Hvala. Tražio bih stanku 10 minuta molim po pitanju strateških investicija u Republici Hrvatskoj.
Kolegica Puh, izvolite.
U ime kluba HNS-a tražim stanku na temu govora mržnje i alternativnih činjenica.
Kolega Bulj.
Hvala lijepo u ime kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta. Tema je putnička koncesija, putničke luke u Zadru Gaženica.
Kolega Bunjac.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bih progovorio o najavi mirovinske reforme.
Dobro. Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku o aktualnoj političkoj situaciji.
Kolega Ljubić.
Tražim stanku da progovorim povodom 23 obljetnice Washingtonskog mirovnog sporazuma koji je odredio sudbinu Hrvata u BiH.
To je to. 6 stanki. Nastavak u 9,50. STANKA U 9,35 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 09,50 SATI]] Nastavljamo s radom. Prvi je na redu poštovani kolega Željko Glasnović Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovane kolege, kolegice. Imamo dvije trudnice, ne smijem reći trudnice, moram reći trudne osobe ubrzo ću to morati reć, tu negdje poboljšavaju demografsku sliku. Malo bi nešto govorio o strategiji o hrvatskoj strateške, ta riječ strategija, strateške investicije, strateški okvir, ali gdje su strateške investicije? Imate razliku u ratu recimo u miru, imate stratešku razinu, operativnu i taktičku. Već je dokazano da 30 godina nakon što je Hrvatska izašla na svoje međunarodno priznate granice, nakon Oluje skoro 30 godina, da nemamo sustav i taj sustav još ne funkcionira, po tome mi nemamo pravni okvir za dolazak novca ovdje. To se mora jako brzo promijeniti, ako se to ne dogodi u sljedećih 5, 10 godina nas možda čeka onaj scenarij o Venezuela, gdje te netko ubije za svinjski but kada ideš u trgovinu. Kako je moguće sa tim silnim savjetnicima u ministarstvima koliko ima sudskih savjetnika, birokrata, brigada birokrata da još nismo naučili temelje upravljanja jednim državnim sustavom. Ako nemamo prioritete A i B uvijek ide prije C i D, tko će doći u državu gdje je 5% zemljišta sređeno, to sam prije govori, a govorimo o OPG-ovima. Tko će doći u državu gdje uopće nema pravne sigurnosti kada je u pitanju investicijski ciklus, to sam također spomenuo koji je prosječno 10 godina, ako se zakoni mijenjaju skoro svake godine? Ako nemamo antikorupcijske zakone, kazne jednostavne zakone, jednostavne zakone koji su provedivi na terenu, prošli tjedan je govorio je gospodin Lovrinović o ubrzavanju ovoga i to je ključna stvar o ubrzavanju pravne procedure. Mi tu dolazimo svaki tjedan gledamo zakone i koji još nisu zakone izvješća iz '14., '15., '16. godine, pa ima li jedan redoslijed da mi prvo sredimo ono što je prioritetno i da idemo dalje? jel to namjerna sabotaža ili je to možda neznanje? Ja mislim da je kombinacija tu i neznanje. Primjer jedan, Zakon o privatnoj imovini, evo to se sada odgodilo još 10 godina, to znači da smo mi još duboko u tom bivšem sustavu jer nismo riješili temeljna prava. Evo hrvatska dijaspora, pa jel moguće da 30 godina nakon rata nemamo još jedan pravi novi zakon o hrvatskoj dijaspori? Hrvatska dijaspora sedamdesetih godina novac izvana je pokrivalo trgovinski deficit te propale države. Šta je danas? Danas je svake godine deficit u Hrvatskoj 16 milijardi i nešta kuna, to izlazi za mirovine i za plaće, to dolazi iz istog koša. A tih 16 milijardi kuna svake godine nadoknadi hrvatska dijaspora koja vani broji skoro 3 milijuna ljudi, a ti ljudi nisu poželjni. Jel trebalo 30 godina da ukinemo onaj zakon da treba Hrvat do treće generacije, da ne treba znati jezik? Ti procesi se moraju ubrzati. Ne znam šta čekamo ovdje. Ako ne znaju neke glave raditi nek zaposle privatne tvrtke i mora biti sinergije između ministarstava i centralizirano planiranje jel ovako trošimo vrijeme i sredstva i ljudi odlaze. Na kraju rekao bih nešto, ne vezano za ovu temu nego o izjavi jedne profesorice, mrs. Varga ja mislim iz Osijeka koja je nedavno izjavila iz Osijeka tamo gore da će doći ovdje kao sotona i rafalom pokositi neke ljude i baciti ih u jamu. Ali ona je ustvari utjelovljene jedne strane koja je duže vrijeme ovdje na političkoj sceni koja je totalno protuustavna kojoj je davno trebalo zabraniti djelovanje u našem političkom prostoru. Ali neću reći ime te stranke, ima svojih glava ovdje, ustvari u svakoj od njih čuči mali Staljin i njih je trebalo, davno, davno je trebalo njima zabraniti djelovanje u tom prostoru, a oni su još ovdje s nama. Također ta peta kolona nevladinih udruga koji dobivaju love od Hrvatske države, milijune dolara, kuna da peglaju po Hrvatskoj državi vani i tu nek traže novac u privatnom sektoru i od … i od Nizozemske vlade.
Hvala vam. Druga rasprava poštovana kolegica Marija Puh u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Pa evo ovu današnju stranku iskoristila bi zbog neviđene količine govora mržnje koje nažalost možemo vidjeti u našem javnom prostoru na našim društvenim mrežama, po portalima, ispred raznih članaka. Imali smo prošli tjedan priliku vidjeti kolikim uvredama, kolikim prijetnjama, kolikom mržnjom je zasipana ministrica Blaženka Divjak, Iva Radić i brojne druge osobe koje su dale podršku Istambulskoj konvenciji. Nažalost, ono što je veliki problem je da se taj govor mržnje opravdava alternativnim odnosno zapravo izmišljenim činjenicama. Ja bih sada bila jako, jako kratka i samo navela tri lažne činjenice i dala njihovo pravo opravdanje. Prva lažna činjenica koja se koristi u javnoj raspravi je da Istambulska konvencija uvodi rodnu ideologiju, to je lažna vijest. Pojam roda se u hrvatskom zakonodavstvu je uveden još 2008. godine, a na kraju krajeva i sam Ustavni sud je 2013. godine naveo da se u Republici Hrvatskoj spolni i rodni, da su u Republici Hrvatskoj spolni i rodni diverzitet zaštićeni Ustavom. Druga lažna činjenica koja se koristi je da će Istambulska konvencija uzeti dio suverenosti Republici Hrvatskoj i između ostaloga to opravdanje se pronalazi u stručnom tijelu zvanom Grevio, koje je u Istambulskoj konvenciji navedeno. To također nije istina. Do sad su već potpisane mnoge konvencije koje po sličnom principu funkcioniraju. Jedna od njih je i Konvencija o pravima djeteta, koju mi već odavno primjenjujemo, a na isti takav način Hrvatska mora i Ujedinjenim narodima slati izvještaje o provođenju i sustavu zaštite djece. Ušli smo u Europsku uniju, ušli smo u NATO, tako da činjenica da Istambulska konvencija oduzima dio suverenosti Republike Hrvatske definitivno ne stoji. Treća činjenica koja se jako jako često povlači, a koja je još besmislenija je ta da će djeca u školi određivati da li su djevojčice ili dječaci. Apsolutno alternativna činjenica. Povukla bih paralelu i pitala vas da li se sjećate kada smo ulazili u Europsku uniju, svih onih prijetnji, zabrinutosti i strahova da više nećemo imati sira i vrhnja, da više neće moći biti kolinja. Evo mi smo ušli u EU, u EU smo i dalje imamo sir i vrhnje i dalje naši građani mogu raditi kolinje. Pozivam sve na odgovornost, pozivam zastupnike, pozivam medije, a pozivam i same građane na odgovornost. Svi zajedno se moramo boriti protiv govora mržnje, protiv laži i protiv alternativnih činjenica kojima nas zasipaju. Nerazumijevanje, nažalost jednim dijelom proizlazi iz neznanja, a nažalost drugim dijelom se i namjerno određene interesne skupine služe krivim i drukčijim interpretacijama. To sve skupa povlači koliko nam je bitno obrazovanje, koliko nam je bitna reforma obrazovanja i koliko zapravo moramo raditi na samom obrazovanju, kako djece, tako i svih odraslih. Zahvaljujem.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, želim vas upozoriti na ono što se događa sa putničkom lukom Gaženica u Zadru. Izgradnja je počela još 2009. godine u mandatu tadašnjega ministra Božidara Kalmete, otvorena je za vrijeme ministra Hajdaša Dončića. A utrošeno je ukupno oko 200 milijuna eura ili oko jednu i pol milijardu kuna osiguranih kreditom stranih banaka. Sada se daje na koncesiju na 20 godina turskoj kompaniji za samo nešto više od 32 milijuna kuna ili 1,6 milijuna godišnje. Dakle milijardu i pol vrijednosti za samo 32 milijuna kuna koja će ili 1,6 milijuna kuna godišnje. Zar to nije sumnjivo? Gaženica je za one koji ne znaju izgrađena na izvrsnoj lokaciji. Ima 1600 metara obale, tik uz grad Zadar. Ova je luka izuzetan strateški resurs Republike Hrvatske. MOST je akcijom mladih u Zadru od početka natječaja za koncesiju Gaženica upozoravaju da je potreban veći angažman ministarstva i Vlade. Naime, Lučka uprava Zadar nema dovoljno ljudskih kapaciteta da provede uspješan natječaj za koncesiju jer je riječ o putničkom prometu koji uključuje i kruzere. To se nažalost pokazalo točnim jer je pristigla samo jedna ponuda. Ne znamo koje su točne reference ove kompanije International Port Operation Zadar, jer navodno osnovana baš samo za ovaj natječaj, a vlasnik je ista turska kompanija Global port's holding koja je zbog nepravilnosti ministarstva raskinulo ugovor, predugovor za koncesiju putničkoj luci Gruž u Dubrovniku. Pitamo se kakvi su to uvjeti koje ona nudi? Ne znamo. Naime, uporno se lokalnim vijećnicima i aktivistima uskraćuje uvid u natječajni postupak da se vidi na osnovi čega se donosi tako financijski štetna odluka za Republiku Hrvatsku. Snažno se protivimo ovoj štetnoj koncesiji koju je dobila turska tvrtka odlukom Upravnog vijeća lučke uprave na 20 godina. Što ona nudi, a koliko dobivaju, a što Hrvatska gubi? Za korištenje cijele luke, infrastrukture, ugostiteljstva, za ekskluzivna korištenja, cijele izgrađene putničke infrastrukture vrijedne milijardu i pol kuna. Oni nude na 20 godina godišnje po milijun i 600 kuna, koncesija + varbijalni dio zarade u iznosu 2%. Taj dio može se u velikoj mjeri izostaviti. Dakle u 20 godina koliko traje koncesija, RH bi dobila nešto više od 32 milijuna kuna. Samo godišnja rata povratka kredita nam je 7 milijuna kuna ili 5 puta više od godišnje dobiti. RH gubi na luci Gaženica, na kompaniji koja se javila na natječaj, dobiva na minimalnih 20 godina. Tolika vrijednost infrastrukture za niti 50ih dio vrijednosti uloženoga. Gdje je tu računica i korist za našu državu? Nudi se također zapošljavanje 28 ljudi, koliko čujemo iz šturih, dostupnih podataka. MOST i partneri nude osnivanje gospodarskog lasera putem kojeg bi Lučka uprava Zadar dobila svu potrebnu pomoć da samostalno obavlja sve te poslove, sama … [[govornik se ne razumije.]] za sporedne djelatnosti i za svojevremeno zaposli više ljudi. Odluke na štetu interesa Republike Hrvatske, Zadra, donesene su u uskom krugu ljudi, jer odluku je donijelo 7 članova Upravnog vijeća Lučke uprave predvođene županom LoNginom. U tom vijeću su i Boris Fundlin iz Ministarstva mora, uz Ivicu Gašparića, Živka Kolegu, Marina Slavića, Krešimira Aštru, Andriju Šarića, Nikicu Miletića. Tu napominjem da ima ljudi u županiji koji su direktno podređeni županu kao pročelnici županiji pa se pitamo kolika je njihova samostalnost u donošenju odluka? Oni su 12. ožujka pregledali i ocijenili ponudu te ju proglasili valjanom, a sve to bez uvida javnosti jer su našim lokalnim vijećnicima odbili dati na uvid uvjete natječaja i ponudu što je suprotno značaju ove strateške luke Zadar i međunarodnim konvencijama koji propisuju uključivanje javnosti kod donošenja odluka od strateškog značaja za zajednicu. Pomorsko dobro, luke, koncesije, to je ono na čemu se pljačkaju hrvatski ljudi i zbog čega odlaze mladi i to je dok se govori o nekakvim konvencijama, ispod radara nam prolaze ovakve kriminalne radnje. Ja ću osobno uputiti na Odbor za promet, tematsku sjednicu pošto sam član, i da se javno da sve na uvid i da se raspravi o ovome. Očekujem od vas saborskih zastupnika da prisustvujete, pozvat ću i županijske vijećnike i da se javno raspravi ovaj štetan ugovor i koncesija za RH.
Hvala. Iduća rasprava u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Ovih dana slušamo najave o mirovinskoj reformi budući se postojeći sustav nalazi pred kolapsom. Naime, u Hrvatskoj trenutno imamo 1,14 zaposlenih u odnosu na 1 umirovljenika a u pojedinih županijama npr. u slavonskima, broj umirovljenika već je nego broj zaposlenih. Posljedica je to nerješavanja problema u gospodarstvu koje je rezultirala demografskom katastrofom, prije svega kroz iseljavanje mladih. Postoji veliki problem novih umirovljenika rođenih 1962. i mlađih koji bi trebali dobivati mirovine iz I. i II. stupa a koji će prema najavama biti niže od 500 do 1000 u odnosu na one koji primaju mirovine samo iz I. stupa. Vlada nije znala riješiti problem ni većine dosadašnjih umirovljenika koji imaju daleko premale mirovine, više nalik na socijalne pomoći dok je s druge strane podijelila desetke tisuće povlaštenih mirovina i nepotrebnih prijevremenih mirovina, tzv. viškovima u nekad uspješnim tvrtkama. Tako danas imamo samo 19% umirovljenika koji su odradili puni radni staž. U ogledalu vlastite nesposobnosti, HDZ-ova većina ponovno poseže za najgorom mogućom mjerom, naime za uputama iz EU-a pa predlaže dodatne troškove za zaposlenike i penalizacije za umirovljenike. Traži se povećanje izdvajanja u II. stup kao i isplata dodatka za buduće umirovljenike. Ta isplata dodatka naravno bila bi iz proračuna. De facto, na taj način Vlada uvodi IV. i V. mirovinski stup i postavlja se pitanje koliko je još stupova potrebno da bi mirovinski sustav postao održiv? Cijela ta priča sa stupovima pokazuje se kao propala. Potrebno je pod hitno II. mirovinski stup pretvoriti u dobrovoljni a svima onima koji se žele prebaciti u I. stup, to omogućiti bez ikakvih posebnih uvjeta. Naravno zajedno sa njihovim sredstvima koje su do sada uštedjeli. II. mirovinski stup je potpuni promašaj jer osim što je povećao javni dug za 1/3, a samim time i poreze i kamate koje plaćamo, sada na kraju umirovljenici imaju još bjednije mirovine nego ranije. Mirovinskim društvima u vlasništvu banaka, država je posve nepotrebno isplatila 92 milijarde kuna odnosno 1,6% trenutnoga BDP-a a ministar Pavić nema drugog rješenja nego reći dajmo im još. Pitanje glasi, dokle i koliko? Hoćemo li za mirovine u budućnosti izdvajati 1/3 plaće ili ćemo možda izdvajati 1/2? Koliko je još potrebo da bi se zatvorile rupe u mirovinskom sustavu? Što se tiče mirovinskih društava, građanima treba jasno reći da su priče o nasljeđivanju uplata u II. stup lažne jer novac se može naslijediti isključivo ako osiguranik umre prije 65 godine. inače se ne može naslijediti, a uz to od ušteđenoga novca, mirovinska društva uzimaju 10 do 30% provizija. Hrvatski građani moraju znati da si njihovim novcem tzv. fond menadžeri isplaćuju godišnje oko 150 000 eura bez ikakve odgovornosti za uspješnost društava kojim upravljaju. Oni između ostaloga kupuju dionice koje vrlo često propadnu kao što je bio slučaj sa Dalekovodom, Agrokorom, Petrokemijom i nekim drugima. Vlada također predlaže produljenje radnoga staža do 67 godina i ukidanje bonusa za produženi radni staž i ukidanje beneficiranoga radnog staža čemu se Živi zid najodlučnije protivi. Prije bilokakvog produljenja radnoga staža, potrebno je riješiti pitanje nezaposlenosti. Hrvati danas prosječno žive 75 godina što znači da bi najavljenom mirovinskom reformom oni uživali u svojim mirovinama samo 8 godina u prosjeku, naravno. Znači, slijedom ovoga mi pozivamo sve hrvatske građane da se suprotstave najavljenoj mirovinskoj reformi jer je očito da se njome radi dodatna diskriminacija već otežanog stanja umirovljenika a mogli bismo reći čak da Vlada na svoj način provodi i potihu eutanaziju. Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Gordan Maras, nije ovdje pa gubi pravo govora i nakon toga je Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Božo Ljubić, izvolite.
U nedjelju 18. ožujka smo obilježili 23. obljetnicu potpisivanja mirovnog sporazuma iz Washingtona, događaja koji ima povijesnu važnost i za Hrvatsku i za BiH, a posebice za sudbinu Hrvata u BiH-u. Tim sporazumom je zaustavljen rat između Hrvata i Bošnjaka u BiH, stvorena je hrvatsko-bošnjačka federacija. Sporazum je u ime Hrvata iz BiH-a potpisao Predsjednik Tuđman a ispred Bošnjaka predsjedavajući Predsjedništva BiH-a Alija Izetbegović. Uz stav federacije koja je … [[Govornik se ne razumije.]] u 10 kantona, u ime Bošnjaka je potpisao Haris Silajdžić a u ime Hrvata predsjednik Predsjedničkog vijeća Hrvatske Republike Herceg-Bosne Krešimir Zubak. Federacija je uspostavljena na teritorijima pod kontrolom Armije BIH i HVO, odnosno dva privremena administrativna aranžmana Republike BIH i Hrvatske Republike Herceg-Bosne. U Washingtonu je zaključeno da će se nakon završetka rata čitava BIH kantonizirati. Hrvati iz BIH nisu bili sretni što su morali u novostvorenoj Federaciji odreći se Hrvatske Republike Herceg Bosne, entiteta zahvaljujući kojemu su uspjeli obraniti veći dio područja koja su nastanjivali i zahvaljujući kojemu su kroz sve godine rata ostvarivali socijalna i ekonomska prava. Tim više što su ulazili u zajednicu sa višestruko brojnijim Bošnjacima s kojima su vodili jedan krvavi rat godinu dana, opravdano strahujući od majorizacije i dominacije. Sponzori Washingtona, SAD, su Hrvatskoj zauzvrat obećali podršku integracije privremeno okupiranih teritorija, ustavno-pravni poredak RH. A Hrvatska je jamčila Hrvatima uspostavom konfederalnih odnosa između Hrvatske i Federacije jednakopravnost. Što je uslijedilo nakon toga? Daytonski mirovni sporazum BIH je uspostavljena u dva entiteta, Republike Srpske i Federacije BIH, a konfederacija RH i Federacije je odbačena. Godine 2002. nametnutim promjenama Ustava entiteta izbornog zakona od strane predstavnika međunarodne zajednice, pod motom konstitutivnosti sva tri naroda na čitavoj teritoriji BIH, instrumenti zaštite kolektivnih prava Hrvata u Federaciji su eliminirani, a u drugom entitetu se nije dobilo ništa. Posljedica je da Hrvati danas nisu u stanju više birati niti legitimne predstavnike u institucije koje su Ustavima entiteta države predviđene za zastupanje naroda. Ustavni sud BIH je na osnovu moje apelacije iz 2014. presudio da je Izborni zakon nužno izmijeniti da bi se svakom narodu omogućilo legitimno političko predstavljanje naroda u institucijama kao što su Domovi naroda, entiteta i države i Predsjedništvo BIH. U ovom momentu Bošnjačka strana vrlo otvoreno opstruira provedbu slova i duha Odluke Ustavnog suda, što prijeti destabilizacijom i BIH uz moguće posljedice i na širu regiju. Zašto? Odgovor je vrlo prozaičan. Zadržavanjem dominacije vrši se selektivna, neproporcionalna redistribucija financijskih i prirodnih resursa. Navest ću samo jedan primjer, a mogao bih desetine. Na osnovu diskriminatornih koeficijenata raspodjele prihoda iz PDV-a i carina s jedinstvenog računa prema općinama i županijama, Sarajevska županija je u periodu od 8 godina nepripadajući „uprihodovala“ preko 1,2 milijarde konvertibilnih maraka, a sve većinske hrvatske županije su izgubile. Kako? Pa tako što je Sarajevskoj županiji dodijeljen koeficijent 2, a većinskoj Hrvatskoj Herceg Bosanskoj sa sjedištem u Livnu koeficijent 1,1. Zato se hoće zadržati dominacija. Pozicija Hrvata u entitetu Republika Srpska je još lošija jer su tamo Hrvati pred potpunim nestankom i broj je pao ispod 5% prijeratnog broja. Međutim, to nema veze s Washingtonom, pa o tome drugom prilikom. Zašto ovo danas govorim? Još je mjesec i pol ostalo za izmjenu Izbornog zakona jer su u listopadu izbori. Jer se Ustavom zajamčena konstitutivnost ostvaruje između ostalog, Izbornim zakonom, kao najvažnijim aktom nakon Ustava. Jer je Hrvatska u naše ime potpisala i Washingtonski i Daytonski mirovni sporazum. Jer je Hrvatska članica Vijeća za implementaciju mira u BIH, vrhovnog suverena BIH. Jer se hrvatski prostori u BIH prazne od Hrvata, a najviše Herceg-bosanska županija koja pokriva 25% teritorija Federacije BIH i čuva leđa većem dijelu jugozapada Hrvatske. Već je više od godinu dana od kad sam ja još tadašnjem predsjedniku Sabora Petrovu poslao prijedlog Odbora za Hrvate izvan Hrvatske, da se na raspravu u Saboru stavi točka o položaju Hrvata u BIH i u Bosni i Hercegovini kao najvažnijem susjedu Hrvatske. Do sada ništa. Raspravljamo mjesecima da li treba stanku za poskupljenje banana omogućiti u 9,30 ili u 14,00 sati. Godinu dana o simbolima iz drugog svjetskog rata, raspravljamo o svjetonazorskim pitanjima kao da možemo promijeniti jedan drugome svjetonazor, a nestaje nam narod u susjednoj državi, a iz ove države dakle, odlaze ljudi svih nazora i simptomatično je da se ovdje nađe uvijek zapreka investicijama stranim. To je jedino što može narod ostaviti u ovoj zemlji. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo sada na naš dnevni red. - Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2018. godinu Predlagateljica akta je Vlada Republike Hrvatske, temeljem čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Na donošenje Plana primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na 2. čitanje Zakona, temeljem čl. 214. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za Europske poslove, Odbor za pravosuđe, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport. Molio bih sada predstavnicu predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog. S nama je poštovana ministrica vanjskih i europskih poslova Marija Pejčinović Burić. Izvolite ministrice.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođe i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora. Kao što je rečeno, pred vama je Plan usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom za 2018. godinu. Sukladno dosadašnjoj dinamici procesa preuzimanja zakonodavstva s pravnom stečevinom EU, RH je kao i ranijih godina i ove godine izradila Program Vlade RH za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2018. godinu, čiji je sastavni dio i predmet vaše rasprave i predmet prihvaćanja Plan usklađivanja gospodarstva. Ovaj Plan predstavlja sveobuhvatnu informaciju saborskim zastupnicima o zakonodavnim aktivnostima koje Vlada RH planira tijekom 2018. godine, a koji proizlaze iz članstva u EU, naše obaveze, daljnjeg preuzimanja pravne stečevine EU u nacionalno zakonodavstvo i svih obaveza koje proizlaze iz odgovora RH u povredama prava EU. Uzevši u obzir činjenicu kako se pravna stečevina EU kontinuirano razvija i mijenja, Hrvatska danas, kao članica EU mijenja svoje zakonodavstvo paralelno s drugim državama članicama. No, isto tako, kao ravnopravan partner za stolom s ostalim, Hrvatska kroz svoje predstavnike aktivno sudjeluje i u pripremi i samoj izradi zakonodavstva EU. Pri tom je važno istaknuti ključnu ulogu Hrvatskog sabora u tom procesu koji su nacionalni parlamenti dobili sa tzv. Lisabonskim ugovorom od 2009. godine. To je uloga koja se očituje kroz njegovo pravo da neposredno, zajedno sa nacionalnima parlamentima država članica, provodi postupak provjere, poštovanja, načela supsidijarnosti u prijedlozima zakonodavnih akata EU. Osim ovog neposrednog sudjelovanja Hrvatski saboru, svoj utjecaj na razvoj zakonodavstva na razini EU, ostvaruje i posredno provođenjem nadzora nad radom i djelovanjem Vlade Republike Hrvatske u institucijama EU prvenstveno Vijeću EU putem razmatranja stajališta RH o dokumentima EU, u cilju što boljeg ostvarivanja i zaštite nacionalnog interesa RH. U konačnici uloga Hrvatskog sabora očituje se u donošenju nacionalnih zakona, kojima se preuzima i osigurava provedba novo donesene pravne stečevine EU. Stoga je Vlada i za ovu godinu izradila i 21. prosinca prošle godine usvojila program Vlade RH, za preuzimanje i provedbu pravne stečevine za 2018. g. jednogodišnji programski dokument koji predstavlja učinkovit instrument za planiranje i praćenje preuzimanje pravne stečevine. Sastavni dio programa za vlade RH za preuzimanje i provedu pravne stečevine je plan usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom za 2018.g. Plan sadrži 59 zakona, kojima se preuzima nova pravna stečevina EU, gdje Hrvatska slijedom aktivnog praćenja razvoja pravne stečevine od strane nadležnih tijela državne uprave mijenja svoje zakonodavstvo. I ove godine, ovaj plan zakonodavnih aktivnosti, orijentacijski je podijeljen prema kvartalima. Tako u prvom kvartalu se planira uputiti u Sabor 35, u drugom 14, u trećem 7 i u četvrtom 3 zakonska prijedloga kojima se usklađuju s pravnom stečevinom. Napominjem kako osim nove pravne stečevine plan za 2018. g. sadržava i sve obaveze za 2018. koji proizlaze iz odgovora RH u povredama prava EU. Nastavno na navedeno, posebno ističem važnost pravovremeno preuzimanje pravne stečevine EU, jer u slučaju ne preuzimanju pravne stečevine u nacionalno zakonodavstvo u određenim rokovima, protiv RH pred sudom EU, može se pokretni postupak zbog povrede prava EU, a konačni ishod postupka pred sudom, može dovesti do utvrđivanja novčane kazne zbog povrede prava EU. Stoga ovaj plan predstavlja i učinkoviti instrument za planiranje i praćenja preuzimanja pravne stečevine EU, te ujedno ima i preventivni učinak u odnosu na postupku koje Europska komisija može pokrenuti protiv Hrvatske zbog povrede prava EU. Plan za usklađivanje zakonodavstva, Hrvatske s pravnom stečevinom, u tekućoj godini, jedan je od dokumenata koji pridonosi učinkovitom funkcioniranju u uvjetima članstva EU, kao i promicanju nacionalnih interesa kroz sudjelovanje u kreiranju zajedničkih politika EU. Važno je istaknuti, kako se kontinuiranjem preuzimanjem nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU, osigura pravovremena i pravilna primjena preuzetog zakonodavstva, koji ima za cilj poboljšanje pravnog okvira, bilo da je riječ o temeljnim slobodama, sigurnosti prometa, zaštiti javnog zdravlja ili drugim područjima. Na primjer, ove će se g. stupanjem na snagu Zakona o dostupnosti mrežnih i mobilnih aplikacija, omogućiti novi, pristupačniji način pristupanje internetskim stranicama i mobilnim aplikacijama, svim korisnicima, a osobito osobama s invaliditetom. Proširenom definicijom pojama droga, npr. u Zakonu o suzbijanju zlouporabe droga, spriječiti će se trgovina tvarima opasnim za život i zdravlje, te na taj način, osigurati zaštita javnog zdravlja i društva u cijeli. A uvođenjem jedinstvenim karata za sve linije javnog prijevoza, koji uključuje, vlakove, autobuse, tramvaje, brodove, olakšati će se organizacija putovanja hrvatskim građanima. Nastavno na navedeno, a uzevši u obzir ključnu i nezamjenjivo ulogu Hrvatskog sabora, u raspravi i donošenju zakonodavnih prijedloga, predlaže se Hrvatskom saboru, usvajanje ovog plana usklađivanje zakonodavstva Hrvatske s pravnom stečevinom EU, za tekuću 2018. g. Hvala lijepo.
Hvala i ministrici. Nema replika, pa onda prelazimo na rasprave po klubovima, želi li se netko od odbora, ispucavam se, želi li se netko od predstavnika odbora javiti? Ako ne, onda idemo na klubove, prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana gospođo potpredsjednice Vlade, kolegice i kolege. Prije do plana usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU, za 2018. g. predviđa donošenje 59 zakonskih mjera, tj. novih zakona ili izmjena i dopuna već postojećih zakona. Većina tih zakonskih mjera njih 49 od ukupno 59 Vlada predlaže da se donesu do ljetne stranke Hrvatskoga sabora. Tako je za 3 kvartal 2018. g. predviđeno 7 zakona, a za posljednji 4 kvartal samo 3 zakona. U tom pogledu smatramo da je vrlo moguće očekivati da će na kraju dinamika donošenja novih zakona ili zakonskih promjena, biti ponešto drugačija od plana kojeg danas Vlada RH, predstavlja Hrvatskom saboru, a tim više što se u prvoj polovici godine moraju donijeti i zakonodavni akti koji su bili predviđeni u prošlogodišnjem planu, kao što je npr. Zakon o vanjskim poslovima. Međutim, smatramo da iako je vjerojatno prebacivanje nekih zakonskih prijedloga s jednog kvartala na drugi, najvažnije to, da na kraju proces usklađivanja s pravnom stečevinom teče u raznim vremenskim okvirima, odnosno, da se izbjegne pokretanje postupaka Europske komisije protiv RH, pred Sudom EU. I u tom pogledu Ministarstvo vanjskih i europskih poslova ima koordinacijsku ulogu i ovdje želim posebno istaknuti predani rad djelatnika sektora za europsko pravo u MVP-u. Međutim, naravno, uspješan rad u procesu … [[Govornik se ne razumije.]] ovisi o učinkovitom funkcioniranju svih vladinih resora koji moraju na vrijeme pripremiti zakonodavne akte kao i naravno rasprave i donošenje odluka u Hrvatskome saboru. Upravo u tom smislu želim istaknuti potporu Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, a vjerujem da isto mišljenje dijele i neki drugi klubovi u Hrvatskom saboru. Potporu Ministarstvu vanjskih i europskih poslova potpredsjednici Vlade i svim djelatnicima vanjskih i europskih poslova, te na kraju zaključiti kako će Klub zastupnika HDZ-a podržati predloženi Plan usklađivanja sa pravnom stečevinom. Hvala vam.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo je poštovani kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani kolege, gospodin Stier ovako. Meni se čini da svi ovi procesi idu presporo za nas. To sam rekao jutros. Ja mislim da je više od pet prije dvanaest. Usklađivanje tih propisa EU ako traje beskrajno mi nikad nećemo stvorit sustav u određeno vrijeme. Mi nemamo mehanizam pravni da njih primijenimo na terenu. Sve dobro zvuči na strateškoj razini, a na taktičkoj razini provedbe nema. Imamo disfunkcionalno sudstvo, imamo pravno naslijeđe SFRJ. Mi se moramo u koštac, moramo se hrvat, borit protiv prvenstveno sive ekonomije, korupcije na svim razinama. Ja ne znam ako čekamo na primjer mi selektivno primjenjujemo i te zakona EU. Primjer lex Perković. Neki suci odlučili treba izručiti te bivše udbaše. Neki su bili protiv. Sad privatno vlasništvo. Vani privatno vlasništvo je svetac, svetinja kao pravo glasa. To nemamo. Pogledajte Hrvate kad imate Hrvate vani, kad govorimo recimo Ministarstvo vanjskih poslova kakva prava Hrvati imaju u Saboru pravo manjina u srpskom Parlamentu. Ima li jednoga tamo? U mađarskom Parlamentu imate Hrvata samo on nema pravo glasa, a mi smo jedinstveni po tom pitanju. To se radi selektivno. Ja se bojim presporo. Ta birokracija koja traje toliko dugo da mi riješimo ključne probleme. Ako to dođe prekasno ja se bojim za ovu državu da ćemo doživjeti što sam rekao … [[Govornik se ne razumije.]] i Venezuela. O tome nitko ne govori. Mi moramo brzo raditi, ubrzati te procese. To je rekao gospodin Lovrinović. Ako to ne napravimo brzo, ako nemamo pravni okvir za investicije, ako ne riješimo korupciju onda izgleda da ćemo doživjeti scenarij jedan ko one propale bivšeg eksperimenta. To presporo ide.
Prije odgovora kolege Stiera samo bih pozdravio učenice i učenike i njihove nastavnike Osnovne škole Vugrovec iz Kašine. Dobro došli u Hrvatski sabor! [[Pljesak.]] Kolega Stier, izvolite sada vi.
Gospodine predsjedniče, kolega Glasnović upravo zbog toga je važno dati ovdje potporu i Ministarstva vanjskih i europskih poslova koji ima tu koordinacijsku ulogu da se ne bi kasnilo u donošenju svih potrebnih zakona kojima preuzimamo pravnu stečevinu EU, jer u pravu ste kada kažete nije samo u tome što ćemo mi najaviti da ćemo nešto napraviti, nego doista da se na vrijeme to napravi. U protivnome naravno da se pokreće mehanizam koji ima i Europska komisija koja može i tužiti RH pred sudom EU. No, nije samo to problem, nego i puno važnije. Naši građani neće osjetiti benefite tih zakona ukoliko se oni ne donesu i ukoliko se oni naravno dosljedno ne implementiraju. Što se tiče ovih drugi tema otvorili ste niz, ali u potpunosti se slažem pitanja poštivanja privatnog vlasništva kao jednog od temeljnih principa na kojemu možemo doista izgraditi modernu Republiku Hrvatsku. Nedavno smo imali kada je bilo pitanje tzv. bivših stanarskih prava, danas zaštićenih najmoprimaca način na koji se debatiralo ovdje po meni je išlo u potpuno jednom krivom smjeru. Jasno da kao socijalna država moramo izaći u susret onima koji su najslabiji, ali prvo bi trebali znati koji su ti najslabiji da ne bi mi iskoristili novac poreznih obveznika da bi ga dali možda onima koji to doista ne treba. I način na koji se debatiralo doista nije poštivalo taj princip privatnog vlasništva u pravoj mjeri, tako da sam se ja prisjetio … [[Govornik se ne razumije.]] kada je posvetio svoju knjigu svim socijalistima u svim strankama. Na žalost ponekada to bi se moglo reći i ovdje u Hrvatskom saboru.
Idemo na drugu repliku. Poštovani kolega Lovrinović.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega zastupniče Stier, kada raspravljamo u ovom Saboru o pravnim stečevinama EU možda bi bilo dobro da jednom stavimo baš temu što su to stečevine EU. Jer to je, to nije homogena skupina država, to je heterogena skupina. Mi vidimo da danas imamo sve izraženije, znači iznošenje stavova tzv. Višegradske skupine koja je neka vrsta pokreta otpora da tako kažem jednoj EU koja ima drugačije, znači stavove i mogu reći stečevine. Pa bi bilo dobro da zaista raspravimo jedan put što su to stečevine, gdje je hrvatski narod tu, gdje je naša tradicija, kultura, u kojoj mjeri se mi uklapamo u to itd. Javio sam se za ovu repliku, jer ste ovdje vrlo kratko rekli, da točka dnevnog reda znači usklađivanje sa pravnim stečevinama EU i rekli ste da klub HDZ-a daje bezrezervnu podršku tome. Pa ja bih vas pitao pa u tom kontekstu dajete li podršku vi, a i klub HDZ-a tako jednoglasno i ratifikaciji Europske konvencije koja također ima veze sa stečevinama, pravnim stečevinama našim sustavom vrijednosti kao što vi govorite. Dakle, da malo mi je to sada, ne da je zbunjujuće nego bih htio da nam to malo raščistite. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, kolega Stier. Izvolite.
