Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Selak Raspudić nema, htio sam se osvrnuti na nju za razliku od loše suradnje sa predsjednikom i predsjedavajućih Hrvatskog sabora, ja s vama dobro surađujem i moram pohvaliti doduše promijenio sam shemu slobodnog govora. Htio sam nastaviti ono o čemu sam govorio jučer, ali prvo moram dakle pohvaliti predsjednika sabora jer ja 7. travnja postavih pitanje o ugovoru između hrvatske Vlade i Srpske pravoslavne crkve, pošto mi premijer u roku mjesec dana nije odgovorio evo ovdje pisma predsjednika sabora kojim upozorava premijera da mi što brže odgovori na to pitanje, međutim ja ću premijeru pomoći i koristiti. Ja ću napravit jedan kratak dopis, jedno pola kartice, pravni aspekt ugovora, a cijela kartica povijesni aspekt ugovora. Što se tiče tog pravnog aspekta njega samo pogledati treba, zgužvati i bacit u koš jer s hrvatske strane ugovor potpisan na najvišoj razini, najveći legalitet i legitimitet i najviše dostojanstvo potpisao predsjednik Vlade, a sa srpske strane potpisao nepostojeći predsjednik izmišljenog Episkopskog savjet nelegalne Srpske pravoslavne crkve u Hrvatskoj, što je lako vidjeti iz dva dokumenta. Dakle iz evidencije vjerskih zajednica i iz Ustava Srpske pravoslavne crkve iz Srbije, mi takav u Hrvatskoj nemamo. A što se tiče povijesnog aspekta, to će otprilike izgledati ovako. Neću ići u stoljeće 7., nego u 13., 1217. ili 1219. kad se prvi put srpska država osamostaljuje pa dvije godine i Srpska pravoslavna crkva, iako je već tu jedna nelogična inverzija i onda sve do kraja, s tim što ću poseban akcent dati na datum koji ću i sada spomenuti, a to je 17.6.1920. g. kad se prvi put Srpska pravoslavna crkva potpisom pojavljuje u Hrvatskoj. Dakle taj ugovor, ne ugovor, taj akt koji je uradio Aleksandar Karađorđević je mimo pravoslavnog kanona i bilo kakvog pravila pravoslavlja, ali to je jedino za što se uhvatiti može. Što hoću time reć? Hoću reći da nikakav povijesni kontinuitet Srpska pravoslavna crkva sa Hrvatskom nema i nema nikakvo pravo na hrvatsku imovinu, kao što nema pravo ni na imovinu Pravoslavne crkve u Crnoj Gori. A što se tiče teme koju sam započeo prošli put pa stao, dakle zamjerio sam kolegama iz platforme Možemo! na, ajde da budem blaži malo, na jednoj velikoj nepreciznosti što se tiče antifašizma. Dobio sam nekoliko poziva i pohvala od hrvatskih antifašista. Iznenadili se odakle jedan desničar da pozitivno govori o hrvatskom antifašizmi i da ga spominjem uopće. Pa ljudi, ja sam normalan čovjek u normalnoj stranci. Da su postojali hrvatski antifašisti, tu nikakve dvojbe nema. Ja sam ih spomenuo i Marka Oreškovića, ja sam spomenuo Andriju Hebranga, ja sam spomenuo generala Šibla. A znate kako su završili Šibl i kako je završio Marko Orešković? Odnosno ne Šibl, kako je završio Hebrang, kako je završio Marko Orešković? Dakle, nakon što su Srbi podigli ustanak ni protiv kakvog fašizma nego protiv hrvatske države i hrvatskoga naroda, otišlo ih je ukoriti, zbog čega ne pruže otpor fašističkom okupatoru i na povratku, njega Hrvat, njega Srbi partizani prodaju Srbima četnicima da ga ustrijele. Neki kažu da su ga zaklali, neki kažu da su ga ustrijelili. A što se tiče Broza, dakle, bit će još toliko vremena da spomenem 9.9.'43. g. kad kapitulira Italija. Iz toga se vidi kakav je taj njegov pokret bio. U Štabu Josipa Broza Tita je William Bill Deakin, engleski oficir za vezu, koji prima kapitulaciju silne talijanske vojske, on Broza o tome ne obavještava jer da ga je obavijestio, Broz bi uzeo tone i vagone ratnog materijala i naoružao se. Znači Churchill draže da on to ne uzme nego uzme, nekoliko desetaka tisuća Jugoslavna, Hrvata i Slovenaca i u talijanskoj vojsci jer je Italija imala pod okupacijom Istru i komad Dalmacije, svi kao jedan se hoće priključiti Brozovoj vojsci, Churchill ih ne pusti. U 11. mj. Teheranska konferencija na kojoj Broz ne dobiva, odnosno partizani, ne dobivaju status savezničke vojske, a sve bitne bitke II. svj. rata završili [[Upadica: Hvala.]] To je ono što treba znati kad se o tome govori.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Ustvari ću i ja o nekoj vrsti požurnici o jednoj specifičnoj, konkretnoj u drugu ruku sasvim sličnoj kao kolegica Selak Raspudić. Prije nekoliko dana Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU objavilo je poziv za iskaz interesa za financiranje projekata prema programu Ulaganja u infrastrukturu vjerskih zajednica na potresom pogođenim područjima. Po svojoj prilici taj program Ulaganja u infrastrukturu vjerskih zajednica je ustvari nasljednik lanjskog programa ulaganja u zajednicu, onog istog programa ulaganja u zajednicu koji je iz godine u godinu zaokupljao pažnju javnosti zbog otvorenog protežiranja vjerskih zajenica, osobito katoličke crkve. Lani je podsjetit ću bio prihvaćeno 124 predložena projekta, 124 od svih njih predloženo i podijeljeno je 20 milijuna kuna, a od toga je od tih 124 financirano čak 110 projekata katoličke crkve, a njoj katoličkoj crkvi od onih 20 milijuna otišlo je pripalo je 17,7 milijuna kuna. Pravila i način vrednovanja predloženih projekata bila su daleko od transparentnih, zato sam još prije 1.rujna evo već još točno zapravo od 1.rujna evo već ima praktično devet mjeseci, dakle prije devet mjeseci ministrici Tramišak postavio nekoliko zastupničkih pitanja moleći pojašnjenja postupka vrednovanja prijavljenih projekata. Uz ostalo tražio sam da ministarstvo objavi kompletnu listu prijavljenih projekata sa pridijeljenim bodovima i također molio sam da se objave kriteriji po kojima je povjerenstvo prijavljenim projektima dodjeljivalo dodatnih 10 bodova povrh 70 definiranih pravilnikom, dakle povjerenstvo je dodjeljivalo dodatnih 10. Tražio sam kriterije na temelju kojih je tih dodatnih 10 dodjeljivano. Posebno pitao sam je li uopće takvih kriterija bilo ili ih je naprosto povjerenstvo dijelilo kao bonus bodove po svojim simpatijama. Nakon malo više od mjesec dana ne s pretjeranim zakašnjenjem ministrica mi je odgovorila nešto, ali odgovor na ova dva temeljna pitanja izostao. Ja sam pitao ponovno, opet pismeno, opet formalno 14.listopada 2020., ista pitanja. Ministrica je tada odgovorila s malo više kašnjenja i opet nešto i opet su obadva ključna odgovora izostala. Pitao sam ponovno 18.siječnja 2021., dakle ove godine ista pitanja, apsolutno ključna za razumijevanje procesa odnosno načina na koji se podijelio javni novac. Evo već četiri mjeseca odgovora još uvijek nema. Po mom sudu se zapravo radi o potpunom nedostatku odgovornosti i poštivanja i vlastite ministarske pozicije i naše zastupniče dužnosti, ali prije svega se radi o nedostatku odgovornosti prema građanima. Pozivam vas zato ministrice Tramišak i s ovog mjesta da na postavljena pitanja odgovorite. To je u interesu građana i javnosti, ali i vašem jer prikrivanje istine je samo prvi korak njezinom iskrivljavanju, što onda otvara prostor i neistinama. Nemojte ministrice i vi tome doprinositi. Ovih dana najbolje vidimo kako je to
