Molim vas da zauzmete svoja mjesta da počnemo sa sjednicom. Otvaram 35. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo je opravdala poslanica Nermina Kapetanović, a kašnjenje je najavio poslanik Miroslav Milovanović. Prema informaciji Službe sjednici prisustvuje 38 poslanika. Znači, konstatujem da postoji kvorum za održavanje sjednice. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče dnevnog reda želim da napomenem sljedeće. Na zahtjev Komisije za finansije i budžet izmijenjene su tačke 6., 7. i 8. te sad glase: Tačka 6. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. (prvo čitanje), skraćeni postupak. Tačka 7. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1854/16, od 07.07.2016. (prvo čitanje), skraćeni postupak. Tačka 8. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1855/16, od 07.07.2016. (prvo čitanje), skraćeni postupak. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Prvi za raspravu se prijavio Denis Bećirović. Izvolite.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući. Kao što sam govorio i 20. jula i 1. avgusta, na prethodne dvije sjednice, ponovo danas 30. avgusta predlažem ovom Parlamentu da se ne ogluši o najtežu postdejtonsku krizu u državi Bosni i Hercegovini. Mi moramo biti svjesni da je Skupština entiteta Republika Srpska 15. jula, dakle prije 45 dana ispalila referendumsku raketu u samo srce Dejtonskog mirovnog sporazuma. I ovaj Parlament se nikako ne bi trebao oglušiti nad tom činjenicom. To se mora zaustaviti svim 2 legalnim sredstvima i mislim da mi kao Parlament trebamo takođe poslati snažnu poruku. Nevezano za Parlament očekujem od međunarodne zajednice, visokog predstavnika, Tužilaštva BiH i Ustavnog suda BiH da rade svoj dio posla u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom i Ustavom BiH. Stanje u odnosu na taj 20. juli, kada sam predlagao da ovo bude tačka dnevnog reda, se dodatno iskomplikovalo. Možda neki su naivno shvatili šta znači prvobitno u prošloj godini negiranje jezika, Bosanskog jezika. Olako su to prihvatili. Nakon negiranja jezika predsjednik manjeg BH entiteta već mjesecima negira čitav jedan narod. U svim svojim istupima čovjek govori Srbi, Hrvati i Muslimani, čitav jedan narod svodi na vjersku skupinu. Ali i to mu je bilo malo i sada direktno udara na državu Bosnu i Hercegovinu. Na državnoj granici Bosne i Hercegovine i Srbije umjesto izgradnje povjerenja i tolerancije imamo oklopna vozila, oružje i demonstraciju oružane sile. Prema nekim informacijama na toj vojnoj vježbi, volio bih to čuti i od nadležnih u ovoj zemlji, bilo je čak i pripadnika zloglasnih „Škorpiona“, jedinice MUP-a Srbije. Volio bih da se odgovori da li je tačno i to. Mi znamo šta je ta jedinica MUP-a Srbije radila u ljeto 1995. godine u Bosni i Hercegovini. Naravno, pri tome, i to sam govorio i na prethodnim sjednicama, ne smijemo napraviti ni jedan pogrešan korak, striktno se moramo držati Dejtonskog mirovnog sporazuma, Ustava i zakona Bosne i Hercegovine. I mora biti potpuno jasno ko unilateralno želi da razbije Dejtonski mirovni sporazum. Imajući sve to u vidu predlažem da danas dopunimo dnevni red sa novom tačkom dnevnog reda koja bi glasila: Informacija Vijeća ministara BiH o nelegalnom zakazivanju i organiziranju antidejtonskog i antiustavnog referenduma u bosanskohercegovačkom entitetu Republika Srpska kojim se razbija Dejtonski mirovni sporazum. Prijedlog u skladu sa Poslovnikom dostavljam u pisanoj formi.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Špirić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjeni ministri iz Vijeća ministara, kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti. Htio sam samo na ... početku oko dnevnog reda da skrenem pažnju pošto takvih najava danas ... iz medija, da se držimo onoga što je Kolegij dogovorio da ovo bude produktivan rad. Ovih dana i način na koji se najavljuju nove tačke dnevnog reda govori da je prosto čudo da 20 i više godina od Dejtona na tako malom prostoru, ... zemlji je toliko mržnje, nepovjerenja, da se ljudi okreću jedni od drugih, da institucije nemaju komunikaciju, umjesto da bude obrnuto. Naprosto ne mogu da se čudim da ovih dana kompjuteri rade gdje se piše samo međunarodnim adresama, a da ljudi koji su zaduženi da vrše vlast u ovoj zemlji nemaju međusobnu korespondenciju o svim otvorenim pitanjima izazova(?). I zato bih volio i molim danas da ovaj Parlament ne pretvorimo u mjesto gdje se produkuje mržnja, nego da se držimo dnevnog reda. Ako je ovo izgrađena platforma za vođenje predizborne kampanje bojim se da ćemo danas ostati dugo, razmijeniti teške riječi, što nije cilj predpostavljam nikom normalnom u ovoj zemlji, nego da budemo na visini zadatka i da radimo u skladu sa dnevnim redom. Ja mislim da podnosioci zahtjeva za nove tačke dnevnog reda unaprijed znaju kakva je sudbina, pa predlažući tačke obraćaju se i drugim adresama izvan Bosne i Hercegovine, što ne mislim da je svrsishodno. Evo, samo jedno malo upozorenje i kada je o dnevnom redu riječ. Hvala vam lijepo. 3
Hvala. Denis Bećirović, ispravak krivog navoda.
Pa ja mislim da je gospodin Špirić i kao potpredsjednik SNSD-a, ne samo državni poslanik, potpuno zakasnio sa svojom reakcijom. On je o ovome trebao diskutovati i govoriti u trenutku kada su proklamovali ideju da unilateralno napuštaju Dejtonski mirovni sporazum i prave antidejtonske referendume u ovoj zemlji. A kada je već ovakva situacija kakva jeste i državni Parlament Bosne i Hercegovine treba da obavi raspravu i da vidi u kom pravcu ide ova zemlja. I mi smo također pozvani, jer ovakav dnevni red ako ostane on bi najprije mogao da podsjeti na onu regionalnu seriju Selo gori a baba se češlja, a ovdje bi to bilo parafrazirano na način država gori a Parlament se češlja. Mi itekako treba da kažemo svoj stav, jer u ovoj zemlji je vrag odnio šalu, i mi treba da vidimo kako ćemo očuvati mir u Bosni i Hercegovini, jer imamo nažalost ratne huškače koji su krenuli da ruše mir u Bosni i Hercegovini. Naravno da će se to reflektovati i na cijeli region. I nema preče i važnije obaveze u ovom trenutku nego da zaustavimo takve aktivnosti. Najpreča stvar svih nas poslanika u ovoj zemlji bi trebala da bude, ne da budemo straže i predstraže drugih država, već da budemo i straže i predstraže nad mirnim snom naše djece u ovoj zemlji. A vodimo takvu politiku, ili pojedinci vode takvu politiku, da ugrožavaju miran san djece u ovoj zemlji. To je sramota. I o tome mi trebamo kao izabrani zastupnici da kažemo svoj stav i da pozovemo sve one koji nas guraju u takvu jednu avanturu da to hitno prekinu.
Hvala. Nikola Špirić, ispravak krivog navoda.
Ma htio sam samo na početku, zapravo nemam, nema potrebe možda za replikama, ok, ako ljudi misle da treba slijediti politiku Denisa Bećirovića bujrum, nemam ja ništa protiv, samo sam htio da danas radimo kao parlamentarci. Dakle, ko raspaljuje ..., dvije godine mandata Denis pali verbalnu vatru u ovoj nesretnoj zemlji. Ja nisam pristalica toga. Mislio sam da danas, i ne moram da reagujem, moraju ljudi da shvate da ovo nije naš Parlament, da svi moraju biti u ustavnoj kompetenciji makar im se nešto i ne dopadalo, kao što se i meni ne dopada. Zato ja danas ... [[ne razumije se]] Mnogo je priča o ratu, ne znam otkud tebi mladom čovjeku ... Dajte da se držimo dnevnog reda. Postoje institucije koje treba da rade posao u skladu sa Ustavom pa i ova. Ako hoćemo danas da ovo pretvorimo, a ja nisam pristalica toga, u retoriku Denisa Bećirovića ok, samo ja ne mislim da je to od pomoći bilo kome. I mislim da je u ovoj zemlji isuviše nepotrebne priče, suviše mržnje, nepovjerenja, da to razdire zemlju. Ako Denis misli da je to pravi put ok, ali ne smije da optužuje druge. Mene ne, ja nisam za to, i evo i danas se protivim tome, ali ne mogu da spriječim ako većina hoće.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. 4
Ma, ja sam samo htio da kažem da taj navod kako treba svi da kažemo svoje mišljenje o ovom referendumu, u stvari svi smo mi davno već rekli svoje mišljenje o ovome. Prethodnih mjesec dana se u ovoj zemlji ni o čemu drugom ne priča nego o referendumu i ja mislim da smo svi mi iznijeli svoje političke stavove potpuno jasne i u institucijama, i institucije iznijele svoje stavove i zaista današnja rasprava o ovom pitanju ovdje je nepotrebna. Ja takođe molim da ne vodimo raspravu o ovom pitanju, nego da se ograničimo na postojeći dnevni red. Što se mene tiče ja naravno spreman sam i za raspravu, ali mislim da ona danas nama ništa neće pomoći ovdje, nego jednostavno da ćemo mi, ovaj, tu raspravu pretvoriti u nešto što ovoj zemlji najmanje treba u ovom momentu.
Hvala. Senad Šepić, ispravak krivog navoda.
Gospodine predsjedavajući. Evo vidim odmah da se na samom startu, dakle, današnja ova sjednica otvara na način koji očito ne možemo izbjeći, ali svi mi koji sjedimo ovdje, a i naša javnost u zemlji, dakle ljudi moraju biti svjesni da mi kao Parlament imamo svoju odgovornost i da mi kao izabrani predstavnici naroda moramo o situaciji u kojoj se nalazi ova zemlja nešto reći. Zato ja podržavam prijedlog i inicijativu da o ovako važnoj stvari danas progovorimo kao Parlament. Protiv sam toga da ovo koristimo da bilo kome drugom šaljemo poruke, nemamo mi nikome posebno drugom izvan ove zemlje slati poruke, i protivim se politici koja u stvari nas u ovoj zemlji svrstava ili nas uvodi u probleme bilo kojeg drugog regija, Evrope, Azije ili bilo kojeg drugog, kako se zove, nekog drugog unutrašnjeg kontinentalnog ili nekog regionalnog problema. Dakle, ja mislim da mi kao izabrani parlamentarci ovdje moramo imati stav, imati ocjenu i na neki način dati sliku i dati poruku kud mi trebamo ići. A šta je zapravo ključna stvar? Mi moramo ovdje pokazati mudrost da smo spremni da, prije svega da pokažemo da znamo napraviti taj unutrašnji dogovor, iako mi koji sjedimo u ovome Parlamentu smo najmanjim dijelom učestvovali da se nađemo u situaciji u kojoj se trenutno nalazimo. Ali je činjenica da odgovorni, najodgovorniji ljudi u ovoj zemlji, dakle naši lideri, da oni ovakvom retorikom, potezima koje sad imamo i potezima koji su doveli do ovoga u čemu se danas nalazimo, dakle da jednostavno produkuju strahove kod ljudi, da mi imamo situaciju u kojoj se ljudi u Bosni i Hercegovini ponovo osjećaju nesigurnim, nestabilnim, imaju strah. I umjesto da naši lideri šalju prave poruke stabilizacije, mira i nekih integracija, puna su nam usta, barem nekad verbalno, onih evropskih integracija. Dakle, mi ponovo šaljemo poruke destabilizacije, nemira, zveckanja oružjem. I nemojte očekivati da Parlament, izabrani ljudi koji sjede ovdje danas na ovoj sjednici, a koliko sam informisan evo uz ovako mizeran dnevni red mi više nećemo nikako imati sjednica do izbora, nemojte sada tražiti od nas da danas sjedimo ovdje i ponašamo se kao da ništa ne vidimo, ništa ne znamo, i da je sad problem to što tražimo da se na neki način ova institucija, najveća zakonodavna institucija u Bosni i Hercegovini, izjasne, da nešto kažu. Dakle, ja podržavam ovaj prijedlog i mislim da ne bismo dalje trebali oko ovoga utvrđivanja dnevnog reda voditi posebnu raspravu. Prihvatite ovu inicijativu i da se na bazi našeg otvorenog razgovora, dakle sučelimo sa pravim argumentima i da na neki način ponudimo rješenje iz situacije u kojoj se nalazimo. 5
Hvala. Nikola Lovrinović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam vas, koleginice i kolege, pozdravljam sve nazočne u dvorani. Dakle, juče na Kolegiju ja i gospodin Predrag Kožul smo pokušali ponuditi dopunu dnevnog reda sa točkom koja bi se zavala: Evropski dan sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima. Naime, 23. kolovoza je to taj dan koji Evropa, dakle na koji se Evropa sjeća s pijetetom i mi smo mislili da ovaj 30. dakle nije daleko odmakao, pošto su niz evropskih parlamenata to obilježili na prigodan način, predložili smo, Kolegij je nešto usvojio od toga, međutim mi ostajemo pri prijedlogu da se dopuni točka, da se dopuni dnevni red i da to bude 1. točka. I predlažemo naziv točke ovako kako sam rekao, a u točci bi, osim što bismo komemorativnim poštovanjem odali žrtvama počast predlažemo da se usvoji jedan zaključak koji bi glasio: – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH povodom 23. kolovoza Evropskog dana sjećanja na žrve svih totalitarnih i autoritarnih režima izražava sućut i pijetet prema ovim žrtvama, te zadužuje Povjerenstvo za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH da najdulje u roku od 30 dana Parlamentarnoj skupštini BiH dostavi tekst deklaracije koja će sadržavati odnose Parlamentarne skupštine BiH, odnosno Bosne i Hercegovine prema sljedećim aktima – Rezoluciji Vijeća Evrope iz '96. godine o mjerama razvrgavanja nasilja bivših totalitarnih komunističkih režima, Rezoluciji Vijeća Evrope iz 2006. o osudi komunističkih zločina i Rezoluciji Evropskog parlamenta od 2. travnja 2010. o Evropskoj savjesti i totalitarizmu. Obrazloženje: Deklaracijom Evropskog parlamenta od 23. rujna 2008. godine 23. kolovoz dan sporazuma između Staljina i Hitlera proglašen je Danom sjećanja na žrtve staljinizma i nacizma. Rezolucija Evropskog parlamenta od 2. travnja 2009. u točci 15. poziva na proglašenje ovoga dana kao Dana sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima. Niz evropskih parlamenata obilježava ovaj dan na različite načine, pa i održavanjem posebnih sjednica parlamenta. Ove godine naša 35. sjednica terminski je jako blizu ovom Danu sjećanja, te ne bi bilo primjereno to zanemariti i previdjeti. S obzirom da se nalazimo u godini kada su procesi pristupanja EU naše zemlje znatno dinamizirani i nalaze se u prvom planu aktivnosti Parlamenta simbolična važnost obilježavanja ovog datuma je još izraženija. Važno je naglasiti i potrebu prihvaćanja Rezulicije Vijeća Evrope i Evropskog parlamenta. U Bosni i Hercegovini je do danas prisutan neprincipijelan i selektivan pristup kod osude totalitarnih režima na način da se izbjegava govoriti o osudi komunističkih totalitarizama i njihovih zločina. Na te se činjenice u evropskim dokumentima jasno upozorava. Stoga bi bilo važno ovom prigodom baš iz Parlamenta poslati jasnu poruku o prihvaćanju ovih evropskih dokumenata i vrijednosti sadržanih u njima bez zadrške. Još samo nešto da kažem šta su rekli podpredsjednik Evropske komisije, Povjerenstva za pravosuđe i povjerenik za kulturu, samo jedan dio njihovoga nastupa u Evropskom parlamentu. Nacistička Njemačka i Sovjetski Savez potpisali su 23. kolovoza '39. Pakt Molotov-Ribbentrop. Time je počeo jedan od najmračnijih razdoblja u novoj povijesti našeg kontinenta u kojem su 6 pod totalitarnim režimima deportirani, mučeni i ubijani deseci miliona ljudi. Iako je kraj Drugog svjetskog rata značio poraz nacističkog režima za mnoge stanovnike Srednje i Istočne Evrope patnje su se nastavile pod drugim totalitarnim režimom. Dakle, predlažemo da ovo bude točka 1. i ona ima samo smisla tako. Hvala lijepo.
Hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Dakle, gospodin Lovrinović je ovdje dostavio, pored svog prijedloga dopune dnevnog reda dostavio je prateću dokumentaciju, između ostalog ovo što je navedeno kao Rezolucija 1481 Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope od 25. januara 2006. godine. U ovom materijalu, koji je gospodin Lovrinović dostavio, pod tačkom 11. navodne Rezolucije piše – Vijeće Evrope je dobro pozicionirano za takvu raspravu na međunarodnom nivou. Sve bivše evropske komunističke zemlje, sa iznimkom Bjelorusije, BiH i Hrvatske, su sada njene članice, itd. Znači, ovdje u ovome što je dostavio gospodin Lovrinović, navodno Rezolucija 1481, piše sa iznimkom Bjelorusije, BiH i Hrvatske. Evo ja sam na web stranici Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, čitam tu Rezoluciju u originalu i tu samo piše sa iznimkom Bjelorusije. Također sam, evo prebacujem se na web stranicu pravne datoteke Republike Hrvatske, tu na hrvatskom jeziku pod tačkom 11. također piše samo osim Bjelorusije. Dakle, ovo što je gospodin Lovrinović dostavio je ili svjestan falsifikat ili Vam je ovo neko podvalio, ali ja mislim da je ovo izuzetno ozbiljna stvar. Jer, pazite, ovo je izuzetno relevantno da li u nečem što se nama ovdje stavlja kao navodna Rezolucija Vijeća Evrope stoji BiH i Hrvatske ili ne stoji. Dakle, evo ja Vam odgovorno kažem, jer sam na njihovoj web stranici, ne stoji, piše samo osim Bjelorusije, a Vi ste dostavili papir u kojem piše, i to još stavili ste da je to 1481 Rezolucija u kojoj piše Bjelorusije, BiH i Hrvatske. Dakle, ja ne znam šta je, provjerite ko Vam je ovo, ja Vas znam kao čovjeka koji ne bi to uradio svjesno, provjerite ko Vam je ovo dostavio, jer ovo apsolutno nije tačno. Tako da mislim da nisu ispunjeni poslovnički uslovi da se o ovom uopšte raspravlja. Takođe gospodinu Novakoviću, ovaj, maloprije ste rekli, potpuno ste u pravu, proteklih mjeseci se samo priča o referendumu i u toj priči je promakla činjenica da je gospodin Novaković glasao protiv smanjenja basnoslovnih otpremnina. Danas ćemo glasati o tom Zakonu u drugom krugu i ja se nadam da to glasanje neće proći nezapaženo zbog priča o referendumu. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Damir Bećirović, ispravak krivog navoda.
Znači, pored svega ovog što je kolega Arnaut rekao ja bih volio da su se predlagači referirali na Rezoluciju Evropskog parlamenta od 07.07.2015. ili 15.01.2009. koji se tiču osude genocida u Srebrenici i zločina počinjenih u Srebrenici. Tek kada i to stavite u vašu inicijativu 7 onda ćemo podržati. Ovako nećemo podržati jer je ovo selektivno i vođenje predizborne kampanje koja se događa u Hrvatskoj očigledno, jer pratite ovim vašu predsjednicu u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Slušao sam ovaj prijedlog kolege Lovrinovića i nisam daleko od toga da ga treba podržati, ali ja imam jedan zahtjev ovom Parlamentu da isključimo iz glasanja bivše komuniste u ovom Parlamentu. [[zajednička diskusija]] Pitanje je, hoćemo li imati kvorum da uopće zasjedamo i siguran sam da će iz sale izaći 2/3 poslanika koji mogu promijeniti ... Dakle, ovo je, ja ne vrijeđam komuniste ali bih volio da ne budemo u sukobu interesa jer i naši pojedini lideri, vjerovatno jedna dobra skupina ovdje onih koji sjede su bili na vrlo visokim pozicijama u bivšem sistemu i oni bi bili i u sukobu interesa. Stoga ukoliko hoćete da glasamo o ovome volio bih da nam dostave listu bivših komunista da danas ne glasaju o ovome. Hvala lijepo.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Hvala lijepa. Dakle, naime ja sam predložio točku kako se ona zove Evropski dan sjećanja i referirao se na određena dokumenta koja sam kao popratni dio onoga što bi mi trebali imati u onome što će nam ponuditi Povjerenstvo za ljudska prava. Dakle, oni mogu se, gospodine Bećiroviću, referirati na neke druge rezolucije, međutim izravan povod prijedloga točke dnevnog reda je 23. kolovoz kojeg je Evropski parlament usvojio kao takav. Dakle, nemam ja ništa protiv bilo šta da širite, kakve god hoćete deklaracije, ali je red da se prema ovome danu, kojeg je Evropa ustanovila, referiramo. A da se može dodati ... na neke druge dokumente ja ne branim našem Povjerenstvu za ljudska prava da uzme u obzir i neka druga dokumenta. Ovo sam skinuo sa interneta, moguće je da je došlo do greške, mislim da ćemo to, ja i gospodin Kožul smo zajedno radili pa možda će on objasniti, moguće da je došlo do pogrešnog dokumenta, ali nije on bitan. Dakle, on nije bitan, bitno je ono što ja govorim. 8
Hvala. Damir Bećirović, ispravak krivog navoda.
Ja ću kratko opet. Vi da ste to htjeli vi bi to naveli u svom prijedlogu, meni je žao što niste. Naravno da podržavamo osudu svih totalitarnih režima ali mislim da imamo mi puno datuma o bližoj našoj istoriji koje treba i osuditi i obilježiti na drugačiji način nego na ovaj način na koji vi to radite. Hvala.
Dobro, samo da vas napomenem da je ovu inicijativu Prošireni kolegij većinom glasova uputio Komisiji za ljudska prava na dalje razmatranje. Znači, Saša Magazinović, ispravak krivog navoda.
Inicijativa kao takva, osim što u tehničkom smislu nije pripremljena na odgovarajući način, o čemu je govorio kolega Arnaut, zapravo je dobra ilustracija regionalnih dešavanja. Kako se drugi bave neopravdano i na ružan način Bosnom i Hercegovinom tako se i ovaj Parlament pokušava uključiti u predizbornu kampanju u susjednoj Hrvatskoj. Oni koji prate kampanju i medije znaju da je ovo jedna od aktivnosti koju na koju akcenat stavlja jedna od stranaka u ovoj kampanji. Kao neko čije, ko je potomak nekoga ko je žrtva komunističkog režima, dakle moj deda je bio na Golom otoku, bilo bi logično da nešto ovakvo podržim, jer taj režim je imao puno dobrih stvari ali imao je i svoje negativnosti koje treba osuditi. Međutim, na ovaj način kako je predloženo, ne da to ne mogu podržati, nego čak i želim uvaženog kolegu zamoliti da sam povuče svoju inicijativu, da je doradi na način kako je i sam govorio o tome i predloži u nekom drugom terminu kada ona bude spremna. A u međuvremenu možda bi bilo dobro da nam kaže, pošto dolazi iz stranke koja ima gradonačelnika u Mostaru, dokle se stiglo sa implementacijom inicijative koju je usvojio ovaj Parlament o promjeni naziva ulica u Gradu Mostaru, pošto tu informaciju još uvijek nemamo. Hvala vam.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Ne znam na koji način, ne želeći da puno diskutujem, želim samo vrlo kratko. Što se tiče inicijative i osude totalitarnih i autoritarnih režima apsolutno sam za, ali promijenite način na koji ovo obrazlažate. Znate, u jednom totalitarnom režimu moj daidža je ispeglan, zguljena mu koža, polomljene kosti i strijeljan na Vracama. On i Dragica Pravica, Džavid Haverić i Dragica Pravica, Maks Luburić. Na drugoj strani čitava moja porodica je u Drugom svjetskom ratu pobijena kada su se četnici Pavla Đurišića spuštali prema Podgorici sa Drine, sve što je nosilo 9 ime i prezime moje porodice izuzev mog oca je pobijeno. Ostao je samo jedan živ sasvim slučajno, dijete od 13 godina, te vas molim kada obrazloženje radite nemojte samo komunistički, nemojte jer to nije u redu, puno je toga što je bilo totalitarno i puno je toga što ima velike istorijske naslijeđe na ovim prostorima. Apsolutno sam da se svi totalitarni režimi i svi autoritarni režimi, ne osude, nego učine nedostupnim za ove prostore, jer ovi prostori su preživjeli suviše golgota. Hvala.
Hvala. Diana Zelenika, ispravak krivog navoda.
Prethodno ću srdačno sve pozdraviti. Nemam inače običaj baš previše replicirati, ovoga, međutim kolegi Magazinoviću hoću reći kao neko ko ne dolazi iz stranke iz koje dolazi gospodin Lovrinović, a ko dolazi ipak iz Grada Mostara vezano za opasku koja se odnosi na izmjene ulica u Gradu Mostaru. Kolega Magazinović sigurno zna da je gradonačelnik Grada Mostara u nekoliko navrata predlagao za izmjene naziva spornih ulica i predlagao imena uglednika iz svijeta umjetnosti, ovaj, za nositelje imena navedenih spornih ulica, a članovi SDP-a su svoj glas protiv istaknuli na tim sjednicama. Je li to razlog da vječito imaju motiv da spočitavaju sporna imena ili ne, to ostavljam njima za tumačenje tih razloga. Tako da ipak da se zna činjenično stanje, znači ko je kriv zašto nije došlo do izmjena naziva spornih ulica. Hvala lijepo.
Hvala. Sadik Ahmetović, diskusija.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara. Tačka dnevnog reda, rasprava o dnevnom redu i ja ću o tome nešto kazati. Gledajući ovaj dnevni red i ovih 13 tačaka koje danas imamo na dnevnom redu pomislio sam da živimo u nekoj od skandinavskih zemalja i da smo država blagostanja. Ovaj dnevni red ne priliči aktuelnom trenutku u Bosni i Hercegovini, o tome su moje kolege ranije govorile i ja ne želim govoriti sa ciljem da napravimo veći problem u ovom Parlamentu ili da ovaj Parlament zbog stanja u kojem se nalazi Bosna i Hercegovina ništa ne kaže danas ovdje. Je li ovo aktuelni politički trenutak u Bosni i Hercegovini i aktuelna politička i sigurnosna situacija u našoj zemlji? Je li ovo aktuelni politički trenutak i da li ovo tretiraju ove tačke koje danas imamo, a tiču se za mjesec dana krišenja Ustava Bosne i Hercegovine. Prije nekoliko dana su pripadnici policijskih jedinica iz Bosne i Hercegovine otišli u drugu državu, što je, što nije u skladu ni sa Ustavom, ni sa zakonom kad su u pitanju, kad je u pitanju upućivanje policajaca u javne i druge mirovne misije u svijetu. Nije se smjelo desiti, i kršen je zakon, da policajci iz naše države bez procedure odu u drugu državu i tamo vrše vježbe, da ne govorim da je to bila vježba koja ima politički, odnosno sa elementima i provokacije, bar tako misle građani koji žive uz Drinu u Bosni i Hercegovini. Ja 10 prenosim evo njihov stav. Je li ovo aktuelni politički trenutak kada imamo ovakvo stanje u pravosuđu u Bosni i Hercegovini? Je li ovo aktuelni politički trenutak kada imamo ovakvo stanje kad je u pitanju organizovani kriminal i korupcija u Bosni i Hercegovini? Toga ništa nemamo ovdje u ovom dnevnom redu. Je li ovo aktuelni politički trenutak kada imamo masovni odlazak mladih ljudi iz Bosne i Hercegovine? Nije. Cijelo vrijeme sam podržavao ove inicijative koje su dolazile od kolege Arnauta, i danas ću ih podržati, to nije sporno, ali ja mislim da mi sa ovakvim dnevnim redovima, sa ovakvim radom u zemlji sa ovakvim unutrašnjim prilikama, u zemlji koja je nakanila da dobije aplikaciju za EU ... Stoga ja mislim da gospodin Arnaut treba, između ostalog kad je u pitanju ovaj dnevni red, promijeniti ovo što se tiče bijelog hljeba, naravno treba ga ukinuti, ali ja mislim da mi ne zaslužujemo veće plate od prosječne plaće u Bosni i Hercegovini za rad koji radimo. Dajte da vidimo ko će podržati takvu inicijativu, evo ja ću je podržati jer ništa ne radimo, ne odgovaramo ni na jedno aktuelno pitanje u našoj zemlji, a zato smo izabrni. I stoga ja mislim da se mi trebamo pozabaviti sobom i onim što radimo. Hvala lijepo.
Hvala. Saša Magazinović, ispravak krivog navoda.
Kolegica Zelenika je izrekla jednu neistinu. Ona nema običaj to raditi tako da smatram da je to krivo informisanje nje o dešavanjima u Gradskom vijeću Mostara. Dakle, nije SDP glasao protiv ukidanja imena ulica ustaških dužnosnika, nego je to bio prijedlog, a vi bi trebali to da znate, da se u isti koš trpaju antifašisti i ovi drugi i to na takav način nikad nigdje nije predloženo pa ni u Hrvatskoj. Radi istinitosti da to pojasnimo. A kad već imam vremena želim da podržim i kolegu Ahmetovića u njegovoj diskusiji, kolegu Bećirovića, jer ako ovaj Parlament neće razgovarati o aktuelnom političkom trenutku, pa i o sigurnosnoj situaciji, ako hoćete, ako mi nemamo pravo da kažemo dosta ratnohuškačkim predizbornim porukama i aktivnostima nazovi lidera koji bi da ratuju do posljednje kapi krvi tuđe djece, onda ja ne znam ko ima pravo i ko treba o tome da govori. Narod je sluđen, bukvalno sluđen kojekakvim porukama, siromašan, a oni to gledaju, dodatno potpiruju, pune džepove i pregledaju rezultate istraživanja javnog mjenja je li raste popularnost kad kaže ovo ili ono, najčešće nešto što je uvrjedljivo za drugog lidera, drugi narod, prijetnje, itd. Imamo pravo o tome da govorimo. I zato pozivam Parlament da podrži ove inicijative i da obavimo ozbiljnu raspravu o tome, a onda možemo i o ovih nekoliko tačaka koje ste inače predvidjeli.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 11 Ma ispravak krivog navoda se odnosi na konstataciju uvaženog kolege Ahemtovića o zabrinutosti građana duž rijeke Drine. Ja živim pored rijeke Drine i tu zabrinutost nisam primijetila. Druga stvar, moram reći da sam sad zabrinuta nakon njegovih konstatacija, jer od bivšeg ministra bezbjednosti očekujem da makar poznaje akte i sporazume koje je ova zemlja potpisala, a neke od tih akata koji su omogućili održavanje ovakve vježbe potpisao je i sam gospodin Ahmetović sa Republikom Srbijom. Ja ću podsjetiti na Sporazum o policijskoj saradnji između Bosne i Hercegovine i Srbije koji omogućava ovakve vježbe, podsjetiću i na Konvenciju o policijskoj saradnji u Jugoistočnoj Evropi koji omogućava i dozvoljava ovakve vježbe i podsjetiću da je prije nekoliko godina bila slična ovakva vježba MUP-a Srbije i MUP-a Republike Srpske i to u srcu Banja Luke. I tad nije bilo ni jedne reakcije iz Sarajeva i bilo je to normalno. Znate zašto? Zato što nije bila predizborna godina. I znate ko se jedini bunio? Bunili su se građani Banja Luke, odlično se sjećam novinskih tekstova, zato što su ih zaustavljali specijalci MUP-a Srbije i pitali su da li oni, na ulici su ih zaustavljali, kontrolisali saobraćaj, i pitali su se da li oni imaju ta ovlašćenja, zašto ih zaustavljaju, ljudi se bunili jer kontroliše vas policija na svakom uglu, a ni jedne jedine rekcije tad iz Sarajeva nije bilo. Prosto nije bila predizborna godina. I ja vas molim da zarad predizborne godine se ne poigravamo ovdje ozbiljnim stvarima i ne dižemo bespotrebno tenzije. Gospodine Ahmetoviću, Vas lično sam bezbroj puta slušala kada ste u svojstvu ministra bezbjednosti govorili o problemu terorizma kao globalnom problemu i ja mislim da mi zajedničku regionalnu borbu protiv terorizma svi treba da podržimo.