Da, hvala vam puno zastupniče na tom pitanju. Da se pojasni što se tiče Istambulske konvencije ona nije u ovom planu koji smo danas dobili iz Vlade RH iz prostog razloga što je ona dokument Vijeća Europe, dakle ne EU prema tome ona nije pravni dio stečevine EU. Vijeće Europe i EU iako imaju sličan naziv su ipak dvije različite organizacije, npr. u Vijeću Europe je i Ruska Federacija koja nije niti potpisala Istambulsku konvenciju. EU naravno je jedna druga grupa zemalja. Njih 28 kada ode i UK onda i 27. Što se tiče pravne stečevine u principu kao što znate zakonodavni akti koji se donose uglavnom na prijedlog komisije, a onda uz suodlučivanje država članica kroz Vijeće i Europskoga parlamenta koji predstavlja građane, može biti ili uredbe koje se direktno primjenjuju ili mogu biti direktive koje traže onda da svaki nacionalni parlament mora kroz svoje zakone to urediti, slijedeći te smjernice, ali vodeći računa na posebne prilike u svakoj državi, pa tako mi to činimo i sa ovim planom za RH. Što se tiče ovog drugoga, ja ću vam reći sada moje mišljenje. Mislim Srednja Europa uključuje naravno i Austriju, uključuje naravno ako hoćete i Bavarsku kao dio Njemačke, naravno uključuje i Višegradsku skupinu. Svaki put kada smo se mi zatvorili Srednjoj Europi nažalost nismo završili u nekom Beneluxu nego na političkom Balkanu. Mislim da trebamo imati naše stavove, našu privrženost zapadnoj demokraciji, ali jako dobre odnose i sa tim članicama u EU.
Hvala. Idemo dalje sa raspravom. Na redu je Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Pozdravljam uvaženu potpredsjednicu Vlade i ministricu vanjskih poslova Mariju Pejčinović Burić sa suradnicom. I evo odmah na početku kažem da i Klub zastupnika SDP-a će podržati ovaj plan i mi smo izuzetno sretni i zadovoljni što je ovaj plan je konsenzusom bio uvijek podržan od strane proeuropskih strana u hrvatskom Parlamentu i mislim da treba tako i ostati. On donosi jednogodišnje mjere usklađivanja odnosno dinamiku usklađivanja sa europskim acqisom što je jako važno za sve nas skupa ovdje. Primjedbu koju bi uputio je da se ovaj plan podnosi danas, ali danas je ustvari kraj prvog kvartala i ako hoćemo plan za cijelu godinu onda bi ga trebalo podnijeti na početku kvartala tako da imamo za sva četiri kvartala pregled stvari koje ćemo usvajati u Hrvatskom saboru. Ono što je izuzetno važno također je pitanje kontrole provedbe ovog plana. Mi znamo da je on uvijek bio na svakoj sjednici Vlade i mislim da to treba zadržati. Vlada mora jednostavno pratiti svaki tjedan kako se ovaj plan provodi jer jednostavno on ima i svoj reformski potencijal, reformski karakter jer tu se Hrvatska usklađuje sa pravnom stečevinom koju i sama na kraju krajeva definira kroz svoje sudjelovanje u raznim formatima Vijeća ministara, a na kraju krajeva i kroz naše zastupnike u Europskom parlamentu. Što je pravna stečevina, to bi trebalo biti svima poznato. Onome koje nije poznato može to naći u bazi podataka EU, dakle svi dokumenti pravni koji čine pravnu stečevinu tamo se mogu naći, a vjerujem da na to može i uputiti Ministarstvo vanjskih i europskih poslova. Dakle tu ne bi trebalo biti nikakvih nedoumica. U političkom smislu to je zajednički nazivnik svih političkih obitelji i grupacija koje djeluju u Europi, bilo da se radi o demokršćanima, socijaldemokratima, liberalima, zelenima i svima ostalima koji su izabrani od strane europskih građana. Prema tome, u vrijednosnom smislu ja mislim da isto može se raspravljati, ali da nećemo doći do nikakvih problematičnih stvari na kojima je utemeljena sama pravna stečevina. Dodatno, kada govorimo o reformama, da, ovaj dokument ima i reformski jedan karakter. S druge strane žalosno je da je to jedini reformski dokument koji dobijamo u Hrvatskom saboru. Svjesni smo da je prije nekoliko dana prije nekoliko tjedana Europska komisija jasno utvrdila u okviru Europskog semestra da se u Hrvatskoj ne provode strukturalne reforme, što nije ni čudo, kada nismo u stanju niti ratificirati jednu konvenciju nego je dovodimo mimo njenog smisla, sadržaja i svrhe u kontekst unutarstranačkih borbi za prevlast ili borbi između različitih političkih stranaka potpuno odvojenih od smisla i sadržaja takve jedne konvencije. Dakle nismo se jednostavno u stanju koncentrirati na sadržaj kako bi ljudima ove zemlje unaprijedili život, kako bi digli kvalitetu životu u bilo kojem segmentu, uključujući u segmentu zaštite žena od nasilja nego ćemo svaku stvar ovdje pretvoriti bilo unutarstranačku bitku za prevlast, bilo unutar međustranačku bitku za prevlast u državi, zaboravljajući one zbog koji jesmo ovdje u Saboru, a to su hrvatski građani, zaboravljajući njihove probleme i zaboravljajući da smo tu da unaprijedimo njihov život u svim segmentima. I to je ono što je porazno u našem Saboru, raspravljamo, svađamo se ovdje dižemo tlak jedni drugima, emocije o potpuno nebitnim pitanjima za građane dok jednostavno što zbog neznanja ili zbog drugih stvari prolaze stvari zbog kojih jesmo ovdje, a to je rješavanje problema samih građana i dizanje kvalitete njihovog života. Hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, poštovani kolega Šuker. Izvolite.
Kolega Klisović, neovisno o tome tko pripada kojoj političkoj opciji, od trenutka ulaska Hrvatske u EU dakle kada smo postali članica treba napomenuti jednu stvar, Hrvatska je jedina članica EU koja je usklađivala zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU i praktički odmah morala implementirati. Dok onaj paket one desetke prije nas oni su imali jedan drugačiji proces. Međutim uzmimo ovih 5,5 godina koliko smo mi zakona promijenili da bi promijenili jednu ekonomsku i gospodarsku sliku u RH? Koliko smo mi zakona promijenili da bi svojim poduzetnicima omogućili da budu ravnopravni u utrci sa svojim kolegama? I ovi rezultati koji pokazuju visoki rast izvoza su isključivo posljedica toga što su se ljudi sami snašli, otvorile su se granice i počeli su sami plasirat svoje proizvode. Dakle, drago mi je što ste na kraju rekli da neke stvari nemaju političku obojenost. Imaju nešto što je za dobrobit naših građana, sad se samo postavlja pitanje da li je neki reformski zakon, za kojega svi u dubini duše znamo da dugoročno donosi nešto dobro Hrvatskoj i hrvatskim građanima, a trenutačno je možda dobar politikantski štos protiv onih koji su na vlasti, da li u tom trenutku to politikantstvo trebamo maknuti na stranu i zajedno prionuti da taj zakon donesemo i da tu reformu donesemo? Mislim da je to elementarno pitanje za ovaj Sabor i za sve nas koji ovdje radimo, jer naprosto bilo tko da poduzme kakav reformski zahvat, onaj tko u tom trenutku ne snosi odgovornost za Hrvatsku ga napada, a to je ono što nije dobro. Naprosto bi morali prepoznati što je dugoročno dobro za Hrvatsku i to svi zajedno podržati jer će nam biti svima bolje i ljepše živjet u Hrvatskoj.
Odgovor kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šuker, odgovor na vaše pitanje je da. Politikantstvo treba izbaciti kada se govori o ključnim reformskim stvarima u ovoj zemlji koje utječu na boljitak i kvalitetu života građana. Ali nije to samo politikantstvo između stranaka koje se bore za prevlast u državi, to je politikantstvo nažalost i unutar stranaka. I to ne jedne da se razumijemo nego većine. To je modus operandi hrvatske političke scene. Onaj koji nas vuče kao uteg dole u blato, umjesto da nas digne gore. Ja ću se osobno protiv toga boriti i pokušati svaki put, ne pokušati, nego napraviti tako. Svaki puta glasati u ovom Saboru u skladu sa svojom savješću, ako dobro razumijem materiju koja je predmet zakona. Nitko od nas ne može kazati da je u svakoj zakonskoj materiji stručnjak i da prilično dobro razumije, ali ono što razumijem sigurno neću glasati mimo svoje savjesti, pozivam tako i druge. Niti ću stavljati unutarstranački ili međustranački borbu za vlast i prevlast ili za politički utjecaj iznad sadržaja zakona zbog kojeg smo mi ovdje. Što se tiče našeg sudjelovanja u definiranju pravne stečevine, da mi smo kad smo ušli u Uniju ona je već bila poprilično veliki korpus pravila i mi smo je morali prihvatiti, cijeli pregovori su ustvari usklađivanja sa pravnom stečevinom. Nije tu pitanje natezanja da li ćemo mi dobiti ili nećemo dobiti nešto od EU, to je pitanje procesa u stvari, prilagođavanja pravnoj stečevini. Sada kada smo ušli, sada jednako kao i drugi definiramo takve stvari i to je ono što je dobro i zato vidim ustvari, naš rad u Bruxellesu kao jedini reformski rad. Zašto? Zato što nijedna hrvatska Vlada nije imala dovoljno političke snage da napravi prave reforme, jer smo uvijek upadali u ove politikantske stvari o kojima govorite, bilo da je HDZ na vlasti ili SDP jednako i to treba promijeniti. Ali mi smo odgovorni za tako nešto, mi moramo svojim primjerom pokazati da se može drugačije raditi i funkcionirati na političkoj sceni. A svaki dan kad otvorite portale ili uzmete naslovnicu novina vidite da smo opet pali na tom zadatku.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2018. godinu. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2018. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 108 za, 2 suzdržana i 3 protiv donesen Plan usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU za 2018. godinu.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Zakon o obrani kao temeljni zakon iz područja obrane donesen je 2013. godine, a ove predložene izmjene i dopune obuhvaćaju 33 članka. Prijedlog zakona u ovom Saboru prihvaćen je 26. siječnja 2018. godine. Konačnim prijedlogom zakona u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona, dodatno se uređuje definiranje pojmova, predlaže se da se Oružane snage RH koristi naziv hrvatska vojska. Budući da je sustav zemaljske protuzračne obrane, osim zračnog motrenja i navođenja ranije već izdvojen u hrvatsku kopnenu vojsku, predlaže se da naziv „grane“ umjesto „Hrvatsko ratno zrakoplovstvo i protuzračna obrana“ bude „Hrvatsko ratno zrakoplovstvo“. Važećim Zakonom o obrani propisano je da se oružane snage koriste kao pomoć institucijama civilne vlasti i stanovništva u slučaju katastrofa, velikih nesreća i nesreća, potrage i spašavanja, prijevoza unesrećenih ili oboljelih. Predloženom odredbom precizira se da prijevoz unesrećenih ili oboljelih koje obavlja hrvatska vojska obuhvaća i hitan medicinski let. Mobilizacija oružanih snaga izvodi se u ratnom stanju i stanju neposredne ugroženosti. Ovim zakonom se predlaže da se mobilizacija hrvatske vojske može izvoditi i u slučaju katastrofa i velikih nesreća. Predloženim zakonom omogućuje se osnivanje visokih učilišta za provedbu obrazovne i znanstvene djelatnosti za potrebe obrane. Poznato vam je da se na Hrvatskom vojnom učilištu dr. Franjo Tuđman izvode studijski programi koji su u okviru naših sveučilišta, studijski programi, vojno vođenje i upravljanje i vojno inženjerstvo. Izvode se u okviru Sveučilišta u Zagrebu, a vojno pomorstvo u okviru Sveučilišta u Splitu. I počet će se izvoditi u akademskoj godini 2018./2019. Kao što je Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju dao okvir za osnivanje, tako i predloženim zakonom dajemo okvir za budući status hrvatskog vojnog učilišta kao djela sveučilišne zajednice. Uz navedeno, cilj izmjena i dopuna zakona je proširenje zakonske osnove za operativnije i učinkovitije djelovanje obrambenog resora, kako bi se u potpunosti mogao preuzeti jedan od ključnih uloga u sustavu domovinske sigurnosti. Stoga, u potporu navedenom normativnom djelu predlažemo doraditi odredbe Zakona o obrani s obzirom na to da odredbe zakona iz 2013. godine u odnosu na obveze i prava pričuvnika nisu detaljno uređene. Predlaže se i jasnije definiranje svih kategorija vojnih obveznika, ročnika, razvrstanih i nerazvrstanih pričuvnika kao i preciznije utvrđivanje njihovih prava i obveza. Ovim promjenama omogućit će se proširenje personalne baze za popunu profesionalnog i pričuvanog sastava Oružanih snaga i time omogućiti veća operativnost u provedbi zadaća. Pričuvni sastav Oružanih snaga dijeli se na ugovornu i mobilizacijsku pričuvu, a mobilizacijska pričuva na nerazvrstanu i razvrstanu pričuvu. Za vrijeme službe u oružanim snagama radno pravni status pričuvnika koji je u radnom odnosu uređuje se Zakonom o radu. Pričuvnici pozvani na službu u Oružane snage imaju pravo na novčanu naknadu i na naknadu putnih troškova za vrijeme provedeno u službi u Oružanim snagama. U 2017. godini donijeli smo odluku o naknadi koja je iznosila 150 kuna po danu za svakog pričuvnika. Dragovoljno vojno osposobljavanje provodi se od 2008. godine u vrijeme kada nije na snazi obveza služenja vojnog roka. Od 1. siječnja 2017. povećali smo naknadu ročnicima za dragovoljno vojno osposobljavanje s 1160 kuna na 2000 kuna mjesečno te je sigurno i to doprinijelo da smo po prvi puta od 2008. godine u jednoj godini imali i treći uputni rok na dragovoljno vojno osposobljavanje. Prema predloženom zakonu na dragovoljno vojno osposobljavanje mogu se uputiti vojni obveznici do posljednjeg dana kalendarske godine u kojoj navršavaju 30 godina. Ovaj prijedlog razlikuje se od dosadašnje odredbe zakona prema kojem se na dragovoljno vojno osposobljavanje može uputiti vojni obveznik koji navršava 29 godina života. Dragovoljnim vojnim osposobljavanjem stječu se potrebna znanja i vještine za služenje u pričuvnom sastavu i ispunjava se jedan od uvjeta za prijem u djelatnu vojnu službu. U skladu sa Strategijom nacionalne sigurnosti ovim zakonom predlaže se mogućnost pokretanja programa osposobljavanja za pripadnike pričuvnog sastava mlađeg naraštaja putem kojih će se razvijati sigurnosna kultura. Predloženim zakonom regulira se donošenje odluka u dijelu koje se odnosi na uporabu i korištenje Oružanih snaga. Predlaže se urediti da Oružane snage mogu prijeći granice radi pružanja humanitarne pomoći na zadaćama protupožarne zaštite na temelju odluke koju jedanput godišnje donosi Vlada. Na temelju iskustava u dosadašnjoj primjeni Zakona o obrani ocijenjeno je potrebno propisati na predloženi način uređenje ove problematike. Također predlaže se da odluku o prelasku granice RH radi protokolarno ceremonijalnih aktivnosti postrojbi razine voda i niže donosi ministar obrane. Navedeno područje do sada nije bilo uređeno te predlagatelj predlaže to urediti na ovakav način. Na temelju iskustava iz prakse u potpori civilnim institucijama u zadaćama zaštite i spašavanja predlaže se ovim zakonom ovlastiti načelnika Glavnog stožera da zbog povećanja operativnosti može zapovijedati privremeno stavljanje u pripravnost dijela postrojbi Oružanih snaga. I konačno, financijska sredstva za provedbu ovoga zakona osigurana su u Državnom proračunu RH na razdjelu Ministarstva obrane. Predlažemo da se zakon usvoji. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama državni tajniče. Jedna je replika poštovanog kolege Glasnovića. Izvolite.
Poštovane kolege. Vi ste vojnici, vi ste bili topnik tamo one zadnje operacije 7. gardijskom brigadom da vam ne govorim neke stvari što znate. Mene tri stvari interesiraju i ja bih volio samo da prenesete ovo na druge razine tamo, operativne strateške. Prvo, spomenuo sam jutros ove borbene rodove, jedna stvar me ovo zanima, što znam iz bivšeg iskustva. Bivše vojske su imale probleme sa popunom borbenih rodova i svi su htjeli ići tamo, htjeli su biti tehničari tamo zubni tehničari, sigurnosni sustavi itd. kuhari, a na kraju to je riješeno ovako da su u nekim vojskama primijenili jedan zakon kada potpišete ugovor da prve tri godine morate provesti u borbenim rodovima, znamo što je to topništvo, pješaštvo, oklop. Drugo pitanje, to sam pitao prije, tko izrađuje taktičke priručnike u kojima je utemeljena naša … lekcija i iskustva? Ne znam jeli to dorađeno do kraja. Tko piše te taktičke priručnike od razine voda do brigade? Ako mi ne znamo danas šta je dežurno oružje na razini voda to znači da nismo odradili posao. To je to ja bi reko, i naučene lekcije. Imate neke vojske su ustanovile npr. Amerikanci imaju ginulo se na taktičkoj razini, Amerikanci imaju školu samo za standardizaciju taktičkih postupaka i to je isto važno. To su te tri temeljne stvari što sam htio spomenuti, ta aktivna pričuva ustvari govorili ste o pričuvi, ali prvenstveno bih govorio o tim borbenim rodovima, novi ugovor, drugo je bilo taktički priručnici i treće ovo što sam rekao to zadnje. Hvala.
Odgovor na repliku državni tajnik Jakop.
Uvaženi gospodine zastupniče, evo ja ću reći gospodine generale. Ovako, mogu vam odgovoriti pozitivno na sva tri pitanja. što se tiče rodova znači imamo podjelu na borbene rodove, rodove borbene potpore, a to se inače rješava Zakonom o službeni u Oružanim snagama članak 41. na način da načelnik Glavnog stožera predlaže ministru odluku na koji način se to rješava. U toj odluci još su i službe i službe potpore i svi oni elementi koji su potrebni da bi se zadaća mogla kvalitetno odraditi. Što se tiče naučenih lekcija u sustavu Ministarstva obrane i Oružanih snaga postoji sustav na koji način je definirano kako doći do naučenih lekcija. Vi dobro znate da nakon svake akcije, operacije, moraju raditi … [[Govornik se ne razumije.]] i određene analize, kako bi drugi puta bili bolji, tako da budite sigurni da je to uređeno. I izdaju se između ostalog i naučene lekcije. A što se tiče priručnika imamo uređen sustav izdavaštva, a u izradi samih priručnika, rade stručna tijela oružanih snaga i Ministarstva obrane. I hvala lijepo na pitanju.
Zahvaljujem. Žele li sada izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Anđelko Stričak, izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Kao što je već rečeno i u raspravi u prvom čitanju, ove izmjene i dopune Zakona o obrani, usko su vezne uz Zakon uz sustav domovinske sigurnosti. Jer uspostavom sustava domovinske sigurnosti, uloga obrane i oružanih snaga RH dobiva na većoj važnost. Sustav domovinske sigurnost stvoren je kako bi se RH s uspjehom nosila s sigurnosnim izazovima današnjice. Nakon Domovinskog rata, najveća kriza je bila migrantska kriza. Na godišnjoj razini, suočeni smo s brojnim elementarnim nepogodama. Danas se borimo s poplavama, prošlo ljeto s požarima. U tom smislu nužno je otkloniti nedostatke i u što je mogućem kraćem roku uspostaviti stabilan obrambeni sustav, spreman odgovoriti na svakakvi izazov. Ove izmjene i dopune Zakona o obrani sadrže niz rješenja koja bi trebala omogućiti upravo to. Štoviše, predlagatelj je prihvatio niz primjedbi iznijetih u raspravi u prvom čitanju i na taj način poboljšao konačni prijedlog zakona, što ukazuje na nužnost zajedničkog pristupu rješavanju sigurnosnim problemima, kroz međusobnu suradnju i uvažavanje. Kako bi se postigla zadovoljavajuća otpornost na rizike i … [[Govornik se ne razumije.]] nacionalne sigurnosti potrebno je proširiti obuku i obrazovanje djelatnog i pričuvnog sastava oružanih snaga RH te detaljnije i preciznije definirati obveze i prava pričuvnika. Ovim će se izmjenama i dopunama Zakona o obrani, omogućiti mogućnost pokretanja novih programa osposobljavanja za pripravnike pričuvnog sastava, mlađih naraštaja putem kojih će se razvijati sigurnosna kultura, te jačati svijest kako je sudjelovanje u obrani pravo i obveza svakog državljanina. Također proširiti će se personalna baza za popunu kako profesionalnog tako i pričuvnog sastava oružanih snaga RH i time omogućiti operativnost u provedbi zadaća. Ovim se izmjenama i dopunama regulira mogućnost osnivanja visokog učilišta, za provedbu unaprjeđivanja, obrazovanja i znanstvene djelatnosti za potrebe obrane. Nadalje, propisuje se da oružane snage mogu prijeći granicu RH, radi pružanja humanitarne pomoći na temelju odluke koju donosi Vlada RH, uz prethodnu suglasnost predsjednika RH, što predstavlja razradu odredbi čl. 7. Ustava RH. Također, jedna od zanimljivijih novina, jest utvrđivanje ovlasti načelnika glavnog stožera oružanih snaga RH, da može zbog povećanja operativnosti i postupanja, zapovjediti privremeno stavljanje u pripravnost dijela postrojbi oružanih snaga RH. Međutim, možda jedna od najzanimljivijih izmjeni jest ona koja se odnosi na čl. 3. točku 3. kojom se omogućuje da se za oružane snage RH, koristi naziv Hrvatska vojska. Odavde evo, čestitam svim pripadnicima Hrvatskim oružanih snaga, Hrvatskoj vojsci, na uključenosti, obrani od poplava, gdje zaista svesrdno pomažu našim sugrađanima koji u unesrećeni zbog tih poplava. I na kraju Klub HDZ-a predlaže da donesemo ova zakon. Hvala.
Zahvaljujem, nemamo ni jednu repliku, pa idemo na raspravu Kluba zastupnika HNS-a poštovani Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, evo vrlo kratko, samo par stvari koje bi želio istaknuti u ime Kluba HNS-a. Naime, što se tiče ovog zakona, dakle, detaljno se uređuje kategorija pričuvnog sastava ročnika nerazvrstanih i razvrstanih pričuvnika, naravno, mi znamo i vidjeli smo da je potrebno proširiti obuku i obrazovanje djelatnog i pričuvnog stanja oružanih snaga, toga smo svjesni. I vidjeli smo na nemilim događajima, koji imaju elemente i koje jesu bile proglašene kao elementarne nepogode, da je vojska odradila veliku ulogu i da mislimo da i tu sustav i civilne zaštite, a time i pričuvnih ročnika, sigurno bi mogao pripomoći sigurnosti naše zemlje. Ono što je najbitnije i naj možda ne mogu reći kontroverznije, samo taj dio, koji se regulira oko služenja u pričuvnoj sastavi, ja bi želio ovdje napomenuti, da je to već osigurano od ranije, u čl. 21. Zakona, dakle, koji je govorio i prije da se vojna obveza sastoji od novačke obveze, obveze služenja vojnog roka, odnosno, civilne službe i služenja u pričuvnom sastavu oružanih snaga, dakle to je nešto što je već i sukladno i Ustavu već dugi niz godina. Ono što ovaj zakon propisuje, točno kada se to dogodi, pokaže potreba za kada nije na snazi, obveza služenja vojnog roka, da onda se, jasno za i određeno urediti, materijalnih prava tih svih ljudi koji su zapravo mladi od 55 kada se govori o muškarcima između 18 i 55 i između 18 i 50 kada u slučaju dobrovoljnog kada se govori o ženama, kada oni služe, da se, kao što smo čuli i ovdje od predlagatelja, da se njihova materijalna prava i njihovi druga prava ne time dovode u pitanje. Dakle, kada govorimo i o financijama i o plaći i stoga samo želim ovdje napomenuti, da ovo nikako ne smije i nije nikakvi, neki, ajmo reći preduvjet uvođenja obveznog služenja civilnog roka. Naravno Klub HNS i HNS je već davnih dana to artikulirao i bio za ukidanje obveznog služenja. Dakle, ovdje se samo većim dijelom reguliraju prava onoga već što od prije postoji tako da mislimo da u konačnici će to za one slučajeve kada smo imali 2013. koliko se sjećate gdje je bilo dosta prijepora ljudi koji rade, koji imaju obrte koji imaju određene i obiteljske statuse, mislim da je ovdje dosta dobro regulirano tko može, tko ne može i tko može odgoditi i mislim da se taj dio pomno uređuje kako bi zbilja poštovali sva prava. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista, poštovana kolegica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani zastupnici. Ukratko samo par primjedbi sada na ovaj Zakon o obrani koji imamo pored nama. Klub Most-a nezavisnih lista će podržati taj zakon zato što smatramo da u ovom trenutku ono što on donosi definitivno poboljšava i situaciju unutar samog Ministarstva obrane prava i obaveze koje će iz njega proisteći sve one dužnosti koje treba obaviti i vojnik i časnik unutar samog našeg obrambenog sustava. Dakle, Strategija nacionalne sigurnosti temeljni je bio dokument koji je bio bitan da se donese kako bismo očuvali integritet RH i njenih građana u nadolazećem desetljeću. Unatoč tome što se odnosi na relativno dugačak vremenski period, on je bio nešto što definira ugroze, ciljeve, načine i sredstva za njihovo uklanjanje i bilo je definitivno u novom svjetlu da se donese kada znamo da je zadnja bila izrađena 2002. godine. Nakon što je ta strategija definirana mi smo mogli i vidjeli smo na koji način bi se trebalo organizirati sustav nacionalne sigurnosti koji je bio i ozbiljno narušen i mnogim situacijama koje su se desile od kornatske tragedije, ledene kiše u Gorskom kotaru, katastrofalnih poplava koje se evo i sada dešavaju i izbjegličke krize koje se dešavala tijelom 2016., 2016. Te pojave su ukazivale da je sustav upravljanja kriznim situacijama ima ozbiljnih propusta i da ih je potrebno redefinirati. Nakon toga je uslijedila potreba da se donesu izmjene Zakona o obrani i posebno pozdravljamo što je napokon definiran pojam na koji način mi mislimo organizirati pričuvu u Hrvatskoj vojsci. Dakle, pobjedonosni završetak Domovinskog rata i smirivanje stanja na ratovima i agresijom obuhvaćenom području bivše Jugoslavije nužno je dovelo do značajnog smanjenja vojnih efektiva u samoj regiji. Rapidno smanjenje Oružanih snaga i njihov prelazak na mirnodopski ustroj nije bilo praćeno i adekvatnom brigom da se zadrži ili pak uspori nestanak ogromnog iskustva i sposobnosti. Hrvatska je danas stabilna demokratska država, punopravna članica EU i NATO-a, ne postoji izravna prijetnja njenom suverenitetu. No ulaskom u sustav kolektivne sigurnosti oslobođeni su ogromni potencijali i resursi potrebni za držanje velike stajaće vojske. No pri svemu tome potpuno je zaboravljena i činjenica da moramo biti sposobni ipak odbraniti svoj teritorij i da oslanjanje isključivo na NATO je velika iluzija. Pričuvni sastav koji je s vremenom gurnut na marginu interesa dijelom zbog ekonomske situacije, a dijelom zbog nedostatka vizije i političke volje jedan je od bitnih čimbenika nacionalne sigurnosti zemlje. Njegov značaj nije samo vojni već i sociološki, psihološki, povijesni. I upravo je pričuva na svojim leđima iznijela prvu etapu agresije na Hrvatsku i u jesen '91. treba podsjetiti da je mobilizacijom 285000 vojnika i stvaranjem 77 brigada, a mobiliziranost na samom početku, a sve od ljudi koji su se obučavali kao pričuva u bivšoj državi uspostavljen je tada strategijski preokret i zaustavljena agresija. Pričuva je bila osnova te naše vojske. Dakle zadaća koju bi pričuva trebala imati u sljedećem periodu nisu samo isključivo vojne. Naravno da je temeljni zadatak pričuve potpora zadaćama Oružanih snaga RH u zemlji i u inozemnim misijama, ali uz to je i pomoć civilnim institucijama u raznim situacijama, pogotovo elementarnih nepogoda. Preskupo je dizati i onako malobrojnu djelatnu Hrvatsku vojsku u takve zadaće. Dakle, ulaganje u pričuvu u budućnosti ne treba shvatiti kao trošak već kao ulaganje u sigurnost zemlje, a sredstva koja bi se utrošila na to i nisu toliko velika kada se usporedi dobitak koji znači imati jednu spremnu pričuvnu, pričuvnu bojnu na području svake županije i za sve zadaće i izazove koji stoje pred nama. Ono što je i najobičnijem laiku upada u oči to je što nigdje u kriznim situacijama se ne pojavljuje snaga koja se inače u gotovo svim uređenim državama je prva na sceni, znači pričuva Oružanih snaga do ovog trenutka kada vi je napokon definiramo. Pričuva Oružanih snaga je u potpunosti zapostavljena odmah nakon završetka Domovinskog rada iako se taj rat ne bi mogao pobjedonosno završiti da njegovi sudionici nisu bili obučavani kao što sam rekla i kao pričuvnici u bivšoj državi. Kako obični vojnici tako i zapovjedni kadar od najniže do najviše razine u sljedećih deset godina i najmlađi iz generacije koja je iznijela Domovinski rat postat će prestari za bilo kakav oblik organiziranja u kriznim situacijama. Usporedo s time generacije mladih rasu potpuno neobaviješteni i neobučeni, neorganizirani i prepušteni sami sebi i u slučaju bilo kakve ugroze po zemlju ili bilo kojeg njenog dijela. Dakle ogroman intelektualni, fizički potencijal koji se može iskoristiti u kriznim situacijama do sada je ostajao po strani. Paradoksalno, taj potencijal želi biti upotrjebljen što je i samoorganiziranje branitelja dokazalo prije katastrofalnih poplava. Dakle naša podrška svim ovim izmjenama koje imamo u ovom završnom čitanju, mi ćemo kao klub podržati ovaj zakon i mislimo da će kvalitetno doprinijet boljem organiziranju Oružanih snaga RH. Hvala.
Zahvaljujem. Nemamo nijednu repliku, pa onda prije nego što prijeđemo na pojedinačnu raspravu, pozdravio bih i drugu grupu učenika i učenica Osnovne škole Vugrovec iz Kašine, dobrodošli u Hrvatski sabor. [[Pljesak]] Sada je na redu poštovani kolega Stevo Culej. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolege. Ja ću općenito o hrvatskoj vojsci i onom što je proisteklo iz nje i gdje smo sada. Završetkom Domovinskoga rata prestala je potreba za velikom većinom hrvatskih vojnika kao i njihovih časnika i dočasnika. Svi ti ljudi našli su se u jednome trenutku neraspoređeni i nepotrebni u novom vremenu, u novoj budućnosti a danas smo svjedoci da su njihova stečena znanja i iskustva daleko od toga da su nepotrebna. Novo vrijeme donosi i nove zadaće, novo vrijeme donosi i nove probleme. Ali jednom stečena iskustva u najtežim vremenima ne mogu se nikako zaboraviti. Ovdje je i kolegica Strenja isto pričala o katastrofalnim poplavama koje su nas zadesile, a i danas smo svjedoci da se događaju. Ja bih vam samo htio približiti situaciju poplava u Gunji. Onog trenutka kada je pukao nasip kod Gunje, kada su se sve snage mobilizirale i otišle na sanaciju nasipa i u pomoć svim mjestima koja su bila ugrožena našao se je i hrvatski branitelj proistekao iz Domovinskog rata da daje svoj obol. U istom trenutku, dakle putem društvenih mreža, putem Facebooka i drugih hrvatski branitelji su se samoorganizirali, gdje su našli i mjesto okupljanja. Ja ću krenuti od slučaja Vinkovaca ispred hotela Slavonija u Vinkovcima gdje se u jednom trenutku okupilo preko stotinjak hrvatskih branitelja, što hrvatskih vojnika, što hrvatskih specijalaca gdje su ušli u autobuse, dupke ih napunili i otišli su prema Županiji put Štitara. Već u autobusu oni su se samoorganizirali. Našli su između sebe, prepoznali su svojega zapovjednika koji je do dolaska u Štitar ili u Županju već odredio tko je vođa skupine, koliko ljudi ima pod svojim zapovjedništvom. Znači na papiru iz džepa kojeg je izvadio on je napisao već komu koju funkciju i dužnost obnaša. Po dolasku u Štitar taj isti zapovjednik dobio je 9 km obrane od Štitara prema Županji i prema Babinoj Gredi. Dakle, on je svojim znanjem, predznanjem stečenim u Domovinskome ratu odmah, u roku odmah što bi se reklo, pristupilo organiziranju obrane. Na koji način? Na taj način da je podijelio nasip 9 km na 9 postaja, da je za svaku postaju odredio koji će bit zapovjednik skupine, koji će biti ljudi u kojoj skupini i oni su obilazili svaki svoj kilometar, tako da je istovremeno u svakom trenutku zapovjednik taj koji ih je poslao na zadaću u Štitaru u šatoru mogao znati šta se događa na određenom kilometru, 9 kilometara trase, ugrožene trase. To je mogao samo hrvatski vojnik iz Domovinskoga rata i zapovjednik iz Domovinskoga rata koji je u ratu ispekao svoj zanat. To ne može ni jedna služba iz kancelarije organizirati. Dakle, ni jedna služba već samo onaj tko je bio predan svojoj zadaći. Ali završetkom Domovinskoga rata prestaje uopće potreba za takvim ljudima, za njihovim znanjem, za njihovim vještinama, sposobnostima i oni svaki ponaosob odlaze svojim kućama sa onim što su stekli u Domovinskome ratu. Neki razočarani zbog takvoga postupka, odaju se drogi, alkoholu, kocki, svemu i svačemu. Neki duboko povrijeđeni i obolijevaju. Njihova znanja su podcijenjena i neiskorištena, a ovo je samo jedan primjer koji je evidentan da je njihova potreba i tako za njihovim znanjima bila potrebna. Onaj koji je naslijedio takvu Hrvatsku vojsku, koji nije nastavio a bilo ih je puno ministara koji nisu nastavili u izgradnji te Hrvatske vojske na temelju onoga što je steklo se iz Domovinskoga rata obezvrijeđena je Hrvatska vojska što smo i mi svi svjedoci ovdje koji sjedimo, barem oni koji dolaze iz takovih sredina u kojima mladići idu u Hrvatsku vojsku, koji rado idu u Hrvatsku vojsku i policiju, a to je barem kako kaže u ruralnim dijelovima Hrvatske jedini oblik egzistencije što bi rekli i utočište za iste. A mi smo bili u prošlom vremenu svjedoci da su mnogi hrvatski vojnici napuštali, dakle svoju službu čekajući da ispune rokove od 4 godine već koliko su potpisali ugovor i da odlaze za Njemačku. Dobivamo obučenoga vojnika koji četiri godine provodi u sustavu, stječe opet svoja znanja i zvanja i zbog onoga što se sve događalo po pitanju plaće, sredstava za život, plaćanja terenskih uvjeta, plaćanje straže, odvojenosti od obitelji taj isti vojnik je zbog nepravde koja je bila nad njim počinjena odlučio je i napuštati Hrvatsku vojsku i potražiti sreću preko granice. Sa generalom Krstičevićem, ministrom Hrvatske vojske, ministrom obrane dobivamo profesionalca iskusnoga čovjeka koji zasniva svoju retoriku i napredak Hrvatske vojske samo na čovjeku, jer čovjek je temelj svega. Tehnika ne vrijedi ništa ukoliko nemamo kvalitetnoga čovjeka koji će to ispuniti i napraviti ono što treba u datom trenutku. Hrvatski vojnik, ako mora ići na stražu ili na teren, a razmišljati da li mu je kod kuće supruga i dijete zbrinuto, on neće razmišljati ni o straži, ni o svome poslu, on će razmišljati samo o svojoj kući i kako da dođe kući da zaštiti svoju obitelj. Kad on bude siguran da je njegova obitelj kod kuće na sigurnom i da je zbrinuta, a ne da mu supruga mora ići u nadnicu ili ne daj Bože u Austriju, Italiju, Njemačku čuvati starce dok mu roditelji čuvaju djecu, a on je na straži ili na terenu koji mu nije adekvatno plaćen. To je bit vojnika. I bit je da smo od putujuće vojske koja je svakodnevno u autobusima migrirala po cijeloj Hrvatskoj, da smo barem neke približili njihovim kućama i njihovim gradovima da budu uzor, ponos, sigurnost i stabilnost svojim građanima, od vojarne u Vukovaru, vojarne u Sinju, a kako čujemo bit će i u Varaždinu. Toliko. Hvala.