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Dragi sugrađani, dragi građani diljem RH, dragi birači, Hrvatska se u ponedjeljak može probuditi kao bitno drugačija zemlja i ja se želim probuditi u takvoj državi u kojoj je napokon nakon 20, a negdje nakon 30 godina došlo do smjene vlasti. Do smjene jedne te iste političke stranke koja upravlja određenom županijom, gradom ili općinom. A takva dugotrajna ukorijenjenost jedne te iste stranačke strukture u poluge moći dovodi do toga da se stvaraju koruptivne, klijentelističke i nepotističke mreže i takva vlast sama po sebi postaje sistemska greška. Postaje nebitno je li ona crvena ili plava. Takva vlast je primarno ohola okrenuta sebi i svojim interesima, a ponajmanje interesima i potrebama građana. U politiku sam se uključila svjesna načina na koji postojeći državni ustroj šteti zapravo kvaliteti života i dobrobiti svih naših građana. I željela sam slomiti ono što ja nazivam kartagom, a to je taj državni kroj i ustroj osmišljen u skladu sa potrebama velikih i moćnih političkih stranaka na štetu interesa svih nas ostalih, ne političkih stranaka nego građana, birača. Još 2019. godine sastavila sam strategiju kojom se taj državni ustroj značajno mijenja. To je strategija borbe protiv korupcije, međutim izborni zakoni, kroj izbornih jedinica i teritorijalni ustroj izravno utječe na ovu mrežu koruptivnih interesa koja je glavni razlog iseljavanja naših građana i demografskog sloma. Sve piše u dokumentu kojeg sam Hrvatskom saboru predala 2019. godine, sada je 2021. i kao saborska zastupnica uputila sam dokument koji, nalazi se uvršten na dnevnom redu no sumnjam da će ga vladajući uvrstiti u raspravu, pa da imam priliku s ove pozornice pitati od ljevičara do suverenista jeste li za smanjenje broja županija, gradova i općina, jeste li za reformu izbornog zakonodavstva, jeste li za one antikorupcijske alate koje ja zagovaram na temelju mog iskustva i profesionalnog znanja. A u njima manje-više sve piše o čemu smo danas govorili i ono o čemu je govorila kolegica Nađ, o reguliranju lobiranja. Piše zapravo to da moramo krenuti od izmjene ustavnih odredbi u dijelu koji definira odnos između predsjednika države i Vlade jer se u mnogočemu ne drže slova i obaveza iz Ustava. Piše da možemo ili trebali bi promijeniti rok obnašanja dužnosti glavnog državnog odvjetnika, ne 4 nego 8 godina, ali samo jedan mandat. Piše to da moramo ojačati Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa i kako to provesti. Piše kako ojačati sustav unutarnje kontrole u pravosuđu, sve ono o čemu ćemo govoriti kada budemo raspravljali o odabiru novog predsjednika ili predsjednice Vrhovnog suda, o sustavu provjere imovinskih kartica i sudaca i državnih odvjetnika i političara koji u suštini ne postoji. Sve ono što treba mijenjati nacrtano je i opisano kako. A s obzirom da sam svjesna da je Hrvatski sabor izvor na kojem je politika izobličila svoj smisao uputila sam i Odboru za Ustav prijedlog odredbi Poslovnika koje treba mijenjati također na tragu iskustava koje govori u prilog tome da politička trgovina kreće od načina na koji se Hrvatski sabor konstituira. Dakle, sve je na dnevnom redu. Međutim što nedostaje? Nedostaje političke volje. I zato otvoreno zagovaram i podržavam smjenu vlasti i sve nove progresivne snage koje se u nedjelju u drugom krugu izbora lokalnih bore za to da promijene vlast jer svi ovi prijedlozi koje sam davnih dana uputila na proceduru, u proceduru svi ih možete pročitati, neće doći u priliku da se o njima uopće raspravlja sve dok vitezi korupcije sjede u svojim foteljama, sve dok se promijeni omjer snaga na političkoj sceni. I još nam jedna stvar nedostaje, a to je svijest birača, da je svaka vlast smjenjiva, da se mora i može promijeniti. I zato poziva birače da u nedjelju pokažu da su postali svjesni svog prava i moći koja iz nje proizlazi. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Evo, nalazimo se u jeku kampanje za lokalne izbore. Za nekoliko dana ćemo u drugoj krugu izabrati čelne ljude u našim gradovima, općinama i županijama. I dio naših evo, kolega ovdje u Saboru se kandidirao za ove časne funkcije i unatoč različitom svjetonazoru, unatoč pripadnosti različitim strankama, unatoč različitim programima koji su pojedini kandidati nudili, nakon 30. svibnja svi oni izabrani će nažalost imati nešto zajedničko. A to je da će svi oni biti na čelu gradova, općina i županija u kojima danas, 2021. g. ima drastično manje stanovnika nego što je to bilo prije 10, a kamoli prije 20 ili 30 godina. Hrvatska je demografski slomljena i to je poraz svih nas, posebice je to poraz vladajućih struktura. Hrvatska po svim procjenama danas ima oko 3,8 milijuna stanovnika, Hrvatska je jedna od zemalja u EU koja ima najveću stope iseljavanja na godišnjoj razini, godišnje RH napusti oko 50 tisuća naših sugrađana, mahom odlaze u zapadne europske zemlje i mahom se radi o visokoobrazovnim kadrovima i radno sposobnom stanovništvu koje tamo zasniva svoje obitelji. Slavonija je u 30 godina, kraj odakle ja dolazim, izgubila više od 300 tisuća stanovnika. No, unatoč ovim katastrofalnim demografskim pokazateljima, Hrvatska ni dan danas nema istinsku strategiju demografske obnove. Hrvatska i dan danas ima 555 gradova i općina. Hrvatska i dan danas ima 20 županija, nekoliko