Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Vijeća ministara i međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 40. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici prisustvuje 12 delegata, od kojih pet iz reda bošnjačkog, tri iz reda hrvatskog i četiri iz reda srpskog naroda. Gospoda Mladen Ivanić, Božo Rajić i Božo Ljubić opravdano su odsutni. Za 40. sjednicu predlažem dopunjeni 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 2. Usvajanje Zapisnika 39. sjednice Doma naroda; 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije; 4. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine; 5. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine; 6. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost Bosne i Hercegovine; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač Vijeće ministara (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač Vijeće ministara (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač Vijeće ministara BiH (prvo čitanje); 10. Prijedlog poslovnika o radu parlamentarnog vojnog povjerenika Bosne i Hercegovine – predlagač Parlamentarni vojni povjerenik; 11. Godišnja platforma o obavještajno-sigurnosnoj politici – predlagač Predsjedništvo Bosne i Hercegovine; 2 12. Izvještaj o reviziji Javnog radiotelevizijskog servisa BiH za 2008. godinu; 13. Izvještaj o reviziji izvršenih donacija Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH u periodu od 2006. do 2008. godine; 14. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji institucija BiH za 2008. godinu, s Mišljenjem Ureda za reviziju institucija BiH. Institucije s pozitivnim mišljenjem - Agencija za državnu službu BiH, - Agencija za javne nabavke BiH, - Agencija za nadzor nad tržištem BiH, - Agencija za osiguranje BiH, - Agencija za poštanski saobraćaj BiH, - Agencija za rad i zapošljavanje BiH, - Agencija sa statistiku BiH, - Arhiv BiH, - Centar za uklanjanje mina BiH, - Centralna izborna komisija BiH, - Direkcija za evropske integracije BiH, - Državna regulatorna komisija za električnu energiju, - Fond za povratak, - Granična policija BiH, - Institut za standardizaciju BiH, - Ministarstvo pravde BiH, - Odbor državne službe za žalbe, - Pravobranilaštvo BiH, - Regulatorna agencija za komunikacije BiH, - Služba za zajedničke poslove institucija BiH, - Sud BiH, - Tužilaštvo BiH, - Ured koordinatora za reformu javne uprave, - Ustavni sud BiH, - Institucija ombudsmena za zaštitu potrošača BiH, - Institut za nestala lica BiH, - Komisija za imovinske zahtjeve raseljenih lica i izbjeglica, - Parlamentarna skupština BiH. Institucije s mišljenjem i kvalifikacijom; - Ministarstvo odbrane BiH, - Uprava za indirektno oporezivanje BiH, - Agencija za identifikaciona dokumenta, evidenciju i razmjenu podataka, - Agencija za sigurnost hrane u BiH, - Ministarstvo finansija i trezora BiH, - Uprava BiH za zaštitu zdravlja bilja, - Ministarstvo komunikacija i prometa BiH, - Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH, kancelarija i službi, - Agencija za promociju stranih investicija u BiH (FIPA), - Predsjedništvo BiH, - Ministarstvo vanjskih poslova BiH, 3 - Institut za akreditiranje, - Direkcija za civilno zrakoplovstvo BiH, - Državna agencija za istrage i zaštitu BiH, - Ministarstvo civilnih poslova BiH, - Kancelarija za razmatranje žalbi, - Komisija za koncesije BiH, - Memorijalni centar Srebrenica, - Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, - Visoko sudsko i tužilačko vijeće BiH, - Ured za zakonodavstvo BiH, - Direkcija za ekonomsko planiranje BiH, - Ministarstvo sigurnosti BiH, - Ured za veterinarstvo BiH, - Konkurencijsko vijeće BiH, - Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, - Institut za mjeriteljstvo BiH, - Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika BiH, - Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, - Služba za poslove sa strancima BiH, - Institut za intelektualno vlasništvo BiH 15. Prijedlog za imenovanje Mirsada Salkića, diplomiranog inžinjera elektrotehnike, za člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju – prijedlog Vijeća ministara BiH; 16. Inicijativa za osnivanje istražne komisije Doma naroda za utvrđivanje okolnosti u vezi sa izdavanjem CEMT dozvola za 2009. godinu prijevoznicima u BiH – predlagač delegat Dušanka Majkić; 17. Inicijativa delegata Hazima Rančića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da sačini Prijedlog zakona o postupanju Pravobranilaštva u vršenju pravobranilačke funkcije; 18. Informacija o stanju u vezi sa nepravovremenim upućivanjem pravosnažno osuđenih lica na izdržavanje kazne zbog nedovoljnog kapaciteta ustanova za izdržavanje kazni zatvora i mjera sigurnosti – podnosilac Ministarstvo pravde BiH, dostavljeno od Ustavnopravne komisije Doma naroda; 19. Izvještaj o radu SIPA-e za period januar-septembar 2009. i izjašnjenja o određenim pitanjima, s Mišljenjim i prijedlozima Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH; 20. Zahtjev za osudu prijetnji i preduzimanje mjera zaštite predstavnika Republike Srpske u institucijama BiH, s Mišljenjem i prijedlozima Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o privremenom uvozu ATA Carnet, Istanbul, 26. juli 1990; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Štokholmske konvencije o postojanim organskim zagađivačima, Štokholm, 22. maj 2001. godine. I to bi bio dnevni red koji smo evo dopunili sa ovom jednom tačkom dnevnog reda, tiče se Prijedloga poslovnika o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH. Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. 4 Da li se ko javlja za riječ? Gospodin Slobodan Šaraba.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, poštovani članovi Savjeta ministara, moja primjedba je na tačku 11., na preciziranje ove tačke u dnevnom redu. S obzirom da mi usvajamo ovogodišnju platformu, a da je ovdje iz naziva ove tačke dnevnog reda nejasno šta je naša obaveza danas ovdje, ja smatram da treba da stoji precizno: usvajanje Godišnje platforme Obavještajno-bezbjednosne agencije za 2010. godinu. Dakle, često u dnevnom redu imamo tačaka iz kojih se precizno ne vidi šta je naša obaveza i šta je naš zadatak ovde, budući da često dobivamo neodgovarajuće i informacije i prijedloge. Smatram da u nazivu dnevnog reda tačno treba precizirati šta je naša obaveza. Pošto mi usvajamo Godišnju platformu, onda smatram da u nazivu dnevnog reda treba da stoji: 'Usvajanje Godišnje platforme'. Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući.
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ako se ne javlja, evo mi možemo izvršiti određenu korekciju dnevnog reda: razmatranje ove platforme, hoćemo li je usvojiti ili nećemo, da ne stavimo odmah usvajanje, ako se slaže gospodin Šaraba? Razmatranje, znači pod 11. izmjena tako što se stavlja i ova riječ: Razmatranje Godišnje platforme o obavještajno-sigurnosnoj politici. Ovo ostalo ostaje isto. Evo, konstatujemo da je došao još jedan delegat, Božo Ljubić, tako da imamo četiri delegata iz reda hrvatskog naroda umjesto tri kako smo to na početku konstatovali. Pošto je usaglašen dnevni red, prelazimo na tačku 1. Ad. 1. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja Delegat Hazim Rančić dobio je odgovor na pitanje–inicijativu postavljenu na 38. sjednici. Pozivam ga da se izjasni.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara, predstavnici institucija, medija, dakle, ja sam dobio odgovor na moje pitanje koje se ticalo kreditnih sredstava koja nisu angažovana, aktivirana, te da zbog toga se plaćaju određeni penali. Tražio sam da mi se 5 odgovori: 'Koji su to krediti, koji su iznosi, koliko je plaćeno tih penala i ko je odgovoran za takvo stanje?' Sa sadržajem odgovora sam zadovoljan, jer je on cjelovit. Dao je podatke od 1996. zaključno sa 2008. i dio podataka za 2009. godinu, zaključno sa 30. 9. Ono šta je žalosno jeste da smo kao zemlja sveukupno, dakle radi se o svim nivoima vlasti i o određenim institucijama, nažalost do 30. septembra 2009. godine platili 18.458.587 maraka zbog neangažovanja određenih kreditnih sredstava. To je žalosno. Za to odgovornost snose oni koji nisu angažovali određena sredstva, bilo da se radi o infrastrukturi bilo kojeg nivoa vlasti ili o željeznicama, o određenim centrima itd. Šta je, tu je. Svi koji su nadležni na određenom nivou vlasti, bilo da su to opštinska vijeća, bilo da je to do ovog parlamenta ili entitetskih parlamenata, ili upravnih odbora, nadzornih odbora u javnim preduzećima, trebali bi povesti računa o ovome i trebali bi poduzeti mjere odgovornosti prema onima koji se neodgovorno ponašaju prema zaduženjima i prema sredstvima. Moja inicijativa je bila da se zaduži Vijeće ministara da pokrenu proceduru kojom će uspostaviti reciprocitet za sva fizička i pravna lica iz BiH u pogledu sticanja prava vlasništva nad nekretninama sa zemljama bivšim republikama SFRJ. Ja sam dobio odgovor, dakle ja nisam tražio odgovor, prethodno sam imao pitanje na ovu temu i ja se nadam da će resorno ministarstvo, ja to i vidim, Ministarstvo pravde pokrenuti određene aktivnosti i da će u ovoj oblasti zaštititi sva fizička i pravna lica BiH na recipročan način sa republikama bivše SFRJ. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Pošto sam i ja postavio pitanje, onda. Pitanje sam postavio 29. januara 2009. godine, evo, maltene, nakon godinu dana dobio sam odgovor na ovo svoje pitanje. Pitanje je glasilo ... imate ga ispred sebe ali otprilike: 'Zašto Vijeće ministara BiH ne predlaže izmjene Zakona o akcizama i drugih propisa kojima bi se uveo reciprocitet za sve proizvode, posebno duhanske, svim državama, naročito susjednim, Republika Hrvatska i Srbija, i tako osigurali ravnopravni uvjeti proizvođačima iz BiH i drugim tržištima?' Iz ovog odgovora, možda i pitanje nije bilo najbolje formulisano, ali iz ovog odgovora ovde mi proizlazi dosta tih pojašnjavanja i na kraju se zaključuje 'da nema velikih razlika u pogledu poreskih opterećenja duhanskih prerađevina. Mišljenja smo da nema potrebe za korjenite promjene postojećeg poreskog sistema, a posebno sa aspekta obaveza preuzetih potpisivanjem međunarodnog sporazuma'. Međutim, imamo jednu činjenicu da iz BiH nije moguće u susjedne zemlje izvesti, ne znam, u Hrvatsku nijedno paklo cigareta, a da ovdje imamo stotinu miliona godišnje da se uvozi cigareta iz Hrvatske. Ja mislim da ovom odgovoru nešto fali, nešto nedostaje. Jer, osim carinskih imamo one necarinske i neke druge administrativne barijere ili obaveze koje se uspostavljaju. Ja kada sam postavio pitanje reciprociteta, onda sam mislio na sve. Ako postoje nekakve druge tamo obaveze Ministarstva poljoprivrede pa kaže za svaku paklu treba 15 kuna da se plati neke administrativne takse, uvedimo i mi odmah 15 kuna te takse, da nas ne prozivaju. Znači, nije samo do zakona nego vjerovatno i do ovih drugih barijera tako da ja nisam zadovoljan i tražim da se ovaj odgovor dopuni, da se pojasni kako je to moguće da mi, evo, već unazad 10 godina ne možemo izvesti nijednu paklu cigareta, a da u BiH smo preplavljeni cigaretama iz susjednih država. Mislim da to nije uredu, jer tu postoji odgovornost i Vijeća ministara i resornog ministarstva i svih onih koji rade u tome, jer oni ipak od ove države primaju platu i njihovi roditelji penzije i djeca se školuju. Treba da svi vodimo računa o tome, 6 znate. Svi smo jako osjetljivi nešto ako se povrijedi Sporazum CEFTA-e, odmah nas svi upozoravaju i Evropska komisija i ostali, a mi evo 10 godina ne možemo izvesti jedno paklo cigareta. Hvala lijepo. Sada prelazimo na delegatska pitanja. Ko se javlja za riječ? Zoran Koprivica.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne delegate Doma naroda, gospodu iz Vijeća ministara, goste, predstavnike medija. Moje delegatsko pitanje upućeno je Ministarstvu finansija BiH a ono se tiče ukupne zaduženosti BiH na svim nivoima vlasti, tzv. javnog duga, i to: 'Koliko trenutno iznosi spoljni dug BiH po stranim kreditima? Koliko je servisirano sredstava po spoljnom dugu u 2009. godini? Ko su najveći povjerioci BiH? Koliko se od tog spoljnog duga odnosi na Federaciju a koliko na RS i Distrikt Brčko? Kolika je ukupna tzv. unutrašnja zaduženost BiH te koliko od toga se odnosi na Federaciju a koliko na RS i Distrikt Brčko? I, da li se ukupna zaduženost, odnosno javni dug BiH kreće u okvirima kriterijuma utvrđenih ... do 60% ukupne zaduženosti u odnosu na bruto društveni proizvod i da li je sadašnji javni dug BiH održiv, te kada bi njegova održivost mogla doći u pitanje? Kakva je struktura namjene stranih kredita?' Dakle, sva ova pitanja i potpitanja su direktno vezana za ukupnu zaduženost BiH. Dio odgovora na ova pitanja sigurno se nalazi u Budžetu BiH, međutim ipak smatram da ima i pitanja koja se ne nalaze u tom aktu, tako da mislim da je pitanje namjestu i zamoljavam Ministarstvo finansija da mi odgovori na ova pitanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Drago Ljubičić.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Gospodo zamjenici predsjedavajućeg, kolegice i kolege članovi Doma, gospodo ministri, ostali gosti, moje delegatsko pitanje upućujem Ministarstvu bezbjednosti BiH, a odnosi se na sljedeće. Vezano za informacije koje su prenijeli mediji o mudžahedinima u selu Grnja Maoča da provode vježbu gađanja bojevom municijom iz vojnog naoružanja postavljam pitanje: '1. Da li je Ministarstvo bezbjednosti BiH imalo informaciju o prisutnosti, odnosno postojanju mudžahedina u selu Gornja Maoča i njihovim aktivnostima opasnim po opštu bezbjednost stanovništva i države i šta su preduzimali po tom pitanju? 7 2. Ako nisu znali za njihovo prisustvo, postojanje u selu Gornja Maoča, šta je Ministarstvo bezbjednosti BiH preduzelo i uradilo poslije informacija koje su prenijeli mediji o mudžahedinima u selu Gornja Maoča i njihovim aktivnostima?' Obrazloženje: Poznato je svima da su mudžahedini na prostoru BiH došli u toku ratnih sukoba u BiH. U Dejtonskom mirovnom sporazumu u Aneksu 1.a. članom 3. u poglavlju I. utvrđeno je da se sve snage koje nisu lokalnog porijekla moraju povući sa prostora BiH u roku od 30 dana od dana potpisivanja Mirovnog sporazuma, a u poglavlju II. istog člana jasno stoji 'a naročito sve strane snage, uključujući tu pojedinačne savjetnike, borce za slobodu, instruktore, dobrovoljce, osoblje iz susjednih i drugih zemalja, povući će se sa teritorije BiH, u skladu sa članom 3. poglavlja I. Aneksa 1.a.' Loša poruka za BiH je da se nakon 14 godina od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma govori o muđžahedinima u BiH koji predstavljaju prijetnju cijelom svijetu, iako smo imali nekoliko upozorenja od OBA-e i SIPA-e da se radi o osobama opasnim i za bezbjednost naše države. Posebno pitanje nesprovođenja Dejtonskog sporazuma u jednom vrlo važnom aneksu koje se odnosi na strane naoružane osobe ili formacije, što samo po sebi govori da nadležne institucije u BiH iz ove oblasti nisu osposobljene ili ne žele da u potpunosti provedu ovaj aneks Dejtonskog mirovnog sporazuma. Sljedeće, prisustvo mudžahedina na prostorima BiH, a posebno ako sprovode aktivnosti spomenute vrste, pretpostaviti je to, bar ono što se moglo vidjeti iz sredstava informisanja da to rade sa dijelom lokalnog stanovništva – direktna je prijetnja bezbjednosti stanovništva i države, direktna je kočnica liberalizacije viznog režima za građane BiH i procesu evropskih integracija. Hvala.
Hvala. Ko se dalje javlja za riječ? Gospođa Majkić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara, poštovani gosti, moje pitanje je upućeno Institutu za nestala lica BiH i Međunarodnoj komisiji za traženje nestalih ... Kao što je poznato, opštinska organizacija Porodica zarobljenih i poginulih boraca iz Srebrenice već duže od 15 godina bezuspješno traga za posmrtnim ostacima 64 srpska civila i vojnika, od kojih je najveći broj ubijen ili nestao krajem '92. godine. Takođe u Spomen- kosturnici u Miljevićima već godinama se nalaze posmrtni ostaci šest Srba koji su ubijeni u selu Zalazje. Međutim, prema informacijama iz ove organizacije, ni do danas nisu uzeti uzorci DNK sa ovih leševa, kako bi se konačno utvrdio njihov identitet. U skladu s tim molim da se odgovori na sljedeća pitanja: '1. Da li je od strane Instituta za nestala lica konkretno preduzeto nešto na pronalaženju srpskih civila i vojnika na području Srebrenice? 2. Kada će biti uzeti uzorci DNK sa posmrtnih ostataka koji se nalaze u Spomen- kosturnici u Miljevićima kako bi se konačno utvrdio njihov identitet?' 8 Hvala.
Da li se još ko javlja? Gospodin Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Pozdravljam vas gospodine predsjedatelju, zahvaljujem za datu riječ, vas supredsjedatelje, uvažene kolege, gospodu iz Vijeća ministara i sve nazočne ovom našem današnjem zasjedanju. Moje pitanje se odnosi na Zakon o izmjenama i dopunama Zakona koji smo usvojili u našem domu 1. 12., zapravo objavljen je 1. prosinca ove godine, a upućen je prema Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću: 'Da li su podzakonske akte u Visokom sudbenom vijeću izmijenili sukladno ovoj izmjeni?' U pismu je obrazloženo, da ne oduzimam vrijeme, dobit ćete na stolove moje pitanje.
Hvala lijepo. Ako se niko više ne javlja, i ja bih postavio jedno pitanje također. Otprilike, evo neka pitanje ide na adresu Vlade RS-a. Ja sam neki dan dobio rodni list iz Bosanskog Šamca, tamo iz nadležnog upravnog organa, i u rodnom listu u rubrici koja govori o etničkoj pripadnosti, koja govori o vjerskoj pripadnosti je prazno, ništa nije popunjeno. Kada sam razgovarao sa načelnikom Općine, radi se o jednom dosta korektnom načelniku, i postavio sam mu to pitanje zbog čega, jer i prema drugim informacijama slično je u cijeloj RS-u tamo kada je u pitanju ova etnička pripadnost srpskog i hrvatskog naroda se upisuje, ali kod Bošnjaka nema. On mi je objasnio, eto potrudio se, te kaže navodno da moramo potpisati nekakvu izjavu o etničkoj ili vjerskoj pripadnosti. Međutim, ja bih zatražio od Vlade RS-a da ona konkretno odgovori zbog čega je to tako, zbog čega u rodnim listovima i drugim dokumentima iz matičnih knjiga, kada je u pitanju etnička i vjerska pripadnost Bošnjaka, ostaje rubrika upražnjena. Ne bih želio ovdje da izvodim nikakve zaključke, da bilo šta špekulišem, mislim da to nije dobro kroz pitanje inače činiti. Hvala lijepo. Pošto više nema pitanja, zaključujem tačku dnevnog reda Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja. Prelazimo na tačku 2. dnevnog reda: Ad. 2. Usvajanje Zapisnka 39. sjednice Doma naroda Da li se ko javlja za riječ? Ako se niko ne javlja, možemo li usvojiti ovaj zapisnik? Ko je „za“? 9 Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik 39. sjednice. Tačka 3. Ad. 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Evo, mi smo dobili u pisanom tekstu Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teksta Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Mi smo na sjednici 22. decembra ustanovili da su predmet usaglašavanja ovih osam amandmana koji su usvojeni na 39. sjednici Doma naroda i ova komisija je jednoglasno prihvatila sve ponuđene amandmane i sačinila ovaj izvještaj. Poznato je da je ovaj zakon jedan od dva preostala zakonska projekta koji su uslov za liberalizaciju viznog režima. Predlažem Domu naroda da prihvati ovaj izvještaj. Smatram da nema potrebe pojedinačno da obrazlažem sve ove pojedine amandmane, pošto smo ih mi usvojili na sjednici Doma naroda. Dakle, predlažem Domu naroda da prihvati ovaj izvještaj i da konačno ... ovaj zakon.
Hvala lijepo. U skladu sa članom 118. stav (1) Poslovnika Doma naroda glasamo o Izvještaju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržanih“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Izvještaj Zajedničke komisije. Prelazimo na tačku 4. 10 Ad. 4. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu Bosne i Hercegovine Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju teksta Zakona o dopuni Zakona o službenom glasilu BiH. Zajednička komisija je usvojila jedan amandman koji je postao sastavni dio teksta ovog zakona. Predstavnički dom Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona razmatra na današnjoj sjednici koja je u toku. Riječ dajem predsjedavajućem Zajedničke komisije, doktoru Hilmi Neimarliji, kojeg je Zajednička komisija imenovala za izvjestioca za Dom naroda. Izvolite, gospodine Neimarlija.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, uvaženi gosti, dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije i ja vas pozivam da usvojite Izvještaj kojim se dakle postigla saglasnost u Zajedničkoj komisiji oko ovog amandmana koji je upravo u našem domu usvojen. Hvala.
Hvala lijepo. U skladu sa članom 118. stav (1) Poslovnika Doma naroda glasamo o Izvještaju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo i ovaj izvještaj usvojili jednoglasno. Tačka 5. Ad. 5. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije za usaglašavanje teksta. Zajednička komisija je usvojila jedan amandman koji je postao sastavni dio ovog zakona. Predstavnički dom Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje saglasnosti o identičnom tekstu ovog zakona razmatra takođe na današnjoj sjednici. Riječ dajem Zoranu Koprivici, kojeg je Zajednička komisija imenovala za izvjestioca u Domu naroda. Izvolite, gospodine Koprivica. 11
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kao što ste rekli, Zajednička komisija za usaglašavanje teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH na sjednici, 22. decembra, sa pet glasova „za“, bez glasova „protiv“, jednim „uzdržanim“ glasom, postigla je sporazum o usaglašavanju teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH sa ovim jednim amandmanom koji je usvojen na Predstavničkom domu. U Izvještaju je naveden, mislim da nema potrebe da ga čitam. Predlažem Domu da prihvatimo ovaj izvještaj Zajedničke komisije i proglasimo ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepo. U skladu sa članom 118. stav (1) Poslovnika Doma naroda stavljam i ovaj izvještaj na glasanje. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. Ima li „uzdržanih“? Četiri glasa „uzdržani“, devet glasova „za“, imamo većinu. Prelazimo na tačku 6. dnevnog reda: Ad. 6. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o kontroli vanjskotrgovinskog prometa robe i usluga od strateške važnosti za sigurnost Bosne i Hercegovine Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije. Zajednička komisija je usvojila tri amandmana koji su postali sastavni dio teksta. Predstavnički dom usvojio je Izvještaj Zajedničke komisije. Riječ dajem Slobodanu Šarabi, koga je Zajednička komisija imenovala za izvjestioca na Domu naroda. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, dobili smo Izvještaj Zajedničke komisije o usaglašavanju tri amandmana i mislim da nema potrebe za nekim širim obrazloženjem. Smatram da je sasvim dovoljno obrazloženo u tekstu i da na osnovu ovoga možemo da donesemo odluku i predlažem da usvojimo ova tri amandmana. 12
Hvala lijepo. U skladu sa članom 118. Poslovnika ponovo glasamo o Izvještaju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Izvještaj, pa je samim tim i ovaj zakon usvojen. Tačka 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara (prvo čitanje) Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Ovo je prvo čitanje zakona, član 100. Prvo se vodi rasprava o nužnosti i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Ivi Miri Joviću. Izvolite. IVO MIRO
: Hvala lijepa. Na prošlom zasjedanju, što je održano 15. prosinca, Dom naroda Parlamentarne skupštine nije usvojio negativno Mišljenje koje je bilo upućeno od strane Ustavnopravnog povjerenstva, te je od Ustavnopravnog povjerenstva zatraženo novo razmatranje načela predloženog zakona i da dostavimo novo mišljenje. Na popravnom ispitu, što smo održali sjednicu 48., koja je održana 23. prosinca, razmatrali smo načela predloženih izmjena Zakona o kaznenom postupku, odnosno Kaznenog zakona BiH i s četiri glasa „za“ i jednim glasom „protiv“ podržali smo načela predloženog zakona, jer smatramo da se ponuđeni tekst zakon može uputiti u dalju proceduru, odnosno danas možemo izjasniti. I ja predlažem da prihvatimo Mišljenje našeg povjerenstva i da danas usvojimo u prvom čitanju. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem predlagaču zakona, ako je prisutan. Izvolite, gospodine. Arnaut Srđan.