Jedna replika. Poštovani kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani gospodine Culej. Puno ste toga iznijeli, o nekim stvarima se još ne može govorit o Domovinskom ratu, ali dolazi vrijeme i za to. Imate vojne tajne, imate nacionalnu sigurnost. Primjer jedan: dobro ste govorili, kod nas nije bilo vojnog pravnog sustava na mjestu. Niti su vojni svodovi funkcionirali, svi su se vojni problemi slijevali na civilne sudove, a ja bih rekao nerad nekih u ratu je bilo na razinu izdaje-veleizdaje. I kako mogu danas, kako mogu danas neki ljudi, koji su predali oružje te teritorijalnoj obrani, TOO bit ministri, možda, možda predali oružje TOO, a bili su sekretari narodne obrane. Kako je moguće, ako govorimo o novoj doktrini, da ljudi iz stare doktrine još rade u Hrvatskoj vojsci, kako je to moguće? Ako je ta doktrina poražena, zar nema mladih ljudi rođeni nakon 72. godine koji mogu provesti na djelu novu doktrinu? Ja sam molio kao Boga u vrijeme rata da se ustroji dočasnički kadar u Hrvatsku vojsku. Nitko nije slušao, e sad šta imamo? Imamo dočasnički kadar. To je neizbježivo. I da vojska mora pružit inicijativu organizacija, inicijativu i vodstvo do najniže razine. Nakon 2000 godine svi su maknuti generali, nikoga nije zanimalo naučene lekcije, ja što sam imao jer sam ustrojavao borbeni centar u jednoj drugoj državi sa 6 staza, najveći borbeni centar u ovom središtu Europe, dočasnički centar i simulacijski centar, te naučene lekcije nisu nikoga zanimali, nego ti su ljudi maknuti. Jedino što je njih zabrinjavalo je kako smanjiti vojsku. Mi danas osjećamo posljedice toga da se razorila hrvatska vojska i hvala Bogu da je došao ministar Krstičević, vratio je počasnu stražu i ove druge stvari, ponos hrvatskoj vojsci što su ovi bivši probali uništit i da nam uništi kolektivnu memoriju, taj projekat još nije završen.
Hvala. Odgovor na repliku. Kolega Culej, izvolite.
Poštovani predsjedniče, Kolega Glasnoviću, ne da ste u pravu, potvrđujem sve ono što govorite, a posebno ću se osvrnuti da ovom Hrvatskom saboru često neki, koji nisu ništa doprinijeli ni u Domovinskom ratu, a ni u bilo kojem dobru prema Hrvatskoj državi, barem do sad nisu, možda će u budućnosti, ali su često znali podbadati sa neprimjerenim upadicama kako vas, pa tako i mene. Često su znali reći: ti si popravljao tenkove u JNA. Tko? Oni koji su uništili Đuru Đakovića i program specijalnih vozila nenamjenske proizvodnje tenkova M84. Oni koji su išli pomoći tom Đuri Đakoviću na način da su dokapitalizirali Đuru Đakovića, u biti Teslinu banku i neke njima podobne i pogodne likove koji su izvlačili novce iz Đure Đakovića i ništa dobro nisu tom Đuri Đakoviću donijeli, osim samome sebi. Ja jesam možda popravljao tenkove, ali sam nešto korisno napravio za Đuru Đakovića jer sam bio njihov radnik koji je bio dodijeljen … [[Govornik se ne razumije.]] vojno-tehničkom institutu u Beogradu i dobro znam o čemu govorim jer sam radio na tom programu, na namjenskom programu koji sada ne znamo u kakvom je stanju i kakav će biti, a Hrvatskoj državi i hrvatskom gospodarstvu taj program je itekako potreban, jer taj program, barem u bivšoj Jugoslaviji je bio dobar i čim su se ostvarili uvjeti da su sa Kuvajtom prodavali opremu, tj. te iste tenkove.
Hvala. Ovime smo završili raspravu pojedinačnu. Sada bih trebao završno u ime Kluba zastupnika Živog zida i Snage, poštovani kolega Pernar, ali njega nema pa gubi pravo. I onda idemo na završno izlaganje predlagatelja državni tajnik Jakop. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Evo na kraju vam još jednom želim zahvaliti na raspravi i pozivam vas da još jednom da se predloženi zakon usvoji jer on će sigurno doprinijeti još boljem i bržem razvoju Hrvatske vojske. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrani, drugo čitanje, P.Z. br. 268. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Miroslav Tuđman i Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Sa nama je poštovani Zdravko Jakop, državni tajnik u Ministarstvu obrane. Izvolite državni tajniče. Amandman broj 1. poštovanog zastupnika Miroslava Tuđmana.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici amandman se ne prihvaća. Navedeno nije moguće prihvatiti, jer se predloženo ne može urediti ovim zakonom. Navedena problematika se uređuje dopunjenom odredbom u članku 81. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH na način da se predlaže propisati da umirovljene djelatne vojne osobe sudjeluju u obredima uz potporu Ministarstva obrane u skladu sa Pravilnikom o obredima u Oružanim snagama RH.
Izvolite zastupniče Tuđman, očitovanje.
Mislim da je došlo do nesporazuma. Vi govorite o Zakonu o Oružanim snagama, a predsjednik je govorio o Zakonu o obrani [[Upadica predsjednik: Da.]]
Ja govorim o Zakonu o obrani, a ova problematika koju ste vi naveli je uređena Zakonom o službi, tako da je to predviđeno i riješeno u Zakonu o službi.
Dobro, onda dozvolite komentar na ovo s obzirom da ovim amandmanom vi ste ga stavili umjesto u Zakon o obrani u Zakon o službi. Ja ću povući ovaj amandman zato što se rješava u drugom zakonu. Međutim, treba naglasiti da osim čuvanja tradicije, važnosti ugleda Hrvatske vojske trebalo bi čuvati i institucionalno znanje ono na čemu svaka institucija počiva, tako da je daleko da nije sporno da bi Ministarstvo obrane trebalo čuvati to svoje znanje i tradiciju na kojoj se cijeli sustav obrane zasniva. Meni je žao što predlagatelj da više ambicija nije obvezao ministarstvo da se o tome brine. Međutim kako je to riješeno u drugom zakonu djelomično, ne u potpunosti povlačim amandman.
Hvala. Pa onda prelazimo na 2. amandman Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Navedeno nije moguće prihvatiti iz razloga jer je predloženo obuhvaćeno već predloženom odredbom članka 84.a zakona kojim se predlaže propisati da će predmetno biti uređeno u skladu sa Zakonom o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Ovime navodimo da se to već provodi i kroz izvođenje studijskih programa koji se u okviru naših sveučilišta izvode na Hrvatskom vojnom učilištu dr. Franjo Tuđman.
Zahvaljujem. Tko će se očitovati? Poštovana kolegica STrenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih još jednom rekla o kojem se amandmanu radi, a to je da smo htjeli da dodamo stavak da se stručno obrazovanje i stručna sprema koju polaznici visokih učilišta iz stavka 1. ovog članka kojeg vi navodite koji priznaju kao stručno obrazovanje i stručna sprema i izvan oružanih snaga, a prema propisima koje uređuje visoko obrazovanje dakle i verifikacija i nostrifikacija i priznanje vojnih škola i diploma odnosno da bude usklađeno s civilnim standardima. Zašto? Trenutno bez obzira to što ste vi meni obrazložili niti jedna diploma iz sustava vojnog školovanja nije priznata i na temelju nje ne može se dobiti nikakva stručna ni znanstvena kvalifikacija. Programi, predmeti i predavači na vojnim učilištima usklađeni su već sa civilnim standardima, ali do sada nije bilo političke volje da se to uskladi sa civilnim sustavom i da se na neki način prizna završetak škole unutar vojnog školovanja kao civilno školovanje kao što je učinjeno i svima onima koji su završili Vojnu akademiju u bivšoj JNA priznata im je diploma sa završenih vojnih akademija. Tražim da se glasa o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala vam. Onda ćemo sada glasovati o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo sada na glasovanje …
Gospodine predsjedniče. Prije glasovanju o Zakonu o obrani klub SDP-a moli stanku od deset minuta s alternativom da nam odmah omogućite obraćanje [[Upadica predsjednik: Vezano uz taj zakon?]] Odnosi se na Zakon o obrani [[Upadica predsjednik: Izvolite.]] Kolega Fanko Vidović će.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege. Moram iskazati nezadovoljstvo vremenom u kojem je ovaj konačni prijedlog zakona bio na raspravi u prvom redu. Utorak u vrijeme pogreba našeg pokojnog generala Petra Stipetića kad smo svi koji smo zainteresirani za ovu tematiku i bavimo se njome, prednost dali ispraćaju našeg pokojnog generala. Nama u SDP-u, a vjerujem i cijeloj oporbi sporan je članak 8. izmjena i dopuna Zakona o obrani, stavak 9. i stavak 10. kojim se mijenja članak 26. postojećeg zakona. Stavak 9. glasi: „Uz dragovoljno vojno osposobljavanje mogu se provoditi i drugi programi i aktivnosti osposobljavanja kojima se razvija sigurnosna kultura i jača svijest kako je sudjelovanje u obrani pravo i obveza svakog državljanina“. Stavak 10. glasi: „Programe i aktivnosti osposobljavanja iz stavka 9. ovog članka te prava i obveze osoba na tom osposobljavanju pravilnikom propisuje ministar obrane“. Sporan je pojam sigurnosne kulture koji nije nigdje definiran, niti u Strategiji nacionalne sigurnosti niti u ovome zakonu. Dodatnu ozbiljnost daje stavak 10. ovako kako glasi sa pravima i obvezama koje propisuje ministar pravilnikom. Mi u SDP-u želimo vjerovati ministru koji je više puta ponovio da ne želi uvesti vojni rok na mala vrata. Želimo vjerovati da ovaj problematični stavak 9. i stavak 10. i posebno pojam sigurnosne kulture ne nose tu opasnost u sebi. Ako pojam sigurnosne kulture podrazumijeva prepoznavanje situacija okolnosti koje treba izbjegavat da u danom trenutku ne postanemo žrtvom slučaje situacije, protuzakonitog djelovanja ili više sile, ako pod tim pojmom ministarstvo podrazumijeva općenito gledajuć da je to kultura prepoznavanja i promišljanja o nečemu što čovjeku može ugroziti zdravlje ili život, dom, obitelj, uništiti materijalne vrijednosti, ako ministar vidi sigurnosnu kulturu kao dio društvene kulture koja je vrlo korisna jer pomaže ljudima da prepoznaju, preventivno djeluju, spriječe ili suprotstave se pojavama i ponašanjima koja ih mogu ugroziti onda je to uredu. To je bit sigurnosne kulture, a kao interdisciplinarni pojam obuhvaća vrlo široki krug razvijenih standarda i kriterija ponašanja odnosno svijest o samozaštitnom ponašanju koji se razvija i nadograđuje kroz odgoj, obrazovanje, učenje i rad. Želimo vjerovati da ministar i njegov tim zaista imaju takvu viziju sigurnosne kulture. Bila bi posebna vrsta avanture, da ne spominjem teže riječi, hipotetska situacija u kojoj ministar usprkos jasnoj i nedvosmislenoj odluci Hrvatskog sabora svojim pravilnikom pokuša odmrznuti vojni rok bez privole ovog Visokog doma. To bi bio najgrublji oblik prevare i pri tom vrlo opasne prevare. To je prevara kojom bi se jednim pravilnikom koji propisuje ministar, derogirala jasna i nedvosmislena odluka koja je na snazi od strane predstavnika građana RH u ovom Visokom domu. Namjerno koristim sve ove riječi da bi oslikao koliko bi to prevara bilo. Samovolja jednog ministra, nasuprot volje hrvatskog naroda. Na kraju vjerujemo ministru kad tvrdi da ne želi uvesti vojni rok na mala vrata i zato ćemo podržati izmjene i dopune Zakona o obrani, ali tražimo da se u najskorije vrijeme naprave izmjene koje će regulirat pojam sigurnosne kulture. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prije prelaska na glasovanje, pozdravio bih učenice i učenike Prve riječke hrvatske gimnazije iz Rijeke i njihove profesore. Dobro nam došli. Sada dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o obrani. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 170 za, 3 suzdržana i 5 glasova protiv, donijeli novi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o obrani. Sada prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z. br. 266. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Molio bih ponovo predlagatelja, poštovanog državnog tajnika Zdravka Jakopa da nam se obrati i pojasni Prijedlog zakona. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažen gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Zakon o službi u OS RH donesen je 2013. godine. Sveukupno od 252 članka Zakona ove predložene izmjene i dopune imaju 92 članka. Temeljni cilj predloženog Zakona je podići standard i uvjete života i rada vojnika, dočasnika i časnika, službenika i namještenika. Pripadnicima OS omogućiti bolji profesionalni razvoj i vraćanje dostojanstva vojnog poziva radi većeg interesa za pristup u OS. U petoj godini primjene Zakona o službi u OS RH pokazalo se potrebnim određena rješenja izmijeniti, odnosno dopuniti i na drugačiji način urediti radi kvalitetnije potpore daljnjem razvoju HV-a. Stoga, ključne promjene Zakona obuhvaćaju slijedeće: vraćanja plaćanja rada umjesto isključivog plaćanja dužnosti koji se pokazao i nepravičnim i neučinkovitim. Predlaže se također uvođenje posebnih naknada za stražu, dežurstvo i rad na terenu djelatnim vojnim osobama. Stoga se predlaže da se sadašnje odredbe prema kojima djelatnim vojnim osobama ne pripada pravo na uvećanje plaće za stražu, dežurstvo i rad na terenu izmijene tako da djelatnoj vojnoj osobi pripada pravo na te naknade. Riječ je, znači, o najčešćim zadaćama koje se obavljaju izvan redovitog radnog vremena. To rade, evo i danas. Što se tiče sigurnosti vojnog poziva, ovim odredbama, nakon suspenzije vojnog roka i uvođenja dragovoljnog vojnog osposobljavanja 2008. godine, prvi put je 2017. godine upućen 3. naraštaja dragovoljnih ročnika u istoj kalendarskoj godini. Stoga se predlaže da se za vojnike uvođenje prvog ugovora na određeno vrijeme, da bude na dvije godine, a drugog ugovora na neodređeno vrijeme u trajanju službe najdulje do 45. godine života vojnika. Time se zamjenjuju postojeća tri ugovora na određeno vrijeme, na 4, 5 i 6 godina. Predloženim rješenjem postiže se sigurnost zaposlenja i mogućnost planiranja uz sva prava koja rad na neodređeno vrijeme nosi. Ovim Zakonom predlaže se uvođenje kasnog prijema za vrhunske sportaše, odnosno prijema iznad propisane dobi. Takvo rješenje predloženo je da obuhvati i doktore medicine zbog njihove deficitarnosti u vojnom sustavu. Sada u sustavu imamo 31 vrhunskog sportaša koji je u statusu ugovornog pričuvnika na određeno vrijeme. Cilj predložene izmjene i dopune ovih odredbi je da se te osobe mogu primiti u službu na neodređeno vrijeme, bez ograničenja koje se odnose na dob, kako bi se te osobe sa svojim iskustvom i znanjem mogle, kako bi te osobe mogle biti instruktori u određenim područjima vojnog sustava. Takav model imaju i druge države. Za kandidate za časnike sa zvanjem doktora medicine predložena je dodjela časničkog čina natporučnika. Ovime se posebno priznaje dulje školovanje doktora medicine, a na tragu je rješenja oružanih snaga drugih država. Također, u skladu sa važećim Zakonom, vojnici tek tijekom zadnje godine trećeg ugovora u vojničkoj službi mogu biti premješteni uz osobnu suglasnost u drugo državno tijelo, čime se isključuje mogućnost i premještanje iz OS u Ministarstvo obrane. Budući da postoji interes i potreba da vojnici nakon završene vojničke karijere nastave raditi u statusu službenika, odnosno namještenika, predloženim Zakonom predlaže se urediti ovo područje tako da premještaj u državno tijelo ili javnu službu može biti bilo kada tijekom drugog ugovora. Što se tiče poboljšanja sustava profesionalnog razvoja, predlaže se rotacija zapovjednih i voditeljskih dužnosti i dužnosti prvih dočasnika svake 4 godine. S obzirom na to da rotacije svih dužnosti po sada važećem Zakonu nije provediva. Cilj je također olakšati višegodišnje planiranje i protočnost sustava, upravljanje osobljem te istodobno pružiti jasan pogled na karijeru djelatnim vojnim osobama. Posebno ističemo da se predlaže da najviša dob za prijem bude 30 godina s ciljem povećanja broja kandidata. DVO može u interesu OS biti raspoređena na ustrojbeno mjesto neposredno višeg čina od osobnog čina najdulje na dvije godine. Također se predlaže iznimno da časnici i dočasnici struka i zdravstvene službe mogu biti raspoređeni na ustrojbeno mjesto do 2 čina više od osobnog čina, ali također najdulje na 2 godine. Iznimno, vojnik, vojni specijalist, DVO imenovana na dužnost vojnog izaslanika i na drugu vojno-diplomatsku dužnost, te DVO upućena u međunarodna tijela može biti raspoređena na ustrojbenom mjestu do 2 čina više od osobnog čina. Što se tiče poboljšanja potrebe za stanovanje, napušta se ovdje spomenuti koncept putujuće vojske, a novi raspored postrojbi omogućiti će pravodobno djelovanje u uvjetima pomoći stanovništvu i civilnim institucijama, stvaranje preduvjeta za narastanje snage i stvaranje percepcije lokalnog stanovništva o prisutnosti OS kao čimbenika sigurnosti i zaštite i dio sustava domovinske sigurnosti. Sadašnje stanje putujuće vojske i 110 autobusnih linija kojima se svakodnevno naši ljudi prevoze na posao u vojarne i na vojne poligone nije prihvatljiv. Radimo na rješenjima da se to drugačije uredi, te da se s time poboljša standard i kvaliteta života naših vojnika, dočasnika i časnika i njihovih obitelji. Također predlažemo promjene prema kojima je za novčanu potporu za stanovanje djelatne vojne osobe ključan raspored izvan mjesta prebivališta. Time se ispravlja sadašnje stanje u kojem je naknada bila moguća po premještanju iz jednog mjesta službe u drugo čime su osobito bili zakinuti najmlađi pripadnici koji nisu mogli ostvariti nikakvu naknadu pri prvom rasporedu. Sustavnom popunom osobljem koja gravitira prema novim lokacijama, postići će se stanje da većina pripadnika određene postrojbe živi i radi u gradu ili bližoj okolici gdje se nalazi njegova postrojba. Budući da je važećim zakonom propisano da svi djelatni vojnici za vrijeme službe u Oružanim snagama smještenim u vojnim lokacijama budu bez naknade, predlažemo propisati mogućnost djelatnim vojnicima na neodređeno i ugovornim djelatnim vojnicima mogućnost izbora smještena u vojnoj lokaciji ili izvan vojne lokacije zbog ostvarivanja društvenih, obiteljskih, socijalnih i drugih potreba kao i očuvanje motivacije za vojni poziv. Za drugo čitanje dorađeno je ovo rješenje na način da se predlaže da se djelatnim vojnicima može na osobni zahtjev odobriti smještaj izvan vojnih lokacija s pravom na organizirani ili ugovoreni prijevoz. Što se tiče podizanja spremnosti, Ministarstvo obrane je 2017. godine proglasilo godinom vojnika, dočasnika i časnika s temeljnim ciljem podizanja standarda i uvjeta života i rada pripadnicima hrvatske vojske. Ova godina 2018., godina je spremnosti. Djelatna vojna osoba dužna je održavati zahtjevanu razinu tjelesne spremnosti stoga se prvi puta u svrhu promicanja zdravog i kvalitetnijeg života i rada, ovo područje normativno uređuje. Kako bi hrvatski vojnik uspješno mogao izvršavati svoje zadaće, nužno je da ima zdrav način života i da bude aktivan, stoga smo uložili financijska sredstva i u novu sportsku opremu i sprave za vježbanje. Što se tiče djela prestanka službe i umirovljenja djelatnih vojnih osoba, ovim zakonom predlaže se da se uredi vrijeme prestanka djelatne vojne službe s pravom na starosnu mirovinu koji kao kriterije određuje propisane godine života ovisno o osobnom činu i pod uvjetom ispunjavanja godina mirovinskog staža. Temeljna zamisao predloženih odredbi je da se omogući točno utvrđivanje vremena završetka vojne karijere kako bi se djelatne vojne osobe pravodobno pripremile za tranziciju a vojno odsustvo osiguralo mogućnost, vrijeme i prostor za planiranje upravljanja ljudskim potencijalima. Većina OS-a a osobito u državama članicama NATO-a, ima definiran trenutak kada završava karijera djelatne vojne osobe. Što se tiče počasnih činova i stožernih brigadira, obljetnice, važne događaje iz Domovinskog rata obilježavamo s posebnim pijetetom i ponosom odajući počast svima koji su žrtvovali svoj život i zdravlje za hrvatsku slobodu i državnost. Iskazujemo dostojanstvo i poštovanje zaslužnima za hrvatsku slobodu. Stoga se predloženim zakonom propisuje da Predsjednik tj. Predsjednica RH može dodijeliti počasni čin časnika i generala OS-a hrvatskim državljanima i državljanima stranih država za osobite zasluge stečene u Domovinskom ratu. Počasni čin daje pravo na oznake i odgovarajuće vojne počasti bez prava na zapovijedanje i vođenje te nema nikakvu financijske učinke. Predloženim zakonom ispravlja se nepravda vezana uz status stožernih brigadira i pravna praznina koja je učinjena u Zakonu o službi u OS RH koji je donesen 2002. godine. Tu se radi o tada aktivnim djelatnim vojnim osobama osobnog čina stožernog brigadira a ne pričuvnim stožernim brigadirima i onima koji su imali počasni čin. Tih tridesetak osoba ima čin stožernog brigadira koji formalno-pravno ne egzistira te je tu problematiku potrebno urediti na način koji se predlaže. Ovo rješenje ne stvara nikakve financijske obaveze. I finalno, financijska sredstva za provedbu ovog zakona osigurana su u državnom proračunu RH na razdjelu Ministarstva obrane. I ja vas evo, u ime predlagatelja pozivam da se donese ovaj zakona. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku gospodinu Zdravku Jakopu na obrazloženju. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, hvala lijepo. Otvaram raspravu, u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovana kolegica Ines Strenja-Linić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Još jednom kratko danas brzo prolazim kroz ove zakone, oni su očito dobro dorađeni sa svim onim primjedbama koje jesu. Dakle pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Oružanim snagama RH, sve predložene promjene izgledaju logične i potrebne i mislimo da je itekako bitno raditi na percepciji hrvatske vojske, da ona bude pozitivna i mislimo da zadnjih godina, ipak pogotovo evo otkad je ministar obrane ministar Krstičević da percepcija ide zbilja na bolje. Vidimo koliko je angažiran kako bi hrvatska vojska pomagala tamo gdje je potrebno jer dešavaju se i ove katastrofalne, zbog klimatskih promjena i požari a sad i ove poplave a isto tako ono što njegova zadaća bila, i što je njegova vizija bila, to je da treba poboljšati status vojnika, časnika i dočasnika jer je to nešto što se godinama zanemarivalo i definitivno je dovelo do toga da i prema vani ta vojska nije izgledala onako kako treba ali i mnogi su odlazili iz sustava nezadovoljni načinom na koji su mogli i napredovati, na koji način su mogli ostvarivat sve one svoje potrebe što treba svaki vojnik u svakoj suvremenoj vojsci. Ja bi svako isto tako rekla da je vrlo pozitivno to što je definitivno sada regulirano kao što je i potrebno, svaki rad adekvatno platiti, vraćanje posebnih naknada za stražu, dežurstvo, rad na terenu djelatnim vojnim osobama to je potiho bilo maknuto. Ti ljudi su to odrađivali, ali nisu za to bili plaćeni i drago mi je da napokon ovim ćemo to definirati. Dobro je da idemo sa izmjenom postojeća tri vojnička ugovora na 4, 5, 6 godina koji se zamjenjuju sa dvama ugovorima, jedan na dvije godine i drugi na neodređeno, time zbilja pogoršavamo sigurnost tih mladih ljudi koji evo, ovih dana smo svjesni da su natječaji za prijem u Hrvatsku vojsku, da im se na neki način osigurava da tamo vide svoju karijeru i svoj život koji će biti i adekvatno plaćen, ali i osiguravat nekakvu sigurnost kroz te ugovore koji će sada biti drugačije koncipirani. Liječnička struka, ja uvijek o njoj mogu govoriti dosta, pogotovo zato što liječnici su u ratu bili nešto što je bila samo naša, na neki način posebnost, zato što je hrvatski liječnik, liječnik u Hrvatskoj vojsci, u ratu bio zajedno sa vojskom u rovu i tamo gdje zapravo vi u svakoj vojsci imate praktički vojnike bolničare pa tek onda medicinske tehničare pa ne znam gdje su onda liječnici. Naši su bili tamo i naši liječnici su i u ratu imali, mi smo imali startni čin se mogao dobit negdje nakon '92.-e, treće su donijeli odluku da je startni čin bojnika, onaj koji je od ’91.-e u vojsci, satnika koji je od '92.-e, ali da svi ovi ostali su zapravo mogli dobiti čin natporučnika. Ovo se sad definitivno vraća jer mi moramo znati da se plaće u Hrvatskoj vojsci dobivaju i prema činovima, bez obzira na dužnost koja se obnaša, čin je ipak ta osnova. Dobro je da smo to riješili. Liječnika nema, liječnika nema zbog toga i u Hrvatskoj vojsci, deficitaran su kadar. Nemogućnost profesionalnog razvoja posebno se odnosi na liječnike jer je sasvim drugačija priča kada su liječnici u nekim velikim zdravstvenim ustanovama, a ne zatvoreni unutar samih vojarni, tako da mislim da je dobro da se ovim zakonom regulira da časnici i zdravstvene službe mogu biti raspoređeni na ustrojbenom mjestu do 2 čina više od osobnog čina i najdublje dvije godine i da startni čin bude čin natporučnika. Isto tako htjela bih napomenuti da mi je žao da sve ove godine nismo nikada sjetili se i shvatili da je u Hrvatskoj vojsci i u ratu bilo jako puno pripadnika, bilo je puno pripadnika, ne jako puno, ali je bilo pripadnika iz stranih država i mislim da je dobro da se zakonom napokon propisuje to da ovo odličje se može znači, počasni čin časnika i generala Oružanih snaga da se može dati i državljanima i državljankama stranih država za osobite zasluge. Htjela bih samo reći da u vezi članka 84. dakle za provedbu obrazovanja i znanstvene djelatnosti za potrebe obrane mogu se osnivat visoka učilišta u skladu sa zakonom kojim se uređuje znanstvena djelatnost i visoko obrazovanje. Dakle nije jasno da li se postojeće obrazovne institucije Oružanih snaga planiraju uskladiti sa sustavom civilnog školovanja i na taj način ih dići na razinu visokih učilišta, što bi omogućilo verifikaciju, nostrifikaciju i priznanje vojnih škola i diploma, ili se planira uz postojeći civilnom sustavu neprilagođeni vojni sustav školovanja osnivat dodatno visoka učilišta. Dakle niti jedna diploma iz sustava vojnog školovanja nije priznata i na temelju nje se ne može dobiti nikakva stručna ili znanstvena kvalifikacija. Programi, predmeti i predavači na vojnim školama su usklađeni sa civilnim standardima, ali do sada nije bilo političke volje da se to sve i uskladi sa civilnim sustavom, što bi bilo dobro i mi pozdravljamo da napokon riješimo i pitanje zapravo visokog obrazovanja unutar same Hrvatske vojske i Oružanih snaga. Klub MOST-a nezavisnih lista će podržati ovaj zakon, ukoliko budemo imali još neke primjedbe, amandmani će stići još za vrijeme ove rasprave i mislimo da je dobro da napokon ostvarujemo ono što smo i rekli, a to je da moramo vojnike, časnike i dočasnike koji su predugo čekali u ovoj situaciji i problema što se tiče ekonomske situacije zemlje i krize, napokon su dočekali da najzad razmislimo o njima, predložimo promjene i poboljšamo njihov status u cjelini. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Ines Strenja-Linić na ovoj raspravi, prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Poštovani kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Podpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Izmjene i dopune Zakona o službi u Oružanim snagama Republike Hrvatske o kojima raspravljamo donose značajna poboljšanja u odnosu na postojeći zakon, a njihov je cilj kvalitetnija potpora daljnjem razvoju Oružanih snaga Republike Hrvatske. Taj se cilj nastoji ostvariti kroz povećanje standarda života, rada i obuke pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske, promicanja vojnog poziva i vrijednosti Domovinskog rata, povećanja sigurnosti i zaštite stanovništva, a u kontekstu promjena u sigurnosnom okruženju te odgovora na sigurnosne izazove. Napušta se koncept putujuće vojske, a pristupa se sustavnoj popuni osobljem koje gravitira prema novim lokacijama čime se želi postići stanje da većina pripadnika određene postrojbe živi i radi u gradu ili bližoj okolici gdje se nalazi njegova postrojba. Također, na taj se način stvaraju preduvjeti za narastanje snaga i stvaranje percepcije lokalnog stanovništva o prisutnosti Oružanih snaga RH kao čimbenika sigurnosti i zaštite te omogućavanje pravodobnog djelovanja uvjetima pomoći stanovništva i civilnim institucijama. Upravo iz tog razloga Oružane snage RH se vraćaju u Vukovar, Sinj, Varaždin i Ploče, kao Varaždinca zaista me raduje da se Pume vraćaju doma. Započet je proces tranzicije pomlađivanja Oružanih snaga RH novim zapovjednim kadrom školovanim u inozemstvu i s iskustvom u Domovinskom ratu. Ove izmjene i dopune donose pozitivne promjene vezane uz materijalna prava djelatnih vojnih osoba koje će se očitovati kroz uvećanje plaće putem naknada za posebne oblike rada u službi, za rad u terenskim uvjetima, stražarsku službu, dežurstvo, najčešćim zadaćama koje se obavljaju izvan redovnog radnog vremena. Izmjene i dopune donose određena poboljšanja vezano uz prava djelatnih vojnih osoba iz mirovinskog osiguranja, posebno kroz omogućavanje točnog utvrđivanja vremena završetka profesionalne vojne karijere kako bi se djelatne vojne osobe pravodobno pripremile za tranziciju, a vojnom sustavu osigurala mogućnost, vrijeme i prostor za planiranje, upravljanje ljudskim potencijalima. Ove izmjene i dopune omogućuju učinkovitije stvaranje svrhe pojedinih instituta, prvenstveno se tu misli na promjene u trajanju ugovora na određeno vrijeme kojima vojnici, mornari pristupaju u djelatnu vojnu službu. Promjene vezane uz dobnu prikladnost za vojnički službu, pitanje vojnog osposobljavanja i pristupa u Oružane snage RH, priznavanje dobrovoljnog vojnog osposobljavanja kojima je prekinuta kadetska služba, uvođenje kasno prima za vrhunske sportaše, izravni prijem kadeta, poboljšanje statusa časnika sa zvanjem doktora medicine dodjelom časničkog čina natporučnika, poručnika, fregate, ukidanje ograničenja roka osposobljavanja vojnih specijalista, utvrđivanje statusa vojnika mornara nakon završene vojničke karijere, uređivanje statusa djelatnih vojnih osoba izabranih u nastavno suradničko znanstveno ili znanstveno nastavno zvanje, a koje su sudjelovale u nastavi na studijskim programima ili znanstvenim istraživanjima odnosno projektima na Hrvatskom vojnom učilištu i kojima je završila djelatna vojna služba, utvrđenja vremena završetka profesionalne vojne karijere kako bi se djelatne vojne osobe pravodobno pripremile za tranziciju, a vojnom sustavu osigurala mogućnost, vrijeme i prostor za planiranje upravljanja ljudskim potencijalima i drugim pitanjima. Predlagatelj je prihvatio dosta prijedloga iznijetih u prvom čitanju i na taj način poboljšao predložene izmjene i dopune. U ime kluba HDZ-a predlažem da podržimo prijedlog donošenja ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Stričaku na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Stevo Culej. Nije nazočan. Jel ima predlagatelj završnu riječ možda? Izvolite, državni tajnik Zdravko Jakop.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Prije svega želio bih možda kratko odgovoriti na ono pitanje vezano za visoka učilišta. Znači ovim Zakonom o obrani omogućava se osnivanje visokih učilišta za obrazovne i znanstvene djelatnosti, a već sada imamo verificirane određene programe u okviru Sveučilišta u Zagrebu, tako da radimo na tome i ja se nadam da ćemo vrlo brzo to dići još i na višu razinu. Evo na kraju vam se svima želim zahvaliti na raspravi i još jednom koristim priliku pozvati vas da se ovaj zakon donese jer on bi nam trebao omogućiti još kvalitetniji i bolji rad. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Jakopu na završnoj riječi. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zahvaljujem još jednom državnom tajniku Zdravku Jakopu u Ministarstvu obrane i njegovim suradnicima gospodinu Zoranu Piličiću pomoćniku ministra, Petru Mihatovu također pomoćniku ministra i Petru Baraču glavnom tajniku u Ministarstvu obrane na sudjelovanju i obrazloženjima ovog konačnog prijedloga zakona. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za nju steknu uvjeti. Sada poštovane kolegice i kolege bismo trebali ići na sljedeću točku Prijedlog zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, prvo čitanje, P.Z. broj 260, ali budući da matični Odbor za pravosuđe još nije raspravio ovu točku i zakazana je sjednica u 13,30 nakon toga nadam se da ćemo moći raspravljati o ovoj točki. Određujem stanku do 15,00 sati kada nastavljamo s radom plenarne sjednice. Hvala lijepo. STANKA U 11,44 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o službi u Oružanim snagama RH, drugo čitanje P.Z. broj 266. predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Miroslav Tuđman. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. S nama je ponovno državni tajnik u Ministarstvu obrane, poštovani Zdravko Jakop. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Navedeno nije moguće prihvatiti jer predloženo predstavlja uređenje dodjele počasnih činova, što je već predloženo u članku 43. konačnog prijedloga ovog zakona. Predloženim člankom 89. rješava se pitanje vezano uz stožerne brigadire koji su otišli iz obrambenog sustava i kojima je djelatna vojna služba prestala do 1. siječnja 2004. godine. Odnosno prije prevođenja u brigadire po sili zakona iz Zakona o službi o Oružanim snagama RH koji je donesen 2002. godine. Radi se dakle o tada aktivnim djelatnim vojnim osobama, osobnog čina stožernog brigadira, a ne pričuvnim stožernim brigadirima ili onima koji su imali počasni čin.
Izvolite poštovani kolega Tuđman.
Hvala. Predloženim amandmanom ne mijenja se intencija predlagača da se ispravi nepravda prema stožernim brigadirima koji nisu promaknuti u čin brigadnog generala kada je došlo do usklađivanja činova prema NATO standardima. Ministar obrane ministarstva, imalo bi po ovom amandmanu punu inicijativu za rješavanje problema, a osobe koje će se uklopiti u kriterije postat će generali potpisom predsjednice RH. Oni koji se neće uklopiti u kriterije, neće to postati. Naime, ovdje je smisao ovog amandmana da nemamo jednokratno donošenje ovoga, jednokratnu primjenu ovoga zakona, već da se uklopi u nešto što ima svoj kontinuitet pa zato molim glasovanje.
Glasujmo onda o ovom prijedlogu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na drugi amandman, ponovno zastupnika Mire Tuđmana.
Amandman se ne prihvaća. Navedeno nije moguće prihvatiti iz razloga kao što je navedeno iz amandman broj 1. koji se odnosi na članak 89. stavak 1. konačnog prijedloga ovog zakona. Navedenom odredbom se uređuje prevođenje po sili zakona u čin, a ne o propisivanju ovlasti za predlaganje za dodjelu počasnog čina.
Očitovanje, poštovani kolega Tuđman.
Hvala gospodine predsjedniče. Ovdje možda možemo imati problem sa terminologijom jer zapravo koristimo tri termina o promaknuću, prevođenju i dodjeli čina i prema tome u pravnom smislu to može biti razlike. Međutim, iako ostaje ovaj amandman prethodni, ostaje ipak pitanje digniteta institucije i generala i činova što je u nadležnosti predsjednici Republike da ona to potpisuje. Ovdje nije sporno i ne ulazi se u ingerencije niti ministarstva, niti ministra, ali ostaje to da netko će postati čin, dobiti čin generala, tako što će mu netko u personalnoj upravi napisati rješenje, a neće imati onu proceduru koji dignitet tog čina i Hrvatske vojske zahtjeva i zato se predlaže ovaj amandman, stoga molim glasovanje.
