Dame i gospodo, molim vas zauzmite vaša mjesta da bismo mogli započeti sa 61. sjednicom. Dame i gospodo, uvaženi delegati, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informisanja pozdravljam vas sve koji ste ovdje prisutni i otvaram 61. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednici je trenutno prisutno 12 delegata s tim da će nam se pridružiti gospodin Šiljegović i gospodin Radovanović koji, upravo primili su jednu visoku delegaciju Komisije za odbranu, ja mislim, tako da će nam se priključiti gospodin Brka, evo dobijam informaciju, takođe u istoj toj Komisiji i on će nam se priključiti vrlo brzo, al mi imamo ovdje kvorum za rad tako da možemo konstatovati praktično da je na današnjoj sjednici odsutan Branko Zrno, opravdano naravno. Dakle pošto imamo kvorum mi možemo odlučivati. Ja predlažem da započnemo s radom i za današnju 61. sjednicu predlažem sljedeći dopunjeni 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, 2. Usvajanje Zapisnika sa 60. sjednice Doma naroda, 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o dopunama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine, 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o komunikacijama po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, Ovdje u pozivu imate malu grešku, piše da je to Prijedlog zakona o Centralnoj banci, ustvari to su izmjene, prijedlog izmjena Zakona o Centralnoj banci, dakle 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga izmjena Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda, 2 7. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, 8. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o elektronskom potpisu po hitnom postupku, u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda, 9. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH (prvo čitanje); - predlagač naš kolega Halid Genjac, 10. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (Zakon od 17.5.2006.) - prvo čitanje, 11. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine (Zakon od 29.5.2006.) - prvo čitanje, 12. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2005. godinu, 13. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta za 2005. godinu, 14. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za 2005. godinu, 15. Izvještaj o aktivnostima na Projektu „Autoputa na Koridoru 5c“, 16. Izvještaj o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku Doma naroda za period 01.01 – 30.06.2006. godine, 17. Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini za 2005. godinu, 18. Godišnja platforma o bezbjednosno-obavještajnoj politici Bosne i Hercegovine, 19. Prijedlog dokumenata o politici dodjele koncesija u Bosni i Hercegovini, predlagač Savjet ministara BiH, 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma između Evropske zajednice i Bosne Hercegovine o opštim načelima učestvovanja Bosne i Hercegovine u programima Zajednice, 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, koje zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Vlade Republike Austrije, koju zastupa Savezno ministarstvo finansija, o finansijskoj saradnji, 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Bugarske o ponovnom vraćanju vlastitih državljana i stranaca čiji je boravak ilegalan i Protokola za implementaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Bugarske o readmisiji vlastitih državljana i stranaca čiji je boravak ilegalan; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu BA 00007 i Ugovora o kreditu između Savjeta ministara BiH i Banke NIO i Banke FORTIS (Holandija), 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Evropske zajednice o određenim aspektima vazdušnog saobraćaja, 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Odvojenog sporazuma o zamjeni duga između Bosne i Hercegovine, Federacije Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Kreditanstalt fur Wiederaufbau (KFW), 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekat obnove elektrodostribucije) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju Evropskog fonda za Bosnu i Hercegovinu (EFBH) – Program stambenog kreditiranja i Program za kreditiranje malih i srednjih preduzeća – Između Savjeta minisatara BiH i KFW, Frankfurt am Main, 3 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Kreditnog sporazuma između Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Bank Austria Kredit Anstalt AG za Projekat vodosnabdjevanja opštine Grude, 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Kreditnog sporazuma – Projekat modernizacije bolnica između Savjeta ministara BiH, Vlade Federacije Bosne i Hercegovine, Vlade Republike Srpske i Eksport-Import banke Koreje, 30. Imenovanje jednog člana Kancelarije za razmatranje žalbi iz oblasti izvođenja radova, javnih nabavki, transporta i strateško-poslovnog upravljanja, 31. Imenovanje četri člana Upravnog odbora radiotelevizijskog servisa BiH i utvrđivanje trajanja njihovih mandata. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Javlja li se neko za riječ. Gospodin Genjac, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, uvaženi gosti, Ja predlažem da se u dnevni red uvrsti tačka kojom bi Dom naroda usvojio Zaključak o upućivanju apela povodom krize na Bliskom Istoku koja uzrokuje stradanja civila i teška razaranja. U obrazloženju, dakle sukob na bliskom Istoku koji traje već 15 dana izazavo je ogromne civilne žrtve, stradanja, patnje i razaranja. U ime građana Bosne i Hercegovine koji su prošli sve to, u svojoj nedavnoj prošlosti, sa teškim bolom doživaljavajući stradanja djece, žena i civila u Libanu, Palestini i Izraelu, upućujemo, dakle prijedlog da se usvoji ovaj Apel. U tekstu Apela mi predlažemo i pozivamo UN i Međunarodnu zajednicu da učine sve što je potrebno kako bi se pod 1. Odmah uspostavio potpuni i sveobuhvatni trajni prekid vatre, to je najvažniji preduvjet za zaustavljanje još većeg stradanja civila, njihovo raseljavanje, rušenje stambenih objekata, infrastrukture i drugih materijalnih dobara, pod 2. Kako bi se osigurala humanitarna pomoć, sigurni putevi za njezinu dostavu i potpuno osiguralo svim potrebnim, svima kojima je potrebna voda za piće, hrana, lijekovi i medicinska pomoć - pozivamo UN, međunrodne vladine i nevladine organizacije da odmah osiguraju potrebne količine humanitarne pomoći. Pozivamo vlasti u Bosni i Hercegovini, vladine organizacije i građane da se odmah uključe u prikupljanje ove pomoći i njezino dostavljanje najugroženijim, pod 3. Kako bi se strane u sukobima i međunarodna zajednica dogovorili, da odmah nakon uspostave prekida vatre počnu pregovori radi osiguranja sveobuhvatnog i pravedenog mira na dobrobit svih u Palestini, Libanu i Izraelu, ali i na Bliskom Istoku i u svijetu. Primjer Bosne i Hercegovine je dobar dokaz da se i najteži sukobi i razlike mogu riješiti političkim dogovorom. Dakle, Klub Bošnjaka predlaže da se u dnevni red utvrdi usvajanje zaključka kojim bi se ovaj Apel uputio ispred Doma naroda. Hvala. 4
Evo ja ću i kao predsjedavajući i kao ispred Kluba, pošto nema ovdje ni šefa Kluba ni zamjenika trenutno, predlažem petnaestno minutnu pauzu da nam se dostavi u pisanoj formi to, pa ćemo nastavit s radom. Hvala. [[PAUZA]] ...gosti, predstavnici ovaj Savjeta ministara, nastavljamo ovaj današnju sjednicu, 61. sjednicu Doma naroda. Bila je pauza u vezi sa ponuđenim tekstom Zaključka da se uputi Apel i evo u međuvremenu je, koliko sam informisan, usaglašeno. Ima li potrebe da čitamo ovaj tekst? Šta kažu šefovi klubova? Pa evo može. Evo, predlažem da gospodin Halid Genjac pročita tekst zaključka. U stvari mi sad uvrštavamo u dnevni red. Mi tek uvrštavamo u dnevni red. Pardon, izvinjavam se kolega Genjac. Dakle traje i dalje rasprava u vezi s dnevnim redom izvolite. Ima li nekih prijedloga još? Gospodin Filiović.
Hvala lijepa za riječ. Ja bih dao jednu sugestiju da se, eventualno razmotri pitanje skidanja s dnevnog reda posljednje točke – imenovanje četiriju članova Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine i utvrđivanje trajanja njihovih mandata. Navešću samo dva razloga. Prvi razlog je što se, prije dan ili dva, oglasio Ustavni sud Federacije Bosne i Hercegovine koji je proglasio štetnim Zakon o javnom radio-televizijskom servisu Federacije Bosne i Hercegovine za Hrvatski narod u Federaciji. Ista odredba, koju je Ustavni sud Federacije proglasio štetnom, sadržana je i u Zakonu o Javnom televizijskom sustavu i servisu Bosne i Hercegovine. Istodobno, drugi razlog, vrlo bitan, zbog čega mislim da bi trebalo zastat sa implementacijom i tog zakona u ovom domu je, što je Zakon o Javnom RTV sustavu Bosne i Hercegovine, time i Servisu u određenim člancima o kojima je odlučivao i Ustavni sud Federacije Bosne i Hercegovine neki dan, podvrgnut ocjeni ustavnosti od strane člana Predsjedništva iz reda Hrvatskog naroda, gospodina Ive Mire Jovića o čemu Ustavni sud još uvijek nije odlučio. Ustavni sud je odbacio samo prijedlog gospodine Ive Mire Jovića da se, dakle donese mjera o prestanku primjene toga zakona. Dakle, to je odbačeno, ali nije ocjena ustavnosti, dakle o njoj nije odlučio Ustavni sud Bosne i Hercegovine. Zbog toga bih molio, ako je moguće, da se, dakle, razmisli i o skidanju točke 31. sa današnjeg dnevnog reda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Filipoviću. Dalje ko se javlja za diskusiju? Nema više diskutanata. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Dakle, prvo ćemo glasati ko je za da se zaključak Kluba Bošnjaka da se uputi Apel povodom krize na Bliskom Istoku koja uzrokuje stradanje civila i teška razaranja da se uvrsti u dnevni red. 5 Molim vas pristupite glasanju. Konstatujem da smo jednoglasno, ovaj prihvatili prijedlog da se ovo uvrsti, ovaj zaključak, prijedlog ovog zaključka uvrsti u dnevni red. Zatim imali smo drugi prijedlog a to je da se sa dnevnog reda skine 31. tačka, odnosno posljednja tačka kako je ovdje utrđeno – imenovanje četiri člana Upravnog odbora Javnog radio-televizijskog servisa Bosne i Hercegovine, utvrđivanje trajanja njihovog mandata na prijedlog gospodina Filipovića. Dakle, otvaram glasanje. Ko je za to da se skine, znači ko je da se skine glasa za, koje da ostane glasa protiv. Dakle, ostaje ovo u dnevnom redu i dakle usvojen je dnevni red sa prijedlogom ovog zaključka i ostaje ova posljednja tačka na dnevnom redu. Prelazimo, ovaj dakle na dnevni red. Prva tačka dnevnog reda Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja za danas, pred današnju sjednicu dobili su gospodin Đoko Pajić i gospodin Boško Šiljegović. Da li ste kolege zadovoljni odgovorima koji ste dobili? Gospodin Pajić izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege delegati, poštovani gosti, Pa dobio sam odgovor, djelomično sam zadovoljan. Naime, u pitanju, ja sam postavio pitanje „Zašto do sada nije i kada će biti formirana komisija i td. i td“. Zadovoljan sam što je konačno ta Komisija za ispitivanje stradanja Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u periodu '92-'95, naravno zadovoljan sam da je konačno formirana ali nisam dobio potpun odgovor – zašto do sada nije, jer znamo da je zaključak Parlamentarne skupštine bio iz januara 2004., znači prošlo je dvije i po godine od tada. Znači na jedan, taj dio pitanja nisam dobio odgovor, zašto do sada nije bila, al konačno zadovoljan sam da je konačno ta Komisija formirana. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Pajiću. Gospodin Šiljegović zadovoljan. Konstatujem dakle, da je zadovoljan s odgovorom. Ima li novih delegatskih pitanja. Kolega Hasan Čengić izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, predstavnici Vijeća ministara, predstavnici međunarodne zajednice, medija i ostalih 6 Koristim priliku da vas pozdravim i imam nekoliko pitanja za gospodina Sulejmana Tihića, predsjedavajućeg Predsjedništva Bosne i Hercegovine i civilne komande Vojske Bosne i Hercegovine. Prema navodima domaće štampe nedavno je iz Bosne i Hercegovine prodato 200.000 komada pušaka u Irak. S tim u vezi želio bih postaviti, dobiti slijedeće odgovore - jedan: Da li je uopće tačno da je zvanično prodato naoružanje i oprema sa teritorije Bosne i Hercegovine nekome izvan zemlje? Dva Ako jeste, ko je donio odluku o prodaji toga naoružanja i kome i da li je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine to znalo? Tri Je li tačno da je naoružanje prodato prije nego je donijeta odluka o strukturi i rasporedu Vojske Bosne i Hercegovine i prije nego je ta struktura stvarno uspostavljena? Četiri Šta je i koliko tačno naoružanja i opreme prodato? Pet Kome je pripadalo to naoružanje? Koliko je pripadalo Vojski Republike Srpske a koliko komponentama Vojske Federacije Bosne i Hercegovine, odnosno koliko Hrvatskoj komponenti a koliko Bošnjačkoj? Šest Čiji je endjuzer certifikejt korišten za realizaciju ovoga posla? Sedam Koja je domaća ili strana kompanija, odnosno kompanija realizirala ovaj posao? Osam Koliko je novca dobiveno iz ovoga posla? I devet Za koje svrhe su utrošena ta sredstva? Hvala
Zahvaljujem se kolegi Čengiću. Ima li još pitanja. Gospodin Pajić, izvolite.
Pa ja ću imati tri pitanja. Ja sam na prošloj sjednici Doma naroda, mislio sam da iskoristim priliku prisustvo predstavnika Tužilaštva Bosne i Hercegovine, kada smo raspravljali o izvještaju Tužilaštva BiH za 2005. godinu. Postavio sam ta pitanja, nisam dobio ogovor. Pa evo ja ću ih sad zvanično Tužilaštvu BiH i postaviti. Prvo pitanje: Okružno javno tužilaštvo u Bijeljini podnijelo je 2004. godine krivične prijave protiv odgovornih lica za ratni zločin počinjen u Tuzli 15. maja 1992. godine kada je u koloni vojnika, koja se po prethodno postignutom dogovoru sa vlastima Tuzle, mirno povlačila u ostale dijelove tadašnje Jugoslavije. Ubijeno je oko 250 nevinih ljudi od kojih je do sada eshumirano i identifikovano oko 130, a za 100, 120 se još uvijek vode kao nestali. Prethodno je Tužilaštvo Haškog tribunala dalo saglasnost za vođenje postupka pred Sudom BiH. Postavljam pitanje, dakle da li je Tužilaštvo biH potvrdilo navedene krivične prijave i da li je podignuta optužnica pred Sudom BiH za navedeni ratni zločin? 7 Drugo pitanje takođe Tužilaštvu BiH: Okružno javno tužilaštvo u Bijeljini podnijelo je 2004. godine krivičnu prijavu protiv 49 lica a nakon prikupljenih svih dokaza zbog ratnih zločina počinjenih nad Srpskim narodom na području Srebrenice, Bratunca i Skelana u periodu 1992-'93. godina, gdje je popaljeno i opljačkano 34 sela, ubijeno je oko 1.200 lica od kojih se njih još 80 vode kao nestali, a ostalo stanovništvo protjerano. Pitanje. Da li su te krivične prijave potvrđene od strane Tužilaštva BiH i koliko i da li su podignute optužnice pred Sudom BiH za navedeni ratni zločin? Takođe napomena Tužilaštvo Haškog tribunala dalo je saglasnost za vođenje postupka pred Sudom BiH. Za ova dva pitanja, naravno postavio sam ih tako jer sam u kontaktu sa tim porodicama. Često dolaze, pitaju i naravno želio bih da imam saznanja o tome da bih mogao tim porodicama dati konkretan odgovor. I treće pitanje Savjetu ministara BiH: Članom 15. Zakona o nestalim licima („Službeni glasnik BiH“, br. 50/04) a koji je stupio na snagu 17.11.2004. godine, regulisana je obaveza formiranja Fonda za nestala lica na nivou BiH iz ... bi se finansirali prava porodica nestalih lica predviđena ovim zakonom, znači na nivou Bosne i Hercegovine. Pitam zašto do sada nije formiran navedeni Fond i istovremeno apelujem, u ime značajnog broja porodica nestalih lica, da se ovaj saziv Savjeta ministara da ovaj saziv Savjeta ministara ovu svoju obavezu završi do isteka mandata, kako bi porodice nestalih lica u BiH konačno počeli ostvarivati, i onako veoma, minorna prava na koja čekaju evo skoro 2 godine od donošenja navedenog zakona.