Zahvaljujem, predsjedavajući. 13 Poštovani, uvaženi delegati Doma naroda, ... ovaj zakon sadrži dosta značajne izmjene i dopune Krivičnog zakona i, kao što je već poznato, on zapravo predstavlja jedan od uslova koji BiH, zapravo izmjene ovog zakona predstavljaju jedan od uslova koji BiH mora ispuniti da bi se došlo do liberalizacije viznog režima. Ono što su bitna pitanja koja se regulišu na nešto drugačiji način u ovom zakonu su pitanja trgovine ljudima, krijumčarenja osoba, organizovanje grupa, ugrožavanje nuklearnih objekata, odnosno trgovina nuklearnim otpadom, javno poticanje ili finansiranje terorističkih aktivnosti itd. Mislim da usvajanjem ovog zakona, bez obzira, kažem, što slijedi i drugo čitanje, BiH će mnogo bliže biti ispunjavanju uslova za bezvizni režim, jer će se, da tako kažem, otkloniti dvije prepreke koje stoje na putu ovome ukidanju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Koprivica. Izvolite.
Ja ću kratko samo, gospodine predsjedavajući. Evo, iskoristio bih priliku zbog prisustva predstavnika Ministarstva pravde i o sastanaku, održanom 28. decembra, ovde u susjednoj zgradi, nisam bio u prilici prisustvovati, mada sam dobio poziv za njega sa zakašnjenjem, ali sam čuo za sastanak. Interesuje me stav, odnosno zaključci sa tog sastanka, ako je održan i ako ih je bilo, u smislu onoga postupka koji je do sada proveden i onih pitanja i primjedbi koje su date na pojedine odredbe, pojedine članove zakona, ako možete da nam date odgovor, ako ste u prilici. Hvala.
Dobro, sačekajte samo dok vidimo ako još neko bude imao pitanje, pa ćete onda na kraju sve. Gospođa Majkić.
Ja bih htjela nekoliko riječi samo reći, a to je da smo prošli put vratili Izvještaj, kao što reče predsjedavajući Ustavnopravne komisije, i da smo tražili da Komisija ponovo razmotri, svjesna toga koliko nam je potreban ovaj zakon i da eventualne izmjene, o kojima se danas raspravlja na Predstavničkom domu, mogu da utiču značajno na popravke u onim segmentima i u onim članovima koji nisu po mjeri pojedinih delegata u Domu naroda, a evo vidimo i u Predstavničkom domu. Dakle, mi se danas izjašnjavamo o principima. S obzirom da je i Ustavnopravna komisija uradila svoj posao onako kako smo očekivali, s obzirom da u ovom momentu znamo šta nam znači donošenje ovog zakona, predlažem da ne otvaramo preveliku raspravu i da podržimo principe na kojima on počiva. 14
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Gospodin Rančić.
Hvala lijepo. Dakle, naš klub je razmatrao i ovu tačku dnevnog reda i svi znamo da je do izrade ovog zakona došlo kroz praćenje primjene krivičnih zakona u BiH, počev od 2003. godine. Znamo da postoji tim za praćenje, ocjenu i primjenu krivičnih zakona, da to rade u saradnji sa resornim ministarstvom, da dobar dio ovih izmjena i dopuna je ustvari implementaciono zakonodavstvo ... jer mi na ovaj način nastojimo usaglasiti naš dio krivičnog zakonodavstva sa međunarodnim konvencijama koje je BiH potpisala i ima svoju obavezu da svoje krivično zakonodavstvo uskladi sa tim. Dakle, tiče se on i redefinisanja određenih statuta, pojmova, novih djela itd. Kako se radi o principima, Klub Bošnjaka će podržati donošenje ovog zakona u prvom čitanju.
Hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Alma Čolo.
Hvala, predsjedavajući. Ja bih kratko. Istina je danas da se mi samo izjašnjavamo o principima ovog zakona, međutim ja bih prenijela možda tok rasprave sa Komisije za evropske integracije gdje su razmatrane obaveze BiH iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima. I, svi znamo da je ovaj zakon jedan od uvjeta za liberalizaciju viznog režima i da je prvobitna verzija zakona, koja je bila u parlamentarnoj proceduri, propala zato što je bilo predviđeno posebno krivično djelo poricanje, umanjivanje ili odobravanje krivičnih djela holokausta, genocida i zločina protiv čovječnosti. Ova nova verzija koju mi danas imamo u parlamentarnoj proceduri ne predviđa posebno krivično djelo, nego predviđa kvalifikovani oblik krivičnog djela izazivanja nacionalne, rasne i vjerske mržnje, razdora i netrpeljivosti. I ponovo smo na Komisiji za evropske integracije imali naznaka da, ukoliko ovo djelo ostane ovako u Krivičnom zakonu, u drugom čitanju ovaj zakon neće proći, pa, prema tome, danas je sjednica Predstavničkog doma. Ustavnopravna komisija je usvojila amandman kojim se ovaj član briše iz Krivičnog zakona BiH. To nema uticaja na današnju raspravu o principima ovog zakona, međutim ja pozivam sve delegate u Domu naroda da razmisle dobro o eventualnim amandmanima koji slijede nakon današnjeg usvajanja principa ovog zakona, jer mislim da nije dobro da, pored toga što smo brisali posebno krivično djelo, sada brišemo i ovaj jedan kompromis do kojeg se došlo u Ministarstvu prave i u Vijeću ministara, propisivanjem kvalifikovanog oblika jednog posebnog krivičnog djela koje se odnosi na izazivanje rasne, vjerske i nacionalne mržnje. 15 Pa evo, ovaj zakon nam je veoma bitan za liberalizaciju viznog režima i predlažem svima da sa velikom odgovornošću pristupimo ovoj drugoj fazi nakon današnjeg usvajanja ovog zakon u prvom čitanju. Hvala.
Hvala lijepo. Ako se više niko ne javlja za riječ, ne znam da li gospodin Koprivica insistira?
/nije uključen mikrofon/
Dobro, Vi ćete direktno. Ja stavljam na glasanje Prijedlog zakona u prvom čitanju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. Jedan „protiv“. „Uzdržani“?
Ko je „protiv“?
Gospodin Šaraba. Konstatujem da smo usvojili ovaj zakon u prvom čitanju, izmjene i dopune Krivičnog zakona BiH. Tačka 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara (prvo čitanje) Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Ovo je prvo čitanje zakona, član 100. Prvo se vodi rasprava o nužnosti i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Predstavnički dom u prvom čitanju je to usvojio. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravnog povjerenstva Ivi Miri Joviću. Izvolite, gospodine. Gospodin Ivo Miro Jović, predsjednik Ustavnopravne komisije, izvještaj eto o raspravi na ovoj komisiji o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, prvo čitanje. 16 IVO MIRO
: Poštovani predsjedatelju, kako se radi o prvom čitanju, predlažem da naš dom ovo mišljenje usvoji i damo, pošto smo jednoglasno usvojili ovo mišljenje, ovaj zakon u drugo čitanje.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za riječ, glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet. Komisija je prihvatila principe predloženog zakona. Ovo je prvo čitanje ovog zakona, član 100. Prvo se vodi rasprava o nužnosti i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Predstavnički dom usvojio je Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet, gospođi Dušanki Majkić. Izvolite, gospođo.
Zaista ne treba sporiti da ovakav jedan zakon je bio nužan da se donese, jer njegovi principi počivaju na tome da postojećim zakonskim rješenjima je predviđeno izdavanje državne garancije samo za finansiranje kapitalnih investicija i nije moguće izdati garancije ... namijenjene drugim programima koji su od posebnog značaja za ekonomsku stabilnost zemlje. Takođe, u vrijeme svjetske ekonomske krize, da bi se osigurali povoljni uslovi zajma na svjetskom finansijskom tržištu, izričito se traži garancija države kao vid osiguranja zajmodavca. Jedan od takvih zahtjeva došao je i od EBRD-a a ove izmjene i dopune su jedna od mjera Savjeta ministara za ublažavanje uticaja globalne ekonomske krize za privredu BiH. Dakle, vidjeli ste da su male izmjene, da je izmijenjeno u članu 1. gdje se proširuje instrument osiguranja za zajmodavca koji se ne finansira iz budžeta i alternativno ... su garancije entiteta, odnosno Distirka, da umjesto u članu 2. koji se odnosi na član 54. u stavu (2) unesen je 17 izuzetak od ograničenja namjene državnih garancija, čime je njihova namjena za finansiranje kapitalnih investicija proširena i za zaduživanje zajmoprimca za provođenje projekata koji su od posebnog značaja za ekonomsku stabilnost zemlje. I na kraju, u stavu (3) uvodi se ograničenje u smislu zabrane izdavanja državnih garancija za sredstva namijenjena pokriću tekućih troškova, pokriću gubitaka, pokriću deficita budžeta itd. Dakle, ovaj zakon je neophodan, potreban, principi su jasni i predlažem da ga Dom usvoji. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ dajem predlagaču ovog zakona, ako je prisutan. Gospođo Muratović, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani poslanici i ostali, želim da vas pozdravim. Ja sam Zakira Muratović, pomoćnik ministra u Ministarstvu finansija i trezora. Zahvaljujem se gospođi Majkić na iscrpnom obrazloženju, tako da ja tome nemam što dodati. Radi se o značajnom zakonu, međutim ono što želim ovdje naglasiti da jedan od uslova da bi se ovaj zakon, odnosno da bi se dobio kredit, odnosno garancija za Agenciju za depozite i usvajanje ovog zakona, s obzirom da Evropska banka očekuje da potpisivanje tog ugovora bude tokom januara, bilo bi jako dobro da mi okončamo donošenje ovog zakona, s obzirom da se radi o zakonu u kome se mijenjaju samo dva člana. I u tom smislu zamolila bih, ako nema nekih posebnih poteškoća oko toga, da danas ovaj zakon ako je moguće se razmatra i u drugom čitanju.
Hvala lijepo. Gospodin Adem Huskić. Izvolite.
Evo, ja bih samo kazao da imate u vidu da ove pare idu samo u potencijal Agencije za izdavanje garancija. Ako se te pare ne upotrijebe, mi i ne plaćamo za njih ništa. Dakle, tek ako bi propala neka garancija pa se naplatila, onda bi mi plaćali neku malu kamatu. Prema tome, ovo je jako dobro. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste, treba da se stvarno usvoji u oba čitanja. Nema dilema uopšte. 18
Dobro, hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ako se ne javlja za riječ, onda da usvojimo prvo zakon u prvom čitanju, a očekujemo da bi, ukoliko prođe budžet na Zastupničkom domu, mi imali posebnu sjednicu na kojoj bi usvojili Budžet za 2010. godinu, onda bi mogli uvrstiti i ovu tačku.
Ne, ne odmah.
Ali sekretar kaže da ne možemo, moramo.
Ma ne mora kada je po ...
Formalno-pravno da, ali možemo i oba čitanja obaviti, nemoj komplicirati stvar. [[zajednička diskusija]]
Možemo. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju, možemo to na drugoj sjednici završiti. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. I, dobro bi bilo da u međuvremenu u pauzi se sastane ovo povjerenstvo, kako bi dalo mišljenje i da i u drugom čitanju danas to usvojimo. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog poslovnika o radu parlamentarnog vojnog povjerenika Bosne i Hercegovine – predlagač: Parlamentarni vojni povjerenik Dobili ste Prijedlog poslovnika kao i Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Zajednička komisija je prihvatila tekst ovog poslovnika te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom Prijedlog poslovnika razmatra na današnjoj sjednici, koja je u toku. 19 Riječ dajem predlagaču ovog poslovnika, ako je prisutan. Izvinjavam se. Prvo riječ dajem predsjedavajućem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost Branku Zrni.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dame i gospodo, sve vas pozdravljam. Mislim, nema potrebe ovdje uopće da nam parlamentarni vojni povjerenik objašnjava ovaj prijedlog poslovnika. On je uistinu urađen po, hajde recimo, standardu dogovora prije nego je došao pred nadležno povjerenstvo. Na nadležnom Povjerenstvu za obranu i sigurnost ovaj prijedlog je jednoglasno prihvaćen i nikakvih apsolutno opaski na ponuđeni prijedlog nije bilo, te vam u ime tog radnog parlamentarnog tijela predlažem da prihvatimo ponuđeni poslovnik.
Hvala lijepo. Evo, ja se izvinjavam ali evo predlagač Boško Šiljegović ako smatra da treba još nešto da kaže, izvolite.
Poštovano predsjedništvo, gospodine predsjedniče, uvaženi delegati, dame i gospodo, predstavnici Vijeća ministara, vrlo kratko. Dakle, zahvaljujem se i Zajedničkoj komisiji za odbranu i bezbjednost i članovima Zajedničke komisije koji su učestvovali i pomagali mi prilikom donošenja ovog poslovnika. Naime, Zakonom o parlamentarnom vojnom povjereniku koji je stupio na snagu 7. 7. bio sam u obavezi da predložim određena podzakonska akta. Jedan od tih podzakonskih akata je 'Poslovnik o radu parlamentarnog vojnog povjerenika'. Biće još pravilnik i smjernice. Istovremeno u Ministarstvu odbrane se usvajaju podzakonska akta za primjenu Zakona o parlamentarnom vojnom povjereniku. Mnogi iz Zajedničke komisije su učestvovali. Koristim priliku da im se zahvalim i da kažem da ima potrebe i očekujem da ćete danas usvojiti ovaj poslovnik, jer već u Kancelariji parlamentarnoj vojnog povjerenika ima pet-šest-sedam pritužbi i ne možemo djelovati dok se ne usvoji ovaj poslovnik. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se iko javlja za riječ? Ne javlja. Prelazimo na glasanje. Glasamo o Prijedlogu poslovnika. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Poslovnik o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH. 20 Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Razmatranje Godišnje platforme o obavještajno-sigurnosnoj politici – predlagač: Predsjedništvo BiH Dobili ste Izvještaj Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH. Predstavnički dom razmatra Godišnju platformu o obavještajno-sigurnosnoj politici na današnjoj sjednici, koja je u toku. Riječ dajem Boži Rajiću. Njega nema. U stvari, da li ima neko drugi iz ove komisije. Evo, gospodin Koprivica se javio.
Ja ne bih nadugo govorio o Godišnjoj platformi. Mi smo je dobili u pisanom tekstu. Ona je već usvojena na Predstavničkom domu. Mi smo na Komisiji za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije imali ovu platformu i konstatovali smo da je ona sačinjena sa svim onim prioritetima i područjima djelovanja koji su značajni za BiH, da sadrži određena poglavlja koja su prioritetna u toj bezbjednosnoj politici i navedeni su posebno zadaci po pojedinim tim pitanjima i segmentima. Konstatovano je da je ove godine po prvi put na vrijeme Godišnja platforma dostavljena od Predsjedništva kao ovlaštenog predlagača. Ja predlažem Domu da ovu platformu prihvatimo i mi danas na ovoj sjednici Doma naroda. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Da li se još ko javlja za riječ? Gospodin Šaraba pa Hazim Rančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, reći ću nekoliko riječi o Godišnjoj platformi i iznijeti svoje neslaganje sa ovom platformom i sa prioritetima koji su utvrđeni u ovoj platformi. Naime, ako pročitamo prošlogodišnju Godišnju platformu i ovu koju danas imamo ispred sebe, vidjećemo da se slažu u 99% teksta. Male sitne izmjene kod onog koji je potpisao ovo, izmijenio u datumima i formalnim stvarima, koja nova rečenica, ništa suštinsko i ništa drugačije od onoga što je bilo u prošloj godini. Uz svo uvažavanje i profesionalnost onih koji su napravili ovu platformu, želim da istaknem svoje mišljenje da prioriteti Obavještajno-bezbjednosne agencije nisu napisani precizno i ja lično smatram da u BiH postoje dva precizna i dva jasna prioriteta koji se moraju jasno istaknuti. Nažalost, oni su ovdje spomenuti onako u tekstu ali bez jasnog isticanja. 21 Dakle, borba protiv radikalnih terorističkih grupa i terorističkih aktivnosti pojedinaca treba da je jedan prioritet jasno i precizno istaknut kao i to da će Obavještajno-bezbjednosna agencija prikupljati podatke o svim oblicima korupcije koji predstavljaju najveću prijetnju ekonomskoj stabilnosti zemlje. To su, po meni, dva najznačajnija i najbitnija prioriteta Obavještajno-bezbjednosne agencije. Dakle, u ovim prioritetima, činjenica je da su oni spomenuti ali negdje pri samom kraju, ali su, po mom mišljenju, spomente neke stvari koje apsolutno ne trebaju da budu spomenute u tim prioritetima. Spominjanje oružane agresije je, istina, kao male vjerovatnoće, spominjanje toga da će Obavještajno-bezbjednosna agencija svojim djelovanjem doprinositi nesmetanom provođenju reformi i drugih institucija, po mom mišljenju – nisu neki prioriteti koji treba da se nađu na način kako su istaknuti u ovome dokumentu. Zašto se borba protiv korupcije ne stavlja u prvi plan, meni potpuno nije jasno? Dakle, ja smatram da se to treba istaknuti, da se treba staviti u prvi plan i da to treba da bude jedan od glavnih prioriteta Obavještajno-bezbjednosne agencije, naravno, pored borbe protiv potencijalnih, radikalnih i terorističkih grupa i aktivnosti. Dakle, moja osnovna primjedba je da prioriteti utvrđeni u ovome dokumentu nisu istaknuti na način kako su trebali biti. Zahvaljujem.
Dobro, hvala lijepo. Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, dakle, vrlo kratko sam mislio govoriti o Godišnjoj platformi o obavještajno-sigurnosnoj politici, a koja je okvirni godišnji plan, ovjeravajući plan, ne precizan i konkretan za rad OSA-e u 2010. godini. Ono o čemu sam mislio govoriti da smo kao Parlament dosegli evo jedan nivo uspjeha u smislu da se krajem godine usvaja Godišnja platforma za rad Obavještajno-sigurnosne agencije u narednoj godini. Ako se sjetite nekih rasprava prije, i ko želi napraviti analizu, bilo je godina kada godišnje platforme uopće nisu usvajane. Dakle, Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije i oba ova doma podržavajući izvještaje i rad te Zajedničke komisije u komunikaciji i sa OSA-om, a bogami, evo i sa Predsjedništvom i Vijećem ministara uspjeli smo doći do toga kroz pitanja, kroz iniciranja, kroz traženja da ovi koji su nadležni pripreme ovu platformu Parlamentu i da mi to usvojimo. To je dakle prvi uspjeh da na vrijeme usvojimo Godišnju platformu. Naravno, u procesu rada i parlamenata i Obavještajno-sigurnosne agencije i Predsjedništva i Vijeća ministara ova platforma se uvijek treba dorađivati, izgrađivati, popravljati i za svaku sljedeću godinu treba da bude bolja, konkretnija, ali sve to mora biti, naravno, sadržano u odgovarajućim podrškama, u prvom redu, mislim u finansijskoj podršci toj 22 agenciji. Dakle, mora se precizno kazati od Vijeća ministara, Predsjedništva i Parlamenta šta hoćemo da uradi ta agencija, naravno na osnovu zakona i njene nadležnosti, da finansijski, tehnički i kadrovski da ona ima tu samostalnost, šta nije sporno, da je podržimo i da, naravno, nakon toga razmatramo izvještaje o radu, rezultate, i da kažemo jesmo li zadovoljni ili nismo zadovoljni sa njihovim radom i da li su opravdali uložena sredstva, budžetska sredstva u njihov rad, kao i za ostale institucije. Nisam mislio govoriti o pojedinostima, ali eto na to me ponukao poštovani kolega Šaraba koji govori da ovih stvari nema u ovoj platformi. Ja se jednostavno ne mogu složiti s tim. Dakle, ova platforma se pravi na osnovu Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji. Tamo su propisani izazovi, sigurnosne smetnje, tamo je njihova nadležnost i dakle Godišnja platforma je i napravljena po tome. Ne samo da je to sadržano, ovi pojmovi u prioritetima, o kojima je kolega govorio, nego to je sadržano i u Glavi II - Područja djelovanja OSA-e gdje zasebno imate i obavještajno prikupljanje podataka i njihova nadležnost u oblasti terorizma i radikalnog djelovanja, i vezano za radnje kažnjive po međunarodnom humanitarnom pravu, i organizovani kriminal pod 'd) prijetnja osnovama ekonomske sigurnosti i špijunaža usmjerena protiv BiH, kontraobavještajna zaštita, međunarodna saradnja, sistem cjelokupne sigurnosti, saradnje', itd. E sad, da li je nešto trebalo pod a) biti ili b) ili c), evo možemo o tome raspravljati, ali mislim da nam nije suština. Ovo je okvirni plan, a mislim da OSA u okviru svog detaljnog plana da tokom cijele godine na svim sigurnosnim pitanja iz njene nadležnosti treba da radi i da daje odgovor na svaku sigurnosnu prijetnju, dakle onda kad se ona pojavi, i u januaru i u decembru 2010. godine. Dakle, predlažem da podržimo i donesemo ovu platformu za rad Obavještajno- sigurnosne agencije. Hvala.
Gospodin Branko Zrno.