Hvala. Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda.
Hvala ljepa. Htjela bi kolegi Ahmtoviću reći da kad bi neko sa strane da nas sluša, ko ne poznaje odakle je ko i odnose u ovom Parlamentu, rekao bi – evo govora tipičnog opozicionog poslanika. Da ništa ne valja nevjerovatno je da to govori poslanik koji je iz pozicije. Nije jasno ustvari da li on to govori u svoje ime, da li govori u ime kluba, jer očito je da su izbori tu, da treba popraviti vlastiti rejting, da ne vjerujem da stranci će nešto posebno može donijeti, ali dvije godine ove vlasti Sadik Ahmetović nije govorio na ovaj način, tako da kredibilitet njegovog govora danas ovdje se dovodi u pitanje baš zato što ako ništa ne valja onda bi bilo logično da se pokrene pitanje vlasti, da vidimo šta se tu dešava i je li to moguće da ako ništa ne valja za dvije godine i ništa nije urađeno da vidimo šta nam je dalje činiti. I bio bi zaista dosljedan da u tom smjeru nastavi, da ne bude to samo govor sad pred izbore i nikada više. Hvala.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 12 Dakle, kolegi Magazinoviću. Mislim da on ne zna, a da gospođa Zelenika zna što je govorila i mislim da je u pravu ono što je govorila. A isto tako bi bilo dobro kada je već govorio onako o svom, iz svoje obitelji stradanjima, dakle, da je možda rekao zašto, i da on meni odgovori – zašto SDP nije predloži ukidanje ulica kao što je Sultan Ahmedova ili Titina? Dakle ja, ili ne znam neke druge, dakle mogli ste i to predložiti pa da ako ćemo o tome da raspravljamo, ali evo, dakle, niste to predložili pa eto kad ja Vama da odgovorim, onda odgovorite i Vi meni. To, gospodinu Ahmetoviću, ja bih samo rekao da ja mislim da ja radim, a o visini plaće sam spreman razgovarati. Dakle, ne bih se složio s Vama da mi ovdje ništa ne radimo. Ja radim, ne znam da li Vi ili neko drugi, ja mislim da radim što mogu i što znam, a o visini plaće sam spreman razgovarati. A gospodinu Backoviću, dakle ja sam pročitao ovdje ovaj stav iz Evropske komisije gdje su ljudi rekli, dakle da su nacisti poraženi i odgovarali su za ono što su uradili, ali ovi koji su nastavili da ljude napastuju, pa i dio Vaše obitelji nisu nikad odgovarali. Zato i jeste ova rezolucija. Kad već spominjete Crnu Legiju, ja mislim, da sad ovdje ne spominjem nije mjesto ni vrijeme, da je jedna znatna uloga jednog Bošnjaka u formiranju Crne Legije, kad već spominjete gospodina Francetića. Hvala lijepo.
Hvala. Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Očito mi idemo negdje gdje, ovom diskusijom, gdje ne treba. Suviše je turobna situacija u ovoj zemlji da bi se mi bavili ovakvim pitanjima. Da, Aleksandra, potpisali ugovor, ali ugovor između dvije džrave Bosne i Hercegovine i Republike Srbije. Koliko je meni poznato Bosna i Hercegovina nije imala informacije, nije znala, nije bila uključena u organizaciju nečega što se zove vježba, ako se to zove vježba policijskih snaga. Znači, nema Bosne i Hercegovine, a ugovor je između Bosne i Hercegovine i Republike Srbije. To je samo jedan dio koji pledira da ima ingerencije države koje nema. Znači to je nešto što je jako simptomatično. Gospodine Lovrinoviću, ne želeći ulaziti, opet kažem, u polemike, ali tražiti da se jedan Meha Trbonja, Meha Sefić, čije slike imate u Njujorškom muzeju, u Londonskoj galeriji, u Galeriji Kraljevskoj Švedskoj i da ne nabrajam dalje, tražiti da se njihova imena skidaju je u najmanju ruku, u najmanju ruku, ja ću uzeti jedan vrlo težak izraz ne želeći da povrijedim nikoga, zločin nad kulturnim nasljeđem Bosne i Hercegovine. To je jedan od najvećih slikara koje je Hercegovina ikada uz Gabrijela Jurkića koje je Hercegovina dala. Ali tražiti da se njegovo ime briše zato što je bio u partizanima to ne ide, znate, to ne ide, to je nešto što je neprimjereno. Što se tiče formiranja, ko je koga i šta formirao, formirao je, ono što ste vi rekli jednom izraz koji niko još ni danas ne zna šta [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ja ga dobro znam, oni što su bili sustovnici, znate oni su ga formirali i oni su učinili to što su učinili i oni su napravili ono što su napravili. I činjenica da kažu da je poražen, ali nije ugašen,
Gospodine Backoviću vrijeme. 13 ZAIM
jer nacističke pokrete imate danas i u Njemačkoj, i u Mađarskoj, i u Italiji, i u Francuskoj i u Velikoj Britaniji i da ih ne nabrajam, i u Hrvatskoj i ovdje. Hvala.
Hvala. Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda.
Nisam imao namjeru, a imao sam zaista dobru namjeru kad sam diskutirao o dnevnom redu, nisam uopće imao namjeru da bilo šta isprovociram, ali moram kazati da zabrinutost kod građana postoji, mi ne smijemo od tog pobjeći. Ona je veća kod Bošnjaka u Republici Srpskoj, siguran sam da je ista i kod Srba u Federaciji. I mi svi ovdje i trebamo i moramo znati koliki je stepen te zabrinutosti ljudi koje predstavljamo u ovom Parlamentu. Stoga ta priča uopće ne stoji koju kolegica Pandurević kaže. Siguran sam da je narušen Ustav i zakoni kad su u pitanju međunarodne i mirovne misije i izlazak policijskih službenika izvan zemlje. Borba protiv terorizma jeste, ja sam o tome puno govorio i govorim, ali zašto u vježbu nije uključena najobučenija policijska jedinica iz Bosne i Hercegovine, to je SIPA, uključen je samo MUP Republike Srpske. On je imao jednu avanturu borbe protiv terorizma gdje je tužiteljstvo odustalo od svih kad su ganjali ove Bošnjake po Republici Srpskoj, odustali su potpuno od istraga. Dakle, to je stepen obučenosti jedinica koje su vježbale, ne znam ... nisu imale drugu ... Ja nemam razloga da u svrhu predizborne kampanje bilo što kažem, jer je to potpuna pogrešna teza, jer ja nisam nikakav kandidat, a na izborima od '91. do sad sam svaki put povećavao lični rezultat za duplo. Hvala lijepo.
Hvala. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se. Ja prvo želim da se osvrnem na uvažene navode da nema Bosne i Hercegovine. Uvaženi kolega, Bosne i Hercegovine ima po njenom Ustavu i dokaz da je ima jeste ovo što mi sjedimo ovdje i Republika Srpska je Bosna i Hercegovina. Znate, Vi kažete nije tamo bilo Bosne i Hercegovine, hoćete reći da Republika Srpska nija sastavni dio Bosne i Hercegovine. Hvala Vam uspjeli ste ono što mnogi u Republici Srpskoj možda vjerovatno priželjkuju, pričamo o emocijama ljudi. Druga stvar, saradnja. Uvaženi kolega Ahmetović je u svojstvu ministra bezbjednosti 23. septembra 2010. godine potpisao sporazum sa tadašnjim ministrom Unutrašnjih poslova Srbije, gospodinom Ivicom Dačićem kojim se omogućava policijskim agencijama da upravo zajedno sarađuju i održavaju vježbe u borbi protiv terorizma. Jedna od policijskih agencija u Bosni i Hercegovini je, gospodine, uvaženi kolega, jeste i MUP Republike Srpske. Ja zaista ne vidim 14 ništa sporno. Postoje i brojni bilateralni sporazumi, moram reći između MUP-a Republike Srpske i MUP-a Srbije koje smo mi ovdje u Parlamentu podržali i koja su glasovima kolega iz Federacije i jednoglasno ih usvojili i dali podršku MUP-u Republike Srpske da izvodi ovakve zajedničke vježbe i da sarađuje između ostalog i sa Srbijom u borbi protiv terorizma. A što se tiče opaske uvaženog kolege Ahmetovića o vježbi MUP-a Republike Srpske, kako je on to nazvao, čini mi se da je to bila akcija, ne mogu se sjetiti, opet borba, privođenja neka u Republici Srpskoj, uvaženi kolega Ahmetoviću pa valjda Vi kao ministar bezbjednosti znate, i bilo je u medijima, da je MUP Republike Srpske tad postupao po nalogu Specijalnog tužilaštva. Držimo se činjenica, nemojte da manipulišemo ovdje. Hvala.
Hvala. Gospodin Backović ima već dvije, dva ispravka tako da ne može dobiti i treći. Milica Marković, ispravak krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravak krivog navoda se odnosi na izlaganje kolege Sadika Ahmetovića koji je u nekoliko navrata rekao da vježba koja je provedena prije nekoliko dana je provedena jednostrano, dakle da je to radio MUP Republike Srpske bez znanja Bosne i Hercegovine, odnosno institucija njenih, što nije tačno, jer smo svi putem medija mogli čuti i biti obaviješteni da se MUP Republike Srbije i Vlada Republike Srpske prvo, Republike Srbije, prvo obratila Ministarstvu bezbjednosti sa zahtjevom i sa obavještenjem da će se jedna takva aktivnost izvesti i traženo je da se to izvede na teritoriji Bosne i Herceogovine. Odgovora nije bilo. Zašto ga nije bilo, bolji odgovor na to će imati ministar bezbjednosti i predstavnici Vijeća ministara, ali dakle ne stoji konstatacija da je Srbija uradila nešto uz dogovor sa MUP-om Republike Srpske. Jasan je zahtjev i poruka u tom zahtjevu iz MUP-a Srbije bio da aktivnost ima za namjeru vježbu u pogledu svih planiranih aktivnosti u borbi protiv terorizma. Ako neko danas ovdje se izjašnjava i kaže da ima nešto protiv te aktivnosti on indirektno govori, dakle, da je on protiv svih aktivnosti koje se ovdje vode i koje neko želi da pokaže da se angažuje na tom planu da bismo se svi zajedno borili protiv terorizma koji prijeti, između ostalih, i Bosni i Hercegovini. A usput kad sam se javila da kažem da sve ovo danas što smo čuli najbolje da ove sjednice nije ni bilo, jer očigledno da danas ona nema svrhu u svom dnevnom redu, nego u svrhu predizbornih diskusija i govorancija koje se ovdje plasiraju, ali želim reći svima onima koji se danas izjašnjavaju kao vrlo, vrlo zabrinuti u pogledu određenih dešavanja u Bosni i Hercegovini, konkretno u Republici Srpskoj, da su morali biti svjesni nekad u nekom prethodnom periodu da će doći do ovakvih situacija u vrijeme kad je Klub SNSD-a upozoravao da nije dobro da Ustavni sud Bosne i Hercegovine svojim odlukama pokušava da ućutka i zapuši usta 1.200.000 hiljada stanovnika u ovoj zemlji. Da će to implicirati neke druge loše tendencije koje će se desiti, ali kad smo mi govorili [[poslanica se upozorava na vrijeme]] pola godine da vas pozivamo da se promijeni Zakon o Ustavnom sudu, rekli smo vam – ako nećete promjenu Zakona, dobićete referendum. Šta se danas čudite i šta se zabrinjavate, vi niste bili kooperativni, niste bili naši saradnici i partneri kad je trebalo. E, danas imate to što imate. 15
Hvala. Predrag Kožul, diskusija.
Hvala predsjedavajući. Dobar dan svima. Kada smo kolega Lovrinović i ja pripremali ovu našu inicijativu bili smo vrlo svjesni ovih, da će doći do otprilike ovih reakcija koje smo danas ovdje čuli. A naš jedini cilj kod ove inicijative je bio da jedanput u ovom Parlamentu na neselektivan način odamo počast i sjećanje na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima, stavljam naglasak na riječ svih. I činilo nam se primjereno to baš danas, 30.08. sedam dana poslije 23.08. Dana europskog sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima. I mi idalje ustrajemo da danas nakon što se smire tenzije i strasti u ovom Parlamentu, nakon usvajanja dnevnog reda na primjeren i dostojanstven način jednom minutom šutnje, u kojem ćemo svi mi, svatko na način religijski i tradicionalno primjeren, odati takvu počast svim žrtvama totalitarnih i autoritarnih režima. Pri tom smo formirali jedan zaključak kojim smo htjeli da se ovaj Parlament konačno kroz svoje Povjerenstvo za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH izjasni i pokuša formirati jednu rezoluciju i deklaraciju koja će se referirati na niz dokumenata Vijeća Evrope i Evropskog parlamenta koje se na različit način bave nasljeđem i žrtvama totalitarizma, odnosno svih totalitarizama. I to je ovaj zaključak. Podsjećam da je Dom naroda Parlamenta Federacije BiH jednom tijesnom većinom već 2006. godine usvojio Rezoluciju 1481 Vijeća Europe. Isto tako mi koji politički, svjetonadzorski, pa i nacionalno pripadamo krugu Hrvatskog narodnog sabora već neko vrijeme komemoriramo i obilježavamo žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima, što smo i ove godine učinili 28. Ali čini mi se daleko efektnije i nadležnije, da tako kažem, da upravo ovaj Parlament, upravo u ovo vrijeme, rekao bih, u pravo vrijeme, makar i krajnje vrijeme, na jedan simbolički način, osvrćući se na ove rezolucije, krene usklađivanje dokumenata, zakona i akata Bosne i Hercegovine sa dokumentima, zakonima i aktima Evropskog parlamenta, Vijeća Europe [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i EU, jer stalno o tome i pričamo. Evo kratak osvrt, kolega Arnaut, zaista ja sam kriv za ovu Rezoluciju 1481 skinuo sam je sa interneta ne vodeći računa je li orginalna i ja se ovaj put ispričavam Parlamentu zbog toga, ali držim da to nimalo ne sprečava našu [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Komisiju za ljudska prava koja će sa orginalnim dokumentima baratati u svom eventualnom radu. Kolega Bećivoriću, dokumenti o kojem ste Vi pričali sadržani su u preambuli Rezolucije Evropskog parlametna od 2. travnja 2009., zaista svi [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Kolega Magazinoviću, upravo selektivan pristup na koji je kolega Bećirović ...
Gospodine Kožul evo i ja triput opominjem na vrijeme, molim Vas da završite diskusiju.
Evo završio sam. Hvala.
Hvala. 16 Damir Bećirović, ispravak krivog navoda.
... drago što smo vidjeli kako vi u okviru HNS-a obilježavate totalitarne režime polaganjem vijenca u spomen na Herceg-Bosnu i ovako slično, znači kako ste obilježili žrtve Herceg-Bosne. Hvala.
Hvala. Dušanka Majkić, diskusija.
