole za iznajmljivanje. Pa smo malo intervenirali u plaćanje poreza paušalom pa je to podiglo ajmo reći prijave turista itd. pogotovo ovaj zadnji potez podizanje granice ulaska u sustav PDV-a koji ona na neki način primorao sve koji se bave privatnim iznajmljivanjem da prijavljuju zaista sve što fizički i dođe na neko područje. I to je bilo sve uredu. Međutim mislim da ti mali iznajmljivači trebaju još malo pomoći od ove Vlade i svake sljedeće jer ako znamo da je samo u 6 godina između 2005.i 2011.broj noćenja u privatnom smještaju rastao 50% to je jasna poruka da taj sustav jeste jak i da on može generirati neke benefite koje mi želimo od ovog turizma. I tu opet dolazimo na pitanje zašto se nešto u … trenutku dogodi. Imali smo poticaj za uspjeh i taman kada je krenuli kada su se svi zainteresirali kada je postao veliki interes država u jednom trenutku zaključi e sada više nema. Tko je došao došao, a i danas bi bilo stotine i stotine zainteresiranih da upravo na taj način podignu razinu vlastitih kapaciteta. I sada nešto malo o kriterijima ovih projekata koji su ubacivati ja bih rekao ubacivani ovdje u ovu strategiju jer je ministar reko da tu nije bilo nekih kriterija da su se obilazili nekakvi prostori tj. nekakve institucije o svom otoku. Zašto sam protiv toga? Jer Rab je otok sa 9,5 tisuća stanovnika a ima 33 tisuće 200 ležaja. Milijun 600 tisuća noćenja 14% turizma Kvarnera, nositelj svih nagrada u turizmu koje god su se mogle dobiti i onda se to ne spomene u ovoj strategiji nijednom riječju. Onda je na redu sve prije toga, ne znam ja nikoga ne osporavam niti Gorski Kotar, niti Lokve, niti Čabar niti bilo koju destinaciju ili jedinicu lokalne samouprave. ali da vi nemate mogućnost a kažete sami da je ovo osnov za povlačenje određenih sredstava iz EU fondova mi na otoku Rabu se nemamo na što pozvati. I zbog toga bi moglo da smo mi mogli kada govorimo o ovim projektima koje ste vi naveli nešto reći. Jer spomenut ću nešto što se možda danas nije čulo u okolici Raba tj. unutar jedinica lokalne samouprave na otoku Rabu postoji Goli otok. To je jedna priča koja u turizmu danas privlači desetke tisuća posjetitelja a da je totalno devastiran i uništen. Znači nemaju ništa vidjeti osim ostatke ostataka, a dolaze deseci tisuća ljudi. I to ne može ući kao projekat od važnosti u ovakvu strategiju. I onda naravno mi se uvijek volimo pozivati ili reći pa to je hrvatski Alcatraz, to je nešto slično tome. Na jednoj strani Alcatraz koji prodaju svoju priču, a drugi Goli otok koji ne može prodati ništa, apsolutno ništa. A sve u vlasništvu države, postoje prostorni planovi, postoje zone, postoje interesi, postoji sve. I na taj način onda razvijamo turizam. Smatram da smo trebali imati tu priliku. Nešto malo dalje od Golog otoka imamo … [[Govornik se ne razumije.]] sa istom pričom drugačija vegetacija, drugačijih obilježja ali nešto što će kupiti svaki turista. Dapače, to će mu biti razlog da dođe recimo na Rab. I sada nešto ovdje iz ove strategije, a tiče se najave da će se graditi 100 plovećih hotela. 100 plovećih hotela 100 milijuna eura. To lijepo zvuči, to je dobro. Htio bih pitati kada, na koji način, tko će dati 100 milijuna eura i gdje ćemo to izgraditi? Hoćemo li u Brodosplitu, u Trećem maju, Uljaniku ili ovim malim obalnim ili otočnim brodogradilištima. Hoće li ti cruseri biti od drva ili od aluminija, čelika. Hoće li ih država subvencionirati? Hoće li netko zaista kao dobru ideju, kao nešto što nam treba što je već i sada prepoznato to moći i ostvariti. Imamo li uopće brodogradilište koje može napraviti drveni jedrenjak? Kakvih imamo? Imamo. Koliko ih možemo napraviti godišnje? Možemo li 20? Vjerojatno možemo. To je jedna kažem dobra priča samo iz ovoga ne vidimo što, gdje i na koji način. I na kraju još samo o zimskom turizmu. Mislim da je ovdje spomenut samo na nekoliko mjesta, tj. hajmo reći sad ne znam tu imamo planinski, pa zimski, pa ruralni, sve se to nešto miješa pa imamo Hrvatski olimpijski centar Bjelolasica. Ni spomena osim Platka koji je prijedlog vjerujem Primorsko-goranske županije. Gorski kotar gotovo nezastupljen. Tri hajmo reći već postojeća skijališta nekakva u nastajanju Čelinbaša, Bijela kosa i još jedan ne mogu se sad sjetit ne mogu jednostavno nikako saživjeti. Ove godine smo imali gotovo 5 mjeseci snijega, još uvijek ga imamo na stranama koje su daleko od sunca, a ova ih strategija jednostavno ne uvažava.
Hvala lijepa. Replika Mirela Holy.
Poštovani kolega Borić, osvrnut ću se na vaš dio rasprave vezan uz privatni smještaj. Naime, ja smatram da u Hrvatskoj možemo razvijati i oblike turizma koji su dominantno obilježeni hotelskim smještajem i one oblike turizma koji su dominantno obilježeni privatnim smještajem, ali da to prvenstveno ovisi o lokaciji na kojoj razvijamo određeni oblik turizma. I zbog toga jesam na neki način upozorila u svojoj raspravi na nužnost nešto tako da kažem konkretnijih taktičkih alata za provedbu ove strategije, jer mislim da je nužno točno reći na kojim lokacijama planiramo razvijati koje oblike turizma kako bi se onda to moglo na neki način ugraditi i u buduće prostorne planove sa određenim dimenzijama tog dijela realizacije strategije. Jer činjenica je da su možda neke lokacije, pa da tako kažem možda i grubo i neprimjerene za privatni smještaj odnosno za takav tip smještaja turista i gdje bi trebalo razvijati ipak neke elitnije oblike turizma dok na nekim drugim lokacijama tu ću spomenuti na primjer otok Pag, Novalju. Mislim da gosti, odnosno turisti koji idu na Zrće nisu baš takvi turisti koji bi trebali nekakve hotele jako visoke kategorije i koji će se zadovoljiti sa nekim pristojnim privatnim smještajem. Dakle, mi točno trebamo znati u našoj strategiji na kojim lokacijama želimo razvijati koje oblike turizma.
Odgovor na repliku Josip Borić.
Pa mogu se evo djelomično složiti sa time što ste rekli, ali ja opet upozoravam da ova strategija želi organizirano pružiti support hotelskom smještaju, kampovima itd. Ona će za njih prilagoditi i novi Zakon o strateškim investicijama itd. a da se privatni smještaj uvijek isključivo u proteklih 40-tak godina događao stihijski sam od sebe neorganizirano i nastajao je na područjima koji su već bila naseljena, tj. samo su se i dalje razvijala. Kad dođemo na područje prostorno-planske dokumentacije mi bi sebi trebali priznati da granice naselja na otocima uz obalu nisu građevinska područja, da su to turističke zone. Ne da su žute, nego da su ljubičaste. Mi to sebi ne želimo priznati, a mi svi koji se bavimo s time mi živimo s turistima. Mi znamo kako to izgleda i nema gotovo mjesta, sela, općine ili grada na obali koji se ne bavi s time. Znači, svi se bave s time. I mi to nismo, kažem uspjeli riješiti ni kroz prostorno-plansku dokumentaciju. Oni su prepušteni sami sebi. Oni su kažem kreditno zaduženi. Njih je država na neki način pustila da uđu u taj segment kreditnog zaduživanja jer su morali postati konkurentni, prodati svoj proizvod. I sada kad su došli do neke faze razvoja oni i dalje nemaju nikakvu pomoć. Ova strategija njima ne nudi tu pomoć, a imali smo jedan kažem dobar program pa je ukinut čim je počela biti za njega veća zainteresiranost. Zato bi bilo dobro da se razmišlja i o tome jer samo mogućnost da dobijete kredit od 2% vi više ne trebate brinuti brigu o tom segmentu. Oni će se sami snaći kako će preživjeti i kao će se dalje razvijati.
Hvala lijepa. Ivan Šuker, replika. Pa mislim da će vam reći da u HBOR-u je moguće to dobiti kolega Šuker.
Tko? Ja i kolega Borić cijeli dan raspravljamo, ali još uvijek je ostalo neriješenih stvari jer ovo je ovako široka tema i kažem stvarno je sjajno koliko nas ima u ovoj sabornici. Gledajte kolega Borić, vi se na takvu jednu temu a to je sportski turizam i Bjelolasica i vjerojatno svim sportašima i svima onima koji vole sport a bili u Vladi, svim proteklim vladama na određen način jedna rana na srcu. Jer se nije uspjelo najprije zbog nekakvih megalomanskih zahtjeva, nekakvih velikih dvorana i bazena napraviti ono što je. Međutim, iskreno govoreći ja dok sam bio predsjednik Košarkaškog saveza košarkaška reprezentacija se pripremala na Bjelolasici, a ne na Rogli. I dečkima ništa nije falilo. Dapače, tamo je sjajno. Amerikanci koji su istovremeno boravili tamo, tada je Brkljačićka bacala kladivo, s njom isto su bili oduševljeni. Prema tome, imamo prostora. Iskreno govoreći ja ne vidim razloga zašto bi naši nogometni klubovi išli u Tursku se pripremati kad to mogu napraviti u Hrvatskoj. I zašto praktički kompletna sjeverna Europa na pripreme ne bi došla od Istre pa do Makarske? Ali onda moramo imati dvorane sa klimom, moramo imati sportske terene sa prikladnim hotelima koji su blizu ali mi pogledajmo koliko hotela imamo od 10. do 5. mjeseca otvorene. Dakle, potencijale i kapacitete imamo ali ono što je ključna stvar i što ste vi spomenuli je da da li smo mi odredili kakve turiste imamo? Jer netko tko će platiti u jednom hotelu sa 5 zvjezdica spavanje 200, 300 ili 400 eura neće baš pristati na to da se 10 metara dalje njemu na plaži kupa netko tko plaća smještaj 15 eura. I to je nešto naprosto o čemu moramo voditi računa, a za to najbolji primjer su vam neki gradovi u Primorsko-goranskoj županiji gdje su hotelska poduzeća propala i gdje je došlo do velike apartmanizacije, silnog privatnog smještaja koji nažalost nije ni kategoriziran kako treba i onda stranci dođu jedne godine kod jednoga plate 30 eura super zadovoljan, sljedeće godine dođe kod drugoga ista kategorizacija tri zvjezdice plati 30 eura i ode super nezadovoljan. Prema tome, naprosto se neke stvari moraju izjednačiti, ali kažem svaka strategija je u dobroj vjeri i tako i mi gledamo ovu strategiju u dobroj vjeri. Nadam se da će se iz dobre vjere izrodit nešto.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Kolega Šuker pa ja sam, evo mi svi hoćemo pomoći da ovo bude bolje ali nažalost nemamo pravo ispravljati pa barem da ostane zapisano da smo rekli ono što mislimo. Što se tiče sportskog turizma evo u našoj županiji Primorsko-goranskoj imamo auto-moto-drom gore na Grobniku gotovo u propadanju, gotov, ne funkcionira, a u Gorskom kotaru 3 skijališta koja pokušavaju nastati međutim nikako da nastanu da tih 20-ak tisuća ljudi opstane i počne živjeti od turizma na tom području. I onda strategija koja ih uopće ne uvažava. Imamo Tršće u Čabru, imamo Čelimbašu u Mrkoplju i Bijelu kosu u Vrbovskom. To su čak na neki način i potpomognuti od države za neku infrastrukturu. Nije problem prokrčiti šumu i neke stvari. Međutim, jednostavno ne mogu naći investitora jer im država to ne želi pomoći da u jednoj fazi kada dođu do gotovosti infrastrukture koja je potrebna da bi investitor ušao ne mogu ga pronaći. I naravno da tu Ministarstvo turizma mora to pomoći. A što se tiče priče o turistima, svaki je turist dobar i dobrodošao i mi bi voljeli da oni troše i više nego što troše, međutim privatni smještaj opet je taj koji ga na neki način umanjuje vrijednosti organiziranog hotelskog dijela gdje mi jednostavno dolazimo u sukob sami sa sobom. Svatko tko danas u Europi ima, a i Europa je u recesiji nekakvu kunu za godišnji odmor, o njoj razmišlja kao i mi svaki mjesec kako ćemo dalje i kako preživjeti. Tako i oni i vjerojatno, a taj privatni smještaj je na razini, on je na visokoj razini. Puno je boljih apartmana u privatnom smještaju nego mnogih hotelskih soba sa 3 ili 4 zvjezdice. I to moramo priznati. Ti su se ljudi potrudili. Nažalost, ako ne bude brige i organizirane brige za njih oni će opet ostati u stihiji, a onda znamo što to znači.