Zahvaljujem kolegi Pajiću. Sljedeća je gospođa Ruža Stojanović, izvolite.
Zahvaljujem, gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege, poštovani gosti, Ja bih postavila pitanje, u stvari više kao inicijativa, s obzirom na novonastalu situaciju vezano za provođenje Zakona o javnim nabavkama. Naime, na prošloj sjednici Doma naroda prihvatili smo ostavku 3 člana Kancelarije za žalbe, od 5 koji su imenovani i time je, u suštini, onemogućen rad Kancelarije za žalbe. Dobro se sjećate da smo imali u par navrata produženje važenja zakona o javnim nabavkama u onom članu koji se odnosi na nadležnost razmatranja žalbi po javnim nabavkama a koje je bilo u nadležnosti Ministarstva finansija Republike Srpske i Ministarstva finansija i trezora Bosne i Hercegovine. Znači od 01.04.2006. godine više ne postoji nadležnost ministarstva u razmatranju žalbi, a Kancelarija za razmatranja žalbi nije osposobljena, odnosno nije kadrovski popunjena da to obavlja. Trenutno u kancelariji radi, rade svega 2 člana od 6 predviđenih zakonom i to iz reda Bošnjačkog naroda. Danas je na sjednici ovoga doma kao jedna od tačaka dnevnog reda imenovanje jednog od članova Kancelarije, znači to bi bio treći član, koji opet ne obezbjeđuje kvorum i opet ne obezbjeđuje rad te Kancelarije. Takođe bih podsjetila da smo dobili i apel od Ureda za žalbe i za javne nabavke, da jednostavno zakon, provođenje Zakona o javnim nabavkama je ovim dovedeno u pitanje. Prije dva dana smo imali Komisiju za finansije, tada je iz Kancelarije za žalbe, čovjek koji je bio prisutan, član Kancelarije za žalbe, rekao da u tom trenutku imaju 310 podnešenih žalbi koje niko ne rješava. Tim sigurno dovodimo u pitanje, ne samo provođenje zakona, nego 8 ćemo dovesti u pitanje i sigurno ogromnih posljedica, pa možda i po budžet, jer svi oni koji su se žalili, kojim pravovremeno administracija ne odgovori, odnosno institucije koje su nadležne po zakonu, pokrenuće, najvjerovanije, mnogi od njih sudske sporove koji će poslije toga snositi neko. Iz toga razloga ja sam bila zadužena u ime Komisije za finansije da vidim sa nekim iz Ministarstva finansija na kakav način možemo to, eventualno prevazići, koje bi bilo prelazno rješenje da jednostavno ne bude totalna blokada jer dolazi vrijeme godišnjih odmora, izbora i td. Prošla procedura provođenja popune Kancelarije za žalbe trajala je ravnih 10 mjeseci. Mi smo imali prijedlog da se trenutno Kancelarija za žalbe popuni sledećim sa rang liste jer se radilo o kandidatu iz reda Hrvatskog naroda, a time bi se stvorilo, stvorili preduslovi da se popuni kvorum i da se omogući da ta kancelarija za žalbe krene sa radom, da se znači i sistem javnih nabavki reguliše onako kako je po zakonu. Međutim, mišljenje pravnika da to nije pravno. Po meni je najgore rješenje ostaviti to nepopunjeno i ostaviti to u stanju u kakvom jeste u ovoj situaciji i vremenskoj i bilo kako drugačije hoćete. Znate da najveći broj primjedbi same revizije se upravo odnosi na provođenje Zakona o javnim nabavkama, a ovim mi svjesno ili nesvjesno stvaramo preduslove za totalno nepoštovanje Zakona o javnim nabavkama. Stoga, pošto inicijative koje smo mi, kao moguće predlagali, nismo, u suštini kad smo razrješavali ono tri člana, nismo im ostavili da rade u tehničkom mandatu dok se ne popuni ta Kancelarija, kao obavezu, jednostavno ovaj sistem je trenutno doveden u blokadu i iz tog razloga ja sam ovdje postavila pitanje. Znači ovo je bila neka inicijativa koju sam čak smatrala da je neophodno da je pokrenemo i kao tačku dnevnog reda danas, al evo pošto nije možda pripremljena dovoljno, da idem na ovakav način. Kako će predsjedavajući Savjeta ministara, kako predsjedavajući Savjeta ministara namjerava razriješiti novonastalu situaciju i omogućiti provođenje Zakona o javnim nabavkama na zakonit način i ko će snositi eventualne posljedice toga neprovođenja? Drugo moje pitanje je u stvari ponavljanje pitanja koje sam postavila prije, ja mislim, dvije sjednice i na koje nisam dobila odgovor a tiče se početka primjene Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH. Pitala sam tada i sad ponovo ponavljam, s obzirom da primjena zakona počinje od osmog, 08.08., znači za nekih desetak dana, šta su nadležni uradili na pripremi podzakonskih akata, pravilnika, šta su uradili na prilagođavanju postojeće horizontalne i vertikalne signalizacije u skladu s zakonom i šta su uradili na edukaciji onih koji će, neposredno na terenu, provoditi primjenu tog zakona jer znamo sigurno da provođenje tog zakona će imati malo veće posljedice za mnogo širi, širi sloj naroda. Znači jednostavno sankcije su mnogo veće nego što su do sada bile a ja ne vidim na terenu bilo kakve pomake, ne znam da li su donešeni određeni pravilnici? Pa bih ponovila to pitanje. Hvala.
Zahvaljujem se kolegici Ruži Stojanović, ali moram evo, zloupotrijebiću ovu funkciju predsjedavajućeg pa moram ovaj se osvrnuti na ovo njeno prvo pitanje. 9 Ovo je zaista veliki problem može biti u Bosni i Hercegovini, ne funkcionisanje ove Komisije za žalbe. To se nagomilava ljudi iz dana u dan, mi dobijamo odgovore, tipa kao moramo provest sad proceduru koja, po nekim ocjenama, može i do 6 mjeseci trajati, dakle ovaj zaista evo trebamo mi, ja predlažem da kolegama svojim iz kolegija da, da u nekoj od pauza osmislimo način na koji ćemo apelovati, pozvoniti tamo i reći ljudi halo rješavajte, to je zaista veliki problem ove države i iz dana u dan je sve veći, jer šta ako krenu tužbe, ovaj to može dovesti do totalnog kolapsa u Bosni i Hercegovini. Dalje, dakle ima li još pitanja? Ako nema evo ja imam jedno pitanje. Dakle na osnovu člana 117. Poslovnika Doma naroda postavljam sljedeće delegatsko pitanje. Budžetom institucija Bosne i Hercegovine za 2006. godinu stavka 37., odjeljak 3., tačka 3. utvrđena su sredstva u iznosu od 500.000 KM namijenjena za izradu projektne dokumentacije za metodologiju i otpočinjanja aktivnosti na popisu stanovništva. S obzirom da je obezbjeđenje pouzdanih statičkih pokazatelja jedan od veoma bitnih uslova za potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj uniji ali i drugim međunarodnim organizacijama, od Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine i Savjeta ministara BiH, tražim da mi u pisanoj formi odgovore na sljedeća pitanja: Šta je tokom proteklog perioda, dakle ovih prvih 7 mjeseci urađeno na realizaciji zadataka radi kojih su navedena budžetska sredstva obezbijeđena, na koje aktivnosti, u kom obimu su dodijeljena sredstva trošena i kad se može očekivati prijedlog odgovarajućeg Zakona o popisu stanovništva i sam početak ovog popisa kao osnove svih neophodnih statističkih pokazatelja. Hvala. Ima li još pitanja. Nema. Zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na sljedeću, dakle drugu tačku, Ad.2.Usvajanje Zapisnika sa 60. sjednice Doma naroda
Poštovane kolege, Mi smo Zakon o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima.... .... prilikom dosadašnje prakse propisano da osposobljavanje kandidata za vozače iz nastavnog predmeta pružanja prve pomoći licima povrijeđenim u saobraćajnoj nesreći obavlja ljekar a organizuje isključivo Crveni krst. Do ranije praksa bila da niz humanitarnih organizacija, ukoliko ispunjavaju uslove, mogu organizirati obuku angažiranjem ljekara kao što to radi Crveni krst. U međuvremenu se jedan broj drugih humanitarnih organizacija, koje dakle prema trenutnom rješenju i trenutno važećim propisima u kantonima, odnosno entitetima imaju takva ovlašćenja, na takav ekskluzivitet organizacije iz Crvenog krsta-križa ukazali su kao npr. neravnopravnog tretmana, odnosno države prema humanitarnim organizacijama. Reagovali su, dakle organizacije Crveni polumjesec, Fondacija medicinsko humano društvo MHS, Merhamet, Udruženje auto škola Federacije BiH i td. Neke od njih ističu da će im se 13 usvojenim rješenjima, kad se zakon počne primjenjivati, ukinuti pravo organizacije obuke za koju su kao i Crveni križ, odnosno krst osposobljeni i sasvim ih kvalitetno obavljaju. Ovlaštenja, dakle iz ove oblasti donose određeni prihod humanitarnim organizacijama, pa humanitarne organizacije smatraju da im, kao i Crvenom krstu-križu, pod jednakim uvjetima, koji će biti propisani pravilnikom shodno Zakonu o osnovama sigurnosti saobraćaja, treba dakle i tim humanitarnim organizacijama otvoriti ili ostaviti takve mogućnosti, sticanja prihoda za koje imaju mogućnosti i koje treba, dakle da se ustanove pravilnikom iz navedenog člana. Namjera zakona je, dakle da u ravnopravan, namjera Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja koji sam predložio je zapravo da se izjednače humanitarne organizacije, da imaju jednak tretman. Hvala.
Zahvaljujem se predlagaču, kolegi Genjcu. Otvorena je rasprava, izvolite. Ne vidim prijavljenih. Dakle zaključujem raspravu. Glasamo o zakonu, a izvinjavam se imamo, imamo predstavnika Savjeta ministara. Niste vi predlagač jel. Samo malo, oprostite. Dajem riječ predstavniku resornog ministarstva, izvolite. Dobro, predlagač je Genjac, ali imaju pravo naravno.
Dame i gospodo, uvaženi izaslanici, ja sam Nikola Šegot, tajnik Ministarstva prometa i komunikacija. Kad je u pitanju ovaj Prijedlog izmjene i dopune Zakona o sigurnosti prometa, Stručna služba ministarstva je raspravljala o tom prijedlogu i kad smo izanalizirali, znači pripreme sve i ovaj, u da kažem pripremi tog zakona, ovakvih prijedloga je bilo ovaj više. Bilo je i na komisijama, takođe se raspravljalo kome povjeriti obuku kad je u pitanju prva pomoć. Bilo je da to rade zdravstvene ustanove, to se da kažem, bio je i takav jedan prijedlog, ne znam ko ga je ......., čini mi se Vijeće ministara. Također su bili u igri, da kažem ovaj, da sve humanitarne organizacije u Bosni i Hercegovini mogu obavljati ovaj tu obuku, no međutim, kada je, bar tako ovaj, izmislili su nekakvi podaci da u Bosni i Hercegovini ima nekoliko stotina tih humanitarnih organizacija, ovaj registriranih i manje više oni su svi zainteresirani da obavljaju tu obuku. I kad smo malo prelistali te službene listove stvarno smo vidjeli da stvarno, strašno puno, ovaj mogu garantirat, bar stotinu ih ima koji su registrirani za takvu, za takvu djelatnost, odnosno registracija je za sve te, mogu reći ovaj ista. Dakle, ako bi prihvatili i ubacili to da se, humanitarne organizacije sve mogu, ovaj to raditi, čini mi se da bi to bili teško kontrolirati i zaključak, evo da kažem, na kraju bio i u pripremi i na komisijama. Pošto Crveni križ ima registriran u svim općinama u Bosni i Hercegovini, znači u svim općinama, tada je zaključeno da se jedino to njima povjeri. Jer tako ćemo daleko lakše i kontrolirati i programe praviti za tu obuku. Hvala. 14
Zahvaljujem se predstavniku resornog ministarstva. Gospodin Genjac izvoli te.
Djelomično se, naravno mogu složiti sa obrazloženjem predstavnika resornog ministarstva. Međutim, ako se pažljivo pročita Prijedlog zakona o izmjenama Zakona, u članu 1. on glasi: „Osposobljavanje kandidata za vozače i nastavnog predmeta pružanja prve pomoći licima povrijeđenm u soabraćajnoj nesreći obavlja ljekar, a organizuje humanitarna organizacija kojoj je, u skladu sa pravilnikom iz stava 6. ovog člana, dato takvo javno ovlaštenje“. Javno ovlaštenje iz ovog stava daje se posebnim zakonom, ukoliko je rad neke humanitarne organizacije uređen posebnim zakonom ili rješenjem ministra nadležnog za donošenje pravilnika iz stava 6. ovog zakona. Prema tome ne bi bilo dobro da logikom, ima puno humanitarnih organizacija, pa onda nek radi samo jedna organizacija, spriječiti mogućnost organizacijama koje su registrirane za područje cijele Bosne i Hercegovine, takođe koje imaju pretpostavke vrlo kvalitetno uslove da obavljaju, ne bi ih trebalo eliminisati nego bi bolje bilo ostaviti mogućnost, pa onda da se pravilnikom o kome se govori kojeg će donijeti resorno ministarstvo, vodi računa o kriterijima i vodi računa kako da se to ovaj postigne kvalitet. Mislim da nije, nije korektno neravnopravno tretirat humaniterne organizacije koje imaju, dakle i kapacitete i koje zaista od ovoga jedan dio prihoda ostvaruju iz razloga što ima puno humanitarnih organizacija i koje možda manipuliraju s tim. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Genjcu. Kolega Čengić.
