Dobro jutro. Poštovane kolegice, poštovani kolege, nastavljamo sa radom. Raspravit ćemo - Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2013. godinu Podnositeljica izvješća je Vlada RH. Materijal ste primili. Raspravu su proveli Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za obranu i Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam, želi li predstavnik predlagateljice dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani Evelin Tonković, zamjenik ministra unutarnjih poslova. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, Nacionalnim programom o protuminskom djelovanju RH za 2013. godinu utvrđena su financijska sredstva u iznosu od 572,5 milijuna kuna i smanjenje minski sumnjivog područja za 139,5 četvornih kilometara. Za humanitarno razminiranje u 2013. godini odobrena i utrošena financijska sredstva su u iznosu od 249 milijuna što je u odnosu na 2012. godinu manje za 23,9 milijuna kuna. Obzirom da su raspoloživa financijska sredstva u 2013. godini više od dvostruko manja od sredstava utvrđenih programom od ostvarenje dijela programa u 2013. godini, a koja se odnosi na razminiranje nije bilo moguće izvršiti u programom planiranoj veličini. Na dan 01. siječnja 2013. godine ukupna veličina minski sumnjivog područja i područja zagađenog isključivo neeksplodiranim ubojnim sredstvima u RH iznosila je 685,5 kilometara kvadratnih i prostirala se na područje 12 županija. U 2013. godini izvršena je sljedeća od ciljeva postavljenih planom humanitarnog razminiranja. Smanjenje minski sumnjivog područja za 71,9 kvadratnog kilometara. Minska sumnjiva područja na dan 31. prosinca 2013. godine su iznosila 613,6 kilometara kvadratnih, u 2013. godini minsko sumnjivo područje je smanjeno za 71,9 kilometara kvadratnih, tj. za 10,5% u odnosu na početno stanje na dan 01. siječnja 2013. godine. Uspoređujući ostvarenje plana s onim iz prethodne godine u 2013. godini u RH je 4,6 kilometara, to je za 7% više smanjenog minsko sumnjivog područja iako su utrošena financijska sredstva u 2012. godini bila za 23,9 milijuna kuna veća od utrošenih u 2013. godini. Poslovima razminiranja minski sumnjivo područje je smanjeno za 32,3 kilometra kvadratna. U usporedbi sa 2012. godinom u RH ukupno je razminirano 6% više površina. U 2013. godini poslije humanitarnog razminiranja ugovoreni su u obimu većem od planiranog s čime je plan prebačen za 18,8%. U 2013. godini iz ukupnog ostvarivanja potrebno je istaknuti cjelovito razminiranje grada Karlovca te Općina Antunovac, Čačinci, Poličnik, Škabrnja, Starigrad i Sv. Filip i Jakov. U 2013. godini najveće učešće u strukturi razminiranih površina sa udjelom od 56,2% imaju poljoprivredne površine, od čega polovina otpada na oranice u veličini od 9,3 četvorna kilometra. Od ukupnog ostvarenja poslova razminiranja šuma u 2013. godini potrebno je istaknuti razminiranje 586 860 metara kvadratnih minskih polja unutar Kotar šume u gradu Petrinja, sredstvima iz državnog proračuna, tvrtki Hrvatske šume d.o.o. i JANAF d.d. te donacijama tvrtke INA d.d. i Vlade SAD-a. Od ukupno dogovorenih poslova razminiranja u 2013.godini 42,6% se odnosi na prioritete vezane uz sigurnost, 53% vezane uz socioekonomski razvoj, a 44,4% na ekološke prioritete. Tijekom 2013.godine izvršeno je opće izviđanje u 9 gradova i općina sa ciljem ažuriranja minski sumnjivih područja, a nakon izvršenih poslova razminiranja u cilju redukcije. Na navedenoj površini primjenom kriterija određenih standardnim operativnim postupkom, minski sumnjivo područje je smanjeno za 39,6 km kvadratnih, te je plan koji se odnosi na navedenu materiju ostvaren sa 97%. Cjelovito uklanjanje minske opasnosti iz Virovitičko-podravske županije, u završnoj su fazi analitički poslovi, te poslovi tehničkog izvida u ovom području te će se izvršenjem istog omogućiti cjelovito rješavanje županijskog minskog problema. Stvaranje uvjeta za cjelovito uklanjanje minske opasnosti iz Dubrovačko-neretvanske županije, sve pripremne radnje cjelovitog rješenja županijskog minskog problema u prvom tromjesečju 2014.godine su izvršene. Izvršen je dopusni opći izved preostalog minski sumnjivog područja u općinama Dubrovačko Primorje i Konavle, projektiranje i ugovaranje poslova razminiranja te su poslovi na površini od 0,5 km izvršeni. Do prezentiranja ovog izvješća pred Hrvatskim saborom dovršeni su svi ostali ugovoreni poslovi razminiranja te Dubrovačko-neretvanska više nije minski zagađeno područje. Stoga je Vlada RH omogućila da se sadašnjim danom dvije županije u potpunosti riješe minskih problema. Razminiranje 5,6 km oranica, ostvarenje ovog cilja premašeno je za više od 50% obzirom da je tijekom 2013.godine razminirano 9,2 km kvaratnih oranica, najviše u istočnoj Hrvatskoj. Cjelovito uklanjanje minske opasnosti iz Nacionalnog parka Krka i Parka prirode Papuk te nastavljanje sustavnog uklanjanja minske opasnosti iz Parka prirode Kopački rit. Minska opasnost iz Parka prirode Papuk i Nacionalnog parka Krka je uklonjena u cijelosti. Obzirom na neuobičajeni visoki vodostaj rijeke Dunav i time vodostaja Dunav, vodostaj rijeke Drave i unutar Prirodnog parka Kopački rit kao propisano ograničenje za izvršenje poslova u pojedinim dijelovima godina u 2013.godini nije bilo moguće izvršiti planirane poslove razminiranja u Kopačkom ritu. No u suradnji sa županijom dogovoreno je zamjensko razminiranje Općina Antunovac s kojima je u cijelosti riješen minski problem i dijela grada Osijeka. Obilježenost cjelokupnog minski sumnjivog područja cilj je proveden u obimu i na način kako je to utvrđenom planom za 2013.godinu. Minsko sumnjivo područje RH je obilježeno sa 12.868 oznaka minske opasnost, od toga 12.573 oznake ukazuju na minski sumnjiva područja, a 295 oznaka na moguć pronalazak neeksplodiranih ubojnih sredstava. Koordinacija i edukacija opasnosti od mina i pomoći žrtvama mina, ukupno je tijekom 2013.godine putem 71 aktivnosti o minskoj opasnosti je educirano direktno oko 8.900 građana RH. U organizaciji Zaklade za humanitarno razminiranje Hrvatska bez mina održane su edukacije članova Hrvatskog lovačkog saveza na kojem je bilo nazočno oko 340 članova lovačkih društava koji su identificirani kao jedna od ugroženih skupina što se tiče stradavanja od mina. Tijekom 2013.godine dogodila se nažalost jedna minska nesreća u kojoj je civil zadobio na sreću lakše tjelesne ozljede. Ukupno je u RH od 1991.godine do 31.prosinca 2013.godine u 1.353 minska incidenta i nesreće stradalo 1.976 osoba od čega 510 osoba nažalost smrtno. Zajednička aktivnost akcije razminiranja, edukacije, obilježavanje i upozoravanja dovele su do zaustavljanja stradanja djece. Zadnje stradavanje je bilo 2004.godine. Održane su dvije koordinacije vladinih tijela i nevladinih udruga koje u svom radu uključuju aktivnosti vezane uz pomoć minskim žrtvama. Promoviranje hrvatskog sustava protuminskog djelovanja međunarodne zajednice i provođenje potpisanih međunarodnih sporazuma o suradnji provedeno je u obimu i na način kako je to bilo utvrđeno planom za 2013.godinu. Pokretanje i usvajanje novog Zakona o protuminskog djelovanja i podzakonskih akata, sukladno zadanom u planu 2013.godine u izradi zakona se krenulo polazeći od novog koncepta da to bude Zakon o protuminskom djelovanju, a ne samo o humanitarnom razminiranju. To je sa namjerom da obuhvati sve komponente protuminskog djelovanja odnosno i one djelatnosti koje do sada nisu ili nisu bile u dovoljnoj mjeri regulirane postojećim zakonom kao što su edukacija o opasnostima od mina i pomoć žrtvama mina. Također jedna od polazišnih osnova i usklađivanje s novim dostignućima međunarodnih standarda protuminskog djelovanja posebice onih koji se odnose na obavljanje tehničkog izvida i mogućnosti utvrđivanja nezagađenosti minski sumnjivih područja. I na kraju, reorganizacija Hrvatskog centra za razminiranje. U 2013.godini izvršena je reorganizacija Hrvatskog centra za razminiranje na način da je smanjen broj rukovodećih službenika i ustrojstvenih jedinica, tj. dosadašnji ustroj koji je predviđao dva zamjenika ravnatelja i šest pomoćnika izmjenom statuta promijenjen na način da ravnatelj nema zamjenike i ima tri pomoćnika. Poslovanje i funkcioniranje ustrojeno kroz središnji ured u Sisku i dvije podružnice umjesto dotadašnje tri, sa sjedištem u Osijeku i Zadru. Dok se nadležnosti prijašnje podružnice Karlovac preuzeli središnji ured u Sisku i podružnice istok i jug Osijek i Zadra. Ovakva reorganizacija doprinijela je uštedama od 5 milijuna 323 889 kuna na poziciji državnog proračuna upravljanje i administracija što je omogućilo da se ta sredstva prilikom rebalansa državnog proračuna preusmjere na poziciju A67 2007 razminiranje i time razminira dodatnih gotovo 700 tisuća metara miniranog prostora. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zamjeniku ministra. Imamo prijavljenu jednu repliku. Poštovani Igor Rađenović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo samo kratko, naravno da je ovo izvješće dobro i pohvaljujem ga i sadržajno je napredak i u odnosu na prethodnu godinu a naravno da i pohvaljujem sav rad samog Hrvatskog centra za razminiranje o nekim pomacima, na pozitivno ste i vi govorili i o dolasku novog ravnatelja itd., vjerojatno će oko toga biti puno riječi u današnjoj raspravi. No ono što je za ovaj Dom ključno a to je poštivanje programa i odluka koje smo sami donijeli. Naime, donijeli smo ovom Saboru Nacionalni program razminiravanja u 2009. godini dakle iz godine u godinu i predvidjeli da ćemo u svakoj godini određena minsko sumnjiva područja dakle razminiravati i za to osigurati određena sredstva. Gospodin Tonković je u prvom rečenici rekao ono što je zapravo naš … [[Govornik se ne razumije.]] Mi smo u ovom Saboru tim Nacionalnim programom predvidjeli da ćemo razminirati i ove godine 139 ako se ne varam zarez 2 kvadratna km. A programom, a na osnovu dakle sredstava koje smo osigurali u državnom proračunu mogli smo programom razminirati samo 72 dakle sredstva koja smo mi sami osigurali u ovome proračunu su više nego duplo manja od onoga što bi trebalo biti predviđena programom. Mi kolegice i kolege imamo samo dva puta. Jedno je da mijenjamo u cilju dakle vlastite vjerodostojnosti i odgovornosti. Jedno je da mijenjamo Nacionalni program razminiranja i prilagodimo ga mogućnostima i okolnostima koje dakle i financijskima i svima drugima koje imamo. A druga je da prilikom izglasavanja proračuna postoje, dakle poštujemo taj važeći Nacionalni program razminiranja kažem koji smo sami donijeli 2009. godine i osiguramo dovoljno sredstava za razminiranje. Pohvaljujem sav rad, vjerojatno će i kolege u ime svim klubova reći koliko je toga pozitivno napravljeno ali naša temeljna odgovornost je da poštujemo ono što smo sami donijeli. Hvala lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada, govoriti će poštovani kolega Branko Vukšić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Ako o bilo kojem poslu možemo govoriti da je doslovce krvav, pogibeljan onda je to posao razminiranja. Pirotehničari za razliku od drugih zanimanja svaki dan kada su u minskom polju nose glavu u torbi. Njihov odlazak na posao je odlazak u neizvjesnost. Iako je od zaostalih minsko-eksplozivnih sredstava što je rekao i predstavnik Vlada od početka rata do danas stradalo gotovo 2000 osoba, čak njih 510 smrtno, Hrvatska razminiranju ne posvećuje dovoljno ozbiljnu pozornost. Do sada je na poslovima razminiranja poginulo 37 pirotehničara, oni koji rade iz dana u dan strahuju za svoje plaće. Usprkos tomu što ih Hrvatska itekako treba, usprkos tomu što su hrvatski pirotehničari vrhunski stručnjaci, priznati i pozvani u svijetu oni strahuju hoće li sutra imati posla. Hrvatska bi trebala biti bez mina do 2019. godine. Hoće li se doista to dogoditi? Neće. Preostalih 600 kilometara četvornih neće se uspjeti razminirati do kraja ovog desetljeća. I stručnjaci kažu da će se razminiranje produžiti za još jedno desetljeće. I nismo dovoljno bogati da bismo to dopustili. Već će početkom listopada ove godine nestati novca razminiranje jer je Vlada u rebalansu za 7 milijuna kuna smanjila sredstva za razminiranje. I pirotehničari će na minimalac čekajući milostivu odluku Vlade za iduću 2015. godinu i njena 2, 3 rebalansa. Ne samo da je neizvjesna sudbina 36 tvrtki za razminiranje i 630 pirotehničara, neizvjesna je sudbina ljudi njih oko 800 tisuća koji žive uz minsko sumnjiva područja. Zbog neobrađenog poljoprivrednog zemljišta godišnji se gubici procjenjuju na 50 milijuna eura, mada ruku na srce i na razminiranom i poljoprivrednom zemljištu koje nikada nije bilo minirano raste samo korov. Dakle, hipotetski, države koje skrbe o svojoj poljoprivrednoj zemlji gubile bi na godinu 50 milijuna eura, mi možda ne gubimo. Evo i konkretnih primjedbi iz izvješća. Poslovima razminiranja u cilju redukcije kroz 18 idejnih projekata razminiranja uklonjena je opasnost