Glasujmo onda o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Zahvaljujem se državnom tajniku, a mi prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 105 za, 6 suzdržanih i 3 protiv, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Lijepi pozdrav svima. Pred nama je sada novi prijedlog zakona: - Prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, prvo čitanje, P.Z. br. 260. – predlagatelj: Klub zastupnika Živoga zida i SNAGA-e Predlagatelj toga zakona je Klub Živog zida i SNAGA-e na temelju članka 85. RH, članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave u ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose, kao što sam rekao prije, na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, a Vlada je dostavila mišljenje koje imate u vašim pretincima. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Danas imamo na dnevnome redu raspravu o Prijedlogu Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti ili popularno zvano „Zakona o zviždačima“. RH ima u određenim zakonima tangiranu ovu problematiku, znači postoje određeni segmenti zaštite koje također provode razna tijela, ali nema jedne središnje centralizirane jedinice koja bi pratila, provodila, kontrolirala, usmjeravala prijavitelja nepravilnosti odnosno brinula se za njihova prava i prava članova njihovih obitelji, u tu svrhu dali smo u saborsku proceduru skroz novi prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Sudeći po reakcijama Vlade na koje ću se osvrnuti malo kasnije, ne bi bilo loše da smo dali uz to još izmjene nekih zakona koje ovaj zakon tangira ali to ovog časa nije važno jer se radi o drugome čitanju. Želim reći prije svega u ime Živoga zida da mi smatramo da se nikakva ozbiljna borba protiv korupcije ne može provoditi bez zaštite prijavitelja nepravilnosti. Imamo ovdje jednu zgodnu statistiku koja je svojedobno iznesena ovdje u Saboru, statistika je iz BiH-a, trenutačno prikupljamo informacije iz cijeloga svijeta. Dakle, govorit da se čak 40% slučaja rješava po dojava a svega evo nekoliko posto po redovitoj provjeri, policijskoj dojavi i drugim aktivnostima, šta to znači? Znači da ako sada nekih par posto nepravilnosti razotkrivamo i rješavamo, kada bismo imali dojave od ljudi iznutra to bi višestruko se povećalo. Problem u Hrvatskoj je također što se stvara jedna atmosfera, negativna atmosfera da onaj tko prijavi nepravilnost, da on zapravo radi protiv sebe i da radi protiv društva dok bi stvarnost trebala biti totalno suprotna. I kad se dogodi neka velika nepravilnost, osoba to prijavi, kad kolege oko te osobe vide da umjesto da se slavi kao heroj, da bude uzor drugim građanima, da bude nagrađen, ne, događa se suprotni scenarij, dakle mobing, bulling, premještaj, prijetnja otkazom, čak fizički napadi, ubojstva i naravno da takva situacija ne ohrabruje druge da prijavljuju da prijavljuju nepravilnosti i da se borimo protiv korupcije nego upravo suprotno, ušutkava, ugnjetava, utjeruje strah u sve one druge ljude koji vide korupciju, znaju za korupciju, imaju dokumente o korupciji, ali je se boje prijaviti iz straha za vlastiti život. Dakle, primarna intencija namjere ovoga zakona je okrenuti tu priču, stvoriti jednu atmosferu, jedan način razmišljanja o hrvatskom društvu da korupciju treba prijavljivati, da je u pravu i da je na ispravnom putu onaj koji korupciju prijavljuje i da će mu država pružiti sva potrebna prava i svu potrebnu zaštitu jer takva osoba treba biti uzor svim drugima koji će slijediti tim putem. Ovaj zakon reći ću to ovdje, visoka prava prijaviteljima korupcije zato što oni takva prava zaslužuju, za svaku kunu koju prijavitelj korupcije spriječi, dakle odnosno za svaku kunu koju mi dajemo i za Ured za pravobranitelja i za ta prava, višestruko više će se korupcije spriječiti. Dakle mi recimo dajemo 5 milijuna kuna za Ured pravobranitelja da bi se u toku jedne godine spriječilo možda i 50 milijuna kuna štete od korupcije. A sigurno će tu biti i mnogo više, znamo kakva je percepcija korupcije u hrvatskom društvu ako gledamo izvješća EUROSTAT-a, ako se dobro sjećam nekih 70% je percepcija među građanima odnosno toliko građana smatra da korupcije ima u Hrvatskoj, a među pravosudnim osobljem čak i mnogo više, dakle među ljudima koji svaki dan žive pravosuđe i trebali bi odlučivati o pravdu na kraju krajeva u društvu putem sistema prava, čak i 90%. To su stvarno porazni podaci, Hrvatska se još uvijek smatra korumpiranom zemljom. Toliko o percepciji korupcije, ono što apsolutno moram spomenuti je i još jednom naglasiti je golgota koju prolaze prijavitelji. Najveći slučajevi korupcije u Hrvatskoj su recimo korupcije u INA-i, poznati slučaj gospođe Vesne Balenović ili korupcija u Hrvatskoj pošti, zatim je tu bilo slučajeva u HŽ-i i drugima i ako gledamo danas šta se dogodilo s tim ljudima, oni su uglavnom ljudi koji su imali jako mnogo problema u svojem životu. Ja bi volio da oni mogu biti ovdje s nama kao zastupnici da izlažu svoje priče, mi ćemo to napraviti za njih, evo kolega Bunjac će u ime kluba iznijeti neke od tih sudbina, mi se jednostavno moramo kao društvo zauzeti da se ne događa ta golgota, da ne prođu godine, pa i desetljeća dame i gospodo, da netko živi u neizvjesnosti za sebe i članove svoje obitelji u konstantnome stresu, zašto, zato što je netko tamo nešto ukrao, otuđio, zakinuo društvo a mi nemamo hrabrosti takve osobe sankcionirati. To je apsolutno neprihvatljivo. Htio bi također naglasiti da u očitovanju Vlade, Vlada zapravo priznaje rekao bih svoju grešku, da se borba protiv korupcije ne odvija kako treba i da treba, da, Vlada jasno priznaje da, treba donijeti svoj vlastiti zakon ,to stoji na stranici 2. odlomaka 4. očitovanja Vlade, dakle stoji da se određuje donošenje zakona o zaštiti osoba koje prijavljuju korupciju. To će vjerojatno biti zakon na ovom putu, vjerojatno mnogo slabiji, sa mnogo manje prava, s mnogo manje statusa i nisam siguran koliko Vlada koja počiva na političkoj korupciji i Vlada je li, znamo povijest HDZ-a, gospodina Sanadera, Vlada koja ima u svojoj pori nažalost još uvijek utkanu korupciju, može izraditi Zakon o borbi protiv korupcije. Ja jednostavno takvom prijedlogu ne vjerujem ali tome unatoč pozivam i Vladu i vas kolege zastupnike i sve nas ovdje da se kao društvo odredimo da mnogo jači pristup borbi protiv korupcije i da svi zajedno sjednemo i donesemo jedna zakon koji će dati rezultate, koji ćemo onda svi prihvatiti. Ne moraju to biti apsolutno sva prava koja su ovdje navedena niti uređena baš na 100% ovakav način kako smo mi propisali, ali nađemo neki konsenzus, pomognimo tim ljudima, ne samo ovima koji pate već tolike godine, uz malo ili nikakva prava prepušteni hrvatskom pravosuđu nego sve one koji će od sada, od donošenja zakona pa nadalje se naći u situaciji da vide korupciju a da je se boje prijaviti. Naš zakon također radi određeni odmak od pravosuđa jer propisuje osobu u zakonu koja se naziva pravobranitelja za prijavitelja nepravilnosti. Rad pravobranitelja propisao bi se posebnim propisima kao i nagrade za prijavitelja nepravilnosti kao što je navedeno u zakonskom prijedlogu. Općenito govoreći, osvrnut ću se još na nekoliko stvari. Unatoč iznimnoj društvenoj važnosti prijavitelja, njihovom utjecaju na moralnost društva i poticanju na aktivnom i hrabrom suprotstavljanju nepravilnostima, ponavljam opet, u RH ne postoji zakon koji bi na cjelovit i sveobuhvatan način riješio zaštitu i prava tih iznimno hrabrih osoba. Sadašnja zaštita prijavitelja provedena je tek djelomično i kroz nekoliko zakona. Zakona o radu, Zakona o državnim službenicima, Zakona o trgovini, Kazneni zakon i drugi. No, niti jedan se od navedenih zakona ne bavi teškoćama na sveobuhvatan način, ne uključuje rješenje niza životnih stvarnih teškoća koje prijavitelji i članovi njihovih obitelji gotovo redovito prolaze. Pa tako vidimo, recimo, u vladinom prijedlogu i njihovim reakcijama, oni namjeravaju u izradu svoga zakona uključiti Vrhovni sud, Ministarstvo uprave, rada, MUP, Pravni fakultet, Savez nezavisnih sindikata i predstavnike udruga civilnog društva. A gdje su tu zviždači? Hoće li oni, ljudi koji iz prve ruke znaju koji je to proces i koja je to golgota, hoće li oni biti uključeni u ovaj proces donošenja zakona. Evo, pozivam predstavnika Vlade da kod izrade svojega, a najavljuje se za 3 kvartal ove godine, da uključe zviždače. Vrlo rado bi oni rekli što im treba i to mora biti utkano u zakon. Nadalje, usporedimo li se sa zemljama u regiji, vidljivo je da velik broj zemalja štiti prijavitelje nepravilnosti posebnim zakonima. Tako primjerice, Zakon o zaštiti zviždača ima BIH, Republika Srbija, Republika Kosovo čak. Jedan od najboljih primjera zaštite zviždača možemo vidjeti u Republici Irskoj, gdje odlazi naša mladost, u kojoj prijavitelja nepravilnosti štiti Protected disclosures act iz 2014. godine i njegove izmjene 2015. godine. Smatramo da je donošenje ovakvog zakona prioritet. Mnoge zemlje imaju takav zakon. Imamo ovdje i slučaj iz Novog Zelanda, koji također se bavi sličnom problematikom. Isto se radi o Protected disclosures act-u, ali iz 2001. godine. Irski je jedno 15-ak godina poslije. Prema indeksu percepcije korupcije za 2016. godinu, RH je u odnosu na ranije razdoblje nazadovala za 2 boda na ljestvici od 176 država, te se nalazi na 55 mjestu sa 49 bodova, što nas ubraja među korumpirane zemlje EU, kako sam i naveo. Od RH su lošije samo Mađarska i Rumunjska sa 48 bodova, Italija sa 47 bodova, Grčka sa 44 boda i Bugarska sa 41 bodom. Izvještaj o indeksu percepcije i korupcije izradio je Transparency International Hrvatska. Za razliku od RH, mnoge su zemlje u okruženju napredovale. Tako je Kosovo zajedno sa Albanijom napredovalo za 3 boda, Srbija za 2 boda, a BIH, Crna Gora i Slovenija za 1 bod. U isto vrijeme RH je pala, kolegice i kolege, za čak 2 boda, a još je gora Makedonija sa padom od 5 bodova. I da ne nabrajam dalje sve to bodove, korupcija se odvija na tzv. nižoj razini, između običnih građana i nisko rangiranih javnih i državnih službenika. No, najopasnija korupcija, to svi znamo, je ona sustavna korupcija ili sistemska korupcija i korupcija između visokih državnih dužnosti koja najviše uništava javna dobra, a događa se u uskom krugu zatvorenih malih skupina, potpuno skrivenih od hrvatske javnosti. Javlja se nužnost službene promjene stava prema prijavljivanju nepravilnosti, a osobito prema prijaviteljima. U RH, kao što sam i napomenuo, sve više ukorjenjuje stav građana da činiti zlo, otuđivati tuđe dobro i zloupotrijebiti svoj položaj nisu razlozi za odgovornost, kako za odgovornost pred zakonom, tako ni za političku odgovornost. Neučinkovitost našeg pravnog sustava potiče percepciju da se zloupotrebe koje su pojedinci vršili shvaćaju kao snalažljivost, a ne nemoral. Dakle, gospodin Sanader, nije on bio nemoralan, korumpiran, i to na najvišoj razini, on je samo bio snalažljiv. To je strašna poruka koju nam šalje hrvatsko pravosuđe neprocesuiranjem na vrijeme i ovaj Zakon, odnosno zakon sličan ovome mora zauvijek tome stati na kraj. Znači, mi moramo promijeniti percepciju, promijeniti klimu, promijeniti naš odnos prema prijaviteljima korupcije. Svi dosadašnji zakoni, a to ćete vidjeti kasnije na nizu primjera, teških primjera i životnih sudbina, nisu bili u stanju niti općenito korupciju obuzdati, a kamo li one najteže slučajeve. Navodim dalje kako sve veće mogućnosti skrivanja korupcijskog djelovanja onemogućavaju bilo kakvo otkrivanje nezakonitih radnji, osim ako na to ne ukažu osobe koje imaju dovoljno znanja i uvida u načine stvaranja i rada korupcijske sheme. Danas su to, u pravilu, osobe iznutra. Kako svijet postaje sve složeniji u svim svojim segmentima i kako je sve više specijaliziranih znanja i zanimanja, da biste vi razotkrili korupciju u jednom određenom segmentu, u uskom segmentu i vidimo to recimo, na primjeru Agrokora, tko od nas ovdje zna i pročitati i protumačiti u potpunosti i na ispravan način recimo, izvješće Agrokora? Malo tko. Zato trebamo poticati ljude kojih nema puno, koji imaju specijalizirana znanja da zvižde i da nam tumače stvari onakve kakve jesu i za to iz nagrađivati, a ne za šutnju. Valja znati kako uspješno prijavljivanje rezultira kažnjavanjem počinitelja, a ono potiče i druge osobe na prijavljivanje. Uspjeh jednog uzbunjivača privlači 20 drugih. Ne budu li te osobe, prijavljivači, nedovoljno sigurni i zaštićeni nakon prijavljivanja, nestvarno je očekivati njihovo izlaganje zbog općeg dobra. To je vrlo jasno i logično i to sam već objasnio. Ako prijavim da se nešto događa, ako nakon toga stradam, sigurno me to neće ohrabriti da prijavim nepravilnost opet. Ovim Prijedlogom zakona imamo namjeru zaštiti prijavitelje nepravilnosti, a samim time i potaknuti velik broj čestitih, časnih ljudi, svjedoka korupcije u poduzećima u kojima su zaposleni na prijavljivanje nepravilnosti. Direktno se utječe na dobit i na dobrobit takvih poduzeća i njihovih zaposlenika i korisnika, kao i opće stanje u društvu. Vraćanje povjerenja u pravnu državu i jačanje društvenog morala. U zakonskom prijedlogu propisujemo čitav niz mjera koje ću navesti malo kasnije, kao i dakle, uvođenje potpuno novog rekao bi 4, odnosno 5 pravobranitelja za zaštitu, prijavitelja nepravilnosti, kao ključne osobe vrlo stručne osobe, koje će onda već prema svojem sudu određivati, u kojem smjeru bi proces trebao ići. Pa se tako propisuje način prijavljivanja nepravilnosti u radu poslovnih subjekata, stjecanje i trajanje statusa prijavitelja nepravilnosti u radu poslovnih subjekata, status prijavitelja s invaliditetom, status člana obitelji smrtnog stradalog prijavitelja, zaštita i prava prijavitelja i članova njegove obitelji, rehabilitacija prijavitelja, djelokrug i način rada prijavitelja za zaštitu prava prijavitelja nepravilnosti. Definira se rad poslovnih subjekata, posljedice nepridržavanje ovog zakona, to su određene prekršajne odredbe. Treba reći da je u … [[Govornik se ne razumije.]] novom zakonu sudjelovao i određeni broj zviždača, dakle, brojni zviždači, on je rezultat njihovog stava da zviždači trebaju imati prava koja se temelje na zapravo pravima hrvatskih branitelja. Jer danas, kada Bogu hvala rata više nema, mi moramo stvoriti, novu obranu, novi imunosti sustav protiv korupcije, nema prave borbe protiv korupcije, nego pomoći zviždačima i preko zviždača, umjesto da sami ulažemo brojni novac i vrijeme, radne sate da istražimo u nekoj instituciji korupciju. Ako imamo zviždača tamo, rekao bi već nam je pola posla gotovo. On će nam odmah reći, gdje je što i ukazati na bitne stvari i cijeli proces ide zapravo mnogo brže. Zviždači su moderni, mirnodopski branitelji, usudio bi se reći, tražim od Hrvatskog sabora, da što je ranije moguće, se ozbiljno odnosi prema ovome problemu. Kakav je stav, nažalost Sabora, prema borbi protiv korupcije, znamo i po činjenici, da nekoliko godina nije bilo sjednice Vijeća za praćenje, provođenja strategija za suzbijanje i korupcije, izrazito loša poruka. Za provedbu ovoga zakona, predviđeno je 5 milijuna kuna godišnje, za funkcioniranje ureda pravobranitelja, procjenjujemo da će se višestruko više štedjeti, kao što sam ranije objasnio od toga novca koji se uložio u prevenciju. Što se tiče dodjele prava nemoguće je procijeniti koliko ljudi će se javiti da zatraži svoj status da zatraže svoja prava, tako da je nemoguće predvidjeti točne troškove, međutim, već nakon prve godine, znali bismo otprilike o kojem se broju radi. Te tražimo dakle od vlade da napravi procjenu provedbe učinke propisa nakon tog vremena. Osvrnuo bi se sada, nakon što navedem još svoja prava, osvrnuo bi se na odgovor Vlade na ovaj naš prijedlog. Dakle, osim za pravobranitelji za prijavljivanje nepravilnosti, ovaj zakon predviđa sljedeća prava, naknadnu plaće zbog privremene nesposobnosti za rad, oslobađanja od sudjelovanja u pokriću dijela troškova zdravstvene zaštite, pokrivanje troškova za prijevoz, prednost pri zapošljavanju prijavitelja nepravilnosti, povlasticu pri kupnji vozila i ortopedskog pomagala. Zapravo radi se samo o tome da nije potrebno platiti porez. I tu su dakle, propisane prekršajne odredbe za prekršitelje. Što se tiče same ocjene vlade, vlada je naravno odbila ovaj prijedlog, drago mi je eto da to nije bilo zbog nekog banalnog razloga, kao što to obično rade. Da su se ovaj puta malo više potrudili, čak na 8 stranica napisali obrazloženje, a ne kao prije u nekoliko redova. Htio bi se osvrnuti recimo na znači kao što sam već rekao, planira se u akcijskom planu za 2017. i 2018. g. u strategiju suzbijanja korupcije od 15-20 g. donijeti novi, naravno vladin zakon u koje nema puno povjerenja. To jasno potvrđuje da je apsolutno potreban specijalizirani zakon da rješava ovu problematiku i da smo tu apsolutno u pravu. Nadalje, pozivam Vladu, još jednom da uključi same zviždače u radnu skupinu koja će izraditi nacrt prijedloga predmetnog zakona. Vlada je sporno, što, dakle, na str. 3. odlomak 5. dakle, po članku 22 našeg prijedloga prava bi mogli zatražiti svi, dakle, nakon 25. lipnja '91.g. Vlada se toga boji i piše u obrazloženju, zato što eto, možda bi se previše ljudi javilo, pa bi možda to previše opteretilo državni proračun. Pa pitam, zašto je netko tko je '95., '98. ili 2002. prijavio korupciju u nekom velikom hrvatskom poduzeću, zašto je on manje vrijedan, od onoga tko će 2019. to prijaviti? Ako mogu hrvatski branitelji, dan danas hvala Bogu zatražiti svoja prava, zašto ne bi mogli i zviždači, također, a neki od njih i desetljećima su bez ikakvih prava, ne bi mogli danas, zatražiti, od svoje države, kojoj su htjeli pomoći i u čije su poštenje vjerovali, da im se prizna neka od ovih statusa i prava. Smatramo to neprihvatljivim i smatramo da se to može zakonski urediti i spremni smo surađivati sa Vladom na pravnom rješenju. Tu se navodi i neustavnost, kojeg se sjećam iz Zakona o komunalnom gospodarstvu, ali vjerujem da se to može prevladati. Naravno da su glavni problem velika novčana sredstva. Mnogo više će za obranu Hrvatske i hrvatskog suvereniteta doprinijeti zaštita zviždača, ljudi koji prijave nepravilnosti iz unutra, nego borbeni avioni, mnogo, mnogo više. Nadalje Vlada navodi na stranici 5 kako bi se mogla dogoditi situacija da prema napisanom nacrtu određeni prijavitelji imaju puno veća prava u odnosu na druge prijavitelje koji su dosada uređeni zakonima. To se rješava samim Uredom pravobranitelja. On će morati napraviti selekciju, određeni filter, a s jedne strane pružimo svoja prava, koja može država sa sadašnjem ekonomskom stanju dati prijaviteljima, da pokrenemo način razmišljanja da treba prijavljivati korupciju i da su to heroji hrvatskoga društva a da sa druge strane ne idemo u krajnost jer propisano je našim zakonskim prijedlogom da će pravobranitelj procijeniti tko je zaista bio tamo, tko je bio u pravo vrijeme na pravom mjestu i prijavio nepravilnost, tko je možda lažno prijavio ili nesavjesno prijavio, to je sve regulirano ovim zakonom. Tako da ne vidim problem od strane obrazloženja Vlade. Nadalje, Vlada navodi na stranici 6 u odlomku 3 kako je potrebno dodatno razmotriti imenovanje pravobranitelja za zaštitu prijavitelja nepravilnosti. S obzirom da se ne radi o većoj skupini osoba koja bi se imala potrebu zaštiti. S jedne strane imamo ogroman strah od velikog broja prijavitelja, za njih kao nemamo novaca, a s druge strane ipak njih nema tako puno, ne treba njima poseban pravobranitelj. Kada god hoćemo jedan posao napraviti efikasno onda moramo napraviti određenu ili barem privremenu centralizaciju toga posla pa se zato upravo ovdje osniva posebno tijelo koje bi se bavilo tim poslovima. Ovako kada mi to imamo u pet, šest ministarstava od 20 zakona vidimo kako to funkcionira nažalost sada i kada ostavljamo sve pravosuđu nažalost vidimo i kako to funkcionira. Tu se naravno navode i nagrade koje bi prijavitelj dobio, znači ako prijavitelj na svom radnom mjestu detektira korupciju, recimo ne znam u Hrvatskoj pošti je nestalo 10 milijuna kuna, prijavitelj to prijavi on ima u postotku tog iznosa koji je zapravo spasio, uštedio državi svima nama, dobiti određenu nagradu. Ne mora biti onakva kakva je inicijalno navedena. Ovo je tek prvo čitanje. Ja pozivam Vladu, najvažnija je volja dakle ako postoji volja naći će se neki iznos koji je svima prihvatljiv, tim ljudima će biti drago. I nije na kraju krajeva stvar ni u pravima ni u novcu toliko koliko u tome da se stvori i percepcija i jedan drugačiji odnos prema korupciji. Govori se također da sredstva nisu planirana u državnom proračunu za 2018. godinu, naravno da nisu, ali ja bih pozivao Vladu da pročita još jednom. Znači zakon bi se provodio od 2019. pa ni ne treba u proračunu 2018. sredstva, ali nema veze to su sve ovako tehničke stvari koje im ja neću zamjeriti, neka oni ne zamjere niti nama. Evo gotovo 25 minuta je prošlo u mom obrazloženju, ovo je bio jedan čisto tehnički pravni pomalo suhoparni dio objašnjenja određenih stavki, članaka i namjera. Htio bi sada u raspravi da se dotaknemo i da jednim dijelom odamo počast svima onima koji su vjerovali i još uvijek vjeruju da Hrvatska može biti zemlja sa nultom stopom tolerancije prema korupciji i koji vjeruju da se treba boriti protiv korupcije do kraja. Evo u čast svima njima, pozivam sve nas i kao društvo i kao institucije da uredimo više njihov status. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imate nekoliko replika, prvu repliku ima gospodin Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Sinčić, vi ste u potpunosti u pravu, dakle borbe protiv korupcije nema bez građana koji u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Vjerojatno ćemo se danas osvrnuti na neke od tih, spomenuo bih ja evo ovom prilikom prvu hrvatsku zviždačicu gospođu Ankicu Lepej. Prije 18 godina koja se vjerojatno i zbog silnog stresa kojeg je pretrpila nakon toga iako je dobila podršku javnosti i medija, ali i brojne napade danas bori sa karcinomom i evo sa ovog mjesta želim je pozdraviti i zaželjeti joj svako dobro. Ono što želim ispraviti jer je značajno krivo ste naveli Euro barometar dakle 94% građana Hrvatske smatra da je Hrvatska korumpirana zemlja, 58% njih smatra da je korupcija napredovala u posljednje tri godine, ali ono što je najteže iz toga Euro barometra dok u EU 18% građana izjavljuje što je malo, kažem samo 18% u EU izjavljuje da bi prijavilo korupciju, u Hrvatskoj je to svega 4%. Dakle taj podatak da bi samo 4% građana prijavilo korupciju je podatak nad kojim se svi moramo zabrinuti i donijeti sve moguće zakonske i ostale mehanizme kako bi se taj broj barem povećao do ove europske razine koja iznosi 18%.
Hvala. Odgovor gospodin Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Evo vi ste još popravili moje podatke koje sam iznio, ti podaci su doista skandalozni, oni su potresni. Zapita li se Vlada gospodina Plenkovića kakvu zemlju ona to vodi i ima li uopće hrabrosti kako treba obračunati se sa korupcijom. Naravno da nema, to vidimo već i do sada. Možemo mi i morat ćemo napraviti zakone da se zaštite zviždači i ograniči korupcija, međutim šta je sa desetljećima koja su otišla iza nas, '90.-te, 2000., 2010. u kojima smo sada? Toliko je vremena prošlo, toliko novca je procurilo iz džepova hrvatskih poreznih obveznika, otišlo na tko zna kakve strane, često je naš vlastiti novac koji je otuđen korišten protiv nas samih, to je ono što je najgore. Uzmu nam naš vlastiti novac, javni novac i koriste da nama ograniče i prava i slobode i na kraju krajeva materijalno bogatstvo. Cijeli je niz ljudi koji su stradali, evo prije nekoliko dana sam sreo također jednoga. Jako ima mnogo slučajeva gdje ljudi imaju i psihičke i fizičke zdravstvene posljedice, ne samo oni nego i članovi njihovih obitelji. I ja se pitam koji sam ovdje tek dvije godine, kako to da se mnogo prije ta problematika nije riješila i da mnogo jasniji stav nisu uzele sve dosadašnje vlade.
Hvala lijepa. Gospodin Stevo Culej.
Poštovani potpredsjedniče. Apsolutno podražavam mladoga kolegu u ovome što govori, s time da moram skrenuti pažnju kada se govori o pravima, ne mora se svaki puta govoriti o pravima hrvatskih branitelja, a mnogi nisu ostvarili svoja prava, a to su zaslužili. Pozdravljam i ovdje prisutnu gospođu Balenović, isto tako, za njezine zasluge u borbi protiv korupcije ove države. Kao bivši policajac i kao član antikorupcijskoga vijeća, moram primijetiti da po izvješćima koja su podnošenja korupcijskih vijeća u prijašnjim sazivima, ja sam stekao dojam da u Hrvatskoj, nema uopće potrebe ni za tim vijećem, jer u Hrvatskoj, izgleda da nema korupcije. Jedini državni dužnosnik, koji je osuđen za korupciju je Tihomir Lončević, koji je na kraju i oslobođen. Pa se pitam i sam, a i vi se pitate vjerojatno, gdje su nestale pare? Gdje su pare hrvatskoga naroda koje je stradalo u svim pljačkama do sada? Hrvatske zviždače i sve zviždače i istraživače, novinare, trebalo bi zaštiti iz jednog razloga, zato što su veoma rijetka skupina koja se usudi uopće progovoriti na način da optuži bilo koga iz državne vrhuške, privredne i gospodarske i bilo koje druge, a da se ne nađe u opasnosti. Kao policajac znam što znači imati na ulici doušnika, koji će ti na vrijeme dati dojavu, kako da preduhitriš kriminalca ili da ga otkriješ ili da mu dokažeš. Znamo i za pojam zaštićenih svjedoka, znamo za pojam pokajnika, a zašto ne bi imali i pojam.
Hvala gospodin Culej, vrijeme nam je neprijatelj [[Upadica Culej: Ne gledam na sat, oprostite.]] parajok bi rekli Turci. Odgovor gospodin Sinčić.
Hvala predsjedavajući. Kolega Culej, vi ste napravili dobar presjek jednog dijela ove problematike, imate i sami iskustva, što preko ovog saborskog tijela, što preko vašeg prijašnjeg radnog mjesta. Postavili ste pitanje, gdje su pare. Ja bi se osvrnuo na jedan intervju, koji je povezan uz jedan dokumentarac, koji je nedavno objavljen, radi se o priči, gdje je obitelj Mamić izvlačila novac iz Hrvatske, poslovi su išli preko Švicarke, pa na određene porezne oaze u Karipskoj Americi i švicarska istražiteljica, tužiteljica jednog kantona, ne mogu se sjetiti imena, kaže, da eto, u životu nije vidjela tako velike u opsegu i u kompleksnosti u smislu broja transakcija aktivnosti u obliku izvlačenja novca iz RH. Pa evo, ja bi postavio pitanje, ima li hrvatska tijela, koja su u stanju, poput eto švicarskog tužiteljstva, pratiti i ući u trag, trgovima novca koji je izlazio iz Hrvatske, nažalost pokazalo se da nema ili ta tijela, eto netko sistematski sabotira i onemogućuje. Nije nemoguće pronaći tokove novca i također znamo iz brojnih dojava, evo, tek će se stvari vjerujte mi otkriti. Ovo što se sada dogodilo sa Mamićem, to nisu rekli neke hrvatske institucije, nego švicarske. I to je meni osobno, koji se borim od 2011. takve stvari potvrda, možda jedna od prvih i glavnih potvrda, pravna potvrda da taj novac postoji i mi se moramo zapitati kao društvo i naći rješenje kako ga vratiti. Hvala.
Treću repliku ima gospodin Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Sinčiću, Most će podržati ovaj vaš prijedlog zakona. Ono što smatramo izuzetno važni je naravno borba protiv korupcije. Mi smo to pokazali, što na lokalnim razinama u borbi protiv lokalnih šerifa, što od kako smo se pojavili na nacionalnoj sceni, znači oba puta je zbog borbe za transparentnost i u toj borbi protiv korupcije došlo do pada znači dviju vlada, prvo one Oreškovićeve gdje je HDZ rušio premjera kojeg su sami doveli, jer smo upozoravali na povezanost gospodina Karamarka i ljudi vezano uz MOL posebno Joze Petrovića, a onda znači i ova druga Vlada, gdje nismo željeli pristati na ove igre oko Agrokora, gdje smo inzistirali na odgovornosti ministra Marića. Ali, ono što bi ja spomenuo, evo vezano uz Agrokor i što je jako zanimljivo, a tiče se i zviždača, je situacija da se trenutačno istražuje, tko je jednom portalu dostavio podatke koji kompromitiraju Antu Ramljaka, da je ispitano ne znam, preko, evo piše jedan portal da je ispitano oko 400 djelatnika, tko je Indeksu dostavio informaciju, da je sada već bivši izvanredni vladin povjerenik Ante Ramljak, još 20-tak dana otkako je imenovan bio na toj poziciji, odnosno, da je bio još uvijek zaposlen u Texo Managmentu. A ovaj, nitko ne propituje odgovornost ministrice Dalić, samog Ante Ramljaka, on je samo otišao, njegova tvrtka i dalje zarađuje silne novce, nitko zbog toga nije trpio bilo kakvu političku odgovornost ili političku štetu. Sada se te ljude ispituje i njih 20 ja mislim koji su ulazili u njegovu karticu [[Upadica Radin: Vrijeme gospodin Grmoja.]] je podvrgnuto ispitivanje. I možda će snositi nekakvu odgovornost.
Odgovor, gospodin Sinčić.
Dopustite mi da završim rečenicu, niti 6 sekundi nisam.
Ne, vrijeme je, rekao sam vam 2 puta da je vrijeme isteklo, izvolite gospodin Sinčić.
Hvala predsjedavajući, što se tiče gospodina Ramljaka, svi smo tu informaciju saznali od medija. I ja sam sretan što mediji sve više i više, barem oni portali se bave istraživanjem i prokazivanjem, svi smo vidjeli tu karticu, koja ima popis još od '90. možda i '80. ispis firmi gdje je gospodin Ramljak radio. Jasno je da je netko od zaposlenika, sa računalom ušao u registar i ispisao cijelu povijest gospodina Ramljaka. Znači to je učinio jedan hrabar pojedinac. Možemo govoriti tu o nezakonitostima ili ne. Međutim, informacija je puštena u javnost i sada više nema nazad poštenja iz boce. Hoće li netko snositi posljedice za to, ako je ušla jedna osoba ili dvije, vjerojatno će se detektirati tko je. Ako ih je ušlo 400 u slično vrijeme, vjerojatno se neće. Ali što je tužno u cijelom ovom procesu? To što sigurno postoje u Hrvatskoj državi oni koji primaju plaću da provjeravaju takve stvari i da obavještaju pa i ovaj Sabor o tome gdje je gospodin Ramljak radio. Postavlja se pitanje zašto na vrijeme nisu napravili takvu provjeru. Ja sam svojedobno sa ove govornice više puta pitao jeste li provjerili toga čovjeka tko je gospodin Ante Ramljak, gdje je on radio, s kime? Jeste li ušli malo u njegovu povijest, u financijske transakcije, u imovinu. Kakvu imovinu ima gospodin Ramljak? To mi ništa ne znamo. Prema tome, kako ćemo se boriti protiv korupcije kad jednostavno eto moramo očito cijeli sustav reformirati počevši sa ovim zakonom, jer sadašnji ustroj jednostavno nije bio u stanju napraviti niti poslati na sigurnosnu provjeru. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Ivan Pernar.
Uvaženi predsjedniče, pa evo upravo i danas je u tijeku štrajk radnika Dalekovoda u Velikoj Gorici koji već 7 dana zapravo štrajkaju zato jer im jedan HDZ-ovac želi dati zapravo svima kolektivni otkaz i nudi im plaće koje su višestruko manje do sada. A zašto? Zato jer je Dalekovod pred kolapsom kao i mnoge druge firme i zato među ostalim jer ranije nije bio usvojen ovaj Zakon o zaštiti zviždača. Mi u Hrvatskoj reagiramo tek onda kada vidimo radnike u štrajku ili na ulici. Kad bi postojao, odnosno da je zakon koji mi predlažemo danas usvojen prije 20 godina onda ne bismo za probleme u brodogradnji saznali u trenutku kada 8 mjeseci kooperanti nisu plaćeni, kad radnicima 2 mjeseca kasne plaće itd. nego puno, puno ranije. I glavni razlog zašto uvijek, odnosno u pravilu uvijek prekasno saznajemo za probleme u mnogim firmama, u ministarstvima itd. isključivo zato jer se ljudi ne usude govoriti. Ne usude se govoriti iz straha da će biti kažnjeni i ovaj zakon kojeg ste vi predložili koji nagrađuje zviždača koji potiče ljude da tako kažem na jedno pozitivnu vrstu cinkarenja, a ne negativnu. Na žalost, ja sam uvjeren, odnosno ne uvjeren nego znam da će HDZ-ova većina glasat protiv ovog zakona. Ja sam ih pozvao danas na sjednici odbora da ako im je koji članak sporan neka daje amandmane ali njima se ne raspravlja zapravo o zakonu. Oni njega ne žele, oni će glasati protiv, neće davati nikakve amandmane. Cilj je jednostavno njihov da se ova politika nastavi dalje. Hvala.
Gospodin Sinčić.