Meni je žao da uvaženi kolega iz minsitarstva nije bio prisutan juče na sjednici komisije, ja pretpostavljam da je bilo dobro, da su oni bili prisutni jer su imali tada priliku uključiti se u diskusiju o ovom zakonu. Komisija je razmatrala ovaj zakon i jednoglasno podržala zakon, a glavni i zapravo jedini razlog zašto je to urađeno je slijedeći: Mi smo u osnovnom zakonu faktički napravili grešku da smo monopolizirali poziciju samo jedne organizacije, jedne institucije kad je u pitanju obučavanje ljudi za prvu pomoć pri polaganju vozačkog ispita. Nema dakle nijednog razloga da bilo ko u ovoj državi ima monopol. Nemamo monopol na tako velikim stvarima, zašto bismo osiguravali monopol na ovim pitanjima, s jedne strane, a s druge strane prijedlogom ovoga zakona kompletno stvarno odlučivanje o tome ko ispunjava uvjete, kroz davanje rješenja, a to znači mogućnost da se povuče rješenje ima i dalje ministarstvo. Dakle ministarstvo ima potpunu vlast nad tim i ministarstvo ne može kazati da će pojaviti stihija. Jer zakon predviđa da bi, da tu djelatnost može obavljati onaj ko ima rješenje ministarstva. I to je, ja mislim sasvim ispravno i svako rješenje koje bi, zaista monopoliziralo bilo koga, bi bilo loše i bilo bi na kraju na štetu građana. Standardi, kriteriji, ispunjavanje uvjeta, provođenje uvjeta je nešto što će ostati i dalje na ministarstvu sa punom snagom ministarstva da o tome odlučuje, to znači i da dadne ali i da povuče saglasnost ako neko ispunjava, neispunjava uvjete. 15 U tom smislu mislim da ovaj zakon, da ova dopuna zakona zapravo samo poboljšava, inače dobar zakon i ni na koji način niti ugrožava građane, niti bilo koga dovodi u neravnopravan položaj. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Čengiću ovaj ali moram konstatovati da smo mi u stvari prešli na drugo čitanje ovdje jer ne govorimo o principima neophodnosti, o principima na kojima je zakon zasnovan nego u suštini, evo valjda onda nećemo imati diskusija po tom, jest isprepleteno jest. Dajem riječ kolegi Osmanu Brki.
Ja ću vrlo kratko. Vrlo me je začudilo da predstavnik ministarstva izlazi i da kaže, nama je lakše kontrolisati. Ne mogu da shvatim da vi za dan ne možete imat kompletnu informaciju ko za to može, ko ispunjava uslove da to može raditi? Nemate vi tu nikakav problem s kontrolom. Apsolutno. Onaj član zakona 1. što je doktor Genjac pročitao, vrlo je jasan. I vi nemate tu, šta je vama teško kontrolisati ako ima više. To je nevjerovatan stav. To govorim zbog toga što sam jedno vrijeme radio u toj oblasti pa znam kako to otprilike izgleda. Ljudi se bora za monopol, vi im dajete monopol, s kakvim pravom. To je protiv, to je protiv interesa građana Bosne i Hercegovine da neko ima monopol. Molim, to vam nije nikakav argument da vi to možete lakše kontrolisati.
Zahvaljujem kolegi Brki. Nema više prijava, ne vidim ih. Molim vas da koristite elektroniku pošto, pošto imamo na raspolaganju. Dakle glasamo o zakonu u prvom čitanju. Otvaram glasanje. Imamo dva uzdržana [[zajednička diskusija]] Dakle konstatujem da je zakon u prvom čitanju usvojen. Predlažem da na današnjoj sjednici obavimo raspravu i u drugom čitanju. Ima li sad diskusija, nema jel, iscrpili smo sve. Dakle molim vas da glasate, otvoreno je glasanje. U proceduri glasamo hoćemo li ići na drugo čitanje, izvnjavam se, malo me zbunjuje Mustafa ovdje. [[zajednička diskusija]]
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine predsjedatelju, poštovane kolegice i kolege, cijenjeni predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo predstavnici međunarodne zajednice i sredstava javnog informiranja. Pošto prvi put danas diskutiram iskoristio sam prigodu da vas sve pozdravim. Želim ovdje samo sa par riječi uključit se u raspravu. Naime, kao što je evidentno iz današnjeg dnevnog reda, mi imamo tri točke koje se odnose na policiju, bolje reći na određene izmjene, dopune i u prvom slučaju prihvatanje nečeg što je sam Visoki predstavnik donio 2004. godine. Što se mene tiče, dakle nemam nikakvih dilema oko podrške i načelima i samom ovom zakonu a koliko mi je poznato nije bilo nekih amandmana koji bi doveli u pitanje sam sadržaj zakona. Ipak želim iskoristiti ovu prigodu i reći, na neki način izraziti nezadovoljstvo činjenicom da nam, uopće stvari vezane za policiju, ne idu dinamikom kako je neophodna i ne idu nam u implementaciji zakona na način da, u određenim razumnim rokovima ispoštujemo ono što je, postojećim zakonskim rješenjima, naznačeno kao obveza. Pokazuje se dakle, da ne donosimo ipak, rekao bih, kvalitetne zakone i moramo ih mijenjati i prije svega zbog činjenice da se oni ne provode, ne provode u praksi. Mijenjamo ih u kratkom vremenu i po nekoliko puta. Takva je sudbina, nažalost čak i onih zakona koje donese Visoko predstavnik, odnosno zakona u čiju pripremu su inkorporirani strani stručnjaci, 17 dakle predstavnici međunarodne zajednice. Ispada da Vijeće ministara nije kompetentno izboriti se za prilagodbu zakonskih rješenja našim uvjetima. 2004. godine dobili smo Zakon o policijskim službenicima kojim je, uz ostalo, predviđeno formiranje Policijskog odbora u okviru Ministarstva sigurnosti. I naravno ne možemo provest ovu odredbu jer nemamo dovoljno policijskih službenika sa činom glavnog inspektora i razumljivo je da ovaj zakon bi se mogao primijeniti u Švicarkoj, Italiji, Francuskoj ili Danskoj primjerice, ali kod nas evidentno to nije slučaj i trebalo nam je 2 godine da to shvatimo pa da evo idemo sada sa odgovarajućim izmjenama kojima bi omogućili da se na ova mjesta izaberu i oni policijski službenici koji imaju čin samostalnih inspektora. I naravno ovo nije dobro jer vrijeme prolazi a mi na određen način, evo u ovom ..... smislu nismo u stanju sagledati koliko će određeni zakoni biti provodivi i ovo je jedan od eklatantnih primjera, naravno da, rekao sam već u startu, nemam dileme, glasovaću za i ovaj i onaj sljedeći zakon, pa sam u tom smislu uzeo malo više vremena, zato se neću javljati kod sljedeće točke dnevnog reda. Ali zaista bi bilo neophodno da predlagatelj, u ovom slučaju Vijeće minsitara, sagleda ovaj element vezan za provedbu, jer je neozbiljno, ipak donijeti odgovarajući zakon, izgubiti dvije godine i tek sada ići sa izmjenom koja će omogućiti da se ovo tijelo, dakle koja se zove Policijski odbor, i stvarno konstituira i otpočne sa radom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Limovu. Gospodin Šiljegović izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Naime, i pored izvještaja koji sam dobio od nadležne parlamentarne komisije evo jedno pojašnjenje kojeg je u velikom dijelu kolega Tomislav Limov. Izmjenama člana 121. se, želi se produžiti rok za žalbe čime se ovaj rok samo izjednačava sa standardnim rokum u upravnom postupku inače. Izmene člana 122. imaju za cilj uspostavljanje Policijskog odbora u okviru Ministarstva bezbjednosti. Takođe izmjene predviđaju niže kriterije za imenovanje članova ovog Policijskog odbora gdje su do sada, npr. tri člana trebala imati čin glavnog inspektora. Kako je u praksi utvrđeno da egzistira veoma mali broj lica koja posjeduju naviši čin, to je uspostava i rad Policijskog odbora bio onemogućen. U međuvremenu se nagomilao i veliki broj žalbi. Predloženim izmjenama je stoga predviđeno smanjenje uslova za izbor članova Policijskog odbora kako bi se on zaista u praksi mogao uspostaviti. Evo samo jedan dio, dio našeg.
Zahvaljujem kolegi Šiljegoviću. Ima li još diskutanata? Dakle glasamo o zakonu u prvom čitanju. Pozivam vas da pristupite glasanju. Jednoglasno je usvojen. Predlažem da na današnjoj sjednici obavimo raspravu i u drugom čitanju. 18 Molim vas da se o tome izjasnite odmah. Jednoglasno je usvojeno da se obavi rasprava i u drugom čitanju. Dakle vodi se rasprava o amandmanima, glasa se o zakonu. Amandmana na Prijedlog zakona nije bilo. Javlja li se neko za riječ. Nema prijavljenih. zaključujem raspravu. Glasamo o zakonu. Pozivam vas da pristupite glasanju. Jednoglasno je usvojen zakon, dakle u identičnom tekstu kao i u Predstavničkom domu. Jedanaesta tačka dnevnog reda, Ad.11. Prijedlog zakona o izmijeni i dopuni Zakona o policijskim službenicima Bosne i Hercegovine, ovo se odnosi na Zakon od 29.05.2006. godine, prvo čitanje Dobili ste zakon kao i izvještaj Zajedničke komisije za odbramenu i bezbjednosnu politiku i nadzor nad radom odbrambenih i bezbjednosnih struktura na nivou Bosne i Hercegovine. Zajednička komisija je usvojila jedan amandman koji je postao sastavni dio teksta zakona. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon u oba čitanja. Ovo je prvo čitanje zakona. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojima je zakon zasnovan. Otvaram raspravu. nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o zakonu u prvom čitanju. Otvoreno glasanje. Konstatujem jednoglasno, dakle da smo usvojili ovaj zakon u prvom čitanju. Predlažem da na današnjoj sjeednici održimo raspravu i u drugom čitanju. Molim vas da se o tome izjasnite. Otvoreno glasanje. Jednoglasno smo usvojili ovaj prijedlog. Tako da prelazimo dakle na drugo čitanje u kom se vodi rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Novih amandmana na Prijedlog zakona nije bilo. Javlja li se neko za riječ? Gospodin Šiljegović izvolite.
Ja predsjedniče, vrlo kratko, takođe i pored izvještaja kojeg imate od nadležne komisije. Razlog za izmjenu ovog zakona proizilazi iz činjenice da SIP-a u prelaznom periodu, koji je trebao biti završen sa 31.07.2006. godine, nije izvršila popunu, odnosno zapošljavanje policijskih službenika koji su trenutno zaposleni u službama za provođenje zakona u Bosni i Hercegovini zbog nedostatka potrebnih finansijskih sredstava. 19 Takođe jedan od razloga je i postojeći proces rekonstrukcije policijskih struktura u Bosni i Hercegovini. Stoga je neophodno produženje ovog roka do 31.07.2008. godine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Šiljegoviću. Ima li prijavljenih diskutanata? Zaključujem raspravu. Glasamo o zakonu. Otvoreno glasanje Jednoglasno je, dakle usvojen zakon u identičnom tekstu kao u Predstavničkom domu. Dvanaesta tačka dnevnog reda, Ad.12. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2005. godinu I evo molim predstavnika Savjeta ministara ukoliko želi, da, ovaj se obrati ovdje. Dobili ste izvještaj, dakle o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2005. koji nam je dostavilo Predsjedništvo BiH, izvještaj nadležne komisije. Ima li potrebe, gospodin predstavnik Savjeta ministara gospodin Kumalić – smatra da nije potrebno ništa. Ima li, hoćete li, u redu prihvatam. Dakle po članu 95. moramo glasati o Izvještaju. Predstavnički dom usvojio je Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2005. godinu. Otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Gospodin Pajić izvolite.
Pa evo gospodo predsjedavajući, Ja ću samo jednu rečenicu. Evo ja sam tu i bio sam i ovih dana i prošle sedmice, ja taj Izvještaj nisam dobio, ne znam čija je greška, nemam ga zato ću biti suzdržan prilikom glasanja. Ipak mislim propust je nečiji, ne znam zašto tog izvještaja nemam, nisam ga dobio.
Gospođa Ruža Stojanović, predsjednica Komisije izvolite.
Pa evo pošto gospodin Đoko se žali da nije dobio Izvještaj, ja bih onda u ime Komisije samo da kažem da smo mi Komisiju za finansije i administrativne poslove Doma naroda imali 25.07. odnosno prije dva dana i da je to, vjerovatno, razlog zbog koga, možda u materijalima je tu negdje i zagubljen ovaj izvještaj. 20 Uglavnom Komisija je razmatrala izvještaj o izvršenju Budžeta za 2005. godinu i jednoglasno je prihvatila Izvještaj onako kako ga je predložilo Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i konstatovala je da se Izvještaj može prihvatiti i predlaže Domu njegovo usvajanje. Inače evo sad da kažem da je planirani prihod, u stvari ostvareni prihod u odnosu na planirani veći za 13% a da su sredstva utrošena u okvirima planiranih, tako da je 35.459.409 povećana budžetska rezerva, tako da smo konstatovali da se ove godine osjeća veliki pomak u disciplini budžetskih potrošača a takođe i uticaj, sigurno izvještaja revizije. Zahvaljujem.