Jasen Mesić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Borić vi ste toliko toga rekli da ne bih želio o svemu replicirati, ali spominjali ste i ploveće hotele, spominjali ste turističke brodove a sjećate se one rasprave i na Odboru za turizam po pitanju PDV-a malim brodarima. Di opet upadamo u onu klopku koja nam se dešava evo da Ministarstvo turizma u ime Vlade i ispred Vlade predlaže strategiju, a druga ministarstva to ne plate. Kao što smo govorili već danas za ulaznice za koncerte ili ostalo. Ista stvar nam se to desilo sa malim brodarima. Evo po jednoj vrlo lijepoj ponudi hrvatskog turizma, bez obzira što je to planirano evo u strategiji njih se navodno želi oporezovati sa takvim PDV-om na prodaju hrane i pića na malim brodovima koje ih naravno vodi u propast.
Nastavljamo s raspravom. Kolegica Tonka Ivčević. Izvolite.
Evo poštovana potpredsjednice, ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Kako smo se i svi dosada složili i ja ću se naravno složiti da strategiju svakako treba donijeti i podržati jer je njeno postojanje nužan preduvjet svjesnog i koordiniranog poticanja razvoja turizma kao gospodarske grane u kojoj RH posjeduje komparativne prednosti i koja bitno pridonosi ukupnom povećanju BDP-a. Uz pomoć strategije ukoliko se ona bude dosljedno slijedila … u konačnici i BDP-a može do 2020. biti označena većim postotkom. Pozitivna strana strategije jest i činjenica da ona bez uljepšavanja prikazuje aktualno stanje i ukazuje na sve dosadašnje pogreške i propuste koji su prvenstveno vezani uz nedostatke jasne vizije i lošu koordinaciju. Kao jednu od krucijalnih manjkavosti strategije navodi dosadašnje shvaćanje turizma kao grane koja je isključivo vezana za uže priobalno područje i aktivna u samo nekoliko ljetnih mjeseci. Stoga strategija ističe ključne ciljeve i prioritete kako bi se unatoč određenim nepovoljnim uvjetima komparativne prednosti iskoristile što je bolje moguće. Za RH je važno da se turizam razvija na čitavom prostoru zemlje kroz cijelu godinu, a ne samo sezonski. Također, nužno je razviti turističku ponudu RH kao globalno prepoznatljiv brend što bi ujedno trebalo učiniti atraktivnijom za investicije i domaće ali i ono što je važnije one strane. Vezano za razvoj turističke ponude strategija ističe 10 ključnih proizvoda no s obzirom na činjenicu u kojoj se naša država nalazi možda bi bilo realnije da se odredimo za prioritetnije proizvode i na takav način evo iskoristili komparativne prednosti raspoložive resurse upravo onih proizvoda koji su bolje iskoristivi. Konstruktivno bi također bilo i uključiti valorizacijske elemente prošlih strategija što bi omogućilo uvid u toliko slične strategije RH koje su do sad dale uspjeha ili one koje su se dosljedno provodile. Zahvaljujem se svakako Odboru za turizam Hrvatskog sabora i Ministarstvu turizma što sam imala priliku aktivno sudjelovati u izradi same strategije kroz tematske sjednice koje organizira Odbor za turizam u ovom Saboru. Drago mi je stoga da je nautički turizam zauzeo izuzetno značajno mjesto, te što upravo u nautici planiramo 15 000 novih vezova i to 5 u novim marinama, 5 u postojećim lukama te 5 na suhom vezu. Danas na području hrvatskih otoka definitivno nemamo dovoljno kapaciteta za privez nautičkih plovila, a u nekim sredinama broj noćenja dostiže, broj noćenja ostvarenih u hotelima i privatnom smještaju, evo što je slučaj u moj sredini gdje skoro noćenje, znači na nautičkim plovilima dostiže broj noćenja u hotelima. Ono na što bi stavila najveći naglasak tiče se zakonskih regulativa i koordinacije u svrhu što efikasnije provedbe strategije. Naime, sadašnje legislativno okruženje strategijom određeno kao nedovoljno funkcionalno, nedorečeno i neusklađeno kao i sam pristup upravljanju. Takav zakonski okvir te manjkava vertikalna i horizontalna koordinacija otežavaju same investicijske aktivnosti, a samo po sebi je jasno kako je bez privlačenja investicija opće podizanje kapaciteta gotovo nemoguće provesti u djelo. I svakako je potrebno što skorije donijeti Zakon o sustavu turističkih zajednica koje bi postojeći sustav transformirao u organizaciji za upravljanje destinacijom na svim razinama kao i potpuno novi Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama budući da je dobra legislativa na pomorskom dobru jedina garancija za moguća ulaganja na isto, a predstavlja izuzetno značajan otočni priobalni resurs. Važno je pažnju obratiti na usklađenost strategija razvoja turizma s ostalim strategijama donesenih od strane drugih povezanih resora. Stoga pozdravljam donošenje strategije upravljanja državnom imovinom koja će se uskoro način u saborskoj proceduri kako bi aktivirali državnu imovinu, a s mog gledišta stavili u funkciju brojne vojne objekte koji se nalaze na mom otoku i koji predstavljaju ogroman turistički potencijal. Stoga smatram da bi na lokalnim razinama trebalo popisati sve izvedive investicijske projekte koji su u skladu sa prostornim planovima i gdje nije prisutan problem neriješenih imovinsko-pravnih odnosa kako bi projektne ideje postale dio ove strategije. Ovdje također apeliram na ubrzavanje rješavanja zahtjeva za povrat oduzete imovine kako bi vojne nekretnine čim prije mogli staviti u funkciju razvoja turizma. Kada govorimo o efikasnom provlačenju sredstva EU što ova strategija i predviđa važno je utvrditi koji projekti mogu tražiti sredstva iz EU fondova, te koliko se na to možemo osloniti s obzirom na naše apsorpcijske kapacitete spram tim sredstvima. Ovdje nam je svakako potrebna pomoć Ministarstva turizma budući da male jedinice lokalne samouprave nisu dovoljno ni educirane, ni ekipirane za povlačenje sredstava iz EU. Zaključno, strategija je u smislu određene razvojne vizije svakako dokument vrijedan donošenja. Određeni instrumenti kojima bismo trebali dati konkretna odgovor na pitanje kako točno postići koji od predviđenih ciljeva, mogu se dodatno razraditi i modificirati u hodu, uz pretpostavku adekvatno implementiranja glavnih mjera predviđenih strategijom i provođenje daljnje sustavne analize stanja u referentnoj gospodarskoj grani. I na kraju, nadam se da će nas ministar redovito informirati o provedbi strategije kako bi se evo svi zajedno mogli pratiti ostvarenje zacrtanih ciljeva. Hvala lijepa.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolegice, cijelog dana ovdje, cijeli dan raspravljamo o strategiji i nisam čuo puno strateških opredjeljenja. Ne bi želio ovdje učit i podučavat strategije kad su sile osovine rekle otvorit ćemo istočni front, pa pogriješili su. Strategija kad je Kennedy rekao izlazimo za mjesec za 5 godina, strategija kad su Kinezi rekli komunistička smo zemlja ali ćemo tržišno gospodarstvo. Strategija je kad je protekla Hrvatska vlada rekla nećemo 70 metara od mora dopustiti gradnju. Mi smo se danas sveli na rasprave detalja i bizarnosti o nečemu što će bit u petoljetki, al evo to je osmoljetka. Ona komunistička-socijalistička, a 2020. kako će nam biti lijepo, kako ćemo ostvarit rekao je gospodin ministar 7 milijardi ulaganja. Molim vas lijepo 2020., pa kažite vi nama gospodine ministre ova Vlada nije u stanju procijenit pad BDP u 5 mjeseci ili u 6 mjeseci, a kamoli je u stanju procijeniti što će biti 2020. Kažite vi nama gospodine ministre zašto nije napravljan autocesta do Ploča, kojom bi turisti došli do Dubrovnika.
Replika kolegici Ivčević, a ne ministru.
Zašto nije napravljena cesta do Splita kuda će turisti ići u Split. A što se tiče tih hotela i tako nemam ništa protiv da se prave hoteli. Privatna inicijativa je spasila hrvatski turizam. Hoćemo apartmane a ne apartmanizaciju u negativnom smislu, hoćemo apartmane, ali treba reći na parceli od 500 metara toliko izgrađenosti, fasada od kamena, pokrov od crijepa, to je fasada, to je strategija. S jadranke magistrale i svako 100 metara, 3 metra prolaz na more. Znači neke odluke koje bi bitno promijenile stvari. Mi smo se sveli na razgovore o detaljima, al nema strateških nekih ideja. Ovo sve su, ovo je jedna lista dobrih želja, ubiti ništa nema što bi poslužilo kao podloga odluci aktualne politike sutra.