Kolega Pernar, nama je kao Živom zidu prije svega najbitnije da hrvatske institucije ojačaju i da se donesu zakoni koji će riješiti hrvatske probleme i da se onda ti zakoni poštuju. Mi smo sada u situaciji da smo društvo koje stagnira, društvo koje propada. Mi u Hrvatskoj nemamo imunosni sustav. Dakle, kad se pojavi neka anomalija hoćemo govoriti o nepravilnosti, prekršaju, kriminalu trebala bi postojati institucija koja će pošteno, dakle pravomjerno i u pravo vrijeme odreagirati na takvu anomaliju. Mi to u Hrvatskoj nemamo. Naše institucije kao što su Pravosudna inspekcija ili Državno odvjetništvo ili hrvatski sudovi, policija u mnogim segmentima nisu u stanju procesuirati te nepravilnosti. Upravo suprotno. Javlja se situacija da oni koji prijavljuju, ne samo oni koji prijavljuju ili koji na kraju bi bili svjedoci nego ljudi u sustavu. Pa zamislite vi sad, ima mnogo poštenih ljudi u pravosuđu. Netko radi na slučaju Sanader ili netko pošteno presudi, pa se onda dogodi da neki viši sud to sve poništi i baci u vodu taj rad. Kakvu motivaciju ima i taj pošteni djelatnik hrvatskog pravosuđa kad na višim instancama sav njegov rad bude obezvrijeđen. Možemo mi ići u pojedine detalje, pojedine slučajeve. Mi smo ih čuli mnogo kroz godine, ali brojevi su tu. Statistika nam je porazna. Kakav je odnos prema tim politikama od strane hrvatske Vlade mi vidimo. Percepcija građana je kakva jest, prema tome mi znamo da imamo problem. I što onda Vlada radi? Vlada od jedne ideje, znači svi se slažemo sa idejom da treba se štititi zviždače, treba se boriti protiv korupcije. E sad, kakvu ćemo formu, kakav ćemo zakon predati? Vlada obično ima jednu tradiciju, dakle oslabiti, odnosno oklaštriti taj zakon da je on samo tu načelno, a zapravo u suštini ne rješava. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Naravno da vladajuća većina neće prihvatiti ovaj zakon, jer kao što sam već par puta utvrdio u saborskoj raspravi ne mogu oni ići sami protiv sebe. Znači, oni kad bi dozvolili da se donese Zakon o zviždačima onda bi se vidjelo da u stvari ne postoje nepravilnosti, nezakonitosti samo u gospodarstvu, nego da još više postoji nezakonitosti u državnoj upravi i u samom vrhu, dakle Vlade i Sabora i to je za njih vrlo neugodna istina zbog koje oni ovaj zakon jednostavno ne žele donijeti, iako ga većina država na svijetu ima. Evo jedan konkretan slučaj. Evo recimo gospodin Bruno Mirtl koji je nekada bio član Liberalne stranke koja je još dan danas barem teoretski ima svog zastupnika u Europarlamentu svjedočio je da je njemu gospodin Ivica Todorić za potrebe njegove stranke dao 50 000 kuna na ruke, te je još metodom analogije dao naznačiti da su ove velike stranke, znači HDZ i SDP dobivale daleko veće iznose nego njegova mala stranka od istog toga tajkuna. I što se onda dogodilo nakon objave tog svjedočenja, vladajuća većina je pustila gospodina Todorića da ode u London i da nam se više nikada ne vrati. Znači tako se rješavaju u Hrvatskoj problemi. Oni se guraju pod tepih, oni se sakrivaju. Ništa se konkretno ne poduzima, a gospodin Mirtl može pričati sam sebi. A ako bude imao sreću da neće snositi još neke ozbiljnije sankcije zbog onoga što je sasvim iskreno posvjedočio. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Samo jedna mala crtica, nema liberalne stranke u Europskom parlamentu, od naših, od naših nema liberalne stranke, ja mislim da ne znam niti da li postoji više stranka. Jer ovaj gospodin koji je bio prije u drugoj je stranci sada. Izvolite gospodine, samo to.
Hvala vam predsjedavajući. Evo kolega Bunjac vi ste vrlo uspješno detektirali najveći problem koji sam posebno istaknuo i ovdje za govornicom, a to je sistematska korupcija, odnosno politička korupcija. Ako se mi u ovoj sabornici ponašamo na način na koji se ne bi trebali ponašati, ne mislim tu na nekakve sitnice poput dolaska u odjelu ili ne svaki puta, nego mislim na one krupne stvari poput toga da znamo tko nas je poslao u ovaj Sabor, tko nas drži i što su nas poslali ovdje da radimo, što da glasamo, što da pričamo, moramo znati da odgovaramo našim biračima. Meni je samim time neshvatljivo, neshvatljiva mi je politička korupcija u kojoj je netko poslan ovdje da zagovara jednu stranu i onda pod tko zna kakvim okolnostima, ili zbog nekakvog novca ili nekakvog ustupka ili možda zbog prijetnje ili iznude onda promijeni stranu i prođe na drugu stranu. To je apsolutno za svaku osudu. S druge strane možemo se zapitati kome bi se takva osoba kao zastupnik mogla požaliti? Možda je i takva osoba izgubila povjerenje u hrvatsko pravosuđe pa je popustila pod pritiscima. To je druga strana priče. Obje strane te priče mi moramo moći kao društvo riješiti. I onda kad se na ovom Visokom domu dogodi takva korupcija, onda se izglasavaju štetne mjere, gasi se Povjerenstvo za Agrokor. Ne moramo znati apsolutno ništa o Agrokoru, ni što je u arhivima DORH-a, niti što će nam reći Dalić, niti Todorić, jedan ili drugi. Onda se izglasavaju loši, štetni zakoni. Onda se izglasavaju štetni proračuni. Na kraju korupcija se širi iz ove prostorije na sve strane, a prije svega glavna grana je ona koja drži Vladu, koja je u debelom sukobu interesa. Hvala.
Sada je odgovor gospodina Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani podpredsjedniče. Kolega Sinčiću, govorili ste o korupciji i „zviždači“ su upravo potrebni, potrebno ih je zaštititi zbog toga, zbog one korupcije koja je nevidljiva. Dakle „zviždač“ je onaj čovjek koji će nam ukazati na korupciju koju mi ne vidimo, koja nama općenito nije vidljiva. Međutim, ono što nama fali osim toga jest da spriječimo ovu korupciju koja je vrlo vidljiva, koja je očigledna, koju vide svi. To se čak ne naziva korupcijom, a ustvari to je korupcija, to je klijentizam. Dakle politički klijentizam je paradigma ponašanja u RH, on je bio paradigma ponašanja i u onoj socijalističkoj RH. O čemu se radi? U onoj bivšoj državi, vi niste mogli napredovati ako niste bili član Saveza komunista, Komunističke partije Hrvatske, Saveza komunista Hrvatske. Niste mogli dobiti bitnu poziciju, niste mogli biti šef, niste mogli biti direktor, danas također ne možete u državnom sektoru biti direktor, biti nešto bitno pa i neke bitnije poslove, ove stručne, ne možete dobiti ako niste član stranke koja o tome odlučuje. Državni tajnici, pomoćnici ministara, članovi upravnih Odbora, članovi nadzornih Odbora, sve je to jedna velika hobotnica u lokalnoj, državnoj upravi koja ovisi o vladajućima. I zašto se onda glasa za vladajuće? Zato da bismo ostvarili svoj interes. Ne glasamo za nekakvu stranku zbog toga što bi ona bila dobra za društvo, nego glasamo zbog svog malog, sitnog interesa. To je najgori mogući oblik korupcije, a ne zove se korupcija. To je taj klijentizam i taj klijentizam je također potrebno spriječit nekim budućim zakonima, ali to sad nije tema. Hvala.
Odgovor gospodin Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Kolega Aleksić, klijentizam je jednim djelom naslijeđen iz sustava bivše države, odnosno taj način razmišljanja. Izrazito je prisutan i u današnjoj Hrvatskoj uz nepotizam. On je, ja bih rekao, „manji brat“ klijentelizma, jer ipak obitelji, čak i šire obitelji nisu toliko velike koliko su velike cijene stranke. Dakle taj jedan sustav negativne selekcije, da se uopće ne pita što ti znaš raditi, kakvu si ti školu završio, na koji način možeš, jesi nagrađivan, da se uopće to sve ništa ne gleda, nego da se samo gleda imaš li određenu stranačku iskaznicu. Nalazimo se u jednom sustavu negativne selekcije da loši biraju gore od sebe, a da se dobri i najbolji istiskuju, ne samo izvan sustava javnog sektora, nego i same RH. To je evidentno svima i mi moramo svi zajedno shvatiti da je to put koji ne vodi nikamo, nego u nestanak hrvatskog naroda i moramo svi zajedno raditi i zakonodavno i na kraju krajeva prosvjećivanjem jednih i drugih da se dokine takva praksa, a najbolji način da se to radi je međusobno prozivanje i provjeravanje jednih i drugih, jer tek kad se dobre demokratske prakse uspostave onda će ova zemlja moći ići naprijed. Jer ovoliki klijentelizam je ogroman kamen, ogromna kugla oko noge koja sputava, onemogućava napredak Hrvatske države. I ako biste pitali građane na ulici, mnogi ni ne znaju što znači riječ klijentelizam, riječ je ako se ne varam latinskog porijekla, ali kada biste im malo objasnili što je to. Evo možda bi trebali nekakav hrvatski naziv više upotrebljavati ako postoji koji bi građani lakše prepoznali i onda bi vjerojatno porasla i svijest samim time. Apsolutno treba i poseban zakon, ja evo jednim djelom već radim na njemu sa [[Upadica Radin: Vrijeme gospodine Sinčić.]] svojom grupom ljudi koji bi suzbijao političku korupciju.
Hvala vam. I sada idemo dalje, pređimo na pitanju o Odborima, da li želi uzet riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade gospodin Josip Salapić nešto dodati? Ne. Otvaram raspravu. Prvi gospodin Miro Bulj, naravno ispred zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvaženi tajniče. Evo, pred nama je Zakon, malo prije je spomenuto od predlagatelja Život zida i SNAGA-e da je ovo trebalo biti Zakon prije 20-ak godina ili 25 i u ovome okviru zakona ne vidim neke zamjerke od Vlade koja je kazala, koliko sam razumio od predlagatelja, da je ovdje problem nekakva novčana sredstva. Zasigurno potičući zviždače, tj. ovaj Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, zasigurno bi bilo viška sredstava od onoga svega što bi ljude osiguralo ovim Zakonom, tj. gdje su definirana sva prava tih ljudi, gdje se osiguralo također i ako bude nesavjesno prijavljivanje, znači, kompletan, znači, pravobranitelj. Znači, u ovome Zakonu je navedeno sve i žao mi je što ovo nije Zakon koji je trebao biti u jutarnjim satima, da ova rasprava bude pred više saborskih zastupnika i cijele javnosti jer ovo je, u biti, Zakon kojega ćemo podržati objeručke jer jednostavno i mene kao, na lokalnoj razini, korupcija i kriminal na lokalnoj razini i natjerala, u biti, da idem u politiku i da imam nezavisnu listu već 15-ak godine. Brojne sam, također, prijavljivao nepravilnosti u vremenima i zbog nedostatka sredstava za oružje koje su bile planirane u Sinju, koji nisu nikada vraćeni. Ali ovdje je osnovni problem što se ovo neozbiljno shvaća, ovaj prijedlog Živog zida i SNAGA-e. Ovaj Zakon ima ozbiljan okvir, govori se o ozbiljnom problemu, govori se o ključnom problemu gdje 95%, kako je kazao kolega Jovanović, čini mi se, ili 94% hrvatskih ljudi, nije ovo svjetonazorsko pitanje gdje ljudi kažu jednostavno da je u RH korupcija. Znači, da je koruptivna država i ovo je ozbiljan Zakon i zato me čudi, žao mi je što u najmanju ruku ovdje nije ministar, već ako nije premijer. Broj jedan je problem, bez obzira što nisam saborski zastupnik sa liste Živog zida i SNAGA-e, smatram da je ovo odličan Zakon, odličan okvir. Vlada je ovo trebala puno i Ministarstvo pravosuđa, puno ozbiljnije shvatiti i dati svoje primjedbe, naravno koji bi predlagatelj uvažio i krenuli bi sa problemima prije svega, ljudi koji su zaslužni, koji su dosada upozoravali tj. koji su prijavljivali nepravilnosti. Imamo ih brojene, međutim je činjenica da su samo stradali ti ljudi koji su ukazivali na probleme. Nisu stradali oni zbog koji je nestalo žito u silosima od seljaka, 18,5 tisuća tona. Pazite! Ukrasti 18,5 tisuća tona. Devet tisuća šlepera, nitko ne zna gdje su nestali. Netko tvrdi po portalima da je nestalo u Todorićevoj firmi, ali za to nemamo dokaza. Jedino nešto malo se gulilo krumpira, to znam, za nekakvih 9 miliona kuna i to je sve. Ja mislim da ljude, u slučaju INA, kad su bili problem Bijelih noći, pa tada osoba koja je zviždala, gospođa Balenović, ako ćemo se na nju osvrnuti, je u ovome zakonskom okviru zbog svoje hrabrosti, njoj osiguravamo nekakvu sigurnost, a onima budućima dajemo motivaciju da prijavljuju nepravilnosti. A u ovome prijedlogu je stavljena ograda prema onima koji budu radili to nesavjesno ili budu ugrožavali druge, a to nisu napravili. Prema tome, ovaj Zakon je dobar. Žao je i meni isto što prije nije postojao ovakav zakon. U biti, mi imamo u zakonskim okvirima, međutim, institucije, pitanje institucija što su radile jer moramo nabrojiti evo, npr. INA. INA je bila problem zbog kojega je prošla Vlada i pala. Moramo znati da je jedna Vlada. Znači, ovdje nije ideološko pitanje korupcije. Nije to pitanje ni MOST-a, ni Živog zida, ni HDZ-a, ni SDP-a. Mi moramo znati da INA-u počela privatizirati i cijeli taj kaos napravila Vlada SDP-a, a završila je Vlada ive Sanadera. I nitko nije osuđen. Naravno da ćemo izgubiti na arbitraži. Međutim, zviždači nisu zaštićeni. Ovdje imamo zaštićene mehanizme, imamo pravobranitelja koji će biti osoba kojega će Sabor imenovati, znači, osoba koja poznaje tu materiju. Imamo propisanu zaštitu tim ljudima i njihovim obiteljima u svim situacijama ili kad dođe do … [[Govornik se ne razumije.]] ili kad im se ugrozi život i zaštiti zdravstvo i ti ljudi su junaci ovoga društva. Tu nema rasprave. U ovoj žabokrečini kriminala i korupcije, to su ljudi koje treba poticati i u biti, treba ih nagraditi jer će uštedjeti puno sredstava, mnogo višestruko sredstava i nepovjerenje u institucije, znači, od pravosuđa, uvaženi tajniče i vi sami znate da je takva situacija na terenu. Dakle, vi dolazite kad odete među građane, svi mi to znamo da je nepovjerenje. Također, kad se sjetimo telekomunikacija. Telekomunikacije su počele HDZ-ove Vlade, a završile su SDP-ove. Nebitno koja je Vlada. Znači, ovdje nije pitanje ni MOST-a, ni Živog zida, ovo je pitanje svih pitanja. Hrabre ljude osigurati zbog budućih, da se ne bi, ovi koji su do sada radili, ali čak, rekli ste da samo 4% u RH bi prijavilo korupciju, a 18% u EU. Ukupno to govori sve, koliko su ljudi ustravljeni. Pa zamislite da je bilo hrabrosti u HNB-u kad je 10 milijardi kuna bez pokrića mjenica Todorić koristio, Agrokor. Da ne netko bio hrabar u HNB-u, recimo guverner, vice guverner. Ja sam osobno digao i kaznene prijave protiv njih jer su radili nesavjesno svoj posao il u Vijeću za stabilnost, financijsku stabilnost tvrtki, također sam digao kaznenu prijavu, ali ja to moram dizat. Od pustih stručnjaka bivših ministara pa zašto je to dočekalo mene, čovjeka koji se ne bi ni aktivirao u politici bar u lokalnoj da je to išlo sve kako je trebalo ići. 10 milijardi kuna, ali to je iz HNB-a, vijeće za stabilnost, samo da ste to prijavili, ne bi bila uzdrmana gospodarska situacija kao sada a to je kap u moru. Znači HNB, najstručniji, najkompetentniji ljudi su za to znali, vijeće za stabilnost gdje je i predstavnik ministar financija, di su predstavnici HANFA-e i di su predstavnici HNB-a i gdje je guverner i predsjednik te institucije. I da oni to nisu prijavili, zamislite da su imali hrabrosti netko od njih i to kazati na vrijeme, danas ne bi bio slučaj Agrokor ovakvim gabaritima nego bi bio riješen. Nisu imali hrabrosti, i dandanas su guverneri, viceguverneri a ovi zviždači što su prijavljeni zbog INA-e ili zbog drugih razloga, nebitno, da se radi o mom pokojnom ocu, oni su ili nastradali ili zdravstveno izgubili posao, nemaju nikakvu sigurnost i jednostavno na taj način to funkcionira. Smatram da ovaj zakon koji u biti objedinjava u jednu cjelinu prijavitelje nepravilnosti ili kako mi volimo popularno kazati zviždači bi u biti dobili sigurnost, ti hrabri ljudi koji ugrožavaju svoj život bi u biti za opće dobro bi ljudi bili koji su osigurani ovim zakonom i mi ćemo to podržati. Evo ja se sjećam one kratke Vlade kad sam otvorio slučaj Konzultantica, i kad sam spomenuo samo Jozu Petrovića, samo ga spomenuo, nastao je kaos u državi. Znači to su nedodirljive osobe i kad ih spomenete sve ove političke elite što su bile prije, gledaju vas kao tele u šarena vrata. I naravno da je nastao kaos jer ti ljudi žele imati monopol, ti ljudi su u kontinuitetu bili unutar sustava, sada upravljaju sustavom, moramo zahvaliti ovdje i poslati snažnu poruku i djelu medija koji su imali hrabrosti i novinara iznositi činjenice u brojnim tim situacijama, ja mislim da je ovo tema svih tema. Ovo je konvencija svih konvencija. Ovdje nema ideologije, ovdje nema svjetonazora. O ovoj temi treba pričati premijer i onda kazati jedva čekam da oporba ne glasa za ovo. Ali ja kažem ne znam kako će glasati većina za ovaj zakon koji je trebao biti, meni je žao šta nije prije bio, meni je žao, evo osobno, bez obzira šta je MOST bio u dvije Vlade nakratko ali ja ovdje pohvaljujem otvoreno i gledam ih u oči i kažem ovaj zakon je dobar, ovaj zakon je prihvatljiv a sramotno je šta Vlada daje nekakve primjedbe koje su mogli uvrstiti kao amandman a predlagati ih ovdje, demantira. I očekujem od predlagatelja, žao mi je šta nije barem ministar jer je ovo preozbiljno pitanje, zašutio tajnika i ne odgovaranje tajnika na pitanja predlagatelja ovoga zakona kojim se štiti oni koji će se boriti protiv korupcije, zbog čega se bar poslije toga nije 5 minuta oglasio i dao predlagatelju dodatna obrazloženja nego jednostavno, o ovoj temi neće premijer ozbiljno doći ovdje govoriti, koji je dao prijedlog klub ne MOST-a nego Živog zida i SNAGA-e i koji bi trebalo jednoglasno usvojiti, naravno uz određene amandmane i primjedbe i vjerojatno uskladiti još sa nekakvim momentima ali je ovaj zakon napisan doslovno, mislim napisan je sa svim sadržajima, sa svim značajkama pojmova, sa svim opisima pojmova. Evo ovdje se spominje pravobranitelj za zaštitu prijavitelja nepravilnosti, sve je sažeto u ovome zakonu i par nekakvih Vladinih primjedbi koje su u biti ovdje definirane zakonom, čini mi se da su spomenuti veliki troškovi. Koliki bi troškovi bili smanjeni da je netko iz HNB-a, još ću jednom ponoviti, tada kazao ej, pa ne možete bez mjenica gospodine Todoriću koristiti novac. Da je netko imao hrabrosti kao što je imao tada Božo Petrov i rekao nećeš to raditi, i da je tada diglo kaznenu prijavu, to su teme o kojima trebamo pričati, to je konvencija svih konvencija. Ja znam da je zabranjeno govoriti u određenom djelu većine o Istanbulskoj konvenciji u ovome trenutku, potpredsjednik Vlade žao mi je što ne vodi pa bi mu ja uputio to pitanje, znam to sve, ali ajmo pričati o ovome ako je o tome zabranjeno. Ja imam stav i o toj konvenciji ali to je manje bitno, ovo je priča svih priča. Zaštititi ljude, heroje ovoga društva i one koji su do sada bili i motivirati druge da ukazuju na nepravilnosti. I zbog ovoga što 94% hrvatskih građana misli daj e država koruptivna, ne vjeruju hrvatskom sustavu, pravosuđu, svim institucijama je najveći razlog odlaska ljudi iz RH. Nepovjerenje u sustav. Zasigurno se nije stvarala demokratska država zbog toga da zbog toga imamo 2/3 Hrvatske prazne. Pa mi imamo slučaj u Gorskome kotaru koji je ili Slavonija, ali u Gorskome kotaru sam bio nedavno, sa gradonačelnicima, gdje je drvo, resurs ogroman potencijal, imamo čak i pilane nekakve ali ne, imamo i radnu snagu, ne, drvo se izvozi u druge zemlje, Italiju, naši radnici idu tamo i stvara se dodatna vrijednost tamo s našim radnicima a Gorski kotar prazan. Pa tisuće primjera takvih, Brodogradnja, na mom području od sredstava za naoružanje pa nadalje, koji su nestale, te ljude treba nagraditi. Te ljude treba osigurati, te ljude treba prikazivati kao pozitivan primjer. Poglavito nama koji smo u politici. To su pozitivni ljudi i ne vidim niti jedan razlog da Vlada odbije ovaj prijedlog o korupciji i da se ozbiljno prijaviteljima nepravilnosti tj. zviždačima da se ti ljudi osjećaju sigurno premda je prijavljivati nekakav kriminal ili nekakvu korupciju vrlo opasno po život, po obitelj i smatram da je Vlada ovo neozbiljno prijedlog kluba Živog zida i SNAGA-e koji je dobro pripremljen, gdje se može navesti određeni amandmani ili primjedbe, međutim očito će ovo biti odbačeno. I još jednom ponavljam, žao mi je što ovo nije bilo u jutarnjem terminu, ovo je jedna od tema par ključnih tema u RH jel brojni sa pet kuna u mome Sinju, nisu imali pet dinara sada su vlasnici grada. Nisu dobili ni na lotu niti im je ćaća ostavio, ja sam osobno toga prijavljiva sada bi mogao čitat koliko toga, dok nisam bio političar i taj aktivizam me natjerao u politiku. Hvala. Uglavnom ovo Most podržaje objeručke. Hvala.
Vrijeme gospodine. Hvala i vama. Ali imate replike pa ćete moć razviti i dalje raspravu. Prvu repliku ima gospodin Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj. Jasno mi je kao i vama da je politička korupcija u Hrvatskoj od početka rata do danas i da je nismo uspjeli izbiti ničim nikakvim zakonima ni donošenjem. Naravno da sam i sam ušao u politiku smetajući mi ta sva stanja koja su se dešavala u Hrvatskoj da nisam mogao izdržati i evo došao sam i sa vama, kasnije s profesorom Lovrinovićem. Ali meni je jasno poslije rata da se ispliva nekakve nepodopštine, da kriminal uzme svoj mah, ali mi nije stvarno jasno poslije 25 godina da mi to nismo dotjerali u bilo kakve okvire normalnog življenja. Gledajući neplaćene poreze 40 milijardi, tko to ima pravo u ovoj državi reć nekome otpisat ćemo te dugove. Iznešenih 35 milijardi vani gdje su strane agencije koje su pratile kretanje novca pa su to objavile američke nekakve tvrtke koje su rekle da su 35 milijardi iznešeno iz države, pa INA, pa Pliva, pa sve te druge tvrtke. Pa onda mi ovdje u Saboru interesantno da svaka stranka dobije 25 tisuća za saborskog zastupnika gdje se transparentno ne troši ni taj novac, a ovdje ćemo svi pričati o poštenju, o mi to nećemo, mi to hoćemo, a ustvari ispadamo svi isti. Kako je moguće da ima neko za jednog saborskog zastupnika više novaca mjesečno nego što je plaća saborskog zastupnika koja je smatram i ona velika 15, 16000 kuna, a 25000 kuna dobije stranka pa evo i moja koja nemam naravno dodira s tim novcem niti ga mogu kontrolirati. I stoga mislim da i u ovoj Vladi da je krenu korak naprijed, ali vidjet ćemo i naravno da podržavam … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Odgovor, gospodin Miro Bulj. Izvolite.
Da kolega Mišiću, prvi put smo sa iste liste nismo se ni poznavali ušli u ovaj Parlament i hrabro 12 ljudi je reklo da ne želi sudjelovati u koruptivnoj Vladi kojom će upravljati netko kao šta je gospodin slučaj … Jozo Petrović. Mene to nije interesiralo, vi ste bili jedan od onih koji su bili zagovaratelji da presložimo sa gospodinom Karamarkom Vladu, poslije ste ušli sa Živim zidom. Sada ste u vlasti, imate svoga tajnika u Ministarstvu pravosuđa, žao mi je što gospodin Juro Maritnović nije i vi ste zaista baš taj putokaz da o tome pričate kako na ovaj način funkcionira Sabor. S onim s kim ste izabrani s tim ili pada znači to je prevara naroda ova vlast u ovome trenutku, vi ste sudionik toga, dio ste vlasti, morate to priznati jednostavno da ste vi izabrani sa stavovima Živoga zida prije Most-a i da ste prvi put izdali Most naravno ideje, ja nisam član Most-a, preslagali ste, a poslije evo sada ste vi oni koji držite vlast ovu trenutačnu. I zaista u ovome trenutku o našim prijedlozima, meni je žao, ali evo drago mi je šta su ja nisam ljubomoran što su kolege iz Živoga zida ovo predložile, ja im plješćem na ovu. Ovo je trebao neko prije 20 godina i ja objeručke podržajem. Ja vjerujem da sam i ja predložio ovaj zakon da bi kolege iz Živoga zida rekle ok bez obzira na naše određene različitosti. Vjerujte mi da trenutačna vlast, većina u ovome Saboru je odraz one situacije nepovjerenja u institucije od 94%. Puno su pošteniji izbori, političke opcije koje dobiju od birača glasove da ovdje se transparentno ponašaju, a Most je napravio 8 milijuna kuna je manje smanjeno sredstava za političke stranke, a vi ste sada na vlasti i vjerujem i utjecaj na pravosuđu i žao mi je što kolega Mišić …
Hvala lijepa. Vrijeme. Sada je na redu gospodin Željko Jovanović.
Kolega Bulj, nekoliko puta ste istaknuli problem povjerenja građana u institucije. Dakle korupcija, svi ćemo se složiti karcinom hrvatskog društva koji traje već godinama i izjeda hrvatsko društvo, tako da ako postoji karcinom, a istovremeno građani nemaju povjerenje u institucije koje bi taj karcinom trebale liječiti, onda je to gotovo bezizlazna situacija. Zato 95% građana ne bi prijavilo korupciju, 81% građana smatra da se bez političke kompetencije ne može napredovati. I najveći broj mladih koji odlazi iz Hrvatske, nedavno je bila velika anketa, proveo je zašto ne reći portal Indeks.hr gdje 16200 anketiranih odgovorilo da odlazi iz Hrvatske zbog korupcije, dakle prvo mjesto zbog čega odlaze iz Hrvatske bila je korupcija. Prema tome to je glavni problem. Dok mi ne riješimo korupciju u Hrvatskoj mladi će i dalje odlaziti jer neće vidjet budućnost u Hrvatskoj. Neki dan sam gledao jedan film, govorilo se o depresiji i lijepo je rečeno depresija je nesposobnost da sagledate budućnost. Pa tako mi možemo reći da su naši mladi depresivni jer ne mogu sagledati svoju budućnost u Hrvatskoj i zato odlaze iz Hrvatske.
Odgovor gospodin Bulj.
Kolega Jovanoviću, statistički pokazatelj koji ste iznijeli i ankete koje su radili portali, govori činjenicu, govori da je ovo tema svih tema. I ovaj prijedlog zakona, u koji su dali kolege, jednostavno je neozbiljno, neozbiljno je shvaćen. Evo i sada smijanje samoga tajnika ministarstva govori više o ponašanju vlasti prema ovome zakonu. Ovdje nije pitanje ni ideologije ni svjetonazora, u čemu se ne moramo slagati kolege. Ovdje moramo biti jednoglasni, a neka premjer poziva oko ideoloških tema ili sporova, nebitno, da tu će baš vidjeti, kako oporba, da bi se dodvorio nekome da bi sutra bio on predsjednik Europskog vijeća. Ovo je tema svih tema. Ne moramo se slagati oko ideologije, oko svjetonazora i to je dobro u demokraciji izreći svoje stavove. Ali, ovo je tema svih tema kolege zastupnici, uvaženi tajniče. I ovdje treba biti ministar i premjer i pozvati vas jednoglasno da podržimo ovaj prijedlog uz nadopune kolegama iz Živoga zida i SNAGA-e na ovaj prijedlog i usklađivanje. Međutim, je očito da će ovo biti odbijeno. I zbog toga, ovaj prijedlog je prijedlog i tema koja je trebala biti u udarnom terminu, da javnost sluša i gleda, jer građani žele da raspravljamo o ovome zakonu, a da ti ljudi, kolega Jovanoviću, dobiju sigurnost, poglavito ovi koji su doživjeli štete, jer zasigurno nisu doživjeli oni koji su opljačkali RH, koji slobodno šetaju i koji vode politiku. I naši tvrtki, nebitno u kojoj vladi, ja znači ni sebe ne uzimam, premda sam malo kraće u visokoj politici. To je od lokalnih šerifa do vrha države. I ovo je ozbiljan problem uvaženi tajniče i ovo slobodno prenesite u Vladu, a mi kolege zastupnici, o ovome zakonu trebamo biti jednoglasni, ovo je konvencija svih konvencija. Hvala.
Vrijeme. Gospodin Marko Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, govorili ste o zviždačima koji se bore protiv korupcije, a mi imamo jednu činjenicu, da su cijele društvene skupine u Hrvatskoj zviždači, a to su navijači Hrvatske. Dakle, i navijači Hajduka i Torcida i Bad Blue Boys godinama su unaprijed upozoravali na moguće koruptivne radnje u Hrvatskom nogometnom savezu. To su oni napravili prije svih pravosudnih institucija. I na kraju se ispostavilo da su optužnice potvrđene. I imali smo u subotu prosvjed Bad Blue Boys protiv privatizacije Dinama. I ispada jedna paradoksalna činjenica da će privatizaciju Dinama raditi ljudi koji imaju potvrđene optužnice, a prvo otkupa privatizacije će imati Grad Zagreb, na čelu kojeg je također čovjek koji ima potvrđene optužnice. Pa evo, samo molim vas komentar za to?
Hvala lijepo, gospodin Bulj, hvala lijepo, gospodin Bulj možete govoriti. Izvolite.
Hvala. Kolega Sladoljev, činjenica da navijačke skupine koje su često u javnosti se kritizira i daje se svakakva imena, ali ipak, oni su prema onima koji ih vode, saveze, nogometne saveze, olimpijski odbor, oni su ti zviždači, kojima trebamo ovim putem, bar kazati hvala vam što upozoravate na sve koruptivne radnje unutar sporta. A sporta koji bi trebao služiti u svrhu razvoja mladih, poglavito u svim krajevima. Međutim, je činjenica da ti koji su trebali biti … [[Govornik se ne razumije.]] oni ubiru novac i zbog toga prate sport i tu su navijačke skupine na zajedništvu i Bad Blue Boys s i Torcida kao i u Domovinskom ratu. Nitko nije pitao tamo jesu li did partizan, ili ustaša ili ovo ono. Ne te podijele, nego podjele oko ove teme. Ovo treba biti jedinstveno, ovo treba biti zajednički stav, podržati ljude, bez obzira koje su nacije, nacionalnosti, koje, nego oni ljudi koji žele da se riješi korupcija. To je ovim prijedlogom zakona, koji sadrži sve što treba imati jedan zakon uz pomoć Vlade bi se to riješilo. Međutim, naravno, da će lokalni šerif carevat, ali Zagreb je čak i iznad države, jer Zagreb i vodi državu. Jer par saborskih zastupnika i kolega koji je bio nekada s nama, a ušao zadnji put sa Živim zidom, još par, nekolicina oni u ovome trenutku drže većinu i puno je poštenije bilo i pravičnije da nema te političke korupcije, da su bili izbori i vratiti narodu ove svoje mandate, pa zato je bilo i vrijeme u onome trenutku kada se je preslagivala vlast. Hvala.
Hvala lijepo. I sada je na redu gospodin Nikola Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, pričali ste malo o načinu na koji je sastavljena ova saborska većina, a tu vam je dobro došla i ova replika kolega Mišića, mi pričamo ovdje o borbi protiv korupcije, a mi imamo činjnicu da je ova vladajuća većina sastavljena na jedan koruptivan način, da nju drže ljudi koji su osumnjičeni za kaznena dijela, koji su do jučer bili stupovi Milanovićeve Vlade, a sada su stupovi ove Plenkovićeve Vlade. Mi imamo činjenicu da je jedna politička stranka se pobijelila po tom pitanju i drži vladajuću većinu. Imamo slučaj, evo kolege Mišića, koji je ušao na listi Živog zida i praktički sada drži vladajuću većinu. Imamo činjenicu da određeni zastupnici napadaju premjera Plenkovića, protestiraju protiv ratifikacije Istambulske konvencije, a svakog petka poput kolege Zekanovića uredno glasuju ovdje za sve prijedloge koje dolaze iz Vlade. Ali, ono što nitko nije primijetio? Znate koga nam je Ministarstvo pravosuđa poslalo, da brani, odnosno, da iznosi stav Vlade po pitanju ovog zakona koji će vrlo vjerojatno biti negativan. Zastupnika koji je nelegalno bio ovdje zastupnik u ovom sazivu Sabora. Jer preferencijalno je trebao biti kolega Burić, a MIP to nije provjeravao i kolega Salapić je ovdje bio i držao vladajuću većinu, znači ovdje u Saboru, nelegalno. I o kakvoj mi borbi protiv korupcije pričamo? Čovjek je bio nelegalno u Hrvatskom Sabor je ovdje sada u ime Ministarstva pravosuđa i on će vjerojatno dati negativan sud o Zakonu kojeg su dali kolega iz Živog zida. Sve je rečeno. Nemamo šta više raspravljati.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Bulj. Izvolite.
Pa kolega Grmoja, sve rekli. Znači, ovo je trgovačka Vlada koja također, smatram da je nastala na način kako je nastala, u biti, koruptivna, ova većina jer jednostavno treba vratiti mandate narodu. Na onome programu na kojem si došao. Ako se ne slažeš sa kolegama s kojima si ušao u parlament, onda je korektno reći: idemo na izbore. To je najkorektnije. Ali da budu jezičci na Vladi, kolega tajnik koji je bio mandat jednostavno greškom ili namjerom, to je sad pitanja je li bila namjera ili nehat, nema slučajnosti ovdje kad je bio Šeks u pitanju, kad je on preslagivao kockice i kad je ovisilo o jednoj ruci, naravno, da je kolega tajnik tada kao saborski zastupnik to svjesno napravio. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Pa naravno da bi Burić bio u tom trenutku zbog tih sukoba i naravno da su to poruke i na ovaj parlament. Zbog toga su loše ocjene. I naravno da idu sad korak dalje. Da vi ne bi, kolega Grmoja pričali o tome, kolega Pernar, Sinčić, čak mijenjaju Poslovnik. Pa sjetite se reakcije kad govorimo, gdje nisam pitao Marinu Dalić, potpredsjednicu Vlade, upućeno je bilo pitanje premijeru. Pa sjećate se njene reakcije, samo što sam spomenuo termoelektranu Peruča. Pa sjećate se? Treba mi oklop. Samo evo, osjećam se damski previše pa nisam htio, pošto sad govorimo često o konvencijama, pa nisam htio reagirati, ali trebala mi je zaštita tu, kad već o tome govorimo. Međutim, činjenica, sve što ste rekli – rekli ste točno i zbog toga odlaze mladi. Ono što je kolega Jovanović maloprije kazao, znači, statističke brojke je pokazatelj da gotovo 95% u RH smatra da je RH koruptivna država. Hvala.
Da sam ja bio ovdje, ja bih vas zaštitio, to znate, jel' da. Imamo još jednu repliku gospodina Sinčića.
Hvala vam predsjedavajući. Ovih dana pratimo vjerojatno iz medija, gospođu Lauru Kovesi, rumunjsku tužiteljicu koja tisuće političara osuđuje za korupciju. Više stotina tisuća građana je izašlo na ulice Bukurešta i drugih gradova kako bi joj pružili podršku u nastavku njezinoga rada. Ona je lice borbe protiv korupcije u Rumunjskoj. Koje je lice borbe protiv korupcije u RH? Šef, glava, predstavnik koje institucije? Je li to Dinko Cvitan? Apsolutno ne. On bi eventualno mogao biti ono suprotno. Onaj koji najviše zataškava, štiti i onemogućava borbu protiv korupcije. Je li to gospodin Đuro Sessa? Naravno da nije. Prema tome, zašto smo predložili baš i ovoj formi ovaj Zakon? Zato što će ova forma, a to je u ovoj fazi nužno, centralizirati borbu protiv korupcije i zaštitu zviždača. Centralizirati, stvoriti će se pozicija pravobranitelja. Dobiti će se lice koje mora biti pažljivo izabrano, stručno, bez klijentelizma i koje će onda postati lice borbe protiv korupcije. Poanta ovog zakonskog prijedloga i ureda pravobranitelja jest napraviti suprotno od onoga što se sada čini. Borba protiv korupcije je sada na marginama. Na marginama Kaznenog zakona, na marginama Zakona o radu, ne znam ni ja čega već, što je sve navedeno, odnosno što smo naveli gdje se spominje neki oblik zaštite. To je sve slabo. Poanta je centralizirati, koordinirati sa ovoga mjesta zaštitu zviždača. Zašto? Da se popularizira borba protiv korupcije. Da se popularizira! Da to postane, kako se kaže, in. Evo ga, novo vrijeme, nova atmosfera, novi trend. Sad je vrijeme da se obračunamo s korupcijom. Evo, 1, 2, 3, 5 ljudi koji će voditi tu borbu. Tu im je Zakon, tu su im novci, birajte si koga hoćete. Sad je vrijeme da se s time obračunamo. Ovaj Zakon stvara pozicije za to.