površine od 3 milijuna 536 metara četvornih piše u izvješću ako se uklanja opasnost sa površine ne ulazeći u nju. Sukladno navedenom u 2013. u Republici Hrvatskoj je ukupno razminirana površina veličine 32 milijuna metara četvornih. To nije točno jer je stvarno razminirano 28 milijuna 800 metara četvornih a ostalo je pod navodnicima "otpisano" bez fizičkog ulaska u minsko sumnjiv prostor. Jesu li time ugroženi ljudski životi, možemo samo procijeniti. Pirotehničari kažu da jesu. U izvješću se navodi da je Dubrovačko-neretvanska županija 3,5 puta više razminirana od planiranog. Postoje li za to neki posebni razlozi ili su plan razminiranja u 2012. sastavljali nestručni i nekompetentni ljudi? Zašto se provode natječaji u vrijeme kada se radovi ne mogu izvoditi, planski, planinski predjeli u zimskim mjesecima, obale rijeka u vrijeme poplava, Slavonija u vrijeme suša kada je tlo vrlo tvrdo? U izvješću je navedeno i to da je kao pomoć članovima radne skupine HCR u rad na Zakon o protuminskom djelovanju i iznalaženje najboljih rješenja uključuju i sve svoje stručne zaposlenike, kao i dio stručnih zaposlenika HCR-a, tvrtke Mungos razminiranje. I to je netočno. Istina, ravnatelj je odobrio radnu skupinu u HCR-u koja se sastala tri puta i nikada nije imala priliku iznijeti i braniti svoje prijedloge. Struka se nije pitala pri sastavljanju prijedloga novoga zakona o protuminskom djelovanju u kojem su radili poslodavci, MUP i predstavnici sindikata pa je jedan od komentara glasio, citiram: "Na vašu molbu dajem vam i pojašnjenje svojeg, kao i mišljenje mnogih kolega iz nadzora, zašto prijedlog zakona smatram kriminalnim djelom i zašto dobronamjerni djelatnici HCR-a ne bi trebali davati legitimitet povjerenstvu koje očito ima namjeru ugroziti sigurnost Republike Hrvatske. Stručni nadzor je ukinut, a struka se prepoznaje samo u prekršajnim odredbama. Bilo bi preopsežno elaborirati sve činjenice iz prijedloga zakona, a koje su u suprotnosti s međunarodnim standardima pa ću spomenuti samo jednu koja jasno ukazuje na spregu poslodavaca i HCR-a, a koju ignorirate. Dakle, na poslovima tehničkog izvida koje je HCR ustupio pravnim osobama ili obrtnicima nema kontrole kvalitete. Očito je smišljena i veća perverzija od pretraživanja. Podsjećam još jednom da je HCR ima stručno povjerenstvo za izradu prijedloga nacrta zakona čije mišljenje i prijedlog u potpunosti ignorira. Zbog toga ne mogu imati drukčije mišljenje u ovom nestručnom i zlonamjernom nedjelu." Osim toga, činjenica je da je jedan od članova radne skupine HCR-a za izradu nacrta ovog zakona dobio otkaz u Mungosu, a voditelj skupine je otišao u mirovinu. Izvješće ne nudi odgovor na, pa bi bilo zanimljivo čuti danas usmeno ili pisanim putem odgovore i na sljedeća pitanja. Gdje su prikazani poslovi dobiveni direktnim pogodbama bez natječaja i zašto se izbjegavaju natječaji? Koja je vrijednost radova dobivenih pogodbom i koje tvrtke su dobivale poslove bez natječaja. Koliko je naplaćenih penala zbog neopravdanih kašnjenja? Uvode se dvostruki kriteriji za tvrtku u kojoj je radio sadašnji ravnatelj HCR-a. Kada j trebalo ispitati teren oko vojarne ili uplatiti jamstvo onda se to proglašava tehnički neizvedivim trenutno propisanim metodama, dok se istovremeno preuzimaju slične površine kao razminirane i predaju na uporabu iako su razminirane po trenutno propisanim metodama. Dakle dva kriterija. U uvodu izvješća stoji plan 2013. izradio je HCR uz suglasnom Ureda za razminiranje Vlade Republike Hrvatske, Ministarstva regionalnog razvoja i fondova Europske unije, Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane, Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture, Ministarstva zaštite okoliša i prirode, Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva turizma i Ministarstva financija. Gdje je suglasnost Ministarstva unutarnjih poslova? Koliko mi je poznato plan nije iz prve dobio suglasnost Inspektorata Ministarstva unutarnjih poslova. U čemu je bio problem trebali bi znati. U Zakonu o humanitarnom razminiranju izričito se navodi: Vlada Republike Hrvatske donosi Plan humanitarnog razminiranja za godišnje i trogodišnje razdoblje, Prijedlog nacionalnog programa protuminskog djelovanja i plana izrađuje HCR uz suglasnost ministarstva, Ministarstva obrane, Ministarstva mora, turizma i prometa, razvitka, Ministarstva kulture, Ministarstva zaštite okoliša, prometnog uređenja i graditeljstva i Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva. Zbog čega je u ovom izvješću u uvodu navedeno da je suglasnost dao i Ured za razminiranje Vlade Republike Hrvatske kada to u zakonu nije propisano. Uz to, vladin ured je dao suglasnost a ne mišljenje. Ravnateljica ureda je ujedno i predsjednica Upravnog vijeća HCR-a. Nije li to sukob interesa? Naime, tijelo u kojem ravnateljica daje suglasnost drugom tijelu u kojem je predsjednica upravnog vijeća. Nonsens. To se može dogoditi jedino u Hrvatskoj. To je čak i propisano vladinom uredbom o Uredu za razminiranje. Ured prati rad, aktivnost i djelovanje HCR-a, a kada smo kod sukoba interesa nije mi jasno kako u Upravnom vijeću HCR-a sjedi i pomoćnica ministra unutarnjih poslova gospođa Ines Krajčak u čijem se resoru nalazi i Inspektorat Ministarstva unutarnjih poslova koji je dužan nadzirati rad HCR-a. Kako će ono što gospođa Krajčak izglasa upravno, inspekcijski nadzirati njeni izravno podređeni službenici. U izvješću nije jasno na što je utrošena donacija INA-e od 500 000 kuna jer se spominje da je donacija potrošena na nekoliko lokacija, u nekoliko prilika i svaki puta po 500 000 kuna. Sredstva iz državnog proračuna nužno je uložiti u razminiranje u jednu od najzagađenijih područja s minsko- eksplozivnim sredstvima na području Hrvatske, a to je ono u kojem je do sada stradalo 12 stanovnika petrinjskog naselja. Zbog čega se to ne čini? HCR je u ovom slučaju radio protivno nacionalnom programu protuminsko djelovanja kojega je Sabor usvojio još 2009. godine. Ispod tablice broj 9 na stranici broj 19 spominje se tijekom realizacije na projektima kojima je proveden stručni nadzor nad obavljenim poslovima pretraživanja ili razminiranja, pronađeno je, uništeno i sad bih ja trebao pročitati koje su sve mine uništene i zadaviti vas s tim. Iz tog citiranog dijela dva puta se ponavljaju protupješačke mine PM 2, prvi put 484 PM 2, drugi put 442. Je li to trebalo biti zbrojeno pa je pronađeno i uništeno 926 komada ili se radi o drugoj vrsti protupješačkih mina. Zapanjuje lakoća pogrešaka kojom se barata s minsko-eksplozivnim sredstvima. U posebnoj bi tablici za svaki pojedini realizirani projekt trebala biti izražena i vrsta i količina pronađenog eksplozivnog sredstva te bi takve podatke osim u izvješću pravovremeno trebalo objavljivati kako bi se upoznala javnost, ali i da se vidi koliko je eksplozivnih sredstava pronađeno i koliko košta pronalazak svakog. U izvješću se kaže i ovo, u 2013. godini zaprimljena je dojava za 12 pronalazaka minsko-eksplozivnih sredstava i neeksplodiranih ubojnih sredstava, od čega se 8 pronalazaka odnosilo na područja koja su bila predmet obavljanja poslova a četiri pronalaska odnosilo se na područja izvan minsko sumnjivih područja. U izvješću se ne pojašnjava koja su to područja na kojima su naknadno pronađena minsko-eksplozivna sredstva niti jesu li podnijete odgovarajuće prijave protiv odgovornih osoba u HCR-u ili tvrtkama, jesu li podnijete prijave protiv odgovornih osoba u tvrtkama koje su radile na tim projektima. Također i dalje se ne pojašnjava koja su to eksplozivna sredstva pronađena i koju su opasnost predstavljala za građane. I kako je uopće moguće da se dogodi nakon svih tih silnih kontrola i subjekata u poslovima humanitarnog razminiranja? To ne baš malom problemu ovom se izvješću posvećuje samo šest redaka. Svako malo u medijima vidimo da je pronađeno neko eksplozivno sredstvo, a ovdje u izvješću HCR-a tvrdi se da je takvih sredstava bilo samo 12. Ima li možda MUP neke svoje podatke? Na stotine, ako ne i tisuće pronalazaka diljem Lijepe naše se pronalaze svake godine, a u izvješću piše ponavljam 12. 1. siječnja 2012. godine ukupna veličina minski sumnjivog područja i područja zagađenog isključivo neeksplodiranim ubojitim sredstvima u Republici Hrvatskoj iznosi 685,5 km četvornih, prostire se unutar 99 gradova i općina u 12 županija i obilježena je sa 13899 oznaka koje ukazuju na minsku opasnost i moguć pronalazak neeksplodiranih ubojitih sredstava. No, u izvješću stoji i to da je 31. prosinca 2013. minsko sumnjivo područje Republike Hrvatske obilježeno sa 12860 oznaka minske opasnosti. Gdje je nestala 1031 oznaka minske opasnosti? Znači li taj podatak da HCR ne vodi brigu o oznakama minske opasnosti, te samim tim i ne provodi zakon u humanitarnom razminiranju. Volio bih znati zbog čega je uz Centar za razminiranje osnovan i vladin Ured za razminiranje. Je li to za to da se zaposli novih sedmero ljudi? I te dvije institucije čije se nadležnosti preklapaju dokaz je rasipnosti ove Vlade. U vremenu kad se reže stavka proračuna za razminiranje mora biti gotovo milijun i pol kuna za plaće zaposlenika vladinog ureda koji je iščita li se njegova zadaća i zadaća Centra za razminiranje uz koji postoji i Zaklada Hrvatska bez mina u potpunosti suvišan kao što su uostalom suvišni brojni drugi uredi, agencije i vijeća. Uz to premijer Milanović lakonski izjavljuje da država je preskupa, a takva će i ostati. Pobogu zašto? Da bi se zaštitili partijski aparačici, aparačici mnogih partija, onih sadašnje i onih bivše vlasti. I dok pirotehničari koji svakoga dana nosi glavu u torbi otpada manje od kune po četvornom metru miniranog područja Vlada kapom i šakom baca novca. I još mi mnogo toga nije jasno. Kada je razminiranje i institucije koje tobože vode brigu o razminiranju pitaju kakve veze imaju za razminiranje uvaženi profesor Neven Budak, energetičar Goran Granić, dizajner Davor Bruketa i glavni ravnatelj HRT-a Goran Radman. Pitate se zašto ih sad nabrajam? Pa oni su u Hrvatskom centru za razminiranje stručnjaci za mine, a nemaju veze sa razminiranjem. Čaki i ne razaznaju minu od limenke graha, ali imaju veze sa strankama na vlasti. Ovo izvješće Hrvatski laburisti neće podržati.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo poštovani kolega Hrvoje Nekić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Vukšić, dobro ste konstatirali da se bahato i rasipnički ponaša u uredu Vlade …
Dobro nastavite. Prozvao sam kolegu Nekića, ali svejedno i vi ste se javili. Hajde, Hrvoje Nekić.
Kolega Vukšić da u potpunosti se slažem sa vama u onom što ste rekli da je posao pirotehničara zapravo posao teško usporediv sa bilo kojim drugim. Međutim, teško je zapravo shvatiti da vi već sada tijekom ove rasprave najavljujete i plašite ljude, ja ću reći plašite ljude kad kažete da će pirotehničari u skorije vrijeme ostati bez posla. Mislim tu se ne mogu s vama nikako složiti. To je prva stvar. I druga stvar. Kada ste spominjali prioritete, ja se nadam da znate, a trebali bi znati da se prioriteti određuju u dogovoru između županija i ministarstava. Znači, na taj način se određuje koja su područja najkritičnija i na koji način i kada u koja područja ući i razminirati.
Na repliku odgovara Branko Vukšić.
Uvaženi kolega, ja nisam stručnjak za razminiranje. Ovo što sam govorio je plod brifinga sa stručnjacima. Prema tome, oni kažu da novca za razminiranje ima do 10 mjeseca i da će se ponoviti situacija koja se više ponavljala. Druga stvar, vi ste rekli da se dogovara koja su prioritetna područja. Zašto područje u kojim je poginulo 12 ljudi nije prioritetno i tko je to dogovarao da to područje nije prioritetno? Zbog čega su neka područja, neke čuke na planinama prioritetne, a tamo gdje žive ljudi se ne razminira područje. Druga stvar koju napominjem. Ako tko straši i građane i pirotehničare to je upravo činjenica da se srezao proračun za razminiranje i da nikoga ne brine 510 poginulih ljudi od zaostalih mina i da nikoga ne brine činjenica koliko pirotehničara pogiba i nikog ne brine odnos prema tim pirotehničarima.
Sada priliku da replicira dobiva i poštovani Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Vukšić, dobro ste konstatirali da postoji rasipništvo, bahatost, pa i sukob interesa u uredu Vlade Republike Hrvatske koja je i pokrovitelj simpozija koji se održava od 23. do 25. travnja u Zadru u hotelu sa 5 zvjezdica. Mislim da jasno govori o tome da li je cilj se rasipavati sa novcima ili ih usmjeriti tamo gdje su najpotrebniji. S obzirom da je više od pola, više od dva puta smanjen proračun za razminiranje, jasno je da trošenje na ovakva velebna zdanja u Zadru u hotelu sa 5 zvjezdica sigurno govori o tome da uz sukob interesa uz zbrinjavanje političkih podobnih kadrova Ured za razminiranje na čelu sa ravnateljicom gospođom Pleština sigurno i dalje bahato i rasipnički troši novce kao i Vlada Republike Hrvatske.