Hvala lijepo. Htjela bih reći nekoliko riječi vezano za inicijativu gospodina Bećirovića. Prvo bih htjela da postavimo jedno, sebi sami jedno pitanje – kad se odlučimo da stavljamo neku tačku dnevnog reda i odučujemo da li ćemo je staviti ili ne, osnovna stvar od koje treba poći kakav epilog očekujemo, šta to ovaj Parlament treba da uradi da bi uspješno završio raspravu o jednoj tački, da ne bi bila l'art pour l'art. Dakle, to je ključna stvar za koju znamo unaprijed da ništa nam neće donijeti. Za one koji misle da će na osnovu diskusije, koja se vodi ovdje, bilo šta promijeniti moram reći da su u zabludi, a u zabludi su isključivo zbog toga što je Odluka o referendumu donesena u Narodnoj skupštini sa 63 glasa za, ni jednim protiv i ni jednim suzdržanim, dakle Odluka u skladu sa Ustavom Republike Srpske i u skladu sa Zakonom o referendumu. Nema ni jedne greške na tom putu i Parlamentarna skupština BiH ne može, nije tijelo iznad Narodne skupštine Republike Srpske, i ne može ni na koji način bilo kakvom svojom odlukom promijeniti stvari koje, pred kojima se sad nalazimo. Dakle, bilo bi mnogo bolje da se koncentrišemo na ono što možemo dogovoriti, da se referendumi ne bi događali. Ne treba nikog da pogađa što se stvari sad dešavaju, oni su posljedica, mi s njima ne počinjemo nego s njima završavamo. Tako da drage moje kolege nedostaje nam mnogo međusobnog razumijevanja o mnogim krupnim pitanjima u ovoj zemlji, a onog momenta kad osjetimo da nam prijeti opasnost mi potežemo za galamom. Ovo, ova tačka dnevnog reda danas bi bila galama od koje niko ne bi imao koristi. Hvala.
Hvala Znači, nema završetka, gospodin Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Tako je gospodine Bećiroviću, mi redovno obilježavamo Dan Hrvatske Republike Herceg-Bosne, Hrvatske Republike Herceg-Bosne koja je sa svim svojim političkim i pravnim nasljeđem unešena u Vošingtonski sporazum i na temelju kojeg ova država i danas funkcionira. Nažalost, to ne radimo dovoljno dobro i nadam se da ćemo u budućim godinama to još kvalitetnije i bolje obilježavati. 17
Molim vas, vidim stalno se gomilaju replike, da vas opomenem na tačku dnevnog reda, vidim otvara se rasprava o Herceg-Bosni, o ne znam čemu, nije to u ovoj tački dnevnog reda. Denis Bećirović, ispravak krivog navoda.
Gospođa Majkić je govorila o tome kako treba razmišljati i kakav epilog očekujemo kad predlažemo neke tačke dnevnog reda. Ne znam da li je o tome razmišljala kada je predlagala ovdje u Parlamentu da se ukine Sud i Tužilaštvo BiH. Ja želim još jednom pozvati danas sve kolege u Parlamentu da mi danas obavimo najpreču i najvažniju raspravu i da vidimo kako ćemo zaustaviti ispaljenu unilateralnu referendumsku raketu iz Republike Srpske. Veliki menadžeri kažu riješi 20% ključnih problema da bi imao priliku rješavati preostalih 80% problema. Nije mi drago, to moram danas reći, što se otvorila ovolika rasprava o prijedlogu gospodina Lovrinovića, i to je važna tema i imao bih štošta reći na tu temu, ali danas ljudi moramo shvatiti da imamo preču i važniju temu. Mislim da poslanici, ministri, mediji, nevladine organizacije, niko ne bi trebao u narednim danima nasijedati na sporedne teme. Ključna tema od koje zavisi ustavni poredak i mir u ovoj zemlji je kako zaustaviti ovaj referendum, nemojte da se rasipamo na sporednim temama. Kad to zaustavimo onda možemo otvoriti sva druga pitanja. Ponavljam još jednom, ako se to ne zaustavi svi znamo u kojem pravcu ova zemlja ide. Zato vas još jednom pozivam da svu svoju energiju uložimo u zaštiti ustavnosti i zakonitosti u Bosni i Hercegovini. To je najpreči i najvažniji zadatak i nas u Parlamentu, i ljudi u Vijeću ministara, i u Predsjedništvu i predstavnika međunarodne zajednice koji imaju svoje institucionalno mjesto u dejtonskom ustavnom poretku. Zahvaljujem.
Hvala. Salko Sokolović, ispravak krivog navoda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Moja replika je svim negatorima ili svima onima koji su govorili u prilog nestavljanja inicijative gospodina Bećirovića na dnevni red. Mislim da je zabluda prevashodno da će referendum donijeti nešto dobro u Bosni i Hercegovini, ali je obaveza, prevashodna obaveza nas poslanika koje su birali građani Bosne i Hercegovine da štitimo suverenitet, teritorijalni integritet i političku nezavisnost države Bosne i Hercegovine. Upravo obaveza poštivanja, pa ću ponoviti, suvereniteta, teritorijalnog integriteta i političke nezavisnosti Bosne i Hercegovine ... suštinski dio Dejtonskog mirovnog sporazuma. Upravo najavljeni referendum je antiustavna i antidejtonska aktivnost. A o čemu bi trebali poslanici razgovarati ako ne bi trebali o zaštiti, pa ću ponovo ponoviti, suvereniteta, teritorijalnog integriteta i političke nezavisnosti države Bosne i Hercegovine, jer očito je da najavljeni referendum ide u tom pravcu. I ja bih zamolio sve nas ovdje da mi glasamo za uvrštavanje ove tačke u dnevni red, da porazgovaramo i da na kraju zaključak bude da je referendum u suštini antiustavna i antidejtonska aktivnost i da se treba pod hitno odgoditi i ne dovoditi Bosnu i Hercegovinu u ovom trenutku u jednu nestabilnu političku situaciju. Hvala. 18
Hvala. Saša Magazinović, diskusija.
Zahvaljujem. Ja sam potrošio replike pa sam morao na ovaj način se javiti, strpljivo čekati, budući da kolega Lovrinović je postavio jedno pitanje za koje smatram da zavređuje odgovor. Dakle, njegovo pitanje je bilo zašto SDP nije predložio ukidanje imena ulica koje nose imena sultana i Titine. To je pitanje bilo. Što se tiče sultana, to ste fulili adresu, to pitajte Vašeg partnera iz vlasti Bakira Izetbegovića, on je zadužen za sultane. A što se tiče Titine, pretpostavljam da ste htjeli reći Titove, pa jedan od odgovora na to pitanje je da i Vi, koji ga baš ne volite, stojite mirno kad o njemu govorite, kao što ste maloprije stajali. Pošto ovo danas neće proći što ste predložili ja Vam preporučujem knjigu „Tito u Vatikanu“ do sljedećeg puta da malo pročitate, o Titovoj posjeti Vatikanu '71. godine kada je održan najduži sastanak do tada u istoriji jednog državnika i pape. Biće Vam interesantno da tamo nađete izjavu gospodina Federica Lombardija predstojnika Tiskovnog ureda Svete Stolice koji je objasnio šta papa i Vatikan misle o Josipu Brozu Titu. Ali to je za sljedeći put, pošto se slažem i evo i ja ću se povinovati ovoj molbi gospodina Bećirovića koji je rekao da postoje preče i važnije teme za danas i ovdje ću se zaustaviti, a drugi put ćemo nastaviti na ovu temu.
Znači, ja ponovo upozoravam na tačku dnevnog reda da se pridržavate, evo sad smo prešli na sultana, Tita i papu. Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući i srdačno pozdravljam sve prisutne. Prvo ću se referirati na ono što je uvaženi kolega Ahmetović spomenu. Ja podržavam da plate budu prosječne svim parlamentarcima, svim izabranim licima, al' također ono što je potrebno, što pokazujemo iz sjednice u sjednicu, a osobito sad u toku predizborne kampanje, jeste da ustvari nama treba zabraniti rad uopće za vrijeme predizborne kampanje, jer smo neki od nas i dalje žele da raspiruju mržnju, netrpeljivost i ostalo, i sve to prenosimo na naše sugrađanke i sugrađane i očekujemo i nadamo se nekom boljem sutra. Dakle, Ustavom bi trebalo zabraniti zasjedanje bilo kojeg nivoa u Bosni i Hercegovini ne dajući mogućnost bilo kome da u svrhu predizborne kampanje radi ovo što danas radi. Osim što podržavam inicijativu kolege Bećirovića, moram se osvrnuti i referirati na ono što su uvažene kolege iz HDZ-a kao predlagatelji ove rezolucije pomenuli jeste ustvari da bi oni da osude sve i jedan totalitarni režim, a u istom momentu oni obilježavaju i slave Dan Herceg- Bosne. Ja evo sebe pitam kao neko ko nije imao tu čast da bude u Komunističkoj partiji, bila sam maloljetna, vjerovatno da sam bila punoljetna bila bih, pitam sebe koji je ovo danas režim, da li je totalitarni, da li, evo Kolegij, 13. tačka dnevnog reda je iseljavanje, odnosno pitanja mladih u Bosni i Hercegovini, da neko smatra ovdje, osobito članovi Kolegija, da je to jako važno pitanje, da Bosanci i Hercegovci izumiru, da je Izvještaj o raseljenim licima, koji je uvažena ministrica potpisala i dostavila nama na razmatranje, pokazao da je 2 miliona raseljenih Bosanaca i 19 Hercegovaca, pri tom nisu uzeti u obzir nasljednici, odnosno naraštaji koji su nastali od tih raseljenih lica, mi bismo danas imali jednu drugu sliku Bosne i Hercegovine. Mi bismo imali, ustvari pokazali bismo našim sugrađanima, odnosno cijeloj javnosti da smo mi zaista opredjeljeni za EU, da smo mi zaista opredjeljeni za budućnost, a ne kontinuirano za prošlost. Dakle, kada gospodin Kožul kaže da će se još više zalagati za snažnije obilježavanje Dana Herceg-Bosne te kvazi vještačke tvorevine, jel' po našem jeste vještačka, [[poslanica se upozorava na vrijeme]] po njima je kvazi, ja pitam gospodina Kožula baš u onom totalitarnom komunističkom režimu je bilo Hrvata, danas imate evo šta imate, slavite Dan Herceg-Bosne a gdje su vam Hrvati, osim ako niste Hrvate sveli samo na članove HDZ-a. Hrvati su već u EU, [[poslanica se upozorava na vrijeme]] otišli, nestali. O čemu mi danas pričamo. Hvala.
Hvala. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda.
Što se tiče kolegice Maje Gasal-Vražalica nema potrebe zaista odgovarati, tu sam već sve rekao, ovaj. Maloprije sam propustio referirati se, jedan od motiva za ovu našu inicijativu današnju, mene i kolege Lovrinovića, je inicijativa, koja je vrlo neselektivna, kolege Denisa Bećirovića sa zadnje i predzadnje sjednice. U Bosni i Hercegovini ima 130, četrdeset općina i gradova, u svakoj toj općini i gradova ima naziva ulica ili naselja koje su suspektni, iz nekog razloga problematični, ulivaju nekim ljudima ili strah ili prijezir. Al' kolega Bećirović je tada vrlo selektivno izabrao jedan grad i nekoliko ulica i zanimljivo baš Grad Mostar kojem je najlakše docirati i pametovati, njemu svak docira i pametuje i Mostaru i Mostar je već umoran od toga. Upravo zato smo pokrenuli i ovu inicijativu o obilježavanju, ali inicijativu da se vrlo jasno kroz rezoluciju i deklaraciju ovog Parlamenta odredimo o svim totalitarizmima u skladu sa evropskim vrijednostima, jer iz kuta tih evropskih vrijednosti u svakom našem općini, gradu ima naziva ulica i gradova koji su vrlo upitni. Izdvajati selektivno kao što smo mi do sada ovdje selektivno komemorirali u različitim prigodama i svaki takav selektivan pristup ovaj Parlament i ovu državu vraća korak nazad. Ovaj pridjev svih u nazivu ove evropske rezolucije, u nazivu ovog dana i u našoj inicijativi izgleda najviše smeta ovdje.
Hvala. Poslanik Mirsad Mešić, ispravak krivog navoda.
Predsjedavajući, pa samo nekoliko rečenica gospodinu Kožulu. Dakle, pedlažete rezoluciju o osudi fašističkih sistema, pritom zaboravljate da je prije 6 godina u ovom istom Domu gospodin Denis tražio zabranu djelovanja svih fašističkih organizacija u Bosni i Hercegovini i moram Vas podsjetiti da je to HDZ nogom nabio.
Hvala. 20 Poslanik Željko Komšić, diskusija.
Uvažene dame i gospodo. Ja samo mogu zamisliti šta će biti 2018. ako nas bude tada u ovom sazivu ovdje. Ne sporim važnost niti jedne teme o kojima govorimo, ne sporim da ljudi imaju pravo na različito mišljenje, na različito životno iskustvo, ali vas molim da vodimo o jednom računa, sve ovo što mi pričamo narod ove zemlje sluša i sve ovo što mi izgovorimo utiče na narod ove zemlje. Za mene su svi moj narod ako vam je tako lakše, gospodine Lovrinoviću, za mene su svi moj narod.
/nije uključen mikrofon/
Dobro, prihvatam ispriku. Dakle, sve ovo ima utjecaja. Atmosfera među običnim ljudima ove zemlje je daleko bolja nego što bi se dalo zaključiti po ovome što govore njihovi izabrani predstavnici, ljudi nisu skloni nikakvoj agresiji. Možemo mi raspravljati o tome šta je dovelo do čega i opet se nećemo složiti. Osjećam potrebu da se izjasnim o temama koje su ovdje pomenute, o kojima je povedena priča. Gospodin Bećirović je predložio jednu tačku dnevnog reda, možete se slagati sa njim i ne slagati, zvati ga demagogom, ne zvati ga demagogom, misliti da je u pravu i da nije u pravu, al' kada je riječ o referendumu u Republici Srpskoj, ako smo iskreni prema sebi, ne možemo pobjeći od činjenice da je riječ o institucionalnoj protuustavnoj aktivnosti. Sviđao se nama Ustavni sud BiH ili ne sviđao, on je donio odluku koja nam se ne mora sviđati, ali smo dužni da je provedemo. Kao što je tačno, kao što je tačno, možete sad vi uzaliti u razloge zašto je Bakir Izetbegović išao da osporava 9. januar, ali imao je pravo kao član Predsjedništva, on je to uradio. Možete vi reći da to nije bilo politički mudro, ali to s ustavnopravnim poretkom ove zemlje nema veze, ima pravo na to. Ustavni sud presudio tako kako je presudio, sviđalo nam se ili ne sviđalo dužni smo poštovati odluke takvog suda. Dakle, nemojte da ulazimo u priču da ste nas poslušali da mijenjamo Zakon o Ustavnom sudu ne bi došlo do ovoga. Nemojte, to nisu argumenti, to više zvuči kao prijetnja. Dakle, referendum i situacija i prašina koja se digla oko svega toga, po meni, zaslužuju odgovor ovog Parlamenta. Nećemo ništa postići time što ćemo to skloniti ispod tepiha ili ispod ćilima. Činjenica je da se situacija u zemlji užarila i ja mislim da ovaj Parlament treba nešto da kaže o tome. Da li će doći do jedinstvenih zaključaka čisto sumnjam, bar sudeći po diskusijama koje smo imali priliku da čujemo. Ali je činjenica da se [[poslanik se upozorava na vrijeme]] o institucionalnom vanustavnom djelovanju. PIK danas ima sjednicu, vjerovatno neće ništa zaključiti, vjerovatno, dakle odgovornost je na nama u ovoj zemlji. Druga stvar, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] gospodine Lovrinoviću, evo završiću brzo, kratko ću se izjasniti o ovome što su gospodin Lovrinović i gospodin Kožul tražili, sve i jednu riječ iz Rezolucije Vijeća Evrope, Rezolucije Evropskog parlamenta potpisujem, hajde da se dogovorimo, ako vam to ne predstavlja kakav problem, hajte da ovo predložimo, evo ja ću vam potpisati ovo iduće godine, hoćete sedmi mjesec, hoćete osmi mjesec, svaku riječ potpisujem ovdje. I treća stvar, kada je riječ o vježbama jedinica MUP-a Republike Srbije. 21
Gospodine Komšiću, zaista evo prošlo ...