Zahvaljujem. Ja sam htio samo konstatirati nekoliko stvari bez ikakve namjere da diram ili pokušam mijenjati bilo što u ponuđenoj platformi. Konstatirat ću da je dobro da svake godine imamo ovu platformu i to da imamo na vrijeme, konstatirat ću da i ova platforma je pravljena i temeljem zakona ali isto tako i temeljem operativnih saznanja u tijeku ove godine i temeljem toga se prave i određeni prioriteti, iako ovdje može se postaviti pitanje ovog što je kolega Slobodan postavio, jednostavno, redoslijed prioriteta ili prioritet prioriteta. Ja mislim da su bitni prioriteti ovdje svi nabrojani. Oni se i tijekom godine, naravno u ovoj platformi, mogu mijenjati, mogu na drugi način i drugim redoslijedom postaviti, ali ja mislim da je ovo ipak jedan poprilično dobar dokument temeljem koga funkcionira i radi Obavještajno-sigurnosna agencija i predlažem nam svima da je podržimo i da završimo. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Ilija Filipović. 23
Hvala lijepa, gospodine predsjedatelju. Pozdravljam sve kolegice i kolege i sve koji prate naš rad. Dakle, s par riječi ću se samo osvrnuti na ovaj vrlo značajni dokument. I ovo što je rekao gospodin Šaraba ne razlikuje se mnogo od prethodnog dokumenta ove vrste, prethodne platforme koju je Predsjedništvo ponudilo Parlamentu, ali ima neke novine. Ja bih samo par riječi u odnosu na tu jednu novinu koja stvara određenu zabunu i čini mi se da izlazi iz okvira, čak, nadležnosti OSA-e. Na 4. stranici u poglavlju Obavještajno prikupljanje podataka, u drugom pasusu 'OSA će posvetiti posebnu pozornost podacima od značaja za ostvarivanje pravičnih interesa BiH, nabraja ih sada koji su to pravični interesi, referira se na sukcesiju bivše Jugoslavije, prikupljanju podataka koji će pridonijeti rješavanju određenih pitanja s državama i sad kaže, 'prava BiH na izlazak na otvoreno more i podataka koji će doprinijeti poboljšanju ukupnih odnosa sa susjednim zemljama.' Mislim da je ovo jedna vrlo zločesta sintagma koja se našla u ovoj platformi i nije joj mjesto u ovakvom dokumentu. Ovo je pravno pitanje, i to strogo pravno pitanje, koje reguliraju norme međunarodnog prava, reguliraju onda ako se o tome ne mogu dogovoriti dvije zemlje. Ako ne, onda se dogovara nekakva arbitraža da to riješi; pa ako ni to, onda se sukladno međunarodnim normama ova pitanja rješavaju na međunarodnom sudu. Ovo je pitanje koje je Hrvatska već imala, ja nisam advokat Hrvatske, ali ponavljam, i povlačim paralelu sa Slovenijom da ne bi imali u BiH takve iste odnose sa susjedom – možda bi bilo mudro i pametno izostaviti ovu rečenicu, čitavu sintagmu 'prava BiH na izlazak na otvoreno more', jer ovo nije nekakav podatak obavještajni. Ovo je jedna konstatacija, jedna želja da se prejudicira stvar bez razgovora sa susjednom državom, s kojom imamo jako puno otvorenih pitanja. Bolno ćemo ih rješavati ako budemo na ovaj način uskakali sa novim pitanjima u nekim novim dokumentima. I mislim da ovim Predsjedništvo ipak prejudicira stvar kad je u pitanju izlazak, znamo sve priče, da ih ne ponavljam, vezano za izgradnju Pelješkog mosta, za druge koridore, za Jadransko-jonsku cestu, za ulazak, izlazak, čvorišta itd., da ne otvaram to pitanje. Ali da ne prejudiciramo stvar u ovom dokumentu koji ima ... jedan plemenit cilj, da mi utvrdimo u Parlamentu Godišnju platformu o obavještajno-sigurnosnoj politici. Niti je ovo obavještajni, niti je ovo sigurnosni podatak, ovo je ... čista pravna stvar koju će regulirati dvije zemlje. Hvala lijepa. Dakle, ako ne bi izostavili ovu sintagmu, pozivam Hrvate u ovom domu da ne podržimo ovu platformu zbog ove sintagme koja je lupeški u Predsjedništvu skrojena.
Gospodin Drago Ljubičić. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Kada je u pitanju ova platforma, svi mi znamo da je to jedna od zakonskih obaveza Predsjedništva koje na vrijeme treba da dostavi ovu platformu na usvajanje jednom i drugom domu što na jedan određen način jeste osnova za planiranje rada i aktivnosti Obavještajno- bezbjednosne agencije. Dobro je što je upornim insistiranjem i na ovoj komisiji pa i na našem domu, a ja vjerujem i na Predstavničkom domu postignuto da ipak, koliko-toliko, na vrijeme ova 24 platforma dođe, u odnosu na prethodne, ove godine. Uvažavam razmišljanja, prijedloge i eventualne sugestije u redanju određenih prioriteta, mada ja lično mislim kada je u pitanju redanje ovih prioriteta, po meni, bitno je da sve ovo što je predlagano da se našlo u ovoj platformi. A lično mislim da je to zakonska i obaveza Obavještajno-bezbjednosne agencije, bez obzira i na ovo kojim je redom to poredano u ovoj platformi, da oni na bazi svojih profesionalnih procjena jednostavno procjenjuju šta je prioritet i ja se nadam da će oni tako raditi i da će upravo u okviru toga i preduzimati svoje aktivnosti. I mislim da i ovakvu predloženu Godišnju platformu treba podržati.
Hvala lijepo. Evo, gospođa Majkić se javlja za riječ.
Zaista nisam mislila na ovu temu uopšte da govorim, ali hoću da pokušamo da prevaziđemo ovo stanje da se ne bi dogodilo da Godišnja platforma koju Predsjedništvo odobrava i šalje, priprema Savjet ministara, a usvaja Parlamentarna skupština i, zbog ovog nesporazuma koji je uočio gospodin Filipović, ja predlažem da se ne izjašnjavamo danas o Godišnjoj platformi, da je vratimo ovoj komisiji da se napravi još jedan pokušaj da se sa Predsjedništvom uskladi ovaj dio koji je sporan da se ne bi dogodilo da Godišnja platforma završi negativno. Mislim da bi trebali naći razumijevanja za to. Hvala.
Evo, ja sada riječ dajem sebi, ako se niko drugi ne javlja u međuvremenu. Dame i gospodo, ja ... mislim da se ovo pitanje nepotrebno politizira i daju nekakve kvalifikacije koje ne stoje, znate, pogotovo nešta lupeški i zločasto. Zločasta mogu biti djeca, lupeška ne može biti Obavještajno-sigurnosna agencija. Ne znam zbog čega bi sad ovdje nekome smetalo što će Obavještajno-sigurnosna agencija posebnu pažnju posvetiti podacima od značaja za ostvarivanje pravičnih interesa BiH u procesu sukcesije bivše SFRJ, prikupljanja podataka koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja državne granice. Sve je to potrebno, moramo imati relevantne podatke. Dakle, i kad razgovaramo o državnoj granici, neko treba te podatke prikupljati, jedna, druga agencija i službe. Dakle, u cilju da se to riješi na jedna miran način i sporazumom, i da eventualno ne ide i na sud. Ako bude na sud, opet nam ti podaci trebaju itd. Ne znam kome bi smetalo pravo BiH na izlazak na otvoreno more, mislim da nam to čak niko ne osporava ni iz Hrvatske. Traže se modaliteti koji treba da se utvrde. Pa, zbog čega je ovo? Dajte da skupimo argumenata, podataka da bi se to riješilo na jedna kvalitetan i pravičan način. Govori se o pravičnom načinu, mislim da ovdje nema nikakvih razloga da se to tumači na ovakav način kako je to gospodin Filipović tumačio. Uostalom, mi se borimo za interese BiH, to je naša država, svi kažu. To što će Obavještajno-sigurnosna agencija prikupiti što više podataka kako bi mi došli do pravičnih rješenja, mislim da to ne treba biti smetnja nikome. Normalno, nisam za to ni da se preglasavamo, možda bi podržao i ovo što gospođa Majkić kaže, ali već je to prošlo sve procedure, ali ne vidim ovdje ništa što bi evo bilo usmjereno ni na loše odnose sa susjedima, niti bilo šta drugo. Jasno se govori o pravičnim interesima, jasno se govori o prikupljanju podataka 25 koji će doprinijeti rješavanju otvorenih pitanja. Imamo otvorena pitanja, dajte da prikupimo sve podatke. Pa i službe iz Hrvatske i drugih država prikupljaju svoje podatke za rješavanje tih pitanja. Hoćemo li imati, koliko je to pravo, koji su modaliteti izlaska na otvoreno more, zato nam trebaju argumenti, trebamo imati i podatke. Zašto to nekom može smetati? Da li se još neko javlja za riječ? Evo, gospodin Ivo Miro Jović. IVO MIRO
: Hvala lijepa. Uvaženi predsjedatelju, ja odgovaram na Vašu posljednju rečenicu – meni smeta, i to jako mi smeta. A znate zašto? Zato što ova riječ 'prava BiH' ne može stajati i tu se doista radi o zločastoj rečenici. Postavit će se pitanje naime zašto kao ja, Ivo Miro Jović i Hrvat, javljam se kad je u pitanju ovakva zločasta rečenica. Ne javljam se porad toga, nego javljam se u ime struke. Podsjetit ću, ružno je što trebam podsjećati, ali reći ću, pristup moru BiH u Neumu je rezultat Požarevačkog mira, međunarodnog ugovora, i davanja teritorija Osmanskom carstvu od strane Dubrovnika u Sutorini i Neumu. Nikakav izlazak na more, pročitajte međunarodni dokument, ni pristup moru, nikad Turska nije imala carinu na moru u Neumu. A mi ovdje govorimo o tome da podijelimo Republiku Hrvatsku, i to zvanično u dokumentu na dva djela. Pošto sam ja građanin dvije države, dužan sam u cilju pravde i pravičnosti ovo izgovoriti, jer su one obje moje i obje lijepe i za obadvije se zalažem. Ali ovako se ne zalaže za susjedstvo, ni prijateljstvo i budućnost. Onom kome je malo, neka ide u Sutorinu i neka tamo izlaz na more traži, a ne dijeliti Republiku Hrvatsku na dva dijela. I zato je to zločasto i ovdje namjerno stavljeno kad Republika Hrvatska ima itekakve probleme na međunarodnom planu. Ne daj Bože da nam bude susjed Slovenija na ulasku u EU. To ne daj Bože, a svjedoci smo te činjenice. Nemam ništa protiv da Obavještajno-sigurnosna agencija radi ono što je u cilju zaštite interesa BiH, ukupne sigurnosti u njoj, dapače, to joj jeste posao. Posao je Predsjedništva da je potakne na to i od nje to traži i ovoga doma i ja se za to zalažem. Ali na ovakav način izlazak na otvoreno more? A kad je to BiH imala izlazak na more i koje more, postavljam i sebi i vama. Smeta li netko brodovima, a koji su to brodovi, koji dolaze u BiH da izađu na more? To je pitanje, je li netko zasmetao? Jedno je pristup moru, a ovdje kaže izlazak na more. Može, ali na Trebević.
Gospodin Božo Ljubić.
Pa evo, ja mislim da je najpametnije u ovom momentu podržati prijedloge gospođe Majkić i danas se ne izjašnjavati o ovomu, jer zbilja ova formulacija je neprecizna i može u sebi sadržavati i ovakve implikacije o kojima je govorio gospodin Filipović i gospodin Ivo Miro Jović. Ako se tu radi o ... prolazu, plovnom putu itd., ja mislim, apsolutno ne vidim razloga da se takva formulacija ne podrži. Međutim, ako se radi istinski o posezanju na teritorijalne vode itd. susjedne države, ja kao, evo, državljanin i jedne i druge države kome je stalo, ja vjerujem jednako kao i vama svima ostalim, do dobrih odnosa ove dvije države, ne bih mogao to podržati. Prema tome, mislim da apsolutno treba ovo vratiti i doći do jedne bolje formulacije koja neće u sebi sadržavati ovakve implikacije koje bi se mogle naslutiti, da tako kažem u ovim ... 26
Krivi navod.
Izvolite, gospodine Šaraba.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Možda sam malo sporo reagovao ali razmišljao sam da li ovo da kažem gospodinu Joviću – pitanje njegove priče i spominjanja Sutorine koju je, po mom ličnom mišljenju, spomenuo u negativnom kontekstu. Mislim da niste trebali na takav način pomenuti, budući da se odavno vodi priča oko Sutorine i oko toga da je ona u nekom vremenu bila dio teritorije BiH, ali Vi ste to spomenuli na jedan izuzetno nekorektan način, gospodine Joviću, i mislim da nije dobro na takav način spominjati.
Dobro. Da li se još ko javlja za riječ? Replika, gospodin Jović. IVO MIRO
: Ja nisam nekorektan, možda je negativno loše bilo u povijesti. Ja sam samo rekao šta se desilo u povijesti. Na isti dan, na istom potpisanom Mirovnom ugovoru u Požarevcu ... između Osmanskog carstva, Venecije i Austrije je bilo predmet, a Dubrovnik da bi zaštitio svoje interese i kopnene puteve za trgovanje sa Osmanskim carstvom ustupio je svoj teritorij u Sutorini i Neumu, isti dan, isti sat, istim dokumentom. Danas je Neum u BiH, Sutorina nije. E sad, što je Dubrovnik dao svoj teritorij, sad treba uzeti i more, a šutit ćemo za ono što je predmetom međunarodnog ugovora. Ja podsjećam na ono da je to u Srbiji potpisan Međunarodni ugovor u Požarevcu.
Dobro. Gospodin Rančić se javlja za riječ. Izvolite.
Pa evo, dakle ja samo želim reagovati na jedan dio diskusije kolege Jovića, koja je bila ovako u jednom dijelu van tačke dnevnog reda i na jako emotivan, grub način, pa pomalo i prijeteći nam je govorio šta će biti, a šta neće biti. Dakle, BiH kao država ima svoj međunarodno-pravni subjektivitet, ima svoj pravni kontinuitet, ima svoje granice, ima svoju teritorijalnu, je li, nepovredivost i svoj suverenitet, i po domaćem i po međunarodnom pravu. Dakle, sve ove stvari, pitanje i granica i teritorije i suvereniteta, pa evo, ako neko smatra i ove sitnice ako mu je to sporno, bit će rješavano u skladu sa domaćim propisima ali i međunarodnim propisima koji se tiču tog pitanja. Dakle, ta stvar neće biti onako kako nam kolega Jović poručuje, zato što to on poručuje, ili što možda diže prst itd., nego će biti po domaćem i međunarodnom pravu. I siguran sam da ćemo se boriti i za kontinuitet, i suverenitet, i teritorijalni integritet BiH u skladu sa domaćim i međunarodnim pravom. 27
Dobro. Gospodin Jović, ponovo replika. IVO MIRO
: Uvaženi kolega Rančiću, nekorektno je u najmanju ruku meni pripisati da sam dirao u suverenitet i integritet BiH. Upravo ja se za to i zalažem. BiH nije nikad izlazila na otvoreno more i ne treba ovo tu da stoji. Pristup moru da, i to nitko ne osporava, ali ovo je doista zločasto ovdje umetnuto. I ja sam mislio da ćete i vi to podržati, da BiH u svojim granicama kao suverena zemlja ostane, ne posezati za tuđim teritorijem, a na ovakav način se poseže za tuđim teritorijem. Ostavimo onda povjerenstvima kako ste Vi i rekli. Ja želim dobrosusjedsku suradnju upravo na takav način. I zato sam rekao: ne daj Bože da nam Republika Hrvatska bude Slovenija na našem pristupu Europskoj uniji, na ovakav način će biti, jer će biti natjerana.
Dobro. IVO MIRO
: Uvaženi kolega, nema potrebe da mi dobacujete, ali BiH, ona, Republika Hrvatska nije nikad graničila sa Crnom Gorom.
Evo, da ne idemo sada u nepotrebnu širinu ... Branko Zrno, izvolite Vi, pa onda ...
Hvala lijepa. Ja sam mislio uistinu prekratiti ovu priču oko špijunske platforme, s tim što ću se ispričati zato što mi je promakla formulacija koja je u ovom drugom pasusu u ovom dijelu obavještajnog prikupljanja podataka, zapravo suština problema ovdje jeste ova riječ 'prava'. Svi smo već nekoliko puta postali međunarodni pravnici, i pravnici i stručnjaci za pravo mora i evo i povijesti itd. Izlazak iz ovoga jeste ova riječ 'pravo', apsolutno je višak ovdje i rečenica koja iza nje dolazi, jer pazite, platforma ne može prejudicirati. Platformom se može tražiti od određene agencije da odrađuje svoj posao, ali su ovdje prejudicirali određene stvari koje jesu ili nisu i nećemo sada i nisam za to da ulazimo u tu priču, ali jesam za to da podržimo ono što je gospođa Majkić predložila.
Hvala lijepo. Adem Ibrahimpašić. 28
Ma evo, ja mislim da se ovde stvari bez veze i ni iz čega zaoštravaju. Ovo pitanje, bez obzira šta ko o njemu mislio, ne može biti nikako drugačije riješeno nego prema nekakvom međunarodnom pravu, i to će tako biti. A da neko misli da ima prava i da traži to pravo, pa niko mu to ne može zabraniti. Prema tome, mislim da oko ničega vodimo i to veoma ružnu raspravu, i ja evo, hajde da se priklonim ovom mišljenju gospođe Majkić, pa da to odgodimo, pa neka neko sjedne, neka iz tih formulacija eventualno neku riječ i križa, kako kaže, ali da neko ima pravo da prikuplja dokumentaciju oko nečega da bi nešto dokazao, hoće li je prikupiti, hoće li je moći dokazati, to je na vrbi sviralo. Ali ima pravo da pokuša da dokaže da to pravo posjeduje. Evo, dakle da prihvatimo ovo što Majkić kaže, pa da vidimo šta će biti.
Ako se više niko ne javlja za riječ, onda predlažem ovo što je gospođa Majkić predložila da se ova platforma vrati Komisiji da još jedanput je razmotri, imajući u vidu i ovo danas što je tokom rasprave izneseno, pa da se na sljedećoj sjednici dnevnog reda ponovo nađe ova plaforma. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo donijeli ovakvu odluku kako je to rečeno. Prelazimo sada na tačku 12. Ad. 12. Izvještaj o reviziji Javnog radiotelevizijskog servisa BiH za 2008. godinu Dobili ste Izvještaj Komisije za finansije i budžet. Komisija je usvojila Izvještaj o reviziji i predlaže Domu njegovo usvajanje. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, gospođi Dušanki Majkić.
Evo, konačno smo dobili Izvještaj o reviziji finansijskog poslovanja Javnog radiotelevizijskog servisa BiH i podsjećam vas da je na 36. sjednici Doma naroda od 1. 10. 2009. godine usvojen sljedeći zaključak: 'Dom naroda će razmatrati Izvještaj o reviziji poslovanja BHRT-a za 2008. godinu nakon što ga Kancelarija za reviziju institucija BiH dostavi u oktobru 2009. godine.' Evo, nešto smo dobili kasnije, ali konačno ovaj izvještaj je došao. Takođe vas podsjećam da smo imali Izvještaj o reviziji koji je radio REVSAR, kao komercijalna revizija, ali da Parlament i nadležna komisija je obavezna u skladu sa Zakonom o reviziji da razmatra izvještaje 29 o reviziji koje radi Kancelarija za reviziju institucija BiH. Šta je u stvari, kakvo je stanje, duboko vodeći računa da i cijelo vrijeme molim kolege da imaju na umu da raspravljamo o Izvještaju o reviziji, dakle ne o Izvještaju o radu BHRT-a, jer to je nadležnost druge komisije, o tome će se vjerovatno i ta druga komisija odrediti. Mi danas raspravljamo o Izvještaju o reviziji Javnog RTV servisa BiH za 2008. godinu. Dakle, dobili smo ovaj izvještaj, koji nam je došao 7. 12. Evo, Komisija je pri razmatranju konstatovala sljedeće. Znači, Kancelarija za reviziju je završila reviziju Izvještaja za 2008. godinu a, prije toga, posljednji put Kancelarija za reviziju je obavila reviziju BHRT-a za 2005. i 2006. godinu i, podsjećam vas, da je taj izvještaj bio negativan. Sadržavao je jako mnogo primjedbi na rad ovog servisa. Naknadno, znači 2007. i 2008. godinu radi REVSAR kao komercijalna revizija, a evo 2008. godinu ponovo je uradila, i na zahtjev Komisije ovog doma, uradila je Kancelarija za reviziju. Šta on sadrži: osam kvalifikacija, dva skretanja pažnje i 30 preporuka. Doduše, nešto manje nego što smo imali kad je Kancelarija za reviziju zadnji put vršila reviziju za 2005. i 2006. godinu. Postoji cijeli niz kvalifikacija, i to suštinskih kvalifikacija, a to je da BHRT nije imala usvojene računovodstvene standarde za 2008. godinu, čiji je nedostatak značajno uticao na politiku vrijednosti prihoda za RTV od RTV taksi, priznavanje, potraživanje i proceduru otpisa nenaplaćenih potraživanja, da međusobni finansijski odnosi BHRT-a i RTV Federacije nisu zasnovani na vjerodostojnom cjenovniku prema kome se vrši fakturisanje, da BHRT ima neusaglašena potraživanja, međusobna potraživanja i obaveze sa ostalim javnim emiterima. Da BHRT ne uplaćuje na Jedinstveni račun prihode ... po osnovu marketinga, kao doduše uostalom kao ni ostala dva emitera, niti ih raspoređuje na propisan način i da se ... stvarna opravdanost odobravanja popusta za prihode od marketinga nije mogla ustanoviti, to su oni čuveni popusti koji se kreću do 70%. Dalje, Kancelarija za reviziju kaže da BHRT nije iskazala sumnjiva i sporna potraživanja za RTV taksu za period od 2005. godine, u ukupnom iznosu 2,3 miliona, i nije izvršila ispravku na teret rashoda. Da obaveze prema dobavljačima nisu potpuno usaglašene, da starosna struktura tih obaveza je nepovoljna, a značajan iznos starih obaveza prema dobavljačima nije plaćen. Dalje, da je BHRT ... izvršila novo zaduženje u 2008. godini, i to po kratkoročnom kreditu u iznosu od milion maraka, bez prethodnog odobrenja Upravnog odbora jer, koliko mi je poznato, generalni direktor ima pravo do 10 hiljada maraka, sve ostalo je u nadležnosti Upravnog odbora. Dalje, u poslovnim knjigama BHRT-a prikazani su objekti za koje nije utvrđeno pravo vlasništva, odnosno raspolaganja. Dalje, taj značajan iznos objekata za koje ... nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi, pa onda objekti koji su izgrađeni na zemljištu koje podliježe posebnom režimu upravnog rješenja, objekti izgrađeni na privatnom vlasništvu itd. Primjedba revizije da su uplaćeni avansi za proizvodnju programa isporuka robe u 2006. i 2007. godini nisu i dalje opravdani. Da BHRT nije dio nabavki izvršio, nije izvršio izbor najpovoljnijeg ponuđača saglasno Zakonu o javnim nabavkama. Da procedure izbora najpovoljnijih ponuđača nisu bile u potpunosti izvršene u skladu sa navedenim zakonom i zbog toga Kancelarija za reviziju je dala mišljenje s rezervom. Dakle kvalifikacija: mišljenje s rezervom. Cijeli niz nepoštovanja procedura Zakona o javnim nabavkama, da ne nabrajam sve to. Suštinska stvar je ipak ona koja je vezana za korekcije finansijskih izvještaja za 2007. i 2008. godinu. Dakle, izvršene su korekcije finansijskih izvještaja za 2007. i 2008. u 2009. godini na osnovu nalaza i preporuka iz Izvještaja o obavljenoj reviziji Finansijskog izvještaja za 2008. godinu revizorske kuće REVSAR i detaljno izrađenog prijedloga korekcije finansijske službe BHRT-a. Dakle, očito, radilo se o podacima koji nisu bili prisutni ili su namjerno tako napisani u 30 vrijeme kad je finansijski izvještaj sačinjen. Revizijom finansijskih izvještaja za 2007. i 2008. godinu revizorska firma izrazila je kvalifikovano mišljenje, dakle mišljenje s rezervom, sa primjedbom da BHRT nije uradila ispravke spornih potraživanja na osnovu kojih je trebalo povećati rashode BHRT-a i primjedbom da više evidentirani prihodi na ime zakupa satelita te da nije iskazan gubitak po tom osnovu i zbog toga Upravni odbor BHRT-a nije prihvatio izvještaje za 2007. i 2008. godinu. Prijedlog usvojenih korekcija izradila je finansijska služba BHRT-a, potvrdila ga revizorska firma i Upravni odbor BHRT-a, što je rezultiralo iskazivanjem gubitka u finansijskom poslovanju od 5,8 miliona. Dakle, umjesto pozitivnog izvještaja kako je tamo stajalo, nalaz revizije je potvrdio da se radi o gubitku od 5,8 miliona. U čemu je sadržana ta korekcija, znači koja je izvršena na dan 1. 1. 2009. godine, to je dakle u bilansu stanja da je osnovni iznos kapitala 38 miliona, oko 38 da ga ne nabrajamo, akumulirani gubitak 14,2 miliona, tako da ukupni kapital BHRT-a iznosi 23,8 miliona što govori da bilans uspjeha pokazuje da je gubitak BHRT-a iznosio 5,8 miliona. Takođe, ukupno izvršene korekcije na dan 1.1. za 2007. i 2008. godinu su se odnosile na sljedeće stavke: smanjenje potraživanja i pogrešna knjiženja, to je 1,1 milion; smanjenje sumnjivih spornih potraživanja starijih od jedne godine; smanjenje redovnih potraživanja od Federalne televizije; smanjenje ostalih redovnih potraživanja od kupaca u zemlji i inostranstvu, tako da ukupna korekcija po toj stavci iznosi 3,6 miliona. Povećanje rashoda inkaso službe i kratkoročnih razgraničenja iznosi jedan milion. Dakle, na osnovu svih iznesenih podataka, na osnovu onoga što je Kancelarija za reviziju iznijela u svom izvještaju, Komisija smatra da taj izvještaj treba prihvatiti takav kakav je. Istovremeno, mogu vam reći da smo imali baš muku oko toga kakve zaključke, s obzirom na bezbroj zaključaka koji su dosad doneseni kad je u pitanju ova institucija. Podsjećam vas samo da četiri komisije, dvije komisije Predstavničkog doma i dvije komisije Doma naroda više od dvije godine bave se institucijom koja se zove BHRT. Mnogo zaključaka je doneseno i mnogo od tih zaključaka, i to uglavnom, nije realizovano. Dakle, to je poseban problem gdje se sad nalazimo. Zato, kad je ova komisija donosila konačnu odluku, donijeli smo ono što moramo donijeti, a to je ne pretendujući pri tom ... da će zaključci koje smo mi predložili biti jedini zaključci, znači ostavlja se mogućnost da se predlože i novi koje nismo imali u vidu, ali koji se tiču isključivo samo revizorskog izvještaja za 2008. godinu, tako da smo, kao što ste vidjeli, predložili da Dom naroda traži od Javnog RTV servisa da odmah pristupi otklanjanju nedostataka po revizorskom izvještaju za 2008. godinu. To je naša obaveza, mi nemamo, to je prvenstvena obaveza da tražimo da počnu da sređuju stanje u kući u kojoj žive. Druga stvar je da Dom naroda traži od Javnog RTV servisa da odmah pristupi izvršenju svih dosadašnjih zaključaka Doma naroda Parlamentarne skupštine. Podsjećam vas, naročito vas podsjećam da su zaključci za 2007. godinu, koje je Komisija za finansije i budžet uputila prema Domu naroda i Dom naroda potvrdio te zaključke, i to: 'Dom naroda nalaže Upravnom odboru BHRT-a da, uvažavajući preporuke revizije ranijih godina, angažuje konsultansku kuću koja će utvrditi stvarno finansijsko stanje, procijeniti imovinu BHRT-a, te sačiniti prijedlog mjera za izlazak iz postojeće situacije. Dom naroda smatra da izvještaj o reviziji treba uputiti Tužilaštvu i Dom naroda obavezuje Konkurencijski savjet da preduzme mjere za sprečavanje monopola na markentinškom tržištu javnih servisa u BiH.' Dakle, mnogo zaključaka su donijeli oba doma i u skladu s tim znači tražimo da BHRT odmah pristupi izvršenju svih dosadašnjih zaključaka Doma naroda. 31 '3. Dom naroda traži od Javnog RTV servisa da u roku od 30 dana od prijema zaključka dostavi Komisiji za finansije i budžet plan za otklanjanje preporuka iz revizorskog izvještaja za 2008. godinu i da posebno navede preporuke revizije koje BHRT nije u stanju sam realizovati. Neka se kaže – ovoliko ljudi zavisi od nas, izvan te crte mi ne možemo.' I na kraju: '4. Da Dom naroda smatra da Izvještaj o reviziji poslovanja Javnog RTV servisa za 2008. treba uputiti Tužilaštvu, jer je ovo jedan od rijetkih primjeraka da revizija nađe ovoliki broj preporuka. Ja mislim da je ovo drugi slučaj, prvi put je bio BHRT sa 40 preporuka 2005.–2006., i evo sad je 30 preporuka za 2008.godinu.' Evo, to su otprilike bili stavovi Komisije za finansije i budžet. Ja se nadam da kolege neće otvarati pitanja sva ovdje koja su vezana za stanje u BHRT-u, za promjene ili nepromjene, za sve dopise koji nam dolaze, kojim smo zatrpani, jer mi smo praktično obavezni na komunikaciju sa Upravnim odborom koga ovaj parlament bira, a za komunikaciju između Upravnog odbora i direktora, to mogu i sami da riješe unutar institucije, a ne sa ovim parlamentom. Hvala vam.