tisuća vijećnika u općinskim, gradskim vijećima i županijskim skupštinama. Nekoliko tisuća pročelnika po odjelima, u gradovima, općinama i županijama, jednostavno sustav koji više nije održiv. I potrebne su istinske reforme, u demografskom smislu, ali isto tako, istinske reforme u lokalnoj samoupravi. Dat ću vam nekoliko primjera s terena. Primjerice, općina Bogdanovci je općina koja se sastoji od 3 mjesta, Bogdanovci, Svinjarevci, Petrovci, tri mjesta koja nisu cestom međusobno povezana, svi oni moraju preko Grada Vukovara doći do svog općinskog središta. I drago mi je što upravo vijećnici u Općinskom vijeću Općine Bogdanovci i to Hrvatske konzervativne stranke, HSP-a pokreću inicijativu za raspisivanje referenduma među mještanima za pripajanje Općine Bogdanovci Gradu Vukovaru, što je jedino logično rješenje i nadam se da će onda HS potvrditi ovu odluku. Međutim, ovo je samo kap u moru, na desetke, a možda i stotine općina je nužno pripojiti većim sredinama. Sve općine koje ekonomski nije samoodržive nemaju svrhu postojanja, ne trebaju biti svrha sami sebi ili općinskom načelniku. Vi danas imate apsolutnu situaciju da u jednom gradu za novorođeno dijete dobijete naknadu od 50.000, svega tri kilometra dalje u susjednoj općini dobijete 1.000 kuna. Imate situaciju da u jednom gradu sva djeca imaju pravo na stipendije koji studiraju po redovnim uvjetima, dok u susjednoj općini nitko nema pravo na stipendiju. I u startu naši sugrađani nisu na istim startnim pozicijima, ovisno gdje žive. To samo ubrzava postupak nestanka sela jer jednostavno nemaju mogućnost ravnomjernog razvoja. I nadam se da je ovo zadnji put da ćemo izaći u ovakvom obliku na lokalne izbore, vjerujem da ćemo u sljedeće četiri godine pronaći optimalni model lokalne i regionalne samouprave za RH koji će jamčiti jednak razvoj svih naših sugrađana, bez obzira radi li se o krajnjem istoku, krajnjem zapadu, krajnjem sjeveru ili krajnjem jugu lijepe naše. Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a, u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege danas ću govoriti o potrebi reguliranja lobiranja u RH. Lobiranje ili zagovaranje je nastojanje pojedinaca ili interesnih skupina da utječu na formiranje javnih politika. Regulacija lobiranja potrebna je da bi utjecaj lobista na proces donošenja i učinkovitost provođenja javnih politika bio što transparentniji. Transparentnost bi treba pridonijeti povećanju kvalitete zakonodavnih i izvršnih odluka. O lobiranju se u RH govori samo kad izbije neki skandal kao npr. kad je 14.11.2019. Raiffeisen banka objavila kojim je tražile usluge pritiska na Ustavni sud i ostale sudove u RH. Kad se u RH spomene lobiranje odmah se percipira kao korupcija. Odmah je to sinonim za lobiranje Josipe Rimac i Gabrijele Žalac za kredit kod HABOR-a investitoru za vjetropark Krš-Pađane, za aferu Konzultantica u vezi suradnje supruge Tomislava Karamarka s lobistom mađarskom MOL-a što je stajalo političke karijere Tomislava Karamarka nakon čega je i pala vlada Tihomira Oreškovića. U demokratskim društvima preduvjet za raspoznavanje lobiranja od korupcije je transparentnost čitavog procesa i snažan sustav regulacije lobiranja kojim se moraju definirati standardi ponašanja između lobista i dužnosnika u obavljanju javne dužnosti. Europske institucije, parlament, komisija, vijeće, usaglasile su se oko ažuriranja zajedničkih pravila procesa lobiranja. U registru će biti vidljivo tko zastupa koje interese i kojima financijskim sredstvima raspolaže. Broj registriranih organizacija je sada oko 12.500, imaju 50.000 zaposlenih. Lobiranje je legalna i legitimna profesija u svim razvijenim demokratskim društvima gdje je ključna transparentnost ali kod nas je još uvijek to siva zona. Bez regulacije lobiranja i transparentnosti postupka, postupaka, ulazi se u baruštinu korupcije koja nas sve skupa guta kao živo blato i grize javni novac velikim zalogajima što je upravo slučaj u RH. Jedina razmjena lobista s predstavnicima tijela javne vlasti smiju biti argumenti, a nikako novac i skupi darovi kao što su satovi, nakit, skupa putovanja i sl. U RH nemamo propis koji bi regulirao lobiranje odnosno zagovaranje. U Zakonu o sprječavanju sukoba interesa navodi se kao jedna od svrha toga zakona sprječavanje privatnih utjecaja na donošenje odluka o obnašanju javnih dužnosti, ali taj zakon nije regulirao lobiranje odnosno zagovaranje. Već neko vrijeme Hrvatskog društvo lobista zagovara donošenje zakona kojim bi se regulirao lobiranje pa je osnovana i radna skupna još 2012. i uputili su čak i prijedlog zakona u Hrvatski sabor, ali nikada nije taj zakon donesen. U Strategiji suzbijanja korupcije za razdoblje 2015. do 2020. godine kao jedna od mjera za jačanje integriteta odgovornosti i transparentnosti u tijelima javne vlasti navedeno je reguliranje lobiranja. U akcijskom planu također je navedena kao jedna od mjera u 4 kvartalu 2020. izrada nacrta okvira kojim se uređuje lobiranje. Međutim do danas taj nacrt prijedloga zakona o lobiranju nije ugledao svjetlo dana iako su počele neke aktivnosti u resornom ministarstvu. Vlada RH očekuje da će hrvatski plan oporavka i otpornosti započeti krajem ove godine, a do kraja 2021. Hrvatska očekuje isplatu oko 6 milijardi kuna. Zar stvarno netko misli da privatnom interesu nije važno na čijem će računu završiti taj novac i da lobisti privatnih tvrtki već nisu u niskom startu. Ulaganje u lobiste je privatnom kapitalu jedno od najisplativijih ulaganja. Kad je Michelle Obama zagovarala zdravu hranu u osnovnim školama da spriječi pretilost američke djece, proizvođači brze hrane poveći su ulaganja u lobiste za 50%. Postavlja se pitanje može li Vlada HDZ-a sa svojim koalicijskim partnerima pokrenuti novi val investicija i najavljene privatizacije, a da to ne dovede do još jače korupcije i klijentelizma jer pravnog normiranja lobiranja nema s obzirom, nego se lobira izvan svjetla javnosti uz možda janjetinu i gemište. Zato pozivam Ministarstvo pravosuđa i uprave da ubrza proces izrade nacrta prijedloga zakona o lobiranju i pusti ga u javnu raspravu. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Zdravka Bušić. Izvolite.