Hvala gospođi Ruži. Ja vjerujem da će naš kolega Đoko promijeniti svoju odluku, da su ovo bili dovoljno uvjerljivi argumenti. Ima li još prijavljenih diskutanata? Dakle, niko se više ne javlja. Mi ćemo se sada izjasniti o ovom izvještaju, dakle o Izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza BiH za 2005. godinu. Ja vas pozivam da se izjasnite, glasanje je otvoreno, ko je za. Imamo dva uzdržana. Dakle prošlo je, prošao je ovaj Izvještaj. I sada je u skladu sa dogovorom Kolegijuma proglašavam pauzu do 15 časova. Molim vas da budete ovdje u 15 da nastavimo sa radom. [[PAUZA]] Cijenjeni gosti, predstavnici Savjeta ministara, stekli su se uslovi je li, istekla je pauza da nastavimo. Došli smo do 13. tačke dnevnog reda, a to je, Ad.13. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta za 2005.godinu
Gospodine predsjedavajući, uvaženi delegati, hvala što ste mi pružili priliku da se obratim u ime institucije, poštovaću vaše vrijeme.Želim samo da kukažem na nekoliko stvari koje se mogu izvući iz ovog godišnjeg izvještaja. Prije svega, izvještaj ukazuje da je reforma pravosudnog sektora sveobuhvatna i da se reforma uspješno odvija. Nije reforma pravosudnog sistema samo imenovanje sudija i tužilaca i nije reforma samo broj riješenih ili neriješenih predmeta. Ovo je reforma koja podrazumjeva 21 reformu cjelokupnog sistema a sistem je i sudska administracija, sistem su i sudski objekti koji su u veoma lošem stanju, sistem je i opremljenost sudova i tužilaštava i sistem je stvaranje menadžerskih sposobnosti predsjednika sudova. To su sve pravci u kojima se odvija ova reforma i to ste mogli vidjeti iz poglavlja ovog izvještaja. Ono što predstavlja ključne probleme ove reforme i pravosuđa u BiH jeste broj neriješenih predmeta odnosno predmeta koje smo preuzeli iz, koji su naslijeđeni. Njih trenutno ima u BiH oko 1 milion i 300. Tačnu cifru možete vidjeti u izvještaju. Povečanje u odnosu na prošlu godinu je oko 200 hiljada i to su predmeti koji nisu bili evidentirani u Sudu u Sarajevu. U glavnom se 64% tih predmeta ukupno dakle neriješenih predmeta odnosi na ne plaćanje komunalnih usluga i postupke izvršenja po tim predmetima. To je trenutno najteži probelm pravosuđa u BiH i ako ne nađemo sistemsko srešenje za taj problem, nećemo nikad postati efikasno pravosuđe. Da se jednostavno to dogodi u nekoj drugoj evropskoj zemlji, njihov sistem bi bio potpuno paralisan. Visoko sudsko i tužilačko vijeće nije u mogućnosti da riješi taj problem. Mi smo tražili od predsjednika sudova da sačine planove rešavanja tih neriješenih starih predmeta, dakle da utvrde strukturu predmeta, godinu starosti i da naprave planove za rešavanje tih predmeta. I to se radi. Stvaramo druge uslove da postupci budu efikasni. Usvojeni su kao što znate efikasni zakoni procesni, parnični i krivični, nema dugog trajanja postupka. Problem jesu ti stari predmeti koji se rešavaju po starom zakonu i koji su naslijeđeni a među njima ova struktura predmeta. Ono što bismo mi željeli da bude izlaz iz ovakve situacije, jeste jedna sveobuhvatna državna strategija za rešavanje ovog problema koja bi uključila nove zakone i neke druge pravce rešavanja ovog problema. Mi mislimo da ovi komunalni predmeti ne treba da budu sudski predmeti. Oni po svojoj prirodi nisu sudski pedmeti, jednostavno to se radi o ne plaćanju svojih obaveza i to bi trebalo da bude predmet nekog administrativnog izvršenja ili nekog drugog izvršnog postupka. Skupo je za jedan sistem da se sud bavi, jedna sudska organizacija da se bavi naplatom potraživanja od 50 maraka. A trenutno, vidjeli ste koliko, 700 hiljada predmeta se odnosi na tu vrstu sporova. Ne mogu (?) da ponudim rešenja, mi smo napravili jedan projekat, ponijeli smo ga švedskoj SIDI da ga finansira, jednostavno analiziramo sve predmete, cjelokupan sistem i da ponudimo i zakone i neke druge pravce izlaska iz ovakve situacije. Mi smo pokušali da riješimo ovaj problem, davanjem ovlaštenja, sudskih ovlaštenja stručnim saradnicima da riješavaju te bagatelnije vrste sporova, među njima i ovu vrstu sporova. Planiramo da imenujemo oko 160 stručnih saradnika koji će pomoći sudijama da se rešava dio ovog problema. Dio problema će vjerovatno preći notarskoj službi, dio problema bi mogao otići u merijaciju ako uspijemo da taj sistem, a kao što znate usvojeni su zakoni o medijaciji, da ga afirmišemo. Ali mislim da je suština da sa ovim komunalnim preduzećima nađemo rešenje za ovu vrstu, vrstu sporova koji trenutno dolaze na sud i sud se pretvorio u inkasatora javnog duga, što je mislim, za jedan sistem prosto nedopustivo. Dakle, bilo bi dobro zajedno sa ministarstvima, da to ovaj Parlament zatraži od Ministarstva pravde izradu jedne takve strategije koju bismo sačinili zajedno Visoko sudsko i 22 tužilačko vijeće i ministarstva pravde i eventualno uključili i druge zainteresovane subjekte u rešavanju ovog problema. Drugi važan problem je finansiranje pravosuđa. Trenutno se on odvija na 14 nivoa. Dakle, drržavni nivo, entitetski, 10 kantonalnih plus Brčko Distrikt. To nama pričinjava velike probleme. Jednostavno ne možemo da finansiramo i ne možemo da kontrolišemo takve sisteme. Neki od njih funkcionišu prilično loše, tako da dolazimo u situacije da su nekim sudovima isključeni telefoni, da Pošta otkazuje otpremanje opšte, da se isključuje struja itd. U Unsko-Sanskom kantonu čak sudije nisu primile platu 3 mjeseca. Dakle, postoje ozbiljni problemi, sa ovako fregventiranim finansirasnjem i trebalo bi naći rešenje za taj problem. Mi smo svjesni da taj problem je političke prirode, mi samo ukazujemo na njega. Dakle, možemo da ponudimo nekakva rešenja u jednoj raspravi ali je on prevashodno politički problem i treba naći rešenje, kao što ste vidjeli i funkcional... analiza sektora pravosuđa ukazuje na ovaj problem i vjerovatno će on doći na dnevni red nekim pritiscima ali mi, mi bismo željeli da se što prije krene u rešavanje tog problema. To je ono što sam ukratko želio da vam prenesem. Znam da nisam u mogućnosti jednostavno da iznesem sve probleme sa kojim je pravosuđe suočeno. Ono što je dodatni problem jeste da se trenutno reforma zasniva uglavnom na donatorskim sredstvima. Kad prestane ta donatorska pomoć, trebala bi BiH da preuzme rešavanje tih problema i jednostavno to će dodatno opteretiti budžet. Kad će to biti i u kom pravcu će ići, vidjećemo ali treba voditi računa da je sistem u ozbiljnoj krizi. Mi smo prvi put napravili jednu analizu stanja objekata sudskih i tužilačkih u BiH i imamo potpunu projektnu dokumentaciju rekonstrukcije, dakle prvi put to ima za BiH. To bi koštalo ukupno 26 miliona maraka. Bilo bi dobro kad bi bilo moguće pronaći na nivou BiH sredstva za rekonstrukciju ovih objekata. Neki sudovi imaju tako loše instalacije da nisu mogli da podrže kompjuterski sistem, a mi želimo da razvijamo moderno pravosuđe. Svaki sudija danas ima kompjuter, ima mrežu na nivou suda i planiramo uspostavimo mrežu na nivou BiH sa dokumentacionim centrom u Visokom sudskom i tužilačkom vijeću u koji će moći da uđu strasnke, advokati, građani, jednostavno sudije da mogu da vide koje vrste odluka se donose u kojim sudovima i kakva je sudska praksa. Želimo da imamo moderan pravosudni sistem. Tako je zamišljen koncept reforme. To pomaže Evropska komisija i očekujemo sad da će ovaj projekat reforme sudova za prekršaje, da ćemo dobiti još kompjuterskih jedinica za sudije koje su planirane u odelenjima za prekršaje. Kao što znate, reforma sudova za prekršaje se privodi kraju, sudovi za prekršaje postaju dio pravosudnog sistema. Mislim da smo zemlja u regionu koja je otišla najdalje u ovim pravosudnim reformama i vidjećete ove godine ...jedna međunarodna organizacija koja prati efikasnost pravosuđa u Evropi će dati izvještaj u koji će biti uključena BiH. Do sada nismo bili uopšte zastupljeni tamo, nisu ni imali nformacije o našem sistemu. Mi smo to pronašli na internetu, jednostavno da od nekoliko evropskih zemalja i BiH nije uopšte zastupljena. To će biti najrelevantnija analiza pravosuđa i najrelevantnija ocjena reforme pravosuđa BiH. Hvala vam, spreman sam da odgovorim na vaša pitanja ukoliko imate. 23
Zahvaljujem se. Evo, otvorena je rasprava. Gospodin Ilija Filipović, izvolite.
Hvala lijepa za riječ gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve nazočne, ministra Čolaka i ostale iz izvršne vlasti i ostale koji prate rad i ove vrlo uporne malobrojne predstavnike međunarodne zajednice. Dakle, ja bih vrlo kratko rekao samo nešto oko izvješća koje smo dostavili nakon rasprave o ovom izvješću Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća nakon rasprave na Ustavno- pravnoj komisiji. Mi smo prije dva dana obavili raspravu na Ustavno-pravnoj komisiji kao mjerodavna komisija za ovo izvješće i saslušali smo jedno vrlo opsežno uvodno izlaganje koje nam je dala u ime Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, gospođa Pašagić. I nakon rasprave došli smo do jednog zaključka da se radi o jednoj vrlo vrijednoj instituciji koja radi u ovoj državi, koja zaslužuje visoke ocjene i takve su izrečene na Usavno-pravnoj komisiji. Predlažemo i ovom domu da u tom smislu raspravlja o ovom izvješću. Dakle, riječ je o jednom izuzetno dobro urađenom izvješću i metodološki i sadržajno dakle, što je jako bitno. Dakle pokriveno je sve ono što je bio sastavnicom, bilo sastavnicom rada dakle, ovoga sudbenog i tužiteljskog vijeća u protekloj godini. Ocijenili smo da su takovi rezulati iza ove državne institucije da su oni mjerljivi sa reformama koje su učinjene u oblasti obrane koje se čine u oblasti policije, jer su strašni rezultati postignuti. Dakle mi znamo u kom ozračju, na koji način je to bilo i slojevito zakonski regulirano ovaj, rad pravosuđa uopće u oba entiteta u 10 županija itd. Sad znamo da je tu napravljeno jako, jako puno reda što je za svaku pohvalu. Za pohvalu je svakako i ovo što se futuristički predviđa dakle, u narednom razdoblju što će raditi Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, a to je da e biti numeriran svaki predmet u svakom sudu, da će se mjeriti rezultati rada svakog suda i svakog suca. Dakle, to je nešto što je prije samo 2-3 godine bilo nezamislivo da ćemo mi imati, naravno da je za to potrebna jeda logistička podrška. Vidjeli smo da je i kod vas kuknjava kao i kod drugih tijela koji podose izvješća Parlamentu u odnosu na sredstva. Mislim da bi i ovaj dom i naredni saziv dakle Parlamentarne skupštine BiH morao voditi računa, dakle neke će se projekcije raditi još i u ovom sazivu da se osiguraju dostatna sredstva, da bi se dosegli ove ciljeve i da bismo imali to postavljeno na jedan pravi način. Ono što mi, ovo se, ipak se raspravlja ovo izvješće u Domu naroda. Ono što mi vrlo često znamo spomenuti, pogotovo mi iz Kluba Hrvata, dakle uz sve ove pohvale, jedna mala primjerka. Dakle, čudi me jedan slojevit dakle, pristup ili selektivan pristup nečemu što vam Ustav ne dopušta a radi se o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću koje to u biti ne bi smjelo na taj način Ustav niti primjenjivati. Riječ je o selektivnom pristupu prema 3 službena jezika u ovoj državi i prema 2 službena pisma u ovoj državi. Dakle, ja sam dobio ovo vrlo kvalitetno izvješće koje sam sad pohvalio dakle, na evo ovako, ćirilicom nema ni jednog primjerka, otiskan latinicom, niti na hrvatskom jeziku. Dakle, ja bih volio da kao zastupnik u Domu naroda, vjerujem da tako razmišljaju i kolege iz drugih klubova, da smo to dobili na 24 jezicima naših naroda kojima pripadamo i čije interese ovdje štitimo i branimo i da smo to dobili na dva pisma službena, kako je to propisao Ustav BiH. Dakle, nema nitko pravo na selektivan način primjenjivati jednu ustavnu normu. Mislim da vama to ne trebam gospodine Festiću govoriti, vi ste toga potpuno svjesni. Vjerujem da iza ovoga stoji jedna dobra nakana, sačuvati sredstva ali molim vas i «Službeni glasnik BiH» se tiska i svaki akt koji se tamo objavljuje ide na službenim jezicima i na oba pisma. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se kolegi Filipoviću. Izvolite dalje. Gospodin Hasan Čengić, izvolite.