Hvala lijepo. Evo, imali smo jedno iscrpno uvodno izlaganje sa svim potrebnim pojašnjenjima. Otvaram raspravu. Ivo Miro Jović se javlja, pa Adem Ibrahimpašić. IVO MIRO
: Hvala lijepo. Raduje me da je ovo povjerenstvo bilo ustrajno i da je sačinilo, kao rezultat svog rada, ovako opsežno i koncizno jasno jedno izvješće. Nemam šta dodati, ali imam oduzeti. U prijedlogu zaključaka ove tri točke bi bile, mislim, sasvim opravdane. Međutim, točka '4. Dom naroda smatra da Izvješće o reviziji poslovanja Javnog RTV servisa za 2008. godinu treba uputiti Tužiteljstvu BiH', ja smatram da nije to uloga ni ovog povjerenstva, ni ovog doma. Tijela vlasti su i revizori i Tužiteljstvo. Tamo gdje Tužiteljstvo temeljem izvješća revizije pronalazi potrebu za reakcijom, u to duboko vjerujem da će to i uraditi. Mi ćemo imati i još jednu točku rasprave upravo danas na ovom zasjedanju 'Izvješće Ureda za reviziju' i mi ćemo vidjeti jedan poduži spisak onih koji nisu zadovoljili i imali dobru prolaznost kod revizijske kuće u odnosu na one koji su korektno i pošteno, po mišljenju revizije, radili. Hoćemo li biti onda dosljedni pa kod svih onih – a godinama od sviju dobijamo negativna izvješća, mi zaključke donesemo, dolaze uporno negativna mišljenja – da mi budemo ti koji će podastirati dokumentaciju Tužiteljstvu. Ja iz načelnih razloga ne bih želio u tome sudjelovati. Nego, neka Tužiteljstvo pozabavi se svim izvješćima koja su njemu relevantna, jer su mu dostupna, ona koje revizije naprave. A nije, mislim, zadaća Doma da odredi ijednog među inima koji tako posluju, a jesam za uvođenje reda i discipline i da Tužiteljstvo radi svoj posao, samo ne na moju preporuku prema drugom, nego preporuku da mi zahtijevamo kad smo mi u pitanju; ako ima posla za Tužiteljstva, radije bih takvu odluku donio. 32
Hvala lijepo. Gospođa Majkić želi repliku.
Jedno objašnjenje, kolega Joviću. Kad bi bilo tako da je dovoljno da revizorski izvještaj se uradi i pošalje Tužilaštvu, onda nema potrebe Parlament da raspravlja o tome. Šta je zadatak Parlamenta? Kontrola javnog novca, utroška javnog novca. Kancelarija za reviziju i Komisija za finansije i budžet, odnosno Parlament, su partneri na istom zadatku. Šta znači to kad Kancelarija pošalje revizioni izvještaj? To može da znači, ali ne mora. Ali kad ga Parlament usvoji, on je vlasništvo naše, on više nema; sve dok ga mi ne usvojimo, nadležnost je Kancelarije za reviziju, onog momenta kad glasamo za njega, mi smo nosioci i vlasnici toga i u skladu s tim definišemo i naše preporuke. Ne bi se institucije BiH ponašale onako kako se ponašaju kad bi snaga ovog parlamenta bila jača. Dakle, mi vidimo da ima napredak u odnosu na prethodne godine, vidjećemo to sad na nekoj od sljedećih tačaka, ali dok god ne budemo radili istrajno, a istrajno znači da sutra imamo i posebnu komisiju koja će se baviti isključivo samo i samo revizorskim izvještajem, i to zajedničku komisiju da ne bi dolazilo do zbunjivanja institucija po osnovu zaključaka koje mi šaljemo. Dakle, veoma važna je uloga Parlamenta u revizorskim izvještajima i sve naše preporuke koje dajemo bi trebalo da budu usvojene. Dakle, to nije pisanje napamet, to može da uradi, ako to mislite onda ne trebamo uopšte razgovarati o tome, to je zadatak onog momenta kad dignemo ruku, zadatak naš da prihvatimo vlasništvo nad revizorskim izvještajima.
Hvala lijepo. Evo krivi navod, gospodin Jović. Izvolite. IVO MIRO
: Upravo u prethodnoj točci govorili smo o Godišnjoj platformi o sigurnosnom ... i podebelo se ova platforma bavi pitanjima i ključno je a i uvaženi kolega Šaraba je sugerirao da se više potencira pitanje svih oblika korupcije. A, ako imamo takvu platformu, imamo sigurnosni sektor koji se bavi tim pitanjima, imamo, koje podastire Tužiteljstvu, ja ne želim da budem onaj ko će podastirati Tužiteljstvu za njegov rad. Mislim da to nije zadaća Parlamenta, nitko me u to neće uvjeriti da budem potkazivač kod tijela vlasti u trodiobenom dijelu – sudbene, izvršne i zakonodavne. I ja mislim da je to u najmanju ruku i nekorektno ako se od mene traži eksplicite da se izjasnim. Nekorektno tražiti od Doma da podnosi tužbe Tužiteljstvu.
Dobro. Hvala lijepo. Gospodin Adem Ibrahimpašić, pa Slobodan Šaraba, onda Drago Ljubičić. 33
... [[nije uključen mikrofon]] još jedan zaključak. Dakle, to je zaključak koji predlažem: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od svih odgovornih u javnim RTV servisima da sve učine kako bi se što prije implementirao Zakon o Javnom RTV sistemu u kojem se nalaže uspostava Korporacije koju bi činila sva tri emitera u BiH.' Zašto? Zbog tog što u revizorskom izvještaju u tačci 2. mišljenja se ovo navodi kao glavni uzrok urušavanja poslovanja RTVBH. Ako smo mi usvojili taj zakon, ili neki parlament jeste, možda ovaj prije nas, i ako mi sad prema ovom zakonu se ponašamo kao da prolazimo kraj plota, kao da on nije važan u svemu ovome, onda je u pitanju naša vjerodostojnost. Dakle, ja predlažem da se ovaj zaključak svakako stavi na glasanje i da se svi ovi drugi zaključci stave jedan po jedan na glasanje, a ne u paketu, kako bi svako mogao da glasa onako kako želi. Hvala.
Hvala lijepo. Slobodan Šaraba.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Evo, dakle mi smo se u zadnje dvije godine intenzivno bavili stanjem u BHRTV. Imali smo brojne izvještaje i Upravnog odbora i poslovodstva i, evo na kraju, konačno znamo pravo stanje. Nakon ovog revizorskog izvještaja mislim da je istina isplivala na površinu, pravo stanje se zna. Upravni odbor je često i u jako puno situacija upućivao upravo na ovo da se uradi ovaj revizorski izvještaj i on je naravno pokazao jedno stanje da su izvještaji o poslovanju koji su dolazili od poslovodstva bili frizirani, dakle nisu bili tačni. I u tim izvještajima bile su mnoge stvari koje su bile apsolutno netačne. Konačno sam saznao da je Upravni odbor jednoglasno, što je jako značajno, izabrao direktora televizije, gospođa Putica, mislim da je ovdje prisutna, iznijela je to na televiziji. Međutim, ovdje vidim prisutnog gospodina Agovića, bivšeg direktora, i zaista mi je čudno ... u kojoj funkciji je on ovdje prisutan. Ne znam da li je tu gospodin Durmo, njega ne znam, evo dakle tu je, drago mi je da je čovjek tu i drago mi je da je ovo rukovodstvo koje je preuzelo vođenje BHRTV sa ovakvim revizorskim izvještajima i sa ovako brojnim zaključcima tu. Očekujem da svoj posao urade profesionalno i odgovorno. Međutim, postavljam još jednom pitanje: U kojoj funkciji je bivši direktor ovdje, koji je juče definitivno razriješen, i apsolutno nema nikakvih dodirnih tačaka sa BHRTV? Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Drago Ljubičić. 34
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Svake godine ... kada su na dnevnom redu bili revizorski izvještaji institucija BiH, čini mi se da smo se najviše zadržali, i na sjednicama Komisije za finansije i budžet i na sjednicama našeg doma, upravo na revizorskom izvještaju RTVBH. Svi naši napori da se u RTVBH, kao javnom servisu, uvede više reda nisu urodili plodom, iako evo svjedoci smo i sa ovim izvještajem da ima određenih poboljšanja. Nije to ono sigurno što mi još uvijek želimo, jer pred sobom imamo ponovo revizorski izvještaj koji u sebi sadrži, kako reče gospođa Dušanka Majkić, a to smo mogli da vidimo i iz samog izvještaja: osam kvalifikacija, dva puta skretanje pažnje i 30 preporuka što samo po sebi dovoljno govori o kakvom se izvještaju radi i kakvo je stanje u ovom javnom servisu. Da vam ne oduzimam puno vremena, ja ću kratko reći svoje mišljenje. Lično mislim neraščišćeni odnosi između RTVBH i Federalne TV gdje se ne zna ko šta i za koga radi, ko kome šta i zašto fakturiše, ko koga zašto tereti i potražuje itd., itd., lično mislim da je jedan od osnovnih problema, koji je registrovan i prikazan u ovom revizorskom izvještaju. Lično mislim takođe da zaposleni u ovim kućama, i u jednoj i u drugoj, znači nije dovoljno samo u jednoj, nego i u jednoj i drugoj, moraju sjesti i dogovoriti i raščistiti ove odnose i postaviti te odnose na zdrave temelje i time smanjiti prostor i mogućnost za bilo kakve mutne radnje koje smo mogli da prepoznamo u svim ovim dosadašnjim revizorskim izvještajima i poslije toga predložiti rješenja za izlazak iz ovakvog stanja. Predlagati rješenja dok se to ne raščisti, mislim da ćemo se i dalje vrtiti samo ukrug i da nećemo doći do rješenja, bez obzira i na zaključke i napore i sve ono što radi i Kancelarija za reviziju. Podržaćemo zaključke koji su predloženi na ovoj Komisiji za finansije i budžet. I kada se u ovim zaključcima spominje Tužilaštvo, ja nisam prepoznao da Parlament sada bilo tu šta čini, bilo kakav pritisak, nego jednostavno to je nešto što mi očekujemo od Tužilaštva da reaguje kad su u pitanju ovakvi revizorski izvještaji, ništa drugo. Ja ne vidim ulogu Parlamenta u ..., nego upravo samo to očekujemo od Tužilaštva, ništa više. Hvala.
Hvala lijepo. Alma Čolo. Izvolite.
Pa evo, ja bih prvo malo se osvrnula na ono što je rekao gospodin Slobodan Šaraba, da ne zna zašto je gospodin Agović danas tu. Iz Izvještaja o reviziji mi vidimo da je odgovorno lice u periodu za koji je obavljana revizija, do 15. 9., bio generalni direktor gospodin Agović. Zato ja ne vidim razlog zašto čovjek ne bi sjedio ovdje, jer je najveći dio perioda u kojem je vršena revizija on bio generalni direktor. I imamo još gospodina Jakova Jurjevića koji je bio do 21.5.2009. i gospodin Nermin Durmo od 22.5.2009., a ovo je izvještaj za 2008. godinu i 2007. jeste. 35
Za 2008.
Za 2008. godinu jeste, tako da mislim da njegovo prisustvo ovdje danas ne treba problematizirati i ne znam zašto ste to radili. A druga stvar je što ja želim ponovo da ukažem na ovo o čemu je govorio gospodin Adem Ibrahimpašić, a to je pitanje neuspostavljanja ove korporacije na nivou BiH, jer je u revizorskom izvještaju, na strani 9., to jasno potcrtano: da nepostojanje i neuspostavljanje javne korporacije je dovelo do niza problema u funkcioniranju i BHRTV i da je to jedan od razloga koji utiče na negativno poslovanje BHRTV u periodu koji je obuhvaćen revizorskim izvještajem. I ja bih, pošto vidim danas ovdje predsjednicu Upravnog odbora BHRTV, istakla da je veoma značajno da i Upravni odbor preuzme dio svoje odgovornosti za neuspostavljanje ove korporacije, jer ne vidim da je to dosad urađeno. Zakon o Javnom RTV sistemu je usvojen u novembru 2005. godine, danas je decembar 2009. godine, mi nemamo osnovanu ovu javnu korporaciju. Vi ste imali sastanak Upravnog odbora u augustu 2009. godine, bili ste dužni nakon uspostave na konstituirajućoj sjednici Odbora da donesete statut ove korporacije u roku od 30 dana i nakon donošenja statuta da registrirate korporaciju. To je sve zajednički zadatak i ovog odbora i poslovodstva javnih RTV servisa u BiH, ali to ni do danas nije učinjeno. Međutim, šta mi imamo na sceni? Imamo na sceni da se Upravni odbor BHRTV samo bavi imenovanjima i smjenama generalnog direktora. Imali smo situaciju da je generalni direktor smijenjen, pa je trajao dugo sudski postupak, pa ste imali v.d. vršioca dužnosti kojeg niste mogli upisati u sudski registar, pa ste pred Komisijom, kojom ja predsjedavam, postavljali pitanje: Kako će taj v.d. direktor koji nije upisan u sudski registar moći potpisati finansijske izvještaje BHRTV? Pa ste imali evo pravosnažnu presudu Suda BiH, vratili ste direktora na posao, vraćen je znači pravosnažnom odlukom Suda i odmah ste na prvoj sjednici tog direktora ponovo smijenili i stvarno dovodite Parlament u situaciju da se bavi stalno RTV i da stalno raspravlja o novim direktorima, o nemogućnosti potpisivanja finansijskih izvještaja od strane v.d. direktora koji nisu upisani u sudski registar, i nikakve odgovornosti Upravni odbor nema. Nije uspostavljena ova korporacije i mi danas raspravljamo o ovom izvještaju i jedina odgovornost izgleda iz ovog izvještaja: Upravni odbor je našao da je jedina odgovornost tog generalnog direktora, gospodina Mehmeda Agovića, njega ste smijenili i mislite time ste riješili problem. Ja bih voljela malo da se osvrnete i da date neki svoj osvrt, gospođo Putica, na stanje u BHRTV i na obaveze koje je Upravni odbor imao, a nije ih izvršio, a znate da Parlament imenuje četiri člana Upravnog odbora. Mi znamo koji su uvjeti po zakonu za imenovanje i za razrješenje članova Upravnog odbora, ali isto tako znamo da je i u vašim ingerencijama razrješenje generalnog direktora. I naravno, to je vaša kompetencija, koju ja ne osporavam, ali ja bih voljela malo da se osvrnete i na te stvari i da nam kažete zašto Upravni odbor nije osnovao ovu korporaciju. Jer je ona jedan od ključnih faktora koji su doveli da ovakvog poslovanja BHRTV, a što je istaknuto u ovom izvještaju revizora, na strani 9. Hvala. 36
Dobro, hvala lijepo. Evo, gospodin Slobodan Šaraba. Replika, je ili?
Gospođo Čolo, da je gospodin Agović radio dobro, on bi i dalje sjedio tu. Pošto je radio loše, Upravni odbor ga je jednoglasno smijenio i izabrao drugog čovjeka, eto zato on ne treba da sjedi tu, zato što je juče razriješen i zato što je izabran drugi čovjek. Ne vidim razloga, nekog ko je razriješen i ko nema nikakve više dodirne tačke sa televizijom, pozivati na sjednice Doma.
Gospođa Čolo. Izvolite.
Pa vjerujte da ja stvarno ne mogu da povjerujem u te Vaša argumente. Mi smo imali razriješenog direktora gospodina Marića koji je prisustvovao redovno sjednicama ove komisije kad se razmatrao izvještaj o poslovanju BHRTV i odgovarao za period u kojem je bio ovlašteni zastupnik firme kojom je rukovodio. Prema tome, ne znam zašto smatrate da čovjek danas ne smije da sjedi ovdje u ovoj sali.
Doboro. Da li se još ko javlja od delegata za riječ? Gospodin Branko Zrno.
Ja sam htio samo postaviti pitanje o čemu mi danas raspravljamo. Je li ovo rasprava – ja pismen sam toliko i čitam – Izvješće o reviziji Javnog RTV sistema BiH. Mi smo otvorili dvadeset paralelenih priča, sad nam trebaju svoju priču pričati direktor i trebaju nam predsjednici upravnih odbora pričati svoju priču. Mi imamo pred sobom ovo izvješće, izvolite, raspravite o ovom izvješću. Imamo ovo izvješće nadležnog povjerenstva, izvolite, raspravite o tom izvješću i tu smo počeli i tu smo trebali ostati, tu završiti i izjasniti se o tom izvješću. Sporna je točka, i meni je sporna četvrta, četvrti zaključak ovog povjerenstva i na tome ... Nemojmo sad otvarati paket. Ako otvorimo paket – možemo ga mi otvoriti, u Parlamentu se sve može otvoriti zašto ne – ali onda dajte zakažite tematsku sjednicu, neka bude jedna tema RTVBiH, pa ćemo raspraviti o svemu, pa ćemo ih sve pozvati, pa ćemo raspraviti baš o svemu. Ali ovo je danas ... priča, gospodo. Na kraju godine mi imamo revizorsko izvješće za 2008. godinu. Znači, naš je zadatak odrediti se prema ovomu izvješću, a nije otvarati još puno priče. Ja vas molim da se držimo dnevnoga reda i da se držimo ponuđenih materijala, onoga o čemu uistinu trebamo danas raspraviti. lijepo. Hvala 37
Dobro, hvala lijepo. Ponovo gospođa Čolo. Izvolite.
Pa evo, ja bih samo pročitala jednu rečenicu, evo možda gospodin Branko misli da se ne držimo dnevnog reda. Na strani 9. ovog revizorskog izvještaja, znači koji je danas na dnevnom redu, stoji da 'posljedica nepostojanja korporacije i neusklađenost sistema i neriješeni odnosi između tri javna RTV servisa, što u određenoj mjeri negativno utiče na cjelokupno poslovanje javnih servisa, neriješene odnose oko naplate RTV pretplate, neriješene odnose oko marketinških usluga, sve su to produkt nepostojanja korporacije na državnom nivou.' Ja sam postavila pitanje predsjednici Upravnog odbora da mi kaže zašto nije formirana ova korporacija, jer je to dio iz revizorskog izvještaja.
Gospodin Zrno. Izvolite, ponovo.