Na repliku odgovara Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Đakić znam za taj simpozij koji je održan u Zadru u hotelu s 5 zvjezdica. Jedna trećina onih koji su se trebali pojaviti su otkazali kad su čuli u kojoj kadifi i svili se održava Konferencija za razminiranje i mislim da je to anti propaganda za Hrvatsku i za odnos prema razminiranju. Znači, kad se režu budžetska sredstva za razminiranje Vladin ured zapravo troši novac na nepotrebne stvari i bahati se u hotelu u kojem vjerojatno ne odsjedaju ni državni dužnosnici.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba Nezavisnih zastupnika govorit će poštovani Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodo zastupnici jasno trošiti na hotele sa 5 zvjezdica nema smisla, neka koriste Valturu, to je centar MUP-a gdje su troškovi 80% manji u odnosu na troškove koje su imali u Zadru. Ali to je danas kasno, ali ubuduće hoće. Zadnji puta se ovaj Centar za razminiravanje to znam sastao u Valturi. U Hrvatskoj treba razminirati, čuli smo maloprije, znači još nekih 685 kvadratnih km. Znači, ono što mi zovemo ili što se zove sumnjivog minskog područja. To će koštati vidimo 248 milijuna kuna, ako je to točan podatak. Plan 2013. obuhvaćao je smanjenje minskog područja za 68 kvadratnih km, no 2013. razminirano je 32 km, odnosno smanjeno općim izvidom za 39,5 km. To je ukupno o čemu smo maloprije čuli 71,9 km. Plan za 2013. prebačen je za 18,5%. Ono što svakako treba citirati, ono što treba pohvaliti da u 2013. godini iz ukupnog ostvarenja potrebno je istaknuti cjelovito razminiranje grada Karlovca, Općine Antunovac, Čačinci, Poličnik, Škabrnje, Starigrada i sv. Filipa i Jakova. Što želim reći? Da, svi oni ili svi mi koji nismo bili direktno zahvaćeni ratom na neki način smo sretni. Točno, svi u Hrvatskoj su direktno ili indirektno sudjelovali u Domovinskom ratu od '91. do '95., ali ponavljam sretni su oni koji nisu bili direktno pogođeni ratnim operacijama ili na čijem se teritoriju nisu vodile ratne operacije. Dok se jedni bave komunalnom infrastrukturom, dok se jedni bave ne znam uređenjem fasada drugi se moraju baviti obnovom pa čak i onim osnovnim da bi uopće moglo biti riječi o obnovi, a to je razminiranje svog područja ili teritorija. I jasno je da razminiravanje treba se nastaviti i da to treba učiniti. Oko toga nemamo što razmišljati. Mine se jasno moraju ukloniti. Ono što je isto tako bitno, dozvolite mi da citiram, da pri HCR-u početkom 2013. godine bilo je akreditirano 33 pravnih osoba koje su zapošljavale 636 pirotehničara i posjedovale 53 stroja za razminiravanje i 20 psa za otkrivanje tih minsko eksplozivnih sredstava. Krajem prosinca 2013. godine akreditirano je 36 pravnih osoba za obavljanje poslova pretraživanja i razminiravanja sa 609 pirotehničara, 48 strojeva za razminiravanje, 20 pasa itd. Tvrtke akreditirane pri HCR-u u najvećoj mjeri ovlaštene su za obavljanje poslova pretraživanja i razminiravanja ručnom detekcijom mina i uz pomoć strojeva za razminiravanje. Takvih je ukupno 17 pravnih osoba, 5 pravnih osoba ovlašteno je za obavljanje poslova psima za otkrivanje tih mina itd., itd. Osobno smatram, ne znam možda je moj prethodnik isto tako rekao da nema nezahvalnijeg posla od ovog, barem meni to tako izgleda, tražiti, pod navodnicima "otklanjati" te mine. Na strani 25. ovoga izvješća dat je broj žrtava u RH od godine '98. pa sve do 2013. godine. Želim samo reći da smo mi '98. godine imali 92 žrtve, 2013. 1 žrtva. Ukupno je u RH od '91. godine do 31. prosinca 2013. u 1353 minska incidenta i nesreća stradalo 1976 osoba od čega 510 smrtno. Znači još jedanput, 510 osoba je stradalo smrtno od mina od '91. do 2013. godine. Gotovo bih se usudio reći simbolički da u Hrvatskoj nakon rata vodi se još jedan rat sa potrebom ili sa posljedicama otklanjanja posljedica tih rata. Ponavljam, 510 je smrtno stradalih osoba. Treba i to reći i priznati da Hrvatska izdvaja milijarde i milijarde kuna za saniranje šteta od rata i to mora biti prioritet par excellence. Za invalide rata npr. što je trajna obveza svakoga Parlamenta, svake Vlade, izdvaja se na godišnjoj razini negdje oko 5 milijardi kuna. A samo za razminiravanje od 98. do kraja 2013. godine Hrvatska je izdvojila 4,2 milijarde kune. I tu su ovi podaci koje vidimo da je 98. Hrvatska izdvojila 91 milijun kuna, 99. 181 milijun pa se onda to sve penje 2000. 187 milijuna kuna, 2001. 230 milijuna kuna, 2002. čak 342 milijun kuna, 2003. 281 milijun kuna, 2004. 313 milijuna, 2013., da ne nabrajam sve te podatke, 249 milijuna kuna. Međutim, ono što je zanimljivo, da za administraciju je utrošeno 33,8 milijuna kuna. Doista, neko je prije rekao, postavlja se pitanje da li potrebne uopće ova paralelna tijela i da li je moguće čak i ovdje smanjiti npr. te troškove. Želim samo spomenuti da predsjednikov ured, ured predsjednika Republike Hrvatske na godišnjoj razini za svoje potrebe troši negdje oko 43 milijuna kuna, znači 10 milijuna kuna više no što troši ovaj Ured za razminiravanje. Mislim da jednostavno sve te troškove na neki način treba reducirati. Jasno je, mine treba ukloniti, koštalo to koliko koštalo, ali više novaca treba ići za uklanjanje mina, a manje za ovaj administriranje tim poslovima. Samo da povučem jednu paralelu, ako ovaj ured troši 33,8 milijuna kuna, rekoh predsjednikov ured troši negdje 43 milijuna kuna na godišnjoj razini, cijela Vlada 230 milijuna kuna, a ovaj Sabor ne samo zastupnici, nego sve ovo što opslužuje rad Hrvatskog parlamenta negdje oko 140 milijuna kuna na godišnjoj razini. Da, Hrvatska ima taj problem. Zašto? Jer u nadgradnji 2014. godine radi oko 70, 80 tisuća ljudi više nego 90., sa materijalnim troškovima to je preko 10 milijardi kuna koje treba osigurati na godišnjoj razini bilo u državnom proračunu, bilo u proračunima lokalne samouprave i pitanje je dokle ćemo to moći. Državna poduzeća, vidimo u ovom izvješću, sudjeluju znači u otklanjanju mina sa iznosom od 41 milijuna kuna. Od šuma, pa nadalje dok iz europskih fondova realizirano je 2013. 23,3 milijuna kuna ili da budem precizniji 23 299 350 kuna, to je cirka 9%, ako sam dobro izračunao, potreba za sredstvima u 2013. godini kada smo potrošili 248 741 000 kunu. Znači, i ovaj podatak govori da se trebamo uzdati" U se i u svoje kljuse", drugi mogu nam pomoći, kao što recimo pomaže Europa sa tih 23,3 milijuna kuna, ali normalno sav teret i ubuduće biti će na onima koji pune državni proračun. Prema tome, ne trebamo se zanositi idejama da će netko sa strane financirati ono što je čak i nasušno potrebno na ovim prostorima iako s druge strane znamo da je samo ili da će samo u ovoj 2014. godini iz državnog proračuna put Bruxellesa otići negdje oko 4 milijarde kuna. Računamo da će se 4 milijarde kuna i vratiti, ali isto tako prioritete nećemo određivati mi, nego će nam određivati za što će se ti novci utrošiti neko tko stoluje u Bruxellesu ili Strasbourgu. I za kraj, možda PDV na razminiravanje. Prosječna cijena svih realiziranih poslova razminiravanja u 2013. godini bila je 6,15 kuna po metru kvadratnom bez PDV-a, odnosno 7,69 kuna po kvadratnom metru s PDV-om. Znači 1 euro jednako razminiravanje 1 kvadratnog metra u Republici Hrvatskoj. Osobno smatram da PDV za razminiravanje, ako ne smije već biti temeljem europskih direktiva 0%, onda on mora biti najmanji mogući. Da li 5%, ili 10% ali mora biti najmanje moguće. Zakon o sanaciji poplavljenih prostora koji će vjerojatno danas biti upućen u saborsku proceduru ili o čemu ćemo glasati, kojega ćemo uvrstiti danas u dnevni red, ja mislim da bi to pitanje trebao obuhvatiti i da bi za razminiravanje jednostavno PDV sa ovih 25% trebali smanjiti na najmanju moguću mjeru, normalno poštujući europske direktive. Znamo da nulta stopa PDV-a ne smije se primjenjivati, ali neka to bude onda 5% ili neka to bude 10%, ali u svakom slučaju kad imamo prostor diferenciranih stopa o tome bi valjali razmišljati. Još jedanput ponavljam, prosječna cijena svih realiziranih poslova razminiravanja u 2013. godini bila je 6,15 kuna po kvadratu bez PDV-a, odnosno 7,69 kuna po kvadratu s PDV-om. Znači, jedan kvadratni metar jednako, razminiranog područja jedna marka. Koji su tu rizici, koji je to napor, koja je tu neizvjesnost da li će se oni koji ulaze u ta minska polja ponovo vratiti svojim obiteljima i kakvi će se vratiti, o tome nekom drugom prilikom. Jednom riječju, zahvalu njima. Osobno smatram da ovo Izvješće o provedi plana humanitarnog razminiranja za 2013. godinu treba podržati. Znam da se radi koliko god je moguće, spomenuo sam da je za 2013. čak taj plan prebačen za 18% i opet na tragu onih sugestija gdje, kako trošiti novac, manje za administraciju, a više za ono što je nasušno potrebno.
Zahvaljujem. Prijavljene su dvije replike. Prvo poštovani kolega Hrvoje Nekić. Izvolite.
Da, kolega Kajin, slažem se s vama. Troškove za administraciju treba smanjiti, isto tako sredstava za operativu treba povećati, zato pozdravljam činjenicu da za razliku od prije, HCR sada ima jednog ravnatelja i tri pomoćnika što osobno smatram potezom usmjeren ka racionalizaciji. Isto tako slažem se s vama da bi trebalo razmotriti smanjenje stope PDV-a ako za to postoji mogućnost.
Druga replika, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Kajin, dobro da ste spomenuli PDV u svezi razminiranja, da kažem, po kvadratnom metru i usporedili jedan kvadratni metar, jedan euro, to znači da mi imamo razminirati još 600 milijuna kvadratnih metara i treba nam 600 milijuna eura za konačno razminiranje RH. Ali, ima nešto drugo, to je da su mnogi donatori koji su bili spremni i skloni dati donaciju za razminiranje u Hrvatskoj bili obeshrabljeni upravo činjenicom da će na njihovu donaciju biti naplaćen PDV od 25%. Imam i izravni primjer, neću govoriti ime donatora i u kojoj županiji, gdje je donator odustao kad je čuo da će se na, sredstva koja, novce koje bi oni dali, dakle naplatiti 25% PDV-a.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani kolega Marijan Škvarić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom. Kolegice i kolege zastupnici. Plan humanitarnog razminiranja za 2013. godinu je usklađen sa strateškim planom Ministarstva unutarnjih poslova i drugih institucija u funkciji zaštite spašavanja za razdoblje od 2012. do 2014. godine. Odnosi se na smanjenje zagađenosti prostora minama i eksplozivnim sredstvima … u posebnom cilju i to razmjerno sa raspoloživim financijskim sredstvima u 2013. godini. Plan je izradio Hrvatski centar za razminiranje, a Vlada RH je na sjednici održanoj 18. srpnja 2013. godine i isti taj plan i donijela. Hrvatska je jedna od 80 zemalja u svijetu s minskim problemima koja je među prvima 1997. godine ratificirala Konvencija o zabrani upotrebe, skladištenja i prijevoza … mina i razminiranja, tzv. … konvencija. U okviru nacionalnog programa protuminskog djelovanja i to za razdoblje od 2009. do 2019. godine RH se obvezala minsku opasnost u potpunosti ukloniti s područja za obnovu kuća, infrastrukture, sa područja poljoprivrednih površina, livada i pašnjaka u narednih 4 do 5 godina. Bez obzira na sve nedaće s kojima se suočavamo, a od kojih su najveće i u ovoj raspravi, a i u prijašnjim izvješćima smo to čuli, da su to prije svega financijske prirode. Ali rok koji smo si postavili 01. ožujka 2019. godine ne bi smjeli prekoračiti. Nacionalnim programom protuminskog djelovanja za 2013. godinu planirano je ukupno smanjenje sumnjivog prostora za 139 kvadratnih kilometara za što bi bilo potrebno izdvojiti 572,5 milijuna kuna. To je bio plan prema nacionalnom programu. Ovom izvješću smo definirali da je položena osnovica za ovaj plan za 2013. godinu je bilo utvrđeno minski sumnjivo područje i područje isključivo zagađeno neeksplozivnim sredstvima u … 685 kvadratnih kilometara koliko je još ostalo, a minski sumnjivi prostori smanjeni za 72 kvadratna kilometra, a planirana financijska sredstva u iznosu od 294 milijuna kuna od čega za poslove humanitarnog razminiranja 248 milijuna kuna. I kad usporedimo ono što smo si dali zadatak nacionalni program protuminskog djelovanja kojega je donio i ovaj Sabor i temeljem polazne osnovice za plan 2013. godine i prethodnih planova, onda vidimo da je taj plan … sa nekih 10,5%. To onda iznosi da ako idemo tim intenzitetom da će nam trebati 10 godina da potpuno uklonimo minska eksplozivna sredstva s našeg područja ili ako želimo da to bude u okviru našeg programa 2015. godine, u budućim godinama bi trebali taj plan duplo više i duplo brže realizirati. Da li je to moguće ili nije, upitno je uvijek, da li je to problem uvijek samo u novcu ili je problem i u manju političke volje. S druge strane isto ne možemo reći da je to sad samo problem unazad godinu, dvije godine, nismo veliki taj zaostatak napravili već dobrih 10 do 15 godina. Taj zaostatak je teško nadoknaditi, ali ova Vlada, ministarstvo, prije svega i Hrvatski centar za razminiranje itekako sad čini dobre aktivnosti, dobre mjere i ja ih apsolutno pohvaljujem za ono što je ovih dvije godine učinjeno. Ono što bi htjeli istaknuti da bude Hrvatska bez mina, onda ovim planom 2013. godine možemo naglasiti, da, već postoje gradovi, prije svega Karlovac, Općina Antunovac, Čačinci, Poličnik, Škabrnja, Starigrad i Sv. Filip i Jakov koji su riješeni problem mina. I u onom strateškom dijelu je da je od 11 županija gdje je prisutno da već za dvije županije možemo reći da je već i ove godine, prošle godine budu očišćene od mina. Kada govorimo o strukturi razminiranih površina onda možemo tu posebno istaknuti da 56,2% sudjeluju poljoprivredne površine, šume sa 34%, te makija, krš sa 9%. A polovica razminiranih poljoprivrednih površina su oranice i to u veličini od 9 kvadratnih kilometara, preostalo poljoprivredno zemljište odnosno livade i pašnjaci razminirani su … u veličini od 8,7 kvaratnih kilometara. I da, to je bilo ono pitanje tko nešto određuje što će se prvo razminirati, gdje su prioriteti? Koja je to argumentacija? Pa ta argumentacija uvijek prva počinje od one najniže razine to su općine, gradovi, to su županije. I u tom dijelu se itekako vodi računa ali mora se voditi i u drugim segmentima, prije svega kada govorimo da najveći negativni utjecaj se za minski problem stvara na području poljoprivrede, gdje se već sada procjenjuje da je gubitak zbog neobrađenog poljoprivrednog područja oko 50 milijuna eura i to na godišnjoj razini. Također osim toga riječ je o nekvalitetnoj zemlji koja 20 godina nije obrađivana i idealna je za ekološku proizvodnju. I u tome dijelu strateški moramo vidjeti što najbolje napraviti. Kada također govorimo i o onim drugim vrijednostima prije svega području šuma u ovom trenutku se još ne može do stabala koje su ukupne vrijednosti oko 160 milijuna eura, a naravno taj resurs ako ga se ne koristi kao poljoprivreda nam nepovratno propada. I sada kada analiziramo ukupnu površinu koju imamo što sve trebamo razminirati i slijed aktivnosti, pitanje je da li mi imamo kapaciteta, da li mi to možemo napraviti. Kada analiziramo da Hrvatski centar za razminiranje je početkom 2013.godine je bilo ukupno … 33 pravnih osoba koje su zapošljavale 636 pirotehničara i posjedovale 53 stroja za razminiranje i 20 pasa za otkrivanje minskih neeksplodiranih sredstava. Troškovi akreditacije u najvećoj mjeri su ovlaštene sa … razminiranje i to ručno … iz uz pomoć strojeva za razminiranje, a takvih je ukupno 17 pravnih osoba. 