Evo zaista gospodine Bosiću rijetko se javljam za riječ, nemojte mi zamjeriti. Dakle, kada je riječ o vježbama, svaka saradnja policijskih agencija je za pohvalu, činjenica je da se vježba održala na teritoriji druge države, činjenica je da je, da su upoznati državni organi sad, kao što je ljudi i činjenica da je ta vježba imala efekat i prizvala efekat straha, prije svega među Bošnjacima u Podrinju. Valjda toliko sebi možemo priznati, da ne tražimo bilo kakvu lažnu argumentaciju u bilo čemu. Nije problem saradnje policijskih agencija, pogotovo kad je riječ o borbi protiv terorizma, ali i vi znate da je u tom trenutku to izazvalo strah među Bošnjacima u Podrinju. Ja mislim da mi moramo biti iskreni prije svega prema sebi i naravno prema ljudima koji gledaju, nemojte da plašimo ljude. Pominjati riječ rat, ja vidim da ta riječ najlakše sklizne s jezika onome ko nije imao priliku da provede u blatu neko vrijeme u nekoj zemunici i da gleda mrtve i osakaćene prijatelje pored sebe.
Gospodine Komšiću zaista.
Zahvaljujem, izvinjavam se.
Hvala. Milica Marković, ispravak krivog navoda.
Ispravak krivog navoda se odnosi na ovo što smo maloprije čuli, odnosno dio diskusije gospodina Komšića, kada je rekao da se odluke Ustavnog suda moraju poštovati sviđalo se to nama ili ne sviđalo. Pa gospodine Komšiću ta Vaša priča i ta Vaša, taj Vaš komentar bi pio vode i imao smisla da ste se tako zdušno borili da se provedu sve ostale presude Ustavnog suda koje se najvećim dijelom odnose na institucije u Federaciji BiH, a ima ih preko 90, ili da ste za dvije godine svog mandata u ovom Parlamentu ijednom spomenuli zašto se ne implementira presuda Ustavnog suda u pogledu Grada Mostara. Nikada o tome niste ni progovorili, tako da ja kao čovjek koji Vas sluša, i poslanik, mogu samo da kažem da je taj Vaš komentar najprostija i najjednostavnija demagogija koju širite ovdje među nama. I svjesni ste Vi da niti će danas proći inicijativa Denisa Bećirovića, niti će sva ova diskusija od preko sat vremena spriječiti da se održi referendum u Republici Srpskoj. Možete pričati i do večeras referendum 25. septembra će biti u Republici Srpskoj. A što se tiče straha ja mogu da shvatim da su se neki Bošnjaci uplašili onoga što su vidjeli u pokaznoj vježbi na teritoriji Srbije, jer je to pokazalo zaista jednu moć države i moć MUP-a te države, ali, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 22 ali morate znati da su se i Srbi u Bosni i Hercegovini uplašili onoga što smo vidjeli u Srebrenici prošle godine kada je bio napad na premijera Srbije ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, vidite, molim Vas gospođo ...
Molim Vas hoćete li mi omogućiti da završim.
Molim Vas pustite da završi pa onda možete tražiti pauzu.
Tako je. Ja hoću da ponovim još jednom da su se mnogi Srbi u Bosni i Hercegovini uplašili onoga što su vidjeli, postupaka prema premijeru Srbije u Srebrenici prošle godine, da ne govorim o Srbima u Federaciji, ali niko na to nije reagovao, niti do danas dan imamo odgovor zašto se to desilo, ko je to učinio i hoće li odgovarati za to što je učinio. Prema tome nemojte, iscrpljujemo se, trošimo nepotrebno vrijeme, bolje da uradimo ovaj dnevni red takav kakav je koji nam je danas dat.
Hvala. Mirsad Đonlagić, povreda Poslovnika.
Ma, ja ne mogu da pozdravim kolege i da zaželim uspješan radni dan, jel' ovo danas ne liči ni na što. Ali želim da uputim Vama zamjerku, kako Vi možete da dozvolite ovakve rasprave, ne samo kolegice Marković, koja je apsolutno neprihvatljiva. Molim vas šta to znači riječ – pa da, pa normalno da su se uplašili? Pa gdje smo mi, šta se ovo dešava? Ja želim da čestitam istovremeno i kolegi Lovrinoviću i kolegi Kožulu koji su potpuno postigli svoj cilj predlažući tačku ovoga dnevnog reda. Ja smatram da nije korektno što su je predložili ne poštujući prijedlog Kolegija da se to uputi Komisiji za ljudska prava. Mi smo danas ovu sjednicu pretvorili u govornicu kao da su izbori sutra, ustvari sve je ovo puka predizborna kampanja. Ali ljudi molim vas ovo su lokalni izbori, ovo nisu opšti izbori, pa pustite da rade oni drugi na drugim nivoima da o drugim stvarima raspravljaju. Bez obzira ovakav kakav je dnevni red sa 13 23 tačaka, koji je ustvari nikakav dnevni red, dajte bar da radimo taj dnevni red kakv je da je. A Vas još jednom pozivam da svaku diskusiju ovakvu koja izlazi iz okvira korektnosti, koja ima kakve druge, da ne kvalificiramo druge prizvuke, i koja će napraviti mnogo štete veće nego što i sve što se desilo u ovoj Bosni i Hercegovini u prethodnom periodu, da prekinete to i da zaustavite to. Vi imate obavezu i pravo da usmjeravate diskusiju u ovom Parlamentu i da sve ono što izlazi iz okvira korektnog i političkog stava i recimo ako hoćete da imamo legitimno pravo da govorimo, ipak ja mislim da treba da vodimo računa o onim stvarima koje izričemo. Ovo su vrlo teške kvalifikacije koje smo mi čuli ovdje, ovo je sramno šta se danas dešava u Parlamentu.
Molim Vas, nije Kolegij, čak ni jedan član Kolegija nije učestvovao u ovoj raspravi i čitava rasprava i svi koji su se javili su išli ka ovom ishodu. Znači prekidam sjednicu, 15 minuta pauze i pozivamo sve predsjednike klubova na konsultaciju. Molim vas da zauzmete svoja mjesta da nastavimo sa radom. Znači, Prošireni kolegij je održao sjednicu i napravio dogovor da se prekinu dalje rasprave po ovoj tački i da se pređe na glasanje o tačkama dnevnog reda, s tim što, evo poslije tog dogovora ipak vidim da sad idu nanovo prijavljivanja. Znači, dogovor je bio da ne raspravljamo dalje o ovoj tački, ali šta sad. Evo, gledam ima dalje i dalje. Povreda Poslovnika, Damir Arnaut. Je li slučajno ili?
Nije slučajno.
Ma ne, gledam, vidim začuđeno gledate.
Gospodine predsjedavajući, mene zanima je li slučajno da Vi ne provodite Poslovnik. Mislim član 71. Vam je vrlo jasan i zaista je Vaša obaveza kao predsjedavajućeg da provodite doslovno Poslovnik. Znači, na početku sjednice Doma poslanik ima pravo tražiti izostavljanje neobavezne tačke, uvrštavanje druge, ima pravo obrazlagati 3 minuta. Znači to nema veze sa ovim raspravama koje su dozvoljene samo po tačkama dnevnog reda. I meni zaista nije problem poslušati svaki prijedlog za novu tačku dnevnog reda ili izostavljanje druge, međutim čim izađemo van Poslovnika, a izašli smo, onda dobijemo ovakve komentare prijetećeg sadržaja, itd., i onda to sve ode u nedogled. I zaista je Vaša odgovornost kao predsjedavajućeg da raspravu, a ovo nije rasprava već učešće u skladu sa članom 71., usmjerite isključivo u skladu sa članom 71. Ko ima da predloži izostavljanje ili uvrštavanje nove tačke dnevnog reda nek se javi, nek to obrazloži i onda glasamo.
Gospodine Arnaut Vi kao da ste od danas prvi put na sjednici. Uvijek se isto dešava, i Vi ste učestvovali u današnjoj raspravi. Prema tome, možemo se dogovoriti i ubuduće da 24 promijenimo tu stvari, ali ovo se dešava od osnivanja Parlamenta da ljudi kroz prijedlog tačke dnevnog reda otvore diskusiju, kao što je to danas, i diskusija se završi ... dva sata. Čak da smo usvojili ove tačke dnevnog reda ne vjerujem da bi mnogo duže diskusija trajala nego sad. Znači, imamo situaciju da dogovor koji smo postigli na Proširenom kolegiju pada u vodu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A šta predlažete? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Mi u suštini poštujemo dogovor Kolegija.
Ma ne poštujete, dogovor je Kolegija da se pređe odmah na glasanje o dvije inicijative.
Molim Vas predsjedniče nemojte me prekidati. S obzirom da su izrečene grube prijetnje kao Klub SDA smo za nastavak sjednice ali tražimo stenogram kolegice Marković kako bi izanalizirali njen govor i na sljedećoj sjednici iznijeli svoj stav.
Dobro, to možete, to je Vaše pravo.
Ovdje su iznesene grube prijetnje prema nekim Bošnjacima. Bošnjaci će se boriti za ustavnopravni poredak Bosne i Hercegovine, nikakve prijetnje ne prihvatamo.
Evo ga, znači prošli smo, ne, evo kreću sad dalje. Staša Košarac, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 25 Mislio sam da ne diskutujem, ali s obzirom na činjenicu da je omogućeno gospodinu Fazliću da kaže neke stvari mislim da bi bilo vrlo korektno da i ja onda kažem nekoliko riječi. Prije svega mislim da ovdje u ovoj zemlji ne treba niko nikoga da se plaši i ja mislim da nema apsolutno uopšte potrebe da na bilo koji način komplikujemo situaciju i da iznosimo neke vrste tvrdnji da je neko od građana Bosne i Hercegovine ili na ovaj ili na onaj način prepadnut nekim aktivnostima u ovoj zemlji. Ja mislim da to ne doprinosi poboljšanju stanja u ovoj zemlji iako smo svi svjesni da je vrlo kompleksna situacija. Mislim da nam ni patetika, koja je ovdje bila izražena u nekoliko diskusija, nije saveznik, nego mislim da nam je savezništvo da mnogo hrabrije otvaramo ova pitanja u institucijama koje jesu za to nadležne i po Ustavu i naravno na osnovu određenih tema koje treba da se analiziraju i da se donose odluke na temelju tih pitanja. Ja moram da kažem da mir i sigurnost u ovoj zemlji jeste prioritet svima nama i ja mogu da to kažem prije svega u ime SNSD-a, i mislim da imam potpuno legitimno pravo da odbacim bilo kakvu tendenciju upućenu SNSD-u da je SNSD za nestabilnost, da je za određenu vrstu konflikata, problema, itd. Prema tome napominjem da SNSD vodi jednu takvu politiku jasno definisanu da se u ovoj zemlji afirmišu i mir i stabilnost. I prema tome ja vas molim da vodimo računa o tome. Naravno o određenim političkim temama nemamo isti stav, ali to ne znači da neko ima ambicija da unosi nemir, nestabilnost i probleme u ovoj zemlji. Mi smo pokušali u nekoliko prethodnih sjednica da ovo pitanje otvorimo u instituciji koja je nadležna, mi smo ovdje bili predlagači, mi predstavnici iz Republike Srpske smo bili predlagači Zakona o Ustavnom sudu, i za to je bila nadležna Parlamentarna skupština BiH, želeći da onemogućimo nepravdu prema bilo kome u ovoj zemlji da nam stranci zajedno sa predstavnicima Ustavnog suda bilo kog naroda preglasavaju interes neka druga dva naroda. Nismo se tada potpuno ovdje razumjeli i ja moram da kažem da izražavam žaljenje jer smo bili svjedoci mnogih političkih poteza nekih drugih sa sjedištem u Federaciji na način da se kroz neke oblike instumentalizuje sam Ustavni sud ili neke druge pravosudne institucije. I mi imamo pravo legitimno da o tome pričamo, ne želeći nikoga da ubjeđujemo, ne želeći da pravimo ovdje nikakvu konfliktnu situaciju, ali imamo, ljudi, pravo da to kažemo, mi koji dolazimo iz Republike Srpske. Pričali smo previše [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ustavnog suda. Koliko diskusija traje?
/nije uključen mikrofon/
Moram, ja se izvinjavam, kratko ću, nije bilo posebne brige kada je Ustavni sud donio odluku i kada je član Predsjedništva iz reda bošnjačkog naroda uputio apelaciju. Tada nije bilo brige o tome kakve će to izazvati reakcije u Republici Srpskoj od danas onih koji najviše pričaju o nekim brigama u Bosni i Hercegovini [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da će uslijediti reakcije iz Republike Srpske. Dajte molim vas. Još samo par sekundi. Ovdje nije tačno da, kada je u pitanju referendum o Danu Republike, da se radilo vaninstitucionalno. ... prošlo proceduru po Ustavu kroz Vijeće naroda i Ustavni sud. Odluka o raspisivanju referenduma prošla Narodnu skupštinu, Ustavni sud, Vijeće naroda [[poslanik se upozorava na vrijeme]] želim da podsjetim da u institucijama Republike Srpske ne sjede samo Srbi i nemojte molim vas da pričamo van ...
Gospodine Košarac molim Vas da završite već je isteklo više vremena. Hvala Vam. 26 Završili smo sa diskusijama. Prelazimo na prijedlog tačke dnevnog reda koju je predložio poslanik Denis Bećirović. Molim vas da se pripremite za glasanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ne znam kako ću Vam jasnije. Hoćete li da vam pročitam o čemu glasate ponovo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Zamolićemo službe da provjere šta se dešava. Ponavljamo glasanje. Za 23, protiv 12, uzdržanih 5. Opšta većina postoji, ne postoji entitetska iz Republike Srpske. Glasamo odmah u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Za 23, protiv 12, uzdržanih 5. Ne postoji entitetska većina iz Republike Srpske, znači prijedlog je odbijen. Idemo sada na glasanje o prijedlogu poslanika Predraga Kožula i Nikole Lovrinovića za novu tačku dnevnog reda. Za 9, protiv 20, uzdržanih 11. Ne postoji opšta većina, znači nije prihvaćena inicijativa za novu tačku. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Još jednom? Ponavljamo glasanje o ovoj inicijativi. Za 10, protiv 15, uzdržanih 15. Ne postoji opšta većina, znači nije usvojen prijedlog. 27
/nije uključen mikrofon/
Hajte.
Dame i gospodo. Ja ne mogu govoriti u ime drugih klubova i poslanika, ali mogu u ime Kluba SDP-a. Zbog nastavka grube zloupotrebe entitetskog glasanja koje antitejtonski prerasta u etničko glasanje i zbog prvog postdejtonskog u ovih 20 godina institucionalnog pokušaja razaranja Dejtonskog mirovnog sporazuma ...
Je li imate neku tačku na koju se pozivate?
obavještavam vas u ime Kluba SDP-a u znak protesta napuštamo ovu sjednicu Predstavničkog doma. To je u ime Kluba. Što se mene personalno tiče želim vam reći, s obzirom da ste narednu sjednicu zakazali za 12. oktobar, u slučaju da organi i institucije predviđeni Dejtonskim mirovnim sporazumom ne stave van snage ovaj antidejtonski referendum ja vam ... [[poslaniku isključen mikrofon]]
Nema više prijavljenih za raspravu o dnevnom redu. Konstatujem da 35. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 34. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-2063/16, od 28.07.2016. godine; 4. Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1789/16, od 28.06.2016. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1510/16, od 13.07.2016. godine (drugo čitanje); 6. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak; 7. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i 28 Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1854/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak; 8. Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1855/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak; 9. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja – predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01,02-02-1-669/16, od 18.07.2016. godine (prvo čitanje); 10. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-1950/16, od 18.07.2016. godine (zakon u prvom čitanju); 11. Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2015. godinu, broj: 01,02,03-50-19-2071/16, od 29.07.2016. godine; 12. Izvještaj o slobodi govora i stanju medijskih sloboda u Bosni i Hercegovini, broj: 01-50- 1-1575/15, od 18.07.2016. godine (realizacija poslaničke inicijative usvojene na 25. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 16.02.2016. godine); 13. Razmatranje poslaničke inicijative Maje Gasal-Vražalice, podnesene 12.07.2016., koja glasi:“Zadužuje se Savjet ministara BiH da, najkasnije u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi izvještaj o mladima u Bosni i Hercegovini“, akt broj: 01-50-1-1906/16. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 34. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Gospodine Lovrinoviću je li to po prvoj tački dnevnog reda?