Pa nisam ja kontradiktoran, gospođo Čolo. Zato, Vi ste konstatirali ono što jeste u ovom izvješću i mi se izjašnjavamo o toj konstataciji, mi ćemo dignuti ruku. I Vi ste u pravu, a možemo tražiti, ja kažem, možemo tražiti posebnu sjednicu ili raspravu u Domu sa jednom točkom dnevnoga reda: TVBH. Mislim, to jeste sadržaj ovog izvješća i to je konstatirano ovdje. Mi se o tome izjašnjavamo, i to je problem i to ostaje problem. I možemo ga raspraviti jednom drugom prilikom kad to mi zatražimo.
Gospodin Adem Ibrahimpašić.
Ovo je samo jedna mala replika. Ako ne usvojimo ovaj zaključak koji sam ja ponudio, onda toga nema, nije Parlament ništa, nije se odredio prema tome. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne govorim o tome ako to ne usvojimo onda toga nema i to Parlament nije ni razmatrao. A fino stoji u revizorskom izvještaju. Zašto to ova komisija nije ..., ja ne znam, da je jedan od glavnih uzroka to o čemu čitav dan pričamo, eto. 38
Dobro. Da li se još ko javlja od delegata? Ne javlja. Ima li potrebe? A, gospodin Jović, izvolite. IVO MIRO
: Možda trebam i osjećam potrebu vrlo kratko. Ako naše povjerenstvo je razmatralo i ovlašteno bilo za razmatranje ovog izvješća, u svojim zapisima broj 2. nudi da usvojimo zaključak da se traži od Javnog RTV servisa BiH da odmah pristupi provedbi svih dosadašnjih zaključaka. Pa ima li ljepšeg zaključka koji se zove zakon, a u zakonu eksplicite stoji ovo što bi mi tražili zaključkom. I zato ja ne želim da donesenu odluku o usvajanju zakona natjeramo nekoga da primjenjuje taj zakon našim zaključkom. Evo, u čemu je, tu ne vidim svrhu.
Dobro, više se niko ne javlja. Ne, Drago Ljubičić. Izvolite.
Predsjedavajući, ja se izvinjavam i Vama i svima prisutnim. Evo na ovo, kad je u pitanju ovaj prijedlog zaključka i dopuna zaključka, možda ja ne razumijem i zato vas molim da mi oprostite što ću ovo prokomentarisati. Stoji zakonska obaveza formiranja ove korporacije, mi to svi znamo, i da to nije urađeno. Međutim, u ovakvoj situaciji gdje su ovako neraščišćeni odnosi između ovih javnih RTV, znači emitera, ići u formiranje ove korporacije sa ovakvim neraščišćenim odnosima je dopunsko, po meni, samo još dalje komplikovanje situacije. Zato ja stvarno mislim da ovdje moraju jednostavno se jasno postaviti odnosi i raščistiti odnosi između ovih javnih emitera. Spominje se ovdje i RTVRS, i tu treba raščistiti odnose, znači kada je u pitanju RTBiH, mada ja nisam prepoznao ni blizu te probleme koje sam prepoznao kada je u pitanju RTV Federacije BiH i RTVBH. Jer tu je, po meni, znači osnovni, osnovni problem. Ja kažem, možda ne razumijem te relacije dovoljno koliko razumiju neke druge kolege ili ljudi iz ove oblasti, iz ove struke, ali evo i na ovom mom nivou poznavanja te problematike mislim da je tu osnovni i ključni problem.
Dobro, mislim, ne znam da li je potrebno jedni druge da ubjeđujemo, imamo glasanje pa će glasanje pokazati.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite. 39
Oprostite, moram, oprostite ali moram da kažem, dakle nema više ovdje ništa neraščišćeno, ljudi su prekopali sve živo, jedan revizor, drugi revizor, treći revizor, sve se zna šta je ko kome dužan, nema tu ništa neraščišćeno. Fali para, otpisat će vrijednost u kapitalu i gotova stvar, imat će manje kapitala tog kojeg unose u ovu korporaciju i gotova priča, zna se to kako hoda. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nemojte me stalno, ljudi, po deset puta me pitate.
Dajte mi riječ.
Ma dobro, izvolite. Evo gospođa Majkić.
Znate zašto nema ove korporacije? Zato što dva haosa da se preliju sad u novi haos će ostati takođe haos. Za 2008. godinu ... RTVRS ima pozitivan revizorski izvještaj, ima pozitivno poslovanje. Da li mislite da će pristati da uđe sa druga dva emitera koja imaju haos u poslovanju? Neko je trebao da kaže to poslovanje treba srediti. Jer niko ne kaže to poslovanje treba srediti pa, nego hajmo osnovati servis pa ćemo poslije vidjeti šta ćemo. Unijećemo sve probleme u zajedničku kuću pa mislimo da će to biti bolje?! Neće biti bolje. Dakle, preduslov za bilo šta je rješavanje stanja i zato se ne može prihvatiti taj zaključak, gospodine Ibrahimpašiću, samo zato. Ne može se haos iz jednog i drugog emitera sad privući na ovaj koji je pozitivan i onda ćemo riješiti. Je li mislite da ćemo stvarno rješiti probleme tako? Ja mislim da to nije način rješavanja problema, nego da ono što revizori ponavljaju od 2005. godine da to počne da se rješava. Neće se to riješiti formiranjem ove korporacije, nego početi da se radi u toj instituciji.
Ibrahimpašiću, izvolite. Eto, ja ne mogu nikome uskratiti ...
Dakle, ja mislim da haosa nema, toliki su revizori prošli kroz sve knjige. Zna se šta je, pa Vi kažete 5 miliona gubitka, 9 miliona gubitka, pa zna se šta je, zna se na kojim stavkama, sve je tu. Gubitak je normalna stvar, bit će ga Bog te pitaj gdje i kod koga sve neće. Dakle, nema tog haosa, o tome ja hoću da pričam. I ovaj moj zaključak bi obavezao barem, ja znam kako ti zaključci svi prolaze, ali bi obavezao nekog da barem nešto uradi, da se taj zakon ispoštuje, to je zakonska obaveza ... 40
Dobro. Ja bih zaključio raspravu ako nema više niko ni replike, ni diskusije. Nema. Eventualno evo, ako glavni revizor Milenko Šego smatra da treba još nešto da kaže, možda komentarišući neke djelove iz rasprave. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, pozdravljam vas sve skupa. Pa evo, mi smo na zahtjev ovog povjerenstva ovog doma zapravo završili reviziju BHRT za 2008. godinu. To je jedan veoma koncizan, konkretan i prilično dobar izvještaj u kojem su pobrojani praktično takstativno svi problemi koji su tijekom revidiranja uočeni i iskazani su u ovom izvješću. Stoji činjenica da BHRT zaista ne može sam riješiti sve te svoje probleme. Mi smo upravo u tom smislu i spomenuli postojanje ove korporacije, budući da se najviše oko toga, vidim, na određen način, sporite. Dakle, jedna preporuka koju smo mi dali, evo je na stranici 9., kaže: 'Rukovodstvo BHRT treba da poduzme aktivnosti', dakle mi moramo pisati onoj instituciji koju revidiramo, 'na iznalaženju odgovarajućih rješenja u suradnji s drugim institucijama i razinama vlasti i prilagođavanja i poštivanja zakonskog okvira kako bi samo poslovanje bilo organizirano i učinkovito na racionalan način.' Prema tome, na određen način ova korporacija je praktično usvajanjem svih preporuka ovog izvješća, praktično je usvojen i taj zaključak. Prema tome, vi ocijenite da li je sad potrebno formulirati posebno takav zaključak, on praktično provejava iz ovog samog izvješća. Što se tiče ovih drugih vaših diskusija na ovo izvješće, ovdje se uvijek spominje i jako je važno pitanje odgovornosti. Dakle, revizorska izvješća nemaju nikakvog smisla ukoliko neće biti pokretanje pitanje odgovornosti. Više je tih oblika odgovornosti, o tome mi često puta govorimo. Nekako svi veoma rado otkližemo prema toj kaznenoj odgovornosti, to je nekako najlakše. Međutim, ona druga pitanja odgovornosti, javne odgovornosti, političke odgovornosti, moralne odgovornosti, disciplinske odgovornosti, nekako se to zamagljuje pa onda često puta znamo govoriti kako nemamo adekvatne propise, međutim propisi postoje. Dakle, izvješće se Parlamentu dostavlja kako bi se pokrenule institucije sustava na jednu koordiniranu aktivnost i na pokretanje pitanje odgovornosti. Izvješće je javno i ono se nalazi na web stranici. Ovaj dom, a i Zastupnički dom, ovo ne bi bilo prvi put, on je i ranije donosio zaključke da se izvješće, između ostalog, radi jedne ozbiljnosti situacije dostavi Tužiteljstvu BiH, i to nije kaznena prijava. Dakle, revizorsko izvješće nije kaznena prijava, nego se skreće pozornost institucijama sustava da iščitavanjem tih izvješća eventualno pronalaze i one elemente koji mogu asocirati ili koji jesu i dio kaznene odgovornosti. U tom smislu, mislim da institucije sustava, kao što je i Tužiteljstvo BiH, trebaju imati sva izvješća i oni zapravo i imaju izvješća, pošto je Zastupnički dom već u tom smislu i dionio odluku za ostala izvješća. Prema tome, kada je riječ o proračunskim korisnicima, i oni se već nalaze u Tužiteljstvu i organima za istrage i oni iščitavajući ta izvješća nalaze i iznalaze određene propuste i probleme. Toliko. 41
Hvala lijepo. Mislim da smo zaključili raspravu. Sada bi trebali da se izjašnjavamo o ovom izvještaju. Glasamo o Izvještaju o reviziji. Bilo je prijedloga da oko ovih zaključaka, imamo ove različite komentare, pa bih ja jedan po jedan zaključak stavljao na glasanje, ako se slažete. I imamo jedan dodatni zaključak koji je predložio gospodin Ibrahimpašić. Hoćemo li prvo o ovom zaključku koji je kao neka vrsta amandmana dopune, gospodina Ibrahimpašića.
Hajmo prvo ovo izvješće da usvojimo.
Prvo da usvojimo Izvještaj o reviziji. Ko je „za“ da usvojimo Izvještaj? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan? Nema. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj o reviziji. Sada o ovom amandmanu, jel' tako, prvo.
Valjda o zaključcima.
Hoćemo li o zaključcima, jedan po jedan. Dobro. 'Zaključak broj 1. Dom naroda traži od Javnog radiotelevizijskog servisa BiH da odmah pristupi otklanjanju nedostataka po revizorskom izvještaju za 2008. godinu.' Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. 'Uzdržan'? Konstatujem da smo usvojili Zaključak broj 1. uz Izvještaj o reviziji. 'Zaključak broj 2. Dom naroda traži od Javnog radiotelevizijskog servisa BiH da odmah pristupi provedbi svih dosadašnjih zaključaka Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH.' Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Također jednoglasno. 42 'Zaključak broj 3. Dom naroda traži od Javnog radiotelevizijskog servisa BiH da u roku od 30 dana od dana primitka ovog zaključka dostavi Povjerenstvu za financije i proračun Doma naroda Plan za otklanjanje preporuka iz revizorskog izvješća za 2008. godinu i posebno navede preporuke revizije koje BHRT nije u stanju sam realizirati.' I ovo je čini mi se nesporno. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da je i ovaj zaključak jednoglasno usvojen. 'Zaključak broj 4. Dom naroda smatra da Izvješće o reviziji poslovanja Javnog radiotelevizijskog servisa BiH za 2008. godinu treba uputiti Tužiteljstvu BIH.' Ko je „za“? Jedan, dva, tri, četiri, pet. ... Dobro. Ko je „protiv“? Niko. Ko je „uzdržan“? Konstatujem da ovaj zaključak nije dobio jer je sedam „uzdržanih“ glasova, i time ovaj zaključak nije dobio potrebnu većinu. Imamo još Zaključak gospodina Ibrahimpašić Adema, koji glasi: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od svih odgovornih u javnim RTV servisima da učine sve kako bi se što prije implementirao Zakon o javnom RTV sistemu u kojem se nalaže uspostava javne korporacije koju bi činila sva tri emitera u BiH.' Ko je „za“ ovaj zaključak? Izvinjavam se, ponovo glasajte, nisam gledao. Jedan, dva, tri, četiri, pet. Pet je glasova „za“. Ko je „protiv“? Četiri glasa „protiv“. „Uzdržana“ tri. Ni ovaj zaključak nije dobio potrebnu većinu. Konstatujem da smo završili i ovu 11. tačku dnevnog reda, u stvari 12. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 12. ___________(?) 13. Šta je ovo? Izvještaj o reviziji, dobro. Vidite, možemo se dogovoriti da nastavimo da radimo ili ako mislite da trebamo napraviti pauzu. Isto tako, ovaj budžet je usvojen da znate, tako da ćemo imati još jednu sjednicu. Evo, hoćemo li nastaviti dalje? ___________(?) Hoćemo. 43
Evo, konačno, poslije dvije ili tri godine konačno smo dobili Izvještaj o reviziji izvršenih donacija Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. To je institucija koja je smatrala da reviziju donacija koje dobiva ne treba da radi Kancelarija za reviziju. I dvije godine je bilo dopisivanje sa različitim institucijama u BiH u pokušaju da se onemogući Kancelarija za reviziju da napravi izvještaj o tome kako se troše donatorska sredstva. Poslije dakle svih sila ... koje smo prošli na tom putu, evo konačno, Izvještaj o reviziji donacija Visokog sudskog i tužilačkog savjeta je pred nama i zaista nam je po mnogo čemu sad jasno zbog čega je bilo toliko protivljenje i zašto je toliko sporno bilo da Kancelarija za reviziju, koja vrši reviziju javnog sektora, izvrši pregled donacija koje je dobio Visoki sudski i tužilački savjet. Jer, bez obzira što se radi o donacijama, to su javna sredstva i imaju tretman kao i ova sredstva koja su budžetska. Način postupanja mora da bude po zakonima ove zemlje, što su valjda u nekim trenucima u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu zaboravljali. Ja moram da kažem, doduše, i to da ljudi koji su kasnije došli u ovu instituciju pokazuju, u stvari, ... spremnost da se ne samo mnogo toga uradi nego su oni mnogo toga i uradili, ali to će biti predmet revizije neke sljedeće, a mi se bavimo znači ovim što su sredstva donirana Savjetu za period 2006.–2008. Izvještaj s rezervom, šest preporuka, dosta tih tačaka koje se navode uglavnom kao problem kod procedura nabavki i prvi izvještaj ove institucije u ovom domenu. ... Vi imate pred sobom ovaj izvještaj, ali želim da se osvrnem na nekoliko tačaka koje u stvari govore o tome kakvo je stanje u trošenju donacija u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. Recimo, kod poglavlja koje govori o sistemu internih kontrola, recimo, kvalifikacija koja govori o nedostatku kvalitetnog sistema internih kontrola ili njegova dosljedna primjena može imati negativan uticaj na racionalno upravljanje i posljedicu i poslovanje institucija i namjensko trošenje donatorskih sredstava. Dakle, revizija jasno izražava i upozorava na opasnost koja se može desiti takvim načinom rada. 44 Drugo, kad je u pitanju rukovođenje, kaže: 'Uočeno je da nisu najjasnije izdefinisana tijela, odnosno organi Savjeta koji imaju pravo i odgovornost učešća i nadzorom nad projektnim ciklusom. Sredstva donacije implementirana su na osnovu potpisanog ugovora između Savjeta i donatora bez donesenog Pravilnika o izvršenju projektnih sredstava.' A vezano za projektne račune kažu da je Savjet ministara donio Odluku o odobrenju kratkoročne pozajmice od blizu 500.000 maraka kao kratkoročne pozajmice za završetak određenih projekata unutar Visokog sudskog i tužilačkog savjeta koja se vodi i dalje kao kratkoročna pozajmica i još uvijek nisu vraćena Savjetu ministara, što im je bila obaveza. Kod računovodstvene evidencije i transakcija Kancelarija za reviziju konstatuje, zamislite konstatuje ovakvu kvalifikaciju kad kaže 'da putem darovnica se vrši distribucija opreme krajnjim korisnicima, dakle sudovima i tužilaštvima kojima je namijenjeno to što se nabavlja preko Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Nakon što ispostavi darovnice krajnjem korisniku, Savjet ne traži dokaz da je oprema evidentirana kod krajnjeg korisnika, što može imati za posljedicu da nabavka opreme ne bude evidentirana ni u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, a ni u Sudu ili Tužilaštvu kome je ta roba namijenjena'. Ja sam im predložila, kad budu imali sljedeći put dilemu takvu, da dadnu nama, kad već ne mora niko da ima, ni jedna ni druga institucija da nemaju evidenciju da je došla od donacije i da je primljena oprema. Dalje, važna preporuka revizije vezana za proces planiranja, jer tu temu, kad je u pitanju budžet, nakon potpisivanja ugovora sa donatorom Savjet ne pravi pregled rashoda budžeta po ekonomskim kategorijama, ne pravi detaljne planove ni za tekuće rashode ni za kapitalna ulaganja, što ima za posljedicu vraćanje neutrošenih sredstava donatoru, česta restrukturiranja, kašnjenje u realizaciji projekata, te zapošljavanje bez razrađenih jasnih kriterija i definisane dinamike zapošljavanja. Dakle, malo ko može da povjeruje da govorimo o instituciji koja se zove Visoki sudski i tužilački savjet. Kad je u pitanje vrijednost ukupna tih projekata, imamo informaciju da je u Savjetu odobreno, znači iz revizorskog izvještaja se vidi da je Savjetu odobren 21 projekat u periodu 2006.–2008., da je ukupno izvršeno donacija 18,6 miliona, da su tekući izdaci 15,3 miliona, kapitalna ulaganja 3,3, ali sad kod tekućih izdataka koji su, rekla sam maloprije, 15 miliona na bruto plate otišlo je 5 miliona, a ugovorne usluge 6,5 miliona. Držali smo se toga i razmišljali da li baš imamo kompletnu informaciju kad je u pitanju, jer mi se čini da tekući izdaci 15 miliona su jako visoki, odnosno bruto plate od 5 miliona, da je to cifra koja, kad bi se analitički izložila, vjerovatno bi izazvala dosta komentara na tu temu. Procedure javnih nabavki, dakle jednom vršene po Zakonu o javnim nabavkama BiH, drugi put po procedurama koje se provode u EU – nije nam jasno zašto i na osnovu čega i ko je odlučivao kad će po jednim ili drugim kriterijumima. Ali imaju dvije stavke koje su ovako zaista upečatljive i nalažu zaista pažnju. Visoki sudski i tužilački savjet izvršio je osiguranje zaposlenih, i to od strane donatora projektom je odobreno Savjetu da na ime troškova osiguranja norveškog eksperta utroši 7.000 maraka i po osnovu toga oni su istovremeno uplatili i osiguranje za 49 zaposlenih, to je kolektivno osiguranje, i to kod osiguravajuće kuće International Vanbreda iz Belgije. Još jedna stavka, koja izaziva pažnju, i koja se zove radovi nadziđavanja trećeg sprata na dijelu objekta kompleksa pravosudnih institucija, da je izvođač radova preduzeće „Vizija“ iz 45 Sarajeva sa kojim je zaključen ugovor u vrijednosti 979.000; Aneks ugovora je napravljen 13. 2. na vrijednost 245.000. Utvrđeno je da su ukupni troškovi iznosili 1.112.000, a plaćeno je 1.162.000. Razlika u odnosu 50.000 maraka, prema izjavama odgovornih lica u Savjetu, odnosi se na radove na adaptaciju, opremanju tavanskog prostora koji nije predviđen ni ugovorom ni aneksom ugovora. Ja sam pitala 50.000 u čijem džepu je završilo. Dakle, na osnovu usmenog dogovora članova Savjeta sa ovim investitorom, odnosno ovim koji je gradio, on je napravio tih 50.000, gubi se dakle trag.
Možemo li malo do zaključaka doći, jer već traje duže nego po Poslovniku.
Pa molim Vas, ako to nije interesantno, gospodine predsjedavajući,
Ali dobili su svi materijal, znate.
poslije tri godine, poslije tri godine smo dobili ovaj izvještaj. Ako vas to ne zanima, ja mogu da prekinem da uopšte više ne izlažem, samo mi recite. Ja sam mislila.
Ali traje duže od 10 minuta, znate, možete 10 minuta po Poslovniku, ali svaki put traje duže.
Pa evo, privodim kraju, taman sam najvažnije. Pa čekajte, mnoge ljude ovdje ne zanima uopšte ništa, ali ja sam kao predsjedavajuća Komisije za finansije i budžet dužna.
Ali moramo poštovati Poslovnik, znate.
Pa poštujem, molim Vas.
Može se u 10 minuta ipak dosta reći.
Pa ja ne vjerujem da sam 10 minuta prošla, evo sad ćemo mjeriti ubuduće za ta vremena. Mislim, krajnje je u stvari upitno zašto mi uopšte raspravljamo revizorske izvještaje. Očito je da to mnoge ljude ne zanima ovdje. Ja sam kao čovjek zadužena da uradim svoj dio posla i da to 46 bude korektno urađen posao. Ja sam to pokušala da usaglasim s kolegama u Komisiji, dobila podršku u Komisiji, donijeli određene zaključke tako da ako o tome se treba izjasniti ovaj dom, ako, može čak i da kaže da ga to uopšte ne zanima i da preskočimo uopšte sve stavke koje se odnose za reviziju.
Dobro, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Rančić, pa gospodin Ljubičić.
/nije uključen mikrofon/
Mikrofon molim Vas uključite.
... Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, i to u dijelu donacija, dakle revizije su potrebne. Mi smo i na Komisiji i na Domu se za to zalagali, dakle ne samo ovaj budžetski dio nego i donatorski dio, kako bi bilo ne samo u ovoj instituciji nego u svim institucijama koje se finansiraju iz budžeta i, naravno, mi trebamo podržati i zauzeti stav o određenim prijedlozima zaključaka. Ono što i mene iznenađuje jeste veliki broj preporuka, primjedbi od strane Ureda za reviziju, dakle generalno. Naravno, sve institucije se moraju držati zakona, ali neke posebno imaju odgovornost spram zakona po kome su osnovane zbog njihove nadležnosti ili zbog njihove strukture. Dakle, svi su dužni se pridržavati zakona ali posebno ovakve institucije i vjerujte mi da mi je iznenađenje da u jednoj ovakvoj instituciji ima dosta primjedbi u smislu nepoštivanja propisa u oblasti trošenja novca. Kad su u pitanju zaključci, dakle podržavam Zaključak broj 1. Komisije, sa jednom, dvije, tri, četiri, pet, šest ..., koliko ih ima, 12 alineja, pa i Zaključak broj 3. Ono što mi je sporno i što ne bih mogao prihvatiti jesu zaključci 2. i 4. Zaključak broj 3. nalaže Ministarstvu finansija, a i Vijeću ministara, pa i Visokom sudskom i tužilačkom vijeću da se vrati iznos od 489.000 KM koje je ... dakle Visoko sudsko i tužilačko vijeće dobilo od našeg Vijeća ministara i Ministarstva finansija.
Kao pozajmicu?
Dakle, to je urađeno kao pozajmica, naravno znamo, piše, 2007. godine i ako je trebalo i htjelo se i moglo se vraćati to je trebalo biti urađeno u 2007., jer je tad Budžet završen, Izvještaj 47 o izvršenju Budžeta usvojen itd. ili u 2008. u Budžetu za tu instituciju predvidjeti ovaj iznos pa da oni to vrate. Dakle, ne možemo prihvatiti da sada kažemo kao dom: Visoko sudsko i tužilačko vijeće vratit će cca 500.000 maraka Vijeću ministara, a kad otvorimo ovaj budžet za 2010. vidjet ćete da se sigurno u tom budžetu taj iznos ne nalazi. Pa kako ćemo ih obavezati, nauštrb njihovog tekućeg poslovanja, plata? Na ime čega?