Hvala lijepa, hvala lijepa gospodine potpredsjedniče sabora. U svom stajalištu u ime Kluba zastupnika HDZ-a danas se želim osvrnuti na humanitarnu i svekoliku pomoć kao i solidarnost Hrvata izvan RH sa stradalima u potresom pogođenim područjima Zagrebom i njegovom okolicom te kasnije Banovinom. Samo nekoliko sati poslije razornog potresa koji je pogodio Zagreb i okolicu Hrvati diljem svijeta su se angažirali i tražili su načine kako pomoći Zagrebu i potresom unesrećenim ljudima. I s još višim i većim angažmanom i jačim angažmanom su se nastavili nakon nažalost još razornijeg potresa na Banovini. Hrvati izvan RH ili hrvatska dijaspora kako se popularno naziva je uvijek stajala uz svoju domovinu Hrvatsku kad joj je bilo najteže. Ta privrženost se najbolje očitovala u vrijeme stvaranja hrvatske države odnosno u vrijeme Domovinskog rata pa tako i sada u nedaćama koje su nas zadesile. Dugo bih nabrajala organizacije, udruge i pojedince koji su nesebično se odazvali ovim teškim trenucima razornih potresa u Hrvatskoj. Svi, svi su oni našli i još uvijek traže načine kako pomoći i kako doći do ljudi koji su najviše pogođeni. Poruke potpore, apeli za pomoć i suradnju sa zajednicama Hrvata diljem svijeta kružile su i još uvijek kruže društvenim mrežama kako bi se prikupljala financijska sredstva za obnovu razorenih područja. Svi su oni bili inovativni i uspješni u svojim pothvatima i pomoći. Međutim, danas bi se s posebnim naglaskom osvrnula na jednu inicijativu koja je uspjela okupit skoro cijeli svijet i koja je bila u našem fokusu u zadnje vrijeme, upravo zbog uspješnog angažmana i vrlo konkretnih projekata. To je inicijativa ONE CROATIA iza koje stoji udruga hrvatsko-američkih stručnjaka ACAP koji, to je skraćenica, kojoj se priključilo oko 20-tak hrvatskih udruženja, od Kanade do Južne Amerike, od Australije do Novog Zelanda. ACAP, a to je Association of Croatian American Professionals ili Udruga hrvatsko-američkih stručnjaka je vrlo uspješna organizacija osnovana 2015.g. i koja već ima preko 2000 članova. A ono što je posebno bitno ovdje naglasiti ACAP ima svoj ogranak i u Hrvatskoj. Ovoj inicijativi su se pridružile hrvatske udruge diljem svijeta s jednim jedinim ciljem, pomoći područja pogođena potresom. Financijska pomoć je pristizala i još uvijek pristiže sa svih strana. I ono što je najvažnije, osmišljene su ciljane donacije ove institucije, ove inicijative, su vrlo vrijedne medicinske opreme kao što su uređaji za anasteziju, transportni respiratori, zaštitna odjela, vozila hitne pomoći opremljena transportnim respiratorima, te prepoznatljive zaštitne jakne za građevinske stručnjake i volontere. To je omogućilo pružanje pomoći i najudaljenijim pacijentima u ovim, u svim vremenskim uvjetima, a zaštitna oprema će sigurno zaštititi sve statičare, volontere i ostalo osoblje u obavljanju njihovih važnih poslova. Osim prikupljanja sredstava za sve ove vrijedne projekte koje sam nabrojila, inicijativa je također pokrenula program koji se zove „Pen pal“ kojim želi povezati djecu u potresom pogođenim područjima s vršnjacima iz Hrvatske dijaspore. Cilj je da djeca jedni druge podučavaju hrvatski i engleski jezik, ali i da stvaraju prijateljstva, prijateljstva koja će nadajmo se biti zalog za još bolju i tješnjiju suradnju domovinske i iseljene Hrvatske. Bit će tu još puno dobrih ideja jer i dobrih ideja, dobrih namjera i dobrih projekata jer Hrvati diljem svijeta nam poručuju „nemojte zaboraviti ovo je tek naš početak“ i hvala im za to.
Hvala lijepa. Iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Razgovor o smislu rada jednog odbora dobar je povod za razgovor o načinu, a time i smislu rada sabora u cjelini. Drugi argument koji se nameće kao razlog za razgovor o radu sabora je dnevni red saborskih rasprava, vrijeme kada se šalje, kao i raspored pojedinih točaka. On je naime osobito indikativan sada u vrijeme lokalnih izbora kada se ciljano sastavlja mekušavo. Dakle, jedini kriterij je uvrstiti točke koje su medijski neinteresantne i koje nisu plodno tlo za raspravu u svrhu zatvaranja pozornice za oporbu i očuvanja vlastite političke prednosti vladajuće većine. Također, budući da ide popuštanje općih epidemioloških mjera u lipnju, vrijeme bi bilo da se revidiraju i epidemiološke mjere u saboru i sabornici. Trebalo bi se sastati predsjedništvo sabora i revidirati ove mjere koje su na snazi u saboru. Stoga ću iskoristiti ovaj slobodni govor kako bih taksativno pobrojala očite nedostatke u radu sabora koje sprječavaju kvalitetne rasprave da bi građani konačno i znali zašto sabor izgleda tako kako izgleda i tko je za to odgovoran. Prvo, odbori su ključ rada sabora. Budimo realni, treba ih biti manje tj. trebalo bi prepoloviti njihov broj i uskladiti manje-više ih s resorima u vladi, najprije zbog matematike jer je sabor relativno malen parlament i ne može imati ovoliko odbora jer nema dovoljno zastupnika da ih popune. Treba težiti tome da jedan zastupnik bude u jedan ili maksimalno dva odbora, da zastupnici specijaliziraju teme i resore, da zastupnici mogu podrobnije na sjednicama odbora tražiti informacije od predstavnika vlade i ministarstava. Odbori trebaju biti tijela koja će zauzimati stajališta i davati prijedloge, a ne da kao što sada rade, u svojim izvješćima prepričavaju selektivno raspravu na odboru. Predsjednici odbora, kao i drugi izvjestitelji odbora, moraju na plenarnoj sjednici aktivno zastupati stajališta i prijedloge odbora. Na koncu, treba postaviti kamere u odborima kako bi javnosti u svakom trenutku bilo dostupno što i kako rade pojedini odbori. Recimo istinu i recimo to jednostavno, trebamo si smanjiti fotelje jer su one tu samo dekorativne odnosno služe da bi za njih dobili naknadu, a ne da bismo stvarno nešto korisno mogli učiniti na korist naših građana. Drugo, što se tiče kontrolne funkcije sabora, kako se o njemu najčešće govori, kao tijela koje bi trebalo kontrolirati rad vlade, tu padamo već na prvoj stepenici. Vlada i ministarstva prečesto ne odgovaraju na zastupnička pitanja ili znatno kasne s odgovorima. A u ovom sazivu imali smo i najmanje jedan slučaj u kojem se pokazalo da je vlada dala lažni odgovor na jedno zastupničko pitanje tvrdeći da jedno ministarstvo nema zatraženu informaciju nego da tu informaciju ima DIP. Kasnije se putem prava