Hvala lijepa. Niste replicirali kolegici Ivčević nego ste raspravljali i obraćali se ministru. Kolega Boris Blažeković izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnikom. Danas govorimo o odličnom dokumentu, strategija razvoja turizma RH do 2020. konceptualna i sadržajno jedan odličan dokument. To je još jedan od dokumenata koji me se posebno dojmio a koji je nakon određenih pripremanja donijela Vlada Kukriku, pospremanja donijela Vlada Kukuriku koalicije. Prvi je bio stanje u prostoru ministrice Anke Mrak Taritaš. Odlično je koncipirana i izrađena strategija od jasno prikazanog stanja u hrvatskom turizmu danas s objektivnim prikazom analize konkurentske pozicije preko suvislog sagledavanja globalnog razvoja konteksta do temeljito razrađenih razvojnih načela, vizija i strateških ciljeva. Strategija se vrlo kompetentno bavi operativnim strategijama, ekonomskim učincima i akcijskim planovima. U prilozima strategija donosi detaljan opis mjera turističke politike i perspektivne lokacije investicijskih projekata. Pošto je u ovom kratkom vremenu nemoguće osvrnuti se na sve točke strategije govorit ću samo o nekima meni najatraktivnijima. Nadam se da ću biti u zadanom dozvoljenom vremenu. Prvo bih htio kazati na to da je turizam u Hrvatskoj na svu sreću djelatnost koja je skoro 90% u privatnom vlasništvu i u proteklom razvoju turizam je više ovisio o meteorologiji nego državi i državnim poticajima te se razvijaju manje-više samostalno unatoč a neki put i usprkos nekim državnim potpuno krivim rješenjima odnosno nevjerojatnim štetnim državnim nečinjenjenima. Ova strategija naprosto mijenja paradigmu razvoja hrvatskog turizma. Drugo što bih htio istaknuti ono što Hrvatska ima i pošto je to važno ponavljati da nam se što dublje ureže u sjećanje pročitat ću iz strategije pamćenje bravo, "Hrvatska pripada zemljama koji privlače posjetitelje više oblikama svog prirodnog prostora i bogatstvom kulturno povijesne baštine nego kvalitetom, raspoložljivošću ili raznovrsnošću novo stvorenih turističkih atrakcija. Među prirodnim atrakcijama najvažnije mjesto imaju more, razvedena obala te mnoštvo otoka ali i brojne očuvane prirodne plaže koje zelenilo, šumovitost velikog dijela teritorija. Hrvatska se s obzirom na svoju ukupnu površinu ističe izuzetno velikim brojem turističkih atraktivnih zaštićenih prirodnih područja a prema bio raznolikosti nalazi se u europskom vrhu. Veliki potencijal na turistički nerazvijeni područjima predstavlja turistička valorizacija, područja Dunav, Savu, Dravu, Unu, Kupu, Cetinu i druge rijeke te uz jezera i ostale unutarnje vode. Osim prirodnih atrakcija vezanih u more kao što su nacionalni parkovi Brijuni, Kornati, Mljet Hrvatska ima i niz atrakcija povezanih s krškim fenomenom kao što su slapovi i sređene barijere Plitvičkih jezera i rijeke Krke, stijene Velebita, spilje Ponor i druge krške atrakcije te velik broj jedinstvenih, nacionalnih parkova i parkova prirode na kontinentalnom području kao što su među ostalima Risnjak, Žumberak, Lonjsko polje, Papuk i Kopački rit. U nekoliko nacionalnih parkova organizirana je ponuda hotelskog smještaja, Plitvička jezera, Brijuni, Mljet. Bogatstvo Hrvatske kulturno povijesne baštine također čini veliku snagu atrakcijske osnove Hrvatske. O tome svjedoči velik broj kulturnih dobara pod zaštitom UNESCO-a kao što su povijesna jezgra Dubrovnik, Dioklecijanova palača u Splitu, Šibenska katedrala, povijesna jezgra grada Trogira, Eufrazijeva bazilika u Poreču i Starogradsko polje ali i brojna druga vrijedna kulturna dobra kao što su Pulski amfiteatar, povijesne jezgra grada Hvara, Stonske zidine te veći broj pojedinačnih građevinskih objekata u dobro očuvanim povijesnim cjelinama Zagreba i brojnih drugih hrvatskih gradova i mjesta." Posebno valja naglasiti, Hrvatska u svojoj bogatoj, kulturnoj, povijesnoj baštini raspolaže s više od tisuću dvoraca, kurija i utvrda što iznimni potencijal za budući turistički razvoj posebice kontinentalnog dijela zemlje. Uz to Hrvatska ima najviše nematerijalne baštine pod zaštitom UNESCO-a u Europi dok je u svjetskim zemljama odmah izvan Kine, Japana. Unatoč iznimnom bogatstvu i brojnosti tih prirodnih povijesnih, kulturnih atrakcija tek je njihov manji broj turistički valoriziran i uključen u ukupnu destinacijsku ponudu. Za razliku od prirodnih atrakcija kulturno povijesne baštine Hrvatska je izuzetno siromašna u novo nastalim turističkim atrakcijama kao što su suvremeno opremljeni kongresni centri, tematski ili zabavni parkovi, golfska igrališta, centri za posjetitelje, kvalitetno osmišljene tematske rute te slični sadržaj turističke ponude bez kojih je izuzetno teško uspostaviti pretpostavke za proširenje međunarodno prepoznatljivog mixa, turističko aktiviranje kontinentalnog prostora uključujući i prostor priobalnog zaleđa te produljenje sezone. U hrvatskoj danas nedostaju centri cjelogodišnjeg planinskog i sportskog turizma, kvalitetne biciklističke staze s potrebnim infrastrukturama i strukturama ronilački jedriličarski centri te drugi sadržaji nužni za kvalitetno i dugoročno održivo tržišno pozicioniranje na tržištu posebnih interesa. Tu bih i dodao u turističku ponude se vrlo teško ali ipak na mala vrata probija industrija zabave. To je u svijetu razvijena industrija koja okreće sama ogromne količine novaca ali to je industrija koja po svojoj naravi direktno upliće turističko ugostiteljsku ponudu u svojoj njenoj punini. Hrvatska nažalost još ne otvara vrata osim u partikularnim slučajevima i ne poziva u kontekstu turističke ponude svjetske, europske pa i ni hrvatske atrakcije industrijske zabave. Kao treće istaknuo bih važnost privatizacije i aktiviranje državne imovine u turizmu pa ću samo opet pročitati strategije. Za razliku od nekih drugih gospodarskih sektora, industrijskih grana u kojima se izostanak procesa privatizacije može opravdati potrebom zaštite italnih nacionalnih interesa u domeni turističkog privređivanja to nikako ne može biti slučaj. Riječ je naime o gospodarskoj aktivnosti čiji prosperitet svugdje u svijetu najizravnije povezan s privatnim poduzetništvom. Iako je započeo prije gotovo 20 godina proces privatizacije gospodarskih subjekata u turizmu još nije završen. S izuzetkom informacija riječ redom o gospodarskim subjektima koji usprkos tome što posluju i na izuzetno povoljnim lokacijama bilježe ispod prosječne poslovne rezultate a nerijetko gubitke stoga i osobito važno provesti njihovu privatizaciju u što kraćem razdoblju vodeći računa o maksimiranju ukupnih dugoročnih učinaka privatizacije. Tijekom predstavljanja ove strategije na Odboru na turizam jedan kolega iz SDP-a komentirajući strategiju rekao mu da mu se strategija načelno sviđa ali da ne vidi razloga privatizacije jer nigdje ne stoji da je država loš poduzetnik što se vidi iz primjera Deutsche Telekoma koji je u vlasništvu Njemačke države a posebno uspješno posluje. Očito da je kolega povjerovao uz konstantno iznošenje tako netočnih podataka Hrvatskih laburista koji su iz čisto populističkih navada prvi iznijeli taj potpuno netočni podatak i to više navrata. Deutsche Telekom je privatna tvrtka u kojoj država Njemačka ima 14,98% udjela. Dakle tvrdnja Hrvatskih laburista koji stalno govore protiv privatnog poduzetništva i zalažu se da državom vođeno gospodarstvo dakle ta tvrdnja da je Deutsche Telekom u rukama Njemačke države je potpuno netočna. I zato je ispravan put u strategiji razvoja turizma RH privatizacija i poticanje razvoja privatnog poduzetništva u turizmu. I 4.mislim da je posebno važno je podtočka 5.4,strategije razvoj ljudskih resursa. Nažalost trenutno u Hrvatskoj imamo neuobičajen i nerazumljivo mali broj kvalitetnog turističko ugostiteljskog kadra. Po mojim saznanjima problem je u naprosto lošim školama, lošim davno zastarjelim programima koji su u većini potpuno neprimjereni suvremenoj turističko ugostiteljskoj stvarnosti. Vrlo mali i rijetki najkvalitetniji i najatraktivniji ugostiteljski kadar školuje se manje-više sam u manje-više nerofmalnim grupama na neformalnim tečajevima. Mislim da bi država trebala potaknuti osnivanje privatnih turističkih ugostiteljskih učilišta u bliskoj suradnji s vlasnicima turističkih i ugostiteljskih sadržaja te omogućiti razvoj specijalizacije najizvrsnijim u najkvalitetnijim svjetskim turističkim i ugostiteljskim objektima. Ova strategija je odličan dokument i još jedan pokazatelj ispravnog rada ove Vlade i Kukuriku koalicije. Hvala.
Dujomir Marasović replika.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolega, vi ste čitali to taj uvod ovih materijala i ništa više. Ne znam u čemu je rasprava, a dokaz tome odnosno replika da ste zaboravili reći da su Plitvice na listi UNESCO-a, a znate zašto ste zaboravili? Zato što jednostavno tko je pisao ove materijale zaboravio to. pa je on zaboravio napisati u materijalima i vi ste zaboravili to pročitati. To je jedna stvar. Drago mi je da hvalite privatnu inicijativu ali dogovorite se onda s vašim ministrom turizma, kaže hoteli itd. a na neki način zapostavlja se apartman ili privatna inicijativa. Znate u čemu je dobro što se dogodilo ovo što se dogodilo izgradnja apartmana? Zato što je sav novac ostao koji je zarađen ostao u Hrvatskoj. Vrlo malo ako je koji Slovenac ili neko drugi Mađar odnio u Mađarsku ako je iznajmio nešto na divlje, ali ostalo je u Hrvatskoj. A istovremeno je rečeno da sve ono što je u hotelima zarađeno da je manje-više izneseno van. Ako ćemo i tako gledati onda gospodine ministre … preko vas i ministru dobro što je u Hrvatskoj izgrađeno toliko apartmana i to treba dalje razvijati. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku Boris Blažeković.
Pa samo bih htio reći i molio da mi ukažete na ove ljude koji su vama branili 20 godina da uredite tako dobro državu kao što ste malo prije govorili što cijelo vrijeme govorite. Molim vas pronađite mi koji su vam to branili pa da se konačno s njima obračunamo jer će nam svima onda biti lakše.
Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Pa uvaženi kolega Blažeković kada ste spomenuli tog kolegu iz SDP-a on je bio upravu. Ima turističkih tvrtki u vlasništvu države koji vrlo uspješno posluju koji se razvijaju koji ulažu u svoje sadržaje koji plaćaju sve namete koje imaju i lokalnoj samoupravi i državi koji uredno isplaćuju plaće za 300 zaposlenih, koje se razvijaju svake godine sve više i više i nije im teret 52% vlasništva RH. takvo je poduzeće Imperijal Rab. Sposobno rukovodstvo koje osjeća i svoju destinaciju koje osjeća i potrebe lokalnog stanovništva koje je uspjelo sačuvati već je bila firma pred stečajem ali se uspjela sačuvati u zadnjih desetak godina koji su neki zakonski prijedlozi omogućili da reprogramira svoje obveze koje su bile kratkoročne i dugoročne po povoljnim uvjetima da stvori dovoljnu razinu kapitala da se može nastaviti razvijati i sada je prirodno da možda traže i privatnog partnera ali ne svakog i ne pod svaku cijenu. A dokazali su da uz neke još druge, nisu svi u istoj situaciji, možda i hoteli Makarska također rade na istom nivou ali su dokazali da državno vlasništvo nije prepreka tome da se neka hotelska kuća može ili ne može razvijati onako kako to lokalno stanovništvo želi. I to je to.
Odgovor na repliku Boris Blažeković.