Donacija, čovječe!
Donacije se moraju potrošiti za ono za šta se dobije ta donacija.
Pa hoće li biti ta donacija? Hoće li imati oni donaciju u 2010. godini? Ima li ta predviđena, dakle. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] E pa to ako budu imali. Dakle, stvar mora biti precizna, ili imaju para da to vrate i odakle će to vratiti, ako nemaju pa ne možemo ići na njihovu štetu. Četvrti zaključak koji govori o upućivanju ovog izvještaja, kao i maloprije, Tužilaštvu BiH, dakle principijelno nikog ne želim niti bih štitio za učinjeno krivično djelo, ali moram, da bih glasao da nešto ide u Tužilaštvo, morao bih znati da ima elemenata krivičnog djela. Kojeg? I onda ću za svakog glasati da ide u Tužilaštvo. Dakle, moram znati ako ima elemenata krivičnog djela da odmah dižem ruku za svaki izvještaj. Ali ako ne vidim, a toga nema, onda je upitno zašto mi to šaljemo kad znamo mi u ovoj komisiji da i sama revizija može to poslati prema Tužilaštvu kad oni ocijene da ima elemenata krivičnog djela. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Drago Ljubičić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Maloprije smo imali jedan revizorski izvještaj o kome smo raspravljali na način kako smo raspravljali, ali evo pogodilo i dogodilo se da ponovo imamo jedan revizorski izvještaj i jedan primjer za instituciju gdje su uporna insistiranja na Komisiji i na Domu urodili plodom. Ponoviću i ono što je rekla gospođa Dušanka Majkić - jesmo mi do sada bili svjedoci da nije bilo 48 moguće reviziji da ima bilo kakvog uvida u ovaj dio sredstava u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu u prethodnim godinama. Rezultati revizije potvrdili su da smo bili u pravu i da je bilo razloga i potrebe za reviziju donatorskih sredstava u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. Kada smo raspravljali na Komisiji i kada su bili predstavnici Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, pozitivno je, po meni, jer smo informisani od predstavnika da su oni uglavnom ili u velikom dijelu otklonili preporuke koje je revizija ... To je još jedna potvrda ovoga što sam maloprije rekao i jedan pozitivan primjer ovakvog insistiranja i na Komisiji i na Domu, znači ono što smo tražili. Od svih institucija, kako reče gospodin Rančić, mi tražimo i očekujemo, svaki puta kada raspravljamo o njihovim revizorskim izvještajima, da se ponašaju u okviru zakona. Posebno to očekujemo od institucija iz oblasti pravosuđa, među kojima je i Visoki sudski i tužilački savjet. Od tužilaštava i sudova očekujemo sankcionisanje onih koji ne poštuju propise, kako reče glavni revozor, a od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta da reaguje prema tužilaštvima i sudovima ..., odnosno prema pojedincima koji ne rade posao u okviru svoje nadležnosti, jer to im je zakonska obaveza i malo ću se našaliti ovako kada je u pitanju sad ova kombinacija. Vrlo interesantna relacija, ili bolje rečeno, da iskoristim ovaj termin, po meni, i kombinacija – Visoki sudski i tužilački savjet, tužilaštvo i sudovi. Kad uzmemo u obzir njihove zakonske obaveze, evo da pođemo od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, njihova je zakonska obaveza da prate rad tužilaštava i sudova. Zakonska obaveza je tužilaštava i sudova da reaguju prema svim onim institucijama koje ne primjenjuju i ne provode propise ... i zakone. Prema tome, znači obaveza tužilaštva je da reaguje prema svima, bez obzira o kome se to radi, pa prema i Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. A onda, s druge strane, imamo zakonsku obavezu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta da reaguje prema istim ovim institucijama koje su trebali reagovati prema njima ako nisu radili zakonski, znači nisu primjenjivali zakon. Vrlo interesantna kombinacija koja je tako u jednom krugu koji je vrlo teško, po meni, razjasniti, ali evo tako je kako jeste. Hvala vam.
Hvala lijepo. Dalje ko se javlja za riječ? Ako se niko ne javlja, Adem Ibrahimpašić. Izvolite.
Evo, samo jedan detalj, dakle nikad do sada u revizorskom izvještaju mi nismo imali donaciju, jer se tome protivilo Visoko sudsko i tužilačko vijeće. Sad više takvih otpora nema i ubuduće u svakom revizorskom izvještaju mi ćemo imati unutar revizorskog izvještaja i donacije. Prema tome, ta je bitka dobijena, da nekako tako kažem, a ovo o čemu pričamo to je preklanjski snijeg. Mislim da ne trebamo puno ni da se zamaramo. Hvala.
Dobro. Ako više nema niko. 49
/mikrofon nije uključen/
Dobro, izvolite, eto kad ste tu. Predstavite se samo da znamo.
Poštovano predsjedništvo i predsjedavajući, uvaženi delegati, cijenjeni gosti, ja vas sve srdačno pozdravljam. Ja sam Muhamed Tulumović, direktor Sekretarijata Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Zahvaljujem se na svim ovim diskusijama i na iznesenim opservacijama vezanim za ovaj izvještaj, odnosno za slabosti koje je uočila revizija, međutim cijenim da treba pomenuti i znači onu bitnu stvar, bitan dio, zaključno mišljenje ovog izvještaja koji govori u prvom dijelu da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće, kad su u pitanju donacije, znači radilo u okviru finansijskog poslovanja, nije bilo nenamjenskog trošenja sredstava i sad je rečeno koje su slabosti uočene. Znači, to decidno piše u zaključcima u ovom izvještaju. Međutim, već sam čuo ovdje i od predsjedavajuće i od nekih delegata, a ja želim da potvrdim, a to može reći i revizija, mi smo u ovoj godini, znači od početka godine, ja obavljam poziciju direktora od nove godine, uložili maksimalan napor na svim poljima po pitanju dogradnje internih kontrola, komunikacije i mnoge druge stvari, sve one stvari na koje je revizija ukazala, mi to otklanjamo. Mi sad po nekoj analizi preko 70% smo implementirali preporuka, znači revizije grantova, a paralelno vršimo implementaciju preporuka za reviziju domaćeg budžeta Vijeća. Znači, maksimalno smo opredijeljeni i evo to potvrđuje i zadnja preliminarna revizija domaćeg budžeta i donacija, sad se paralelno vrši, znači istovremeno, i to će biti i ubuduće tako. Naravno, da nije bilo primjedbi ili u dobroj mjeri se popravila situacija. Kada je u pitanju, želio bih samo da, ako dozvolite, ova pitanja koja je predsjedavajuća Majkićka pomenula, tiče se pozajmice, ja imam ovdje šefa Odjela za administraciju finansija koji je uključen u aktivnosti vezano za rješavanje tog pitanja. Formirana je jedna komisija, znači ona ima najsvježije informacije od prošle sedmice, znači, ako dozvolite, da za minut vremena.
Nemojte, otići ćemo daleko onda.
Uglavnom, evo ja finaliziram, znači maksimalno smo opredijeljeni da stvari funkcionišu, da budu dobre i ja se nadam, uvjerena sam, ako ne ove, bar sljedeće godine nećemo imati mogućnosti da nas prozivete na ovakav način. Hvala vam. 50
Dobro, hvala i Vama. Sad pristupamo glasanju o Izvještaju. Ko je „za“ da usvojimo Izvještaj Komisije za finansije i budžet? Ima li ko „protiv“? Nema. Suzdržan? Nema. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj Komisije za finansije i budžet. Sad idemo po zaključcima. Zaključak broj 1.
/mikrofon nije uključen/
Izvolite.
Dakle, to je bilo i kod prošle sjednice. Zaključci su sastavni dio ovog izvještaja. Dakle, ja ne vidim ...
Ali ima različitih mišljenja.
razdvojenog glasanja o ovom izvještaju i zaključcima. Ja ovdje imam jedan dokument. To je Izvještaj o reviziji, sa prijedlogom zaključaka. To je jedan dokument. Onog trenutka kad usvojimo Izvještaj, usvojili smo i zaključke. Nema glasanja o zaključcima. Dakle, mi smo usvojili Izvještaj a onda ponovo da glasamo o zaključcima.
Gospodine Šaraba, vidite, mi usvajamo Izvještaj o reviziji, znate, a onda usvajamo zaključke naše tim povodom. To su dvije različite stvari.
Možemo ih u paketu usvojiti zajedno sa ovim izvještajem.
Možemo, ali ako ima različitih stavova onda ne možemo.
Koji su različiti stavovi? 51
Gospodine predsjedavajući, ja se ne slažem s tim. Dakle, Komisija je utvrdila svoj izvještaj i sastavni dio tog izvještaja su zaključci. To je jedna cjelina. Ja bih to prihvatio da imam dva papira ovdje i dva dokumenta. Jedan je ovaj izvještaj, a drugi je prijedlog zaključaka. Dakle, imamo jedan dokument ovdje. Dakle, mi usvojimo Izvještaj, usvajanjem Izvještaja usvojili smo i zaključke.
Gospodine Zrno, izvolite.
Samo Slobodanu. Slobodane, oprostite, apsolutno se ne slažem. Evo 3. stranica: 'Povjerenstvo za financije i proračun Doma naroda konstatiralo je da se ovo izvješće može prihvatiti te predlaže Domu naroda njegovo usvajanje. Nakon toga Povjerenstvo za financije i proračun Doma naroda nakon opsežne rasprave o Izvješću o reviziji izvršenih donacija Visokom sudskom i tužiteljskom vijeću BiH u razdoblju 2002.–2008. godina donijelo je sljedeće zaključke. Zaključci su doneseni nakon prihvaćanja ovog izvješća .../mikrofon isključen/...
Dobro, tako smo otprilike. Gospodine Šaraba, Vi želite još. Izvolite.
Dakle, uvaženi kolega Zrno, nije ništa sporno, ali sve je to u ovom jednom dokumentu. Mi ovdje nemamo potrebe da glasamo dva puta.
Dobro, vidite, evo mi smo usvojili ovaj izvještaj, idemo sad po zaključcima. Molim vas, ko je „za“ Zaključak br.1? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo to učinili. To ćemo uraditi, Slobodane, za sve i ubuduće, nije to samo za ovo. Zaključak br.2. Ko je „za“ ovaj zaključak: 'Dom naroda traži od Vijeća ministara da Ministarstvo finansija i trezora BiH izvrše povrat sredstava.' Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. 52 Konstatujem i to. Zaključak broj 3. 'Dom naroda traži od Ureda za reviziju institucija BiH da ubuduće uz reviziju i finansijsko poslovanje Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH obavlja redovnu reviziju donacija.' Ko je“ za“? I pod 4. 'Dom naroda smatra da se Izvještaj o reviziji izvršenih donacija Visokog sudskog i tužilačkog vijeća u periodu 2006.–2008. godina treba uputiti Tužilaštvu BiH.' Ko je „za“? To je pet, šest. Koliko? Molim vas, ponovo stavljam Zaključak br.4. Ko je „za“? Jedan, dva, tri, četiri, pet, šest, sedam, osam. Ko je „protiv“? Niko „Uzdržan“? Dobro. Zaključak je usvojen, takođe možemo konstatovati. Prema tome, kada se pojave neka različita tumačenja, mišljenje i diskusije povodom zaključaka, mislim da ipak moramo razdvojiti i pojedinačno glasati. Zbog toga je to.
/mikrofon nije uključen/
Pa evo, bilo je jedan slučaj, pa molim. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Izvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o reviziji institucija BiH za 2008. godinu, s Mišljenjem Ureda za reviziju institucija BiH Ovdje imamo više tih izvještaja sa pozitivnim i drugačijim mišljenjima. Dobili ste Izvještaj Ureda za reviziju o izvršenoj reviziji institucija. Također ste dobili Izvještaj nadležne komisije. Komisija je jednoglasno prihvatila 59. izvještaja o reviziji institucija BiH koje je sačinio Ured za reviziju institucija pa predlaže Domu naroda njihovo usvajanje i usvajanje predloženih zaključaka. Riječ dajem prvo predsjedavajućoj Komisije Dušanki Majkić, a onda kasnije direktoru Ureda za reviziju. 53
Kako rasprava o revizorskim izvještajima odmiče, tako sam ja sve manje ambiciozna shvatajući da je jedan ogroman posao koji je Komisija uložila mnogo sati a imali smo četiri sjednice ili pet, četiri sjednice koje su održane i posvećene revizorskim izvještajima, a možda i nema takav značaj kako smo mi mislili. Ali evo, ja sam napravila ova izvještaj ... dobili ste, vidjeli ste da je njime obuhvaćeno 59 institucija, da je 28 institucija dobilo pozitivno mišljenje, da je institucija koje su dobile mišljenje s rezervom 31, da je najveći broj primjedbi koje je revizija stavila vezano za slabosti prilikom planiranja budžeta, nadzor nad izvršenjem budžeta, uspostavljanje organizacione strukture, slabosti u propisima primjene javnih nabavki, sistema internih kontrola itd. Imate ovdje prikazano 14 institucija za koje je Kancelarija za reviziju skrenula pažnju da su u 2008. godini dobili više od jedne kvalifikacije i na kraju imate prijedlog da se prihvate izvještaji i zaključci. Zaključci su generisani na sljedeći način. Zaključak 1. prati obiman materijal, a Zaključak 1. glasi: 'Dom naroda usvaja pojedinačne zaključke Komisije za finansije i budžet Doma naroda o razmatranim revizorskim izvještajima za 2008. godinu, Prilog broj 1.' Dakle, to je veliki prilog koji sadrži pojedinačne izvještaje za sve institucije koje su poslovale sa kvalifikacijom. Zaključak 2. je Prilog 2: 'Dom naroda usvaja zaključak kojim se pohvaljuju institucije koje su dobile pozitivno mišljenje prema Prilogu broj 2.' To je 28 institucija koje su navedene u Prilogu 2. U Prilogu 3. Dom naroda, kao 3. zaključak: 'Dom naroda usvaja zbirne zaključke Komisije za finansije i budžet Doma naroda o razmotrenim revizorskim izvještajima za 2008. godinu koji su dobili mišljenje s rezervom'. Prilog broj 3., znači sadrži pojedinačne zbirne zaključke koji kažu šta treba da uradi ili šta se nalaže Savjetu ministara i, evo imate tu četiri neke grupe tih zbirnih zaključaka. I sljedeći Zaključak 4. 'Dom naroda usvaja zaključak za institucije kojima se umanjuje budžet za 2010. godinu, Prilog broj 4.' I tu vidite da su to institucije koje su za 2007. i 2008. godinu imale više od jedne revizorske kvalifikacije. Prijedlog je da se njima umanji budžet, i to na tačno određenim stavkama koje su njima najinteresantnije, a to su stavke koje su vezane za troškove reprezentacije, troškove goriva i troškove nabavke vozila. Evo, imate pojedinačno za svaku instituciju koja je tu navedena. Evo, smatram da je toliko dovoljno.
Dobro, hvala lijepo. Riječ dajem direktoru Ureda za reviziju, gospodinu Šegi. 54
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Pa evo, nakon ovoga što je rekla gospođa Dušanka Majkić i nakon onoga što ste već dobili na svoje klupe napisano za 59 institucija, i nadam se da imate i ovo skraćeno izvješće, skraćenu knjižicu za svih 59 institucija, nemam namjeru dugo govoriti, samo bih htio naglasiti da smo, kao i svake godine, i ove godine na vrijeme i u skladu sa Zakonom o reviziji, u skladu sa Zakonom o finansiranju institucija i u skladu sa drugim propisima izvršili i završili reviziju za sve proračunske korisnike. Dakle, njih je ukupno 59, gdje je ukupno bilo 28 mišljenja pozitivnih, dakle u tih 28 institucija nema značajnijih propusta i pogrešaka; 31 institucija ima manje ili više propuste, pogreške, nepoštivanja zakona i tu je izraženo mišljenje sa kvalifikacijom, odnosno mišljenje sa rezervom. Ono što je možda značajno naglasiti je da za ovih 28 institucija, uglavnom se radi o manjim institucijama, imamo samo jedno ministarstvo to je Ministarstvo pravde, to su uglavnom vladine agencije, razna povjerenstva itd., odnosi se svega 20,5% ukupnog proračuna institucija BiH, a na ovih 31 instituciju otpada negdje oko 79,5% proračuna. Dakle, ukupna visina proračuna još uvijek u sebi sadrži određene propuste, nedostatke te smo prilikom toga mi dali i dosta veliki broj preporuka, one su sve sublimirane u tim našim izvješćima. Procenat realizacije tih preporuka ima blagi pozitivan trend porasta, znači implementacije, međutim on još uvijek nije zadovoljavajući. Negdje oko 55% naših preporuka se implementira, a u EU i u svijetu je znači taj postotak negdje oko 95%. Prema tome, još trebamo dosta poraditi na tome kako bi se ovaj postupak tih preporuka implementirao. Dakle, i ovdje kao i kod maloprijašnjih rasprava, izvješća se dostavljaju sa ciljem da se pokrenu određena pitanja odgovornosti, prevazilaženja određenih problema i sigurno je da na tom polju se već nešto i čini zahvaljujući i procedurama usvojenih od strane Parlamentarne skupštine oko prijema i razmatranja tih izvještaja. Znači, bilo bi potrebno dalje ustrajati na tome da se pokreću ... razna pitanja odgovornosti, jer dok se ne pokrene pitanje odgovornosti to može zaista ostati samo mrtvo slovo na papiru. Ja se nadam da ćete u tom smislu usvojiti ova izvješća sa ciljem implementacije naših preporuka i pokretanja raznih oblika odgovornosti, pa i kaznene na koncu. Toliko, hvala.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Evo, javio se Zoran Koprivica.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Ne bih govorio nadugo o ovoj tački dnevnog reda, samo sam htio podsjetiti ovaj dom na ovaj zaključak koji je Predstavnički dom na svojoj sjednici, održanoj 24. novembra, donio po 55 ovom pitanju. Kaže: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH pokreće inicijativu i poziva Dom naroda da zajedno sa Uredom za reviziju institucija BiH i Vijećem ministara formiraju Međuresornu radnu skupinu u svrhu priprema izmjena zakona koje će osigurati jačanje finansijske discipline i vladavine prava, shodno preporukama Ureda za reviziju institucija BiH i Komisije za finansije i budžet Parlamentarne skupštine BiH.' Dakle, da prilikom odlučivanja o ovoj tački dnevnog reda imamo na umu i ovaj zaključak. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje ko se javlja za riječ? Ako se niko ne javlja, zaključujem raspravu. IVO
nije uključen mikrofon
Izvolite, gospodine Joviću. IVO MIRO
: Ja samo imam pitanje. Jasno mi je da se Povjerenstvo odnosilo na način da onaj koji ima više od jedne, rekao bih, stavki problema, da su oni predloženi od strane Povjerenstva za određeni iznos umanjenja Proračuna za 2010. godinu. Međutim, kad se pogleda, 14 je institucija koje su navedene da imaju više od jedne, a za umanjenje je predloženo 11. Ne znam što je ispravno: onih 11 ili onih 14.
Trebam li odgovoriti?
Izvolite, gospođo.
Kad biste Vi, gospodine Joviću, slušali šta ja govorim, onda biste imali taj odgovor, ja sam to jasno rekla. Dakle, ovdje fino piše, i to Vam piše na papiru koji držite pred sobom, Prilog broj 4. u vrhu. Zadnja rečenica prije nabrajanja: 'Institucije kojima se umanjuje budžet u navedenim stavkama su one institucije koje su 2007. i 2008. imale više od jedne revizorske kvalifikacije.' Dakle, to je kriterijum koji smo mi uzeli. IVO MIRO
: Mogu li? 56
Izvolite, izvolite, hajde da razjasnite. IVO MIRO
: Jako dobro i pozorno pratim i ne treba mi takav ton i imam pravo i ne čuti, a imam pravo i pitati, nemojte se ljutiti. To je Vaša obveza da mi kao kolegi ovdje i kad ne čujem dvaput kažete ako ja to tražim i hvala Vam na tome, na Vašoj obvezi. A drugo što bih Vam htio reći, usvajamo za 2008. godinu, jel' tako, ovo izvješće revizije, ne za 2007., a odabrani su, ja govorim o kriteriju - čime ste se rukovodili da bude ovakav prijedlog. Nelogično mi, mi usvajamo 2008. godinu, zahvatili smo kazneno urađeno od strane jednog dijela tih u 2007. godini. Meni je to malo nelogično i zato sam i pitao. Sve je meni jasno ono što je uvažena dopredsjedateljica rekla, nego mi nije jasno, ja sam sve to dobro čuo, sve dobro vidim, sve dobro pročitam, ali nema logike.
Predložite, brate. IVO MIRO
: Moj je prijedlog, ako želite kazniti, a ja mislim da je to kazna, u 2008., razmatramo 2008. godine 14 institucija da bude pod istim aršinom. Ako neće biti 14, ne mora biti ni to. To je pravda i pravičnost.
Dobro. Ako se više niko ne javlja za riječ, onda pristupamo glasanju. Ovdje ima više glasanja. Prvo, sada glasamo o pojedinačnim zaključcima koje je predložila nadležna komisija, glasamo prvo o ovom izvještaju svih ovih institucija, slično kao i prethodno. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Jedan glas „uzdržan“. Zatim, idemo glasati o pojedinačnim zaključcima, ovo kako je gospođa Majkić predložila, Prilog broj 1. Da li je potrebno da čitam ove zaključke, imate pred sobom. Da glasamo ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo usvojili zaključke koji su Prilog broj 1. Idemo na zaključke koji su Prilog broj 2. Ko je „za“ ove zaključke? 57
Pročitaj ti ovaj zaključak broj 2., samo ovo.
Imaju li pred sobom zaključke ...?
Imaju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da su i ovi zaključci prošli. Zatim zaključke u Prilogu broj 3. stavljam na glasanje. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da su zaključci iz Priloga broj 3. usvojeni. Sad imamo Prilog broj 4. Ko je „za“ ove zaključke?
Evo, ima ... prijedlog da se dopuni za ove tri ...
Onda ćemo kasnije o prijedlogu. Ko je „za“ da vidimo? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da su svi ovi zaključci usvojeni. Imamo prijedlog gospodina Jovića. Nema sad smisla, jel' tako? Tako je. Onda i Vi odustajete, jel' tako? IVO
mikrofon isključen
Dobro, hvala lijepo. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda, a to je tačka 15. 58 Ad. 15. Prijedlog za imenovanje Mirsada Salkića, diplomiranog inžinjera elektrotehnike, za člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju, prijedlog Vijeća ministara BiH Dobili ste ovaj prijedlog. Nadležna komisija je razmatrala ovaj prijedlog i dostavila je Mišljenje. Riječ dajem predsjedavajućoj Komisije, magistrici Almi Čolo. Izvolite, Alma.
Pa evo, ja ću samo kratko. Dobili ste Mišljenje. Zakonom o prenosu, regulatoru i operateru sistema električne energije u BiH, članove Državne komisije za električnu energiju predlažu entitetski parlamenti. Ti prijedlozi idu Vijeću ministara. Vijeće ministara je prihvatilo ovaj prijedlog Parlamenta Federacije i Parlamentarna skupština BiH može da prihvati ili odbije ovaj prijedlog. Komisija je predložila jednoglasno, sa jednim „uzdržanim“ glasom, ... Domu naroda da se prihvati ovaj prijedlog, znači Parlamenta Federacije i Vijeća ministara, da se iz Federacije u Državnu regulatornu komisiju za električnu energiju imenuje gospodin Mirsad Salkić, diplomirani inžinjer elektrotehnike.