5 pravnih osoba ovlašteno je za obavljanje poslova psima za otkrivanje minskih neeksplodiranih sredstava dok je 14 pravnih osoba ovlašteno samo za obavljanje poslova razminiranja ručnom detekcijom mina. Tu je potrebno ono što sada Hrvatski centar za razminiravanje radi da ipak možemo konstatirati da je Hrvatska uspjela uvesti jedan od najkvalitetnijih i najcjenjenijih sustava razminiravanja u svijetu i koja ima dovoljno ljudskih i tehničkih resursa za izvršavanje zadataka iz Nacionalnog programa protuminskog djelovanja. Ali naravno u tom dijelu pošto smo se i tu složili da razminiravanje nije branje jagoda, to je izuzetno opasan posao prije svega životno opasan posao, smatramo da bi temeljem novog Zakona o protuminskom djelovanju, a to sam rekao i na prošloj raspravi i što se radi u tom dijelu da bi se trebalo dosta postrožiti uvjete za otvaranje novih tvrtki i to povećati minimalni broj zaposlenih pirotehničara te tražiti veći nivo opremljenosti tvrtke. S time da bi trebalo uvesti privremene akreditacije tako da za vrijeme trajanja akreditacije te tvrtke ne mogu se samostalno javljati na javna nadmetanja nego da mogu raditi samo kao podizvođači odnosno podizvoditelji. To bi zaista htio reći da od 33 akreditiranih pravnih osoba kada analizirate imaju od 4 zaposlenih pa na više. Mislim da se sa 4 zaposlena se apsolutno teško može kvalitetno raditi ovakav izuzetno složen i opasan posao i naročito ono što je bitno što se dešava prije na terenu, a sada velikim dijelom ističem radom i zaslugama ove Vlade i Hrvatskom centru za razminiravanje jedan drugima su konkurirali i kada bi dobili posao naravno nisu ga mogli izvesti niti kvalitetno, ono što je najbitnije, a niti u roku onda su sebi poništavali natječaje, ali putem podizvođača se na kraju krajeva i dolazilo do problema. Nije se plaćalo jedni drugima, došlo je opet do ukidanja pojedinih pravnih osoba, osnivanja novih sa istim osobama i sve to smo bili nažalost svjedoci unazad 10 godina da se to dešavalo. Sada ovim Zakonom o protuminskom djelovanju mislim da bi se takve stvari dobrim dijelom trebalo na neki način i smanjiti. Isto kada govorimo o poslovima stručnog nadzora koje je provodilo 24 pirotehničara nadglednika i 12 pirotehničkih nadzora valja reći kako imamo nelogičnosti u jednom cijelom tom pitanju razminiravanja do sada. tako da možemo opet istaknuti, napominjem to sam rekao i za prošlo izvješće da ljudi koji rade u općem izvidu i otpisuju te površine minski sumnjivi teren pretvaraju u siguran, a zaposlenici su Hrvatskog centra za razminiranje i rade kao pirotehničari za što primaju adekvatnu plaću te imaju i pripadajuće beneficije, a praktički nikada ne ulaze u minski sumnjiv prostor i takvom metodom rada za taj posao onda nisu ni potrebni pirotehničari. Netko to može raditi netko drugi, pošto se za taj uvid rade sa sigurne površine kao što su asfaltirane ceste osigurani putevi. I onda opet postavljam pitanje upitno je kako takva može biti sigurnost na tim površinama? Naravno onda što je trend da se zaista smanji broj ljudi, ali da ti ljudi budu puno stručniji, puno efikasniji tako da se način rada općeg izvida i fizičkim ulaskom u te prostore omogući ljudima koji su plaćeni za taj posao i da naravno odrade kako treba. I nakon provedenog stručnog nadzora poslove pretraživanja i razminiravanja provodi se geodetska izmjera. Tu bi također dali prijedlog da se u zakonu i definira da ta geodetska izmjera mora se napraviti odmah nakon završetka radova na razminiravanju jer je u izvješću napomenuto ako se to radi kasnije imamo dva problema. Prvi problem je to da ne znate o tom vremenskom razdoblju na neki način šta vam se može tu još i opet pojaviti i u tom dijelu, a drugo je da i same pravne osobe imaju i određene dodatne troškove. Ako se cijela operativa nakon dva, tri tjedna ili mjesec dana mora vratiti da se napravi geodetska izmjera onda je to dodatni trošak. Ako se nešto napravi ili barem po fazama može se geodetska izmjera napraviti odmah nakon tog dijela. Kada su svi ljudi tamo prisutni, operativa onda se može itekako kvalitetno napraviti, a onda to služi za još bolji i kvalitetniji obračun. Ono što govorimo u svemu tome da budemo efikasnije, operativni, onda je najveća ipak intencija prije svega i oni koji se bave razminiravanjem sigurni a i naravno cijelo stanovništvo. I tu želimo dodatno doprinijeti kvaliteti i sigurnosti života u Hrvatskoj i podići svijest i javnosti te potaknuti i ostale da se aktivno uključe u rješavanje ovog problema. Tako je ono što možemo reći dosta dobro, još jedanput pohvale Hrvatskom centru za razminiravanje kroz 30 predavanja i prezentacije održanih tijekom … [[Govornik se ne razumije.]] godine, educirano je 3590 građana i to većinom djece od vrtićkog uzrasta do viših razreda osnovne škole. I ukupno je izvršeno … [[Govornik se ne razumije.]] aktivnost i educirano je 8900 građana. Ja za to ne bih uopće pitao da li treba novce, da li je to opće trošak u preventivu, nikada nije dovoljno novaca koje trebamo ložiti, nikada nije dovoljno novaca da izvršimo edukaciju stanovništva građana a naročito najmlađih. Evo svim tim aktivnostima i ovog rada možemo reći da od nažalost od 31. prosinca '91. … [[Govornik se ne razumije.]] godine je u 1353 minska … [[Govornik se ne razumije.]] stradalo … [[Govornik se ne razumije.]] osoba od čega 510 smrtno. Ali kada se vidi trend u izvješću da samo sa jednom smrtnom stradavanjem, odnosno jednom lakšom tjelesnom ozljedom 2013. godinu nije, i jedna osoba je previše. Ali taj trend ili te aktivnosti koje su napravljene što na edukaciji, poboljšavanju uvjeta rada da je sigurno doprinijelo jednom ovakvom stanju. Ono što bi isto posebno spomenuo a trebam voditi računa da je … [[Govornik se ne razumije.]] godine i važnost razvijanja međunarodne suradnje kojom se želi uspostaviti suradnja i partnerskih odnos sa svim relevantnim međunarodnim subjektima i u protuminskom djelovanju. Zašto? Pa to protu minsko djelovanje mora biti i gospodarski segment. I mi bi morali na neki način taj sustav razminiranja definirati da to bude izvozni posao, da se domaće tvrtke svaka na svoj način pokuša samostalno probiti na strano tržište ali nije se uspjelo. Do sada nismo dobili niti jedan konkretan posao. I da, tu treba potpora države baš na način da se osiguraju povoljni krediti, bankovne garancije na pristup na tržištu i naravno smanjenje PDV-a na aktivnosti koje se rade u tom dijelu. Govorili smo o financijama o tom, za potrebe razminiravanja, konstatiramo da najveći dio dolazi iz proračuna a od strane pravnih osoba također od donacija iz fondova Europske unije i bez financiranje, znači razminiranje bez naknade je trend smanjenja i tu trebamo u svakom slučaju dodatno uložiti snage da se tu iznađu kvalitetna sredstava. Posljednja cijena razminiravanja je bila … [[Govornik se ne razumije.]] kuna sa PDV-om i sada kada pitate cijena se kretala od 30 kuna pa nekih do tri kune. Onda je uvijek pitanje da li je isplativije farbati tunele ili tko je možda mijenjao keramiku u zadnje vrijeme zna da ga po kvadratu to koša 8 eura. Na kraju krajeva, što zaključno reći a to je da smatram da Hrvatska mora prepoznati razminiravanje kao gospodarski, sigurnosni a i ekološki problem, mine su zlo. Od ukupno ugovorenih poslova 46,2% se odnosi na vezano za sigurnost, socioekonomski razvoj i ekološke prirode. To nam mora biti jedan od najvećih prioriteta, ova Vlada je to shvatila te zajedno sa Hrvatskim centrom za razminiravanje pohvaljujem njihov rad. I svima nama, moramo biti ozbiljni [[Upadica: Privedite kraju.]] da zauzmemo do … [[Govornik se ne razumije.]] postignemo cilj Hrvatska bez mina i Klub HNS-a-Liberalni demokrati će podržati izvješće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na ovo izlaganje imamo prijavljenu jednu repliku, poštovani Hrvatskoj Nekić. Izvolite.
Da, kolega Škvarić 2019. godina je godina koja je predviđena programom. Međutim, već sada je nažalost vidljivo da će taj plan biti teško ostvariti. Zato moramo razmisliti da li ići na izmjenu nacionalnog plana ili osigurati dovoljno sredstava kako bi zapravo dostigli zadani cilj. Znači na nama je ta odluka.
Na repliku odgovara poštovani Marijan Škvarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, planovi postoje zato da ih se pridržavamo. I dok god je taj plan na snazi mi i naš je zadatak i u ovom Saboru, nas saborskih zastupnika jer smo ga mi donijeli, resorna ministarstva, Vlada i Hrvatski centar za razminiravanje da nađemo mogućnosti i uvjete da to realiziramo. Osnovni uvjet smo rekli to je financiranje. Znači mi moramo iznaći dodatna sredstva da to uključimo. Ovo je teško vrijeme recesije, Vlada čini maksimum da iz državnog proračuna financira. Rekli smo, pa trebaju se uključiti i pravne osobe. Po meni, Hrvatske šume bi trebale same i sada evo dobrim radom Hrvatskih šuma vidimo da oni imaju ostvarenje dobrog prihoda da ulože ta sredstva da si razminiraju svoje područje. Ali to nije samo trošak kao što gledamo, to je investicija jer mi oslobađamo površinu koju kasnije možemo gospodarski koristiti i eksploatirati i stvaramo novu vrijednost. Tako bi trebali gledati a vidim da je taj trend u tom dijelu. Hrvatske vode također, industrija nafte, INA također, svatko svoje područje da napravi mislim da bi itekako već imali puno više sredstava. I naravno korištenje fondova Europske unije. Trebamo napraviti kvalitetne programe, projekte i zaista vjerujem da Europska unija ima sredstava da nam pomogne. I ono što sam rekao od gospodarskog, ekonomskog i ekološkog problema da možemo naći sredstva da ono što smo si planirali akcijskim planom da … [[Govornik se ne razumije.]] godine to i napravimo. Hvala.
Stavove kluba SDP-a približiti će nam poštovani Hrvoje Nekić.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o minskom problemu i protuminskom djelovanju u Republici Hrvatskoj možemo reći da je učinjen velik i vidan pomak u rješavanju ovog posebnog problema s kojim se suočila Republika Hrvatska u tijeku a posebice nakon Domovinskog rata. Republika Hrvatska danas je sigurna od minske opasnosti na svim dijelovima prometne infrastrukture, turističkih destinacija, područjima obnove okućnica i na prostorima oko objekata društvene namjene. Vlada Republike Hrvatske prepoznala je od samog početka minski problem kao sigurnosti gospodarski i ekološki i potvrdila to u svim ključnim sastavnicima protuminskog djelovanja. Prvenstveno osiguranjem stabilnih izvora financiranja u državnom proračunu, zajmovima Svjetske banke i javnih poduzeća Republike Hrvatske, fondovima Europske unije, kao i dobrim i transparentnim odnosima s međunarodnom donatorskom zajednicom i donatorima u zemlji. Važna zadaća u narednom razdoblju je kao i do sada koordinacija edukacije o opasnostima od mina i pomoći žrtvama stradalih od mina, koja se kontinuirano provodi sa većim brojem organizacija i udruga, kao i sa tijelima državne uprave. Uz pravilno odabiranje prioritetnih projekata, konstantnu edukaciju, broj žrtava se iz godine u godinu smanjuje, a važno je reći kako je do sad već i bilo naglašeno da je zadnje stradavanje djece bilo 2004. godine. Potpisani su mnogi sporazumi sa 10-ak zemalja u svijetu kojima želimo našim znanjem i iskustvom pružit stručnu pomoć. I nadalje, naše temeljne zadaće biti će da svim danas dostupnim metodama smanjujemo minski sumnjiv prostor, kontinuirano upozoravamo na postojeću minsku opasnost, održavamo obilježenost minski sumnjivih prostora, provodimo sve propisane mjere kontrole na radilištima razminiranja. Cilj nam je dostići ulogu stabilnog i učinkovitog partnera u svjetskoj protuminskoj zajednici, a stečeno iskustvo, znanje i sposobnost ugraditi u globalni problem rješavanja mina u svijetu. Dopustite da kao i kolege prije mene dam nekoliko brojčanih podataka. Dakle poslovima razminiranja minski sumnjiv prostor je smanjen u 2013. godini za 32,3 km2. U usporedbi sa 2012. godinom u Republike Hrvatskoj ukupno je razminirano 6% više površina. U 2013. godini poslovi humanitarnog razminiranja ugovoreni su u obimu većem od planiranog, s čim je plan humanitarnog razminiranja za 2013. godinu prebačen za 18,8%. Neću čitati koje su to vrste mina izvađene, nego ću dalje nastaviti da je u 2013. godini iz ukupnog ostvarenja potrebno istaknuti cjelovito razminiranje grada Karlovca te Općine Antunovac, Čačinci, Poličnik, Škabrnja, Starigrad i Sveti Filip i Jakov. Najveće učešće u strukturi razminiranih površina s udjelom od 56,2% imaju poljoprivredne površine, od čega polovina otpada na oranice u veličini od 9,3 km2. Od ukupno ugovorenih poslova razminiranja u 2013. godini 42,6% se odnosi na prioritete vezane uz sigurnost, 53% vezane uz socioekonomski razvoj, a 4,4% na ekološke prioritete. Tijekom 2013. godine izvršeno je opće izviđanje u 9 gradova i općina s ciljem ažuriranja minski sumnjivih prostora nakon izvršenih poslova razminiranja, a sve u cilju redukcije. Na navedenoj površini primjenom kriterija određenih standardnih operativnim postupkom minski sumnjivo područje je smanjeno za 39,6 km2 te je plan koji se odnosi na navedenu materiju ostvaren sa 97%. Cilj postavljen Planom o razminiranju 5,6 km2 oranica premašen je za više od 50% s obzirom da je u tijeku 2013. godine razminirano 9,3 km2 oranica, najviše na području istočne Hrvatske. Glede cilja sustavnog uklanjanja minske opasnosti zaštićenih područja zadovoljstvo mi je istaknuti da je isti na području Parka prirode Papuk i Nacionalnog parka Krka u cijelosti ispunjen, dok s obzirom na neuobičajen visok vodostaj rijeke Dunav i time vodostaj rijeke Drave unutar Parka prirode Kopački rit, kao i propisana ograničenja za izvršenje poslova na pojedinim dijelovima godine, u 2013. godini nije bilo moguće izvršiti planirane poslove razminiranja u Kopačkom ritu. Cilj održavanja obilježenosti cjelokupno minski sumnjivih područja proveden je u obimu i na način koji je utvrđen planom za 2013. godinu. Minski sumnjiva područja Republike Hrvatske obilježen je sa 12868 oznaka minske opasnosti, od toga 12573 oznake ukazuju na minski sumnjiva područja, a 295 oznaka na moguć pronalazak neeksplodiranih ubojitih sredstava. Također se sukladno zadaći određenoj u planu za 2013. godinu krenulo u izradu zakona polazeći od novog koncepta prema kojem bi trebao biti Zakon o protuminskom djelovanju, a ne samo humanitarnom razminiranju tj. s namjerom da se istim obuhvate sve komponente protuminskog djelovanja, odnosno i one djelatnosti koje do sada nisu ili nisu u dovoljnoj mjeri bile regulirane postojećim zakonom, kao što su primjerice edukacija o opasnostima od mina i pomoć žrtvama mina. Također, jedna od polazišnih osnova jest i usklađivanje s novim dostignućima međunarodnih standarda protuminskog djelovanja, posebice onih koji se odnose na obavljanje tehničkog izvida i mogućnost utvrđivanja nezagađenosti minski sumnjivih područja. Na kraju bih s velikim zadovoljstvom istaknuo da su Virovitičko-podravska županija i Dubrovačko-neretvanska županija u cijelosti očišćena od mina, dok je za 2015. godinu predviđeno isto i za Brodsko-posavsku i Vukovarsko-srijemsku županiju. Još mi dopustite na kraju da se zahvalim svim pirotehničarima, HCR-u, svima koji doprinose čišćenju Hrvatske od mina. Klub SDP-a podržat će ovo izvješće.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Najprije poštovani Zvonko Milas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Nekić, u svojoj raspravi rekli ste kako je Vlada Republike Hrvatske prepoznala važnost razminiranja u Republici Hrvatskoj. Pa moram reći da je to samo po sebi normalno, ali ja zaista ne vidim čime vi te tvrdnje možete i opravdati da li time što su smanjili sredstva više od dva puta u odnosu na onda koja su predviđena nacionalnim programom, a u isto vrijeme ustrojili su Ured za razminiranje koji doista ne znam što radi, kakve su im nadležnosti. Pored savjeta, odnosno vijeća danas kako se zove koje je nadležno za rad HCR-a koliko ima djelatnika. Čak sam prošli put u svojoj raspravi tražio i pismeno, pardon pisano da mi se dostavi koliko djelatnika ima i koliki su troškovi ureda. Međutim, do dana današnjeg to nisam dobio, pa tako onda ne vidim čime oni to shvaćaju važnost razminiranja upravo u trenutku kada imamo priliku kada su ključne godine za razminiranje. 2013. odnosno 2014. tad se trebalo povući sva sredstva kako bi se razminiranje stavilo na razinu na kojoj treba biti i kako bi se time mogao opravdati, odnosno dostići nacionalni program 2019., dakle završetak razminiranja Hrvatska bez mina. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Hrvoje Nekić.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] [[Upadica Stazić: Mikrofon.]] da ja bih opet naglasio važnost reorganizacije uprave, prije svega Hrvatskog centra za razminiranje gdje sada imamo ravnatelja i tri pomoćnika za razliku od onog prije. I da, slažem se sa vama, da apsolutno se mogu složiti s vama da je potrebno osigurati što je više moguće sredstava za ovu djelatnost.