Vrijeme. Hvala. Odgovor, gospodin Bulj.
Kolega Sinčić, ovaj vaš zakonski prijedlog, svih 114. članaka sam pročitao, u temeljima svih istraživanja znamo šta je korupcija, šta predstavlja, znamo šta predstavljaju zviždači tj. prijavitelji nepravilnosti. Prema tome, ovaj Zakon ima znači, sve šta treba imati jedan zakon. Vi ste od tijela, prava, od zviždača ili prijavitelja nepravilnosti, njihovih prava, prava obitelji u slučaju njihove ugroze, sve ste opisali ovim Zakonom. Od do pravobranitelja, znači imamo sve. Vlada bi trebala najmanje analizirati, doći ovdje, pojasniti, a ne da imamo muk od tajnika cijelo vrijeme. Vama kao predlagatelju bar da pojasni zbog čega, šta, jel vi ste ga demantirali. Ako je novac problem, pa nije novac problem. Ponavljam, samo da je u HNB-u i Vijeću za financijsku stabilnost, da su prijavili da su mjenice izdate, izdaju Todoriću 10 milijardi kuna, danas ne bi bio Agrokor u tom problemu, već tada bi bio riješen problem, godinama prije. Prema tome, ovaj Zakon je Zakon koji sadrži sve što treba sadržavati i naravno da bi vi kao predlagatelji, ako je neki amandman logičan i ako uskladit ga sa ostalim propisima, naravno da ne bi bio nikakav problem. Pa vi to i očekujete. Vi ste ovaj Zakon i dali da ga zajedno donesemo, da krenemo afirmativno prema ljudima koji su ukazivali na nepravilnost u ovome društvu, a koji su sada na marginama, oboljeli, zaboravljeni i smatram da me začuđuje, prije svega začuđuje me što u ovome terminu, dobro nije u pola noći, ovo dalo, tako da je relativno termin i dobar. Ovo je trebalo biti u jutarnjim satima, da čuje javnost da Hrvatski sabor govori o konkretnoj temi i konkretnom problemu broj 1 u RH. Ali to nekome nije u interesu.
Hvala. Sada će u ime Vlade 5 minuta govoriti državni tajnik, gospodin Salapić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, uvaženi zastupnici MOST-a, gospodine Bulj, gospodine Grmoja, moja dužnost kao predstavnika Vlade je da odgovorim na nekoliko vaš upita. Prije svega, moja legalnost današnje nazočnosti na vašoj sjednici uvaženi zastupnici, ja sam državni tajnik, po zakonu zamjenik ministra pravosuđa. Moj boravak u Hrvatskom saboru 6 mjeseci punih, potvrdilo je Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora jednoglasnom odlukom za što ste glasali i vas dvojica. Isto tako vaš potpredsjednik Vlade gospodin Kovačić, ministar uprave i potpredsjednik hrvatske Vlade, bio je obaviješten u potpunosti o mom mandatu i uopće se nije 6 mjeseci protivio tome što bismo rekli da kada sam glasao za vaše zakone kada ste bili u Vladi sa HDZ-om, to vam uopće nije smetalo a sad kada to više niste, sada vam to smeta pa kao legalisti ste znali to cijelo vrijeme i trebali ste reagirati 6 mjeseci prije toga a ne 6 mjeseci nakon toga jer vas je sigurno vaš potpredsjednik Vlade o tome obavijestio. Toliko o tome. Broj dva, moja šutnja danas ovdje nikakva nije šutnja, Vlada RH dala je mišljenje na prijedlog zastupnika MOST-a i SNAGA-e za ovaj zakon, mišljenja smo da ovaj zakon ima svoju budućnost jer Vlada RH u suradnji sa Ministarstvom pravosuđa priprema cjeloviti zakon u trećem kvartalu 2018. godine. Ovaj prijedlog zakona ima određene nedostatke jer se u svom većem djelu konfrontira sa zakonima koji su već na snazi, prije svega mislim na Kazneni zakon, Prekršajni zakon, tako da namjera Vlade RH nije odbijanje ovoga zakona nego cjeloviti rad na novom zakonu koji će biti u trećem kvartalu 2018. godine. Isto tako u mišljenju Vlade RH, gospodin predlagatelj, zastupnik Sinčić, osvrnuo se na mišljenje Vlade pa moja procjena kao državnog tajnika ovdje nazočnoga, bila je da je gospodin Sinčić iznio mišljenje Vlade i dao naš stav dami ovakav prijedlog zakona ne prihvaćamo, ne u svome sadržaju nego u svojoj formi jer se on kao prijedlog zakona kosi sa pozitivnom pravnim propisima RH u ovom trenutku i posebno naglašavam da ćemo novi zakon donijeti krajem ove godine. Zbog ozbiljnosti rasprave danas, dozvolit ću si onu digresiju jer sam ipak ovdje proveo puna 4 saborska saziva u komadu, ja ovdje nisam nikada bio nelegalno nego na temelju izbora stranke. A zastupnik na kojeg ste se vi pozvali gospodin Burić, je jako dobro znao moju poziciju jer je on 30 dana šutio, ali on je jedan legalista koji dugo godina bio u Saboru skupa sa mnom i znao je kad treba reagirati da je to htio i to je stvar strane HDSSB a ne vas osobno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. 5 replika, prva gospodin Bulj.
Hvala lijepa. I ja sam bio dio većine, nisam glasovao za proračun, uopće ne znam jesi ti bio dio većine, ja ne znam tajniče šta ste vi bili onda. Šta ste vi bili onda? Mislim vaš inače put politički sam pratio jer sam bio tada aktivist pa znam kad je gospodina Glavaša zatvaralo da ste vi bili uz Jadranku, to je vaše pravo i ja se u to ne miješam. Ali je činjenica da sam ja govorio i da ova razina prema saborskim zastupnicima poslalo tajnika od stranke koja je je dobila jedan mandat, umjesto da je tu bio ministar. Top sam htio kazati, ministar. Ja vas nisam niti jednu riječ uvrijedio. Ja samo znam da je više dobio netko preferencijalnih glasova, dal' je to bio mandat, ja uopće ne znam zašto ste glasali, ja nisam glasovao za proračun i šta, ja ne znam jeste vi, nisam uopće pratio jel' ste tada uopće bili i di ste bili u kojoj fazi, jeste li riješili odnose sa HDSSB-om, kako ste to riješili, koje imao pečat, tko nije, to mene uopće ne zanima. Ali je činjenica da govorimo o najbitnijemu zakonu. I činjenica je da sam samo poslao poruku da mi je žao što tu nije ministar ili u najmanju ruku premijer i da pozove oporbu da jednoglasno glasa za ovaj zakon uz vaše primjedbe. Vi ćete donijet zakon na kraju godine, jel' to kao Zakon o arhivima? Kad je bila kampanja onda se donio zakon gdje su se arhivi otvorili a sad su ih zatvorili, naravno. Sad će ih zatvoriti u drugom čitanju ali ide sve svojim tijekom. Činjenica je da je ovo vrlo bitna tema i činjenica je da ovoj temi treba ozbiljno pristupiti i sa najvišeg nivoa a prije svega prema predlagateljima i saborskim zastupnicima a ne podcjenjivati ovaj Parlament i to je problem. Vi se nemate šta braniti i ne braniti i pozivati na ovo, na ono, meni je drago što su kolege moje tu, u Parlamentu, u ovome sazivu predložili ovaj zakon i žao mi je što to ova Vlada neozbiljno i ministarstvo shvatilo, to je problem. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Salapić. Pazimo samo da ne postaje previše osobna rasprava, samo to, izvolite.
Hvala lijepo, potpredsjedniče. Nema potrebe za osobnom razinom, ja sam objašnjavao mišljenje Vlade RH na ovaj zakon i danas na Odboru za pravosuđe i sad ovdje u sabornici, no morao sam odgovoriti kad ste mene osobno prozvati što ja tu radim. Ja sam rekao da sam ja državni tajnik po zakonu o rangu zamjenik ministra a koliko ste vi ozbiljni u svojoj raspravi, govori o tome da je od vas 13, tu vas 3.
Ja vam moram dati riječ, povreda Poslovnika, morate mi reći koji članak i zbog čega?
Gospodine predsjedavajući, povrijeđen je Poslovnik i odnos prema saborskom zastupniku [[Upadica Radin: Koji članak?]] od strane predlagatelja koji broji koliko ima klubova od strane tajnika. Zaštitite ovaj Parlament [[Upadica Radin: Ne može, ne može.]] od pojedinaca iz trgovačkih skupina koje su sa minornim brojem glasova …
Oprostite, ali ne, ne može. Ne može, niste dali, gospodine Bulj, niste dali Povredu Poslovnika, nemojte, nemojte. … [[Upadica Bulj, nije uključen.]] Govorit ćete, gospodine Bulj, govorit ćete kasnije pa recite što god hoćete.
Šta se vi poduzeli po ovome pitanju šta on vrijeđa saborske zastupnike iz klupa? [[Upadica Radin: Koga je uvrijedio?]] On je vrijeđao, broj saborske zastupnike ovdje [[Upadica Radin: Šta je rekao?]] Predstavnik Vlade će brojati saborske zastupnike? [[Upadica Radin: Ne, ali što je rekao?]] Pa spustili ste dignitet vođenja ove sjednice na razinu prije 300 godina, hvala.
Nećemo polemizirati, vi kada se pozivate na Poslovnik, oprostite što sam formalan, morate reći koji članak i zbog čega, a ne reći općenite stvari.
Dignitet Sabora.
Ma ne, nismo u birtiji, nemojte tako, nismo u birtiji. Gospodin Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine državni tajniče, ovaj problem korupcije je ključan problem, zato što pokazuje potpuni nedostatak povjerenja građana u hrvatske institucije, pravosuđe prije svega, nedostatak integriteta, vjerodostojnosti, politike i političara. I trebao bi biti nekakav presedan, koji bi donekle promijenio razmišljanje građana i o politici i o pravosuđu i o smislu borbe s korupcijom. Pa vi ste sada u prilici da učinite taj presedan. Sjednite sa predstavnicima Živog zida i SNAGA-e i nemojte čekati 3 kvartal. Zajedno s njima i ovim prijedlogom za drugo čitanje, pripremite tekst, koji ćemo konsenzusom, jednoglasno usvojiti u ovoj sabornici i time pokazati da nema stranačke boje kada je riječ o borbi protiv korupcije, nego da svi zajednički moramo raditi na tome, da vratimo povjerenje građana u politiku, institucija i tijela javne vlasti u RH. Imate priliku to učiniti.
Gospodin Salapić.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Jovanović, i vi ste bili na čelu saborskog tijela za praćenje borbe protiv korupcije. Imali smo zajedničke teme kada smo raspravljali o zakonima koji su pratili. Ono što je važno još ćemo naglasiti da se vratimo na temu današnje rasprave, a to je da Vlada je podržala namjeru predlagatelja za donošenje ovakvog zakna, jer ne postoji jedinstveni zakon o zaštiti osoba koji prijavljuju korupciju. Mi smo najavili donošenje zakona u 3. kvartalu 2018.g. i danas u Odboru za pravosuđe smo i pozvali predlagatelje ovog zakona, s obzirom da ovaj zakon po svom sadržaju ima određene nedostatke, jer se kosi sa već postojećim pozitivno pravnim propisima, koji reguliraju materiju kako u Kaznenom zakonu, Prekršajnom zakonu, Zakonu o radu i mnogim drugim zakona, koji djelomično reguliraju ovo pitanje. Dakle, ponavljam, Vlada podržava donošenje ovog zakona, radi se o na jedinstvenom zakonu o zaštiti osoba koji prijavljuju korupciju. I nema uopće potreba da se sumnja u namjeru Vlade da se ovakav zakon donese. Meni je žao kao predstavniku Vlade RH, te je danas rasprava otišla u potpunom krivom smjeru, gdje se više ne govori o zaštiti pravo osoba koje prijavljuju korupciju, nego sjede na osobno vrijeđanje ljudi koji sjede bilo na kojoj strani sabornici. Bilo da je na strani Vlade ili na strani zastupnika. Koga će ministarstvo poslati kao svog predstavnika, to je odluka ministra, koga će vlada ovlasti da brani zakone i mišljenja to je također ovlast Vlade. I svi oni koji poštuju pravnu državu, trebaju poštovati i zakone, a to u zakonima jasno piše. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Gospodin Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Držani tajniče Salapić, u svom izlaganju spomenuo sam jedan odlomak, u kojem ste naveli, da ćete dakle, napraviti svoj vlastiti zakon kao Vlada, pa vas pitam ovim putem, hoće li biti javne rasprave o tom nacrtu kada bude gotov? I zašto nije navedeno ovdje da će biti uključeni i zviždači. Dakle, tražim od Vlade da uzme zviždače, oni ugl. nisu organizirani u udrugu, postojala je jedno vrijeme udruga zviždač, koliko mi je poznato, nažalost je likvidirana od strane nekih malverzacija gospodina Bandića. Prema tome, oni bi kao pojedinci, zasigurno mogli jako puno doprinijeti kvaliteti tog zakona, kao što su doprinijeli kvaliteti ovoga zakona, da se pokrije što veći broj scenarija i slučajeva. Također mi iz Kluba Živog zida i SNAGA-e, stojimo na raspolaganju, kako bi se što prije donio što kvalitetniji zakon. Hvala.
Hvala vam lijepo. Gospodin Grmoja.
Poštovani kolega Salapiću, ponovno ste ušli u jednu raspravu u kojoj ste tvrdili, da smo mi znali za vaš status. Znači, vi niste bili uopće potrebni za vladajuću većinu. Vladajuća većina je bila i bez vas. Ali, je predsjedavajući MIP-a počinio jednu pogrešku, jer nije preispitao vaš slučaj. Umjesto vas je po preferencijalnim glasovima, trebao ući ili gospodin Šišljagić ili gospodin Burić. Budući da je gospodin Šišljagić župan, on ne može ući, a onda je gospodin Burić, koji je gradonačelnik, trebao, jer je dobio preferencijalno glasove. I tu ne može vaša stranka predlagati, zna se kakav je zakon. I vi niste smjeli biti zastupnik i to nitko nije propitao. A nije propitao znači predsjedavajući ovaj gospodin Tušek. A zašto je to napravio? Možemo mi samo nagađati. Vrlo vjerojatno kako bi znači HDZ imamo nekakvu rezervu u vidu vas ako bi bilo nekakvih problema sa Mostom. I tu se gleda svaka ruka. I danas je na ovom Odboru za Ustav, isto se izlazi u susret neovisnim zastupnicima. I mi smo to podržali. Sada će neovisni zastupnici imati pravno na jednu stanku tjedno. A oni koji su u Klubu, imaju 3 stanke tjedno. A i tu je jedan pokušaj dodvoravanja kako bi se dobile još nekakve ruke, jer je ova većina tanka. Ali, kada je Most bio dio Vlade, nije bila tanka. Bilo je dovoljno ruku i bila je stabilna Vlada. A oni koji su cijelo vrijeme pričali o stabilnosti, mantarali gotovo o stabilnosti, sada ti najavljuju nekakve izvanredne prijevremene izbore. Zamislite kako se promijenila situacija. Cijelo vrijeme stabilnost, stabilnost, stabilnost, a sada, kaže Plenković, ako ne budete dobri, nećete biti na koritu. Ja ću sastavljati liste, nema više … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo, opet vas prekidam jer je vrijeme gotovo, a trebali biste mi reći „Hvala predsjedavajući ja sam govorio o nečemu što uopće nije“ gledajte me gospodin Grmoja kada govorim, gledajte me molim vas, trebali ste mi reći „Hvala gospodine predsjedavajući, govorio sam o svemu i o svačemu što nema veze sa ovim zakonom ovdje i niste me prekinuli.“ … [[Upadica se ne čuje.]] ne i niste me prekinuli. Trebali biste mi reći potpredsjedniče [[Upadica: Hvala potpredsjedniče.]] Oprostite, ali vi molim vas sada govorite o temi zakona, kako bismo izbjegli sve te nepotrebne rasprave.
Potpredsjedniče ja bi rado govorio sada o temi zakona, ali zastupnik je digao repliku meni kao predstavniku Vlade. Pa na temu replike koju je gospodin Grmoja dao, ja se vraćam na jednu malu, sitnu pravnu poduku, pošto vi niste pravnik. Dakle, Mandatno imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora je u srijedu toga datuma dalo prijedlog Hrvatskom saboru. U petak je Hrvatski sabor, 2 dana poslije o tome glasovao. Zastupnici čije vi pravo branite danas, nisu reagirali u roku 48 sati a znali su za moj status ovdje Dalje, Ustavni sud RH može djelovati u roku od 30 dana, nitko to nije tražio. Dalje, Upravni sud RH može djelovati u narednih 30 dana nitko to nije tražio. A da ne bi doveo u pitanje poštenje i dignitet vašeg potpredsjednika Vlade tada i ministra uprave, reći ću vam samo pred cijelom javnosti, nekoliko puta sam se čuo sa vašim potpredsjednikom Vlade u toj situaciji koji je mislio isto što mislim danas i ja i tu je kraj.
Dobro, jel se možemo sada dogovoriti da prestajemo s time i da počnemo govoriti o hvalevrijednom zakonu koji je predložio Živi zid i o komu niko ne govori osim Živog zida? … [[Upadica se ne razumije.]] A zašto se vi meni obraćate tako, bez da ste pitali? A zašto se obraćate meni tako? Zato što ne govorite o zakonu koji je predložio Živi zid nego o vašim stvarima. Vi se obračunavate sa predstavnikom Vlade koji nije predlagatelj ovoga zakona, između ostaloga. Gospodin Mišić zadnji, molim vas gospodine Mišić prestanimo s tim stvarima. Molim vas.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Državni tajniče. Malo ste me zbunili. Politička korupcija postoji u Hrvatskoj od kada postoji Hrvatske i prije i prije toga. Prema tome nemojmo se čuditi. Evo kolege iz Most-a pa moram se malo osvrnuti na njih jer su me prozvali maloprije pa i kolega Bulj i kolega Grmoja. Ja sam bio u Most-u kod vas, ušao u Sabor 1300 kuna niste našoj udruzi prebacili novaca koji ste dobili. Pa onda pita se kada se dolazilo u ovaj Sabor morali smo napisati sve šta imamo. Ja sam sve napisao pa pogledajte s čime sam ja ušao u Sabor. Kolega Grmoja koliko znam vi niste znali ni kako ste kredit digli za stan. Kaže tata to valjda zna, koliko se sjećam kada sam pročitao u nekom portalu. Prema tome, o korupciji čim se neko ja sam sa svojih 40 godina ušao u ovaj Sabor, pošten, izvolite me provjerite, u privredi sam non stop i moje porezna kartica i sve ono što ja imam, a imam poprilici solidno [[Upadica Radin: Morate replicirati državnom tajniku, a ne gospodinu Bulju.]] A što se tiče korupcije ja se nadam i zašto sam dao podršku ovoj Vladi? Zato što premijer u Vladi nema iza sebe korupciju i ja ga podržavam zdušno u tome i zbog toga sam ja dao svoju ruku i nadam se da će ova Vlada krenuti u putu korupciji i da ćemo taj lanac koji se nastavlja, a znamo ministri Most-ovi da su dali u vodama i otkaze ljudima da bi mogli ući u sheme, otkaz Dobrović je dao čovjeku koji da bi vaši nekakvi kumovi ušli unutra i onda rasturali, tako je trebalo biti. Da ste znali to raditi vjerojatno bi sada bili u Vladi. Hvala.
Hvala lijepa. Onda sada imamo sljedeću situaciju, moramo dat po tradiciji ovoga Sabora moramo dati riječ jednom govorniku prije nego što dajemo riječ predlagatelju jer gospodin Pernar je tražio riječ u ime predlagatelja. Sada znači gospodin Ante Babić, a onda nakon toga ćemo dati riječ predlagatelju. Izvolite. Gospodin Ante Babić ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Govorit će o ovom zakonu.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani predlagatelju. Dakle nema sumnje da korupcija predstavlja društvenu neprihvatljivu pojavu ma koliko ona bila mala i velika i svaka korupcija razara hrvatsko društvo pa i hrvatsko društvo i svi se na svim razinama trebamo boriti protiv toga. Nešto je zapravo o ovome je govorio sada u ime Vlade i gospodin državni tajnik gospodin Salapić, a ja ću nešto reći vezano za Nacionalno vijeće za praćenje Strategije u borbi protiv korupcije nešto što je govorio i kolega Jovanović koji je predsjednik tog Nacionalnog vijeća, a rečeno je bilo nešto vezano za percepciju korupcije odnosno za podatke Euro barometra gdje 94% anketiranih zapravo misli i uvjereno je da je hrvatsko društvo korumpirano. A referiram se i to na predlagatelja da ne zaboravimo činjenicu da isti oni koji su bili anketirani su rekli i dali su ocjenu zastupnicima u Hrvatskom saboru 1,9, zapravo misle da smo i mi od onih državnih dužnosnika koji su najviše korumpirani pa time odgovor i vama gospodine … dakle misle tako i o vama. Ono što nije dobro sigurno kod ovog prijedloga zakona kada već govorimo o njemu, treba reći da je Vlada sadržajno prihvatila ovaj zakon, ali u formalnom smislu nije i ja mogu pročitati određene stvari poslije koje nisu formalno prihvatljive, ali reći ću da je u sklopu provedbe pratećeg dokumenta uz Strategiju suzbijanja korupcije za vrijeme od 2015. do 2020. godine i Akcijskim planom za 2015. i 2016. godinu u Strategiji suzbijanja korupcije mi smo i na nacionalnom vijeću imali nekoliko tematskih sjednica, ali imali smo i pojedina izvješća i treba pratiti takve stvari na nacionalnom vijeću pa biste vidjeli da nije sve tako crno kako se prikazuje. Dakle same aktivnosti izrade navedene analize bila je također i dio partnerstva za otvorenu vlast u RH za razdoblje od 2014. do 2016. godine. U toj predmetnoj analizi prikazuje se stanje zaštite zviždača u pojedinim državama koji imaju razvijen sustav zaštite zviždača i analiziraju se i preporuke i smjernice domaćih i međunarodnih organizacija za zaštitu zviždača. I u ime Vlade državni tajnik je rekao da se u trećem kvartalu predviđa jedan sveobuhvatni zakon vezano kolokvijalno rečeno za zviždače. Dakle ono što sam dužan reći, a da se ponavljamo, navedenim ovim Prijedlogom zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti zapravo bi dolazilo do dvostrukog normiranja istih pravnih situacija, budući da odredbe pojedinih zakona u RH djelomično uređuju tu predmetnu materiju, dakle i definicija poslodavca u kontekstu prijedloga pretpostavlja isključivo pravnu osobu, dok prema Zakonu o radu poslodavaca može biti pravna i fizička osoba. Zatim prijedlog propisuje obvezu poslodavca da spriječi tzv. osvetničko ponašanje u samoj radnoj sredini prema prijavitelju nepravilnosti i članovima njegove obitelji. Zatim prijedlog propisuje da se svi prijavitelji koji su prije učinili nakon 25. lipnja '91. godine imaju pravo na moralnu i materijalnu rehabilitaciju čime je utvrđeno retroaktivno priznavanje materijalnih prava što je u suprotnosti s Ustavom i gdje se i Ustavni sud o tome očitovao. Također prema tom istom prijedlogu rehabilitirani prijavitelji ostvaruju određena prava za koja bi trebalo izdvojiti pristojna novčana sredstva, a ukoliko poslovni subjekt koji je oštetio prijavitelja ili njegov pravni sljedbenik nisu u stanju ispunjavati poslovne obveze, sredstva se trebaju isplatiti iz državnog proračuna. Prema prijedlogu također sredstva za izvršenje prava prijavitelja iz obveznog zdravstvenog osiguranja osiguravaju se iz sustava HZZO-a čime bi se ugrozilo načelo uzajamnosti, solidarnosti, ali i jednakosti za sve osigurane osobe HZZO-a jer bi na taj način se ta posebna kategorija izdvojila u sustavu obveznog zdravstvenog osiguranja. Prijedlog također sadrži i mnoge druge nedostatke i nedorečenosti jer predlagatelj nije uzeo u obzir važeće propise na području zdravstvenog osiguranja. O tome je nešto govorio i sam predlagatelj. Dakle Vlada je tako i odgovorila u globalu ona smatra da se ovim prijedlogom prijaviteljima nepravilnosti daju puno veća prava u odnosu na druge prijavitelje počinitelja kaznenih i prekršajnih djela te ih se time stavlja u neravnopravan položaj. Ima još nekoliko stvari na koje Vlada upozorava, a i sam predlagatelj je rekao da je Vlada pristupila ozbiljno vašemu prijedlogu te je na osma stranica jasno pojasnila zbog čega ne prihvaća ovakav prijedlog zakona. Slijedom svega navedenoga ovog što smo danas slušali, a iz samog mišljenja Vlade RH, HDZ u ovom slučaju neće prihvatiti ovakav prijedlog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodine Babiću. Imamo četiri replike, prvu repliku je tražio gospodin Željko Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega Babić, obzirom da ste u nekoliko navrata spomenuli nacionalno vijeće samo sam jednom rečenicom, nema kolege Culeja koji je isto član vijeća, dakle građani gledaju ovaj naš prijenos pa da shvate da nacionalno vijeće niti provodi istrage, niti donosi presude. Nacionalno vijeće nadzire provedbu Strategije suzbijanja korupcije i ima zadatak da svojim radom pokuša bar koliko toliko popraviti povjerenje građana u tijela javne vlasti i vjerodostojnost političara. Naime, postoji još jedan poražavajući podatak, dakle razina povjerenja građana u sposobnost i volju države i državnih tijela da se bore sa korupcijom, čak 75% građana smatra da u Hrvatskoj ne postoji učinkovitost niti sposobnost tijela javne vlasti da se bore učinkovito s korupcijom. A kolegice i kolege, jedini gori od nas u tom istraživanju je Tajland. Dakle drugi najgori u svijetu po povjerenju građana u tijela javne vlasti upravo je Hrvatska. Prema tome, i ovo što govorimo u saboru i način na koji pokušavamo ukazati na važnost zaštite zviždača je sigurno nešto kako sada ide neće povećati povjerenje građana u tijela javne vlasti, posebno kada imamo ovako praznu sabornicu. I dalje će ocjena koju su nam dali građani kako je rekao gospodin Babić biti 1,9, a bojim se da će potonuti i skroz prema ocjeni nedovoljan.
Odgovor gospodin Babić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Jovaniv9ić pa ja sam onako kratko sam se dotaknuo nacionalnog vijeća i svih onih ne samo tematskih sjednica koje mi provodimo na nacionalnom vijeću, ali i samih izvješća državnih i javnih tijela vlasti gdje saznajemo određene podatke, ali i same provedbe akcijskog plana. Dakle kroz te aktivnosti, programe i mjere vidimo kako i na koji način se to događa u RH. Ja ne volim govoriti o onim stvarima uopćeno, treba vidjeti da i državna i javna tijela sukladno akcijskom planu provode svoje aktivnosti. Činjenica je također i to treba zbog javnosti reći da je to sada na razini negdje 60% dakle treba stalno govoriti o tim stvarima i treba također reći da određene stvari iz akcijskog plana nije moguće provesti u kratkom vremenu. Hvala.
Gospodin Ivan Pernar.
Uvaženi zastupniče Babić. Htio bih vam reći meni osobno jednu zanimljivu misao. HDZ je mogao napraviti puno u zaštiti zviždača, ali nažalost zviždači su u doba HDZ-a bili proganjani i prije i poslije slučaja Ankice Lepej, nažalost. Uloga nas iz Živog zida često puta se prikazuje kao destruktivna, često puta nas se naziva ljudima koji nemaju nikakve konkretne prijedloge, ljudima čiji je cilj samo napraviti zabavu, šou i cirkus. Međutim, danas u Hrvatskom saboru upravo mi iz Živog zida, upravo ti koji su nazivani kao oni koji ne rade ništa konstruktivno, dali su od sebe najviše što su mogli, a to je konkretan zakonski prijedlog kojim bi se de facto zaštitili zviždači. U zemlji u kojoj postaje sve moguće i nemoguće agencije i pravobranitelji za sve i svašta, smatramo da bi trebalo uvesti pravobranitelja za zaštitu zviždača jer je problem korupcije odnosno neprijavljivanja korupcije i kriminala jedan od najvećih, ako ne i najveći problem u našem društvu. Mi ne tražimo od vas slijepu podršku. Mi vas pozivamo ako smatrate da nešto unutar našeg zakonskog prijedloga ne valja, možete amandmanima mijenjati cijele članke Zakona, možete sadržajno mijenjati, možete mijenjati ako nešto smatrate spornim. Ali, upravo vi koji nas prozivate za nekonstruktivnost, sabotažu itd. ste ti koji zapravo odbijaju konstruktivno sudjelovanje u ovoj raspravi i konstruktivno davanje prijedloga, odnosno amandmana pod izlikom da ćete vi tobože, krajem godine dati upravo takav zakon. Daj Bože da ga date i daj Bože da on zaštiti zviždače, ali eto, iskreno sumnjam jer ti zviždači u suštini govorili protiv HDZ-a kad bi im se dala ta prilika.
Vrijeme. Odgovor, gospodin Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, što se tiče ozbiljnosti ovoga Prijedloga, rekao sam da je Vlada sadržajno ovo prihvatila no ima primjedaba na formu. Ali ja ću sad nešto odgovoriti u vašem stilu, gospodine Pernar. Vi ovako obično krenete. Evo, piše na portalu slijedeće: U Živi zid nije samo jednom stigla žuta koverta s nekoliko desetaka tisuća eura, nego više puta. Govorimo sad o zviždaču. Hrvoje Runtić, bivši supredsjednik Živog zida, jedne se večeri u kasnim satima zatekao u stožeru stranke u Hondlovoj 2 i vidio kako Ivan Pernar sa kuvertom punom eura čeka Sinčića. To moramo promijeniti u kune da pokrijemo crne rupe, a i treba nam nešto novaca tjedno, rekao je Pernar Runtiću i dao mu da preda novac Sinčiću. Ja bih sad trebao vjerovati ovom portalu da je tako. Evo, ja kao kolega, možda više vjerujem vama. Ali ovo je vaš stil, zapravo, kako se mi obračunavamo s ljudima u Hrvatskom saboru samo zato što imamo tu mogućnost, a oni nemaju tu mogućnost braniti se. Dakle, evo, kako ste vi postupili prema tom zviždaču Hrvoju Runtiću. Nije više kod vas, željeli ste ga izbaciti, u tome ste uspjeli i onda ga je zaštitio MOST, kojemu je on prišao. Dakle, ne moram vjerovati ovome portalu što piše. Ali, on to piše. Dakle, ne smijemo u RH činiti kao da je sve suspektno. Sve nam je suspektno. I ljudi i ulagači i profesori i liječnici i saborski zastupnici. Zato je i percepcija takva u RH. Zato i imamo takvu ocjenu u Hrvatskom saboru. Uostalom, podsjetit ću vas, govorite da je za vrijeme HDZ-ova se iznosio jedan silan novac. Danas se to više ne čini. Pa vas pitam, gdje je novac? … [[Govornik se ne razumije.]]
Ali kada govore da se bavimo sami sa sobom, uglavnom imaju pravo. Ja vidim danas po diskusiji. Ja vas molim još jednom, govorimo o Zakonu. Hvala vam lijepa gospodine Šuker što ste mi osvježili mozak. Slijedeću repliku ima gospodin Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolega Babić, vi ste zapravo pročitali ono što sam ja jednim dijelom čitao. Rekli ste da se Vlada slaže sa sadržajem. Evo, nadam se da će se složiti sa sadržajem, da nećete izbaciti pravobranitelja, da nećete izbaciti mnoga prava. A što se tiče forme, ono što Vlada piše u svojem očitovanju, ja ću vam sada navesti samo dvije, ako stignem i 3 stvari koje nisu točne. Pa se tako, među ostalim, navodi na stranici 6, Vlada RH ukazuje kako navedena sredstva nisu planirana u državnom proračunu za 2018. godinu. Pa mi ni ne tražimo novac u 2018. godini. Jasno vam piše u našem Prijedlogu odmah na početku, dakle, u glavi gdje su troškovi, zadnja rečenica: troškovi za provedbu ovog Zakona predvidjeti će se u državnom proračunu za 2019. Prema tome, Vlada piše nešto što uopće ne stoji u našem zahtjevu. Druga stvar, stoji u očitovanju Vlade, stranica 3, odlomak 3, nadalje Vlada RH ukazuje na definiciju poslodavca kako ga regulira čl. 3. itd. Poslodavac je fizička ili pravna osoba koja zapošljava radnika prema čl. 4. Zakona o radu. Pa što stoji u našem prijedlogu? Jasno je definirano ovdje u početku, gdje su definicije pojmova u smislu Zakona i što je poslodavac i što je poslovni subjekt i što je prijavitelj itd. Među ostalim, za poslodavca piše da je poslovni subjekt kod kojeg radi prijavitelj itd., a poslovni subjekt, jasno piše, su registrirane pravne osobe, tijela državne vlasti itd., te fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnost. Prema tome, mi smo propisali ovdje suprotno onome što tvrdi Vlada, da poslodavac može biti fizička osoba. Evo, ne stignem ići na treću. To su samo neki od formalnih promašaja ovih vaših objašnjenja. Naravno, nije usklađeno sa nekim zakonima, naveo sam zašto i naveo sam kako se to može riješiti. Predlažem da se svi sjednemo zajedno za stol i da ove formalne nesuglasice, par što ih je ostalo, da se to riješi i da se ide u postupak. Hvala.
Odgovor, gospodin Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog Sabora. Poštovani kolega Sinčić, dakle, kada imate jedan ovako ozbiljan prijedlog Zakona pred Vladu RH, onda ste dužni preko onog PFU obrasca, odnosno Zakona o fiskalnoj odgovornosti točno navesti stvari koje su vezane za prihode, odnosno rashode, dakle, tu ne smije biti nekakvih velikih razmimoilaženja. Što se tiče pravobranitelja o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Dakle, vi niste tada bili u Saboru, ja se vrlo dobro sjećam i bivšeg pučkog pravobranitelja Malčića, pa i sadašnje gospođe Lore Vidović, kada sam govorio o nekim stvarima i imamo hiperprodukciju pravobranitelja. Pravobranitelja za osobe s invaliditetom, za ravnopravnost spolova jedini u Europi imamo. Pa onda za djecu i pučkog pravobranitelja i sada biste vi uveli novu kategoriju pravobranitelja za zaštitu prijavitelja nepravilnosti. Ali se čudim, recimo zašto, a o tome često govorite, ne bismo imali pravobranitelja za ovršene? Zašto ne bismo imali pravobranitelja za nezaposlene? Zašto ne bismo imali pravobranitelja za branitelje? Dakle, to su velike kategorije ljudi i određene nepravilnosti koje oni imaju ili doživljavaju, ali su značajne kategorije gdje bi trebali imati pravobranitelja. Ja mislim da tim ne rješavamo ovaj problem. A mislim da je ne samo prijedlog ovog zakona i da je Vladan a tragu tome da će i u trećem kvartalu zapravo uputiti u Hrvatski sabor jedan cjeloviti i sveobuhvatni zakon vezano za zaštitu prijavitelja nepravilnosti. Hvala.