Dobro, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ako se niko ne javlja za riječ, stavljam na glasanje. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Uz jedan „uzdržan“ glas, konstatujem da je imenovan gospodin Mirsad Salkić za člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Federacije BiH. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda: Ad. 16. Inicijativa za osnivanje istražne komisije Doma naroda za utvrđivanje okolnosti u vezi sa izdavanjem CEMT dozvola za 2009. godinu prijevoznicima u BiH – predlagač: delegat Dušanka Majkić Dobili ste Inicijativu koju je dostavila delegat Dušanka Majkić. Riječ dajem predlagaču Inicijative, gospođi Majkić. Izvolite. 59
Sve sam rekla na prošloj sjednici. Dakle, Predstavnički dom već uveliko vrši saslušanja, a istražna komisija i ostalo je da mi ili formiramo ili ne formiramo: ako ne formiramo, oni će završiti; ako formiramo, radiće dvije komisije zajedno pa onda ostaje da Dom donese odluku u skladu sa zakonom.
Hvala lijepo. Dobili ste i pismeni podnesak gospođe Majkić. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Rančić. Izvolite.
Pa, dakle ne želim uopće prejudicirati da li ima ili nema posla za ovu istražnu komisiju, ali evo, na određeni način u Predstavničkom domu ima formirana ta komisija i oni rade i kako je ovo i predloženo u tački 3. da oba doma Parlamentarne skupštine rade zajedno; ako to izglasamo da pridružimo naše kolege tamo toj ekipi, jer ne vidim smisla da odvojeno radi jedan dom ili drugi dom pa da ima različite tačke, različite zaključke ili različite nalaze. Radi se o jednoj istoj stvari, pa predlažem, ako ćemo ići u to, da se naše kolege koje izaberemo pridruže kolegama iz Predstavničkog doma. Hvala vam.
Dobro. Dalje ko se javlja za riječ? Gospodin Ljubić. Izvolite.
Ja ću odmah reći da nisam protiv da se formira ova komisija, iako sam u to vrijeme, pretpostavljam, na koje se odnosi ova inicijativa, bio ministar. S druge strane, ja neću dići ni ruku za, zato što bi na taj način prihvatio argumentaciju o kojoj je govorila gospođa Majkić na prošloj sjednici, a danas se pozvala na to svoje izvješće. Međutim, evo ako može značiti neka moja sugestija, ja predlažem kolegama da se očitujemo za, da se očituju za formiranje te komisije. Ona komisija u Predstavničkom domu je poodmakla sa radom, koliko ja znam, i mislim da bi bilo teško priključiti se onoj komisiji, s obzirom da bi teško bilo pratiti sve ono što su oni do sada iznijeli, a, s druge strane, početi od početka bila bi prevelika gnjavaža, ja mislim, i za članove komisija a i za institucije koje iznose izvješća, tako da čisto to napominjem da donesemo najracionalniju odluku. Evo to, ništa više.
Dobro, hvala lijepo. 60 Da li se još ko javlja za riječ? Ako se ne javlja, ja sam gospodina Rančića razumio da bi, evo i gospodin Ljubić i svi smo za to da se formira ova komisija, samo da vidimo kako će raditi. Rančića sam razumio u smislu tom da ova naša komisija, koja bi eventualno imala tri člana, pridruži se komisiji Zastupničkog doma. Mislim to ima, po meni, smisla da sad dva puta ljudi ne podnose izvještaj jednoj komisiji, drugoj komisiji, ili da dođemo sa različitim izvještajima. Ovi se mogu upoznati s onim što je do sada urađeno i priključiti, možda je to najbolji način. Ja bih zamolio klubove da kažu ko predlaže koga u tu komisiju. Klub srpskog naroda da vidimo.
Inicijativa!
Dobro, uredu. Ko je „za“ da prihvatimo ovu inicijativu prvo, pa ćemo onda o sastavu radne grupe? Ima li ko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili Inicijativu. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Jedan glas „uzdržan“, dobro. Da vidimo ko će biti članovi ove komisije iz Kluba delegata srpskog naroda?
Gospođa Dušanka Majkić.
Gospođa Dušanka Majkić. Iz reda hrvatskog naroda?
Ja bih predložio gospodina Ljubića.
Gospodin Božo Ljubić. Izvolite, Božo. 61
Ja bih zamolio, dakle ako će biti rezervi, a bojim se da ih može biti ovdje da se mene izuzme i ja bih zamolio, dakle ako to može da gospodin Zrno kao član komisije, inače, da prihvati; ako ne, onda može Božo Rajić, ali evo ja bih prvo možda zamolio gospodina Zrnu.
Zahvaljujem, gospodine Ljubiću. Ja znam, evo ja sam ga predložio namjerno jer gospodin Ljubić nije u sukobu nikakvog interesa. On je danas parlamentarac i taj posao može da radi.
Bio je u to vrijeme ministar, pobogu.
Nema veze što je bio ministar, danas nije ministar. Ništa, predlažem gospodina Božu Rajića.
Božo Rajić, dobro. Klub Bošnjaka.
Gospodin Adem Ibrahimpašić.
Adem Ibrahimpašić, Božo Rajić i gospođa Majkić. Možemo li usvojiti ovaj prijedlog? Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno imenovali grupu koja treba da se pridruži istom povjerenstvu u Zastupničkom domu. Imamo tačka 17. Ad. 17. Inicijativa delegata Hazima Rančića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da sačini Prijedlog zakona o postupanju Pravobranilaštva u vršenju pravobranilačke funkcije 62 Dobili ste Inicijativu koju je dostavio delegat Hazim Rančić. Riječ dajem predlagaču. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, evo ja ću vrlo kratko. Vi ste pročitali i moju inicijativu. Naime, Zakonom o Pravobranilaštvu BiH propisano je da se Poslovnikom Pravobranilaštva BiH uređuje postupanje tog organa u postupcima pred sudovima i drugim institucijama do donošenja odgovarajućeg zakona kojim će ta pitanja biti uređena. S obzirom da je evo prošlo sedam godina od donošenja navedenog zakona, kojim je osnovano Pravobranilaštvo BIH, a nije donesen zakon po kome će oni proceduralno postupati nego se služe svojim podzakonskim aktom, mislim da je krajnje vrijeme da Vijeće ministara sačini prijedlog ovog zakona i uputi ga u parlamentarnu proceduru. Hvala.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Nema niko. Stavljam na glasanje. Ko je „za“Inicijativu? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Konstatujem da je prihvaćena Inicijativa gospodina Rančića. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda, to je: Ad. 18. Informacija o stanju u vezi s nepravovremenim upućivanjem pravosnažno osuđenih lica na izdržavanje kazni zbog nedovoljnog kapaciteta ustanova za izdržavanje kazni zatvora i mjera sigurnosti, podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, dostavljeno od Ustavnopravne komisije Doma naroda Dobili ste Informaciju kao i akt Ustavnopravne komisije vezano za Informaciju. Komisija predlaže Domu naroda da razmotri Informaciju i primi je k znanju. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije, gospodinu Ivi Miri Joviću. Izvolite. 63 IVO
mikrofon nije uključen
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Šaraba. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, imamo jednu zaista kvalitetnu informaciju ispred sebe. Ja bih samo želio da uputim jedno pitanje nekom od predlagača, odnosno nekom od predstavnika Ministarstva ukoliko je prisutan ovdje, ne znam. Dakle, već dugo, više od dvije godine taj postupak zaključenja sporazuma kojim se u BiH treba formirati posebna institucija za izvršavanje mjera psihijatrijskog liječenja, dakle ova procedura je pokrenuta 2007. godine, jako, jako sporo traje postupak zaključenja ovog sporazuma, budući da na realizaciju zaključenja ovog sporazuma čeka i donacija Švajcarske Konfederacije. Ja bih samo zapitao u kojoj fazi je ovo, budući na ovu donaciju i budući na jako, jako dugo vrijeme koje je prošlo od trenutka pokretanja inicijative pa do trenutka zaključenja sporazuma koji, evo, nažalost, još uvijek se nije desio?
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Ako ne javlja, onda bi mogao dati riječ podnosiocu ove informacije da odgovori na ovo pitanje. Ostalo je sve dovoljno jasno, ja mislim ne treba obrazlagati.
Dopustite mi prije svega da pozdravim delegate Doma naroda kao i sve prisutne na ovoj sjednici. Mogu istaći da prva inicijativa koja je pokrenuta 2007. godine nije urodila plodom zbog načina regulisanja osnivanja navedene ustanove tako da je Vijeće ministara u mjesecu junu 2008. godine donijelo novi zaključak kojim je pokrenulo ponovo tu inicijativu oko sačinjavanja sporazuma koji bi omogućio izvršavanje mjera bezbjednosti izrečenih od strane suda, svih sudova u BiH u krivičnom postupku. Mogu vam istaći da je Ministarstvo pravde BiH bilo određeno kao tijelo koje će vršiti tu koordinaciju i bilo je oko 10 ministarstava uključeno u to pregovaranje. Mogu istaći da je sporazum ovaj sačinjen, da je prihvaćen od svih učesnika koji su sudjelovali u njegovom sačinjavanju. Da je on, u međuvremenu, potpisan od predsjednika Vijeća ministara, Vlade RS-a, Vlade Federacije i Vlade Brčko Distrikta i direktora Kliničkog centra Istočno Sarajevo. U međuvremenu mi smo poduzeli tehničke aktivnosti na objavljivanju navedenog sporazuma, tako 64 da je u mjesecu novembru 2009. godine ovaj sporazum objavljen i u „Službenom glasniku BiH“ i u „Službenim novinama Federacije BiH“ i u „Službenom glasniku RS-a“ i u „Službenom glasniku Brčko Distrikta“. Znači, taj sporazum je pravno valjan. On je stupio na pravnu snagu i sada više nema nikakvih zapreka. Ovim činom su sredstva švajcarskog donatora postala operativna i sada je prema, da tako kažem, ranijoj odluci Vijeća ministara na redu nacionalni koordinator, ima određen od strane Vijeća ministara, koji treba da, da tako kažem, implementira ova sredstva od 2.800.000 švajcarskih franaka za adaptaciju i rekonstrukciju predstojećeg objekta. Ono što mi imamo informaciju da je tu završen i projekt i da sada nacionalni koordinator preduzima aktivnosti na raspisivanja zbog iznosa, jel', to će biti najvjerovatnije, međunarodnog tendera tako da se mi prema nekoj dinamici nadamo da bi možda već u septembru naredne godine, možda bi mogla biti završena ta adaptacija i rekonstrukcija, i znači možda već u toku 2010. godine da bi taj objekt mogao biti pušten u rad. Želio bih samo istaći da ovim BiH ... izvršava preporuku Evropskog komiteta za sprečavanje mučenja, da izvršava preporuku od strane Vijeća Evrope, a takođe i zahtjev Evropske komisije, tako da mislim da će ovo biti jedan važan korak BiH, kako i za vizni režim tako i ka budućim evropskim integracijama. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Hvala Mustafi Bisiću, pomoćniku ministra, s obzirom da se nije na početku predstavio. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda ... U stvari, moramo glasati, moramo primiti k znanju, malo žurim, izvinjavam se. Stavljam prvo na glasanje Informaciju da se primi k znanju. Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Jednoglasno. Gospodine Šaraba, jeste li i Vi „za“?
/nije uključen mikrofon/
Dobro.
Treba prihvatiti zaključke na kraju ove informacije.
I imamo zaključke. 65 [[zajednička diskusija]]
Ali Informacija cijela sa zaključcima je prihvaćena.
Moramo konstatirati da su prihvaćeni i zaključci.
Dobro. Konstatujem da smo prihvatili Informaciju i zaključke. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda: Ad.19. Izvještaj o radu SIPA-e za period januar – septembar 2009. i izjašnjenja o određenim pitanjima, s Mišljenjim i prijedlozima Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH Dobili ste Izvještaj o radu kao i Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Komisija je odlučila navedene akte zajedno sa Mišljenjem i Prijedlogom zaključaka dostaviti domovima Parlamentarne skupštine BiH na razmatranje. Predstavnički dom Izvještaj o radu SIPA-e za period januar – septembar razmatra na današnjoj sjednici koja je u toku. Riječ dajem predsjedavajućem Zajedničke komisije, gospodinu Branku Zrnu. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Ovdje je kratko rečeno, jedino oko čega smo se na Povjerenstvu mogli složiti, i to jednoglasno, jeste zaključak da nismo zadovoljni ovim izvješćem i izjašnjavanjem koji su rezultat stanja u SIPA-i, te stoga i primamo k znanju i preporučujemo ili predlažemo Domu da Izvješće SIPA-e proslijedi odgovarajućem nadležnom tijelu koje po svom poslovniku to jeste, riječ je o Neovisnom odboru. Znači, ovim stavljamo u funkciju neovisno policijsko tijelo koje smo evo nakon dugo vremena dobili da se počne baviti problemima zbog kojih je i osnovan. Toliko od mene.
Dobro. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Rančić, je li tako? Izvolite, gospodine Rančiću.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući. 66 Uvažene kolegice i kolege, evo, znači uvaženi kolega ... predsjednik Komisije za odbranu i sigurnost iznio je stav naše Zajedničke komisije koja je nadležna, između ostalog, i da prati zakonitost rada ove važne agencije koju mi zovemo SIPA ili Državna agencija za istrage i zaštitu. Dakle, ovaj izvještaj koji smo mi dobili i izjašnjenje, svi kao poslanici i članovi ove komisije, je devetomjesečni i on je iniciran određenim dešavanjima unutar SIPA-e u proteklih nekoliko mjeseci, naročito od strane direktora Državne agencije za istrage i zaštitu, gospodina Mirka Lujića. Članovi ove komisije su išli i u posjetu Državnoj agenciji za istrage i zaštitu i prilikom te posjete (nažalost, ja nisam bio iz određenih razloga, ali većina članova ove komisije jeste bila) od strane direktora je konstatovano kako je dobro stanje, kako dobro funkcioniše, da imaju određeni problemi u popunjenosti, u finansiranju, u izgradnji zgrade itd., ali jednom riječju kazano je da ta institucija dobro radi, a znamo njenu nadležnost i važnost postojanja te institucije. Nakon toga je došlo do podnošenja određenih prijava. Dakle, možda 15-20 dana iza posjete ove komisije, direktor je tvrdio u svojim medijskim istupima i pred Vijećem ministara da je sve potpuno drugačije, da nešto ne valja, da se radi o paralelizmima i nakon toga su slijedila određena imenovanja i određeni potezi od strane poštovanog direktora SIPA-e, koji, čini mi se, smetaju radu ove agencije i fokusiraju svjetla na ovu agenciju u jednom drugom smislu. Naime, oni, zna se zašto su zakonom osnovani, i trebaju u skladu sa zakonom obavljati svoj posao, a ne biti predmet pažnje zbog raspoređivanja radnika, i to nezakonitog, zbog izgradnje zgrade, i mediji se fokusiraju na to, kao i kod korištenja usluga telekom operatera. Evo, ja ću kratko, s obzirom i na Poslovnik i na sve, dakle ne mogu u kratkom vremenu, određenom za poslanika prilikom razmatranja jedne tačke dnevnog reda, ući u jednu detaljnu, ozbiljnu analizu, ali evo dopustite mi da kažem nekoliko rečenica kada je u pitanju nezakonito raspoređivanje. Dakle, osim ove dokumentacije koju smo dobili, ja sam tražio kao delegat dokumentaciju o raspoređivanju gospodina Lukača i gospodina Hrgića, kao i drugostepeni akt nadležnog tijela i nedvojbeno iz toga utvrdio da su i jedno i drugo rješenje o raspoređivanju i gospodina Lukača i gospodina Hrgića nezakonita. I ovakvim rješenjima i ovakvim raspoređivanjima direktor Lujić je prekršio Zakon o Agenciji za istrage i zaštitu, prekršio je i nije primijenio Zakon o policijskim službenicima, prekršio je Zakon o upravnom postupku i prekršio je Pravilnik o internom raspoređivanju policijskih službenika. Dakle, kad ovo tvrdim, odgovorno to tvrdim, dakle navodim sljedeće: usvojenim izmjenama i dopunama Zakona o SIPA-i, u SIPA-i, kao Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, uopće apsolutno ne postoji odjeljenje za zaštitu ličnosti i objekata. Dakle, po ovom zakonu koji smo mi usvojili, ovaj dom i Predstavnički dom, ne postoji organizaciona jedinica odjeljenje za zaštitu objekata i ličnosti. Postoji obavljanje tih poslova, u prelaznim odredbama da, ali direktor je to trebao riješiti na način da uskladi svoj, uslovno svoj, poslovnik o organizaciji i sistematizaciji SIPA-e u roku od 60 dana nakon usvajanja zakona kojim bi propisao kako će se obavljati ti poslovi, dok ti poslovi i taj organizacioni dio, i ljudi i sve, ne pređu u nadležnost Direkcije za koordinaciju policijske strukture, po zakonu koji je opet Parlament usvojio. Dakle, direktor je dopustio sebi luksuz da raspoređuje ljude u organizacionu jedinicu koja po zakonu ne postoji. Jer, po tom Zakonu o SIPA-i i po Zakonu o Direkciji za koordinaciju policijske strukture 67 taj posao treba da preuzme i organizacionu jedinicu – Direkcija za koorcinaciju policijskih tijela. Raspoređivanjem policijskih službenika i Lukača i Hrgića izvršio je raspoređivanje policijskih službenika u organizacioni dio koji ne postoji i na radna mjesta koja ne postoje u skladu sa Zakonom o Agenciji za istrage i zaštitu. Kada je u pitanju Zakon o policijskim službenicima, kada pogledate ova rješenja, vidjet ćete da se uopće ne poziva na ove zakone kao pravni osnov vezano za rješavanje statusnih pitanja policijskih službenika. To je zakon na osnovu koga se rješavaju statusna pitanja svih policijskih službenika na nivou države. Gospodin direktor, prilikom donošenja ovih rješenja, apsolutno nije primijenio Zakon o policijskim službenicima, a morao je to uraditi isključivo u skladu sa ovim zakonom, jer upravo ovaj zakon govori o proceduri raspoređivanja, pa i o internom premještanju, o internom oglasu, o eksternom oglasu kao načinima raspoređivanja. Nesporno je da je direktor Lujić ovlašten po zakonu da raspoređuje policijske službenike, ali on to mora raditi u skladu sa zakonima i poštujući proceduru, a ne samovoljno i kršeći zakone. Dakle da on ima ovlaštenje, ali mora to raditi u skladu sa zakonom, a ne samovoljno. U momentu kada je gospodinu Lukaču istekao mandat, dakle 9. 9. 2009. godine, gospodin Lujić je mogao internim premještajem gospodina Lukača rasporediti: ili na to postojeće radno mjesto u Kriminalističko-istražnom odjeljenju ili na jedno od tri druga upražnjena radna mjesta. Dakle, u momentu isticanja mandata, šta direktor radi? Nezakonito, jel', smjenjuje Hrgića, gospodina Hrgića sa mjesta na kome se nalazio i dovodi ga u Kriminalističko-istražno odjeljenje i pravi vještački fiktivno upražnjeno radno mjesto u organizacionom odjelu koji tamo ne postoji po zakonu. Da je namjera očigledna, dokazuju sljedeće činjenice. U momentu isticanja mandata gospodinu Lukaču (ja naravno ne želim uopće o tome gdje će biti raspoređen, to je pravo direktora, ali mora biti po zakonu) postoje u SIPA-i tri upražnjena radna mjesta. Prvo je načelnik Centra za ratne zločine, u istom rangu, dakle glavnog inspektora. I zamislite, to radno mjesto je upražnjeno od 31. 12. 2006. godine. Dakle, nepune tri godine direktor ima upražnjeno radno mjesto u tom činu, u rangu pomoćnika glavnog inspektora, i neće da popuni to radno mjesto. Zašto? Da bi se možda mogao miješati, da bi možda mogao imati nekog vršioca, da bi mogao s nečim upravljati, da bi mogao imati nekvalitetan rad u tom. Drugo radno mjesto koje je upražnjeno je načelnik Finansijsko-obavještajnog odjela, upražnjeno od 1. 4. 2008. Dakle, godinu i pol dana upražnjeno radno mjesto i direktor neće da zakonito popuni to radno mjesto. Treće mjesto koje je upražnjeno jeste načelnik Odjeljenja za zaštitu svjedoka. Sve se radi o radnim mjestima u činu koji ovi policijski službenici imaju. Dakle, vidite, postoje tri radna mjesta, po tri godine su upražnjena, a direktor tako vodi kadrovsku politiku da neće da izvrši popunjavanje ovih mjesta. Ja sam ovo kazao i na ovoj komisiji: nakon što smo ovo sve kazali na Komisiji, čini mi se, da je u novinama ili negdje interno, negdje sam doznao, da je nakon ovoga svega direktor raspisao neke konkurse da izvrši popunu a istog dana kada istekne mandat pomoćniku direktora za Kriminalističko-istražno odjeljenje on ga raspoređuje u organizacioni odjel koji ne postoji, koji ne postoji po Zakonu o SIPA-i unutar SIPA-e. 68 Isto tako, vezano za Zakon o upravnom postupku, uvidom u dokumentaciju i izjašnjenje raspoređivanih službenika vidi se da stranci uopće nije dao pravo da se izjasni, a da je bio dužan po Zakonu o upravnom postupku. Dakle, nesporno je da su učinjene povrede ovih zakona, da je izvršeno nezakonito raspoređivanje, odnosno, bolje reći smjena i, vjerovatno, to se dakle sigurno može dovesti sa podnošenjem određenih izvještaja prema Tužilaštvu BiH. Ovo nije, evo neću više o ovom govoriti, govorio sam i na ovoj komisiji,
Vrijeme, da vodimo računa o vremenu.
Evo, mogu još dvije-tri rečenice, predsjedavajući. Dakle, i iz medija a i kroz izvještaje revizora upoznati smo da se tamo već duže vremena za potrebe SIPA-e gradi zgrada, da su to poprilični novci, i naravno, za svaku instituciju je neophodan prostor, oprema itd., i kadrovi, ali ono šta se osporava je zašto se to na vrijeme ne završava, zašto nemamo te informacije i da li je tačno da dolazi do višemilionskog poskupljenja izgradnje te zgrade. I treća stvar, korištenje usluga telekom operatera. Imamo dezinformacije da je gospodin direktor bez tendera samovoljno na mala vrata uveo da svi operativci, svi zaposlenici u SIPA-i mogu koristiti telefonske usluge mobilne telefonije samo od jednog operatera, M:tela, a za ostale je kazao: ako to nećete, neće plaćati SIPA te službene telefone. Ja bih volio da se ove stvari provjere, da li je ovo tačno da je to nezakonito urađeno i bez tendera. Evo toliko, hvala lijepo. I naravno, podržavam ovaj prijedlog, što sam predlagao i na ovoj komisiji, da s obzirom da se radi o potezima direktora, a da imamo tijelo nadležno za praćenje zakonitosti rada šefova i zamjenika šefova policijskih tijela u BiH, radi se o Nezavisnom odboru, da sve ovo uputimo prema Nezavisnom odboru da sagleda sve ovo stanje i poduzme mjere iz svoje nadležnosti. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Šaraba. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ja ću od mog uvaženog kolege Rančića biti dosta kraći, a diskutovao bih više da je tu direktor ove agencije. Nažalost, njega nema ni na ovoj sjednici, kao što ga nije bilo ni na sjednici Zajedničke komisije. Smatram da je to jedna vrsta nekorektnosti budući da je on trebao da bude prisutan kako na sjednici ove komisije tako i na današnjoj sjednici, s obzirom da je on potpisao ovaj izvještaj i da je trebao da odgovori na mnoga pitanja koja su mu postavljena bila prije 15- 69 dana, kada je ovo sve razmatrano na Komisiji za odbranu i bezbjednost, kao što bi i danas trebao da odgovori na neka pitanja koja bi mu bila eventualno postavljena kroz našu raspravu. Dakle, ne želim da ponavljam puno toga što sam rekao na sjednici Zajedničke komisije, a tada sam rekao da sam nezadovoljan i popunjenošću Agencije i njenim radom i odnosima u Agenciji. U suštini, mi smo ovaj izvještaj zatražili nakon svih dešavanja koji su se desili u ovoj Državnoj agenciji nakon smjene gospodina Lukača. Ja nemam aspolutno nikakvu namjeru da branim gospodina Lukača poslije svega što se desilo u svoj ovoj priči oko Državne agencije za istragu i zaštitu, meni je žao jedino gospodina Jovičića koji je, po mom mišljenju, stradao prav zdrav od strane OHR-a. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospođa Čolo.