Druga replika, poštovani Marijan Škvarić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega. U zahvali ste rekli da i ono baš naglašavam ovo pitanje da sredstva su je duplo manja što sam ja napomenuo u svojoj raspravi od nacionalnog programa, ali su ona na razini kao što su bila već skoro ono za deset do petnaest godina. Znači da se to i u ova teška recesijska vremena kada možemo reći 2013., 2012., jedanaesta godina se izdvaja faktički isto. Kada smo bili u puno boljim situacijama nije se izdvajalo puno više. A i mi smo imali slučaj da zaista vidimo da sam Hrvatski centar za razminiranje u svojim aktivnostima je uštedio pet milijuna kuna koje su se onda rebalansom sva na neki način pretočila u programe razminiranja. To do sad nismo čuli i to je onda ipak pokazatelj da se itekako ova Vlada razmišlja o smanjenju troškova, a istovremeno veće operativnosti.
Odgovor na repliku, Hrvoje Nekić.
Da kolega Škvarić, slažem se sa vama. Pa evo dat ću i brojčane podatke. Znači, možda bi bilo značajno pogledati i da javnost čuje da je 2002. godina bila godina kada je najviše sredstava utrošeno za humanitarno razminiranje. A što se tiče ove, znači ovih 249 milijuna iz ove godine, da ona je apsolutno na razini onoga što je bilo utrošeno u razminiranje i prijašnjih godina.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. I u ime kluba HDZ-a govorit će uvaženi Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi zamjeniče ministra. Pa Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim sredstvima koje je danas pred nama klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ali uz primjedbe koje ćemo iskazati kroz ovu raspravu. Pa evo kao što uvodni podaci govore da je u tijeku 2013. godine u Republici Hrvatskoj je ukupno razminirana površina od 32,34 km2 a općim izvidima minsk-sumnjivih područja smanjeno je za 39,56 km2. Od područja koja su u potpunosti razminirana u 2013. godini treba izdvojiti grad Karlovac, općine Antunovac, Čačinci, Poličnik, Škabrnja, Starigrad, Sveti Filip i Jakov. U strukturi razminiranih površina najveći udio imaju poljoprivredne površine i to 56,2%, šumske površine sa 34,6%, te makija, krš sa udjelom od 9,1%. Od tvrtki koje obavljaju poslove razminiranja treba izdvojiti Mungos razminiranje d.o.o. sa udjelom od 12%, Istraživač d.o.o. sa udjelom od 7,7% te Doking razminiranje d.o.o. sa 7,3%. I onda su ostale. Tijekom izvještajnog razdoblja dogodila se je samo jedna minska nesreća u kojoj je jedan civil lakše ozlijeđen čime je nastavljen trend smanjenja broja žrtava mina u Republici Hrvatskoj. Treba izdvojiti i podatak da je u razdoblju od '91. do 2013. godine bilo 1353 minska incidenta sa 1976 stradalih osoba od kojih 510 smrtno. Za razminiranje je u 2013. godini iz Državnog proračuna Republike Hrvatske utrošeno 245 milijuna kuna. 41 milijun kuna financirano je od strane pravnih osoba, investitora kao što su Hrvatske šume, Hrvatske željeznice infrastruktura, Hrvatske vode, Hrvatske ceste itd. 9,4 milijuna kuna prikupljeno je donacijama. 23,3 milijuna kuna realizirano je kroz projekte financiranja iz fondova EU, a neki projekti razminirani su bez naknade. Prosječna cijena razminiranja u 2013. godini iznosila 7,69 kuna po metru kvadratnom sa PDV-om. Nacionalni program protuminskog djelovanja iz 2009. godine u 2013. godini planirao je ukupno smanjenje minski sumnjivog prostora u Republici Hrvatskoj za 139,5 kilometara. No, za to je bilo potrebno osigurati 572,5 milijuna kuna što kao što smo vidjeli nije osigurano. Programom je utvrđeno razminiranje površine veličine od 72,2 kilometra, no obzirom da su raspoloživa financijska sredstva u 2013. godini iznosila 249 milijuna kuna što je više od dva puta manje od utvrđenog programa ostvarenja dijela programa u 2013. godini a koji se odnosi na razminiranje nije bilo moguće naravno izvršiti plan u veličini koja je programom nacionalnim zacrtana. Ovo Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2013. godinu u usporedbi sa prošlim godinama može se reći da na ovom području ostvaruje nekakav uspjeh ali ne potpun i daleko od onoga što je planirano. Čak i uz vječito prisutan problem kroničnog nedostatka financijskih sredstava koji predstavlja ogromnu prepreku u ostvarivanju cilja od iznimnog nacionalnog značenja a to je bio moto živjeti i raditi u Hrvatskoj bez mina no ipak planirani podciljevi koji su bili zacrtani uz financijska sredstva donekle su ostvareni i na taj dio gledamo s odobravanjem. Posebno je za istaknuti podatak da se tijekom 2013. godine dogodio taj samo 1 incident u kojem je nastradao civil zadobivši lakše tjelesne ozljede i to je ono što je sa zadovoljstvom možemo reći da evo nije dok već ove godine imamo situaciju sa smrtno stradalim i jedno sa težim posljedicama. U usporedbi sa 92 nesreće u '98. godini ovaj podatak otkriva da su hrvatski pirotehničari iznimno stručni u svom poslu, da su građani koji žive u područjima zagađenim minama dobro educirani i osviješteni o opasnostima koje donosi život sa minama ali i da cjelokupni sustav razminiranja funkcionira donekle dobro. Ovdje trebamo spomenuti i provedenu reorganizaciju koja kao što smo čuli dovela je do značajnih ušteda, neki tvrde da je dovela do raspada sustava što ne možemo za vjerovati ali evo uštede koje jesu su usmjerene ka dodatnom razminiranju od 700 tisuća metara kvadratnih minskog područja. U izvješću se također ističe da su nakon provedene reorganizacije pirotehničari HCR-a počeli sustavno obavljati tehničke izvještaje već i u 2013. godini polučilo prve rezultate. Stoga kad govorimo o razminiranju činjenica je da RH posjeduje enormno bogatstvo u ljudskim resursima i stručnom znanju stoga ćemo u klubu HDZ-a u ovoj raspravi naglasak staviti upravo na pirotehničare. Naime, 2013. godina iznimno je značajna godina za pirotehničare. Podsjećamo da smo u klubu HDZ-a u raspravi o Izvješću za 2011. godinu upozorili na probleme sa kojima se pirotehničari moraju svakodnevno nositi potaknuti prosvjedima pirotehničara zbog lošeg statusa, niske cijene rada, mizernih plaća. U 2013. godini pirotehničari su opet prosvjedovali. 13-dnevni štrajk rezultirao je potpisivanjem kolektivnog ugovora za službenike i namještenike HCR-a kojima su sva materijalna prava usklađena sa materijalnim pravima u ostalim javnim službama. No pirotehničari, ti ljudi koji doslovno čiste Hrvatsku od mina i na čijem se radu i temelji ovo izvješće nastavljaju svoju borbu. Naime, ovaj put su ukazivali na međusobnu borbu poslodavaca koji se bave razminiranjem. Borba je za poslove, naravno. Što rezultira rušenjem cijene razminiranja. Dakle, pohlepa i ovdje igra veliku ulogu te izravno urušava vrhunsku stručnost koja bi trebala biti hrvatski izvozni proizvod pa i brend. Ovo izvješće ukazuje na velik inozemni interes za hrvatski sustav protuminskog djelovanja o čemu treba voditi računa prilikom toleriranja beskrupuloznih poslodavaca koji se bave razminiranjem. Pirotehničari su posebna grupa ljudi koji kao i hrvatski branitelji imaju poseban način života. Evo i sada u ovoj katastrofi koja je pogodila Slavoniju pirotehničari su se stavili na raspolaganje nadležnim službama koje rukovode akcijama spašavanja, ugrožavanja stanovništva u namjeri da bez ikakve naknade saniraju minirana poplavljena područja. Prije otprilike 2 mjeseca ukazom predsjednika Republike odlikovani su posmrtno pirotehničari, njih 36, redom Petra Zrinskog i Frana Krste Frankopana sa pozlaćenim pleterom kao časni znak vječnog spomena poginulima u humanitarnom razminiranju RH nakon završetka ratnih djelovanja. No, nakon toga odlikovanja tu briga države o obiteljima poginulih pirotehničara apsolutno prestaje. Dovoljno je spomenuti slučaj obitelji odlikovanog Franje Cerančevića koji je za sobom ostavio suprugu i 4 djece, ali danas ta djeca ne samo da ne mogu pronaći posao nego su izloženi šikaniranju i omalovažavanju od strane državnih institucija kojima se obrate za pomoć u pronalaženju posla. O tome je bilo u emisijama HTV-a jasno rečeno, o tome pišu i pirotehničari na svojim facebook stranicama. I konačno, u izvješću se ističe i potreba za donošenjem Zakona o protuminskom djelovanju i pripadajućih podzakonskih akata koji bi obuhvaćao sve komponente protuminskog djelovanja, odnosno i one djelatnosti koje dosada nisu ili nisu u dovoljnoj mjeri bile regulirane postojećim zakonom. Zakon je potreban i zbog usklađivanja sa novim dostignućima međunarodnih standarda protuminskog djelovanja posebice onih koji se odnose na obavljanje tehničkog izvida u čemu su naši pirotehničari već pokazali značajne rezultate te mogućnosti utvrđivanja nezagađenosti minskih sumnjivih područja. Za očekivati je da će ovaj prijedlog zakona biti uskoro u saborskoj proceduri jer ni izrada nacrta zakona nije mogla bez pirotehničara i njihovog stručnog doprinosa. Realizacija nacionalnog programa je upola manja od planiranog. Glavni uzrok tome su nedostatak financijskih sredstava za razminiranje. Sa trenutno raspoloživim kapacitetima moguće je godišnje u Republici Hrvatskoj kao što vidimo u izvješću razminirati 50 do 55 kilometara kvadratnih terena. Ali ako se ovakav trend financiranja nastavi neće se moći realizirati program protuminskog djelovanja te će se morati pristupiti njegovoj reviziji, a o istom će se morati izvijestiti međunarodnu zajednicu. Trenutni kapaciteti koji su angažirani kroz 36 tvrtki za razminiranje jasno govore o tomu da imamo kapaciteta, imamo ljude, 615 pirotehničara, 63 stroja za razminiranje, 20 pasa za detekciju mina, 670 metara … [[Govornik se ne razumije.]] detektora. Sve govori o tome da imamo sve i stručno, i tehnički opremljeno ljudstvo koje može razminirati Hrvatsku kako bi ona u daljnjem slijedu i gospodarski osnažila stavljanjem u funkciju svih onih prostora koji jesu. Umjesto kupovine skupih automobila trebalo je uložiti u razminiranje hrvatskih područja. Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće uz ove primjedbe koje smo stavilo Hvala lijepa.
Prelazimo na replike. Prvo, poštovani Marijan Škvarić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega, u vašoj raspravi ste istaknuli jedan bitan navod, a to je, tu se slažem da posao pirotehničara apsolutno nije jednostavan, zaista svaki dan odlaska na minska polja je, su složena neizvjesnošću. I rekli ste konstataciju da, to je u biti i za sve ove pravne osobe, 33 kojih jesu, je praktički borba za posao. Ali baš na temelju tog dijela da borba za posao, ovo što se je za sada napravila prema izvješću iz 2013. godine, da je plan realiziran sa 105% i da skoro 550 milijuna kuna je isplaćeno u cijelosti. I kada to definirate i vidite onda znate da kako se pripremate na tržištu, ako znate plan koji je pred vama onda se prema tom planu definirate broj ljudi, osigurate si opremu, strojeve i sve ostale stvari. I možete dati dobru ponudu, kvalitetnu ponudu koja onda neće biti ispod svake cijene, ono što su bili čak i po 3 kune po metru kvadratnom nažalost, a bilo je i po 30 kuna. I na tom dijelu kada na kraju godine evidentirate, onda možete vidjeti da ste napravili dobar posao, općedruštveno koristan posao, na kraju krajeva i vaše poduzeće, firma je tu onda ostvarila dobit. Da li ste ljudima plaće i tu ljudi onda imaju garancije za dalje. Znači, kad govorimo o borbi za posao ovako se treba raditi, to je pravi način da ljudi znaju planirati i dok se planira onda se efekti maksimalni. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Škvarić, zapravo vi ne želite stvarno uzeti u obzir ono što je i što nije. Naime, nacionalnim planom je predviđeno koliko je trebalo biti u 2013. razminiravanje. S obzirom da su više od dva puta manja sredstva koja su planirana proračunom, znači to što govorite da je 100 od 15 ili 18% više napravljeno nego što je planirano. Planirano je, redefinirani plan je napravljen koji je više od dva puta manji iskazano u kunama. Planiramo je 582,5 milijuna kuna, a ostvareno je u državnom proračunu 249 milijuna kuna. I onda na osnovu tih planirani sredstava se je pravio plan kolik će se realizirati. Mi smo zadovoljni, pogotovo ja u županiji Virovitičko-podravskoj da je očišćena od mina. Ali još 10 županija je koje imaju minsko sumnjivih prostora za koje treba osigurati sredstva. Da bi se sredstva osigurala ona će višestruko oploditi to što je uloženo. Zašto? Zato što će gospodarski efekti pokazati da su i poljoprivredna, i šumska i dalekovodne mreže i sve stavljeno u funkciju, pa će tako doprinositi i gospodarskom oporavku i napretku. O tome sam govorio, samo treba poslušati.
Druga replika poštovani Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Đakiću, rekli ste u svojoj raspravi kako će klub HDZ-a podržati ovo izvješće, slažem se s time. Izvješće je korektno i jasno, ali meni moram biti iskren već duže vrijeme način, odnosno logika podnošenja izvješća nije baš jasna. Nije mi jasno zašto se priječi ravnatelju Hrvatskog centra za razminiranje da on bude taj koji podnosi izvješće? Dakle, on koji je direktno odgovoran za funkcioniranje najbitnijeg dijela u Hrvatskoj koji se bavi razminiranjem. Mislim da bi rasprava onda bila direktnija, jasnija, konkretnija, da bi se neke nadležnosti i koordinacije mogle jasnije, recimo između ureda za razminiranje, ne znam vijeća HCR-a. Ja znam da je to zakonska regulativa, ali mislim da je to loš zakon, da on nema logiku i da ga treba mijenjati. S dubokim poštovanjem prema zamjeniku ministra, ja mislim da oni, dakle zamišljam si kako bi izgledalo da recimo umjesto ravnatelja Hrvatske radiotelevizije zamjenik ministrice kulture podnosi izvješće o radu HRT-a. Reći ćemo to je javni servis, ali isto prije nego se potpiše ugovor s Vladom ne mogu ni oni donositi nikakve planove. Pa mislim da možda svi zajedno trebamo razmisliti o tome. Kolega Đakiću, ne znam šta vi mislite da se ta praksa možda izmjeni zakonskom regulativom, da se izmjeni zakon i da onda oni koji jesu direktno, koji su ti koji se bave odnosno koji su pozvani da provode proces razminiranja i podnose izvješća o tome.
Što o tome misli Josip Đakić čut ćemo u odgovoru na repliku.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Milas, da, možda bi bilo dobro da oni koji su uključeni direktno, koji su direktno uključeni, koji provode plan i program jasno mogu i reći što se događa, zašto i kako. Ali čuli smo od kolege Vukšića da postoji tu sumnji u suvlasništvo u firmama, pohlepa za poslom, da postoji niz stvari koje apsolutno odudaraju. Ako je nadležnost Ministarstva unutarnjih poslova, pa nek ju podnosi, nije važno ko podnosi izvješće samo neka u tom izvješću budu korektne stvari koje su razvidne, jasne i glasne u mogućnostima koje jesu. Ja sam htio reći da bahato trošenje novaca, riktanje poslova sklapanja ugovora bez natječaja ili nešto drugo bi trebalo biti sankcionirano zapravo od ministarstva ili provjereno do Ministarstva unutarnjih poslova pa tako i sankcionirano po Državnom odvjetništvu ili nekim drugim zakonskim propisima koji su poznati RH. Vjerujem da najbolje znadu oni koji su u Hrvatskom centru za razminiranje kako poslovi teku, kako idu, da li su točne ove primjedbe koje smo čuli od kolege Vukšića.