Krivo ste me shvatili. Ja sam govorio o tome daje kolega iznio jedan primjer koji je potpuno netočan, a radi se o Deutsche Telekomu a nisam govorio o udjelu u nekim tvrtkama. Iako moramo priznati vaš otok je apsolutan otok s kojeg dolazite je apsolutno prelijep. Ja njega svake godine posjećujem sa velikim užitkom i čini mi se da baš ta tvrtka o kojoj govorite da je možda ranije bila i potražila privatnog partnera da bi danas bila neusporedivo bolje razvijena. A kroz koje je sve probleme ta tvrtka prolazila ja vjerujem da vi znate puno bolje od mene i apeliram ako itko sluša iz te tvrtke da što prije nađu privatnog partnera kako bi se razvili, jer je to najveća turistička tvrtka na otoku Rabu, da se Rab stvarno razvije u ono što zaslužuje, a to je jedan od najvećih potencijala na Jadranu i na Mediteranu uopće.
Nastavljamo raspravu, kolegica Tatjana Šimac Bonačič.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine pomoćniče ministra. Pa evo iz ove strategije zapravo vidimo jednu kvalitetnu analizu a s druge strane stanje kakvo je u hrvatskom turizmu, s druge strane isto tako putokaz koji će nas dovesti do cilja a to je snažniji razvoj turizma. Naime, činjenica je da se Hrvatska nalazi na 34 mjestu po kriteriju turističke konkurentnosti u svijetu, a cilj je zapravo da bude negdje na 20 mjestu. Što želimo turizmom? Ne trebamo ponavljati zašto nam treba. Isto tako malo prije smo, zapravo tijekom rasprave smo često čuli da ovaj podatak da je tendencija da se povećava hotelski smještaj, da se to zapravo radi protiv privatnog smještaja. Ne bih to rekla da je to. Ja ću vam reći primjer na koji radimo u Dubrovniku, radimo edukacije privatnih iznajmljivača. Evo i prošli tjedan je bila jedna od takovih edukacija gdje učimo i o kreditnim linijama, učimo čak i tečajeve jezika, o poslovnoj psihologiji, o prijavljivanju itd. Prema tome, to ne znači da razmišljamo o povećanju kapaciteta hotela da radi se protiv privatnog smještaja. Što se tiče konkurentnog statusa ja bih ovdje izdvojila nedostatak inovativnih kvalitetnih sadržaja za goste. Mislim da je to prisutno svugdje. Zatim nedovoljna investicijska aktivnost i što je bitno čuli smo danas u raspravama to je jedan klasični marketing koji je rađen do sada. Što se tiče samog marketinga tamo je zapravo naglašena i redefiniranje sustava turističke zajednice gdje držim da je to jako potrebno jer je njihov zadatak zapravo da osmišljavaju nove ponude, odnosno nove proizvode destinacija. Vidljiva je nedovoljna diferenciranost i proizvoda i usluga, a turističke zajednice su zapravo bi trebale još raditi i povezivanje javne i privatne, odnosno civilne dionike u turizmu. Meni je jako drago što je danas kolega Mesić spomenuo igre prijestolja u Dubrovniku jer se zapravo Dubrovnik na takav način jako može reklamirati. Kad pogledate sada ide treća sezona predstavnici Turističke zajednice Hrvatske i naša Dubrovačka turistička zajednica išli su i osmislili su zapravo uz pomoć sponzora, realizirali su boravak novinara iz Španjolske jedna tv ekipa. Na taj način su još više popularizirali tu seriju, odnosno grad Dubrovnik gdje se snimala. Mislim da je ta serija vrlo popularna u Španjolskoj, a što se tiče španjolskih turista o njima ne treba govoriti ukoliko su nam zapravo važni za hrvatsko tržište. Prema tome, dolazak tih novinara koji su sudjelovali i na pred premijeri i na večeri koji su snimali još ulice Dubrovnika i na taj način prikazivali. U Španjolskoj je jedan veliki audio vizualni zapravo marketing grada Dubrovnika. Isto tako je aviokompanija njihova skupa sa našom jednom hotelskom kućom napravila i nagradnu igru upravo posjet Dubrovniku. I prije svakog nastavka serijala bit će jedna emisija prikazivana gdje će sigurno biti par minuta upravo prikazivan grad Dubrovnik. Evo mislim da se možemo raditi u turizmu i više kad nam dođu turisti može se raditi više u smislu da se ide ulicama, odnosno lokacijama gdje je zapravo snimana ta serija. Evo to je jedan način vrlo pozitivnog audio-vizualne promocije ali mislim da bi trebalo još jače brendirati, odnosno identificirati određeni proizvod na temelju čega se mi razlikujemo u Hrvatskoj, po čemu smo konkurentniji od drugih zemalja. A mislim da to imamo zapravo da toga jako puno imamo. I zato se pitam da li uopće znamo što možemo ponuditi, pitam se da li znamo, a kamoli kako ćemo zapravo stvoriti ponudu o onome što imamo. Upravo zbog toga mislim da je razvoj marketinga vrlo bitan u ovoj Strategiji turizma. U ovome razvoju turističke ponude kada se navodi 10 ključnih turističkih proizvoda mislim da o svakom od njih se može puno reći i da su to ogromni potencijali koji krase našu Hrvatsku. Na ovakav način od ovih 10 ključnih turističkih proizvoda mislim da se u svakom dijelu naše države može ostvariti dobar turistički proizvod. Ja sam spomenula malo prije Dubrovnik, a sad ću ga ponoviti još jedanput. Mislim da je to područje i Dubrovačko-neretvanske županije koji karakterizira upravo vrijedni primarni turistički resursi, a to su kulturno-povijesno naslijeđe prirodne vrijednosti, te naravno geografski položaj. Međutim, to je kad govorimo o primarnom turističkom resursu mogu reći da je to zapravo relativni konkurentska prednost, jer ako dobro ne upravljamo onda ona ne može prijeći u apsolutnu prednost. Dubrovnik zapravo u zadnje vrijeme bilježi stalno povećanje u broju dolaska i noćenja. Kad analiziramo i poslovne skupove tada vidimo da je sve veći broj poslovnih skupova koji se održava u Dubrovniku i zato mi je jako drago što ste u strategiji naveli Dubrovnik kao grad kongres gdje će se graditi, planira se zapravo kongresni centar kao jedno kongresno odredište. Kad pogledamo u Zagrebu su to najčešće domaći poslovni skupovi dok Dubrovnik zapravo i zbog svoje atrakcije mogu reći je sjedište stranih poslovnih skupova. Analizom crusing turizma u Dubrovniku vidimo zapravo da je to svake godine isto tako imamo povećanje, u Dubrovniku svake godine zapravo posjeti se oko milijun putnika. Međutim, mislim da smo i tu upravo dobrom voljom, organizacijom doveli do smanjenja prebukiranosti. Tako da se znalo dogoditi da je u jednom danu bilo od 7, 10 tisuća ljudi, međutim sada je to sve svedeno na to da se organiziralo da je jedan brod pred Lokrumom, drugi u Gružu tako da se nekako iznivelirao taj broj turista od kruzera. Što se tiče kulturnog turizma danas smo ga spominjali. Mislim da tu Dubrovnik prednjači kao veliki potencijal. Nekada je i preveliko oslanjanje na postojeću kulturnu baštinu, međutim to nije čudo. To je UNESCO-ov grad i što se god počne novo raditi ponovno se otvaraju nove lokacije, prostori za rađanje i novih niša u turizmu itd. Evo, mislim da ćemo se prijaviti zapravo na ovaj natječaj grad prijestolnica europske kulture i mislim da Dubrovnik zaslužuje da dobije tako da bi 365 dana imali priliku pokazivati taj UNESCO-ov grad odnosno to bi bila vrhunska promidžba i za naravno turizam Hrvatske. Međutim, ovdje moram reći da bi Dubrovnik iskoristio svoj potencijal kojeg sam djelomično sada nabrojila, da ne kažem imamo mi i Dubrovačko-neretvansku županiju pa i ruralni turizam itd. Moram reći da bi se trebalo zapravo i sa državne strane, a to je povezivanje autoputa, više zrakoplovnih linija, zatim je to subvencija oslobađanja davanja za pojedine projekte, s te strane bi se moglo pomoći, odnosno s druge strane inozemna ulaganja kad govorimo o gospodarsko-socijalnim efektima. Mislim da bi trebalo i jedno i drugo zapravo povećati da bi se cijeli taj potencijal mogao iskoristiti koji Dubrovnik pruža. I na kraju mogu reći da je nama cilj svugdje i u Dubrovniku i dalje umjesto sezonske godine imati turističku godinu i obzirom da je turizam multidisciplinarna kategorija ona traži sigurno funkcionalnu upravljačku platformu zapravo i da se sagledaju svi dijelovi te platforme. Hvala lijepa.
Replika, Dražen Đurović.
Hvala. Pa kad je riječ o promociji Hrvatske u inozemstvu pa zaista meni je isto prošla godina kad sam bio više puta u SAD-u i Kanadi bilo zadovoljstvo vidjeti svako malo na CNN-u reklame za hrvatski turizam od kojih se taj spot koji se vrtio dosta se često vrtio, dosta slika u tom relativno kratkom spotu bilo je upravo iz Dubrovnika i stvarno ih je bilo lijepo vidjeti. Ali, ono čega se vi niste dosjetili, mislim da je zapravo resurs naš, to su upravo naši proizvodi kroz turizam. Mi uporno tu temu, mislim da ni ova strategija u nedovoljnoj mjeri obrađuje ili zapravo minimalno se na to naslanja a to je da li mi i kako mi možemo zapravo hrvatske proizvode iz cijele Hrvatske integrirati u taj turistički proizvod koji ukupno prodajemo. To je posebno pitanje hrvatske proizvodnje. Evo jedan primjer koji mi se sad zapravo tijekom ove rasprave pojavio, eto čovjek piše, prošle godine 7. ožujka ministar Jakovina i gradonačelnik Ivanić-Grada otvore njegov pogon vrijedan 20 milijuna kuna privatnu investiciju za proizvodnju tekućih pasteriziranih jaja prvi put u Hrvatskoj za potrebe turizma. No, čovjek godinu dana kasnije ne uspije ući u hotelski sektor u Hrvatskoj zato što to pokrivaju uvoznici u Hrvatsku. I tvrtka jel ide prema svome kraju, investicija propada jer u Hrvatskoj nema interesa. I mi ne nalazimo interesa da Hrvatska proizvodnja, da li ova ili neka druga ili peta ili sedma zapravo uđe konkurentno u taj turistički proizvod već ukoliko je njima zgodnije i povoljnije nešto uvoziti to tako dalje ostaje i tako je priča zapravo od početka od kamena, od cigle, od crijepa pa preko jaja pa do voća pa do onih konzervi nesretnih i do svega onoga što zapravo čini onaj naš prihod a dobar dio tog prihoda mi zapravo gubimo jer to su većinom ili u dobroj mjeri uvozni proizvodi ne ono što nastaje u Hrvatskoj.