Pa evo, ja bih samo jedan kratak osvrt, s obzirom da iz ovog zaključnog razmatranja, koje se nalazi na strani 15. Informacije, stoji 'da su ukupni rezultati primjereni nivou dostignutih administrativnih, kadrovskih i materijalno-tehničkih kapaciteta i da je SIPA snažna i profesionalna policijska agencija, osposobljena da provodi zakon i odgovori zahtjevima u izvršavanju poslova i zadataka iz svoje nadležnosti koji se budu nametali u budućnosti'. Ja čitajući ovu informaciju nisam stvarno došla do zaključka da je SIPA na ovom nivou profesionalnosti, kako se tvrdi u ovom izvještaju, jer iz same informacije, mnogi od nas su čitali informacije o radu policijskih tijela u ovoj zemlji, od najnižeg do najvišeg nivoa, i čini mi se da se ovi izvještaji ne pišu ovako. Evo npr. na strani 3. stoji da je 'u ovom periodu SIPA radila na 4.135 predmeta i okončala rad na 2.234 predmeta ili 54,02, a rad na ostalim je nastavljen i veći broj se nalazi u završnoj fazi realizacije'. Zašto ovo govorim? Pa mislim, kada se kaže da su radili na 4.135 predmeta i da su završili više od pola, da je tu trebalo stajati šta je rezultat tog rada na pola tih predmeta. Da li su podnijeti izvještaji nadležnom tužilaštvu o počinjenim krivičnim djelima, da li je SIPA u određenim slučajevima našla da nema osnovane sumnje da je počinjeno krivično djelo, da li je u određenim slučajevima utvrdila da su neosnovane evnetualno prijave ili tu je moralo postojati obrazloženje, znači šta su oni uradili u dvije hiljade i nešto predmeta. Nije lako okončati dvije hiljade istraga u izvještajnom periodu. Ja ne znam da je to moguće tako efikasno provesti. Pogotovo jezik kojim se piše, i ovo je moja zadnja rečenica, jezik kojim se piše ne odgovara jeziku kojim se govori u policijskim strukturama. Ovde kaže, na zadnjoj strani: 'Dobre rezultate je postigla na unapređenju operativne funkcije i njenih organizacionih jedinica koje su uspješno okončale predmete rada proistekle iz istraga Tužilaštva u BiH ili vlastitog otkrivačkog rada krivičnih djela iz oblasti organizovanog kriminala'. Nikad nisma čula da neko kaže vlastiti otkrivački rad. Kaže se rad na otkrivanju krivičnih djela i počinilaca krivičnih djela. To je jezik struke. Ovo isto kao da su pisali ljudi koji nisu radili u policiji i, vjerujte, ja dovodim u sumnju kredibilitet ljudi koji rade na veoma značajnim poslovima u ovoj veoma značajnoj instituciji. Hvala. 70
Hvala lijepo. Gospođa Majkić se javlja za riječ.
Prvo, želim da kažem da mi je žao što gospodin Lukač nije ovdje jer mnogo je optužbi, i to zaista strašnih, izrečeno bez mogućnosti da znamo je li tako ili nije tako. To što neko optužuje ne znači zaista da ima i uporište u tome. Drugo, političari obično se osvrnu na onaj dio koji je njima interesantan i najinteresantniji, a to je, kao što vidimo, SDA je izabrala pitanje Lukača zato što je radio na jednom zanimljivom slučaju koji je sigurno trebao da poluči nešto što bi odgovaralo njima, ali ne i drugima. Evo, vidite, ja sam zaista zainteresovana da pitamo gospodina Lukača vezano za događaje koji su se desili kada je u pitanju načelnik Službe za operativnu podršku njegove agencije, dakle, gdje on rukovodi, koji je kao što je poznato Odlukom Visokog predstavnika otjeran bez mogućnosti da se žali. Dakle, osnovno je, što bih htjela da ga pitam: kako je moguće da on nije istražio da Jovičić, kako mu spočitava Visoki predstavnik, je postupao izvan komandnog lanca u SIPA-i? Dakle zaposlenik, koji je radio tu, kako je on mogao, kako je prešao preko toga? Kako je mogao da pomogne da jedan čovjek, ako je to tako kako je napisao Visoki predstavnik, onemogući zakonito funkcionisanje SIPA-e? Zar to nije normalno da je on nešto učinio na tu temu da onemogući zakonito funkcionisanje? Dalje, da se on poslužio osobljem i resursima SIPA-e kako bi obavio nadzor nad Kancelarijom visokog predstavnika. Pa gdje je tu dokaz? I taj dokaz, zašto nije taj dokaz u Tužilaštvu? Zašto nije u Tužilaštvu, zašto nije obezbijedio on kao čovjek koji vodi ovu instituciju, zašto nije pokrenuo postupak protiv čovjeka za koga se sumnja, kako piše u Odluci OHR-a, da je uključen u korupciju koja obuhvata novčana sredstva i niz drugih kvalifikacija koje su izrečene za ovog čovjeka? A u pismu, dakle popratnom aktu koje dolazi uz izvještaj, gospodin Lukač kaže da do danas nisu predočene informacije ili podaci koji bi eventualno mogli inicirati preduzimanje mjera ili radnji iz nadležnosti ove agencije. Šta to znači? Je li ovaj čovjek uopšte kriv? I drugo, službenik je u vezi sa pristupom tajnim podacima dobio pozitivnu provjeru Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH. Zašto je čovjek otjeran s posla? Zbog odluka iniciranog trenutka, trenutnom prestanku statusa policijskog službenika Agencija nije bila u mogućnosti da vodi unutrašnji postupak protiv službenika. To je ono kad zgazite nekoga, a on nema pravo ni da dahne zadnji dah. Dakle, ne mogu da odgovorim na ta ključna pitanja. Voljela bih da ne pričamo napamet i da je ovdje predsjednik ove institucije a isto tako znam da možda i ono što bi nam rekao, pitanje je koliko bi prihvatili pojedini članovi, odnosno delegati Doma naroda, pa možda je ovo i bolja verzija.
Ja bih morao imati jednu repliku. Ipak, po meni, to je SDA, ja sam predsjednik te stranke. Nisam imao namjeru uopće da politiziramo ovo, ali eto. 71 Nastojim, trudim se da se stvarno ne unosi ta politika, ovo je Dom naroda, to ostavljam za neke druge prostore i prilike. Međutim, gospođa Majkić je rekla da je SDA izabrala slučaj Lukač. Nismo mi ni izabrali Lukača na poziciju, niti smo izabrali slučaj Lukača. Slučaj Lukača je nastao kao posljedica određenih nezakonitosti. Onda, on je radio taj svoj posao. I mi ćemo, i kada je u pitanju Lukač, i kada je bilo ko drugi u pitanju, i onaj koji dođe na njegovo mjesto, uvijek podžati institucije koje su zadužene za vladavinu prava, zakona, pogotovo ćemo se uvijek usprotiviti da te osobe zato što su radile taj posao budu sankcionisane. Mislim da to nije uredu i SDA se u potpunosti zalaže za vladavinu prava i mi smo to pokazali na nizu slučajeva kroz praksu. I kada smo za sve naše osobe, koje imaju optužnice ili bilo šta, učinili nekakav nemoralan čin, mi smo tražili njihove ostavke i razrješavali. Tako da zamolio bih da ovdje ne dovodimo u nikakvu vezu SDA sa bilo kojim slučajem, ni ovim slučajem, ni nekim slučajevima koji se mogu javljati u budućnosti. Mi možemo i gospodinu Lujiću i svima drugima koji vode ovu agenciju samo biti od pomoći i davati podršku da se radi u skladu sa zakonom. Ako je gospodin Rančić iznio nekakve primjedbe, i to je u jednom smislu da se to više ne dešava ili da se te primjedbe otklone i isprave. Evo gospođa Majkić hoće repliku na repliku.
Poštovani gospodine Tihiću, da je takvo bilo izlaganje mog kolege Rančića, ja zaista ne bih imala potrebe ništa da kažem i da dodam. Ako je istina to što ste rekli da vi jedino govorite o zakonitosti, onda ja se pitam kako možemo da podržimo, sa ovoliko zdušne podrške kako je Rančić dao Lukaču, čovjeka koji zaobilazi prvo pretpostavljenog i komunikaciju, pravi krivine da bi napravio neku svoju vrstu pravde. Je li to ispravan put kojim je Lukač radio? Ja ne znam ... je li on trebao biti tu ili na kom mjestu, tu postoji procedura i lako će se dokazati da je gospodin Lujić ako je bio u krivu i postavio njega tamo gdje on ne treba da bude, a to će neko drugi uraditi, to ne treba da radi ovaj dom ovdje. Ali da mi štitimo nekoga ko zaobilazi prvog pretpostavljenog na čelu tako značajne institucije kao što je SIPA i nosi podatke tamo na samo njemu znano mjesto, e, pa to ne može tako. To ne možemo dozvoliti i zato sam se pobunila, gospodine Tihiću. Dakle, to je jedini razlog, inače ne bih ni progovorila s obzirom da nema gospodina Lujića ovdje.
Dobro. Gospodin Božo Ljubić pa Rančić.
Gospodine predsjedavajući, na početku ću replicirati na početak vaše rasprave kad ste rekli ovdje: ne bih htio da se, da tako kažem, unosi politika u ovaj dom ... drugom mjestu. Ispričat ću Vam jednu anegdotu kratku: kada je Marin Topić, poznati slikar mostarski, jedno vrijeme kratko bio kratko na čelu HKDU-a BiH pa je smijenio predsjednika Općinskog odbora Širokog Brijega, pa su ga pitali zašto ga je smjenio. 'Kako ga neću smijeniti', kaže, 'došao mi u ured i počeo pričati o politici'. Prema tome, ako je igdje mjesto da se govori o politici, to je na domovima Parlamentarne skupštine. Dakle, shvatite to kao jednu benignu šalu. 72 Morao bih ispraviti, ne znam da li je gospođa Majkić uočila, tri puta je maloprije, kada je raspravljala o ovom izvješću gospodina Lujića, upotrebila ime Lukač. Prema tome, očito je, pretpostavljam, bio lapsus. Ali evo, kada sam već spomenuo to ime, ja sam isto pročitao ovo izvješće gospodina Lujića i naravno da se ne slažem s njim, a posebice u ovom dijelu koje se odnosi na gospodina Lukača. On ovdje, istina, kaže da je direktor Agencije vodio računa o stručnim, profesionalnim i kvalifikacijskim sposobnostima podnosioca žalbe itd., itd. i rasporedio ga na poslove koji odgovaraju, dakle tim njegovim referencama. Međutim, nigdje ne kaže da je vodio računa i o zakonu, dakle da je taj premještaj bio zakonit. Dakle, na osnovu čega je bazirao taj premještaj. Dakle, prema tome, mislim u najmanju ruku da je ovaj izvještaj nepotpun i možda bi ipak bilo najbolje prihvatiti ove prijedlog Zajedničke komisije i da se to primi k znanju i uputi na odgovarajuće institucije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Rančić se još javlja.
Hvala lijepo. Ja kada sam počinjao govoriti, dakle znao sam za vrijeme i za Poslovnik i znam da o ovome mogu dugo govoriti jer sam upoznat sa dosta činjenica, ali sam rekao da ću se evo na nekoliko stvari fokusirati želeći da tu stvar ispoštujem i Poslovnik i kratkoću vremena i da svi dobiju riječ da govore. Dakle, poštovana kolegica Majkić stavlja na teret SDA-u ono što ona radi. Kaže SDA izabere ovo šta njemu odgovara i to, a onda nastavi govoriti o svom izboru o jednom predmetu, o jednom čovjeku, o jednom slučaju,
Vi ste drugi obradili dobro.
a stavlja, a ja nisam govorio samo, ja sam govorio o raspoređivanju i jednog i drugog policijskog službenika.
To će drugi neko dokazati.
Nemojte, kolegice, molim Vas, ja sam rekao poštovana kolegica. Mogu li ja govoriti? 73
Dobro, nastavite.
Hvala lijepo. Dakle, pa sam govorio o zgradi pa o telefoniji itd. Znači o više stvari. I, dakle, nisam se fokusirao samo na jednu stvar. Sve činjenice što sam iznio, mnogo detaljnije, Vi ste bili prisutni, na ovoj komisiji sam iznio i ako želite i ako imate vremena mogu i sada i citirati odredbe zakona koje su prekršene. Ako ima neko odgovor, a to sam sučelio ne samo sa vama kolegama delegatima i poslanicima iz Predstavničkog doma, nego sa pravnicima iz SIPA-e koji moraju poznavati ovu oblast i nisu imali odgovora. Direktor nije smio ni da dođe. To je rekao kolega Šaraba, nije smio doći ni onda, a evo nažalost ni sada. Ako ima argumente, evo ja stojim na raspolaganju. I čak ako ja pogriješim, ako mi neko dokaže, ja sam se spreman izvinuti. Ali vjerujte mi, odgovorno, da je prekršio sva ova tri zakona i Pravilnik, kako sam to kazao. Kada je u pitanju postupanje gospodina Lukača u onoj prijavi na koju ste se osvrtali, i to smo mi raspravljali na ovoj komisiji. U Zakonu o SIPA-i eksplicite piše da pomoćnik direktora za Kriminalističko-istražno odjeljenje ima pravo komunicirati sa Tužilaštvom i dostavljati mu izvještaje. Ima pravo bez direktora. I interna kontrola je utvrdila da nije prekršen u tom dijelu zakon. I na kraju, evo ako hoćete da Vam olakšam, da Vam poboljšam, gospodin Nebojša Bjeljanin, ne znam šta je po nacionalnosti, možda je Srbin, je isto tako tamo bio šef Odsjeka za tajno praćenje. I zato što je tražio da se zakonito radi taj posao, da se preispitaju neke situacije je smijenjen. Nije više tamo. Evo, Vi to provjerite. Možda je i Srbin, možda je i Hrvat, ne znam, ne interesuje me. Nije bitna nacionalna odrednica, nego da li se nešto radi zakonito ili ne. Evo, provjerite to.
Hvala lijepo. Gospodin Branko Zrno.
Dobro, meni je i ovdje za pokušati privesti kraju ovu priču, jer je jasno da svi na kraju krajeva nemamo ni iste informacije. Neko ima puno više neko puno manje po prostorima, sintagmama koje nisu lingvističke ali su, hajde, malo su karikaturalne. Uistinu, mi trebamo izići iz ove situacije jer smo izišli iz ove situacije i na ovom povjerenstvu, na taj način što smo, jednoglasno smo da ovome domu predložimo, odnosno da mu priopćimo da mi ovo izvješće nismo prihvatili, odnosno da njime nismo zadovoljni. I to je jasno ... Niti je prvo ni zadnje što nismo zadovoljni, i to će se ponavljati, nije to nikakav problem, i predložili smo jednostavno da stavimo u funkciju i neovisno tijelo koje treba odgovoriti, odnosno koje treba definitivno i konačno početi i samo postavljati pitanja ... i tražiti odgovore i donositi rješenja koja mi po svom poslovniku ne možemo donijeti. U principu, ovdje je riječ o našoj nemoći. I zato vam predlažem, sve ovo bit će sabrano što je ovdje kazano, puno toga je već sabrano na razini ovog povjerenstva, na razini Doma prihvatimo ono što predlažemo kao Povjerenstvo i kao zaključak, a na razini 74 postavljenih pitanja obvežimo Povjerenstvo da ta pitanja postavi onomu komu i treba postaviti i da traži i prošireno izvješće a mi ćemo ... [[isključen mikrofon]]
Uključite, molim vas.
tražiti i izvješće za ovaj period od devetog mjeseca pa do kraja godine da izađemo iz ove pozicije, jer ući ćemo u fazu sukoba, apsolutno u ovom trenutku i na ovome mjestu nepotrebno. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ako više niko se ne javlja za riječ, zaključujem raspravu. Stavljam na izjašnjavanje, ... idemo po zaključcima: 'Zajednička komisija nije zadovoljna Izvještajem o radu SIPA-e i izjašnjenjem koji su rezultat stanja u SIPA-i, te stoga samo prima k znanju.' To je prvi zaključak. Ko je „za“ taj zaključak? Ima li neko „protiv“? „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili prvi zaključak. Drugi zaključak, ja sam razumio gospodin Zrno je sada njega preformuliao u tom smislu 'da obavezujemo Povjerenstvo da pitanja koja su se pojavila iz ove rasprave, odnosno, primjedbe neke uputi Neovisnom odboru', i ako sam dobro razumio ili možda da Vi sami kažete tačno kako je to.
Mi upućujemo ovo izvješće Neovisnom odboru. To je prva razina, kao Dom. A Dom obvezuje, nadovezujem se, da sa pitanjima koja su ovdje postavljena i traže odgovor ... da preko našeg povjerenstva traži odgovor u SIPA-i.
Dobro. Možemo li usvojiti i ovaj zaključak? Ko je „za“? Ima li neko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Nema. Konstatujem da smo usvojili ovaj drugi zaključak. I time smo završili i ovu tačku dnevnog reda. 75 Prelazimo na 20. tačku, to je: Ad. 20. Zahtjev za osudu prijetnji i preduzimanje mjera zaštite predstavnika Republike Srpske u institucijama BiH, s Mišljenjem i prijedlozima Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH Dobili ste Zahtjev za osudu prijetnji i preduzimanje mjera zaštite predstavnika Republike Srpske u institucijama, koji je uputila delegat Dušanka Mankić. Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Komisija je odlučila navedeni Zahtjev za osudu zajedno sa Mišljenjem i Prijedlogom zaključaka dostaviti domovima Parlamentarne skupštine. Predstavnički dom Zahtjev za osudu prijetnji i preduzimanje mjera zaštite predstavnika Republike Srpske u institucijama BiH razmatra na današnjoj sjednici koja je u toku. Riječ dajem podnosiocu ovog zahtjeva. Dajem prvo riječ predsjedavajućem Zajedničke komisije, gospodinu Branku Zrni. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Evo, znamo svi, da ne idemo u genezu slučaja, znamo svi o čemu se radi. Suština je sljedeća: da je na ovom povjerenstvu uistinu obavljena rasprava. Bolje je kazati očitovanje, jer o nekim stvarima uistinu je izlišno i raspravljati, jer raspravljati o prijetnji ja mislim da je pomalo morbidno, nju čovjek može samo osuditi. Prema tome, sa osam glasova „za“, mi smo na ovom povjerenstvu, znači toliko nas je bilo, svi smo prihvatili i predložili domovima Parlamentarne skupštine BiH usvajanje sljedećih zaključaka, pod 1., 2. i 3. te zaključke, četvrti je nažalost vrlo nespretno formuliran. Na kraju, on izgleda kao početak nečega, kao početak formiranja zaključaka. Ili ćemo ga preimenovati, preformulirati ili brisati. On jednostavno ne može biti sam po sebi zaključak. Pomozite mi ...
Hvala lijepo. Evo, i gospođa Majkić.
/nije uključen mikrofon/
Ona ne želi. Imamo ova tri zaključka.
Ja vam predlažem da kao Dom prihvatimo ova tri zaključka i da oni postanu zaključci našega doma. 76
Gospodin Drago Ljubičić se javio.
Gospodine predsjedavajući, izvinjavam se ako sam prekinuo namjeru Vašu da date ovo na izjašnjavanje, ali evo dozvolite,
Nema problema, izvolite.
dozvolite mi ipak prije našeg izjašnjavanja o ovim zaključcima da kažem samo nekoliko stvari. Ja, i mi ćemo sigurno podržati ove zaključke i pridružujemo se sigurno osudi svega ovoga što je gospođa Dušanka Majkić doživjela u toj emisji. Također, podržavamo i ovaj drugi zaključak, također bezrezervno, znači da se osude i osuđujemo sve slučajeve, znači s tim što želim ovde da dodam, bez obzira na kojoj se televiziji to dogodilo i bez obzira ko je to doživio, bez obzira ko to doživi, bez obzira o kojoj se televiziji radi, ne samo da je u pitanju ova televizija. I dozvolite mi samo kratko još jedan komentar, da vas ne zadržavam puno, pogledajte javne emisije, za mene je vrlo interesantan i ovaj treći zaključak, pogledajte ove javne emisije i sms poruke, koje možemo vidjeti u direktnim tv prenosima. Poslušajte radioemisije. I kada se direktno uključuju slušaoci možete vidjeti, gospodo, i možemo čuti, i možete čuti svi, i možemo svi čuti, znači koje su to i kakve su to poruke, koje vrste. Ja ću biti slobodan da jednostavno kažem i svoj jedan lični stav. Sve to daje jednu posebnu sliku u ovoj zemlji, daje posebnu jednu sliku o nama, ljudima, građanima, znači koji živimo u ovoj državi, jednostavno šta jedni o drugima mislimo. I zato posebno bih se vratio ponovo na ovaj treći zaključak. Ja stvarno očekujem od nadležnih institucija vlasti na svim nivoima da stvarno se uključe i pokušaju spriječiti ovakve stvari koje sigurno negativno utiču i dalje produbljuju ove naše nacionalne odnose u ovoj državi, a posebno ja nisam vidio ovdje ulogu RAK-a. RAK ja nisam vidio da interveniše, ali mislim da u ovim zaključcima treba uvrstiti i Regulatornu agenciju koja mora reagovati prema ovim javnim emiterima, bilo da se radi o tv, bilo da se radi o radioemiterima, koji dopuštaju jednostavno da ovakve poruke odašilju u javnost. Oni moraju, po meni, odreagovati. Hvala vam.
Dobro, hvala lijepo. Ako se više niko ne javlja za riječ da stavimo na glasanje ove zaključke. Ko je „za“? Ima li ko „protiv?“ Nema. „Uzdržan“? Konstatujem da smo usvojili ova tri zaključka kako je to gospodin Zrno predložio. 77 Idemo na 21. tačku: Ad. 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o privremenom uvozu, ATA Carnet, Istanbul, 26. juli 1990 Dobili ste Izvještaj Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Predstavnički dom dao je suglasnost za ratifikaciju ove konvencije. Ima li potrebe magistar Alma Čolo? Nema. Otvaram raspravu. Niko se ne javlja za riječ. Možemo li je usvojiti, dati suglasnost? Ko je „za“? Ima li ko „protiv“? Nema. „Uzdržan“? Konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju ove konvencije. To je već uradio i Predstavnički dom. I imamo sljedeću tačku: Ad. 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Štoklolmske konvencije o postojanim organskim zagađivačima, Štokholm, 22 maj 2001. godine
Evo, gotov je izvještaj, hajmo odmah. Hajmo ova komisija samo pet minuta pauze.
Pazite, u 16,00 sati nastavljamo sjednicu. Sjednica je završena u 15,05 sati.