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Dakle, zahvaljujem, ja predlažem samo na 14. stranici kod, pod točkom 14., znači bila je Analiza reforme obrazovanja u Bosni i Hercegovini i nismo taj materijal usvojili, vratili smo, ali bio je i jedan moj zaključak o kojem se nije ni izjašnjavalo, to je sve točno, međutim ima rečenica – budući da materijal nije primljen k znanju nije se glasovalo o prijedlogu zaključka Nikole Lovrinovića, tražim samo da se, dakle tekst zaključka unese u Zapisnik kojeg sam predložio. Znači, imaju dvije točke, ne znam da li da ih čitam ali ... 29
Dobro, ako insistirate mislim da nema problema. Dobro, znači to će biti usvojeno. Idemo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice pitanje i inicijative u pisanoj formi postavili su poslanici: Senad Šepić postavio pitanje i uputio inicijativu Savjetu ministara BiH; Mirsad Đonlagić uputio pitanja Savjetu ministara BiH, Kolegijumu Predstavničkog doma; Maja Gasal-Vražalica uputila 9 pitanja Ministarstvu civilnih poslova BiH; Šefik Džaferović uputio pitanje Savjetu ministara BiH. Do današnje sjednice dostavljeni su odgovori: Na pitanje Borjane Krišto, postavljeno u usmenoj formi na 33. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH; na pitanje Maje Gasal-Vražalica, postavljeno u usmenoj formi na 31. i 33. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH i Ministarstvo civilnih poslova BiH; na pitanje Dušanke Majkić, postavljeno u usmenoj formi na 34. sjednic, odgovor dostavilo Ministarstvo pravde BiH, te na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 33 sjednici odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Safera Demirovića, postavljeno u usmenoj formi na 34. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Jasmina Emirića, postavljeno u pisanoj formi na 34. sjednici, odgovor dostavila Uprava za indirektno oporezivanje BiH i na pitanje postavljeno u usmenoj formi na 34. sjednici Savjet ministara BiH proslijedio odgovor Ministarstva finansija i trezora BiH; na pitanja Hanke Vajzović, postavljena u pisanoj formi na 32. sjednici i na pitanje postavljeno u usmenoj formi na 34. sjednici, odgovore dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Damira Arnauta, postavljeno u pisanoj formi na 23. i 33. sjednici, odgovore dostavio Savjet ministara BiH; na pitanje Denisa Bećirovića, postavljeno u usmenoj formi na 33. sjednici, Savjet ministara BiH proslijedio odgovor Ministarstva bezbjednosti BiH; na pitanje Borislava Bojića, postavljeno u usmenoj formi na 33. sjednici, Savjet ministara BiH proslijedio odgovor Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH. Ko želi da komentariše dobijene odgovore? Damir Arnaut.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dobio sam do ove sjednice, kako ste pročitali, dva odgovora, jedan od Ministarstva vanjskih poslova BiH a drugi od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Ovaj, ne mogu ga opet nazvati odgovor, Ministarstva vanjskih poslova je, dakle, ona priča koja traje od januara gdje sam ja tražio određene informacije od Ministarstva vanjskih poslova BiH gdje su oni odgovorili da ne žele da daju te informacije jer smatraju da neće dati realnu sliku, i imali smo ovdje i pauzu od 5 minuta, pa pauzu od pola sata, pa urgencije Kolegija prema Ministarstvu vanjskih poslova BiH, pa čak je i ministar sam meni ovdje direktno obećao da će to ..., međutim evo sad je opet došao odgovor Ministarstva vanjskih poslova BiH da ne žele dati odgovor na data pitanja jer smatraju da, po njihovom mišljenju, ne bi stvorilo realnu sliku. I onda se postavlja pitanje da li poslanik treba se pozvati na Zakon o slobodi pristupa informacijama jer tako barem imaju zakonsku obavezu da mi to daju. I zaista je taj odnos ne prihvatljiv. A onda je 30 posebno ne prihvatljiv kada ga uporedite sa odgovorom koji sam također za potrebe današnje sjednice dobio od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, dakle iz istog Saveza za promjene, dakle, znači imate dva ministra i dva potpuno dijametralno suprotna odgovora. Dakle, ova od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH treba biti, ali ne samo ovaj, svi koje sam od ... do sada dobio su primjeri kako trebaju biti odgovori na poslanička pitanja koncipirani. Postavio sam pitanje prije mjesec dana, došao je odgovor tačno nakon mjesec dana, dakle u onom poslovničkom roku, i to nije bilo jedno pitanje, to je bilo 12 pitanja. Od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH sam dobio odgovore na 12 pitanja o bolosti kvrgave kože. Dakle, izuzetno bitno aktuelno pitanje, izuzetno stručno pripremljeno, izuzetno utemeljeno i, kako sam već istakao, na vrijeme, dok od Ministarstva vanjskih poslova BiH od januara do danas, evo tri puta dobijam odgovor da oni ne žele da dostave odgovor na pitanje zato što smatraju da ti podaci ne bi dali realnu sliku, što nije apsolutno za njih da donose tu odluku. Dakle, zaista je neshvatljiv taj pristup. E sad, vidite, ja razumijem da ministri ne pripremaju te odgovore, da to rade neki činovnici, ali vidjet ćete kod 13 tačke, ili 12., jedna od tačaka dnevnog reda danas, to smo juče imali na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, tu se radilo o inicijativi Predstavničkog doma upućenoj Ministarstvu pravde BiH, mislim, odnosno Vijeću ministara BiH pa i Ministarstvu pravde BiH, i vidjet ćete kakvi su zaključci Zajedničke komisije za ljudska prava. Dakle, juče jednoglasno smo svi bili ... da je uopšte moguće da neko pripremi onakav odgovor. I opet smo svjesni da ministar tu nije kriv već da su to neki činovnici radili, ali činovnici koji apsolutno, dakle, ne poštuju ono što od njih, ili poslanik u ovom slučaju, traži ili Predstavnički dom. Međutim ono na čemu zaista insistiram uvijek to ide od vrha. I ovdje jasno možemo vidjeti znači jedan primjer ponašanja kako ministra Šarovića, dakle očito je da je on svima tamo u svom Ministarstvu usadio da je neophodno da ozbiljno shvataju poslanička pitanja, jer ja kontinuirano već četvrti, peti put od njih dobijam ozbiljne odgovore, dok u ostalim slučajevima ta praksa nije takva. I zaista koristim ovu priliku da pohvalim ministra Šarovića na takvom pristupu. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeća je gospođa Hanka Vajzović.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Ja sam takođe dobila dva odgovora na dva postavljena pitanja, jedan se odnosio na upotrebu faksimila, i zadovoljna sam činjenicom da sam makar i sa zakašnjenjem dobila odgovor ali ne i onim što u odgovoru piše. Dakle, jedno važno pitanje regulira se podzakonskim aktima i ne znam koliko će ovo pitanje potaknuti da se razmisli o nekim drukčijim rješenjima u vezi sa ovim problemom. Drugo pitanje, uopće nisam zadovoljna, bilo je usmeno postavljeno, tražila sam i pisani odgovor. Umjesto onog što je, gdje je bio akcenat, fokus moga pitanja to je preispitivanje opravdanosti postojanja pojedinih državnih institucija, agencije, direkcije, uredi, nešto što je najavljivano prije godinu i po da će biti revidirano, preispitano, nikad to nije urađeno. Umjesto toga dobila sam od Ureda za, to je Ured za reformu javne uprave, dobila, iz 2007. imaju strategiju, itd., ni riječi o onom što je zapravo trebalo odgovoriti, pa se evo pridružujem ovakvim zamjerkama kakve je kolega Arnaut kazao, mislim da nema smisla. Isto je jedno bilo prethodno 31 takvo, prethodni odgovor kad kažu da ne znaju da li je jednostrano raskinut Ugovor sa Republikom Hrvatskom u vezi sa graničnim prijelazom u Doljanima gdje rade oni svoj prijelaz dva skoro kilometra udaljen od ovog, odgovore mi da ne znaju i ništa onda, na tome sve ostane. Dakle, trebalo bi ozbiljnije odnositi se, i ovi državni službenici ili ko već odgovara, prema onom što mi pitamo. Hvala lijepa.
Hvala. Zamjenica predsjedavajućeg, Borjana Krišto.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, poštovani dopredsjedavajući Vijeća ministara, uvaženi gosti, sve vas lijepo pozdravljam na današnoj sjednici. Evo, prije svega ja se želim zahvaliti ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa na pisanom odgovoru, međutim želi reći, na neki način, da mi ovaj odgovor nije kompletan. Zapravo iz mog pitanja koje je bilo upućeno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH ja sam podsjetila takođe da je odlukom iz procinca 2015. godine formirano Povjerenstvo za utvrđivanje obilježja duhanskih proizvoda i klasifikaciju cigareta u Bosni i Hercegovini i zapravo aktivnosti Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH ovise o radu ovog Povjerenstva. Ministar mi je u svom odgovoru napisao samo da je Komisija započela sa radom, od koga se ona sastoji, međutim nisu mi ovdje u odgovoru date konkretne aktivnosti šta je to Povjerenstvo uradilo, zapravo da li se i konstituiralo, postoji samo odluka da je ono formirano, i da li je odradilo svoj posao kako bi Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH dalo odobrenje laboratorijima koji vrše analizu i superanalizu duhana i duhanskih prerađevina. Evo, ja se nadam da će Ministarstvo na tome inzistirati, ja ću naravno pratiti i tražiti, evo i ovog puta želim reći i tražiti nekakvu vrstu dopune ovog odgovora, odnosno ukoliko to ne uslijedi ja ću opet za određeno vrijeme postaviti pitanje istom Minsitarstvu kako bih dobila odgovor i natjerala njih da izvrše svoj dio posla koji im slijedi iz zakona i sprovedbenih akata. Hvala lijepo.
Hvala. Komentar, Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja samo bih volio čuti da li ste urgenciju uputili prema Federalnoj televiziji od koje sam tražio odgovor i rekao da ću komentirati kada dobijem sva tri odgovora. Ovako sam zakinut jer Federalna televizija ne odgovara. A s druge strane, dakle podsjećam ponovno da Tužiteljstvo nije odgovorilo na mojih pet, šest pitanja i najavljujem za prvu sjednicu usmeno pitanje o načinu i ponašanju kada je u pitanju zastupnik i Tužiteljstvo koje ne odgovara na postavljena pitanja. Hvala lijepo. 32
Hvala. Evo, potvrđeno je iz Sekretarijata da je urgencija poslana poslije prošle sjednice. Komentar, Dušanka Majkić.
Moje pitanje je postavljeno namjerno Savjetu ministara, odnosno predsjedavajućem i glasilo je da li je Upravni odbor Agencije za osiguranje Bosne i Hercegovine usvojio Godišnji izvještaj Agencije za 2015. godinu. Dakle, podsjećam vas da ova Agencija ima organ upravljanja koji se zove Upravni odbor a samovoljom direktora izvještaje usvaja on ne dajući ih uopše na Upravni odbor. Dakle, ovim je još jednom potvrđeno da izvještaji dođu na Savjet ministara a da prethodno nisu prošli verifikaciju Upravnog odbora ove Agencije. Dakle, ovo nezakonito poslovanje treba da se sankcioniše. Meni je žao što smo prvi dio iskoristili za to da, evo nema ovdje, izuzev gospodina Bevande koji čeka svoje tačke, nema ministara koji bi trebali da čuju ovo. Dakle, dešava se da niko ne vodi računa o pošti koja dolazi u Savjet ministara da li je prošao legalni put ili ne. Ja se nadam da će, gospodin Bevanda ima nezahvalnu ulogu, ali da će na tu temu bar nešto progovoriti na Savjetu ministara. Hvala.
Hvala. Nemamo više komentara. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-2063/16, od 28.07.2016. godine Kolegij Doma nije postigao saglasnost o zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku. Rasprava je zaključena, ali izjasnićemo se odmah jer je u pitanju zahtjev za hitni postupak.
/nije uključen mikrofon/
Tražite pauzu?
Predlagač je na ... sjednici ... [[ne razumije se]] 33
Vi predlažete da ne raspravljemo o tome zato što je predlagač ...
nek stave tačku po istoj proceduri. Dakle, nemam ništa protiv, ali da mi raspravljamo a ljudi kažu mi nećemo da s vama razgovaramo ... [[ne razumije se]] da se ne izjašnjavamo dok ne bude predlagač na sjednici. Evo, hvala.
Znači idemo u drugi krug glasanja sad. Znači, glasamo o hitnoj proceduri. Molim da se pripremite za glasanje. Znači, ukupno je 36 glasalo – 13 za, protiv 10, uzdržanih 13. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da ponovimo glasanje? Može. Ponavljamo glasanje. Za 13, protiv 12, uzdržanih 11. Postoji opšta i entitetska većina, usvojen je prijedlog za hitnu proceduru. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ja se izvinjavam predsjedavajući, Vi kažete 36 prisutnih, 14 nedostaje, a s tim da su upaljeni i dalje monitori, odnosno oni su prijavljeni ali osobe nisu fizički prisutne, pa bih ja da konstatirate koliko je nas fizički prisutno.
Pa vidite, ovdje smo dobili rezultat glasanja koji evidentno govori da ima više nego dovoljan kvorum. Znači, po rezultatu glasanja imate više nego dovoljan kvorum. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. 34 Dakle, dovoljno je bilo samo prebrojati da vidite da nas je više od 22 u sali gospođo Gasal-Vražalica. Onda kada dodatno prebrojite vidite, dakle imamo kvorum. Meni samo nije jasno zbog čega DF drugi put, prvo je to gospođa Beganović bez mikrofona, onda Vi na mikrofonu, dovodite u pitanje rezultat glasanja koji se tiče opstojnosti Javnog RTV servisa. Zaista neshvatljivo.
Molim vas, idemo, ispravak krivog navoda Zaim Backović. Odustaje. Maja Gasal- Vražalica, ispravak krivog navoda.
Ja mogu razumjeti da gospodin Arnaut mora imati ovakve istupe da bi bio u „Avazu“ prisutan u sutrašnjem izdanju, da bi bio populistički zapažen u medijima i sasvim je razumljivo njegovo ponašanje, međutim ako je pozorno slušao, a može stenogram da traži, ja sam se, nisam se osvrnula na kvorum nego sam pitala kako je to nas 36 prisutno, kako ste Vi rekli, ako nas 14 nedostaje, ili 12. Tako da gospodine Arnaut ja zaisa cijenim Vašu pažnju i brigu o Demokratskoj fronti i načinu na koji se mi referiramo. Ako ste zapazili ja sam se javila za raspravu i rekla da se ispričavam, nego želim da samo konstatiram da nas nije 36 prisutno.
Dobro, hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Gospođo Gasal-Vražalica neko bi Vam još i povjerovao oko ovih finesa da gospođa Beganović prije Vas, bez mikrofona, nije jasno i glasno rekla – imamo li mi kvorum uopšte da o ovom glasamo, predsjedavajući je rekao – imamo, onda se Vi nadovezujete na to. Dakle ovo su finese, ja kažem nemojte se igrati ovdje se radi o opstojnosti Javnog RTV servisa, nemojte barem na tim tehničkim pitanjima to dovoditi u pitanje. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović.
Ja Vas, predsjedavajući, ne razumijem, ne razumijem.
Ne razumijem ni ja Vas često pa Vas slušam.
Pa dobro, ali zašto ovo dozvoljavate? Damire, Maja je potpuno u pravu, ako ne glasaš na svom ekranu a piše da si prisutan tamo se evidentira suzdržan. I ispalo je da nas ima više nego 35 što nas ima u sali. I samo je to u pitanju i ništa više. Nas u sali ima 22 ili 25, a ispadne 36, nas nema 36, i to je sva priča. Znači, molim vas da kada se glasa, bar ovi koji vode brigu da gase za one koji nisu prisutni, ugase, jer imamo lažnu sliku glasanja, ne samo po ovom pitanju nego inače.