na pristup informacijama pokazalo da je u ovom konkretnom slučaju Ministarstvo pravosuđa i uprave obmanjivalo sabor i u prvom pokušaju dostavilo lažan i pogrešan odgovor na zastupničko pitanje. Stoga se postavlja pitanje, kako sabor i zastupnici mogu raditi zastupnički posao ako ne mogu doći do informacija koje im trebaju ili ako im vlada na njihova pitanja šalje lažne odgovore? Da ne spominjemo tek situaciju s Izvješćem o radu stožeru koju je opozicija doslovno istjerala političkim pritiskom tek 9 mjeseci nakon proglašenja epidemije. Sada ću samo nabrojati ostale točke jer nažalost nema vremena za ovu prevažnu raspravu. Upitno je vrijeme slanja rasporeda, način slaganja rasporeda, način postupanja ministara koji često ne dolaze na saborske sjednice predlagati vlastite zakone ili odlaze u pola rasprave. Činjenica da je Poslovnik mrtvo slovo na papiru, tek 3 replike po raspravi koje su određene brojčano zbog čega ne mogu anticipirati daljnji tijek rasprave, a ako se iskoriste onemogućavaju naknadno uključenje zastupnika, dovode do svjesnog kršenja Poslovnika pozivanjem na famozni čl. 238. kako bi mogli nešto reći jer je Poslovnik sastavljen tako da kao zastupnike tretira kao malu djecu koja stalno dobivaju opomenu za loše vladanje umjesto da im omogući ravnopravno i aktivno sudjelovanje u raspravi. Predsjednik sabora također misli da je inkarnacija faraona s pripadnim ovlastima stoga si daje za pravo docirati saborskim zastupnicima i komentirati njihove rasprave umjesto da bude ono što mu je dužnost. Prvi među jednakima koji je nepristrani moderator rasprava. Kada sam najavila svoj ulazak u politiku rekla sam da mi je cilj vratiti dostojanstvo saboru. To znači učiniti sabor mjestom kvalitetnih i argumentiranih rasprava. Sabor nije igraonica za ispražnjavanje naših egotripaških poriva nego institucija koja kreira najvažniji proizvod u zemlji, zakone koji uređuju naše međusobne odnose. Žalosno je što na to u njemu treba podsjećati umjesto da to proizlazi iz naše zajedničke djelatnosti.
Hvala.
Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, dobro jutro. Nastavljamo s radom prema planiranom dnevnom redu, prva točka danas: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za ugljikovodike, prvo čitanje, P.Z. br. 142; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje navedenog prijedloga zakona. S nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivoga razvoja, Ivo Milatić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče HS-a. Cijenjene saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za ugljikovodike. Agencija za ugljikovodike osnovana je 2014. g. temeljem Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koji je po prvi put donesen iste te godine. Agencija je osnovana kao regulatorno tijelo zaduženo za nadzor aktivnosti prilikom istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. 2018. g. donesen je novi Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koji je ove godine usklađen s relevantnim direktivama EU, kao i najboljim svjetskim praksama zemalja koje imaju dugogodišnje iskustvo u istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, ali i koje u energetskoj tranziciji žele naglasak staviti na obnovljivu energiju. U tom smislu potrebno je regulirati aktivnosti Agencije, koja postaje važan čimbenik u energetskoj tranziciji na način da se aktivno uključuju istraživanje i razvoj projekata geotermalne energije, kako za proizvodnju električne, tako i toplinske energije te sudjeluje i prati razvoj projekata pohrane i zbrinjavanje ugljikova dioksida u geološkim strukturama. Prema najnovijem Izvješću Međunarodne energetske agencije, većina globalnih smanjenja emisija CO2 od sada do 2030. g. dolaziti će iz tehnologija koje su danas dostupne, no 2050. gotovo polovica smanjenja dolaziti će od tehnologija koje su trenutno tek u fazi razvoja. Tako u svim predviđanjima do 2050. g. geotermalna energija zauzima važno mjesto uz bok energije sunca i vjetra. Agencija je prepoznala i dubinski obradila podatke koji govore o velikom geotermalnom potencijalu RH, a koji do sada nije bio dovoljno prepoznat. U tu svrhu Agencija je već sada promotor geotermalnog potencijala RH te kroz europske inicijative nastoji omogućiti buduća ulaganja u geotermalnu energiju kao jedini stabilni obnovljivi izvor energije. Tako Agencija nastavlja ispitivati najefikasnije i najisplativije modele potencijalnih geotermalnih razvojnih projekata, koji u konačnici lokalnim zajednicama trebaju donijeti višestruke koristi te ponuditi bolju kvalitetu življenja. Također, Agencija radi na izradi atlasa područja pogodnih za zbrinjavanje ugljikova dioksida u geološke strukture, a što je također, prepoznato kao jedna od ključnih karika prema postizanju ciljeva smanjivanja emisija ugljikova dioksida u atmosferu. Riječ je o projektima koji integriraju europsku nacionalne i lokalnu komponentu. Ne treba zaboraviti još jednu iznimno važnu ulogu Agencije u sigurnosti opskrbe energijom RH, sukladno Zakonu o tržištu nafte i naftnih derivata, odnosno Direktivi Vijeća 2009/119 EZ od 14. rujna 2009. g. o formiranju 90 dnevnih zaliha nafte i naftnih derivata. Agencija za ugljikovodike središnje je tijelo za uspostavljanje, čuvanje i obnavljanje hrvatskih zaliha nafte i naftnih derivata jer je slijednica bivše Agencije za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata, HANDA-e, koja je 2017. pripojena Agenciji za ugljikovodike. Zakonu se, dakle postiže usklađivanje sa zahtjevima preuzetim Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koji je ovaj cijenjeni Dom donio početkom ove godine, a koji je usmjeren prema ostvarivanju ciljeva energetske tranzicije te se Agencijom omogućava još aktivnije sudjelovanje u mjerama njihove realizacije. Konkretne izmjene koje su predložene ovim Zakonom, kako bi se sadržajno i terminološko zakon uskladio sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika iz ove godine su usklađivanje poslova Agencije koji se odnose na istraživanje i eksploataciju geotermalnih voda i podzemno skladištenja plina, proširuju se djelatnosti Agencije u vidu sudjelovanja Agencije u postupku izmjena i dopuna prostornih planova te joj se daje ovlast za izvođenje naftno-rudarskih radova za potrebe procjene geotermalnog potencijala. Agencija također, može biti