Na kraju, gospodin Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Babić, znači uvijek kada oporba a posebno Živi zid predlaže neki zakon, onda vi kažete ili na odboru ili na plenarnoj sjednici, e zakon vam je baš dobar, sadržajno je u redu i onda zarez, ali. I to je ono dakle ključna riječ od 3 slova „ali“. Ne može zbog ovoga, zbog onoga. Loša vam je klasifikacija, nije vam dobra fluktuacija, ne valja vam ne znam, integracija, nije dobra deskripcija, itd., koriste se različiti stručni termini meta jezik a u konačnici se postavlja pitanje, štitimo li zviždače ili ne? Ne, znači mi i dalje nakon 28 godina kak' ti ga demokratske države, ostavljamo ljude bez zaštite i to je cijeli sukus priče. Vi da zaista imate malo dobre volje, da zaštitite te ljude, ne mene, ne štitite Branimira Bunjca niti Ivana Pernara, niti Živoga zida, mi nismo zviždači, evo, mi ovdje zviždimo neograničeni koliko hoćemo i nije nam potrebna zaštita, imamo imunitet. Ali ovi ljudi, njih treba zaštititi i njima radite uslugu, ne nama. I hrvatskoj državi prije svega radite uslugu jer ovaj zakon ustvari štiti hrvatsku državu i iznad svega, od različitih štetnih pojava prije svega korupcije, nezakonitosti, pogodovanja itd. Vi jednostavno to ne želite, ne želite i pronalazite 100 načina da izigrate jer je vama bitno tko kaže a ne što se kaže. Vi se ponašate upravo sektaški i stranački, upravo onako kako vi optužujete nas a mi smo vaše zakone prihvaćali. Dizali ruku za njih. A vi za nas niti jedan jedini, čak niti jedan jedini amandman niste prihvatili. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bunjac, ja u životu kad vidim nepravdu ona nekako vapi da je se ispravi. Ja razumijem i zviždače i moje poštovanje prema svakom od njih koji žele promijeniti određene stvari odnosno prijaviti uočene koruptivne radnje koje štete bilo pravnoj osobi, tvrtci odnosno neposredno i samim radnicima koji rade u tvrtkama. To je jedan od primjera. Možemo govoriti o nizu takvih, i prema takvim ljudima veliko poštivanje. No iz iskustva, a vi to iskustvo nemate u izvršnoj vlasti, mi smo svjedoci da imamo puno ljudi koji zbog raznoraznih razloga kao „zviždači“ prijavljuju određene radnje i to čine na vrlo bizarne načine. Dakle, u tom sveobuhvatnom zakonu treba paziti i na takve stvari. Ono što mi je još onako zapelo što ste rekli vezano za institucije. Često puta sam to čuo iz vaših usta ovdje u Hrvatskom saboru, vi vrlo destruktivno govorite o institucijama hrvatske države. Ja znam zbog određenih stvari, možda i vaših osobnih iskustava da možda ne želite ili nemate poštovanje prema institucijama, ali mislim sa ove saborske razine da bismo svi trebali jačati te institucije, da bismo trebali jačati one ljude koji se upravo bave izradom samih zakona, njihovim normativnim djelovanjem, ne ih omalovažavati. I iz tog razloga, jasno vam je, nije prihvaćen ovaj prijedlog zakona od strane Vlade RH, upravo zbog tog jednog normativnog djela, zbog same forme vezano za zakon a ne sadržaj. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa gospodinom Ivanom Pernarom koji će govoriti u ime predlagatelja 5 minuta, izvolite,
Uvažene dame i gospodo, danas ovdje raspravljamo o tome hoćemo li zaštititi zviždače ili ih nećemo zaštititi. Gospodin Ante Babić rekao je tijekom saborske rasprave zapravo da smo mi u Živom zidu upetljani u kriminal. I ja mu ovom prilikom želim odgovoriti, za njega možda neočekivan način. Pođimo od pretpostavke da jesam, ja sam kriminalac, evo, to ste htjeli čuti, evo, ja vam sad govorim, ja sam kriminalac. Ali mi onda recite ako će ovaj zakon pomoći borbi protiv kriminalaca, a ja sam kriminalac, zašto ste protiv njega? Zašto ste protiv njega? Onda podržite zakon o zviždačima da se Ivana Pernara i ostala kriminalce, a rekli ste da su kriminalci opasni u Živom zidu, da ih se procesuira. Čemu onda odbijanje ovakvog zakona? zašto ne potaknuti druge zviždače koji će reći da je Ivan Pernar muljator, lopov ,ne znam, primao žute, zelene, crvene kuverte itd. Vi kažete to piše, pa piše, pa zato podržite zakon o zaštiti zviždača, baš zato recimo evo udarit ćemo na korupciju, udarit ćemo na Ivana Pernara ovim zakonom, ali ne, vi odbijate ovaj zakon. I postavlja se pitanje da li to činite zato da bi zaštitili mene? Logika stvari nalaže da od toga nemate interesa. Što daje da zaključiti da HDZ ovaj zakon odbacuje da bi zaštitio sebe i svoje prijatelje umočene u kriminal, ali alibi odnosno obranu od onoga za što ga Živi zid proziva, za kriminal i korupciju, odnosno, to što ne želi donijeti Zakon o zviždačima, a mogao je davno prije, a nije, itd. Vi alibi pronalazite, tako da napadate nas. Vi se zapravo branite, to što štitite kao stranka kriminal, što ste među ostalim nepravomoćno i bili osuđeni za kriminal, što postoje za to jasni dokazi itd. branate se na način da smo mi u Živom zidu kriminal. Pa zar je to obrana? Pa dal mi ovdje raspravljamo o Živom zidu ili raspravljamo općenito o Zakonu o zviždačima. Raspravljamo o Zakonu o zviždačima. I pod pretpostavkom da vi sada odbijete ovaj zakon, a jasno da ćete ga odbiti, vi tvrdite donijeti ćemo ga kasnije. Ali zašto ga do sada niste donijeli? Da li je ovo nebitno pitanje o kojem govorim? Ja smatram da je ovo bitno pitanje. I da bi Zakon o zaštiti zviždača trebalo donijeti. Jasno je koja stranka je najupetljanija u kriminal, jasno je kojoj stranci se sudilo, kao zločinačkoj organizaciji i kojoj se još uvijek sudi, gospodine Babić. Još uvijek se sudi, ali i na Međunarodnom sudu vodstvo HDZ proglašeno krivim zapravo za poticanje na ratne zločine itd. u Den Hagu. Vi ste osuđeni pravomoćno na međunarodnom sudu, nepravomoćno ste osudili na domaćem sudu i još uvijek vam se sudi. A gospodine Babić, zapitajte se zašto, zato jer ja kontroliram pravosuđe? Zato jer je Živi zid na vlasti? Zato jer je kolega Sinčić predsjednik države? Ili zato jer ste uistinu vi bili umočeni u kriminal, štitite kriminal, sabotirate sudske postupke na najvišim sudskim instancama i onda znači protiv ste Zakona o zviždačima i onda teatralno, kažete gospodine Pernar, vi ste kriminalac vi ste ovo, vi ste ono. Pa koje su to fore? Pa dajte, ok, pod pretpostavkom da ste vi pošteni, a da sam ja nepošten, to je vaša teza, to je vaša teza, pa zašto onda ne podržite ovaj zakon ili zašto još ranije ga niste donijeli. Opet se vraćamo na istu misao. Kolega Babić, niste uvjerljivi. HDZ nije uvjerljiv, HDZ je pokazao kako se odnosi prema zviždačima, ponavljam i prije i nakon Ankice Lepe, a Ankica Lepe je ostala bez posla samo zato jer je razotkrila da Ankica Tuđman, žena osnivača HDZ-a koja joj je u isto to vrijeme govorila da razumije umirovljenike, jer ni ona sama nema za režije je imala više od milijun kuna na računu. I vi ste iz HDZ-a donijeli koruptivni zakon koji je omogućio Franji Tuđmanu da otkupi vili na Pantovčaku. Pa vi ste to donijeli, zakon je vrijedio 1 dan, 2 dana, taman toliko da on to otkupi, vi ste radili lex Tuđman, pa da za 1 čovjeka. A mi vas pozivamo da napravimo zakon za sve zviždače, da se konačno sukobimo sa korupcijom i kriminalom. Hvala.
Gospodine Pernar vrijeme. Imamo 1 repliku od gospodina Sinčića.
Hvala vam predsjedavajući, evo kolega Pernar, ja ću se podsjetiti jednoga dana kada smo ovdje zajedno držali raspravu, ja sam držao za govornicom, predsjedavajući je bio gospodin Reiner i sklopom odnosno, okolnosti su bile takve da smo na kraju od saborske strane izneseni van. Pa sjetimo se o čemu sam ja tada pričao? Ja sam tada pričao o korupciji u Hrvatskoj pošti i o zviždačima koji su govorili o korupciji u Hrvatskoj pošti. Nekima očito to smeta, ne žele čuti takve teme i takve vijesti. Iskoristit ću također repliku vama, da ne uzimam sad posebno, za predlagatelja, da se osvrnem na neke stvari koje je rekao gospodin Babić, rekao je između ostalog da treba paziti na zlonamjerne prijave. U samom pojmu što je prijavitelj je pojašnjeno da ako je prijava zlonamjerna, a to utvrđuje pravobranitelj da onda se gube prava. Znači to je već razrađeno ovim zakonom. Druga stvar, zašto ne postoji recimo pravobranitelj za blokirane. Djeca ste jedan dobar dio života, branitelj ste jedan dobar dio života, osoba s invaliditetom ste jedan dobar dio života. Zar HDZ želi poručiti iz vaših usta da blokirani također morate biti dio života. Za nas biti blokiran, nije nešto što ste cijeli život u dužničkom ropstvu, to je problem koji nije nikada trebao niti nastati. I ne treba nam pravobranitelj da prati i da brine blokirane osobe, jer oni nisu nikada trebale niti biti blokirane. Zato nema i zato se ne zalažemo za pravobranitelje za blokirane. I konačna stvar, Vlada traži da se točno predvidi novac. Mi smo ovdje unutar mogućnosti zakona predvidjeli 5 milijuna za Ured pravobranitelja. I kao što sam rekao sa govornice, mi ne možemo znati, koliko će ljudi, koliko tražiti kojih prava. To ne mogu reći ja, to ne možete reći vi, to ne može reći nitko. Možda se javi 1 zviždač, 2019. g. od kada se primjenjivao zakon. Možda se javi 200, možda svima budu odobrena prava, možda samo jednom dijelu, prema tome zato tražimo procjenu učinka propisa što piše ovdje. Hvala.
Hvala. Sada odgovor na repliku, oprostite gospodin Pernar, moja greška, izvolite.
Uvaženi kolega Sinčić, zakon je ovaj koji smo predložili vrhunska stvar. Dio kritika koji HDZ iznosi, odnosno, zapravo njih 90% su bez osnove. Vi ste u obrazlaganju objasnili i zašto. I vraćamo se onda do ključnog pitanja, a to je, ako postoji nešto što je eventualno sporno, zašto HDZ ne predloži amandmane. Da je HDZ napravio Zakon o zviždačima i da je bit zakona zaštita zviždača, a da su eventualni dijelovi njegovi sporni, pa mi iz Živog zida bismo dali amandmane, kao što to uvijek i činimo. Ali, ono što HDZ radi je vrlo vrlo zlonamjerno i licemjerno. Oni sustavno sabotiraju svaku inicijativu i svaki prijedlog koji je zapravo dobronamjeran i koji od nas dolazi, zakonski, amandman, nebitno. A u isto to vrijeme nas prozivaju da ne dajemo konkretne prijedloge, da smo destruktivni, da ništa konkretno ne činimo itd. Pa ja pitam gospodu iz HDZ-a, što hoćete od nas? što hoćete vi od nas? hoćete zakonske prijedloge i amandmane, evo vam zakonski prijedlozi i amandmani. Smatrate da ih treba doraditi, dajte amandmane, mi ćemo ih prihvatiti. Ali ne ovdje se ne radi kolega Sinčić, niti o amandmanima, niti o zakonskim prijedlozima, ovdje se radi o politici čiji je cilj sakriti istinu, čiji je cilj da kriminal se nastavi raditi i zapravo da se trenutna politika koja je na vlasti nastavi provoditi. A vi odnosno i ja, i svi ostali u Saboru koji su protiv takve HDZ-ove politike, prikazuju se kao smetnjom, nekonstruktivnima itd. zato jer na drugi način argumentima nam se ne može odgovoriti. Hvala.
Hvala. Sada gospodin Branimir Bunjac će govoriti ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti tzv. zviždačima, nastoji zaštititi učinkovito prijavljivanje nepravilnosti i ponuditi adekvatnu zaštitu osoba koje to čine s ciljem podizanja svijesti građana o potrebi prijavljivanja korupcije, nezakonitosti, nepotizma i klijentelizma te povećava odgovornosti i transparentnosti javnoga sektora, jačanje povjerenja u institucije i politiku općenito. U Hrvatskoj se nažalost sve više ukorijenio stav da činiti zlo, otuđivati tuđe dobro i zloupotrebljavati svoj položaj nisu razlozi za pokretanje odgovornosti kako ono pred zakonom tako ni moralnu niti političku. Neučinkovitost našega pravosudnoga sustava potiče percepciju da se zloporabe koje su vršili odgovorni u društvu shvaćaju kao odraz snalažljivosti, nužnosti a ne nemorala. Zakon o zviždačima treba pomoći da se prijavljivanje nepravičnosti ne povezuje sa izdajom i nelojalnošću i osobito treba odbaciti stavove da se ništa ne može učiniti, da se ne treba s rogatima bosti, da je sustav nepopravljiv a da je iskrenost mana i da pošten čovjek radi sam protiv sebe. Zviždači u cijelom svijetu a osobito u demokratskom društvu imaju veliku ulogu i zanimljivo, upravo ovu subotu, baš ovaj tjedan kada mi govorimo o ovom zakonu, biti će Međunarodni dan zviždača. Inače taj se dan obilježava i u Hrvatskoj ali prolazi potpun nezapaženo i to je zanimljivo da Hrvatske ima obilježavanje dana zviždača a nema zakon o zviždačima. Naime, kod nas ne samo da ne postoji zaštita zviždača nego možemo reći da je u Hrvatskoj na djelu progon zviždača, nepisani zakon. Naime, zviždače često optužuju da su oni u biti vječni nezadovoljnici, da su to osobe koje izazivaju probleme, da nisu zadovoljni svojim radnim statusom, plaćom, napredovanjem ili se jednostavno ne osjećaju dobro među svojim kolegama. Međutim istina je potpuno drugačija. Među zviždačima dominiraju ljudi koji su vjerovali u sustav, ustvari idealisti, poštenjačine. Ili kako im vole tepati, naivčine. To su u biti dobronamjerni ljudi koji postanu šokirani kad primijete na svom radnom mjestu da se dešavaju nepravilnosti i nakon toga osjete toliki pritisak da jednostavno nekome moraju reći to što su uočili a najčešće onda to kažu javno jer smatraju da je to najbolji put da se stvari isprave. Međutim, ono što dožive nakon toga a to je prije svega reakcija njihovih poslodavaca kao i vlasti koje bi ih trebale štititi, ruši njihovo povjerenje u čitav sustav kojim su do maloprije slijepo vjerovale jer tipična reakcija menadžmenta ili uprave je slijedeća. Oni na istup nekog zviždača ne reagiraju afirmativno, ne misle da bi bilo najbolje riješiti problem prije nego što preraste u katastrofu, nego upravo suprotno, počnu vrijeđati, omalovažavati i napadati zviždače. Uprava neke tvrtke počinje zviždače optuživati da ima poremećaj ličnosti, da želi izazvati pozornost, da želi slavu, da je bio pokvaren prije nego je uopće došao u neku tvrtku ili da je jednostavno problematični tip kojeg se valja što prije riješiti. Položaj zviždača na radnom mjestu preko noći se pogoršava, tvrtke se odriču njihovih usluga, izolira ih i prebacuje na manje važne poslove, daju im se najteži i nemogući zadaci ili im se pak ne daje nikakav posao. Izloženi su uvredama, tjera ih se da posjećuju psihijatre, prijeti im se disciplinskim mjerama i konstantno ih se kritizira, kažnjava, izlaže unutrašnjim provjerama i revizijama. Prijeti im se tužbama ukoliko iziđu u javnost. Zatim kreću istražna povjerenstva, saslušanja od strane kolega koje poslodavac također ucjeni da pokaže lojalnost time što će izolirati zviždače. Radi se o klasičnom mobingu i sve to na kraju rezultira odlaskom zviždača sa radnog mjesta zbog lošeg zdravlja izazvanog konstantom viktimizacijom. Također se prijeti članovima obitelji, nerijetko zviždači dobivaju prijetnje smrću a neki bogami i metak u čelo poput recimo Milana Levara. U svakom slučaju zviždači postaju progonjene zvijeri koje u roku najviše godinu dana napuštaju radno mjesto zbog narušenog zdravlja, reduciranih primanja i uništene karijere. Primjera u Hrvatskoj imate koliko god želite. Ja bih htio reći, evo, nedavno smo imali Hrvatski centar za razminiranje, gospodin Ivan … [[Govornik se ne razumije.]] je prijavio 70 tzv. razminiranih područja da nisu razminirano i što je uslijedilo odmah nakon te prijave? Sistematizacijom je ukinuto njego radno mjesto. Evo, to vam je nagrada zato što je čovjek pokušao spasiti, u stvari, ljudske živote. Da netko ne stane na minu. U RH ne samo da su radnici progonjeni, nego i sindikalni povjerenici koji po zakonu ne bi smjeli dobiti otkaz. Navodno iz štiti Zakon o radu. A pogledajte primjer Predraga Sekulića, Sisačka rafinerija, primjer Dalibora Petrovića, Hrvatske željeznice, primjer gospodina Hajdarovića, Državna agencija za štednju banaka. Pogledajte gospodina Paola Gregorovića, sindikalnog povjerenika Glasa Istre, pogledajte gospodina Marijana Babića, sindikalnog povjerenika Trajektne luke Split, pogledajte slučaj sindikalnog povjerenika Kaštelanski staklenici, Slavka Jazva, pogledajte slučaj gospodina Ante Pavića koji je prijavio neisplatu plaća u Biznis HR. Svi ti sindikalni povjerenici po redu dobijali su otkaz zato što su prijavljivali nepravilnosti. Tu se znači, ne radi o pojedinačnom slučaju, nego se radi o sustavu koji namjerno uništavaju zviždači. I to je ono na što mi želimo upozoriti i mi u stvari, želimo reći da ovaj sustav mora se preokrenuti za 180 stupnjeva i da se moraju kažnjavati ne ljudi koji prijavljuju nepravilnosti, nego oni ljudi koji progone zviždače. To su ljudi koji su problematični u tvrtkama i javnim ustanovama, a ne oni koji žele raditi pošteno. Naravno da imamo i brojne slučajeve koji su bili u javnosti, koji također nikada nisu dobro završili, poput već spomenute gospođe Ankice Lepej ili Vesne Balenović, koje su dobile otkaze na sudu, koje se više nikada nisu zaposlile, kojima su i članovi njihovih obitelji godinama bili nezaposleni, gdje su ih onda tužili oni koji su u biti provodili kriminal i onda su još morali ti ljudi plaćati odvjetničke troškove, sudske troškove i nerijetko su morali prodati svu imovinu, uključujući nekretnine u kojima su živjele da bi uopće mogli preživjeti. Trebamo li spominjati jeziv slučaj gospođe Balenović, kojoj su liječnici dijagnosticirali rak u posljednjem stupnju, operirali je, odveli na kemoterapije i zračenja, da bi se otkrilo da je u potpunosti zdrava. A šta sad kaže gospodin Babić? Eh, formalno to ipak ne može proći. Znači, to su odgovori koje mi dobivamo od vladajućih. Kako je prošao policajac koji je prijavio Milana Badića da je vozio u pijanom stanju? Da li bi Dino Molnar, policajac u Međimurju bio mrtav danas da je postojao Zakon o zviždačima? Vjerojatno ne bi. Kako je prošla gospođa Jovev u Sisku i njezin suprug koji su prijavili kriminal Marine Mercel-Lovrić? Dobili su otkaze. To je dakle, način na koji se ovo društvo odnosi prema zviždačima. Onda je potpuno normalno da većina zviždača nakon svega kažu da više nikada ne bi ponovili svoje prijave jer između ostaloga, njihovo zdravlje teško je narušeno. Mnogi pate od poremećaja spavanja, od tjeskobe, napada panike, depresije, osjećaja krivnje, bezvrijednosti. Muče ih želučani problemi, noćne more, kronični umor, razdražljivost, stres, manjak samopouzdanja. Svi redom uzimaju lijekove, a mnogi su financijski potpuno uništeni. Najviše što mogu postići, dakle, ti zviždači u trenutnom sustavu hrvatskog pravosuđa je to da se prijave koje su oni podnijeli odbace. To je vrhunac pravde za njih. Njihove prijave će biti odbačene i onda nakon toga ih nitko dalje neće progoniti. Ništa čudno. Slijedom toga, logično je da 40% hrvatskih građana, prema službenim anketama kaže da ne bi prijavilo korupciju da zna za nju. ¾ hrvatskih građana smatra da bi sam sebi napravio štetu da prijavljuje korupciju, a više od 90% hrvatskih građana smatra da su zviždači u hrvatskom društvu potpuno nezaštićeni, što praktički znači da apsolutni broj hrvatskih građana zna kakvo je trenutno stanje u društvu. Zbog nepostojanja ovoga Zakona, dakle Zakona o zviždačima, važno je napomenuti da propada 30% sudskih postupaka. Znači, što znači sudski postupak, kaznena prijava, ako se nitko ne usudi svjedočiti na sudu ili ako imamo situaciju da svjedok kaže u istrazi jedno, ali kad dođe na sud mijenja iskaz za 180 stupnjeva i odjednom priča nešto sasvim drugo. Zbog nepostojanja Zakona o zviždačima ogromnu trpi hrvatska država, prije svega gospodarstvo. Kolika je siva ekonomija? Kolika je utaja poreza? Koliko država izgubi? Isto kažu do 30% svojih sredstava upravo zbog takvih stvari, što svi sve znaju, svi sve vide, ali nitko se ne usudi posvjedočiti. Počevši od ranika koji su prisiljeni dobivati plaću na ruke, koji ne dobivaju plaćene ne znam, prekovremene sate ili putne troškove, pa sve do velikih sustava, kakvi su tajkunske tvrtke, sportski klubovi, državne tvrtke poput INE, Hrvatskih autocesta, ali i ministarstava, Vlada i najviši državni vrh. Mi danas čujemo prestrašne priče. Naime, da kriminalci kupuju automobile sucima. Da im kupuju kuće, da im daju gotovinu na ruke. Dokle više trebamo slušati to, a da ništa ne poduzmemo? I imali smo prošli tjedan jednu veliku anketu zašto se mladi ljudi iseljavaju? Kažu iseljavaju se zbog malih plaća, ne. Prvenstveno se iseljavaju zbog korupcije i zbog toga što misle da se u Hrvatskoj ne može napredovati svojim znanjem i obrazovanjem, nego isključivo po stranačkoj i političkoj liniji. To je razlog zbog čega se mladi ljudi iseljavaju. Jer mi znamo da u Hrvatskoj javni natječaji ne funkcioniraju, da se prije nego se uopće natječaj raspiše, nađu nekakva 2 moćnika u kafiću, dogovore u 4 oka, koga će primiti pa nakon toga ide natječaj. A na natječaju prolazi, zna se tko, rođak, član, ovoga stranke ili osoba koja je nečiji partner životni ili kakav već. Važno je reći, da je ovakav zakon, kakav predlaže Živi zid, imaju apsolutno sve države u Europi uključujući Bosnu, Kosovo i Srbiju. I sve te zemlje koje imaju taj zakon, napreduju u borbi protiv korupcije. A jedino Hrvatska, kao što smo čuli u uvodnoj riječi predlagatelja, nazaduje na toj listi. Ne bi li n as to trebalo zabrinuti i potaknuti da konačno nešto poduzmemo? Zašto se vladajuća većina toliko boji boriti protiv korupcije? U čemu je toliki problem? Koje mjere su u proteklih 18 mjeseci poduzeti da se suzbi korupcija i možete li mi navesti barem jedan primjer bilo kojega ovoga, političkog dužnosnika koji je optužen za korupciju? Pa nije vrag, da baš niti jedan nije napravio ništa nezakonito, a svjedoci smo praktički na dnevnoj bazi da ima jako puno primjedbi. Evo, vrijeme polako ističe, još ćemo nešto kroz replike, ja bi samo htio na kraju reći, da je ovo zakon za poštene ljude, da je ovo zakon za heroje našega društva i iz toga razloga pozivamo, prvo, sve zviždače da se s punim povjerenjem jave Živom zidu a potom i zastupnike da podrže naš prijedlog zakona u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo 3 replike. Prvu repliku ima gospodin Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega, spomenuli ste, da se ne zna točko koliko je zapravo korupcija pojela od proračuna RH, pa ima jedno istraživanje relevantno, to istraživanje … [[Govornik se ne razumije.]] iz Washingtona koja je procjena da je od 2001.-2010. kumulativno iz Hrvatske izneseno 15,2 milijarde dolara. Njihova procjena da je godišnje upravo na temelju korupcije i to korupcije koja je bila vezana uz visoke političare u tom periodu, godišnje se iznosilo 1,5 milijardi, a vrhunac je bio 2008. kada je taj iznos bio 2,3 milijarde kuna. Dakle, to je cijena korupcije i zato je ovaj zakon važan, zato što kada se korupcije dogodi i šteta je već načinjana i dobar zakon koji će dati ljudima vjeru, da u dobroj vjeri prijavljujući korupciju, neće sami nastradati, neće ostati bez posla, neće biti maltretirani, neće dobiti bejzbol palicom po glavi, vi ste spomenuli neke od zviždača, pa evo, da spomenem ja i Igora Rađenovića, koji je 2008. prijavio kriminal u zagrebačkim cestama i zato dobio bejzbol palicom, od 3 počinitelja koji su za to dobili 3000 eura. Dakle, njegov živog je praktički bio u pitanu za 3000 eura. Naručitelji nikada nisu pronađeni, ali zanimljivo da je u tom gradu, gradonačelnik svo vrijeme isti, da se protiv njega također vode različiti procesi neuspješno, kao što se vode protiv Sanadera, kao što se vode protiv Kalmete, kao što se vode za Fimi mediju, kao što se vode protiv Nadana Vidoševića. Pa kada to sve građani gledaju, pitaju se opet, pa ima li smisla išta prijaviti. Dakle, prvi korak je naravno, prijava u dobroj vjeri, ali uzalud i ta prijava, ako u konačnici pravosuđe ne donese pravorijek prateći trag novac, i ako se taj novac ne vrati natrag u državni proračun.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin Bunjac.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Jovanović. Meni je isto doista nevjerojatno, da Vlada, ne znam, nema dovoljno novaca za zdravstvo, da nema dovoljno novca za obrazovanje, da nema dovoljno novca za mirovine ili za demografske mjere, a ima novac koji leži na cesti i doslovce ga treba pokupiti, a radi se o tome da samo treba spriječiti korupciju. Znači vi ste sami rekli da se radi o stotinama milijardi kuna, koje su opljačkane u vrijeme samostalne Hrvatske i da se samo taj novac, vratio u proračun, odnosno, da se nije dalo da ode, da se iznese, mi danas bismo imali puno bolju sliku gospodarstva i društva općenito, i praktički nam ne bi trebale nikakve dodatne mjere. Znači ne bi nam trebali ni euro, ni porezna reforma ni dodaci na mirovinu, posebna izdvajanja. Znači imali bismo jednostavno, puno putanja riješenih samih po sebe i ono kako se kaže da nismo ni orali ni kopali. Znači ni jedan jedini zakon, ni jedna jedina mjera, borba protiv korupcije, unaprijedila bi hrvatsko društvo i gospodarstvo za 10-20%. To bi bilo dovoljno. Ali, jednostavno, kod nas nema volje. Kod nas se ide za tim, evo ja čitam i ovo istraživanje od prije neki dan, mi samo povećavamo broj milijunaša, evo sad već imamo 12000 milijunaša, ja bi htio pitati, koji su ti milijunaši, tko ima te tolike novce, znači netko se silno bogati, a drugi nemaju za neke najosnovnije životne potrebe. Mislim da bi hrvatska javnost imala pravo znati tko je na nezakoniti način stjecao novac, ali neće uspjeti to nikada saznati, tako dugo dok se ne pojave ljudi koji će imati zaštitu i hrabrost da kažu ono sve što znaju o nezakonitostima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo odgovor. A ne, pardon, na replikama smo, gospodin Bulj, replika.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac jednostavno šteta što prije nije bio ovaj zakon i što nije ovo ozbiljniji pristup Vlade i vladajuće većine prema ovome vašem zakonu a evo, vidimo da, ne samo što nije tu ministar o najbitnijoj temi, znači, kojom bi trebalo zaštiti ljude koji su zviždači, nema ni državnog tajnika. Apsolutno ih nije briga prema parlamentu. Još uvijek se vodimo po Ustavu da smo parlamentarna demokracija, ali ide prema faraonskom upravljanju jer vidimo čak da Plenković premijer, optužuje oporbu za probleme unutar većine. Evo danas njegova poruka, puno bi mi draže bilo da je njegova poruka i ovo je konvencija svih konvencija, ponavljam, bez obzira što prijedlog nije od MOST-a i meni je drago što ste ga vi predložili. Ovo gledam, prije svega kao čovjek koji analizira probleme u društvu hrvatskom. Ovdje je trebao biti premijer i reći javno ovaj prijedlog koji su predložile kolege iz Živog zida, kolege zastupnici iz oporbe većine podržimo jednoglasno uz određene izmjene. A ne, pogledajte, nema nitko iz Vlade, niti tajnik, niti pomoćnik ministra, niti ih je briga. Niti oni žele o ovome raspravljati na jasan i transparentan način u interesu pomoći tim ljudima koji su do sada ukazivali na nepravilnosti, a imaju ogromne štete, oni i njihove obitelji. Ovim Zakonom je sve predviđeno. To sam rekao u ime kluba MOST-a i s obje ruke ću podržati ovaj Zakon, ali me ne veseli odnos Vlade prema parlamentu, u ovome slučaju prema vašem Zakonu koji je bitniji, ponavljam, od svih konvencije na koje premijer Plenković, sa koje želi, u biti, odskočiti da bude predsjednik vjerojatno Europskog vijeća. Prema tome, još jednom podrška s obje ruke. Hvala.
Odgovor, gospodin Bunjac.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Bulj na vašoj podršci i vi u biti reagirate potpuno prirodno. Vi znate da ovaj Zakon ide na korist hrvatskih građana i hrvatske države i normalo da ćete podržati, isto kao što ćemo i mi podržati sve ono što ide na korist hrvatskih građana. Nama je iskreno, mi smo već navikli na to da se naši zakoni mjesecima ignoriraju, pa se onda stavljaju kao zadnja točka dnevnog reda, na koje ne dolazi nitko iz ministarstava itd. Što se nas tiče, može biti zakon i u 3 ujutro, ali je doista prava šteta da Vlada, dakle, ne brine o općim i nacionalnim interesima. Ono što mi možemo biti vidjeti, vi ste u pravu, zadnja dva tjedna Vlada se bavi time što prebrojava svoje vlastite zastupnike. To je njima puno važnije. Ti si skupina A, ti si skupina B, vi ste zviždači, vi niste zviždači, vi ćete sutra biti na listi, vi nećete biti, vas ćemo izbaciti, ove ćemo ostaviti. To je njima glavni interes. Znači, njima je glavni interes da se oni bave sami sa sobom, kao što vidimo iz nebrojenih novinskih članaka tko kuda spada, čije prezime se spominje u kakvim kuloarima i glasinama, a to što zviždači pate i što trpe nevjerojatne muke i što se iz Hrvatske pokrade, ne znam, 30% proračuna svake godine, to je njima nebitno. Njima je samo bitno da njima plaća dolazi svaki mjesec, da je dobra, da jedino svoje zakone pišu koji nemaju nikakve veze sa stvarnošću niti nikakvoga konkretnog rezultata, da vrijeme protječe i da danas-sutra imaju dobru mirovinu. Ljudi koji se tako odnose prema ovom visokom domu, u stvari pokazuju da nisu uopće dostojni da tu budu, isto kao što nisu dostojni ni da budu u ministarstvima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Posljednja replika. Gospodin Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolega Bunjac, vi ste jako dobro detektirali. Na kraju-krajeva to je rekla i anketa, a to možemo i čuti razgovarajući sa građanima na ulici ili sa sugrađanima bilo gdje drugdje, dakle, problem je najveći, naravno poslije nezaposlenosti i korupcije, ono što se ista ne rješava. I nije toliko problem što je momentalno velika korupcija, nego što je takva korupcija zadnjih 20-30 godina. Znači, ona se ne rješava. Nema trenda popravljanja, trenda evo sad ćemo mi to riješiti, tu su zakoni, tu su ljudi, tu je novac, sve što treba, to nam je glavni prioritet, pa da premijer sazove recimo, jednu tematsku sjednicu ili bilo što, mogu mijenjati poslovnik kako hoće i kaže, evo, hrvatski građani, od sada nulta stopa tolerancije na korupciju, totalna borba protiv korupcije. Napraviti ćemo sve što treba da se ovih 94% smanji na 4% kroz 10 godina. Barem 10% na godinu, da imamo neki trend, stepeničasti rad, da će svake godine biti sve bolje. Ne, nema nade. Znači, uopće nam vlast ne daje nikakve nade da će biti bolje, niti uopće šalje poruku, mi želimo da će biti bolje. Nego što hoće? Hoće da stanje ostane kakvo jest, da bude stanje beznađa, depresije, apatije, rekli bi sociolozi, anomije i već sve ostale pojave koje su nas zadesile. Da samo postoji nada, da postoji svjetlo na kraju tunela, mnogi bi ostali ovdje i borili se još, ne bi otišli tako lagano. Vlada nije čak u stanju niti tu nadu dati. Nije uopće u stanju nadahnuti hrvatske građane zašto ostati ovdje, provesti život ovdje. To je prvi promašaj. Prvi promašaj što nije u stanju povesti ove naše građane i sve nas u bolje sutra, nego se stalno vrtimo u krug već 20-30 godina i probleme ne rješavamo. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, gospodin Bunjac.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Sinčić, mene isto čudi, evo vidimo da u zadnjih godinu dana HDZ je izgubio 1/5 svojih birača. Mi im ponudimo Zakon, koji kad bi oni doradili i prihvatili, sigurno bi im rejting porastao. Ali, oni su spremni toliko se baviti sami sobom da će otići do samouništenja, kao što ste već jednom otišli 2016. godine i oni će opet to učiniti jer jednostavno ne shvaćaju hrvatsku stvarnost, niti ih ona uopće zanima. Oni umjesto da rješavaju probleme građana, njima je važnije tko se nalazi na kojoj listi i tko tu istu listu sastavlja. Da se riješi pitanje korupcije, da se riješi pitanje pogodovanja, nepotizma i klijentelizma, mladi ljudi bi jednostavno stekli povjerenja, mladi ljudi koji imaju ideale, koji imaju snove, stekli bi povjerenje u svoju državu. Ne bi više, onda bi znali da treba učiti, da treba raditi, da treba biti pošten i da se tako može napredovati u društvu. A kod nas se tako ne napreduje, kod nas mladi ljudi koji imaju čak i visoke škole moraju raditi kao konobari, moraju raditi kao prodavači, moraju raditi kao spremačice itd. što je zaista vrlo žalosno, dok s druge strane ljudi koji kupuju diplome ili ih uopće nemaju, mogu postati ravnatelji, mogu postati direktori, mogu se baviti strukama o kojoj nemaju blage veze, kao što ne znam, imamo ravnatelja Hrvatskih šuma koji se nikada nije bavio šumarstvom itd. i šalje se vrlo loša poruka. Vi jednostavno, danas ako se prijavljujete na javni natječaj, doista morate biti izrazito naivni pa vjerovati da na javnom natječaju možete dobiti bilo kakav posao ili neku nabavu ili nešto tako dalje. Zna se na koji način se to rješava, jedino što nije jasno, kada će građani konačno svoja saznanja koja imaju spojiti sa konkretnim djelima i jednom za svagda poslati one koji su državu doveli u ovako teško stanje u ropotarnicu povijesti. Hvala.
Šesti put hvala. Mi ćemo raditi do 19,00h, gdje god stanemo, stanemo. U 19,00h prekidamo … [[Upadica se ne razumije.]] To više o vama, ne o meni. Izvolite gospodin Jovanović, vi ste na redu.