Da, ovo je gospodin Backović u pravu, znači razmjeli smo se ovaj put. Tačno je znači oni poslanici koji izađu a ne ugase monitor da se onda evidentira kao da je bio suzdržan. Znači poslanici bi morali da gase monitore kad izlaze ili da svaki put prije glasanja o bilo čemu zadužimo službu da pogasi te monitore za poslanike koji nisu tu. Evo, mi ćemo se konsultovati kako nadalje oko toga u Kolegiju. Idemo dalje, Mensura Beganović, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Samo bih htjela reći da moja, moj komentar – imamo li kvorum, je bio potaknut time da ne želim da budemo Parlament koji donosi odluke a nema kvorum za te odluke. I ja odluku, raspravu o ovom što je predloženo za Javni RTV servis dakako podržavam, kao i Klub Demokratske fronte, ali bez obzira na to mislim da je pitanje kvoruma jedno od pitanja koje govori o legitimnosti odluka koje donosimo.
Hvala. Damir Bećirović, ispravak krivog navoda.
Niko iz DF-a ne dovodi u pitanje opstojnost Javnog RTV servisa, ali očigledno je da gospodin Arnaut vjerno kopira svog predsjednika, pa i on zaboravio brojati kao i ovaj kada je pogriješio sprat u svom tornju, pa završio u pritvorskoj jedinici.
Hvala. Nikola Lovrinović, rasprava.
Hvala lijepa. Dakle, jesam i ja malo naglas prokomentirao da nema predlagača, pa dopredsjedavajući kaže nema veze, pa eto možda i nema veze, jer mi na prijedlog gospodina Mešića evo rješavamo i Javni RTV servis, evo po četvrti, peti put ja mislim ovako i nikad da ga riješimo i nećemo ga nikad ovako riješiti. I ne mogu da propustim prigodu da kažem da ovo nije zakonit način rješavanja, ovo je članak 42. iz prelaznih i završnih odredbi, 18. članak regulira ovo pitanje, ali džaba je ovdje u ovom Parlamentu govoriti kad ima neko 10 ruku i neko, ne znam, 9 i 8 i izglasuje se i protiv Zakona je o zaštiti potrošača. Ne mogu da odolim a da to ne kažem da radimo Mešićev način spašavanja RTV sustava, ja mislim da će mu uspjeti. 36
Hvala. Ispravak krivog navoda, Mirsad Đonlagić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ma, ja zaista želim da izrazim čuđenje na diskusije kolege Bećirovića koje se već nekoliko puta ponavljaju ovdje u Parlamentu i svaki put su meta predsjednik SBB-a, gospodin Radončić. Ja bih takođe mogao da o gospodinu Komšiću govorim mnogo toga, ali želim da on bude prisutan, ali eto nemam prilike da mu kažem skoro nikako ništa, zato što najčešće nije prisutan na ovim sjednicama. I neka gospodin Bećirović ne misli da ima ekskluzivno pravo on da vrijeđa koga kako god njemu padne na pamet, vrijeđati ovdje svako svakog može, ali ono što smatram da nije korektno, nije korektno da se to koristi u raspravama koje se tiču sasvim drugih stvari. Ako je nešto direktno vezano za gospodina Radončića, pa eto neka se diskutuje na način kako on to smatra da treba. Ovdje diskutujemo o nečemu što je vezano za Javni TV servis i način glasanja ovdje. I sad po čemu i zbog čega gospodina Radončića uvlačiti u tu priču, najmanje je to ili najblaže rečeno je to nekorektno.
Hvala. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1789/16, od 28.06.2016. godine Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 34. sjednici Doma, održanoj 01.08.2016. Ustavnopravna komisija dostavila je 30.08.2016. Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je usvojila Prijedlog zakona sa dva amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-1510/16, od 13.07.2016. godine (drugo čitanje)
Zahvaljujem predsjedavajući. Nikad brža sjednica izgleda, ovo sve što je po dnevnom redu niko ne raspravlja, a ono što bi se trebalo naći kao prijedlog na dnevnom redu o tome raspravljamo dva sata. No neću o tome, osvrnuću se na sam prijedlog i mišljenje, mišljenja koja su dostavljena na Prijedlog ovog zakona. Pa evo, čitajući to sve nedostaje mi, nikako sebi ne mogu da objasnim zašto kada već predlagač se odlučio, nakon jel' što smo svi našim sugrađankama i sugrađanima skinuli kožu s njihovih tijela lošom ekonomskom situacijom i načinom vođenja politike u Bosni i Hercegovini valjda smo sada prešli da skidamo i životinjama ono malo krzna što imaju, pa me zanima, kada se već u obrazloženju navode razlozi za donošenje jednog ovakvog, odnosno izmjenu i dopunu Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja, gdje predlagač navodi da je to jedna od grana privrede koja koristi isključivo domaće resurse za proizvodnju, da je to bitna grana, pri čemu mi nemamo mišljenje Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, odnosno Ureda za veterinarstvo. Da bi se neko upustio u ovakav Prijedlog izmjene i dopune Zakona trebao je dostaviti sve ono što se tiče, odnosno statističke podatke koliko mi ovakvih uzgoja, odnosno ovakvih farmi imamo u Bosni i Hercegovini, na koji način se oni finansiraju, da li je tu zadovoljen sav ekološki, svi ekološki standardi u Bosni i Hercegovini i zapravo kada se uzme u obzir, a nadam se da će kolege koje su predstavnici i predstavnice u Savjetu Evrope, i ono što je '99. godine Savjet Evrope dao direktivu i mišljenje koje, naravno, nije zakonski obvezno, ali takođe podrazumijeva da se, sukladno izmjenama i dopunama, trebaju uzeti u obzir sve ekonomske i ekološke okolnosti za donošenje ili uzgoj krznašica, zašto predlagač Zakona nije se osvrnuo na ekološko i ekonomsko stanje kada bismo se mi odlučili da uvažimo ovaj, usvojimo ovaj Prijedlog izmjena i dopune Zakona. Dakle, za sva ona, svi oni ekonomski standardi koji bi trebali biti zadovoljeni, a znamo da tu potpadaju 39 kako zrak i voda, ja se pitam zašto predlagač Zakona nije sebi dao malo više vremena pa potkrijepio svoje razloge za donošenje ovakvog Prijedloga izmjene i dopune Zakona, jer ne vidim ni jedan razlog zašto bismo mi podržali, osobito što mišljenje Direkcije za evropske integracije i ovo obrazloženje za donošenje jednog ovakvog Zakona su apsolutno u suprotnosti. Hvala.
Hvala. Diskusija, Zaim Backović.
Jako kratko ću. Naime, shodno svemu što se radi, pa i težnji da budemo ono što je nazovimo to demokratski svijet, donosi se i Zakon o zaštiti životinja, što je normalno, no imate tu stvari koje neprilagođeno društvu i tradiciji i kulturološkom nasljeđu u kojem mi živimo može izazvati velike probleme. Uzmite samo član 9. pa ćete, ni pticu ne smije da kupi dijete, stariji maloljetnik, ni ptičicu, ni zamorca iako je to, zamorca ili ne znam hrčka, iako su to životinje namijenjene upravo uzrastima adolescencije. No tako je član 9., kao primjer samo navodim. Dalje, o zaštiti, pročitajte zakon koji tretira zdravstvenu problematiku stanovništva i onda tamo nigdje ne piše da se čovjek ne može prevoziti u vozilu koje nije klimatizirano, nema adekvatne temperativne uslove, vlagu, itd., znači čovjek može, a njegov kućni ljubimac ne može. Znači, sve moramo klimatizirati, jer ne može pod ovim uslovima da se taj kućni ljubimac prenosi. No ne lezi vraže, nisu kod nas sve stambene jedinice, kuće, klimatizirane, pa obzirom na vremenske promjene, temperature ako su vani, primjera radi, 35, u stanu je 40, vi odmah morate naći uslove da tog svog kućnog ljubimca posebno obezbijedite, morate mu prostor klimatizirati. Al' ako hoćete i da ga ventilirate onda morate tu klimu da uradite tako da ona promtno smanjuje temperaturu zraka, odnosno da trošite bar tri puta više energije nego što vam je potrebno, jer se mora i ... Naravno, oni koji prepisuju, naši prepisivači zakona očito to rade mehanički, prevedi, prepiši, to je ono resavci kako su radili, „Resavska škola“ pa je to slično porodičnom zakonu kad su od tetkinih zetova sestre ulazile u vaš nasljedni red, prepisali finski zakon. Sjećate se vi to, zajedno smo bili u Parlamentu gospodine Džaferoviću, Parlamentu Federacije. Tako je i ovdje. Ali da ne bi bilo da sam protiv, ja trenutno imam ptice, imao sam pse, hrčke, golubove, zamorce, više ne znam šta ne, i imam sad ptice, jer se igra moje unuče i ja ih držim. Samo ću ja sad po ovim uslovima morati da im obezbjedim i vlažnost i temperaturu i moraću da pitam zbog porijekla tih ptica, ne da kupujem hranu onu što pišu da je za njih, nego ono što njima u prirodi odgovara. Mislim da moramo malo drugačije definisati Zakon, rekao sam zbog čega. I imamo tu sad još jednu malu začkoljicu, o prodaji. Vama je poznato da su reptili u pravom smislu svi zaštićene životinje, ali ćete u svim zoo centrima naći reptile, a oni su zabranjeni za prodaju. Moraće svi koji ih posjeduju prontno da ih predaju zoološkim vrtovima, jer i oni su divlje životinje. To je tako, od zmija, preko onih nekakvih, ne znam kako se zovu oni, guštera i tako redom. Mislim, završiću gospođo, znači treba, naravno ja ću glasati za, ali ovakav Zakon što ga mi donosimo je neprimjenjiv u praksi. Zoran primjer neprimjenjivosti je Sarajevo. Sarajevo u naselju u kojem ja živim djeca ne mogu ulicama da se kreću, neko je bio vlasnik tih pasa, danas su to čopori. Svima uši obilježene, ali se djeca ne mogu ulicama kretati. Hvala. 40
Hvala. Dušanka Majkić, diskusija.
Ma samo kratko, niti manjeg, niti problematičnijeg zakona. Ali hoću jedno principijelno pitanje – kako je moguće da je gospodin Karamatić, evo ovom prilikom ga pozdravljam, predlagač zakona u Predstavničkom domu? Dakle, ja, meni nedostaje taj, možda imate odgovor, jer poziva se i na članove Poslovnika Doma naroda i gospodin Karamatić koji ...
Dom naroda je nama uputi Zakon, kao predlagač Dom naroda, a ne, a gospodin Karamatić je bio predlagač u Domu naroda.
Pa ne, ali ne može biti u Predstavničkom dom predlagač iz Doma naroda.
Ne, Dom naroda je predlagač, a ne, gospodin Karamatić je bio predlagač Zakona u Domu naroda, onda je, kad je usvojen nama je Dom naroda uputio kao svoj Zakon.
Pa to je trebalo onda neko rečenicu napisati, a ne, ne piše, kaže – na 21. sjednici Dom naroda Parlamentarne skupštine usvojio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama, čiji je predlagač, ok izvinjavam se. Hvala.
Nemamo više prijavljenih. Idemo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02- 1-1950/16, od 18.07.2016. godine (zakon u prvom čitanju) Kolegij Doma nije postigao saglasnost o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. Rasprava je zaključena, izjasnićemo se naknadno u drugom krugu glasanja. Tačka 11., 41 Ad. 11. Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2015. godinu, broj: 01,02,03-50-19-2071/16, od 29.07.2016. godine
Izvinjavam se gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Vrlo kratko. Predmetni Izvještaj o slobodi govora i stanju medijskih sloboda u Bosni i Hercegovini bio je predmet rasprave na Zajedničkoj komisiji. Ja i kao član Zajedničke komisije i kao poslanik želim da kažem i ukažem, između ostalog, pošto će ovaj stenogram pretpostavljam u Savjetu ministara BiH pogledati, da način pripreme ovog Izvještaja je zaista nešto što nije primjereno Savjetu ministara BiH, a želim da kažem da i samo Ministarstvo pravde BiH, čini mi se, nije posvetilo dovoljno pažnje samom sadržaju Izvještaja. Očigledno je da je ovdje prilikom, dakle, odluke da se ispoštuju zaključci Parlamentarne skupštine BiH, koji su potpuno decidni i jasni i jedan i drugi, ovdje je ispoštovan samo djelimično prvi zaključak, i on nije u potpunosti ispoštovan, jer je uglavnom u tom prvom zaključku od strane samog Ministarstva pravde BiH prepisivano ono što svi mi možemo da vidimo na sajtovima međunarodnih organizacija, a umjesto da na određenu vrstu komunikacije s onima koji su oficijelno prisutni u Bosni i Hercegovini došlo se do određenog sadržaja koji bi mogao da posluži poslanicima o pitanju koje je jako važno, a posebno kad je u pitanju Izvještaj koji je vama svima poznat kad je u pitanju stanje sloboda govora i mediji. Dakle, ono što je takođe vrlo važno, a to je da je Parlamentarna skupština BiH zadužila Savjet ministara BiH da u drugoj tačci, koja je potpuno jasna, utvrdi, između ostalog, i sveobuhvatno informiše o potezima različitih organizacija koje nisu u skladu sa odredbama Ustava. Ja da napomenem, dakle radi se o odredbama Ustava koje se odnose na Parlamentarnu skupštinu BiH, odnosno na delegate i članove da ne mogu biti, ovo je citat iz Ustava, da ne mogu biti pozivani na krivičnu i građansku odgovornost u pogledu bilo kojeg čina izvršenog u okviru dužnosti u Parlametnarnoj skupštini BiH, da ne čitam dalje, a vama je svima poznato da je bilo pozivanja poslanika na krivičnu i drugu vrstu odgovornosti, a o tome uopšte nije ništa napisano u 42 Izvještaju Savjeta ministara BiH. Inače kad su u pitanju materijali ove vrste, zaista nema smisla na ovakav način poslati materijal pred Parlamentarnu skupštinu BiH, jer njegov sadržaj ne oslikava, ja sam potpuno uvjeren da ni ministar pravde, niti Savjet ministara BiH nije uopšte pročitao materijal o kome se Savjet ministara izjasnio, ali Savjet ministara stoji iza ovog materijala i kao takav snosi određenu vrstu, evo na neki način da kažem, moje otvorene kritike u smislu da treba materijal da bude pripremljen onako kako je to Parlamentarna skupština zahtijevala od Savjeta ministara. Zato je Zajednička komisija za ljudska prava, uprava onako kako je predsjedavajući i pročitao, i predložila dva zaključka da se pristupi dopunama koje su neophodne kako bismo ovom pitanju posvetili onu pažnju koju je Parlamentarna skupština BiH zahtijevala od strane Savjeta ministara BiH. I naravno da ovdje učestvuju i druga ministarstva a ne samo Ministarstvo pravde BiH, jer objektivno treba čuti šta o ovom ima da kaže Ministarstvo bezbjednosti BiH i Ministarstvo za izbjeglice i raseljena lica BiH. I to bi praktično kao takvo, naravno, da materijal bude urađen na način koji odgovara onome što je Parlamentarna skupština u svojim zaključcima konstatovala da je neophodno kao informacija da bude dostavljena poslanicima. Evo, to je sugestija i naravno ja smatram da je jednoglasna odluka Zajedničke komisije za ljudska prava sasvim dovoljna argumentacija da se pristupi izradi dodatnog izvještaja koji će biti sveobuhvatan i odgovoriti na pitanja koja je Parlamentarna skupština postavila. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Prelazimo na tačku 13., Ad. 13. Razmatranje poslaničke inicijative Maje Gasal-Vražalice, podnesene 12.07.2016., koja glasi: “Zadužuje se Savjet ministara BiH da, najkasnije u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi izvještaj o mladima u Bosni i Hercegovini“, akt broj: 01-50-1-1906/16 Kolegijum Doma odredio je Zajedničku komisiju za ljudska prava kao nadležnu za razmatranje ove inicijative. Zajednička komisija dostavila je Mišljenje o inicijativi 29.08.2016. Uz pristanak predlagača inicijativa je modifikovana i sada glasi: „Zadužuje se Savjet ministara BiH da, najkasnije do kraja 2016. godine, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi Izvještaj o mladima u Bosni i Hercegovini“. Komisija je prihvatila modifikovanu inicijativu i proslijedila ju Domu na dalje postupanje. Otvaram raspravu. Maja Gasal-Vražalica, diskusija.