predlagatelj osnivanja razvojnog društva Vladi RH, Agenciji se omogućava trgovina na veliko naftnim derivatima radi upisa u Sudski registar, a terminologija se usklađuje s nazivom energetske djelatnosti. Ovim izmjenama i dopunama zakona također, se predlaže da u Upravno vijeće Agencije, uz članove državne dužnosnike, tijela državne uprave nadležne za poslove energetike, financije i prostornog uređenja, mogu imenovati se i dva člana iz redova rukovodećih državnih službenika s odgovarajućim stručnim znanjima iz područja energetike i gospodarstva ili iz redova znanstvene i stručne javnosti iz područja energetike i gospodarstva. Mijenjaju se i rokovi podnošenja izvješća Vladi RH do 30. travnja tekuće godine za prošlu godinu, kako bi se uskladili s mogućnošću osiguranja svih relevantnih financijskih pokazatelja. Postiže se terminološko usklađivanje sukladno Zakonu o sustavu državne uprave. Povijest pokazuje da nas krize velikih razmjera prisiljavaju na značajno preispitivanje i stvaranje prilika za bolji razvoj i obnovu. Hrvatska ima ambicioznu viziju oporavljenog i otpornog gospodarstva usmjerenog na ciljeve održivog razvoja, a ovim izmjenama i dopunama zakona omogućujemo jednostavniji i efikasniji put prema njima uz podizanje sigurnosti opskrbe energijom kroz jačanje Agencije za ugljikovodike. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem državnom tajniku, pa idemo na replike, prva je na redu poštovana kolegica Andreja Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, pripremajući se za ovu točku naišla sam tu i na Godišnji plan rada Agencije za ugljikovodike za 2021., vi ste predsjednik upravnog vijeća, tu ste dosta evo tih stvari naveli, koja je vizija, koji su planovi i ciljevi, između ostaloga se jače okrećemo i geotermalnim vodama. Ali što se tiče nafte i plina, zanima me koji je potencijal RH, koje još imamo u planu istražne prostore i kad ćemo se približiti Italiji? Naišla sam na podatak da Italija ima 107 plinskih platformi, a Hrvatska ima svega 20-tak plinskih platformi. Znači koji su planovi RH po tom pitanju ako možete malo detaljnije obrazložiti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Što se tiče naših planova oni su poznati. Vi znate da je od osnivanja Agencije za ugljikovodike Vlada RH ugovorila 16 Ugovora o eksploataciji i istraživanju ugljikovodika. Mi mislimo i dalje da sva ona pogodna područja koja su potencijalno od interesa ovaj budućim investitorima da se u budućnosti daju na određene natječaje. Koliko će od toga biti pronalazaka to je sada teško ovaj reći. Ono što očekujemo od ovih postojećih ovaj radova koji se rade izvjesno da će biti nalazaka plina, bar tako stručnjaci kažu, koliko bi eventualno bilo nafte to još moramo vidjeti. Svakako naša ideja je da ostanemo u proizvodnji bar u današnjim okvirima jer jednostavno proizvodnja svaku godinu pada zbog iskoristivosti svih tih naših ležišta. Znači naša ideja je bar da ostanemo tu gdje jesmo.
Hvala vam. Kolegice Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, moje pitanje će možda malo izaći iz okvira ovoga o čemu danas govorimo, ali se tiče obnovljivih izvora energije jer vidimo da se sada proširuje dio aktivnosti u agenciji i na obnovljive izvore odnosno na geotermalne izvore. Pa me interesira što se radi i u kojem smjeru ide osnaživanje naših građana i potrošača u segmentu proizvodnje električne energije odnosno sukladno Direktivi o obnovljivim izvorima energije znači traži se da svi stanovnici neovisno o tome stanuju li u obiteljskim kućama ili zgradama dobiju i pravo proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, pa evo ako nas možete informirati što se na tome radi? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Što se tiče toga to je jasno, nešto što neovisno o direktivi je i naše opredjeljenje kao RH i zakonima koji će sada skoro doći pred ovaj cijenjeni dom, a to je Zakon o tržištu električne energije i Zakon o obnovljivim izvorima i visokoučinkovitoj kogeneraciji ćemo detaljno unijeti sve ove nove novine oko obnovljivih izvora u smislu još većeg uključivanja građana. Vi znate dobro da smo uveli još 2018.g. potrošnju za samoopskrbu, sada kroz nove institute kao što su agregiranje, kao što su energetske zajednice, građani će itekako moći biti uključeni u proizvodnju obnovljive energije i čak tu istu, tu istu proizvodnju i kroz agregiranje i agregatore i prodavati i od toga imati i ono što bismo rekli fizičku i neposrednu korist, znači o tome se apsolutno vodi računa.
Hvala vam. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS, uvaženi državni tajniče. Ja ću se malo još isto vratiti na geotermalne vode iz jednostavnog razloga što mi smo imali tu nedavno i Strategiju o dekarbonizaciji odnosno sad do 2030. odnosno do 2050. gdje jasno stoji da će glavni izvor energije biti električna energija. Znamo da je električna energija, da je moramo koristiti i da je vode jedan od obnovljivih izvora energije, dakle govorimo o velikim, velikim potrebama, a jednako tako i geotermalne vode. Geotermalne vode prvenstveno koristimo za grijanje odnosno imamo elektranu koja je u blizini Bjelovara i imamo nekoliko elektrana koje su u pripremi. A mene zanima koliko u ovom trenutku u Hrvatskoj imamo istražnih polja odnosno ili možda pojedinačnih bušotina na kojim ispitujemo mogućnost geotermalnih voda jer sam sigurna da je to jedan od zaista iskoraka koji Hrvatska može imati? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Mi apsolutno smo svjesni našeg potencijala zato i agencija upravo izrađuje jedan detaljni atlas svih naših geotermalnih potencijala koji se jasno već znaju obzirom da više od 100-tinjak bušotina INA-ih postoji u kojima se zna da postoji geotermalnih potencijala jer nisu bile pogodne za ugljikovodike. Ovaj, sada mi imamo nekoliko, više, mislim skoro 20-tak Ugovora za eksploataciju geotermalnih voda za električnu energiju koji su u tijeku gdje se dozvole vade i ovaj rade se istražne radnje, tako da mi očekujemo da u idućem vremenu ćemo imat sigurno nekoliko novih elektrana u smislu građevinskih dozvola i sutra potencijalnih izgradnji. A ovaj dio oko topline će biti isto u fokusu našeg djelovanja zato što mislimo da one bušotine sa nižim gradijentom su pogodne za to, a u smislu staklenika, turizma i ostalih potreba grijanja i ovaj nasada.