Koristim prilku da pozdravim ministra Čolaka, gospodina Petrića i da kažem Perića i da mi je drago da imamo priliku danas ovde razgovarati. Dakle uvažavajući i prihvatajući ocjene koje je iznijela naša komisije o izvještaju i visoke ocjene koje je iznio predsjednik Komisije gospodin Filipović ovoga časa, pa da to onda ne treba dakle u kvantitetu izražavati taj kvalitet, ja ću preći na ovaj drugi dio moje diskusije. Dopustite mi da kažem da smatram da ste sa ovakvim pristupom, ovim pitanjima zakasnili. Vi Visoko sudsko i tužilačko vijeće ste zakasnili sa ovim u odnosu na Parlament Parlamentarnu skupštinu BiH. Mi smo u ovom mandatu 4 godine i u ovom sazivu, osim dvoje mojih kolega smo od početka ovde. Smijem kazati u ime svih nas sa jednakim opredjeljenjem da učinimo sve što možemo kao Dom naroda i Parlamentarna skupština, da pomognemo rad svih institucija koje se bave ovim pitanjem o kojima je riječ. Uvažavajući sve što ste rekli da ste uradili, mislim da je bilo ptorebno da ranije zatražite kvalitetniju saradnju i veću podršku Parlamentarne skupštine. Ako je ideja u tome što to do sada niste radili, da pokušate izbjeći politički utjecaj i da zadržite neovisnost, to naravno kad je u pitanju komunikacija sa Parlamentarnom skupštinom je u cjelosti zadovoljeno samom činjenicom da ovo nije izvršna vlast, nego je Parlamentarna skupština. Zašto ovo govorim? Govorim zato što ste vi danas pomenuli nekoliko važnih pitanja koja mi ne možemo ovoga časa popraviti. Jedno od pitanja je trebaju finansije. Ovaj dom je dao podršku predloženom budžetu, ovaj dom neće imati priliku raspravljati o narednom budžetu, kako ja razumijem jer se dolazi u izbore ali je postojalo raspoloženje da se dadne podrška budžetu, odnosno tim sredstvima koja vi mislite da su vam potrebna da popravite stanje. Da bismo mogli raspravljati o tome, znači bilo je potrebno na vrijeme i potrebno je na vrijeme se pojaviti pred Parlamentarnom skupštinom, iznijeti vaše zahtjeve, vaše prijedloge i sugerirati takvu i takvu sumu sredstava za kvalitetnije finansiranje i riješavanje problema. Drugo, očito da je potrebno i jako mi je drago da sam danas prvi put doživio da se vi ovdje pojavljujete u ulozi domaćina, u ulozi nekoga ko kaže problemi te i te naravi su nešto o 25 čemu se mi brinemo, što smo uočili, što smatramo da treba popraviti i mi pokušavamo raditi svoj dio posla. Do sada sam imao dojam da zapravo ne postoji adresa s kojom ova parlamentarna skupština može razgovarati. Vi ste danas, što je za mene izuzetno važno se pojavili u poziciji da ste vi taj partner, da ste vi ta adresa koja se brine o ovim pitanjima. To posebno visoko cijenim. Tačno je da je pitanje funkcioniranja institucija o kojima ste govorili političko pitanje. Pošto je ono takvo, onda je bilo potrebno još ranije identificirati i napraviti razliku iz onoga što se zove, između onoga što se zove utjecaj vlasti na sudske organe i onoga što se zove potreba za riješavanjem pitanja kroz institucije države, odnosno kroz institucije u drržavi BiH. Jasno je da je potrebna i rekonstrukcija objekata, jasno je da je potrebno više sredstava za opremanje, jasno je da je potrebno više sredstava za kvalitetno funkcioniranje sudova ali je isto tako jasno da nema nikakve osnove, da ne možemo uopće razmišljati o tome da će Parlamentarna skupština pristati da dadne i osigura finansijska sredstva za rekonstrukciju sudova, za bolje finansiranje sudova u poziciji u kojoj neke institucije unutar BiH se smatraju potpuno samostalnim u odnosu na državu, odnosno u odnosu na Parlamentarnu skupštinu. Ne može se tražiti od BiH da dadne novac a da se mimo BiH vodi sudstvo u određenom prostoru i određenom području na teritoriji BiH, naravno da to nije nešto o čemu vi možete odlučivati ali naravno da mi s druge strane ne možemo o tome odlučivati kvalitetno bez stava, odnosno bez informacija, bez jasnog predočavanja sitaucije koja jeste onako kako ste vi iznijeli u vašem izvještaju i kako ste danas vrlo sažeto ali vrlo uvjerljivo govorili. Slijedeće pitanje je da je zaista nedopustivo da se ova država guši u stotinama hiljada ne riješenih sudskih slučajeva i slučajeva koji su za mene pseudosudski ali formalno evo stoje na sudovima dakle, a da mi svi u BiH, ja kao član Doma, vi kao predsjedavajui Vijeća i svi ovde prisutni koji imaju određenu komunikaciju prema tom pitanju, nismo našli barem prijedlog, ako ne rješenje barem prijedlog kako iz toga izaći. Naravno da je jasno da je potrebno formirati radnu grupu, naravno da je ta radna grupa treba da bude formirana i prije godinu i više i da ste u njoj biti zastupljeni vi i Ministarstvo za komunikacije prema tom pitanju nismo našli barem prijedlog, ako ne, ne rješenje, barem prijedlog kako toga i iz toga izaći. Naravno da je jasno da je potrebno formirati radnu grupu. Naravno da je ta radna grupa trebala da bude formirana i prije godinu i više i da ste trebali u njoj biti zastupljeni vi i Minsitarstvo pravde Bosne i Hercegovine i da su trebali biti zastupljeni predstavnici Parlamentarne skupštine. I da zajednički sjednemo raditi, dan, tri, mjesec, tri mjeseca i da izađemo sa prijedlogom koji će vjerovatno biti da se mora donijeti jedan poseban zakon koji će pokušati, iz ovoga stanja u kome jesmo, dovesti nas u jedno tehnički, tehnički i formalno normalno stanje pod navodnicima normalno. Dakle u stanje u kome ćemo zaista podijeliti ono što jest direktna srpska nadležnost i ono što zatrpava sudove, a što ne bi moglo i ne bi smjelo biti pitanje aktivnosti i okupacije sudova. Od ovih pitanja, sporova. prema infrastrukturi pa nadalje. Ja koliko znam imamo situaciju da u gradu Sarajevu, recimo registracija kupoprodajnih ugovora teče tako da vi zaključite danas ugovor, a ovog dana danas u sudu u Sarajevu su vršili registraciju ugovora iz 2003. godine. I da taj ugovor koji ste vi zaključili danas će doći na red za dvije godine. I neki dan sam imao, slučajno me pita čovjek, ja sam kupio kuću, čuo sam da će ove kantonalne vlasti tu kuću srušiti zato kako ide cesta. Međutim, kuća se nalazi na, naime uknjižena je, upisana je u katastar tamo na onoga od koga sam ja kupio. Ja imam samo ugovor ko će dobiti pare. Ja koji sam stvarno kuću platio ili onaj na čijem imenu je upisana ta kuća od ranije. A kaže ja ne mogu ništa učiniti da ubrzam tu 26 proceduru prenosa vlasništva na moje ime. Naravno ovo možda je ovo pitanje za vas pravnike, nije pitanje, ja sam, ja isto tako sam čuo odgovor koji jeste. Međutim ne smijemo dopustiti da zbunjujemo naše građane, a pogotovo ne smijemo dopustiti da zbunjujemo pravne subjekte u Bosni i Hercegovini. I mi pričamo u reformi, nema ni stranih ulaganja, nema ni povećanja proizvodnje, ni povećanja izvoza, ni poboljšanja socijalnog standarda bez kvalitetnog rada pravosuđa. To je jasno svakome. Danas je to zaista jasno ljudima koji ne moraju biti nikako vezani za funkcioniranje pravosuđa. Mislim da je ovo zaista krajnja sekunda da se oko ovoga dogovorimo. Predlažem danas da donesemo zaključak da zadužite vi i da predložite da se formira radna grupa koja će uključiti i članove Parlamentarne skupštine i koja će najkasnije od 1. saptembra početi raditi, bez obzira što će isteći ovaj mandat. Doći će neko drugi umjesto nas koja će predložiti rješenja, vjerovatno zakonska, tehnička i operativna koja će uključiti i finansije da se riješi pitanje zatrpanosti suda. Drugo pitanje koje je predpitanje svih ovih pitanja jeste da mi u ovoj državi svjedočimo funkcioniranje nekoliko pravosudnih, ne sistema ali, ali mjera vrednovanja. Dakle, različitost u standardima koje se primjenjuju. Neki dan smo imali priliku slušati samo različitost u propisima koji ovoga časa važe za pitanja ratnih zločina, koja apsolutno ozbiljno pitanje koje najteži zločin koji uopće može čovjek počiniti, koje je sa stanovišta obima i onoga što dolazi Bosni i Hercegovini posebno nešto što će dugo vremena biti predmet rada naših sudova, ali mi imamo situaciju da imamo navodno tri ili četiri standarda na teritoriji jedne države. To je naprosto nevjerovatno i nedopustivo. Naravno da vi to ne možete riješiti. Izgleda da smo u situaciji da ni mi u Parlamentarnoj skupštini ovoga časa to ne možemo raditi, riješiti. Ali vi morate biti nosilac inicijative. Vi morate biti aktivni, vi morate doći ovdje izložiti nas problemu i insistirati na saradnji. Ja sam uvjeren da su sve moje kolege ovdje, ovdje u ovom Domu i Predstavničkom domu spremni i svjesni ovog pitanja, ali priznajte očekuju inicijativu od vas. Zato se vraćam na početak i smatram da je ovo što smo čuli danas trebalo da čujemo puno prije. Možda 6 mjeseci prije, možda godinu. Vjerovatno će vaš odgovor biti da niz od ovih stvari ni vi niste mogli na ovaj način reći dok niste sabrali informacije dok niste selektirali informacije, dok niste dobili cjelovitu sliku. Ali evo, uzmimo da je stanje ovakvo kakvo jeste. Bilo bi jako loše ako sada, poslije ove današnje sjednice dođemo u situaciju da naredni put o ovome razgovarate u maju iduće godine, a to je vrlo relano. U oktobru su izbori, kako god bude formirana vlast nema šanse da će Parlamentarna skupština početi u punoj mjeri raditi prije februara ili čak marta iduće godine. Smijemo li pustiti da narednih 6 mjeseci stoji ovo u potpuno istom stanju kao što je danas i da ništa ne uradimo. Iz tog razlog azaključujem, moj je prijedlog Domu da donesemo zaključak, da zatražimo, da zatražimo od Visoog sudskog i tužilačkog vijeća na osnovu informacije koju smo dobili pismeno i u usmenoj formi, da predlože radno tijelo, dakle neposredno radno tijelo koje će biti formirano od predstavnika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, Ministarstva pravde Bosne i Hercegovine i predstavnika Parlamentarne skupštine. Ne mislim sada poimenice, ali možemo reći predsjedavajući ustavno-pravnih komisija, eventualno još nekih drugih komisija koje su tu da se uključi jedan broj ljudi i da se zaista ta komisija formira, da joj se dadne zadatak. A zadatak je da predloži rješenja za pitanja o 27 kojima smo danas razgovarali i koja spominje izvještaj i da im se dadnu, ako treba, finansijska sredstva, prostor i ostalo i naravno precizan rok u kome će ponuditi rješenja o kojima ćemo se izjasniti. Da zaključim smatram da pitanja koja ste danas pokrenuli imaju jednako veliku vrijednost kao najveća strana ulaganja u Bosni i Hercegovini, i više od toga. Jer ona pomažu da uspostavimo državnu strukturu, ona pomažu da, da uspravimo sebe kao građane ove zemlje i pomažu nam da se predstavimo kao civilizirana zajednica, kao civilizirano društvo i konačno to su na kraju krajeva minimumi koje moramo ostvariti da bismo, ne ušli, nego išli prema Evropskoj uniji. U tom smislu zahvaljujem se na ovom što smo danas čuli i molim vas da najozbiljnije shvatite, ja sam uvjeren da dijelim mišljenje svih ovdje prisutnih kolega. Mi želimo pomoći i uraditi svoj dio posla ali vi morate nositi i idejama i prijedlozima. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Čengiću, izvolite gospodine Filipoviću.
Replika nakon ove jedne rečenice gospodina Čengića. Ja bih se samo ispričao, ja sam krivo rekao vaše ime, dakle nije Petrić, nego Perić, hvala.
Dobro ispričali ste se. Imamo li, ovaj još diskutanata. Nemamo i ne želim ni da provociram, pravo da vam kažem nove diskutante. Mi imamo dakle ovaj, moramo po članu 95. našeg Poslovnika glasati o Izvještaju. Predstavnički dom je usvojio ovaj Izvještaj. Pozivam vas da se izjasnimo o Izvještaju. Možete glasati. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovaj Izvještaj. Što se tiče prijedloga zaključka gospodina Čengića ja imam nekoliko pitanja: Koga mi zadužujemo da formira to radno tijelo, može li to biti malo konkretnije. Ja predlažem da vi to u pisanoj formi predložite taj zaključak i da na idućoj sjednici da ga, može evo slažemo se. Izvolite evo, može. A vratićemo se dakle na ovu tačku dnevnog reda u vezi sa ovim zaključkom. Usvojili smo izvještaj. Prelazimo na sljedeću tačku, četrnaestu Ad.14. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za 2005. godinu. Dobili ste Izvještaj o radu, Izvještaj komisije. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Izvolite. Zaključujem raspravu. Izvinjavam se kolegi Pajiću, izvolite naravno. 28
Dobro, gospodo predsjedavajući, Mi smo naravno na Ustavno-pravnoj komisiji imali ovo, usvojili smo ga takav kakav jeste sa preporukom da ga i ovaj dom usvoji. Al samo malo na prvo izlaganje gospodina Filipovića po prethodnoj tačci dnevnog reda. Jeste, i ja sam se zalagao, znate da dobijamo materijale na jezicima i pismima naroda na nekoj od prethodnih sjednica ja sam o tome govorio. Al tad sam dobio objašnjenje, ne znam od koga, da izvještaji idu uglavnom na jeziku i pismu onog naroda čiji je šef, da kažem predsjednik ili sekretar Komisije ili ne znam šta. Tako je isto slična situacija i sa ovim izvještajem, znači tako i ovdje stoji Izvještaj o pravobraniteljstvu itd. itd. Samo malo, u vezi onog vašeg prethodnog izlaganja da je to, tako sam dobio ranije objašnjenje, da je to pravilo da izvještaji idu na jezicima i pismima onih ko ga sastavlja, onog čiji je. Ja bih toliko.
Hvala što ste bili kratki i nejasni. Nastavljamo sa.
Moram jedno pojašnjenje.
Aha.
Moram reći dakle, završili smo mi raspravu oko ovog dokumenta. I ne bih je otvarao. Pravo Hrvata, Srba i Bošnjaka je neupitno, Ustav ih je definirao. I ja se samo za to zalažem. Dakle za provedbu i poštivanje Ustavne norme. To je dakle jedna stvar. U izvješću koji sam ja spomenuo da je nešto što je selektivan pristup u konzumiranju ovog prava, nije to sadržano. Pogledajte da vas ne zamaram, na koricama, na poleđini ovog izvješća, piše ovdje da su ovdje donirali nekoliko zemalja Evropske unije tiskanje ovog izvješća pa nisu mogli izdonirat i tiskanje na službenim jezicima Bosne i Hercegovine. Oprostite, to je već nešto što izlazi izvan okvira dobrog ukusa. Hvala
Evo da i ja na to nadodam, ovo nije napisano na čistom srpskom jeziku iako je ćirilično pismo, ali evo zatvaram [[zajednička diskusija]] Dakle, drage kolege da vas podsjetim mi smo već na sljedećoj tački dnevnog reda. Ono smo apsolvirali, znači imamo 29 Ad.15. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine
Dakle, Komisija za vasnjsku i trgovinsku politiku na svojoj 53. sjednici je, treći put po redu, razmatrala Izvještaj koji je dobila od nadležnog ministarstva, odnosno od Vijeća ministara. Na prvom razgovoru smo dobili jako puno informacija, međutim u diskusiji se pojavila potreba za još jednim brojem dodatnih informacija, potom smo dobili i dopunu toga Izvještaja i na kraju smo razmotrili čitav Izvještaj i donijeli prijedloge zaključaka. Ukratko Komisija je ocijenila da aktivnosti, koje su do sada urađene, su jako važni i Komisija je ocijenila da treba dati podršku svim tim aktivnostima, smatrajući da su neke trebale biti urađene u kraćem roku i identificirala je niz aktivnosti kako je spomenuto u Izvještaju koje treba uraditi u narednom periodu. Dakle, u tom smislu je predloženo da se aktivnosti koje su u toku ubrzaju. Ono što je posebno važno i pojedinačno u ovom času najvežnije, jeste da je juče napravljena i prezentacija ovaj, fizibilti studije i na taj način su ostvareni svi preduvjeti da se krene u dalju proceduru. Komisija smatra da treba nastaviti proceduru i ubrzati je i u tom smislu je dala određene zaključke, koje imamo svi, koje smo dobili svi, u kojima se sugerira malo brža dinamika od one koja je predviđena u izvještaju nadležnoga ministarstva. To bi bilo u najkraćem i Komisija smatra da bi Dom trebao dati podršku ovim zaključcima koji bi onda bili upućeni ministarstvu i Vijeću ministara na dalju realizaciju. Hvala.