Zahvaljujem predsjedavajući. 43 Osjećam obavezu da kolegice i kolege koje nisu bili prisutni, odnosno koji nisu članice i članovi Zajedničke komisije za ljudska prava, izvijestim ili dam neki sažetak o samoj inicijativi i šta me ponukalo na ovakvu inicijativu, ali i zašto sam pristala na modifikaciju iste. Dakle, radi se o tome da smo mi svi s radošću primili i pozdravili vijest koja je distribuirana u medijima, koja kaže da je na Samitu o zapadnom Balkanu održanom u Parizu 4. jula 2016. godine u okviru implementacije agende „Berlinskog procesa“ potpisan Sporazum o osnivanju Regionalnog ureda za suradnju mladih zemalja zapadnog Balkana. Nositelj toga svega i potpisnik je uvaženi ministar Osmanović, Ministarstvo civilnih poslova BiH. Dakle, takvu vijest primiti je vrlo jednostavno i bilo bi jako dobro kada bismo mi primili ovu vijest a da znamo u stvari ko su mladi u Bosni i Hercegovini, gdje su, osim što informaciju zloupotrebljavamo da, neki od nas, je li, u predizborne svrhe ili ... političke svrhe, koristeći da nas napuštaju, da smo svi zabrinuti, eto da ne znamo šta da radimo, a kada otvorite Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH bilo koje godine, kada vidite koliko mi agencija, direkcija, komisija imamo koji u svojoj nadležnosti i opisu rada također sadrže odredbe koje se tiču mladih, odnosno to im je nadležnost da se bave i da utiču na položaj mladih u Bosni i Hercegovini. Takva jedna komisija jeste upravo komisija koja djeluje unutar Ministarstva civilnih poslova BiH i zove se Komisija za koordinaciju pitanja mladih Bosne i Hercegovine. Ta Komisija ima 9 članova, 4 dolaze iz institucija, što znači neki su sa državnog, neki sa entitetskih nivoa i agencija i 5 njih dolazi iz nevladinog sektora. Kada otvorite Poslovnik o radu i prva ona rečenica gdje oni kažu kako su oni jako transparentni i javni u svom radu i kada biste se vi htjeli sada pozabaviti da pročitate šta je to šta su oni radili od osnivanja, to je od 2010. godine, tu nećete naći ni jedan izvještaj jer navodno taj se izvještaj prosljeđuje samo Vijeću ministara BiH na razmatranje. Mi ovdje kao najviše zakonodavno tijelo, pa ni sama javnost, ne treba da bude upoznata o svemu tome. Dakle, Komisija kaže, predlaže i realizira, član 6. njihovog Poslovnika o radu, rješenje za institucionalni okvir, izradu prijedloga omladinski politike, inicijative prema vladama i parlamentima u Bosni i Hercegovini, uključujući i prijedloge novih, i izmjene i dopune postojećih zakonskih rješenja, organizacije sastanaka mladih, inicijative prema međunarodnim i drugim institucijama. Dakle, moje pitanje, osim što u Izvještaju o radu Vijeća ministara 2015. godine, za koji dobijemo samo 5 minuta da diskutujemo o istom, a ima 300 stranica, ima 170 agencija, direkcija, komisija i svega ostalog, mi dobijemo 5 minuta da se osvrnemo na njihov šturi izvještaj, odnosno na copy-paste jer je svake godine to prekopirano, pa tako i Ministarstvo civilnih poslova BiH 2015. u Izvještaju navodi sve ono što je bilo navedeno u 2014. što bi se vezalo za ovu tematiku, odnosno šta su to oni poduzeli za položaj mladih. Između ostalog oni sami kažu u Ministarstvu civilnih poslova BiH, možete provjeriti na njihovom web-sajtu, kaže – Ministarstvo civilnih poslova BiH sa odgovornim Odjelom za rad i zapošljavanje, zdravstvo, socijalnu zaštitu i penzioni fond i Agencija za rad i zapošljavanje su državne institucije direktno odgovorne za sektor zapošljavanja i rada. Tu su još i dva stalna tijela pri Vijeću ministara BiH koja su od ključne važnosti za razvoj politike zapošljavanja mladih. Kojih mladih, gdje, kako, šta? Strategije, aktivnosti, realizirane te aktivnosti, tu naravno nema ni riječi. Napominjem kada se uzme budžet takođe 213 ili 216 hiljada KM se odvaja na rad raznoraznih komisija unutar ovoga Sektora koje bi kao trebale najmanje jednom mjesečno da zasijedaju i da se bave svojom nadležnošću. Tako sam ja shodno tome stavila 60 dana da bi se moglo dati za 60 dana jedan odgovor na ovo pitanje ili na ovu inicijativu, jer smatram da su oni u svom radu valjda prikupili sve te informacije, da imaju podatke razvrstene po spolu jer Gender akcioni plan do 2015. godine je tačno propisao aktivnosti koje u odgovoru na zastupničko pitanje gospodin Zvizdić, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, blagonaklono pozdravlja i kaže da radi sve kako bi se poboljšalo stanje manje zastupljenog spola u Bosni i Hercegovini, ali mi nemamo ni jedan 44 dokument koji nama razvrstava statističke podatke po spolu, pa da znamo unutar mladih, prvo koliko je mladih, koliko žena, muškaraca, koji su zaposleni, koji nezaposleni. I ovo sve je jednostavno inicirano, floskula koju svi koriste, ili većina da ne kažem svi, jeste odliv mozgova i svi to nekako samo pričamo o tome, ništa se ne poduzima. Odliv mozgova znači da mi gubimo ljudske resurse. Pa imate informaciju iz Mostara, Privredna komora Grada Mostara čak [[poslanica se upozorava na vrijeme]] strah da neće imati dovoljno, recimo da dođe neki strani investitor, koje mi kao priželjkujemo, neće imati dovoljno radne snage jer su svi otišli. Postavlja se pitanje da li ćemo to uvoziti radnu snagu? Šta se poduzelo po tom pitanju? Dakle, ima ovdje masa pitanja. Ja se nadam da sve ove pobrojane komisije, agencije, direkcije i samo Ministarstvo civilnih poslova BiH evo do kraja godine 2016. će nam dati relevantne informacije. I to je gospodo sadašnjost i budućnost, da se prestanemo baviti, prošlost nikada ne treba zaboraviti samo to ne treba da bude naš djelokrug rada da se bavimo samo prošlošću. Hvala.
Hvala. Nikola Lovrinović, diskusija.
Ja samo predlažem da naslov inicijative promijenimo, da to bude Izvješće o položaju mladih, jer se zapravo najvišim dijelom i odnosi na to. Dakle, ovakvo izvješće o mladima šta? Predlažem ako predlagač prihvaća da se zove Izvješće o položaju mladih.
Hvala. Momčilo Novaković, diskusija.
Pa ja, ovaj, mislim da ovaj Izvještaj će u stvari morati sadržavati skup izvještaja različitih institucija. Jednostavno drugačije on ne može biti. Ako je to već tako onda u ovom dijelu koji govori o institucijama koje trebaju dostaviti izvještaje ja ne bih uopšte nabrajao ni jednu instituciju, počev od nabrojanog Ministarstva civilnih poslova BiH do Direkcije za ekonomsko planiranje BiH, nego bih se zadržao na rečenici da to urade institucije u čijim nadležnostima se nalaze pojedine od ovih pitanja. Zašto? Zato što ako se ograničimo ili istaknemo neke bojim se da ćemo ostati uskraćeni za niz odgovora koji su nam potrebni, a koje ove institucije ovdje ne mogu dati. Dakle, ne bi trebalo u inicijativi da stoji ko će dati, zna se ko je za šta nadležan u ovoj sferi i taj i neka dostavi informaciju. O tome će odlučiti na kraju krajeva Savjet ministara BiH kada bude tražio informacije, oni će vidjeti od koga treba da dobiju te informacije. I ja ću ovu inicijativu u toj varijanti podržati zato što je potpisao gospodin Bojić.
Hvala. Milica Marković, rasprava. 45
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa želim kratko reći, dakle ova inicijativa sama po svom sadržaju sigurno da jeste tema o kojoj treba progovoriti, jer ja ovu inicijativu i sadržaj njen vidim kao neko životno pitanje, dakle, iz društva u kome živimo, a na omladinsku populaciju ne može niko biti da je ravnodušan, ja naravno kao majka i žena koja ima dvije mlade osobe u porodici od 20 i 22 godine. Ali ono što želim reći, naravno uz saglasnost predlagača, čini mi se da ovako formulisano, dakle da dostavi izvještaj o mladima je prilično, kako bih rekla, fluidno i mnogo široko i to stvara, ostavlja jednu mogućnost da oni koji budu dostavili taj izvještaj, koji će sigurno biti sumirani izvještaj i od ministarstava entitetskih i od Komisije koja je, evo kako smo čuli od gospođe Gasal, nije baš pohvalna u svom radu, dakle u tom sumarnom izvještaju možemo dobiti neki odgovor koji neće nam dati odgovor na neka pitanja koja nas interesuju. A svi mi ovdje znamo i svjesni smo da ono što je danas prioritetno i što je imperativ za svaku mladu osobu u Bosni i Hercegovini jeste socijalni status, jeste obrazovna pitanja i naravno kad se obrazuju, kada dođu do fakultetskih diploma pitanje zaposlenosti ili nezaposlenosti, ja tvrdim da su to tri, u socijalni aspekt spada svakako i zdravstveno osiguranje i određena ljudska prava. Ali ako bismo znači to konkretizovali šta se traži u tom izvještaju onda mislim da postoji vjerovatnoća da ćemo dobiti određena konkretna pitanja, ali ako ovako ostavimo uopšteno, naravno ja ponovo kažem to zavisi od predlagača da li prihvata s obzirom da je inicijativa već jednom modifikovana, ali ako želimo zaista neki konkretan i kvalitetan odgovor onda mislim da bismo se morali fokusirati na konkretne stvari šta nas to zanima i šta je to što želimo da nam se obrazloži, da se da odgovor i da se naravno pojasni zašto su određeni problemi i određena pitanja u ovom društvu u vezi sa mladom populacijom takva kakva jesu. Dakle, to je, javila sam se samo zbog te sugestije u cilju da bismo dobili kvalitetniji i konkretniji izvještaj kada on bude nam dostavljen. Toliko, hvala.
Hvala. Ovim smo završili tačke dnevnog reda. Znači, prijedlog je pošto nije obiman dnevni red da odmah pristupimo glasanju, s tim što ćemo samo 5 minuta izvršiti konsultacije unutar klubova ovdje na licu mjesta, ako se slažete, da ne pravimo sad pauzu za odlazak iz sale i povratak nego da odmah pristupimo glasanju. Znači u 13:10 je glasanje. Molim vas da zauzmete mjesta da provjerite da li ste registrovani i službe da pogledaju da li su uključeni monitori onih koji nisu prisutni. Znači, prelazimo na glasanje za 35. sjednicu Predstavničkog doma. Prva tačka – Usvajanje Zapisnika 34. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju Zapisnika sa dopunom poslanika Nikole Lovrinovića. Za 35, nema protiv, nema uzdržanih. Konstatujem da je Zapisnik usvojen. 46 Idemo na 3. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-2063/16, od 28.07.2016. godine. Glasamo o usvajanju Zakona. Za 18, protiv 16, uzdržan 1. Nema entitetske većine, broja glasova potrebnih. Idemo odmah u drugi krug. Za 18, protiv 16, uzdržan 1. Ne postoji entitetska većina iz Republike Srpske. Znači, Prijedlog zakona nije usvojen. Tačka 4. – Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1789/16, od 28.06.2016. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedlog zakona u drugom čitanju. Za 29, protiv 6, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina, znači da smo usvojili Prijedlog zakona u drugom čitanju. Idemo na tačku 5. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1510/16, od 13.07.2016. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju.
Nešto kod mene uređaj nije u redu.
Moramo ponoviti glasanje zbog tehničkih problema za 5. tačku dnevnog reda. Pripremite se za glasanje. Za 22, protiv 6, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, znači Prijedlog zakona je usvojen. Idemo na tačku 6. – Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1853/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak. Glasamo o utvrđivanju novog roka za dostavu Mišljenja do 15.09.2016. godine. Pripremite se za glasanje. Za 30, protiv nema, uzdržanih 6. Postoji opšta i entitetska većina, usvojeno je produženje roka. Idemo na tačku 7. – Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-1854/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak. Glasamo o utvrđivanju novog roka za dostavu Mišljenja do 15.09.2016. godine. 47 Za 31, protiv nema, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina, usvojen je novi rok. Tačka 8. – Izjašnjavanje Predstavničkog doma o utvrđivanju novog roka za dostavljanje Mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1855/16, od 07.07.2016. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak. Glasamo o utvrđivanju novog roka za dostavu Mišljenja do 15.09.2016. godine. Za 31, protiv nema, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina, usvojili smo novi rok. Idemo na tačku 9. – Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja – predlagač: Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 669/16, od 18.07.2016. godine (prvo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Za 14, protiv 14, uzdržanih 8. Ne postoji opšta većina, znači nije usvojen Prijedlog zakona u prvom čitanju. Idemo na tačku 10. – Izvještaj komisije Kolegijuma Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-1950/16, od 18.07.2016. godine (zakon u prvom čitanju). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju u drugom krugu glasanja. Za 21, protiv 9, uzdržanih 6. Postoji entitetska i opšta većina, znači da je Prijedlog zakona usvojen. Tačka 11. – Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2015. godinu, broj: 01,02,03-50-19-2071/16, od 29.07.2016. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 20, protiv 14, uzdržanih 2. Opšta i entitetska većina postoje, znači da smo usvojili Izvještaj. Tačka 12. – Izvještaj o slobodi govora i stanju medijskih sloboda u Bosni i Hercegovini, broj: 01-50-1-1575/15, od 18.07.2016. godine (realizacija poslaničke inicijative usvojene na 25. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 16.02.2016. godine). Glasamo o usvajanju Izvještaja. Za 20, protiv 11, uzdržanih 5. Postoji i opšta i entitetska većina. Sada glasamo o usvajanju zaključaka Zajedničke komisije za ljudska prava. Za 30, protiv 6, uzdržanih nema. Opšta i entitetska većina postoje, usvojili smo zaključke. Prelazimo na 13. tačku – Razmatranje poslaničke inicijative Maje Gasal-Vražalice, podnesene 12.07.2016., koja glasi:“Zadužuje se Savjet ministara BiH da, najkasnije u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative u Predstavničkom domu Parlamentarne 48 skupštine BiH, sačini i u parlamentarnu proceduru dostavi izvještaj o mladima u Bosni i Hercegovini“, akt broj: 01-50-1-1906/16. Ovdje smo imali dogovor predlagača i, ne znam, gospodina Lovrinovića koji je predložio da se preformuliše o položaju mladih. Predlagač je prihvatio tu izmjenu. Znači glasamo o ... [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
A zašto nemamo, mogu li dobiti to.
/nije uključen mikrofon/
Već je izmijenjeno. A što traže do kraja godine?
/nije uključen mikrofon/
Dobro, znači prihvatamo ove izmjene koje su usaglašene i glasamo o usvajanju izmijenjene inicijative. Pripremite se za glasanje. Za 30, protiv 3, uzdržanih 3. Opšta i entitetska većina postoje, znači inicijativa je usvojena. Zaključujem 35. sjednicu. Naredna sjednica je predviđena za 12. oktobar. Hvala na saradnji. Sjednica završena u 13:30 sati