Hvala vam lijepa. Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani tajniče, moje pitanje je isto vezano za geotermalne izvore. Naime, znamo da je često potrebno da se mijenjaju i prostorni planovi na nivou županije i lokalne samouprave ukoliko želimo raditi istraživanja odnosno ako želimo … [[Govornik se ne razumije]] ta izvršna polja. Da li možda znadete podatak u postotcima, koliko izvršnih polja zapravo rezultira pozitivnim rezultatom odnosno da nakon toga imamo izvore jer ukoliko mislimo raditi nekakvu elektranu, baziranu na toj toplini koja se dobiva iz te vode, moramo zapravo se pripremiti i kao lokalna samouprava i za novi prostorni plan za izgradnju te elektrane.
Izvolite, odgovor.
Hvala. Ova odredba u Zakonu o ugljikovodicima ustvari ide u pravcu ovoga što ste vi sada pitali, gdje smo mi tražili da agencija može ustvari imati inicijativu, jasno da agencija nema ovlasti za donošenje prostornih planova ali da ima inicijativu o pokretanju eventualnih točkastih i inih izmjena prostornih planova na koje bi lokalna samouprava po našem mišljenju trebala reagirati a baš u pravcu ovoga što vi govorite, mi znači detaljnim ovim studijama, atlasom i svim pripremnim istraživanjima ćemo imati podatke koja područja bi bila pogodna za što. Znači, već ti podaci, evo ovdje je g. Krpan koji je direktor agencije, on to detaljnije zna šta je za što pogodno i u tom pravcu ćemo ići prema lokalnoj samoupravi sa inicijativom unaprijed.
Sada je na redu kolegica Zmajić, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče Milatić, ovim izmjenama i dopunama zakona, agencija dobiva više poslova odnosno proširuje se djelatnosti pa mene kao čelnicu jedinice lokalne samouprave zanima kakvu ulogu i ovlasti će agencija imati kod prostornih planova? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam na pitanju odnosno vašoj intervenciji. Naša uloga će biti samo takva da ovaj dio kada se odnosi na poslove agencije gdje vidimo da je potrebno pripremiti izmjenu prostornog plana kako bismo sve procese ubrzali, znači naša uloga će bit u tome da ćemo izanalizirati potrebu promjene prostornih planova, uputiti zahtjev prema nadležnoj jedinici lokalne samouprave i elaborirati isti a nadležna jedinica lokalne samouprave će u roku od 30 dana nama odgovoriti da li će pokrenuti tu promjenu odnosno taj postupak ili neće. To je ono što je jedina naša ovlast, da vam pripremimo da to izelaboriramo, da ako je potrebno i pomognemo i financijski ali ono što mi ne možemo, mi ne možemo donositi prostorni plan i zato je ideja da budemo tu suport i da ... [[Govornik se ne razumije.]] u sinergiji to bude bolje.
Kolega Stier, izvolite.
Hvala, g. predsjedniče Evo pozdravljam državnog tajnika. Htio sam vas pitati oko geotermalnih voda, dakle čl. 4. ako sam dobro pročitao ovog prijedloga, regulira odnos agencije sa mogućim investitorima. Da li to uključuje isto ovo proširenje nadležnosti i suradnje sa nekim javnim institucijama drugih država koje su specijalizirane na to pitanje? Pitam ovo iz razloga što znam da npr. nekih institucija poput u Islandu gdje su jako razvijena istraživanja oko i naravno korištenje geotermalnih voda, često su referentne točke i za neke investitore pa na koji način mislite onda organizirati ili urediti te odnose sa drugim javnim institucijama drugih država koje mogu biti referenca za moguće investitore? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala na pitanju. Što se toga tiče, mi nemamo nikakvih zapreka i bez da se ovaj zakon mijenja na ovakav način, da surađujemo sa drugim državama, posebno zato što je Agencija za ugljikovodike recimo izvršno tijelo našeg ministarstva odnosno Vlade za ovu problematiku, tako da jednostavno nema tu nikakvih zapreka, i dapače, to su poželjne situacije da zemlju u kojima je geotermalna energija nešto što je stvarno dobro organizirano a to su u Europi prvenstveno Island i Italija, da se s njima surađuje i nema nikakve zapreke za eventualno surađivanje i na znanstvenoj razini a i na ovoj praktičnoj, ustvari izmjene iskustava jer nešto što mi dnevno radimo tako da ovaj dio i ljudi i stručnjaci koji su nam sada sve više involvirani u to, samo će biti što je moguće više sposobni za takve zajedničke kombinacije i suradnju.
I zadnja replika, kolega Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedniče. Uvaženi državni tajniče. Evo većina zastupnika se i referirala kada su u pitanju geotermalni izvori, Slavonija, Baranja i Srijem spadaju u kategoriju gdje ima stvarno puno izvora odnosno geotermalnih izvora no budimo iskreni, kapaciteti tih malih jedinica lokalne samouprave niti su dovoljno stručni niti fiskalno spremni, kolika će tu biti uloga agencije u biti jer takvi bi geotermalni izvori naravno mogli pogurati gospodarstvo u tim vrlo pasivnim krajevima kada je u pitanju istok Hrvatske. Pa evo, zanima me koliko će agencija htjeti i željeti da se takvi izvore ožive i da naravno budu budućnost energije koja se predviđa do 2050. godine?
Izvolite, odgovor.
Hvala na pitanju. Drago mi je da ste to pitali jer ustvari dolazimo do biti što smo izmjenom Zakona o ugljikovodicima i ovim zakonom htjeli postić a to je razvojno društvo. Znači mi smo kao Vlada se opredijelili da agencija putem ministarstva može dati inicijativu Vladi da se osnuje razvojno društvo za što baš za ovo što ste vi pitali, znači za one lokalne samouprave i ona područja gdje je visina CAPEX-a prema količini sutra potencijalno dobivene koristi od te bušotine, veća da tržišnu uopće nema nikakve računice za to napraviti ali društveno bi bilo korisno da ta geotermalna energija se koristi. Znači, zato to razvojno društvo kao posebno društvo će moći koristit europske fondove na način da će dobiti bespovratna sredstva i ustvari imati bespovratni CAPEX odnosno osnovno sredstvo gdje ćemo mi onda kasnije to društvo u kombinaciji sa lokalnom samoupravom, staviti u funkciju te iste lokalne samouprave i mislim da je to dobar put i koliko vidimo, svi se s time slažu.