Dobro, ima li još diskutanata. Nema. 30 Ko je za usvajanje ovog Izvještaja sa zaključcima Komisije. Otvaram glasanje. Morate ponoviti koji ste ranije pritisli, koji ste brži, brzi na obaraču, dobro je. Konstatujem da smo usvojili ovaj Izvještaj sa zaključcima. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je Ad.16. Izvještaj o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku Doma naroda za period od 01.01.-30.06.2006. godine Izvještaj ste dobili. Predsjedniče Komisije imate li potrebu, nema potrebe, javlja li se neko drugi za raspravu? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Stekli su se uslovi da možemo glasati, da se možemo izjasniti o ovom Izvještaju. Otvaram glasanje. Jednoglasno smo usvojili ovaj Izvještaj, čestitam Komisiji. Prelazimo na sedamnaestu tačku dnevnog reda, to je Ad.17. Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini za 2005. godinu
Hvala lijepo. Naravno, pošto rijetko koji ministar dođe i šteta bi bilo propustiti prigodu, pa problematizirati određene stvari iz ovog Izvješća. Naime, podržavam stavove naznačene u Izvješću naše komisije, Zajedničke komisije za obranu i sigurnost u smislu zaključake koje su oni predložili. Naravno kad je u pitanju metodološki pristup izradi ove Informacije, tu neću trošiti puno vremene i naravno ni u onom deskriptivnom smislu neću, neću se zadržavati prihvatajući da je, ono što je naznačeno ovjde u smislu statističkih i drugih podataka, to što jeste, odraz realiteta. Osobno mislim da povodom ovog dokumenta ili materijala, odnosno Informacije bi dobro bilo, ipak skrenuti pozornost, da naravno, svako ko ovo čita može to doživjeti na svoj način i ovisno o tome sa koliko informacija raspolaže, može pojedine elemente dovoditi u pitanje. 31 Meni to, naravno nije prevashodan cilj ali ću ipak u svojoj diskusiji iznijeti jedno, jedno mišljenje koje neće biti, naravno dovoljno sistematično, ali ću iznijeti javno određen broj stavova u sljedećem smislu. Dakle ima određenih formulacija koje, ili vise ili zahtijevaju određeno dovršenje ili projeciranje u budućnosti određenih aktivnosti i evo, ja ću reći da jedna rečenica na 35. stranici glasi ovako: “Nedostaju sredstva za održivi povratak, odnosno ne transparentno se troše”. Dakle, ovo je vrlo jasna tvrdnja iza koje sad treba uslijediti određena aktivnost, šta mi, kroz prijedlog mjera i aktivnosti u tom pogledu, predlažemo, pa bi ovaj zadnji četrnaesti prijedlog, koji ste iznijeli na posljednjoj 36. stranici, trebao na neki način naći ova formulacija svoje mjesto, u smislu zahtjeva da se osigura transparentnost trošenja, odnosno funkcioniranje institucija koje su, po prirodi stvari, pozvane da procesuiraju ono i one subjekte, pojedince i td. koji su nositelji ne transparentnog utroška ovih sredstava. Dalje, kad je u pitanju sam prijedlog mjera, dakle referiram se, prije svega na ono što ste vi ovdje nazvali rezime i u tom crpim i pokušavam to povezat sa prijedlogom mjera jel mi se to čini vrlo korektnim i cijenim vaše nastojanje da u tom smislu završite, završite ovaj dokument. Al mi se čini da ste ipak ostali u ravni općeg pristupa predlaganju mjera. Pa kad kažete, recimo u drugoj mjeri nastojite reformu policijskih snaga, mislim da bi dobro bilo da ovim povodom, ovaj kažemo i nešto više u tom smislu, kome adresirate odgovornost u ovom smislu, posebice imajući na umu činjenicu da nam ta aktivnost ne ide predviđenom dinamikom. Evo juče smo se svjedoci da smo određene stvari odgodili za dva mjeseca. Inače imamo jednu, jednu aktivnost u okviru direktorata koja je zabrinjava i ne daje razloga za optimizam jer pripadnici jednog naroda praktično su promatrači u tom tijelu i zaista treba, ovaj na određen način vidjeti šta se tu može učiniti. Vidim da se pribjeglo izboru šefa tog tima na način da, da praktično je izabran onaj ko je pristao na to a ne nijedan predstavnik iz reda Srpskog naroda. Čuli smo jučer jasan stav direktora Policije Republike Srpske koji je otprilike rekao - ljudi bio je prijedlog da se izvrše ustavne promjene, tamo je stalo da je obrana i sigurnost mjerodavnost države, otkud sada tražit da mi radimo nešto što u Ustavu Republike Srpske stoji da je ingerencija. Jer politički sporazum, koji smo potpisali idući linijom manjeg otpora prošle godine, a kako bi sebe i druge uvjerili u opredjeljenost da idemo u te reforme, evidentno nije dostatna podloga, a da bi ovdje sa sigurnošću mogli ovaj projicirati bližu budućnost i u stvari, na neki način vjerovati u to da će ovo biti, biti izvršeno. Dakle, generalno ipak mislim da u prijedogu mjera treba to na neki način adresirati i naravno, u tom pogledu ja želim ovdje iskoristit prigodu pa ministru sigurnosti reći da zaista sam mislio da ćete iskoristiti ovu Informaciju na način da, kroz predlaganje mjera, predložite i nešto što vidimo da se pokazalo kao efikasan način dobivanja onog što se zove zeleno svjetlo za dalje napredovanje u pregovorima sa, prije svega Evropskom unijom, a ako hoćete i sa NATO-om, a mislim tu na oprerativne ili akcione, kako ih sve zovu, planove koje je napravila prvo Republika Hrvatska i uspjela uvjeriti gospođu Del Ponte da ona da suglasnost da Hrvatska, i prije nego što je došla do uhićenja generala Gotovine, potpiše sporazum, odnosno da krene ubrzano ka evropskim integracijama. Sada vidimo da to Srbija radi i mislim da bi dobro bilo da, evo ovaj povod iskoristimo i da formuliramo u tom smislu zahtjev pred relevantne strukture, dakle to mora biti neko kordinacijsko tijelo na državnoj razini, logika govori jeli ko bi trebao biti uključen u to, ali bi zaista bilo ovaj, po mom mišljenju, dobro da se ovo iskoristi i da i mi, imajući na umu pozitivna iskustva nama susjednih zemalja, u ovom, u ovom smislu. 32 Na koncu nemamo tu šta izgubiti ali možemo barem da nam savjest bude čistija, da idemo sa jednim takvim dokumentom prema gospođi Del Ponte i da je pokušamo uvjeriti u to da najtraženiji ratni zločinci, osumnjičenici, jer nisu osuđeni, ili nisu tu i ako nisu tu, gdje jesu, ovaj u mjeri u kojoj su naši relevantni subjekti, prije svega mislim na OS-u ali i na druge strukture koje, koje dobivaju i koje imaju i koje po prirodi stvari, ne samo da imaju informacije, nego imaju i mogućnost da, kontrolirajući i funkcionirajući na sveukupnoj teritoriji Bosne i Hercegovine pouzdano, dakle garantiraju ili na određen način da kažem, uvjere ove strukture koje su neophodne. Kao što je poznato od toga nam ovisi Partnerstvo za mir i od toga nam ovisi ovaj, dakle suradnja, cjelovita suradnja sa Tribunalom u Hagu i njegovim tužiteljstvom, ovisi nam, dakle i sve ono o čemu evo danas naši predstavnici po svim izvješćima, oni u tehničkom smislu to rade uspješno. Al ako mi ne pripremimo teren u ovom smislusasvim je jasno da do kraja godine nećemo imati potpisan ovaj sporazum, a po svim našim planovima to se trebalo dogoditi. Želim ovu prigodu iskoristiti i time ću završiti, dakle ne dovodeći upitanje samo informaciju nego, čisto ovako dajući nekakvo viđenje pojedinih sekvenci elemenata iz ove informacije, želim iznijeti jedan konkretan stav. Podržavajući zahtjev naše Komisije a koji se odnosi na ono, na ono gdje, čini mi se, imamo možda ponajmanje uspjeha u Bosni i Hercegovini a to je identificiranje, sprečavanje, prvo sprečavanje, pa identificiranje, pa onda procesuiranje nositelja tzv. pljački. Nije to samo orijentirano na banke, osiguravajuća društva nego, nego i na širi spektar. Na žalost tu su nam rezultati veoma, veoma slabi i ja osobno ću ovdje iznijet jedan stav koji je u suprotnosti sa indencijama koje smo mi prihvatili pod određenim uticajima, a iznijet ću stav da, dok su ovaj posao pratnje tih pošiljki radili mupovi, Federalni MUP, neznam MUP Republike Srpske, ja bih volio, evo tu je i ministar, ja ne pamtim, ne pamtim da je ijedna pljačka uspješno izvršena u ovom smislu. Dakle, onog trenutka kad smo donošenjem zakona a nemamo ga na državnoj razini, što će reći da jedna od stvari koju trebamo uraditi jeste Zakon o zaštitarskim agencijama, a to ovaj izjednačimo u smislu standarda, kriterija i td. I to je dakle, sastavnica Izvješća naše Komisije ali onog trenutka kad su to preuzele zaštitarske agencije, krenulo je i sa pljačkama koje u pravilu i završavaju na način da ne budu otkriveni, izuzev nekih, nekih ovaj pojedinačnih slučajeva, ali one velike od 2.000.000 EUR imali smo nedavno, uglavnom nemamo epiloga na sudu. Ovo nameće razna pitanja, ja ću ovdje zastat. Imam tu svoje mišljenje. Pretpostavljam da se radi o sustavnom pristupu podnositelja organiziranog kriminala koji na ovaj način pokazuje da nismo u stanju, u pravom smislu, odgovoriti da to što predstavlja zlo i što je, svakako sastavnica opće sigurnosti u našem društvu, u našoj državi i u tom pogledu, dakle osobno mislim da se radi o sustavnom pristupu kriminalaca i naravno funkcioniranju policije i drugih subjekata ovako kako, kako funkcioniraju. Čuli smo jučer stav gradonačelnika Mostara koji je vrlo jasno rekao da za određene događaje obavještajci na višim razinama, on je čak i spomenuo i državu i Federaciju, nose odgovornost za činjenicu da nisu blagovremeno prepoznali i na bazi informacija koje su imali ili trebali imati, preduprijedili određene negativne događaje koji se vrlo često, sa političkim 33 motivima, projiciraju i njima se, njima se vodi – rukovodi, kako god hoćete, iz određenih trenutnih ili, ili nekih, da tako kažem, dugotrajnijih interesa različitih, političkih i drugih grupacija. Eto, dakle neću naravno dovoditi u pitanje samo Izvješće ali evo ambicija je moja bila da na ovaj, pomalo nesistematičan, način kažem nekoliko elemenata za koje mislim, ukoliko bi se na pravi način prevele barem u ove mjere, a posebno, ja osobno mislim, da mi za svaku od ovih mjera trebamo reći i adresu, pa onda kad bude dogodine da vidimo tko to jeste učinio napredak, ko nije, jer sigurno na ovaj način, ovaj je sasvim jasno da ste stavili akcenat na SIP- u a mogao bih vas ja pitati da li to znači da je sa DGS-om implementacija Pravilnika o unutarnjem ustroju ok, da li je onih 500 i nešto koji nedostaju, da li je to popunjeno ili nije i td. Dakle, evo možete postaviti niz pitanja, oprostite bio sam malo širi, kao i obično, nego što sam želio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Limovu. Sljedeći govornik je Osman Brka, izvolite.
Ja se zahvaljuje i pozdravljam vas gospodine predsjedavajući i pozdravljam kolege. I osobito mi je drago da pozdravim gospodina Čolaka i da pohvalim da je jedna rijetka persona iz ministarstva koja je uvijek prisutna kada je o, iz Vijeća ministara kada je, kada je problematika njegovog ministarstva tu. Ja zaista se zahvaljujem. Da su bogdo i ostali ministri na tom nivo ovdje, ja mislim da bi, da bi imali bolju koordinaciju i bolji posao. Ne mogu da se otmem dojmu a da neke stvari ovdje ne prokomentarišem. Vjerovatno to neću, nije vjerovatno nego sigurno tako stručno kao što je to moj prethodnik govorio iz te oblasti, ali ja moram neke stvari podcrtat koje jednostavno, zbog javnosti da na njih skrenem pažnju. Ne samo zbog ministarstva nego zbog javnosti. A to su sljedeće stvari. Kad se govori o terorizmu i trgovini oružjem, u javnom mijenju u Bosni i Hercegovini često je pod dojmom da je Bosna i Hercegovina kao nekakav potencijal međunarodnog terorizma. Iz ovog Izvještaja jasno se vidi da to nije tačno. I konstatacija ima ovdje koja kaže: Takođe vršila je povjere za osobe koji su na bilo koji način dovodile u vezu s terorističkim aktima širom svjeta. Rezultati ovih provjera bili su negativni – u zagradi. S tim u vezi treba istaći da nije bilo saznanja koji ukazuju da su neke osobe, trenutno nastanjene u BiH, učestvovale u izvođenju terorističkih akata u svijetu. Mislim ovo je vrlo važna stvar da ode u javnost. Ja ne kažem da u nas nema terorističkih stvari, sad ode ovdje đip, sad ode ondje đip, razumije te ili nešto slično, ali to nije međunarodni terorizam. Ja stičem dojam da je to više obračun ovdje pojedinih klanova raznoraznih, i td. i td. Mislim da je to, ta poruka treba da ode iz ovog Parlamenta jer je, jer takav ovdje izvještaj. Ja mu vjerujem da je to tako. Druga stvar o kojoj ja hoću nešto da kažem to je ona vječita tema koja mene strašno zabrinjava, samo da je nađem - neovlaštena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Ja ovdje moram, opet neke stvari podcrtat i pročitat zbog javnosti, zbog medija, - kaže: U 2005. godini u Bosni i Hercegovini evidentirano je 1.595 krivičnih djela neovlaštene 34 proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga, te posjedovanje i omogućavanje užianja opojnih droga, što je za 13,52% više u odnosu na 2004. godinu. Dalje u Federaciji Bosne i Hercegovine u 2005. godini evidentirana su 363 krivična djela neovlaštene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga što je za 29,6 više u odnosu na 2004. godinu. Prijavljeno je 377 osoba što je 28,1% više nego u prethodnoj godini, od čega 6 maloljetnika, 140 povratnika i td. Dalje, u 2005. godini na području Federacije Bosne i Hercegovine bilo je 12 smrtnih slučajeva. Po 3 na području Hercegovačko-neretvanskog kantona, Zeničko-Dobojskog kantona, te po 2 na području Srednje-Bosanskog i Herceg- Bosanskog kantona, Sarajevo i td. U Republici Srpskoj u 2005. godini evidentirano je 199 krivičnih djela neovlaštene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga, te posjedovanje i omogućavanje uživanja opojnih droga, što je 55% više nego u 2004. godini. I ovo su tako zabrinjavajući podaci i tako zabrinjavajući postupci da zaista mi kao društvo kompletno, moramo se zamisliti dokle, dokle. Mislim da tu se moraju poduzimati mnogo, mnogo efikasnije mjere u svim segmentima društva da se ovome, ne mislim ja da ćemo mi moći stati u kraj, ali da se to bar ublaži, da se umanji. Na kraju ću kazati i kako ja mislim da se to može uraditi. I još jednu stvar hoću da prokomentarišem. To je saobraćaj i tu hoću samo nešto malo da podcrtam. Stanje sigurnosti u saobraćaju kaže: U 2005. godini evidentirano je 35.236 saobraćajnih nesreća što je 3,3% manje nego u 2004. godini, što je dobro, ali i dalje u Bosni i Hercegovini je prošle godine poginulo 380 ljudi, što u prosjeku više od jednog čovjeka dnevno. E sad, koliko na toliko poginulih ima još jako mnogo, ovaj invalida sa visokim postotkom invalidnosti i sa manjom invalidnosti, to sad da ne nabrajam. Mislim da i tu isto tako moramo poduzeti jako mnogo, mnogo više nego do sad da se to umanji. I na kraju o zaključcima. Ovdje ih ima 14. Nadam se i zaista su, svi su oni kvalitetni i meni je veoma drago što su ova prva dva na prvom mjestu. Prvi je zaključak: Potrebno je provesti veću kooridnaciju i uvesti zajednički rad svih agencija za sprovođenje zakona na suzbijanju organizovanog kriminala i korupcije u Bosni i Hercegovini, a pod brojem dva: Nastaviti reformu policijskih snaga u BiH. Ja se nadam da će brzo doći izbori i da će poslije izbora brzo ići re forma policiije. Znam da do izbora, svi znamo zašto to ne može ići. Ali nadam se upravo zbog toga što je ovdje to stavljeno na drugo mjesto da je to zaista prioritet iako mi je žao što je tek na 13. mjestu, a ne smatram da je tako manje važan taj zaključak, ali eto slučajno je na 13 mjestu, možda je on treba da bude na prvom ili trećem, četvrtom – Poboljšati saradnju sa Haškim tribunalom - u smislu da se ubrza postupak po zahtjevima za pomoć itd. itd. Znači taj bi trebao malo, možda da bude gore više. I na kraju, šta ja smatram da bi mogli uraditi a da se u ovim segmentima, o kojim sam ja govorio, stanje popravi. Mislim da preventive nikad nije dovoljno i mislim da edukacije nije dovoljno, nikad nije dovoljno. I u tom pogledu, ne samo Ministarstvo sigurnosti, nego kompletno društvo, u ta dva dijela mora uložiti dodatne napore za preventivu i za edukaciju. Osobito tu apeliram na medije, sve vrste medija da ih ne nabrajam, jel od štampe, elektronskih medija. Oni zaista kad se desi neka stvar, kad, kad u Bihaću ili, ili u Zenici ili Mostaru ili Sarajevu umre mladić zbog toga što se predoziro, svi o tome pišu, svi pišu, to ide 35 u javnost, piše se. Vrlo malo se piše šta uraditi da se to ne desi. Nema edukacije po tom pogledu, jednostavno je nema. Svi traže samo senzaciju. Desi se saobraćajna nesreća na nekom mjestu, pogine pet ljudi. Treba da pogine pet ljudi da se kaže da je to crna tačka umjesto da se preventivno djeluje da se to ne desi. Mislim da se jako mnogo, apsolutno sam u to ubijeđen, može uraditi preventivom da se ove stvari umanje. Ja znam da ih ne možemo skrenuti, ali da ih možemo umanjiti, da ih možemo stopirati. Ovo društvo za to mora naći snage. Hvala vam.