Treću repliku iznosi poštovani Hrvoje Nekić. Izvolite.
Da, kolega Đakić. Slažem se s vama da sredstva utrošena za razminiranje moraju biti veća i da zapravo nikad nisu dovoljna, dovoljno koliko se … da bi uvijek moglo biti bolje. Međutim, ja bih vas podsjetio na jednu činjenicu, a to je činjenica da je u prošloj godini gdje se Hrvatska nalazi u recesiji 2013. za razminiranje utrošeno 249 milijuna kuna. A sad mi dopustite da se vratim na 2006. godinu kada je stanje Državnog proračuna bilo daleko bolje. Tada je utrošeno 257 milijuna kuna, znači ako uspoređujemo 2006. i 2013., samo 8 milijuna kuna više s obzirom na stanje proračuna tada i na stanje u proračunu sada. Pa evo, pokušajte mi to ako možete.
Na repliku odgovara Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa da, 2006. godine je 25 do 30 milijuna bio proračun manji, milijardi bio proračun manji, ali su osigurana ista sredstva. Pa mislim, to su, evo, kolega Šuker pomaže u tome, dapače, nije to tajna, to se zna da je proračun rastao kroz godine dok nije došao do svoga maksimuma, onda je opet se smanjivao ili balansira sa ovim svim dubiozama. No međutim, hoću reći da postoje stvari koje su prioritetnije nego ono što već sami vidjeli da ne funkcionira kako treba i da je od naroda zapravo i osuđeno. Kupovati nove automobile u krizi, a ne osigurati dovoljno sredstva za humanitarno razminiranje. Pa ja bih rekao da su se kontakti međunarodnom zajednicom, programi i planovi, da su donacijska sredstva, da su … ili nekakve konferencije donacijske urodile plodom da se popuni ovo što je nedostajalo, ja bih rekao "skidam kapu". I u uredu Vladinom na čelu sa gospođom Pleštinom koja puno puta me izazvala u svojim prezentacijama kada je stavila neprijateljske vojnike, invalide, dapače sa ćirilicom na jednom simpoziju, ali evo, i to se dogodilo kroz proteklo vrijeme, ja sam i to okarakterizirao kao to nije dobro došlo iako poštujem svakoga tko je stradao u ratu, bez obzira na kojoj strani. Moglo se puno više učiniti sa međunarodnim sredstvima sa donatorskom konferencijom koja je bila napravljena za druge zemlje, a … nisam je vidio.
Posljednju repliku izriče poštovana Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Đakić, 600 četvornih kilometara još uvijek prema procjenama se smatra minski sumnjivim područjima oko preko 80 gradova u gotovo 12 županija. Dakle, govorimo otprilike 70 tisuća koje bismo trebali staviti u funkciju pa zašto ne ako govorimo i o 600 četvornih kilometara u neku gospodarsku funkciju, poljoprivrednu funkciju, kako god to želimo nazvati. Nastavno na ono što ste govorili o možda nepotrebnom trošenju novaca ili utrošku novaca na automobile, podsjetit ću samo i na još jednu skandaloznu brojku, a to je kada je bila objedinjena javna nabava za pametne telefone i ostalu telefoniju, oko 40 milijuna kuna pa ja sad pitam, neki službenici su tražili, bilo je rečeno, telefone osjetljive na dodir, pa ne znam zašto se onda nije u tom smislu razmišljalo koliko su osjetljivi ljudi koji žive na područjima minski sumnjivima koji još uvijek nisu tretirani na ispravan način. Spominjali ste jednako tako da nećemo biti u realizaciji plana Nacionalnog programa protuminskog djelovanja do 2019. godine koji je donesen od 2009., međutim mi smo i prema … konvenciji dužni do 2019. godine razminirati područje RH. 350 milijuna eura, otprilike procjene su koje su nam za to potrebne, pa sada ako stavimo to u kontekst sredstava koja se izdvajaju iz Državnog proračuna i u kontekst nekih donacija, dakle možemo vrlo lako izračunati da mi nećemo ispoštovati na ovakav način nikako ni Nacionalni program koji smo donijeli, a ni ono što smo potpisali sukladno … konvenciji. Mislim da ćemo tu biti u velikom problemu i slažem se s vama da nam je potreban Zakon o protuminskom djelovanju, a ostalo ću naravno još reći u svojoj pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara uvaženi Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa da, kolegice, dobro ste zaključili da … konvencija ima svoje norme i obvezali smo se Nacionalnim planom da ćemo godišnje izdvajati kako bi do 2019. očistili Hrvatsku od mina. Da smo učinili sve korake koji su potrebni, recimo da smo samo iz programa koji financira nevladin sektor udruga koje … Hrvatsku u većini izuzeli 30% sredstava i da li u razminiranje, sigurno bi puno više učinili na ovom planu. Da nismo napravili simpozij u hotelu sa 4 zvjezdice, sa 5 zvjezdica, možda bi još koji kilometar kvadratni više učinili čistoga prostora. Jednako tako tražite za telefone kao i za automobile, u nizu stvari postoje mogućnosti gdje da se iznađu sredstva ili da se razumno odrekne dijela sredstava. Ako je sada Ministarstvo branitelja kroz svoj program odobrilo da 20% sredstva može ići za poplavljena područja i za stradale, onda se može iz nacionalnog programa za nevladin sektor 30% izdvojiti za humanitarno razminiranje pa će manje laprdati i … Hrvatsku te neke udruge koje sigurno možda i ne zaslužuju toliko novaca koje vidimo kroz proračun. Ima načina, ima mogućnosti samo ih trebamo iskoristiti. Ja bi drage volje da napravimo jednu donatorsku konferenciju na nivou Hrvatske kao što je napravljena za Srbiju za BiH da prikupimo dobar dio sredstava pa da svi zastupnici kao što smo učestvovali u poplavama, učestvujemo u pomoći u ovom humanitarnom razminiranju Hrvatske kako bi slobodno i sigurno mogli svi građani u njoj živjeti i hodati.
Stajalište Kluba Jadranke Kosor i HGS-a iznijet će poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče, predstavniče, kolegice i kolege. Evo malo prije me kolega Grubišić kojeg sada nema, kakvo će biti stajalište kluba i na koji način će govoriti, pa sam rekla malo pohvala, a malo primjedaba. Ali svakako će naš klub prihvatiti ovo izvješće prije svega zbog činjenice da izvješće govori o jednom velikom, teškom i nezahvalnom poslu i mislim da sva nastojanja svih onih kojih rade na tom tragu treba poduprijeti dakako uz mnoga pitanja koja se nameću kada se čita ovo izvješće. Ima u izvješću i nelogičnosti, pa usudila bih se reći neke vrste smušenosti kao da je neke dijelove izvješća izvadio nakon što je bilo sačinjeno pa ima nekih neravnoteža. Recimo pitanje o čemu se govori na samom početku, da je Vlada RH na sjednici 18.srpnja 2013.donijela plan za 2013. Znači plan razminiranja za 2013.je Vlada donijela tek 18.srpnja. Neobično je i to što je malo prije na početku rasprave gospodin Rađenović kritizirao nedostatak sredstava, dakle kritizirao je predstavnike Vlade koji nisu izdvojili dovoljna sredstva u skladu sa programom razminiranja iz 2009.godine. to je neobično zato što, naravno gospodin zastupnik Rađenović je pripadnik vladajuće većine koja uvijek donosi proračun pa onda mora osigurati i sredstva koja su nužno potrebna. Dakle to pokazuje da je Vlada odnosno predstavnici vladajuće većine da su itekako svjesni da se ovaj posao teško može obaviti ako u programu iz 2009.imate planirano za ovu godinu 572 milijuna, a osigurano je 249 milijuna kuna i to 23 milijuna kuna manje nego što je osigurano prošle godine. I u ovom izvješću se precizno i detaljno navodi da su to dvostruko dva puta manja sredstva od onih koja su trebala biti osigurana. To su ovako zanimljivosti, a rekla bih i usudila bih se reći i svojevrsne bizarnosti. Naravno da kada pogledate program humanitarnog razminiranja od 2009.i sredstva koja su planirana svake godine i kada ih usporedite sa proračunima RH za svaku od tih godina i kada pogledate malo u prošlost i kada se pogledaju svi rebalansi i nastojanja da se osigura dodatna ili potrebna sredstva onda se vidi da je to za svaku Vladu do sada bio vrlo, vrlo težak posao. Tako da naravno razumijemo poteškoće s kojima se Vlada suočavala s obzirom na visoki deficit, s obzirom na probleme u sastavljanju proračuna koji je u jednom velikom dijelu zadan. Međutim to nas na kraju ove rasprave mora dovesti do nekih važnih stajališta Hrvatskoga sabora. Dakle jeli potrebno promijeniti i revidirati program iz 2009.? Čini se da jest, dakle uskladiti ga sa mogućnostima države koja je članica EU i koja sasvim sigurno može još uz dodatne napore povući i dodatna sredstva vezana za ovaj problem jer koliko znam mi smo jedina država članica EU od 28 članica koja se i danas u 21.stoljeću bori sa problemom mina koja taj problem neće riješiti do 2019.kako je planirano. A kada će? Ne zna se. Činjenica da smo turistička zemlja i da nastojimo od turizma, iz turizma uzeti najbolje, da nastojimo tih famoznih 7 milijardi kuna povećati koliko je god moguće iz godine u godinu ali je činjenica da to ne uspijevamo. Sva je sreća da spoznaja o tome kakva je trenutačno situacija i kako izgleda mapa minski sumnjivih površina da nije dovoljno poznata odnosno da se o tome ne govori jer zemlja koja želi biti top turistička destinacija ne smije imati nijedan metar miniranog područja. Unatoč tome treba istaknuti do sada velikim naporima uloženo je u razminiranje više od 4 milijarde kuna. i sada dolazimo dakle uz sve ovo što su kolege prethodnici nabrajali, dakle nedostatak sredstava, dvostruko manja sredstva, mi u ovom izvješću imamo izvješće odnosno podatke o tome da je plan prebačen za 18,8% i da je to 6% više razminiranog područja nego što je bilo protekle godine znači 2012. To su te nelogičnosti i to su ti mali apsurdi koji se nižu u ovom izvješću. Dakle, imamo prebačaj a zapravo ga nemamo, zapravo imamo podbačaj, imamo više sredstava ali zapravo nemamo nego imamo puno manje sredstava nego što bismo trebali imati. Ipak ono što mislim da treba istaknuti i da treba pohvaliti u ovoj raspravi primjer i za Vladu u cjelini ali i za sve nas, za sva državna tijela jest primjer štednje u samom Hrvatskom centru za razminiranje. Dakle, reorganizacijom i smanjivanje broja rukovodećih mjesta i ustrojbenih jedinica. Ono o čemu tako puno pričamo ali malo tko je sposoban i spreman to napraviti. Postignuta je ušteda od više od 5 milijuna i 300 tisuća kuna. I ta sredstva su preusmjerena za razminiranje. Dakle, plaće i sve ono što prati mnoge rukovodeće pozicije su usmjerene na 700 tisuća kvadratnih metara miniranog područja, minirane površine i to područje jest uspješno razminirano. Dakle, to treba zaista istaknuti, to treba pohvaliti. Pa se zbog toga pridružujem svima onima koji su predlagali a i to bi trebao biti neki zaključak za budućnost da zaista u budućnosti o tom izvješću koje govori uglavnom o radu Hrvatskog centra za razminiranje koji bi trebao koordinirati sve poslove na tom području da čujemo i predstavnike Hrvatskoga centra za razminiranje. Struktura razminiranoga područja to je isto nešto što u ovom izvješću treba pozorno pročitati, dakle radi se u najvećem dijelu o poljoprivrednoj površini. I koliko se sjećam u programu razminiranja zapravo ta površina je trebala biti završena, odnosno taj posao je trebao biti završen upravo u ovoj godini pa bi bilo dobro čuti od predstavnika centra što se predviđa, odnosno kako se planira raditi već u sljedećoj godini iako mi za 2014. zapravo nemao nikakve podatke. To je jedan od problema uopće inače izvješća, ali izvješća koji govore o poslu razminiranja mislim da osobito velik jer će brzo doći naravno vrijeme donošenja proračuna za 2015. a mi nećemo imati prave podatke kako je taj posao obavljen u 2014. godini. Dakle što dalje? Kao što sam rekla program bi trebalo revidirati, predlažem Vladi da ozbiljno o tome razmisli da program iz 2009. revidira, bolje i to imati nego zapravo već u ovom trenutku dokument koji nije na snazi. Dakle, to je dokument koji više nije na snazi jer dokument ne prati, odnosno stvarnost ne prati ni novčana sredstva, ni planove, ni projekte u području razminiranja za prošlu godinu, za pretprošlu godinu ali vjerojatno će to tako biti i za 2014. i 2015. Prijedlog naš je također sve koncentrirati na jednome mjestu. Iz ovoga izvješća nije vidljivo a trebalo bi biti ako su postignuti neki rezultati o radu Ureda za razminiranje. Dakle naš je prijedlog koncentrirajmo sve na jedno mjesto po uzoru na onih više od 5 milijuna i 300 tisuća kuna koje je sam Hrvatski centar za razminiranje uspio uštedjeti zato što je ukinuo neka rukovodeća mjesta, zato što se rekonstruirao i čak više od 5 milijuna i 300 tisuća kuna, to je velik novac usmjerio na razminiranje. Idemo vidjeti može li se to tako i spajanjem svega onoga što se u sustavu pokazuje dio toga mozaika a zapravo ne vidimo efekte od toga. Ja neću spominjati simpozije nego ću samo se založiti za to da budemo racionalni i da svatko tko radi neki posao sa za to dobiva neki novac iz državnoga proračuna da pred Hrvatskim saborom mora podastrijeti podatke o tome u što je novac usmjeren, kako je potrošen i kakvi su rezultati. Na kraju naravno treba reći još koju riječ kao i uvijek, ali nažalost to je obično samo jednom godišnje kada raspravljamo o ovim izvješćima o pirotehničarima. Ja ću i danas spomenuti nešto što sam družeći se i radeći u različitim pozicijama u izvršnoj vlasti surađujući sa pirotehničarima, njihovim sindikatima, pokušavajući riješiti neke probleme saznala, to je nešto što mi se čini najdojmljivije i na najbolji način ocrtava svu težinu i sam križ toga posla. Dakle ono što sam saznala od njih da u 13 sati svakoga dana dok pirotehničari rade ne možete na telefon, na mobitel dobiti ni jednog pirotehničara. Zašto? Zato što u 13 sati uobičajeno zovu svoje doma, svoje obitelji i govore, odnosno prenose važnu vijest, živi smo, zdravi smo i sve je dobro. I na samom kraju u ovom izvješću naravno treba istaknuti činjenicu da evo u 2013. nitko nije poginuo, nitko nije teško nastradao i da se taj broj stradalih, ranjenih, poginulih smanjuje iz godine u godinu pa je i to nešto što valja istaknuti. Dakle prihvatiti ćemo izvješće ali tražimo od Vlade da ozbiljno razmisli o prijedlozima koje smo iznijeli. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HDSSB-a govoriti će uvaženi Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Ponoviti ću ovu rečenicu koju je kolegica izrekla prije mene da ćemo prihvatiti ovo izvješće uz određene zamjerke i određene prijedloge koje ćemo iznijeti u ovoj raspravi. Dakle počinjem od stranice broj 3, dakle od početka gdje kaže da planom za 2013. godinu su bili zadani sljedeći ciljevi i onda kaže smanjenje minski sumnjivog područja Republike Hrvatske za 68,1 km2. Zatim cjelovito uklanjanje minske opasnosti iz Virovitičko-podravske županije urađeno, odrađeno, uz jedno zapažanje da su ovdje neki izgovarali Općinu Čačinci kao Čačanci ali to nije Čačanci nego Čačinci, tako da znaju oni koji su prije mene govorili da postoji Općina Čačinci, a ne Čačanci. Stvaranje uvjeta za cjelovito uklanjanje minske opasnosti iz Dubrovačko-neretvanske županije koje se protegnulo i na prvo tromjesečje 2014. učinjeno, odrađeno, razminiranje 6 km2 oranica itd. Ovdje u ovom prvom dijelu, dakle temeljne zadaće plana humanitarnog razminiranja za 2013. godinu jedinice u kojima se izražava predlagatelj ovoga izvješća se izražava isključivo u km2. Okrenemo li stranicu poslije toga imamo sve izraženo u m2, ponegdje i u hektarima, kada govorimo o poljoprivredi. Pa ja bih zamolio ubuduće da se izražavamo ili u km2 ili u metrima. Dakle plan se izražava u km2, a onda nakon toga imamo odmah na stranici broj 4 smanjenje minski sumnjivog područja u 2013. godini razminiranje 32 milijuna 343 tisuće 124 i opće izviđanje 39, ajde 40 milijuna m2. Čemu ovo, je li to, ja ne vjerujem da je to nekakvo zavaravanje protivnika pa se onda planovi vrše u km2, a kako bi se iskazala velika aktivnost ili velike površine koje su razminirane ili su oslobođene sumnje da su minski sumnjiva područja u m2. To je dakle jedno. Već je netko ovdje govorio o tome da tzv. opći izvid koji se spominje, kojim je otklonjena sumnja na minski zagađena područja u brojci od 40 milijuna m2 ili zapravo 40 km2. Znamo da je milijun m2 jedan km2. Dakle opći izvid, iako ovdje o toj metodologiji ili tehnologiji općeg izvida baš ne piše puno pa je ovdje bila i primjedba da se nije ni ušlo u minsko polje da bi se tim nekim općim izvidom otpisala ta područja iz minski sumnjivih područja. Jedan od kolega prije mene je o tome govorio. Ja ne želim biti tako zločest pa reći da se nije ni ušlo u minsko polje da bi se vidjelo ili minsko sumnjivo područje da bi se to uvidjelo, ali možda ćemo dobiti objašnjenje od zamjenika ministra ili pomoćnika, kolega ovdje da saznamo kako se to općim izvidom otklonilo. To je kao kada vas skinu sa HZZ-a i više ne postoji 350 000 nego 330 000 nezaposlenih, ono skinuti sa biroa što bi rekli, ukinuti. Kada govorimo o ostvarenju poslova razminiranja u 2013. godini onda vidimo da je po županijama da kažem najveći prebačaj ajde da kažemo u Osječko-baranjskoj županiji, Sisačko-moslavačkoj, Šibensko-kninskoj, Vukovarsko-srijemskoj i Brodsko-posavskoj. Brodsko-posavska županija i Vukovarsko-srijemska županija su predviđene da u 2014. godini budu potpuno oslobođene mina i minskih polja, bilo općim izvidom ili pak samim razminiranjem. Dakle da budu potpuno slobodne od mina i minski sumnjivih područja te dvije županije na istoku naše države. Kada gledamo samu županiju iz koje ja potječem, Brodsko-posavske, onda vidimo gdje su vršena razminiranja i bilo bi dobro kada bi uz ovo izvješće na jednoj karti dobili i ono što je netko ovdje već rekao također, preostala područja koja jesu i ona koja su tijekom ove godine 2013. dakle brisana iz minski sumnjivih područja ili pak razminirana. To bi bilo dobro pa i po županijama da imamo jedan crtež, grafikon, kako god hoćete, gdje bismo vidjeli zapravo i mi saborski zastupnici što nam je još ostalo. Jer mi znamo da je ostalo 600 km2 za razminiranje, ali po samim županijama ne bi bilo loše ili pak prikaz ispočetka, one 2002. i što je danas ostalo. Možda bi bilo i efektno za zastupnike i za građane da znaju koliko je to posla učinjeno u ovih 11-12 godina i što je to učinio HCR, što su učinili demineri bilo koje tvrtke ili pak Hrvatske vojske u svom teškom, opasnom poslu. Ovdje su navedene i statistike, hvala Bogu da ove godine imamo samo jednu, ovdje piše lakše ozlijeđenu osobu, iako kategorija lakše ozlijeđenih osoba ne postoji. Postoji samo lake ozljede i teške ozljede ili pak smrtne ozljede. Dakle nema lakše ozljede, to je neki izraz koji ne postoji u sudsko-medicinskoj praksi. Dakle laka, teška i smrtna ozljeda može biti samo pa i to molim da se popravi u nekakvom sljedećem izvješću. U Brodsko-posavskoj županiji, dakle to sam počeo pa sam malo prekinuo, dakle razminirane su površine južno od autoceste A3, zatim dio površina šume Prašnik koja je i dalje aktualna i dio površina u Općini Gornji Bogićevci i u Općini Okučani, sjeverno od samih Okučana. Tako da sam i kontaktirajući danas župana Brodsko-posavske županije on je izrazio također svoje zadovoljstvo radom Hrvatskog centra za razminiranje na području Brodsko-posavske županije i rekao da još evo to što ima da će se najvjerojatnije uspjeti završiti ove godine kako bi Brodsko-posavska županija zajedno sa Vukovarsko-srijemskom bila potpuno da kažem razminirana i bez minski sumnjivih područja što bi bilo, dakle izvrsno i vrlo dobro. Kada govorim o financiranju Hrvatskog centra za razminiranje, Hrvatskog ureda za razminiranje onda moram istaći primjedbu bez obzira na uštede koje su istaknute ovdje od nekih govornika da je ukupno za razminiranje potrošeno ili planirano oko 250 milijuna kuna, s time da za upravljanje i administraciju na poziciji valjda u proračunu A672032 stoji predviđeno 39, a ostvareno je 34 milijuna kuna. Kada govorimo, dakle to je oko 14%. 14% sredstava koja su predviđena u ove svrhe, ove zaista humane svrhe čišćenja Hrvatske od mina su potrošena za upravljanje administracije. Kada bi se pozvali na primjer na hajde da kažem sličnu poziciju Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i zdravstva Republike Hrvatske onda bi i vidimo da je na primjer Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, njegovi troškovi su 2, 3% od ukupne svote koja se izdvaja za zdravstvo Republike Hrvatske. Meni se čini da je ova stopa od 14% za upravljanje i administraciju ipak puno. Hajmo te dvije kategorije usporediti iako možda postoji. A znate koliko ima zaposlenih u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje? I oni troše samo 2 do 3% ukupnog novca, sve ostalo ide za zdravstvo RH. Ovdje za razminiranje 14% troši administracija i upravljanje centrom i Uredom za razminiranje. Mislim da je previše i da se bez obzira na uštede koje su izvršene i koje su evidentne i koje su ovdje narečene i čak i pohvaljene može i sa manje sredstava upravljati i administrirati razminiranjem u Republici Hrvatskoj kako bi ostalo još više novca upravo za one izravne aktivnosti razminiranja. I ne samo to. Predlažemo ovdje neka nas posluša i Vlada i predstavnici Vlade i svih ostalih, da se PDV za razminiranje smanji kao što se smanjio u ovakvoj jednoj djelatnosti, kao što se smanjio u turizmu prvo na 13 pa na 15%. Nek' se smanji sa 25 na 15%. Time bi ta otpuštena sredstva bila još za 30 milijuna kuna veća za razminiranje ili bi pak anulirali ovu sumu novca za upravljanje administracijom. Ona bi bila zapravo izbrisana, jer bi se uštedjelo još više od 30 milijuna kuna. Zašto to kažem? Efekti takvog smanjenja PDV-a ne bi bili samo na tome da bi se od 250 milijuna uštedilo 30 milijuna kuna i povećala suma za financiranje razminiranja, nego bi i donatori koji su voljni dati, financirati razminiranje bili zadovoljniji. Jer oni ako daju svoju donaciju za razminiranje ni malo im nije ugodno kada čuju da 25% odlazi na PDV. I ima i odustajanja od doniranja, odustajanja od donacija. Evo u Karlovačkoj županiji donator koji se javio izravno u područje Karlovačke županije je odustao kada je čuo da će od sredstava koje on donira platit se 25% za PDV. Reko neću, ja to neću financirati, a bio je voljan dati novac. Ja neću imenovati izvor i koja je to bila donatorska kuća, ali je to tako. Imam pouzdane podatke. Dakle, nama preostaje u Republici Hrvatskoj još razminirati 600 kvadratnih kilometara, a prema planu i programu bismo trebali do 2019. godine biti zemlja bez mina što po ovom da kažem rasporedu i planiranju nije moguće izvršiti. Nije moguće razminirati 600 kvadratnih kilometara za još evo 5 godina. I sasvim je izvjesno da će taj rok biti produžen, a poglavito stoga što su financijska sredstva iz godine u godinu s obzirom na krizu, s obzirom na sve okolnosti sve manja i manja. Zbog toga i apeliram da i ova sredstva za administraciju i upravljanje budu preusmjerena više prema izravnom radu na razminiranju. Jer ako, kako netko reče ovdje Ured predsjednika troši 43 milijuna kuna, Sabor cijeli Sabor, svi zastupnici i administracija 140 i još nešto milijuna kuna, onda je jedan ured sa 34 milijuna kuna zaista puno. Puno sredstava, previše sredstava. I jednostavno ne može ne zapet, a da ne zapne za oko ovakav i ovoliki iznos. O tome koliku korist ima Hrvatska država od razminiranih površina netko je govorio ovdje o oranicama. Na žalost i one koje su, koje nikada nisu ni bile minirane su pomalo zapuštene. Ali ono što je bitno da u komunikacijskoj infrastrukturi, dakle od autocesta do Hrvatskih željeznica, HEP-a, Hrvatskih šuma postoji interes i oni i doniraju i sudjeluju u svojim novčanim sredstvima u razminiranju. Zaista evo u Brodsko-posavskoj županiji samo da spomenem veliku šumsku površinu šume prašnik. A onda da ne govorimo o Nacionalnom parku Papuk gore u Požeško-slavonskoj pa i dijelu Virovitičko-podravske županije gdje su ogromna šumska prostranstva, da ne kažem prašume, možda ostaci posljednjih prašuma na našem području. Dakle, postoji ekonomski interes i dobro je da ove naše državne tvrtke evo sad ili da pohvalim ili da ih pročitam sudjeluju novčano u sredstvima koja su namijenjena za razminiranje. Eto, nažalost kažem veliki dio odlazi i na administriranje i administrativno upravljanje tako da su efekti manji. Prikaz financiranja poslova razminiranja pravnih osoba po godinama, i vidimo da je od 2002. godine na tom grafikonu [[Upadica Zgrebec: Kolega privedite kraju raspravu.]] Jel vi meni po dvije minute računate minutu kao u košarci ili? [[Upadica Zgrebec: Ne, ne, kao i svakom drugom.]] Aha. Dakle, od 2002. godine kada je bilo 73 milijuna kuna pravne osobe su donirale, a ove godine samo 41 milijun kuna. Najmanji iznos od 2002. godine. I to je ono što je značajno i znakovito. Evo, mi ćemo o izvješću glasovati za ali molimo da nam se uvaže i naše primjedbe. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolegica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa ovog trenutka prema dostupnim podacima 800 tisuća ljudi živi na minski sumnjivim područjima, odnosno preko 2000 ljudi do danas je stradalo nažalost od mina. Ogromni poljoprivredni šumski resursi su neiskorišteni i to uglavnom u najpasivnijim krajevima u RH. Pirotehničari rade iznimno zahtjevan i težak posao. I moj kolega je pirotehničar i kaže svako jutro u 5 sati na sebe stavlja preko 15 kg opreme s kojom odlazi na razminiranje. Za kvalitetno razminiranje prema njihovim podacima i prema onome što se smatra kvalitetno razminiranim teritorijem je dnevno oko 100 kvadrata. Prema nekim podacima nažalost više od 100 kvadrata dnevno razminiraju pirotehničari i ponekad se dovodi u pitanje kvaliteta razminiranja što nikako ne bismo htjeli. Jednako tako upitno je da li su sve obveze koje oni imaju, odnosno poslodavci prema njima, ispunjene odnosno da li je onaj rad vikendom ispoštovan sukladno svim zakonima. Već sam se osvrnula na to kako su smanjena nažalost sredstva za razminiranje i kako ovom dinamikom do 2019. godine nećemo realizirati zacrtani program. Plan je u odnosu na nacionalni program podbacio za gotovo 70 km četvornih. Osnovni uzrok naravno podbacivanja plana jesu nedostatna financijska sredstva i to smo se svi složili u raspravi. Nekim dijelom i mi se moramo smatrati odgovornima za to jer smo kao Hrvatski sabor za to i glasali. Uočava se i daljnji pad investiranja državnih tvrtki u razminiranje koji je započeo 2012. godine jer 2011. godine državne tvrtke i drugi investitori u razminiranje su uložili preko 90 milijuna kuna. 2012. godine to je palo na 69 milijuna kuna, a 2013. godine to je bilo samo 41 milijun kuna. Dotaknut ću se onog segmenta koji potpada pod Hrvatske šume jer Hrvatske šume gospodare najvećim dijelom minski sumnjivog područja. Moram reći da nažalost 2012. i 2013. godine Hrvatske šume prepolovile su investiranje u razminiranje, no tu odmah moramo povući paralelu desilo se to smanjenjem parafiskalnih nameta kojima smo naravno željeli pomoći gospodarstvu međutim s jedne strane išli smo na ruku gospodarstvu, a s druge strane doveli smo se u situaciju da i ova sredstva budu toliko znatno smanjena. Vlada Republike Hrvatske početkom 2012. godine oformila je i poseban Ured za razminiranje čiju opravdanost nadam se da ćemo u punom smislu tek moći vidjeti i o njemu u punom smislu raspravljati. Pokazali su da možda nisu na najadekvatniji način, odnosno vidjet ćemo kako će to biti, povučena sredstva iz EU, imali smo pretpristupne fondove sada ćemo vidjeti koliko možemo tih sredstava … /Upadica Zgrebec: Kolegice Glavak samo trenutak ćemo zastati kako bismo na galeriji za diplomate pozdravili naše goste, Izaslanstvo Skupine bivših zastupnika Nacionalne skupštine Francuske Republike. Dobrodošli!/… . [[Pljesak.]] [[Upadica Zgrebec: Izvolite kolegice.]] Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo, dobrodošlica i našim gostima. Mogu odmah povući paralelu i Francuska je bila jedna od država koja je pomagala Hrvatskoj u razminiranju pa evo možemo na neki način preporučiti se za daljnju pomoć ukoliko će to biti moguće. Nastavno na ovo što sam rekla, dakle u 2013. godini iz EU fondova povučeno je niti 25 milijuna kuna, a velika odstupanja smanjenja minski sumnjivih područja u odnosu na nacionalni program započela su 2012. godine. Dakle, ako želimo ispoštovati međunarodne konvencije i nacionalni program žurno treba osigurati dodatna sredstva za razminiranje. Podsjetit ću samo da ovaj trend smanjenja je bio već u prvom proračunu i planiranju prvog proračuna vladajuće koalicije. I da je upravo klub HDZ-a tada išao amandmanom da se to ne dogodi, međutim naravno naš amandman nije prihvaćen. Kako od sadašnjih gotovo 600 km četvornih minski sumnjivih područja više od 65% otpada na šume i šumska zemljišta Vlada bi možda ipak na neki način trebala naložiti Hrvatskim šumama ili pronaći model kako da se izdvoji više sredstava za razminiranje. Možda vidjeti da se dio poreza na telekomunikacijske usluge usmjeri upravo u razminiranje ili u te namjene ili naravno možda vidjeti da li se neke od trošarina mogu usmjeriti kako bismo ovaj plan realizirali. Neću naravno uopće još jednom naglašavati sve ono što smo rekli da se može postići iz europskih fondova. Hrvatski centar za razminiranje dosta je operativan, ne znam u kojoj mjeri surađuje sa uredom Vlade vjerujem da da, ali možda bolja komunikacija između ta dva segmenta koji zapravo imaju iste ingerencije. Trebali bi vidjeti na koji način se može poboljšati slika nerazminiranih minski sumnjivih područja u Republici Hrvatskoj. Šesto četvornih kilometara minski je sumnjivo u Republici Hrvatskoj. Republika Hrvatska ima potrebne ljude, ima osposobljene kadrove, međutim uvijek se vraćamo na početak priče kako bismo ljudima osigurali posao moramo imati za to sredstava. Preko 300 tisuća nezaposlenih u Republici Hrvatskoj, a prošle godine u tu brojku nažalost upisali su se i brojni pirotehničari čije su tvrtke bile zatvorene zbog nemogućnosti djelovanja na minski sumnjivim područjima, jednostavno tvrtke više nisu mogle opstati. Zakon o protuminskom djelovanju trebali bismo svi na neki način poduprijeti njegovo donošenje i sve ovo što je na neki način i kolega Đakić govori, a i ne samo to, zbog toga što se razminiranje svakim danom vrši na sve suvremeniji način i trebamo u taj Zakon o protuminskom djelovanju uključiti i sve novele koje se u svijetu jednako tako koriste kako bi se minski sumnjiva područja što kvalitetnije i što brže razminirala. 350 milijuna eura, dakle potrebno nam je prema procjenama kako bi smo do 2019. Hrvatsku očistili od mina. Naravno u 350 milijuna eura nema cijene ljudskog života. Dakle, to je ono što uvijek moramo prvo razmišljati kada govorimo o minski sumnjivim područjima, govorimo o ljudskim životima, govorimo o ljudima koji tamo žive, govorimo o područjima koja bismo mogli iskoristiti za poljoprivrednu, gospodarsku, bilo kakvu industrijsku djelatnost. Dakle, to je ono što moramo gledati kao jednu zaokruženu cjelinu, a ne samo da to područje bude razminirano već kako ga i što prije staviti u neku gospodarsku funkciju jer to je zapravo zadaća osim zaštite ljudskih života i ljudi koji tamo žive. Program protuminskog djelovanja, nažalost, odnosno njegova realizacija na ovakav način dovedena je u pitanje i mislim da svi ozbiljno trebamo razmisliti kako možemo pomoći. I bilo je tu danas nekih ideja, bojim se da samo ad hoc akcijama to ne možemo, već svi zajedno moramo djelovati kako bi ljudima u tim područjima osigurali siguran život i kako bismo to stavili u nekakvu buduću gospodarsku funkciju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Goran Beus Richembergh, replika.