Odgovor na repliku, Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Kolega dobro ste primijetili, po tome ispada zapravo da je turizam multifaktorijalan i njega moramo gledati po takvoj jednoj širokoj platformi kao osnovi. Obzirom da naglasila sam da Dubrovnik, odnosno Dubrovačko-neretvanska županija ima ogromne potencijale pa zato možda nisam spomenula agro turizam, odnosno eko turizam jer kad pogledate od vina s Pelješca, od smokava, od školjki, od svih proizvoda od Neretve jednostavno to je područje gdje možemo zadovoljavati potrebe turizma na jugu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolegica Ana Lovrin. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Evo, ja također mislim da treba donijeti Strategiju razvoja turizma kao jedne strateške hrvatske odrednice. Ovaj materijal koji je ispred nas, strateški dokument, evo rekla bih nakon jednog uvodnog prikaza postojećeg i aktualnog stanja u turizmu resursa nadalje govori o tome kakav hrvatski turizam želimo u 2020. godini. Ništa se tu nema prigovoriti. Dakle, u ovih 8, 9 točaka što želimo od ekološki odgovornog razvoja, institucionalnog dereguliranja, autentičnosti i kreativnosti, dakle uspješno diferencirane hrvatske destinacije od drugih destinacija, proizvodnje za turizam, kulture, kvalitete. Sve je to do strateških ciljeva, a to je 7 milijardi eura investicija, 22 tisuće novo zaposlenih, 14,3 milijarde eura potrošnje. To je sve dobro i dobro zvuči samo je pitanje hoće li se i kako to uspjeti provesti sa ovim mjerama koje je strategija predvidjela i hoćemo li time uspjeti postići ono što i želimo. Ja ću se osvrnuti tu na par tema ili područja. Evo kao prvo govori se o investicijama od 7 milijardi eura, predviđa se izgradnja čini mi se oko 200 tisuća novih kreveta. Ali ono što je ovdje važno reći da je daleko lakše investirati i daleko lakše izgraditi zgrade, izgradit nove krevete ali je puno izazovnije i teže i premda su to strateške odrednice ne znam da li je dovoljno dobro razrađeno i hoće li biti dovoljno dobrih mjera da se to i postigne, a to je da se ostvari više noćenja odnosno u dužem vremenskom periodu u već sada postojećim kapacitetima. Ne zaboravimo ako samo gradimo nove kapacitete dižemo zgrade doći ćemo do onoga što najmanje želimo, a to će biti još više betona i još više kapaciteta koji će zjapit prazni 10 mjeseci u godini. Dakle, prvi i najvažniji izazov u razvoju hrvatskog turizma po mom mišljenju jest iskorištenje postojećih pa i onih novih kapaciteta duže od 2 mjeseca godišnje što je sadašnji prosjek. Hotelski kapaciteti da, ali svakako daljnje poboljšanje kvalitete privatnog smještaja i podržavanje privatnog smještaja jer ne zaboravimo da je to već uobičajeni način ponašanja i da su se naši ljudi u priobalnim krajevima naučili da je to njihov, taj turizam je njihov zapravo život. Ono što primjećujemo, ja ću sad preći na ovaj krajnji dio strategije gdje su konkretizirani neki projekti, ali gdje su i konkretizirane mjere. Prije svega želim reć da mislim da neke od ovih mjera uopće nemaju mjesto u strategiji, a to je ono što sam već govorila, a to je ono što sam već govorila, a to su izmjene i dopune Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama, izmjene i dopune Turističkog zakona itd. i ti su zakoni već trebali biti izmijenjeni i svakako im ne treba strateški dokument niti im je po mome mišljenju tu mjesto. Kada gledam ove, ovu specifikaciju projekata kao perspektivnih lokacija investicijskih projekata onda bih primijetila nekoliko stvari a to je prije svega da ti identificirani projekti nekorespondiraju sa projektima Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU koji koordinira proces pripreme ključnih projekata za financiranje i strukturnih fondova a gdje su neke projekti već dobili tehničku pomoć za pripremu natječajne dokumentacije, a ti se projekti recimo uopće ne spominju u ovim perspektivnim lokacijama investicijskih projekata. Ja ću govorit sa aspekta Zadarske županije iz koje dolazim i Grada Zadra, dakle to su što se tiče projekta, projekt Sveto brdo i arheološko-turistički park Aserija nova dakle njih ovdje nema. I stoga postavljam ponovno pitanje da ne znamo po kojim kriterijima, da li su se, da li se regionalna razina uopće konzultirala, da li su bili pitani, da li su ovi projekti s njima dogovarani ili je netko samo i po ne znam kojim kriterijima određivao ove perspektivne projekte. Također je neobična ova regionalizacija i strategije, dakle na sjeverni Jadran, južni Jadran i kontinentalnu Hrvatsku po kojim kriterijima i kako, i mislimo da bi na neki drugi način trebalo povezivati te krajeve. Dakle, onako kako su oni već sada faktično, gospodarski povezani. Recimo mi mislimo da bi srednji Jadran, što se tiče Zadra i Zadarske županije trebalo vezati Zadarsku županiju, Šibensku sa Likom i zaleđem gdje već postoje i parkovi prirode i turistička tradicija, i infrastruktura i povezanost i upućenost jednih na druge. Ono što također želim reći nešto o otocima. U ovoj strategiji otoci gotovo da nisu ni spomenuti, gotovo da nisu spomenuti. I mi imao Zakon o otocima, mi imamo programe održivog razvoja otoka, to je jedan od najkvalitetnijih i vrijednih resursa, ekološki još ne zagađen, čist, to su naši biseri. Međutim, oni se gotovo u ovoj strategiji ne spominju, ne spominju se poglavito mali otoci kojima ovaj turizam život znači i održava ih na neki način. Govorim što se tiče zadarskog arhipelaga o Silbi, Olibu, Istu itd. Nigdje se ne govori ništa o njihovoj povezanosti, o pitanju koje je gotovo zaboravljeno a to je vodoopskrba, to je odvodnja, gradnja, održavanje ekološke ravnoteže, gradnja tih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, da sačuvamo još ono malo čistoga što imamo. Evo to zaista tu ne vidim. Koncept nautičkog turizma, u ovim projektima je potpuno zaobiđen Zadar kao središte razvoja megajahtinga, potpuno nejasno i jednostavno neprihvatljivo zašto nema Zadra u nautičkom turizmu i u ovom jahting turizmu. Drugo, zašto nema Zadra u kongresnom turizmu, dakle za kongresni turizam je predviđen isključivo Split i Dubrovnik. Po kojem kriteriju, kako i zašto kad Zadar već ima postojeću infrastrukturu, dakle i prepoznato je kongresno odredište i kontinuirano održava skupove i sveučilište je u Zadru, i ja ne razumijem kako ono nije, kako Zadar nije prepoznat kao odredište kongresnog turizma u ovoj strategiji. Što se tiče, pa jednako tako Zadar nije ni prepoznat kao obrazovno središte premda je u Zadru sveučilište, premda sveučilište ima studij turizma, ima pet regionalnih obrazovnih središta. Međutim, ovdje se to ne spominje niti jednom riječju. Ono što je u ovoj strategiji evo vrlo široko predviđeno to je golf, apsolutno osobno nisam protiv izgradnje golf igrališta. turističku klijentelu i treba ih izgraditi ali golf je ekskluzivni sadržaj. On traži elitno okruženje, on je veliki potrošač vode. Golf je i potencijalni zagađivač obzirom na pesticide itd. i treba ovdje biti oprezan, a ne ići iz krajnosti u krajnost obzirom da sada imamo vrlo malo ili gotovo ništa golf igrališta da sad opet ovom strategijom ih predviđamo u ovako velikom broju. Dakle tu upozoravam na određeni oprez da se ne ide iz krajnosti ništa u krajnost previše ali svakako mislim da to treba podržati. Evo i posebno ponavljam pitanje, kako i po kojem kriteriju su ovom dokumentu se našle perspektivne lokacije investicijskih projekata? Da li je konzultirana regionalna i lokalna razina? Da li su oni kandidirali svoje projekte? I što je s onim projektima a itekako se tiču turizma, a to su projekti za pristaništa na otocima, primjerice za izgradnju u priobalju koji su vezani uz turizam koji su već imali pripremljenu dokumentaciju, odobreni su u programu EIB 3 i negdje su netragom nestali nakon što su ih banke već prihvatile? Hvala.
Ivan Šuker replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice Lovrin dok mi ovdje pred ovako punom sabornicom raspravljamo o jednom strateškom dokumentu u Zadru je održana press konferencija koju je održao predsjednik Otočnog sabora gospodin Denis Barić i on je na toj konferenciji rekao da spoznaje koje ima da će od 1.6.poskupiti trajekti za otoke do 173%, dakle s obzirom da nije govorio predstavnik Vlade nego vi kolegice onda preko vas uključujem pitanje ministru jeli to istina ili je ovo samo pokazatelj koji problemi ove strategije mogu biti s obzirom da se ona ostvaruje preko puno ministarstava? Ako nije istina onda smatram da bi jedno i drugo i treće ministarstvo trebalo demantirati jer sigurno da će to negativno djelovati na sve otočene jer kažem evo karta npr. od Zadra do Iža ili do Salija će poskupiti 127% ili bit će u jednom smjeru 40kn dakle ako se to stvarno dogodi onda ova strategija praktički prije nego što je donesena pada u vodu. Jer govoriti o razvoju turizma na otocima, a podići prijevoz na ovakvu razinu kada trebate dati za četveročlanu obitelj i za automobil više novaca nego što trebate dati za 3, 4 noćenja onda svaka priča o turizmu oko razvoja turizma na otocima pada, a kao razlog za ovo se navodi a s obzirom da se to dogodilo u proračunu onda zato se jesam javio za repliku, da su ovi najavili poskupljenje temeljem jednog koncesijskog natječaja, ali s obzirom da je u državnom proračunu smanjena naknada kao pomoć linijskim brodarima za 35 milijuna kuna. Pa ja se iskreno nadam s obzirom da ste vi spomenuli koliko je Zadar zakinut s tim što grad koji ima 4, 5 marina se uopće ne gleda kao nekakav nautički centar koliko će biti tek zakinut ako se dignu ovoliko cijene. Onda se stvarno postavlja pitanje što će sutra iz Luke Gaženica plovit prema Zadarskom arhipelagu.
Odgovor na repliku Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Pa nažalost to će iz Luke Gaženica plovit to je vrlo teško reći obzirom da je ova Vlada stopirala taj projekt, a to je bio glavni razvojni projekt Zadra. Očekivali smo i Zadra a i Hrvatske dakle višestruko koristan ali sada nemam vremena na to sve odgovoriti. Dakle naravno da će poskupiti karte za trajekt iz razloga što su one uvijek bile za građane bile jeftinije od stvarnog troška jer su bile subvencionirane iz državnog proračuna. upravo zbog politike prema otocima. Na kraju krajeva mi imamo Zakon o otocima, imamo programe održivog razvoja otoka i zato me čudi i možda zato i nema otoka u ovoj strategiji jer se otocima ne kani ništa učiniti i pomoći, a upravo ti otoci odumiru, demografski, gospodarski kako god. Oni ne mogu podnijeti punu cijenu prijevoza do otoka ukoliko im država u tome neće pomoć. O tome smo puno govorili i ja sam govorila i o tome da nije dovoljno subvencionirati putnički prijevoz. Pitanje je cijene prijevoza tereta, dakle a cijena prijevoza tereta ako je visoka onda su visoke cijene u dućanima na otoku. Tamo je staro stanovništvo sa penzijama a mora kupovati namirnice koje su često dvostruko skuplje nego na kopnu i u gradu. Prema tome i to je još jedan razlog zašto sam upozorila da bi trebalo posebno mjesto u ovoj strategiji imati u odnosu na razvoj turizma na otocima. Ovo što će se sada dogoditi, a sigurno će se dogoditi ako su subvencije ukinute to će biti ja bih rekla ubitačno za otočki turizam jer naravno da će se onda netko radije zadržati na priobalju i ostati pet dana duže nego ići na otok.
Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Kolegice Lovrin, vi ste primijetili da nema otoka, ma ima nešto ali to je toliko malo i beznačajno da kao da ih i nema. A što se tiče povećanja cijene, to je logičan slijed svih događanja na koje smo upozoravali kada se donosio proračun. Onda su rekli da će to biti super, da to sve ide kako treba. e sada fali 40 milijuna, prevali na krajnjeg korisnika tko se voli voziti na otok, neka lijepo plati 20, 30 i 100% više i stvar riješena jer fali 40 milijuna kuna. E sada dolazi ministar turizma koji treba imati snagu i reći e ne možete to raditi jer time otežavate provedbu turističke sezone i otoci postaju nekonkurentni, a imaju samo 200 tisuća ležaja. A pitali ste se i da nema Zadra. Ja sam se upitao nema Raba, to su turističke destinacije. Ali ima Rijeka, ima Rijeka koja ima jedno 30 ili 40 tisuća ležaja pa će tamo nastati jahting turizam, marina, ne znam gdje, za megajahte valjda u nastavku Brajdice ili ne znam gdje dalje pa će se ove bivše industrijske neaktivni industrijski pogoni Rikard Benčić, Hartera prazna skladišta Luke Rijeke itd. to će posisati hoteli i resorti, a mi koji imamo milijune noćenja em mi ne trebamo više ništa kako reče nedavno premijer jer mi imamo sve. Mislim da to nije zadatak strategije i da sa ovim projektima je bila jedna neozbiljan pokušaj da se pokaže da se nešto može, a u biti mnogo od ovoga će u biti ovih 7 godina ostati samo da su bili negdje zapisani a nikada se ništa nije po tome desilo. A nažalost oni koji imaju priliku kao što je Rab da dođu do sredstava iz EU po ovom dokumentu neće moći dobiti ništa.
Odgovor na repliku Ana Lovrin.
Hvala lijepa. Kolega Borić to vam je ono što ja osobno uvijek tako i mislim tako i govorim da Vlada koja vodi jednu zemlju mora probleme gledati cjelovito, a ne može pojedino ministarstvo raditi svako svoju kućicu. Pa će Ministarstvo financija kada ponestane novaca u proračunu ona će tamo skinuti subvencije, onda će Ministarstvo turizma neće mu biti važni otoci jer će se baviti nekim drugim važnim destinacijama po njihovoj procjeni, procjeni važnijima, dakle a onda će onaj Zakon o otocima valjda ostati u zraku i visiti jer se neće znati koje će ga to ministarstvo provoditi ali će ga i ukinut tako jer ne ne mora ga ni ukinuti neće ga samo primjenjivati jer to je praksa ove Vlade da jednostavno zakoni koji im se ne sviđaju i za koje treba dati novce, kaže njih nećemo primjenjivati kaže pojedini ministri pa ih ne trebaju niti ukidati. Ali evo, dobro ste rekli čini se da ste bacili nekako odokativno ili kako ali nikako ne nalazimo kriterije za odabir ovih projekata jeli to po tome kome se ko kako sviđa. Evo i u ovim vojnim objektima rekla sam ono što bi se očekivalo da je skrb države za te male otoke koji su udaljeni kojima je i tako teško koji demografski neću reći izumiru, umiru svakodnevno pa da se onda potrudilo pogledati da i na tim malim otocima ima takvih objekata koji su razrušeni i devastirani, a uz neka ne prevelika ulaganja oni bi se mogli dovesti u funkciju ako ništa moglo bi ih se bar ponuditi tržištu. Ali ja osobno znam da na Molatu ima takav objekt, znam da ima na Silbi drugi objekt koji je u vlasništvu RH. već 20 godina se s njim ništa ne događa niti ga se nudi na tržište niti se potiče nekoga da investira u njih, dakle nikoga nije briga odnosno nekako izgleda kao da su oni potpuno zaboravljeni. A da se pitalo lokalne jedinice i da se pitalo regionalne jedinice kakvo je njihovo promišljanje o razvoju turizma na njihovom području, onda svakako se to ne bi dogodilo kao što se ne bi moglo dogoditi da Zadar ispadne iz jahting turizma i iz kongresnog turizma.
Nastavljamo raspravu kolega Mladen Marelić.
Hvala potpredsjednice. Uvaženi ministre sa suradnikom. Ja bih najprije pozdravio napore Vlade i Ministarstva turizma za donošenje strategije razvoja turizma do 2020.godine. Obzirom da je iz strategije vidljivo da je naglasak stavljen na obnovu devastiranih hotelskih smještaja govorit ću o području Dubrovačko-neretvanske županije jer tamo je dosta tih objekata ima u takvom stanju. Na području Dubrovačko-neretvanske županije imamo dosta devastiranih turističkih objekta, dio njih je i oštećen prilikom Domovinskog rata. Nažalost svih nas najpovoljnije investicijsko razdoblje u turizmu ne samo u Hrvatskoj nego na cijelom Mediteranu od 2003.krajem do 2009.godine bivša Vlada RH, Ministarstvo turizma i Hrvatski fond za privatizaciju jednostavno su prespavali, naročito što se tiče turističkog portfelja u vlasništvu RH. I ne samo da su prespavali ponudu za investicije u turizmu već su dozvolili daljnje devastiranje lošim upravljanjem hotelskim tvrtkama. U to vrijeme bavili su se malim, velikim i tko zna kojim još maestrom. Za to vrijeme upropaštavali su čitavu destinaciju objekata na područjima Konavala, Dubrovnika, dio Pelješca i Korčule. Kada znamo da su objekti na Koručuli tisuće njih koji su devastirani, znamo da u Kuparima 2 tisuće objekata koji čekaju već 20 godina, ništa se na njima nije radilo, znamo da je Hotel … da ih je oko 800 još neobnovljenih, znamo da je Orlando više nešto 500 ležaja neobnovljenih. To sve dolazi i zabrinjava jer atraktivna nekadašnja vojna odmaralište KUpari više od 20 godina je stalo netaknuto, znači još stoji tamo ruševina. Pitamo se što je radila prethodna Vlada u tom smjeru? Pitamo se koliko se novaca izgubilo za kao država i kao lokalna zajednica u tom periodu jer period od 20 godina nije malo razdoblje? Puno pričamo i puno su pričali kao da to nije naše. Kako se može čuti da objekt u Kuparima, vrijednost njegove obnove cca 250 milijuna eura. Nije to sredstva koja se dadu lako odbaciti ali nažalost stoji tako još slobodni. Osim Kupara imamo Hotel Plat i tamo stoje devastirani objekti. Uz Kupare, hotele Plata, Maestrala, … Korčule koji još nisu privatizirani, a imaju pojedinih velikih poteškoća u samom poslovanju i danas. Ja mogu konstatirati da na hotelskom Koručula, Orebića, bivše vojarni Kupari, Perna i drugi nepripremljeni su veliki turistički potencijali koji zaslužuju puno veću potporu i da je država morala voditi dosta više brige o tome. Rješenje bi trebalo biti prihvatljivo i za lokalnu zajednicu kroz dodatna zapošljavanja, produživanje sezone i goste više platežne moći. Moram zahvaliti i ovom prilikom Ministarstvu turizma, financija i ostalim kad su pokušali sada u predstečajnoj nagodbi spašavati ono što se da spasiti. Kao i hotel Korčula, hotelsko poduzeće Korčula što je značajno za jedan grad, jedan otok jer to je ono gdje se danas najviše zapošljava stanovnika tog otoka. Tako da je stalno zaposleno ima oko 150, a još 200 sezonaca do 250. Mislim da smo na najboljem putu da se pokuša vratiti život u tom poduzeću uz dodatne napore strateškog partnera kojeg bi trebalo pronaći i da se krene u tom smjeru. Danas sam rekao, nadam se iako sa zakašnjenjem, uz lošu investicijsku klimu za turizam na mediteranskom tržištu da će ovakav pristup problemu Ministarstvo turizma omogućiti daljnji razvoj ovih destinacija. Mišljenja sam da bi pogotovo za jug Hrvatske i udaljene Hrvatske otoke problem prometne povezanosti trebalo dodatno obraditi u nekom drugom dokumentu ministarstva naročito sada kad čujemo priče da će poskupiti karte. Ma mi svi znamo to su priče koje se bacaju, mi svi znamo da u sezoni poskupljuju karte na trajektima, da gosti dosada kad smo imali da su gosti plaćali za 4-članu familiju stalno već od 2010. mislim oko 1400 kuna Vela Luka-Split. Sad se plaća, sad mi plaćamo otočani 440, gosti plaćaju duplo više, a svaku godinu u sezoni je ta cijena. I normalno, baca se poskupljenje. Da, mora se poskupljivat, kako ste gospodarili, što ste radili to trebate dobro zamisliti jer nije lako u godinu i pol dana ispraviti ispravit krivu stazu koja je rađena. Čujemo projekti su negdje zapostavljeni. Pa dozvolite da se i netko drugi razvija malo. Dolazim iz mjesta gdje nema još vode, u današnje vrijeme nema još vode. Sad su napori u radu da svo stanovništvo dobije vodu, gospodo. I pustite da se i drugi razvijaju malo i nemojte zavidjeti. Nemamo vodu jer SDP tamo gdje sam ja 19 godina na vlasti zato nemamo vodu. Ako je to krivac, ja sam krivac što moje mjesto nema vodu. I mislim da nije korektno da se nekoga izbacuje iz Strategije razvoja turizma, nešto sada omalovažavat ovu strategiju, mislim da je strategija toliko široka da možemo svi naći sebe unutra i da su potencijal za razvoj i budućnost turizma, mislim i nas otočana i mislim kompletna priobalja. Evo, hvala lijepa.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice, kolega ma vi ste govorili da je 20 godina izgubljeno. Kolega, vi uopće ne živite u današnjem vremenu, mislim vremenu ovog stoljeća pa ni dijelu prošlog stoljeću. O čemu vi govorite? Vi znate da je Hrvatska bila napadnuta, preživjela grozan rat, razorenost što je trećinu Hrvatske okupiralo, trećinu Hrvatske, ali posljedica toga bile su izbjeglice koje su popunile sve naše hotele od Dubrovnika do Istre. Pa izbjeglice su bile u hotelu Lav do prije 5 godina. Znate vi gdje je hotel Lav u Splitu? Prije 5, 6 godina bile su zadnje izbjeglice u hotelu. O kojih vi 20 godina izgubljenih govorite? Di ste mogli s tim izbjeglicama? Trebali ste im napraviti kuće. Hrvatska je morala napraviti 100 tisuća kuća, 100 tisuća objekata a nije dobila američku pomoć kao Njemačka u vidu Marshallovog plana. O svojoj akumulaciji je ovisila, odnosno kreditima. Bili su izbjeglice u hotelima i napravljene su većine tih hotele, uređeno hvala Bogu od Dubrovnika pa do Istre. Većina je tih hotela popravljena i napravljena i ono što nije treba napraviti. Trebamo konstatirati da su vojni objekti pošto je vojska jedna rigidna struktura u svakoj državi pa tako i u ovoj Hrvatskoj pa i Ministarstvo obrane je jedna rigidna struktura u svakoj državi pa i u ovoj Hrvatskoj. Smatram da je bilo rigidno to ministarstvo i da nije htjelo prepustiti te vojne objekte a Vlada kao iznad Ministarstva obrane nije imala snage ili nije mislila da treba pritisnuti jače. Da sam ja bio pritisnuo bih jače, dosad bi sve to bilo pretvoreno u civilne objekte i iskorišteno. To priznajem, odnosno smatram da nije bilo dovoljno fleksibilnosti. Ali mogao je to i Račan u 4 godine Vlade napraviti. Pa zašto nije napravio?