Kolegice i kolege, Klub SDP-a podržat će ovaj zakonski prijedlog jer smatramo da je već u samom uvodu predlagatelj naveo 4 razloga koje smatramo ključnim zašto je potrebno podržati ovaj zakon. Dakle ne postojanje cjelovitog i sveobuhvatnog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, zviždača, drugo, vrlo visoka razina stvarne korupcije u Hrvatskoj, treće nužnost službene promjene stava prema prijavitelju nepravilnosti, osobito prema svim prijaviteljima te učinkovitost borbe protiv nepravilnosti u radu, osobito korupcije, nezamisliva je bez pomoći osoba iz samih ustanova u kojima se te nepravilnosti i odvijaju. Naveo je predlagatelj ovog zakona i na taj način ukazao na dosta značajne probleme zašto posustajemo u borbi sa korupcijom. Osim toga i neka neovisna tijela koja su razmatrala ovu temu zaključila su jednako tako, tako je 2016. održan jedan okrugli stol: „Konferencija na temu o zaštiti zviždača u Jugoistočnoj Europi“ u organizaciji Centra za mirovne studije, Kuća ljudskih prava i GONG-a, gdje je rečeno da Hrvatska treba donijeti Zakon o zaštiti zviždača jer taj zakon nemamo, a postojeći model zaštite zviždača iznimno je staromodan i svodi se na sudsku zaštitu pa su ti ljudi prepušteni sami sebi. Također, rečeno je da u Hrvatskoj Odredbe o zaštiti zviždača su raštrkane u nekoliko zakona, a jedina zaštita je pokretanje sudskog postupka zbog odmazde koju su pretrpjeli na radnom mjestu, na taj način zviždači su prepušteni sami sebi. Zanimljiva je činjenica, također spomenuta na tom Okruglom stolu, što smo i danas čuli od predlagatelja, da u našem susjedstvu je u više zemalja izglasan Zakon o zaštiti zviždača pa ga tako ima i Bosna, Kosovo, Albanija, za razliku od Hrvatske koja nema. Ono što se svi možemo složiti, da je nakon ulaska u EU Hrvatska nazadovala po pitanju borbe protiv korupcije. Prije ulaska mi smo morali riješiti brojna poglavlja i jedno od njih bilo je i pravosuđe i tada smo donekle uveli red u temama kao što su financiranje političkih stranaka, sprječavanje sukoba interesa, prava na pristup informacijama. Sva ta su pitanja otvorena na zahtjev EU i nikada nije bilo iskrene želje u vladajućima, tada je to bio HDZ, da se borba protiv korupcije dovede na razinu koja neće predstavljati opasnost za hrvatsko društvo u cjelini. Antikorupcijske politike nisu dobro razrađene, potencijalni zviždači riskiraju gubitak posla, izolaciju na radnom mjestu, izolaciju u zajednici. Dakle sustav nije na njihovoj strani. Sjetili smo se danas više puta pa vrijedi još jedanput, gospođe Ankice Lepej, prve istinske hrvatske zviždačice. Ono što je važno, i novinari se bore za što je veću zaštitu zviždača iz jednostavnog razloga što su zviždači važni i za medije jer daju informacije od javnog interesa koje mogu osigurati razotkrivanje raznih korupcijskih afera. Zanimljiva nam je susjedna Bosna koja je 2014. godine donijela Zakon o zaštiti zviždača, nakon čega je značajno porasla učinkovitost u borbi protiv korupcije. Dakle nema nikakve dileme da je zakon potreban. Što nam kaže Vlada u svom očitovanju? Ako uzmemo ovaj tekst, kao što su kolege rekle, gdje su se barem potrudili na 8 stranica i dali svoje mišljenje, prve dvije stranice su odlično napisane i fali, zapravo višak je samo jedna riječ. Dakle, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati ovaj prijedlog, dakle ovo ne višak. Da su ostali bez tog „ne“ mislim da bi učinili dobar posao. Puno je razloga zašto treba podržati ovaj zakona, dakle Hrvatska je 2017. prema indeksu percepcije korupcije u krugu korumpiranih zemalja svijeta sa 49 bodova na 57. mjestu. Korupcija je u Hrvatskoj karcinom, narušava temeljne društvene vrijednosti, izaziva gubitak javnog povjerenje u tijela državne vlasti, što se odmah negativno odražava i na gospodarski razvoj društva. Ovogodišnji, ponovo, drugu godinu za redom, negativni nalaz Transparency Internationala, koji svrstava Hrvatsku u krug korumpiranih zemalja, pokazuje da se aktualna HDZ, HNS vlast ne percipira kao spremna i sposobna za borbu s korupcijom, dapače ona je, čuli smo to danas i ovdje, utemeljena na 4 pravosudna kamen temeljca kojeg čine Bandić, Saucha, Glavaš i Vrdoljak i drže je na okupu samo na način da osiguraju svoj opstanak u svojoj bici sa pravosuđem gdje odgovaraju za čitav niz različitih aktivnosti koje ne možemo sigurno smatrati etičnim. Prema tome HDZ i HNS pokazuju riječju i djelom zašto u Hrvatskoj stalno imamo gubitak vjerodostojnosti, integriteta, politike i političara. Hrvatska je suočena sa neprekidnim nizom afera koje proizlaze iz netransparentnog ugovaranja poslova, pogodovanja imenovanja po političkoj HDZ-HNS liniji, rođacima, braći, kumovima koji se imenuju pa čak se te informacije taje i nakon određene sjednice Vlade. Osim toga neovisne institucije kao što su Povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa, Odbor za etiku u znanosti izloženi su žestokoj kritici vladajućih kako HDZ-a pa tako i predsjednice RH, zbog toga su sustavno napadane često oslabljivane kroz smjenu slobodno mislećih i neovisnih čelnika, a onda se imenuju politički imenovani podobni čelnici. Ako Hrvatska želi napredovati i ostvariti prosječan indeks percepcije korupcije poput Slovenije npr. koja ima 61 bod, mora povećati transparentnost, omogućiti nadzor neovisnih tijela i javnosti, mora osigurati da ljudi u dobroj vjeri mogu prijaviti korupciju, dakle mora imati ovakav zakon. Korupcija je povezana sa smanjivanjem prostora civilnog društva i slobode medija. Transparency je na primjer ispitao odnos između razine korupcije i slobode organizacije civilnog društva u radu i utjecaju na javne politike i analiza je pokazala da većina zemalja sa niskim rezultatom u području građanskih sloboda u pravilu ostvaruje visok, to znači negativan rezultat u području korupcije. Kampanja ocrnjivanja, uznemiravanja, sudske tužbe i birokratska opterećena alati su kojima se pojedine sukobom interesa i korupcijom opterećene vlade, pa i ove naše služe kako bi ušutkale sve one koji pokreću borbu protiv korupcije, civilno društvo i medije. Nekoliko puta smo danas spomenuli Euro barometar koji je zaista poražavajući, dakle 94% ispitanika u Hrvatskoj drži da je korupcija u zemlji raširena, 4% bi svega prijavilo korupciju da je uoči. 59% smatra da je korupcija prisutna u svakodnevnom životu. Najkorumpiranije u Hrvatskoj ispitanici drže političke stranke, političare na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, sudovi, policiju i carinu i to sve preko 50%. Kako onda da građani u dobroj vjeri prijavljuju korupciju? Na pitanje, da li bi prijavili korupciju još jedanput moram reći 95% Hrvata odgovara negativno. Sigurno jedan od razloga i nedostatak zaštite ljudi koji u dobroj vjeri prijavljuju korupciju. Mogao bih još nabrajati, ali i ovo što sam rekao dovoljni je dokaz da zaista mladi odlaze iz Hrvatske, prije svega zbog toga što ne vide budućnost u zemlji u kojoj cvate korupcija gdje politički HDZ-HNS vlast koja je trenutačno u Hrvatskoj ne nudi nadu da zaista se cijene kompetencije nego samo politička podobnost. Mali korak u borbi protiv korupcije bio bi donošenje ovog zakona kojeg mi podržavamo.
Hvala lijepa. Jedna replika gospodin Branimir Bunjac.
Hvala lijepa zastupniče Jovanović na vašem izlaganju i osobito na podršci koju ste rekli. Evo recimo imamo jedna primjer koji je vrlo zanimljiv kako funkcionira trenutna vlast. Znači mi smo bili svjedoci da pojedini gazde u Hrvatskoj imaju pravo uvoditi bonove kao novac, vidjeli smo da mogu manevrirati tzv. transfernim cijenama radi utaje poreza, pa onda recimo ne znam kada se jedan proizvod vozi iz Hrvatske u Bosnu ima jednu cijenu, kada se vozi iz Bosne u Hrvatsku ima drugu cijenu, pa se mogu namještati cijene kako gdje paše, kako treba dobiti subvencije, poticaje u svakom slučaju bile su velike utaje poreza, bilo je veliko pranje novaca, što je najzanimljivije pranje novaca je išlo dijelom čak preko banaka i onda kada je taj koji je sve zakuhao pobjegne iz zemlje, naravno uz dozvolu Vlade onda Vlada koja preuzme privremenu upravo nad tvrtkom, što radi, dovede upravitelja koji prvi dan kada preuzme svoju dužnost potpisuje ugovor sam sa sobom, sa svojom tvrtkom u kojoj je do jučer radio i isplaćuje si 250000 kuna svaki tjedan. A svojim kompanjonima, tzv. konzultantima u jednoj godini dana isplati 300 milijuna kuna. U bilo kojoj uređenoj državi svijeta to bi bilo označeno kao klasični slučaj korupcije i na sudu bi bilo već odavno pravomoćno dokazano. To je znači čisto ko suza. A u Hrvatskoj što se dogodilo? Ništa. Nakon pritiska javnost upravitelja su smijenili, on i dalje slobodno šeće Hrvatskom, isto kao i oni koji su jučer tvrtku doveli u žalosno stanje i dalje sa tim konzultantima sve nastavlja plaćati. Znači Hrvatska je donijela jedan zakon koji istječe za upravo tri tjedna, a u kojem svi oni problemi koji su doveli Agrokor u tako tešku situaciju nisu čak ni načeti, a kamoli riješeni, štoviše iskoristili su vrijeme da dodatno pljačka. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, evo spomenuli ste zakon koji je sigurno jedan od razloga zašto u Hrvatskoj se smatra da korupcija cvate. Dakle mi ni dan danas ne znamo, a zapravo znamo tko je pisao lex Agrokor i na taj način vidimo u kojoj mjeri se pokušava na jednom vitalnom pitanju od hrvatskog interesa pogodovati pojedinačnim lobijima. Dakle u Hrvatskoj je korupcija institucionalizirana i bez jednog ovakvog zakona teško da ćemo moći uspjeti osigurati veću transparentnost jer upravo ta transparentnost je garancija da će se prevenirati i sukob interesa, a onda i korupcija. Nažalost ne samo da građani Hrvatske ne vide smisao borbe s korupcijom, pa kažu da ne bi ni prijavili korupciju nego je ta institucionalizirana korupcija u jedinicama lokalne samouprave čak do određenog nivoa i garancija ponovnog reizbora pojedinih čelnika što je u svom radu dokazao i Vuk Vuković doktorant na Oxfordu gdje je točno mjereći odaziv na izbore, korupciju pokazao da pojedini lokalni čelnici korumpirajući sredinu u kojoj žive budu ponovno izabrani. A zapravo na posljednjim lokalnim izborima imali smo čelnike koji su bili u zatvoru zbog korupcije, kojima su građani dali ponovno povjerenje što je sigurno dodatno, dodatno zabrinjavajuće.
Hvala. Gospodin Gordan Maras, nema ga. Gubi pravo. Pojedinačna rasprava gospodin Željko Jovanović.
Evo javio sam se i za pojedinačnu raspravu obzirom da sam član pa i predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije, a nemam mogućnost i s te strane dati podršku ovom zakonskom prijedlogu. Dužan sam reći da je, ja sam bio predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije od 2007. do 2011. godine i tada smo imali jednu tematsku sjednicu, veliku tematsku sjednicu posvećenu upravo zaštiti zviždača. I zaključak te sjednice je bio da taj zakonodavni okvir koji imamo je dostatan za zaštitu zviždača. Međutim, vidjeli smo sve što se događalo nakon toga je pokazalo da nismo bili u pravu. I 2014. godine je jedna rezolucija donijeta koja je upravo Vijeće Europe u svojoj preporuci zaštiti zviždača naglasilo je da pod pojmom zviždač smatra se bilo koja osoba koja prijavi ili objavi informaciju o povredi javnog interesa, odnosno opasnosti da do povrede dođe koja je povezana sa njegovim poslom bilo da se radi o javnom ili privatnom sektoru. I u tim preporukama Vijeća Europe iz 2014. kaže se u Hrvatskoj ne postoji poseban Zakon o zaštiti zviždača već je to područje uređeno kroz odredbe pojedinih zakona kao što su Kazneni zakon, Zakon o državnim službenicima, Zakon o radu, Zakon o trgovini. Međutim, unatoč postojećim zakonskim rješenjima zabilježeni slučajevi pokazali su da zviždači su i dalje suočeni sa problemom vraćanja u redovni radni odnos, te da je potrebno uz postojeću zakonsku zaštitu dodatno ojačati zakonodavni okvir, a sve sa ciljem dodatne zaštite zviždača i na općenito podizanje razine transparentnosti etike i integriteta u cjelokupnom društvu. Osim zviždača potrebno je dodatno zaštititi novinare, pogotovo one koji se bave istraživačkim novinarstvom, te borce za ljudska prava a kojih se progoni zbog njihovog javnog djelovanja. Stoga je i u akcijskom planu koji ide uz Strategiju suzbijanja korupcije jasno navedeno da će se donijeti novi Zakon o zaštiti zviždača. To su mjere 62. i 63. gdje se ističe da je rok za donošenje tih mjera treći kvaratl ove godine. No, evo ja sa ove govornice obzirom da Vlada odbija podržati zakon koji je danas predstavljen, da se ti rokovi ubrzaju i da u najkraćem mogućem roku dobijemo zakonski prijedlog kojim će se pokazati iskrena vjera, iskrena spremnost da se u Hrvatskoj na učinkovitiji način borimo protiv korupcije obzirom da nam je Europska komisija u svom posljednjem izvješću uz nedostatak reformi koji se ne provode jasno istaknula da smo usporili u provedbi Strategije suzbijanja korupcije i da je to jedan od prioriteta kojim Vlada koja je trenutačno na vlasti mora pokazati da se istinski želi boriti protiv korupcije u Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Gosp. Miro Bulj, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista završno.
Kolegice i kolege, uvaženi predlagatelji žao mi je što većinu vremena i čak razočarenje većinu vremena ovdje nemamo predstavnika Vlade koji su bez ikakvog razloga dugo očekivani zakon kojega je dao klub Živog zida i SNAGA-e, da nema nitko od predstavnika Vlade govori o tome u kojem je smjeru ova Vlada ide. Žao mi je šta su prazne klupe sabornice kad govorimo o ovome zakonu, ali isto očekujem da kod glasanja i pozivam sve zastupnike da je ovo tema svih tema, zaštita ljudi zviždača, da budemo tu jednoglasni i da pošaljemo poruku onima koji misle da su faraoni a proistekli su iz ovoga Parlamenta, da im snažnu poruku i da prihvatimo ovaj prijedlog koji sadržaje sve što treba sadržavati. Naravno da je Vlada korektna onda bi išli u drugo čitanje. U ovome zakonu koji čekaju godinama ljudi koji su bili zviždači koji su prijavljivali nepravilnosti mi nemamo alternativu o ovome zakonu. Nije ovdje bitno hrvatska Vlada hoće sebi kao nekakav poen da li je to predložio klub zastupnika ili oni ili Vlada sama, ali je činjenica da se ovako ne odnosi prema Parlamentu sa strane Vlade. Međutim, puno je bitniji očito trenutak sad u Vladi da prebrojavaju stanje između sebe i da vide o kojoj konvenciji triba razgovarati, na koji način tko će glasati, tko neće prebrojavaju se. I činjenica da takav odnos prema ovome zakonu govori u kakvom je stanju Vlada RH, jer u ovome trenutku već duže vremena nemamo nikoga ispred Vlade. Jer ponavljam govorimo o jednom od najvećih problema, u biti jednom od najbitnijih zakona za zaštitu ljudi koji su ukazivali i prijavljivali nepravilnosti i gdje je riješen, znači bio njihov status, gdje bi riješen pravobranitelj bio njihov i u budućnosti bi zasigurno država puno uštedila. I još ću jednom ponoviti, da se dogodilo u brojnim aferama kao što su mjenice bankarske koje su bez pokrića, pardon mjenice, da netko u HNB-u ima tada snage kazati ne, ne bih 10 milijardi kuna Todorić tada bez pokrića 10 milijardi kuna sredstava. Šutjeli su hrabri ljudi, hrabri ljudi. Triba im odat priznanje, a to je ovaj zakon. On je u budućnosti, on u percepciji stvara stabilnost Republike Hrvatske i demografski oporavak je jedan od najvećih uzroka kao što smo svi kazali je, znači nepovjerenje u institucije Republike Hrvatske. To je korupcija i ovim zakonom se rješaje. Međutim, Vlada se očitovala, pa doslovno skoro pozitivno, doslovno na kraju je rekla: ne prihvaćam. Ne prihvaćam zato što su to predložili klub koje premijer ne voli, tako bi bilo i suprotno, ali to je razočaravajuće prema nama saborskim zastupnicima. Evo vidim da samo su dva zastupnika iz većine vladajuće, evo ako možete svojim kolegama na večerašnjim sastancima, ako budete raspravljali o konvenciji, recite da je danas bio vrlo bitan zakon koji bi riješio brojne probleme hrvatskoga društva, koji bi dao nadu mladom čovjeku da ostane u hrvatskom, a to je u biti Zakon o zaštiti ljudi koji su imali hrabrosti prijaviti nepravilnosti, tj. zviždači i oni budući i da jednostavno njihovo ponašanje je neozbiljno, a to bi bilo najbolje da poručite znači čelnom svome čovjeku, znači premijeru, da je dosta prebrojavanja, da je korektnije i poštenije ići i na izbore, nego se baviti perifernim stvarima, a ne stvarima bitnim. Ovo nema ideologije, ja i kolega Jovanović se ne moramo slagati ideološki, svjetonazorski, oko toga moremo „krviti“, oko ovih stvari ćemo se složiti svi, nebitno, HDZ, SDP, Živi zid. I ne vidim uopće problem zbog čega je neozbiljno Vlada pristupila ovome prijedlogu zakona. Žao mi je, ne znam gleda li tko ovo i jel' se uopće prenosi, možda je zabranjeno da se prenosi i možda je cenzura, da se pogleda, nema nitko iz Vlade, znači od 1000 činovnika u Vladi, pomoćnika ministara, premijera, zamjenika ministara, nikoga nema. Sramota. Mi ćemo u ime kluba MOST-a još jednom ovo objeručke podržati. Hvala.
Hvala. Nikoga iz Vlade, 8 zastupnika. To je bilanca današnje večeri, 5 iz oporbe, 2 iz stranke na vlasti u apsolutnim brojkama. 7 tamo i 1 ovdje. I gospodin Bunjac izvolite, replika.
Hvala. Da, hvala gospodine Bulj. Da i Hrvatska ima 240 000 državnih službenika i nijedan nije došao slušati o Zakonu o zviždačima. Mi smo u biti ovdje trebali poslati zakon o ustašama i partizanima. E da smo taj zakon poslali, e onda bi došlo svih 151 zastupnik i 20 ministara i svi bi imali nešto za reći. To je, trebalo je ovoga to raspraviti. Dakle tko je imao kakvu kapu, čiji je djed bio gdje, tko je lijevo, desno krilo UDBA-e, onda bi se raspravljalo, ja sam siguran da bi rasprava trajala do jutra. Međutim, kad mi raspravljamo o zakonima, posebno koje predlaže Živi zid onda nitko se ni udostoji niti doći, naravno. A to pokazuje da je ustvari vladajuća većina ta koja je destruktivna. Oni su destruktivni, oni nas optužuju iz oporbe da smo destruktivni, a pogledajte kako su oni, oni uopće ne žele niti slušat, a kamoli raspravljat. A sad bih ja pitao, s obzirom da su ovdje dva zastupnika HDZ-a i jedan pripadnik manjina koji ih podržava, da li mi u Živom zidu glasamo uvijek protiv zakona HDZ-a? Ne. Mi smo podržali ne znam, Zakon za trošarine, za vozila, mi smo podržali i Zakon o minimalnoj plaći i nije nam smetalo što ste ga vi napisali. A zašto? Zato što je išao u korist građana. Jesmo li podržali SDP-ov Zakon o dječjem doplatku i o dodatku na mirovine? Jesmo. Jel' se slažemo s njima u svemu? Ne slažemo se. Ali znamo da je zakon u korist građana i podržavamo. To vam je konstruktivan pristup. To je pristup kada su nacionalni interesi važniji od stranačkoga interesa, a mi nažalost imamo danas na vlasti stranku koja misli da je njihova stranka jednako Hrvatska. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospodin Bulj.
Kolega Bunjac. Da je tema o ustašama i partizanima bilo bi od 151, bilo bi 130 nazočnih. Zasigurno, od svih prijedloga oporbe i onih koji dođu, dođu u ovome terminu i to je jedan od problema, jer smo svjesni i javnost, ja ne znam uopće prenosi li ovo išta ili ne? Nisam uopće, jel' ovo cenzura, možda je ovo zabranjeno. Ali čisto pro forme mogu reći evo, dali smo 2 zakona i ja očekujem zaista da na zajedništvo, naši kolege iz HDZ-a, tu su još, ja očekujem da će oni zaista ovaj zakon koji je trebao davno biti donesen, da će prenijeti svojim kolegama u Klubu i da će jednoglasno ovo podržati, jer nema niti jedan razlog da ga ne podrži. Ja ga nisam čuo doslovno, osim na osobnoj razini … [[Govornik se ne razumije.]] ali jedan razlog nisam čuo, od svih činjenica koje smo iznijeli. Da, spomenuli ste i dječji doplatak koji je dao izmjenu Zakona o dječjem doplatku, je dao SDP, da podržat ćemo. 600 milijuna kuna više izdvajati za djecu, to je demografska mjera. … [[Govornik se ne razumije.]] naravno da se ne moramo slagat oko nekim temama koje bi morale biti periferne, ali ne, konvencije su periferne, jel' netko mora doći u Bruxelles, a sad kako, u predsjednika ovoga Vijeća još jedan mandat odradit za premijera, ali i onda tek, kako je rekla Dubravka Šuica, tek tada će biti ovaj predsjednik Europskog vijeća. Ali vjerujem da će hrvatski narod ipak dobiti ove sve informacije koje ovdje govore se u Parlamentu gdje su nas birali, prazne klupe govori sve. Spomenuli ste broj službenika, nisu sad ti najniži krivi, ali zasigurno u Vladi imamo 20ak ministarstava, kabinete, tajnike, pomoćnike pa da nitko nije mogao doći, to je stvarno pokazatelj, a o vrlo bitnom problemu, problemu broj jedan u državi po svim anketama. I zbog toga ovaj vaš prijedlog je dobar. Hvala.
Gospodin Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, pala mi je jedna slika iz 2014., dakle tada je u talijanskom Parlamentu pred 500 parlamentaraca govorio Papa Franjo. I on im je poručio da stranački interesi i unutarnje borbe dovode do uskliznuća u korupciju Parlamenta i to je sjajna poruka koja bi jako dobro došla i našim kolegama iz aktualne HDZ-HNS većine jer na kraju on kaže: „svatko može pogriješiti i grijeh se može oprostiti, ali korupcija se ne može oprostit. Ona se mora izliječit“ Jedna od tih metoda liječenja bio je danas ovaj zakon, i kao što sam rekao, građanima Hrvatske bi trebao nekakav presedan , nešto što se još nikad nije dogodilo, da i oni počnu razmišljati drugačije. Taj presedan bi bio da su vladajući iz HDZ.-a rekli pada, idemo sad pokazati da korupcija nema stranačku boju, idemo s ovim prijedlogom s kojim se ne slažemo u potpunosti u sadržajnom djelu, zajedno sa kolegama iz Živog zida i SNAGA-e načiniti zakonski prijedlog koji će podržati jednoglasno cijeli Sabor i pokazati da je u Hrvatskoj korupcija odzvonila, nisu to učinili, stoga ne možemo vjerovati u njihove iskrene namjere da se suprotstave korupciji jer je korupcija nažalost utemeljena u samu bit HDZ-a a i HNS-a, izgleda.
Gospodin Bulj, odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Jovanović, slažem se znači riječi pape Franje su upućene tom prigodom svim političarima i nama ovdje i HDZ-u, vjerujem da će i te riječi koje ste vi uputili odzvoniti u ušima zastupnika HDZ-a i da će vjerojatno većini i koju predstavlja i manjina … … [[Upadica Radin, ne razumije se.]] ovaj zakon, ta poruka pape Franje je doslovno poruka za sve nas, da politički interesi političkih stranaka, ideološki, svjetonazorski i bilokoji drugi ne smiju poticati korupciju. Ovo ponašanje vladajućih u ovome trenutku potiče korupciju jer ovo je zakon koji je predložen u interesu zaštite ljudi koji su ukazivali i koji će ukazivati na korupciju i koji će donijeti višestruke dobre stvari za Hrvatsku. Znači nepovjerenje mladih će opadati, znači ostajat će u Hrvatskoj, to je jedan od ključnih trenutaka, lak ne toliko neimaština koliko nepovjerenje i vjerujem da vi zastupnici iz većine ćete poručiti svojima uvaženima potpredsjedniče, poruku papre Franje koju je citirao kolega Jovanović, također da će kolege iz HDZ-a poruku od pape Franje vjerojatno citirati je, doslovnu, jasnu i kratku poruku da je dosta stranačkih poslušnika, nego treba raditi u interesu političkih stranaka, treba raditi u interesu naroda a ovaj zakon je od kluba Živog zida i SNAGA-e u interesu naroda. Hvala.
Gospodin Bulj, sve se slažem što ste vi rekli, ali ja ponavljam još jednom, ne možete meni dok sjedim ovdje uputiti riječi nego morate čekati da idem sjesti tamo i onda možete reći što god hoćete i ja ću vam odgovoriti jer odavde vam ne mogu odgovoriti, ni franjevački ni isusovački a niti ne znam, svjetovno. Nikako vam ne mogu odgovoriti. Znači vi ste u prednosti a ja ne volim da ste vi u prednosti, razumijete me? … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Jeste, u prednosti zato što vam ne mogu odgovoriti. Idemo dalje, idemo dalje, kao što su već neki rekli u prošlost. U ime predlagatelja govorit će Ivan Vilibor Sinčić. To nije stvar mene, to je stvar institucije, gospodin Bulj, to je tako. A doći ću ja tamo, polemizirat ćemo.
Hvala vam predsjedavajući. Evo završno u ime kluba Živog zida i SNAGA-e o zakonu o prijaviteljima nepravilnosti odnosno o zakonu o zviždačima. Htio bi samo reći prije nego idem na završnu riječ, dakle u članku 15. naše prijedloga jasno je definirano što je to zlonamjerna prijava, ima čak 4 stavka, među ostalim u stavku 3. stoji zlonamjernost prijave utvrđuje pravobranitelj temeljem argumenata koje je prikupio u ispitnom postupku i druge stvari. Dakle, taj koncept je razrađen, ja pozivam Vladu da ovih naših 118 članaka pošalje u drugo čitanje, ima nekih manjih tehničkih nedostataka koji se vrlo lagano riješe, već sam pokazao kako ih je dobar dio totalno neutemeljen, znači mi govorimo o 2019., da od 2019. zakon bi stupao na snagu mada nemam ništa protiv da ide odmah, može se napraviti rebalans ali osnovni prijedlog je 2019., baš zato da ne bi govorili evo ne možemo staviti rebalans zbog toga pa da to bude razlog odbijanja zakona ali ne, što oni kažu u svome obrazloženju, ne možemo prihvatiti zakon zato što u 2018. nismo ništa predvidjeli što se tiče novaca, pa nismo ni tražili, dakle govore nešto kao da nisu pročitali i niz drugih stvari. Osim toga htio bi reći dakle da je vrijeme da se dokine golgota koju prolaze zviždači i njihove obitelji, neki od njih su nažalost pokojni, nečija borba već traje desetljećima, vrijeme je da se preokrene borba protiv korupcije u društvu a pokazao sam već statistički da sa nekih 1, 2% na 40% bi porastao broj prijava i procesuiranja, to pokazuju iskustva iz drugih zemalja. Jako je bitno i pročitati ovaj dio izvješća, evo recimo to bi gospodina Plenkovića trebalo zanimati, on jako cijeni Europsku komisiju, ja ne, pa kaže na svojem izvješću na 12 stranici, citiram: „U Hrvatskoj ne postoji zakon za zaštitu zviždača međutim zaštita zviždača u javnom i privatnom sektoru obuhvaćena je nizom različitih zakonodavnih akata, međutim čini se da postojeći pravni i institucijski okvir nije prikladan za potpunu zaštitu zviždača.“ To pokazuju neki nedavni slučajevi, uprava MUP dvojicu policajaca koji su prijavili navodni slučaj korupcije u ministarstvu, nije premjestila i zaštitila nego ih je zadržala među onim istim skupinama koji su je prijavili te tako neizravno dopustilo zlostavljanje i druge oblike remećenja rada. Drugom prilikom predstavnik radnika u nadzorom tijelu Imunološkog zavoda u Zagrebu, o tome drugom prilikom kad bude izvješće i član radničkog vijeća, tu se radi o Srećku Sladoljevu, suspendiran je s posla te mu je zabranjen ulazak u prostorije zavoda nakon što su se žalili na nedovoljnu transparentnosti u postupku odlučivanja o zavodu u vezi s kupovinom cjepiva protiv svinjske gripe. Inače povjerenstvo je utvrdilo među ostalim da članovi nisu uopće pozivani na sastanak što se krši sa Zakonom o trgovačkim društvima i drugim zakonima. Nadalje stoji, ista se tako čini da u tom pogledu se ne radi dovoljno na načinu svijesti prema rezultatima studije UN od … [[Govornik se ne razumije.]] više od polovice građana Hrvatske misli da će osobe koje su prijavile slučajeve korupcije vjerojatno zbog toga zažaliti te takva prijava neće dati konstruktivne rezultate. Evo ako mu ništa ne znači baš Živi zid koji hoće uništiti, možda mu Europska komisija nešto znači, ali naravno da mu ne znači kad treba nešto konkretno napraviti, nego mu znači samo kad mu to paše, onda se poziva na Europu i mi to moramo radi Europe i druge stvari. Pozivam još jednom Vladu ili da prihvati zakon u ovom obliku ili da damo zakon u drugo čitanje, da zajedno svi sjednemo u interesu zviždača, u interesu hrvatskih građana, u interesu borbe protiv korupcije i doradimo par nedostataka koji su ovdje, zato i postoji čitanje, prvo, drugo pa čak i treće. Ako već ne žele tako, a nažalost očekujem da ne žele, onda da barem u onom njihovom prijedlogu, koji nadam se, nećemo čekati 2021. kad Plenkovića više ne bude u nekom najduljem scenariju, nego da će stvarno biti ove godine. Da pozove stvarno zviždače, jer ih nisam vidio ovdje na popisu da su ih naveli da će ih zvati, da ispričaju što su oni to sve prolazili u svom životu, na kojim mjestima su ih lomili pa da na tim mjestima zaštite. Jer puno više zna onaj koji je prošao to, kojemu je to možda nešto što je najviše obilježilo život, nego netko tko promišlja politiku iz neke tople sobe. Svakako uključite i te ljude, na kraju kad i zaštitimo zviždače, ostat će naravno pravosuđe koje će morati procesuirati kriminal. Gospodin Dario Juričan u svojem filmu Gazda i onom drugom djelu koji se bavi Kutlom, istraživanjem je došao do informacije da je za vrijeme gospodina Šeksa, dakle Šeks je tu imao veliku ulogu, došlo do instalacija 1700 do 2000 ljudi u hrvatsko pravosuđe. Znamo što je klijentelizam, znamo što se tek mračnih 90-ih, mračnih u smislu da nije bilo interneta razvijenog, 90-ih događalo u Hrvatskoj i danas trpimo posljedice toga. Pa eto, bit će također i drugih inicijativa i zakona od strane Živog zida, naša borba protiv korupcije, protiv sistemske korupcije, pogotovo i političke je iskrena, ona je dobronamjerna, čak ne tražimo nikakve zasluge, neka Vlada uzme ovaj zakon, napiše dolje da je Vlada napravila, da je Plenković osobno u kasnim noćnim satima pisao ovaj zakon, neka ga potpiše, neka ga prihvati. Živi zid nikad neće riječ reći da smo mi i jedno slovo tu napisali, samo neka se više situacija pokrene. Hvala vam.
Hvala i vama. Imate jednu jedinu repliku od gospodina Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Sinčić. Znači postavlja se ključno pitanje koliki je problem korupcije u društvu. Korupcija je toliko negativna pojava da je ona u stanju razoriti čitave države. I ne jednom su države propadale, pa čak i čitava carstva zbog korupcije. Jer naime, kad nastane korupcija i kad se ona proširi, u društvu nastaje negativna selekcija. I tada ljudi, pošteni ljudi, časni ljudi, uviđaju da ista pravila ne vrijede za sve. Da za većinu građana vrijede jedna pravila, a da za malu povlaštenu skupinu vrijede druga pravila. I kad ljudi to primijete, izgube ljubav prema svojoj državi i više se nisu spremni žrtvovati. Ne samo da se nisu spremni žrtvovati, nego nisu spremni ni u takvoj državi živjeti. I to je razlog i to su potvrdile ove ankete koje su objavljene prošli tjedan od strane nekoliko neovisnih agencija i istraživača javnoga mijenja, da se mladi upravo zbog toga iseljavaju. A kako je to žalosno kad mladi čovjek koji je tek na početku života, koji možda još nema niti godinu dana radnoga staža, želi otići iz države u kojoj se rodio, u kojoj je odrastao i u kojoj je stekao svoje obrazovanje. Zato je ovaj problem doista vrlo težak i nije mi jasno i ne mogu ni na koji način shvatiti zbog čega je vladajuća većina protiv ovoga zakona, uključujući i samoga predsjedavajućega sjednice. Hvala lijepa.
Uključujući koga? Šta ste rekli, uključujući koga? … [[Upadica se ne razumije.]] Uključujući i mene. Kao prvo, da se ja i vi razumijemo, vi ne znate kako ću ja glasat, kao drugo, ja vam izričem opomenu što ste polemizirali sa predsjedavajućim i nemojte se smijati. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte se smijati. Izvolite gospodin Sinčić. Nemojte se smijati. Gospodin Sinčić. Vi volite kao, vi volite jel' da, da pravite predstave, ali od mene nećete to doživjeti. Izvolite gospodin Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući. Evo nakon ove rasprave, meni je stvarno žao što nema predstavnika Vlade. Ne samo da premijer nije uzeo inicijativu i poveo hrvatske građane u borbu protiv korupcije na sve moguće načine, a ima sve alate, ima većinu kakvu takvu, imao je i pravu prije, ima državni proračun, 4 puta po 130 milijardi kuna, plus izvanproračunski fondovi, plus tu je lokalna država na koju može utjecati, ima kadar, ima 230 i koliko tisuća ljudi, državnih službenika, ima medijski prostor, na nacionalnoj televiziji, na privatnim televizijama, ali ne, njemu nije prioritet, on ne smatra da je to bitno. Evo ni Europska komisija koju toliko voli i gdje se možda u budućnosti vidi, ga ne može potaknuti da povede građane protiv tog najvećeg, daleko najvećeg problema koji stišće naše društvo. Ne da nema samo njega, nema niti njegovog ministra koji je ovdje naveden za predlagatelja, niti nekog od drugih predlagatelja državnih tajnika, to je opet degradacija nas kao zastupnika, opet se šalje poruka, što god vi tu raspravili ionako je nebitno, mi ćemo izglasati svoje, opet se svodi Hrvatski sabor na automat za cvikanje kartica, zakon ulazi nutra, izlazi van izglasan, a onaj mehanizam koji je unutra, tko to pita, tko ima vremena za to, nebitan je. Mi, ponavljam opet, ne pristajemo na takav odnos prema zastupnicima. Korupcija nosi mnoge negativne posljedice. Poskupljuje javne usluge, ruši povjerenje ljudi jedni u druge, otvara put skupljim javnim uslugama, dakle cijeli je niz tu anomalija. Sa druge strane u društvu u kojem nema mnogo korupcije, institucije su jake, funkcioniraju, stvari se brzo rješavaju, učinkovito i to je nešto čemu mi trebamo težiti i pozivam još jednom sve da pošaljemo ovaj prijedlog zakona u drugo čitanje [[Upadica Radin: vrijeme.]] I odradimo ga zajedno [[Upadica Radin: vrijeme.]]
Zaključujem raspravu. O tome će se glasati kad se steknu uvjeti. Sutra, u srijedu 21. ožujka 2018. izjašnjavanje o amandmanima, naravno nastavljamo u 9,30h, izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Poslovnika o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora, naravno poslije stanki. Izvolite. Laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 18,27 SATI.
Prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, prvo čitanje P.Z. broj 260. predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlog saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: ne prihvaća se prijedlog Zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 76 za, 36 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Dobro jutro, poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Danas kao prvo idemo s Izjašnjavanjem o amandmanima na Konačni prijedlog Poslovnika o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskog sabora. No prije toga, što je jutro bez stanki, poštovani kolega Glasnović. Izvolite.