Kolegice Glavak, u svome izlaganju između ostaloga ste naveli da pada visina investicija od strane pravnih osoba u razminiranje, čini mi se u trogodišnjem razdoblju. Nema nikakve sumnje da će se taj trend nastaviti. Naime, logika stvari je i to ne treba spočitavati Hrvatskome centru za razminiranje, nego upravo obrnuto. Logika je stvari da će se ta sredstva stalno umanjivati zato jer po prioritetnijim popisima već je razminirano ono što je bilo najhitnije i ono što je trebalo ići u gospodarsku funkciju. I prema tome, iz godine u godinu takav broj slučajeva se po zdravoj logici smanjuje. Naime, tvrtke kojima je deminirana zemlja, odnosno područje trebalo to su već riješile u godinama iza nas. Tako da ne treba to spočitavati Hrvatskom centru za razminiranje, nego čak štoviše primijetiti da je taj trend dobar i da će se on nastaviti, a svakako pohvaliti između ostaloga i međunarodne kontakte Hrvatskog centra za razminiranje koji već sad postaje respektabilna institucija čiji je iskustvo ljudi i sve ono što su stekli proteklih godina, koji ih sada čine vrlo relevantnom institucijom u svjetskim krugovima i poželjnim partnerom za suradnju u mnogim drugim zemljama. Hvala lijepo.
Sunčana Glavak, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Beus, niste me dobro razumjeli ili me niste čuli, nisam govorila o stranim investicijama već sam govorila, govorima sam prije svega o Hrvatskim šumama. Govorila sam o Hrvatskim šumama, o njihovim mogućnostima financijskim i zbog čega je došlo do toga da su sredstva smanjena. Naravno da je uloga Hrvatskog centra za razminiranje upravo ovo što ste rekli. To je naravno njihov posao. Mi možemo samo konstatirati da je izvješće uredno napravljeno, da Hrvatski centar za razminiranje radi svoj posao i naravno da je jedna od uloga njihova da imaju i međunarodne kontakte. Ja mislim da je to sasvim normalno, jednako kao što je normalno da mi radimo svoj posao i ne treba nas, a i bome nas niko ne hvali za to, i jednako kao što je Vladin posao da radi svoj dio posla, pa koji isto tako niko ne hvali a znamo i zbog čega je ne hvali. Tako da, Hrvatski centar za razminiranje mora raditi na platformi koja mu je zakonom propisana, ali jednako tako mora snažnije pronaći mehanizme i boriti se za to da bude dovoljno financijskih sredstava kako bismo realizirali vlastiti nacionalni program.
Potpredsjednik Nenad Stazić, replika. Potpredsjednik Nenad Stazić, replika.
Prigovarate Vladi da nije učinila dovoljno.
Kolegice i kolege molim vas za malo tišine da možemo privesti kraju ovu raspravu.
Dakle, prigovarate Vladi da nije učinila dovoljno, kažete da je trebala učiniti više. Postoji najprije plan koji je premašen 18%. I sad vi kažete trebalo je napraviti još više. Sa manje sredstava nego što je planirano napravilo se više. Pa koliko ja shvaćam tu Vladu treba pohvaliti, a ne ju napasti. Ali reći ću vam još nešto, čudi me da baš od vas, iz vašeg kluba dolazi taj napad. Pa da se, da nije bilo FIMI MEDIJE i da se taj novac stavio u razminiranje, da se nisu tuneli farbali nekoliko puta da je i taj novac išao u razminiranje, da se ceste nisu gradile po deset puta većoj cijeni nego što se gradilo u Račanovo doba. U Hrvatskoj danas više ne bi bilo ni jedna mine, sve bi bilo očišćeno. I sad vi napadate Vladu koja radi, baš vi. Pa gledajte to je isto kao da ja vama ukradem novčanik pa vas napadnem da ne plaćate svoje račune, jer nemate čime. Da vas polijem vodom pa vas napadnem što ste mokri. Malo u ovoj raspravi bi trebalo unijeti malo logike i malo više dostojnosti. Hvala.
Odgovor na repliku, Sunčana Glavak. Molim vas, još jedanputa, može se i u tišini ući u dvoranu.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Staziću, ja mislim da je doista deplasirano vraćati se na sve ovo. Pa čak i ako je od vas, previše je. Dakle, podsjetit ću vas samo na brojke. Niste bili ovdje u cijeloj raspravi pa možda niste čuli, dakle plan je u odnosu na nacionalni program podbacio za gotovo 70 kilometara četvornih, o tome govorimo kolega Staziću. Kada vi kažete da kritiziramo rad Vlade, naravno Vlada je ta koja predlaže proračun, vi ste ti, odnosno većina koja je taj proračun usvojila i činjenica je da u proračunu su bila smanjena sredstva upravo za ovu namjenu o kojoj mi govorimo. Kada želite povući paralelu sa nekim brojkama, onda vas samo želim podsjetiti na brojke koliko su koštali automobili, koliko su koštali pametni telefoni pa ovo nadmetanje možemo u sasvim jednom drugom pravcu odvesti. Moja je namjera bila kao i svih kolega koji su raspravljali ne politički se nadmetati i nabacivati blatom već upozoriti NATO da na minski sumnjivim područjima žive ljudi. Da ta minska sumnjiva područja želimo pretvoriti u kvalitetna zemljišta u koja će netko moći ulagati. Prema tome, ako želimo govoriti o argumentima, možemo na ovakav način pa vas molim nemojte nekog drugog pozivati na pristojnost ukoliko samo na to ne ukazujete. Hvala vam lijepa.
I kolega Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa evo kolegice i kolege, u ovoj pojedinačnoj raspravi jasno ćemo reći zašto se je plan nacionalni smanjio za pola. Nacionalni plan se je smanjio za više nego pola zbog toga što je 6 mjeseci u 2013. godini, a u ovom izvješću to ne stoji, Vlada zakasnila donesti plan za 2013. godinu. Znači 6 mjeseci za 2013. godinu je plan kasnio i donijela ga je tek na svojoj 104. sjednici, 6 mjeseci zakašnjenja. Pa naravno da ne može biti 572 milijuna kuna osigurano za 6 mjeseci s obzirom da je zakonom definirano koliko pirotehničar može u jednom danu razminirati kvadrata. I ne može i ne smije više učestvovati u tom radu. Kada je Vlada 6 mjeseci kasnila i nije osigurala novce, naravno da nema razminiranja. Pa mislim, to je jasno i vrapcima na grani. A Vlada je tek postupila onda kada se dogodila nesreća u vojarni, tj. u bivšem skladištu u Pađanama, kada je smrtno stradao skupnik Marko Odžak, a dvojica su njegovih kolega vojnih pirotehničara bila lakše ranjena. Vlada je na svojoj 104. sjednici iznijela plan humanitarnog razminiranja za 2013. godinu. Ta dva događaja zapravo nemaju nikakvih zajedničkih direktnih veza, no međutim jasno je da je to napravljeno tek nakon tog događaja. I kasnio je plan za razminiranje u 2013. godini, kasnio je 6 mjeseci. Zamislite si, 6 mjeseci pa naravno da je onda spao sa 572 milijuna na 249 milijuna kuna. I sada tko pametan može reći da je nešto drugo krivo tome. Ne, to je čista nemarnost, bezobzirnost, tu nema ni jednoga tračka ozbiljnosti u radu onih koji su odgovorni. I sigurno da ovakav događaj koji se dogodio je prouzročio donošenje plana i programa. Ja bih htio nešto reći i o, da u sastavnom dijelu plana razminiranja je i plan, humanitarnog razminiranja, plan razminiranja vojnih objekata. Ja vas molim, osigurajte mi predsjedniče mir da mogu govoriti.
Molim, dozvolite da kolega Đakić govori, da ga čuju i da ga snime. Molim lijepo.
Znači, sastavni dio plana humanitarnog razminiranja čine i razminiranje vojnih objekata. Plan humanitarnog razminiranja vojnih objekata Oružanih snaga RH za 2013. godinu, o njemu je korektno govoreno na Vladi RH, iznijela je zamjenica. Razminiranje provodi pionirska bojna, inženjerijske pukovnije Hrvatske kopnene vojske i planom za ovu godinu, tj. 2013. planira se razminirati 690 tisuća metara kvadratnih minsko sumnjivoga prostora u vojarni Petrinja na vojnom poligonu u Slunj, te vojnom skladištu kompleksima u Petrinji, Gospiću, Dvoru na Uni. Planom je također obuhvaćeno i saniranje posljedica požara u vojnom skladišnom kompleksu … u Kninu i također planom je predviđen tehnički izvid i izrada projekte dokumentacije za razminiranje vojnoga poligona Cerovec, vojarne u Dugom Selu i na Zemuniku i vojnog skladišta kompleksa u … i Petrinji i financijska sredstva su osigurana u Ministarstvu obrane. Tako da evo, i Hrvatska vojska čini sve što može kroz svoje kapacitete kako bi osigurala što veći prostor siguran i djelotvoran kako bi mogli i vojni objekti koji su u funkciji biti 100% sigurni. Ono što se događa u humanitarnom razminiranju je ona pohlepa o kojoj sam govorio u ime kluba pa tako u 2013. godini možemo zamijetiti da su kroz natječaje koji … posao pirotehničarima cijene, kao što sam rekao u svom izlaganju, iznosile su 7 kuna i 69 lipa u prosijeku u 2013. godini. No međutim ponude koje su pristigle u toj istoj 2013.godini od nekih ponuđača od tih 36 koliko ih postoji u RH bile su od 3,3 do 4,7 kuna što apsolutno ne može odgovarati stvarnosti da bi se adekvatno, korektno i dobro obavio ovaj vrlo težak i zahtjevan posao. Još k tome ono što sam rekao siguran način izvođenja takvih poslova ne može se pokriti sa 3,3 kune, to je damping cijena i trebalo je sve takve siguran sam da komisija za javnu nabavu je trebala odbaciti jer zakonom se jasno kaže koliko pirotehničar može raditi i razminirati u jednom danu metara kvadratnih. Stoga javni natječaj zapravo u ovom pogledu teško da može biti proveden na bilo koji način ako je zakonom definirano koliko može jedan pirotehničar raditi. jedino se može smanjiti njihova cijena rada i staviti ih u poziciju da budu na nekakvom minimalcu što danas kolektivnim ugovorom hvala Bogu kakva je njihova plaća mjesečna, kada rade u punom mjesecu i kakva im je plaća kada ne rade, također je sve definirano kolektivnim ugovorom i to je ono što je dobro. Želim naglasiti da se puno više može napraviti u humanitarnom razminiranju i čišćenju Hrvatske što je planom do 2019.i regulirano. No međutim kao što sam rekao kako bi građani RH slobodno mogli hodati na svim prostorima i u svim pozicijama, obrađivati svoju zemlju i staviti je u punu svrhu potrebno je da i onima koji puno puta državnim sredstvima gaze po RH kroz razne udruge koje se financiraju iz nevladinog sektora sa milijunima kuna, trebalo bi reći dosta. Bolje ta sredstva preusmjeriti u ovaj humanitarni rad kako bi Hrvatska bila što više sigurna i oslobođena od minskoeksplozivnih prijetnji koje svakim danom su sve veće i sve više ih je iako stradanje u prošloj 2013.godini za koje se podnosi ovo izvješće je bilo minimalno sa jednim lakše ozlijeđenim. U ovoj godini 2014.već imamo mrtvih i ozlijeđenih i to je ono što nas brine da iako bi trebalo što dalje biti sve manje takvih minskih incidenata ipak se događaju sa ovakvim smrtnim posljedicama. Stoga smatramo da nikakav vladin ured koji se bahato razbacuje sredstvima i organizira simpozije u hotelima sa pet zvjezdica, a postoje državni hoteli i mogućnosti kao što su i na Brijunima se moglo u rezidencijama Vlade RH mogao održati simpozij, mogao se je u policijskom tamo u Rijeci, jednako tako za 7 kuna se moglo to na Brijunima odraditi sve bi bilo puno jeftinije, bilo bi puno skromnije, puno efektivnije za one kojima je to najpotrebnije, a to je za firme osigurati dovoljno novaca kako bi se što više prostora razminiralo. Mogu reći da izvješće je korektno napisano samo nedostaje onih 250 milijuna kuna s kojima je Vlada zakasnila 6 mjeseci.
Hvala lijepa. Ovim smo raspravu o izvješću zaključili. Glasat ćemo kada se steknu uvjeti za to. Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2013. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje u skladu sa prijedlozima radnih tijela sljedeći Zaključak: Prihvaća se Izvješće o provedbi Plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2013. godinu. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi Zaključak prihvaćen većinom glasova 88 za i 3 suzdržana glasa. Ovime smo završili glasovanje o završenim točkama dnevnog reda, raspravljanim, odlučili smo. Zakazujem nastavnog plenarnog zasjedanje 13. sjednice Hrvatskoga sabora u ponedjeljak … … [[Upadica se ne čuje.]] Što je? … [[Upadica se ne čuje.]] A ispravak, ispravak. Utvrđujem da je Zaključak, predložen Zaključak prihvaćen većinom glasova, 88 glasova za i 3 glasa protiv. Hvala lijepa na ispravku. Da završimo današnje zasjedanje. U ponedjeljak dakle 16.-og ovog mjeseca 9,30 nastavak u plenarnom zasjedanju sa točkom dnevnog reda redovito Godišnje izvješće pučke pravobraniteljice za 2013. godinu. Hvala lijepa. Ugodan vikend.