Hvala. Odgovor na repliku, Mladen Marelić.
Kolega više put i u vašoj diskusiji znamo da ste u izgubljenom vremenu, da se ne snalazite na mjestu gdje pričamo i raspravi koja se raspravlja, tako i danas. Mi znamo da su Kupari, u njima nije bilo izbjeglica, za vrijeme agresije na Dubrovnik oni su srušeni i do njih se moglo doći kad se oslobodio taj dio Hrvatske u Platu hotelu koji su ostali srušeni nakon i uništeni da tu nisu bili u njima izbjeglice i mislim da prozivate što nije Račan napravio, Vlada Račana. Stvarno ste u vremenu ovo, mislim da je Vlada vaša koje ste vi član bili ne u Vladi dobro da niste bili ali se nije snašla u tome, gledala je druge stvari bile su interesantnije nego obnova hotela i turizam za ovo područje.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Mareliću, što se tiče poskupljenja ovih cijena karata vi ste rekli da se mi kao nešto nabacujemo, da mi to ubacujemo i da dolazi sezona i da je to normalno. Nije normalno jer se ove cijene ako je ovako kako je to su podaci Agencije za linijski obalni povremeni prijevoz iz Splita na čelu koje je budući kandidat za gradonačelnika Splita. I ako je to napisano od agencije onda je to službeno valjda. Negdje je to 170%, a negdje je to 30%. 170% na 20 kuna je ne znam 54 kune, a 20% na 400 kuna je možda 80 kuna više, tako da to može varirati od linije do linije. Međutim, generalno je poruka vozit ćete se skuplje, a vozit ćete se skuplje vi otočani zato jer ovu Vladu nije briga za otoke a to je pokazala i u proračunu. Fali 40 milijuna kuna za te linije. Sad su raspisani natječaji. Natječaji više ne mogu se pokrivati ako nema novaca, jer ni jedan brodar ne želi raditi sa minusom. To su istine. A generalna politika koju vi osuđujete u proteklih 8 godina upravo je za vaš otok bila blagodatna. Vi ste dobili bazen od 35 milijuna kuna kao jedini grad, kao jedini otok koji ga ima kao zatvoreni bazen koji je omogućio razvoj sporta. Dobili ste obnovljen dom zdravlja, vodoopskrbni sustav od ne znam Račišća pa skroz do Blata, pa svi oni ostali objekti koji su se radili to je preko 250 milijuna kuna u 8 godina. Vi tih 250 milijuna kuna da vladate 10 godina nećete dobiti od ove Vlade jer ona otoke uopće ne percipira. Imamo dva programa koji uopće ne funkcioniraju EIB3 i EIB2, a CEF4 još nije do kraja završen iako je već trebao. I svaki načelnik, gradonačelnik koji dođe u ministarstvo biva vraćen sa pričom čekajte EU fondove pa što uhvatite to ćete napraviti, a ako ne nitko vam nije kriv. To su jedine istine.
Odgovor na repliku Mladen Marelić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] na žalost došli smo na torbu koja je bila prazna. I mislim ova Vlada maksimalno se trudi da to napravi vi to dobro znate koliko ste ostavili mogućnosti. Što se tiče investicija i vode nemamo je još u mjestima na otoku Korčuli. Što se tiče poskupljenja karata ima linija gospodine Boriću di su pojeftinile karte. Prijedlog je agencija da se smanje cijene kartama putničkim, smanjuju se sada na prijedlog agencije, a imate toga da svaku godinu u sezoni poskupljuju karte. To je, turističke karte koje se poskupljuju.
Ana Lovrin, replika.
… [[Govornica naknadno uključena.]] pozvali ste nas, apelirali ste na nas da ne budemo zavidni. Vjerojatno ste mislili na Zadar i ovo što sam ja govorila da se i drugi razvijaju. Nipošto nismo mi zavidni, ali ne možemo ne vidjet da neki projekti koji su gotovi i spremni, neki projekti koji su bili u izvršenju pod vrlo povoljnim uvjetima, primjerice luka Gaženica koja je imala osigurana kreditna sredstva pod takvim uvjetima pod kojim nikad nitko više neće imat od Europske razvojne banke i Njemačke razvojne banke, da se ti projekti obustavljaju, a da se istovremeno primjerice u Rijeci pa ste najmanje vi pozvani da govorite o tome tko je gdje na vlasti i što se gdje radi. Dakle, a ja vam sad kažem tamo gdje je SDP na vlasti, a to je Rijeka isključivo radi razvoja Riječke luke i osiguranja da bi tamo mogla biti luka za zimovanje crusera. Na uštrb toga se prekida projekt, započeti projekt jedan od najvažnijih projekata u Zadru i važan projekt za Republiku Hrvatsku. Mi nismo zavidni zato što vam se možda čini da je Zadar nešto jako puno dobio, a Zadar je imao izuzetnu sposobnu lokalnu vlast pa je puno toga napravio, a za isto to vrijeme vam je primjerice Rijeka i Primorsko-goranska županija od te HDZ-ove Vlade dobila višestruko po svim mogućim projektima višestruko veće iznose. Neću vam govoriti da EIB 3 koji je imao gotove projekte, osigurana sredstva stopirani su svi projekti tamo gdje je HDZ na vlasti u lokalnoj jedinicama među inim i projekti koji su izuzetno važni i za turizam i za ekološku održivost otoka. Ali vaša je Vlada ta koja kad je dijelila sredstva misleći kako je Zadar puno dobio Zadru dodijelila nula za županijske ceste što se u povijesti nije dogodilo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Mladen Marelić. Izvolite.
Kolegice ja ni u promisli nisam imao di sam spomenuo Zadar. To ni jedno mjesto nisam spomenuo, tako nisam, ako vi nešto sumirate to je vaša privatna stvar. Znači osjećate to. Sljedeće projekti 2012. godine. Ako se ne varamo pogledajte malo, a dobro sam upoznat jer sam u sva ministarstva sa kolegama, gradonačelnikom išao i sa kolegama bila su nam vrata zatvorena a SDP je bio na vlasti. Zašto? Jer su projekti, uvažili su sve projekte koji su već počeli i koji su bili nominirani od vaše Vlade. I oni su svi bili, drugih nije bilo. Nisu mogli doć' na red i to je išlo. Znači, to nije, ne odgovara onome da su ti projekti zatvoreni. Mislim da nije korektno da se reče, a što se još govori da dozvolite da se i drugi razvija. Jer netko je naučio primati dosta toga, a netko je zadovoljan bio i sa malim sredstvima. Zato nije to bila igra lokalne vlasti nego državne vlasti. Nažalost tako su se ponašali.
Hvala lijepa. Nastavljamo s raspravom. Poštovani zastupnik Mile Horvat i njegovih 10 minuta.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnikom. Vjerojatno smo svi umorni od ove dugotrajne rasprave, ali turizam je vjerojatno uz poljoprivredu jedna od najvažnijih naših grana pa su velika i očekivanja i jasno da je onda i rasprava oko toga dugotrajna. Strategija koju ste nam ovdje predložili je po našoj ocjeni dobar tekst, jedna od kvalitetnijih strategija koje smo imali prilike ovdje analizirati. Mislimo da je dobro urađena analitika. Znači, prepoznato je stanje stvari na današnji dan i plan kakav jeste, jeste. On je ambiciozan. Da li će se do 2020. to ostvariti to će vrijeme reći. Mnogo faktora će utjecati na to da se ova strategija realizira. Mislim da je na mjestu bila i jedna od primjedbi da su akcijski planovi kao sredstvo, odnosno alat bi mogli biti u nekim stvarima konkretniji ali to sad onda širi raspravu. Strategija ovakva kakva jeste u svakom slučaju pretpostavljam se morala uklopiti u strategiju Europe 2020. godine jer Europska komisija je pripremila Strategiju razvoja EU za naredni period, točnije do 2020. godine pa pretpostavljam da se i ova naša strategija poklapa sa tim dokumentom, sa okvirima tog dokumenta. Dakle, tri su osnovna prioriteta EU u toj strategiji, pametan rad znači razvoj i rast gospodarstva zasnovanog na znanju, održiv rast znači poticat će se efikasna upotreba resursa, svih resursa i uključiv rast gospodarstvo visoke zaposlenosti. To su neke opće odrednice, ali mislim da je to dobar jedan putokaz u kom pravcu treba da ide i ova naša strategija. Dakle, iz ovoga se može zaključiti a i iz dosta rasprava tu, zaključak nije dovoljno samo more i sunce da bi mi imali efikasan turizam. Zato smo mi i u našoj raspravi rekli da mislimo da ključna grana, turizam kao ključna grana osim apartmanizacije treba da bude generator i drugih stvari, a to je proizvodnja hrane, naročito zdrave hrane, to je održiva proizvodnja tokom cijele godine, to je mogućnost rada cijelih domaćinstava u sustavu OPG-a koji su na usluzi turizmu. Dakle, i to je visoka vanpansionska potrošnja. Upravo zato i mislimo da strategija mora pojačati fokus svog interesa na stvaranje pretpostavki za jačanje turističke komponente i izvan obale. O tom je govorio nešto šire i kolega prof. Pupovac. Mislimo da je to ustvari ključna stvar sa pozicije nas koji dolazimo sa kontinenta. Osim toga treba ovdje reći ta stvar ne smije biti prepuštena kao strategija jedinicama lokalne samouprave jer jedinice lokalne samouprave nisu kapacitirane da se bave ovako krupnim zahvatima i mislimo da država treba da ima jednu sasvim zreliju i drugačiju strategiju prema razvoju turizma na kontinentu. Ja ću ovdje reći nekoliko primjera, govorili su kolege o kontinentalnom turizmu. Mi iz onih istočnih županija, točnije iz Osječko-baranjske županije možemo reći sljedeće: rijeka Dunav je znamo svi najveća europska rijeka, ali rijeka Dunav je u Mađarskoj, Austriji i Njemačkoj izvor vrlo velikog propulzivnog i vrlo bogatog turizma. Kruzeri, ono što su kruzeri na Jadranu vjerojatno manje dobijemo ali su kruzeri i na rijeci Dunav. Mi nemamo šansu da konzumiramo takvu jednu stvar, mi nismo stvorili niti jednu luku kod nas na Dunavu. Imamo tri pokušaja u Vukovaru, Aljmašu i Batini, pitanje je kad će se završiti. Ali cijela jedna industrija turistička u Njemačkoj se bazira na kruzerskom turizmu kroz rijeku Dunav. Dakle, to je jedan potencijal o kojem nismo ozbiljno nikad razgovarali. Čak je i susjedna Srbija se bolje snašla u cijeloj stvari pa je iskoristila Dunav i tu vrstu turizma bolje i kvalitetnije nego mi. Seoski turizam, ja mislim da ne moramo ići daleko, možemo se samo referirati na primjer Austrije, male države koja nema more ali je stvorila takvu jednu mrežu banjskog turizma visoko kvalitetnog banjskog turizma lječilišta i turizma malih pansiona u koje su uključena porodična domaćinstva i svi žive od toga i neki podaci govore da ostvaruju gotovo jednak devizni prihod od tog turizma kao mi od našeg Jadrana. Vinske ceste, znamo da vinske ceste su najatraktivnije i najveći turistički efekt su polučile u Istri, ostalo je sve u povojima. Ali mi do nas blizu u Mađarskoj imamo vinske ceste od kojih je Mađarska stvorila brend, svjetski brend i izvor velikog turističkog kapitala. Imamo, oni imaju jezero Balaton i podaci govore da imaju više deviznog priljeva godišnje u milijardama