Zahvaljujem se kolegi Brki. Ima li još diskutanata. Evo imamo ministra Čolaka. On će pokušati dat odgovore na neka od ovih pitanja. Izvolite gospodine ministre.
Ja ću pokušat vrlo kratko. Cijenjeni predsjedatelju, cijenjeni izaslanici, delegati u Domu naroda, Teško je vjerujte napraviti ovaj jednu informaciju i u njoj izbjeći sve one, prvenstveno političke konotacije, istovremeno prikazat stanje realnim i predložiti jedan set mjera i aktivnosti, posebice ako idemo na to da, da one budu i operativne. Naravno da je to moguće napraviti ali kažem da je to teško. Ja zaista držim da, ovo što ste vi sada kazali i jedan i drugi, dakle i gospodin Limov i gospodin Brka, je izuzetno značajno. Vjerujte ja koristim svaki puta stenograme. Dakle, sve ono što se kaže na ovim domovima, da bi ne samo čekao da sljedeća informacija bude bolja, nego da bismo, u međuvremenu, zaista, poduzeli određene aktivnosti da se stanje popravi. Ja isto tako sa svojim suradnicima ulažem zaista, svakodnevno, napore da kažem, radimo i neke konkretne stvari, ali naravno, priznaćete u okviru zakonom, zakonom dakle reguliranih nadležnosti. Ne mogu raditi ono za šta nisam nadležan. Vjerujete i u okviru, ovaj evo reforme policije, policijskih struktura što je jedno od najznačajnijih pitanja, rekao bih, koje se dešava sada u Bosni i Hercegovini, nastojim u ovaj kontaktima i sa zvaničnicima iz Brisela i ovdje sa, prije svega evo, rekao bih ovim političkim faktorima u Bosni i Hercegovini, nastojat da se i to pitanje koliko je moguće ubrza, svjestan činjenice u koje je ovo vrijeme. I vi ste svjesni činjenice da je ovo predizborno vrijeme. Ja se toplo nadam da ćemo mi poslije izbora ipak kreniti jednim bržim tempom. Jer zaista je reforma policije potrebna Bosni i Hercegovini, to je nama svima dobro poznato i bez toga, nama je kazano, sigurno da nema potpisivanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanjima. Isto tako da je vrlo jasno da i ova suradnja sa Haškim tribunalom mora biti na jednoj, zaista visokoj razini, odnosno da moramo, da tu suradnju moramo učiniti takvom da nijednog trenutka ne bude znak pitanja o toj suradnji sa Hagom. Pa u tom smislu, evo pozdravljam da imamo i ovo o čemu je govorio gospodin Limov. Ja ću i dalje to vam mogu sa sigurnošću obećati, dakle ne samo ove zaključke, koristiti zaključke koje ste vi usuglasili zajedno, odnosno Zajednička komisija, Zajedničko povjerenstvo oba doma Parlamentarne skupštine, nego dakle i ovo što vi, a jednako tako i zastupnici u Zastupničkom domu govore, tako da ću, evo moje obećanje jedino da ću nastojati 36 u narednom razdoblju, ne čekajući onaj jeli šestomjesečni, koji jer mi ovaj pravimo i šestomjesečnu informaciju i godišnju informaciju. Ono dakle koliko je to u nadležnosti, koliko je to u mogućnosti ovog ministarstva i Vijeća ministara, nastojati stanje iz dana u dan popravljati. Vjerujte da ono što smo mi učinili u posljednje dvije godine u Ministarstvu sigurnosti a mislim dakle i u Vijeću ministara, ovaj po ovoj problematici, da ima vrlo visoke ocjene od, prije svega od Evropskog povjerenika koji je zadužen za ovu oblast, za oblast unutarnjih poslova i pravosuđa gospodina Fratinija. Ja se nadam da će ovo biti na određen način, bez obzira na naše probleme i određene zastoje koje imamo, da će ove naše aktivnosti biti na određen način, ovaj stimulirane kroz olakšanje viznog režima našim građanima. Hvala vam.
Zahvaljujem se ministru Čolaku. Zatvaram, zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda i otvaram glasanje dakle o Izvještaju, o Informaciji .. ne moramo ni glasat. Da imamo prijedloga zaključaka nadležne komisije i sad ćemo se o tome izjasniti. Dakle otvaram glasanje o prijedlogu zaključaka nadležne komisije, izvolite. Usvojeni su zaključci ovaj jednoglasno. Prelazimo na osamnaestu tačku dnevnog reda, Ad.18. Godišnja platforma o bezbjednosno-obavještajnoj politici Bosne i Hercegovine Dobili ste tekst Godišnje platforme i Izvještaj Zajedničke komisije. Predstavnički dom je usvojio Godišnju platformu o bezbjednosno-obavještajnoj politici. Otvaram raspravu. Gospodin Limov, izvolite
Hvala lijepo. Ovaj put ću naravno u funkciji izvjestitelja po zaključku naše Zajedničke komisije, očekujući da će naravno, kolega Boško Šiljegović dat podršku ovim zaključcima koje ste dobili. Vidjeli ste da su oni motivirani, prije svega činjenicom da imamo isti tekst Godišnje platforme koji smo imali i prošle godine i da u tom smislu nema potreba da se mi, kao dom izjašnjavamo, da usvajama isti dokument, nego da onako kako je formulirano zaključkom, da donesemo takav zaključak kojem će sadržaj prošlogodišnje Platforme biti osnov za rad Obavještajno-sigurnosne agencije za ovu godinu i sukladno toj Platformi Obavještajno-sugurnosna agencija dužna je izraditi odgovarajuće programe i planove svog rada. I drugo Predsjedništvo Bosne i Hercegovine obavezno je do 31.10.2006. godine dostaviti Parlamentarnoj skupštini tekst Platforme o sigurnosno-obavještajnoj policiji za 2007. godinu. Zašto se je Komisija opredijelila za ovako formuliran zaključak. Iz prostog razloga 37 što, ako vi u sredini godine, naravno da je Bosna i Hercegovina jedina zemlja bar u demokratskom dijelu svijeta koja to čini sada. Svaka država početkom godine kada, kada razgovara o proračunu ona utvrđuje prioritete u pojdinim područjima i ovaj dokument je motiviran i ima zakonsko uporište, prije svega u težnji da se utvrde prioriteti. Ja sam i prošle godine i danas bih mogao ponoviti, imam ovdje naravno svoju diskusiju od lani i neću vas zamarati s tim, ovaj upozorio da je to dokument koji mora biti prepoznatljiv za svaku godinu. Ove godine smo mogli reći samo, evo borba protiv organiziranog kriminala ti i ti pojavni oblika o čemu je kolega Brka govorio, ako cijenima da je droga, a jeste, jedan od prioriteta, mogli smo reći e to je, za to nam treba takvi i takvi timovi, to košta toliko, molimo Parlament da nam odobri kroz proračun odgovarajuća sredstva, ovaj za tu aktivnost. Mogli smo stavit da nam je, da nam je ove godine i primarni zadatak lociranje ratnih zločinaca ili uvjeravanje da oni nisu tu i to je sasvim dovoljno i to se zove priorite. Sve drugo je već upisano u zakon i nema potrebe svake godine to ponavljati. Ja pozivam kolege da prihvate Izvješće Zajedničke komisije i u tom smislu se unaprijed zahvaljujem.
Dobro. Zahvaljujem se kolegi Limovu. Ja se nadam, znam da koncentracija pomalo pada pojedinim kolegama, nadam se da ste pratili šta je kolega Limov predložio. Ima li još diskutanata po ovoj tački dnevnog reda? Znači mi ovdje imamo, ima jedna mala dilema. Dakle dobili smo, dobili smo platformu o kojoj bi se trebali izjasniti, a imamo prijedlog naše komisije Zajedničke komisije koja eksplicitno kaže da predlaže i našem domu da donesemo zaključak kojim će sadržaj prošlogodišnje platforme biti osnov za rad Obavještajno bezbjednosne agencije za ovu godinu. U skladu stom platformom Obavještajno bezbjednosna agencija BiH dužna je izraditi odgovarajuće programe i planove. I pod 2. Predsjedništvo BiH obavezno je do 31.oktobra ove godine dostaviti Palramentarnoj skupštini BiH tekst platforme o bezbjednosno obavještajnoj politici za 2007. godinu. Dakle, ako ćemo uvažiti prijedlog naše komisije, onda ćemo se izjasniti dakle o njenom prijedlogu. Predlažem da se izjasnimo dakle o prijedlogu Komisije. Ima li nekih drugačijih mišljenja u vezi stim? Dakle ukoliko usvojimo prijedlog komisije, mi nećemo ni usvajati onda ovu platformu. Ima li diskusija još? Otvaram glasanje, dakle o zaključcima Komisije. Možete glasati. - Jednoglasno je su usvojeni zaključci Komisije. 38 Prelazimo na devetnaestu. tačku dnevnog reda, to je Ad.19. Prijedlog dokumenata o politici dodjele koncesija u Bosni i Hercegovini, predlagač je Savjet ministara BiH Dobili ste Prijedlog dokumenta kao i izvještaj nadležne komisije. Predstavnički dom je usvojio dokument o politici dodjele koncesija u Bosni i Hercegovine. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Izvolite. Gospodin Hasan Čengić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući od ove tačke, pa do 29. tačke sve su pitanja i dokumente koje je razmatrala Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku. Izvještaj za svako pojedinačno pitanje ste dobili. Stavovi su napisani u izvještajima i mi predlažemo da se vi, ili cjelovito izjasnite odjedanput ili jedan po jedan, bez dalje diskusije, osim ako neko od kolega ili prisutnih ima pitanja. Komisija je razmotrila sve ovo i dala saglasnost na i ovaj dokumenat sa određenim sugestijama. Pošto je prihvatio Predstavnički dom, mi smo predložili da ga usvojimo u potpuno identičnom tekstu kako je prihvaćen u Predstavničkom domu. Imali smo određene sugestije koje smo predložili da se tretiraju kao dopune naknadno, a sve ostale teme do tačke 29. su razni sporazumi, bilateralni itd. za koje mi smatramo da ih treba ratificirati i predlažemo visokom domu da ih ratificiraju. Hvala.
Dakle, ovako ja ipak ova tačka 19. ima nešto drugačiji karakter od ovih. Dalje, ja predlažem da se o njoj dakle, ukoliko nema diskutanata prijavljenih, da se o njoj posebno izjasnimo, dakle to je - Prijedlog dokumenta o politici dodjele koncesija u Bosni i Hercegovini. Nema prijavljenih diskutanata. Pozivam da se, dakle da se po ovoj tački dnevnog reda izjasnimo. Otvaram glasanje. Tačka 19. Jednoglasno smo usvojili ovu tačku dnevnog reda. E sada dakle imali smo prijedlog predsjednika Komisije da tačke od 20. uključivo i tačku 29. – nazive tih tačaka dnevnog reda sam pročitao u dnevnom redu, da ih ne bih čitao ponovo, da ih odjednom, da se odjednom izjasnimo o njima. Slažete li se ovakvim načinom rada? Dakle, od 20., uključivo 29. Mišljenje je Kolegijuma je da smo u dnevnom redu na početku pročitali dakle eksplicitno nazive svih tačaka dnevnog reda i da nije potrebno ponovo da ih čitamo. 39 Dakle od tačke 20. uključivo 20. zaključno sa tačkom 29. uključujući tačku 29. Otvaram glasanje. Izvolite. Konstatujem da smo jednoglasno dali sporazum, saglasnost za ratifikaciju predloženih dokumenata. Dakle prelazimo na tridesetu tačku dnevnog reda, ovo smo prvi put radili sada ovako, ali za četiri godine, ali mislim da nismo pogriješili da je, jednoglasno smo dali saglasnost dakle, nismo pogriješili sigurno. Trideseta tačka dnevnog reda je Ad.30. Imenovanje jednog člana Kancelarije za razmatranje žalbi iz oblasti izvođenja radova javnih nabavki, transporta i strateško poslovnog upravljanja Možda je ovo prilika da po ovoj tački dnevnog reda da ipak se jedna ad hoc grupa sada napravi i da se predloži nekakav zaključak u smislu onog delegatskog pitanja i diskusije kolegice Stojanović, predsjednice nadležne komisije. Dakle da se preduzmu hitne mjere u Ministarstvu finansija da se otkoči ovo stanje, jer izborom ovog danas člana, oni ne mogu funkcionisati i dalje. Nemaju potreban broj ljudi za valjano odlučivanje. Dakle, mi smo dobili prijedlog, hajde prvo predlažem da se izjasnimo o ovom članu. Dobili smo prijedlog jednog člana Kancelarije za razmatranje žalbi koji je dostavio Savjet ministara. Predstavnički dom je prihvatio tog predloženog kandidata. Ima li ko šta tu da doda? Nema. Otvaram raspravu.
Kvorum je četiri.
Ne mogu oni ništa. __________(?) Prvi je na rang listi od onih koji su već izabrani je iz reda Hrvatskog naroda koji je prošao i mi smo mislili da se tako to zadovoljili. Hajmo mi kao komisija, kao Dom to predložiti. Dakle, glasamo za ovog kandidata predloženog. Otvoreno glasanje za trečeg člana. Otvoreno je glasanje, molim vas. Konstatujem da smo jednoglasno izabrali gospodina Krsmana, Ranka Krsmana za člana Kancelarije za razmatranje žalbi. 40 Ja, moj predlog kao delegata sada dakle da iz svakog kluba po jedan član da se nakon, napravićemo kratku pauzu poslije ove tačke 31. da pokušamo sročiti jedan zaključak i uputimo ga Savjetu ministara u smislu deblokiranja ove situacije. Evo ja predlažem naš klub predlaže gospođu Ružu Stojanović, koja je ujedno i član te komisije, pa bih zamolio evo i Antu da predloži nekoga i gospodu iz Bošnjačkog kluba. Gospodin Čengić, Stojanović i evo Jukić je član Komisije. Dakle, članovi ove ad hoc komisije koja će dobiti, ma mogu ali hoće da učestvuju u raspravi o ovoj tački dnevnog reda. Dakle, daćemo jednu desetominutnu pauzu. Znači imamo prijedlog gospođa Ruža, gospodin Čengić i gospodin Jukić da po završtetku. Jeste, jeste i onda će formirati onda oni zaključak i onda ćemo glasati o onom apelu i glasaćemo o ovom zaključku.
Znači 10 minuta pauza.