eura od toga, od Budimpešte od Balatona kao jezera i od vinskih cesta nego što mi imamo od našeg turizma na Jadranskom moru. Kopački rit je nešto o čemu se malo govori kad se govori o parkovima prirode. On je imao godišnje negdje oko 30 do 35 tisuća posjetitelja, međutim taj biser europske ornitologije, dakle nema ga nitko u Europi tog kapaciteta kao što ga imamo mi, nema nijedan hotelski sadržaj. Ima nešto privatne inicijative i to sve ostaje na pokušajima nekakvih obiteljskih gospodarstava iza kojih nije stala niti država, niti značajnije turistička zajednica, niti ljudi mogu da se snađu u toj cijeloj priči kao što se to mogu snaći ljudi na Jadranu. Nama lovni turizam koji je nekad uz Rumunjsku bio prvi u svijetu. Sad smo tu gdje smo. Pitanje je koliko je država preko svojih sistema, preko Hrvatskih šuma bila zainteresirana i koliko je uložila u razvoj lovnog turizma. Ja neću to analizirati to je druga priča, ali je činjenica da smo daleko, daleko ispod razine ugleda i imidža koje smo u toj branši imali prije 20 godina. Dakle, mi mislimo definitivno da more sa dužnim poštovanjem potpunim sagledavanjem cjelovitosti turizma, značaja mora, obale itd., ali to nije i ne treba da bude jedini oblik i prioritetni oblik turizma. To nije dobro. Mislimo da propuštamo na ovaj način mogućnosti da se kapacitiramo i pozicioniramo i na drugačiji način. Ove zemlje koje sam spomenuo imaju, bili su prinuđeni da nađu alternativu u turizmu jer nemaju more, pa su do savršenstva doveli ove stvari o kojima sam sad govorio i ostvaruju vrlo značajne devizne prihode. Možda su nam to i nekakvi putokazi i nekakva iskustva kojima trebamo toj stvari da se vodimo. Mislimo da projekti na kontinentu treba da prate se jače, kvalitetnije od strane države i kroz novac naravno i kroz ove medijske pristupe o kojima se govorilo. Jer sam po sebi kapital koji je malo krupniji, koji je propulzivniji on će sam po sebi ići na more, ići se na obalu i tu ne treba nekakva posebna stimulacija države. Nama treba pomoć države. Treba našim lokalnim samoupravama pomoć države da oni projekti koje smo mi spremni da napravimo i da kad se općina iscrpi na jednom projektu da ga država poprati u realizaciji. Imamo primjer općine Vrhovine koji imaju vrlo ambiciozan plan da naprave skijalište na svom prostoru sa dvije staze. Projekti su napravljeni, općina je to isfinancirala. Uz veliku muku jer naravno nema fiskalni kapacitet to da uradi i sad to treba završiti. Dakle, postoji u kontinentu i u priobalju i u kontinentalnom dijelu Hrvatske izuzetna mogućnost da se ova grana turizma, apartmanskog turizma, turizma na moru, na obali upotpuni kvalitetno i sa ovim drugim sadržajima. Ne znam da li sam uspio, doprinio nešto ovoj raspravi. U svakom slučaju mislimo da strategija ide u dobrom pravcu. Mi ćemo strategiju podržati. I mislim da, netko je spomenuo na kraju da kažem golf igrališta, golfski turizam. Mi bi u Baranji bili vrlo sretni kad bi nam netko ponudio neko kvalitetno rješenje i rekao evo golf sa 12 rupa, golf igrališta. Mi bi to prihvatili bez neke posebne politizacije. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. U ime predlagateljice Vlade Republike Hrvatske završna riječ ministar turizma poštovani Darko Lorencin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažene gospođe zastupnice i zastupnici. Prije svega zahvalio bih se na konstruktivnoj raspravi i samim time što je turizam taj sektor koji u Republici Hrvatskoj u svojoj gospodarskoj strukturi ima određenu dozu konkurentnosti drago mi je da smo i na ovom mjestu imali prigodu raspravljati na tu temu. Ova strategija u prvom redu je jedan sažetak, je jedan koncentrirani materijal gdje se i kroz raspravu uspjelo primijetiti da je većina vas tražila detaljnije, konkretnije i tome slično. Da smo išli slijediti sve te zahtjeve bili bismo danas na materijalu između 300 do 500 stranica i izgubio bi se smisao jednog takvog dokumenta. No međutim, ova struktura ove strategije koja ne završava na njoj samoj smatram da kroz ovih 70 stranica da je apsolutno jednu kvalitetnu sliku, jedan pregled svih aktivnosti, jedan presjek konkretnog stanja i daje vrlo konkretnu viziju sa vrlo konkretnim rezultatima koje treba postići. Kad je riječ o rezultatima određena doza skepticizma sigurno da postoji, no međutim evo neke od učesnika rasprave konkretno gradonačelnica Vodica koja kaže da kroz 20000 soba da je u Šibensko-kninskoj županiji predviđeno samo 1000, a da oni imaju u planovima i već i 5 i 6000 onda je činjenica da su podaci u ovoj strategiji utemeljeni i da svakako u narednih 8 godina itekako ima prostora za realizaciju tih brojki. Svakako da privatni smještaj je nekako uzeo najviše maha. Konkretno privatni smještaj sadržan je u mjeri 9. a to su, predviđa se i kao nacionalni program unapređenja obiteljskog smještaja da sad ne čitam čitavu ovu mjeru napamet. Ali u biti mjera se odnosi na aktivnosti, nositelje i rokove provedbe koje predviđa i stvaranje primjerenog i poticajnog institucionalnog okruženja za unapređenje kvalitete smještaja u domaćinstvu, podizanje razine znanja i stručnih vještina za uspješno vođenje poslovanja, uspostavljanje primjerenog i na objektiviziranim kriterijima zdravstvenog sustava financijskih i fiskalnih poticaja itd. itd. Tako da kada je riječ o privatnom smještaju onda držim da je ovo prvi dokumenat i prva strategija koja se suočila sa privatnim sektorom, koja je prepoznala sve njegove prednosti i sve njegove nedostatke i da će pogotovo na području nedostataka već u najskorije vrijeme izaći sa konkretnim mjerama. U prvom redu te mjere fokusirane su u sprezi sa Hrvatskom bankom za obnovu i razvitak. Radi se i o programu 1000 bazena za Hrvatsku gdje će se na vrlo kvalitetan način omogućiti izgradnja i podizanje, izravno podizanje kvalitete sa bazenima koji su jedna od ključnih faktora na produljenju sezone i sa velikom pozornošću ćemo pratiti tu mjeru iz razloga jer imamo podatke sada koji će ti objekti činiti, a vidjet ćemo nakon godinu i više dana, već iduće sezone koliko će ti objekti imati popunjenost nakon što budu imali još ovaj dodatni sadržaj. Tu su i druge mjere difuzni hoteli sve ono ostalo što privatni smještaj je kao takav zahtijevao i što će voditi u pravcu njegovog podizanja kvalitete. No, ono osnovno što želim ukazati i sa čime želim podvući čitavu ovu raspravu je to da je činjenica da je ova strategija predstavlja određenu prekretnicu, određenu prekretnicu iz razloga jer se uz pomoć ove strategije u prvom redu želi upravljati sa turističkim proizvodom. Jasno je i to i svjestan sam i te odgovornosti da na poziv ovog visokog doma već i nakon završene ove sezone, a pogotovo one sljedeće voljni smo prezentirati isto tako i rezultate i osvrnuti se na prolazna vremena ovog strateškog dokumenta, što mislim da će biti po prvi puta upriličeno kada je riječ o turizmu. Ali isto tako on što želim reći je da i pored ovih stvari koji se odnose i koji proizlaze izravno od strategije, naše aktivnosti usmjerene su na jedan čitav niz približavanja sektora turizma kao jednog horizontalnog sektora i drugim sektorima, u prvom redu radi se o prehrambenom sektoru čiji je klaster konkurentnosti sa svim ključnim igračima u privatnom sektoru već pokrenut. Zatim isto tako u fazi formiranja je i kreativni sektor o kojem smo danas imali puno prigode čuti i koji isto tako je blizak i isprepliće se pogotovo sa turističkim sektorom kada govorimo o kreativnosti, kada govorimo o kreiranju i novih proizvoda, kada govorimo o onoj maci turista, zaključno sa snimanjem filmova, promidžbom i svim ostalim. Na tom području i ova Vlada i na prethodnom radnom mjestu gdje sam bio po prvi puta je ubiti pokrenula određene stvari i proteklo vrijeme od početka prošle godine radi se na opredjeljivanju RH na 12. ključnih strateških sektora kako bi se onda moglo provoditi i ono javno investiranje i već konačno reći koji su to ključni sektori za RH. Pored tih 12. 3. su horizontalna uz biotehnologije i nanotehnologije, to je turizam i upravo prvi i sljedeći korak s implementacijom ove strategije, imamo već sutra kada pokrećemo formiranje i iniciramo rad klastera konkurentnosti u turizmu koji su potpuno identični i preklapaju se sa destinacijama, dakle ovih 8 destinacija 5 u obalnom dijelu i 3 u kontinentalnom dijelu. I to jedna bitna odrednica i to je jedan bitan put koji će vjerojatno donijeti jako puno u prvom redu pozitivnih promjena u osmišljavanju turističkim proizvodima svakih od tih destinacija, i ono što je bitno rekao bih i određenu decentralizaciju i spuštanje određenih ovlasti u turističkom smislu kroz sustav turističkih zajednica koji će biti fokusiran i rađen po principu tih funkcionalnosti. Znači destinacije će biti one ključne na kojima će se i generirati i provoditi određene politike jasno uz jedan krovni učinak ureda Hrvatske turističke zajednice koji će voditi računa o onim osnovnim i ključnim i generalnim aktivnostima promocije i kasnije dakle i upravljanja proizvodom RH. Evo ja bih toliko. Ovo sam osjetio potrebu samo za dodatnom, da dam dodatni naglasak, dodatni značaj. Zahvalio bih se svima na ovoj konstruktivnoj raspravi i zahvaljujem u provom redu odboru, matičnom Odboru za turizam koji je u velikoj mjeri pridonio na spuštanju rekao bih informacija, po pitanju ove strategije što je u velikoj mjeri pridonijelo i njezinoj samoj kvaliteti kao i Odboru za zaštitu okoliša, a i svima vama danas koji ste uzeli raspravu u ovom Saboru, najljepše hvala i do skorog viđenja. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani ministre turizma. Time smo iscrpili listu prijavljenih za raspravu po ovoj temi. Rasprava je o tekstu završena. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti tj. sutra ujutro u 10 sati. Sada ćemo zastati sa radom, vidjeti se ovdje u 10 sati sa glasovanje i promjenom ili dopunom dnevnog reda. Hvala lijepa. Prijedlog Strategije razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine. Rasprava o prijedlogu je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog strategije. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 98 glasova za i 5 suzdržanih glasova donesena Strategija razvoja turizma Republike Hrvatske do 2020. godine u tekstu kako ju je predložila predlagateljica.