Nemojte sad. Hajmo Mustafa, hajmo ovo završiti pa ćemo. Sjedi, hajde sjedi još pet minuta. Dakle izglasali smo ovog Krsmana, predložit ćemo ovaj zaključak, ova naša ad hoc komisija. Prelazimo, pa ćemo se vratiti na ovu tačku ponovo, dakle na 31. tačku dnevnog reda, to je imonovanje 4 člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa BiH i utvrđivanje trajanja njihovih mandata. Na osnovu člana 26. Zakona o Javnom radio televizijskom servisu BiH Parlamentarna skupština imenuje članove, pardon, Upravnog odbora sa rang liste kandidata koji su ušli u uži izbor a koje mu je dostavila Regulatorna agencija BiH. Predstavnički dom je na 82. sjednici imenovao članove Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa BiH, Mariju Puticu iz reda hrvatskog naroda, na mandat od 4 godine, Nikolu Deretića iz reda srpskog naroda na mandat od 3 godine, Nadu Milošević iz reda ostalih na mandat od 2 godine i Plamenka Čustovića iz reda bošnjačkog naroda na mandat od 1 godine. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Dakle, oni su po ovom dopisu koji smo dobili prvorangirani na ovoj listi. Predlažem da se izjasnimo o tome. Otvaram glasanje. Ko je za? Samo malo. Glasamo za prvorangirane, to su Marija Putica na mandat od 4 godine, Nikola Deretić na, šta, želite pojedinačno? [[zajednička diskusija]] 41 Dobro. Dakle biramo u paketu, ako tako možemo reći kad se radi o ljudima. Dakle, glasaćemo sad, izjasnićemo se ko je za to da gospođa Marija Putica iz hrvatskog naroda se bira na mandat od 4 godine, Nikola Deretić iz reda srpskog naroda na mandat od 3 godine, Nada Milošević iz reda ostalih na mandat od 2 godine i Plamenko Čustović iz reda bošnjačkog naroda na mandat od 1 godine. Otvaram glasanje.
Ja sam se javio za riječ.
Iizvinjavam se pa nisam vidio. Izvolite. Poništavam ovo otvaranje glasanja.
Hvala gospodine predsjedavajući. Prvo, mi smo od Regulatorne agencije dobili po 2 kandidata. To što je Predstavnički dom usvojio, to nas ne obavezuje. Prema tome, ako se dogovorimo nije problem da glasamo i u paketu, ali Klub srpskih delegata je došao u jednu zabunu, a radi se sljedećem, nije sporan kandidat, gospodine Čengiću hoćete me, nije sporan kandidat iz reda Srpskog nardoda, nije sporan kandidat iz reda Hrvatskog naroda, nije sporan kandidat iz reda Bošnjačkog naroda. Došli smo u zabunu kod predstavnika iz reda ostalih. Naime, Regulatorna agencija je predložila Milošević Nadu koja se izjasnila da pripada grupi ostalih. Imamo njenu biografiku da se zove Nada Milošević, rođena Ademović. Nije ni to sporno. Sporno je da dotična gospođa ima dokumenata Ademović Nadira. Ne ulazim uopšte. Radi se po našem o dvije različite osobe. I iz tih razloga da ne bi osporili to današnje, mi predlažemo da iz kategorije ostalih prihvatimo sljedećeg kandidata, a to je Despotović Majda koja ima urednu dokumentaciju. Naime, ona se izjašnjava kao Slovenka, ispunjava sve uslove. Ne osporavamo ni kandidata Bošnjačkog, ni Hrvatskog, ni Srpskog, ali ova zabuna nas je dovela u situaciju da ne možemo glasati za kandidata koja se po jednim dokumentima zove Milošević Nada, a po drugima Ademović Nadira. Evo, to je bilo sporno i to je jedini razlog zbog čega tražimo da se glasa pojedinačno.
Gospodin Čengić. Izvolite. Ma pauza je uvijek izlaz. 42
Dakle, prema onome što sam ja imao priliku vidjeti, ovdje zaista postoji dokumentacija vezano za očito jednu osobu koja se pojavljuje pod različitim imenima. Skoro da se može reći da imaju tri vrste imena za tu osobu. Međutim, da kada se pogleda dokumentacija, međutim, činjenica je da ta gospođa očito svjesna tih problema je na dokumentima svojim i na svojoj biografiji, na zahtjevu napisala matični broj. Pošto je rođena na području bivše države koja je imala uredne matične brojeve, stručnjaci policijska pitanja i druga mi mogu pomoći da se to može identificirati, dakle provjeriti je li to zaista jedna osoba ili dvije osobo, šta je bilo, kako je bilo. Ovdje se pojavljuje i činjenica da se u nekim dokumentima pojavljuje prezime rođeno prezime te osobe, i u drugim udato prezime, tako da to dodatno komplicira slučaj. Ja mislim osobno da mi imamo sljedeću situaciju, imamo stav predlagača, imamo usvojeni stav Predstavničkog doma i mislim da ne bi nikako bilo dobro da mi radimo drugačije od onih koji su do sada radili. S druge strane ne mislim da bi bilo dobro da u ovom času zaustavimo proceduru glasanja i imenovanja jer postoji zakon, taj zakon jeste osporen na nadležnim institucijama na Ustavnom sudu, on je osporen, međutim do odluke Ustavnoga suda on je jedini važeči i mi imamo obavezu da ga ponudimo. U tom smislu mislim da otprilike imamo samo dvije opcije. Jedna je da glasamo u paketu onako kako je predloženo i glasano do sada, a druga je da razmislimo o mogućnosti da izjašnjavanje o kandidatu za ostale i ostavimo za danas i da zatražimo dodatnu informaciju i dodatna razjašnjenja od strane predlagača. I kada dobijemo ta razjašnjenja od strane predlagača, tada da se izjasnimo samo o tom kandidatu ostalih. Meni se čini da bi ovo moglo biti neko rješenje kojim ne bismo nanjeli štetu, ne bismo prejudicirali tačnost ili netačnost podataka osobe koja je ipak dobila povjerenje i prošla kroz određenu proceduru, a kako opet ne bismo ostali u dilemama i zabludama oko pravog identiteta, možda bi ovo moglo biti rješenje za danas. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Čengiću. Gospodin Pajić.
Kolege delegati ja mogu da dam još jedno dodatno objašnjenje. Znam ja tu gospođu dobro poznajem. Rođena je u Bijeljini, znam je od djetinjstva. Istina je radi se o istoj osobi. To nema spora, jesto to ta osoba Ademović Nadira, rođenja, u međuvremenu udala se sa Srbina, promjenila i ime i naravno i prezime i promjenila je i ime u Milošević Nadu. Prije dvije godine, ja mislim tako negdje, možda godinu i po razvela se. Sad da li je to ta, sad to treba provjeriti. Sumnjivo mi je zašto je zadržala i dalje, čini mi se nemoguće je da je zadržala prezime Milošević, jer je apsolutno činjenica da su razvedeni. Ali je zadržala lična dokumenta i ličnu kartu na ime Milošević Nadira. Samo hoću, Milošević Nada. Znači, radi se o istoj osobi. 43 Ali ima još jedna stvar po pravilima, odnosno Regulatorne agencije u izjavi koju svi kandidati treba da dostave treba da svaki kandidat treba da se izjasni o nacionalnoj pripadnosti. Svi predloženi kandidati su se izjasnili. Prva Bošnjak, Srbin, Slovenac, Mađar, Albanac, Rom i nije bitno. Gospođa se nije izjasnila o nacionalnoj pripadnosti. Ko je ostali? To ona može reći ostali, ko su ostali. Ili može sutra reći Srpkinja sam, zavisi od kako joj ko šta ponudi, ili Bošnjakinja sam. Znači ipak je kod nje situacija nije čista. Ste strane. _________(?) [[ne razumije se, govori smjesta]] Pa dobro, neću ja da prejudiciram. Znači ostali i ko su ostali, ipak mora da se zna. Da li je ostali, kao što je ova druga gospođa se izjasnila Slovenka, ostali ili Rom, ili Mađar, i nije bitno, potpada pod kategoriju ostali. Znači mora, treba da se izjasni o nacionalnoj pripadnosti, da nas ne ostavlja u dilemi. Pa nije ništa se izjasnila. Apsolutno ništa.
Možda je eskim pa joj bilo teško reći.
Gospodin Ante Spajić.
pa poštovane dame i gospodo, kada smo mi utvrđivali ovaj dnevni red, sigurno nismo imali ovu diskusiju, ovu spoznaju o čemu je gospodin predsjednik Srpskog kluba delegata i ostali koji su diskutirali i ja predlažem iz Hrvatskog kluba da mi ostavimo ovo za narednu sjednicu, ovu tačku dnevnog reda.
Imamo sada nekoliko prijedloga koje ja mogu da rezimiram ovdje. Imamo prijedlog gospodina Šiljegovića da se ide pojedinačno, koji je odmah osporen u replici, jer je od jednog predlagača stigao paket. Imamo prijedlog gospodina Čengića da glasamo o tom predloženom paketu kao prvi njegov prijedlog. Drugi prijedlog da glasamo o tri ova za koji niko nije imao nikakvu primjedbu, a da ovaj četvrti kandidat iz reda ostalog da se ne izjašnjavamo o njemu, nego da potražimo, da tražimo pojašnjenje od predlagača. I ovaj prijedlog gospodina Ante Spajića da praktično odložimo ovo što bi. Pa ne znam evo možda da, možda je najbolje, mi smo ostavili ovo za kraj dosta ovih nekih stvari, dakle imamo i onaj zaključak u vezi sa apelom, imamo, šta ono još, u vezi sa 44 jeste, sa Kancelarijom za žalbe i da evo sad u ovoj pauzi pokušamo naći rješenje dakle i za ovo da. Evo, šta predlažete? 15 minuta dakle, evo Kolegij i svi zajedno ćemo pokušati. Hajde, evo ima komisija znači.
Imamo mi predlagača rješenja i alternative imate, jedna, dvije, tri alternative, vi dogovorite.
Ako se možemo sad ovog časa dogovoriti da ne glasamo danas, da ostavimo za narednu sjednicu, onda da ostavimo. Ali da zatražimo zaista da zaključak umjesto glasanja bude da se zatraži od predlagača da dadne dodatna pojašnjenja u vezi sa identitetom i nacionalnom, odnosno pripadnošću, nacionalnom pripadnošću.
Ja se pitam, evo naglas ovdje hoćemo li mi šta zakočiti sa ovim? Hajte ovako pauza 15 minuta, pa se vračamo. [[PAUZA]] ....materijal koji smo pripremili nazvati zaključkom i dakle ovo je zaključak da se uputi apel povodom krize na Bliskom Istoku koja uzrokuje stradanje civila i teška razaranja. Dogovorili smo se oko teksta, dakle svi imate tekst pred sobom, samo što će dole jel, ako se ovo usvoji, umjesto potpisa
Da ide nazad do kraja.
Primjer Bosne i Hercegovine.
Jeste.
Dobro. Ja mislim da to možemo svi prihvatiti i. Dobro. Evo sekretar je shvatio, svi se slažemo, politički ništa ne mjenjamo. Dakle pozivamo vas da se izjasnimo o ovom zaključku. Ovaj zaključak ćemo inaće, malo pitanje se postavlja kome ćemo ga uputiti. Uputiti ćemo ga Savjetu ministara. Može, izvolite gospodine Brka. Gospodin Brka. 45
Mogu li vrlo kratko. Svima, a to pod svima da neizostavno bude članicama Savjeta bezbjednosti UN, jer one mogu podržati, drugi ne mogu.
U redu, pozivam vas da se izjasnite o predlogu, o ovom zaključku u potpisu je Dom naroda, ako usvojimo naravno. Pozivam vas da glasamo. Otvoreno glasanje. Dakle, konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovaj zaključak. Povodom 13. tačke dakle – Izvještaj o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta za 2005. godinu, Dakle ova ad hoc grupa je predlaže sljedeći zaključak po toj tačci dnevnog reda, dakle Zadužuje se Savjet ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 30 dana formira radnu grupu koja bi analizirala istaknute probleme iz izvještaja o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta za 2005. godinu i predložila mjere za njihovo rješavanje. Otvaram glasanje. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili i ovaj zaključak. I sada se vraćamo na 31. tačku dnevnog reda, zaboravio sam maloprije reći zbog stenograma, dakle ovo je 32. tačka dnevnog reda – zaključak o upućivanju apela. Vraćamo se na 31. tačku dnevnog reda, to je Ad.31. Imenovanje četiri člana Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa Bosne i Hercegovine, utvrđivanje trajanja njihovih mandata Ko će izaći sa usaglašenim prijedlogom? Ne, ne nije to. Gospodin Čengić, izvolite predložite.
Dakle, smatramo da u ovom času je najcjelishodnije rješenje da odgodimo izjašnjavanje Doma o ovom pitanju, ali da uputimo zaključak kojim tražimo od predlagača da dostavi dodatne podatke o identitetu osobe o kojom smo raspravljali, dakle sa liste ostalih i njezinom nacionalnom izjašnjavanju. Nakon što dobijemo taj zaključak, tu informaciju od predlagača, Dom će se izjasniti o čitavoj listi. 46
Zahvaljujem se na ovom prijedlogu. Možemo li ovo prihvatiti, to je koliko znam u ovoj pauzi su se usaglašavao i ovaj prijedlog, dakle niko se ne javlja za diskusiju. Dajem na glasanje predlog kako ga je iznio kolega Čengić. Izvolite glasati sad. Konstatujem da smo jednoglasno i ovo usvojili. Dakle da vratimo predlagaču na dodatna pojašnjenja i očekujemo sekretara komisije gospođu Čaplinski da, koja treba donjeti uređene prijedlog zaključaka u vezi sa Kancelarijom za žalbe o javnim nabavkama. Predlažem ovako da _______________(?) ...27.7. smo održali, a sve posljedice nerada Kancelarije za žalbe i do čega može da dovede i u tom slučaju da tražimo od Vijeća ministara da u roku od sedam dana predloži kandidata, sljedećeg kandidata sa liste koji iz reda Hrvatskog naroda da, koji ispunjava sve uslove za privremeno funkciniranje, popunjavanje Kancelarije za žalbe, a da u međuvremenu ide normalno popunjavanje. Da, da. Da da se pojavi na redovnom konkursu. Suština tog zaključka je tu. Evo predlažem da se mi izjasnimo o tome, a taj tekst će pogledati, pogledat će gospođa Ruža, gospodin Jukić i gospodin Čengić kada dođe i dakle mi se možemo sada izjasniti. __________(?) [[govori smjesta ne razumije se]]
...poslije ovoga koji je bio drugi zarez, a koji ispunjava uvjete.
Da, da, odlično.
Koji je bio drugi zarez, a koji ispunjava uvjete.
Ne može biti bez ispunjavanja uslova.
Zaključujem ovu sjednicu. Ne želim ovdje tačan datum reći, ali evo reći ću da je vjerovatni datum sljedeće sjednice 7. septembar, a 4. septembra bi trebale se održati komisije. Ali ostavite pravo Kolegiju da se, da promjeni to i da se. Dakle bićete blagovremeno obavješteni u vezi sa tim. Hvala vam. Želim vam ugodan ljetni odmor i nadam se da ćemo se vidjeti u istom sazivu na jesen i da ćemo biti uspješni i na toj sjednici koja je pred nama. Hvala. Sjednica je završila sa radom u 17,50 sati.