Hvala vam. Možete državni tajniče, vratiti se na mjesto. Sada ću pozvati izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika Centra i GLAS-a, govorit će poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Pred nama je Prijedlog izmjene i dopune Zakona o osnivanju Agencije za ugljikovodike, što je bilo za očekivati iz jednostavnog razloga što se usklađujemo sa zakonima koje smo donijeli početkom ove godine i jednostavno se djelatnost agencija morala uskladiti sa tom izmjenom i dopunom zakona. Stoga imamo nekoliko stvari u ovom zakonu što je logično, što nema nekakav prijedlog što bih ja rekla uvijek razlikujemo one neke tehničke stvari tako da što ste si odlučili produžiti rokove za izvješće objasnili ste zašto. Jednako tako znamo da više nemamo pomoćnike ministra nego imamo ravnatelje uprava pa je bilo i za očekivati da članovi Upravnog vijeća agencije se moraju u tom smislu promijeniti. Čim spominjemo ugljikovodike naravno onda su svima na pameti oni tornjevi i istraživanje nafte, pa onda bušotine nafte, pa onda iza toga bušotine pline, nije čudno što smo se svi nekako i u ovim replikama koje smo dali državnom tajniku usmjerili na ugljikovodike. Znamo i Hrvatska je članica EU, znamo tu želju, tendenciju da budemo vezano uz klimatske promjene i logično je da u tom smislu i određene stvari propisujemo u našem zakonodavstvu, logično je da donosimo i strategije. I namjerno sam govorila o ovoj strategiji koja je bila pred još mislim da je nismo ni donijeli, ne da mislim nego sam sigurna, koja govori o tome o … dekarbonizaciji odnosno što Hrvatska bi trebala u strateškom pogledu učiniti do 2030.sa pogledom na 2050., gdje tamo stoji da bi zapravo glavni izvor energije trebalo biti električna energija. Znamo od kud dobivamo električnu energiju, znamo da je jedan od glavnih zagađivača kojeg imamo i to je recimo bio primjer Grad Zagreb gdje nema industrije, gdje u doba čak i kad nemate nekakvog pojačanog grijanja je jako puno čestica u zraku koji su od vozila. Ali to je jedna druga tema s kojim temama dolazi ovo ministarstvo koje objedinjuje i gospodarstvo i zaštitu okoliša odnosno održivi razvoj tu, pa onda imamo prilike o dosta tema govoriti. Ja ću se u ovom svom izlaganju u ime kluba malo referirati više na ovu novinu koju agencija dakle novine koje agencija ima, a to je vezano uz prostorno planiranje. Već od prije agencija ima jasnu odredbu koja kaže da daje podršku investitorima u postupcima ishođenja svih potrebnih dokumenata i/ili isprava potrebnih za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, jednako tako i pruža pomoć investitoru u svrhu rješavanja imovinskopravnih odnosa za zemljišne čestice unutar istražnog polja i/ili eksploatacijskog polja. Ono što je važno reći da se bavit ugljikovodicima u Hrvatskoj nije od jučer, dakle nije se neko sjetio niti jučer, niti pred pet, niti pred deset godina baviti ugljikovodicima. Ugljikovodicima se na ovim prostorima bavi bez obzira da li se razmišlja o eksploataciji nafte, eksploataciji plina ili geotermalnih izvora dugi niz godina. Ja uvijek nekako nastojim olakšati ove rasprave da ne budu suhoparne, ja potičem iz jednog kraja odnosno moj otac iz jednog sela u blizini Bjelovara na obroncima Bilogore, moj djed je rekao nama unucima kojih hvala Bogu imao sedam što više neće biti nekakav slučaj u budućnosti, ali to je tema demografije, nećete morati ništa radit kad ja umrem, kad vam ja to ostavim tu ćete vi crpiti naftu. Naravno da smo se svi malo nasmijali, riječ je o selu koje se zove Velika Ciglana i riječ je o tome da je tamo jedno od prvih elektrana geotermalnih koja je napravljena, koja je u blizini recimo par sto metara od obiteljske kuće koju smo mi imali. Dakle to su podacima kojima mi baratamo. Što je smisao agencije? Agencija je izvršno tijelo Vlade RH, smisao je agencije da upravlja i da zna resursima kojima upravlja. Osnovna stvar agencije je da ima podatke, bez podataka, bez toga da točno zna gdje u Hrvatskoj postoje potencijali za istraživanje, a iza toga potencijali za eksploataciju. Agencija vam je ja to znam reći koristim kolokvijalno i nećete mi niko zamjeriti, šepavi mačak jer što vi onda možete reći koji je potencijal Hrvatske za budućnost. Ja pri tom budući da zaista mislim da je velika budućnost Hrvatske iskorištavanje i eksploatacija geotermalnih voda. Agencija s tim mora upravljati, agencija to mora imati, to je bazičan zadatak agencije jer onda iza toga može zapravo pomoći investitorima. Ovdje je stavljena jedna odredba koja je veli, koja govori o tome da priprema i dostavlja inicijativu za izradu i izmjenu i dopunu prostornih planova. Ja sam na Odboru za gospodarstvo koji je nadležan odbor za ovo pitala državnog tajnika, to ste stavili da bi mogli nekog zaposlit, pri tom ajmo imati na umu Zakon o prostornom uređenju kaže sljedeće svatko u RH može dati prijedlog za izmjenu i dopunu bilo kojeg prostornog plana i tijelo koje je nadležno mora na taj prijedlog odgovoriti. Zašto se agencija odlučila ovako čvrsto imati posebnu odredbu i to smo raspravljali kad smo zakon donosili odnos između prostornog planiranja i agencije, dakle u Zakonu o prostornom uređenju jednako tako stoji da se primaju sve inicijative da svi, sva tijela s javnim ovlastima su dužni u postupku već odluke o izradi pojedinog plana ili izmjeni i dopuni pojedinog plana dostaviti sve podatke s kojim raspolažu. Mi u hijerarhiji prostornih planova imamo državni kojeg još uvijek nemamo, imamo prostorne planove županija, imamo prostorne planove općina, imamo generalne planove i imamo urbanističke planove. Ono što koristit ću svoju pojedinačnu raspravu isključivo vezano uz prostorno planiranje, ali ono što želim još u ima kluba naglasiti je slijedeće. Moje iskustvo, bavljenje prostornim planiranjem i bavljenje izdavanjem različitih dozvola je slijedeće. Tijela koja su nadležna za to probaju olakšati postupak. Ja sam to na odboru rekla i ponovit ću sad, to vam je kao onaj veliki vlak koji ima lokomotivu koja je puna ugljena i onaj koji upravlja vlakom pokušava što više tog ugljena natrpat da vlak što prije, brže ide, ali ne može on toliko brzo trpati koliko svi drugi one vagone koje on ne kontrolira dodaju. Što vam hoću reći? To se je prvo vidjelo u postupku izdavanja lokacijskih i građevinskih dozvola da se, da su svi nastojali se uključiti da budu u tom postupku svojim mišljenjem, svojim suglasnostima i na taj način zaista taj postupak maksimalno odugovlače. Jednako tako, to sad vidim da je na temu prostornog planiranja. Prostorno planiranje zaista traži određeno vrijeme, traži određene postupke, kao što je uvažena zastupnica rekla donošenje prostornog plana je Ustavom zagarantirano koja je nadležnost jedinica lokalne regionalne odnosno država, za državu, ali ako vi u taj postupak krenete još sa strane s niz stvari i taj postupak ne samo da će trajati pol godine, godinu, dvije, trajat će godinama. Činjenica je da ljudi problem u prostoru vide tek u trenutku kad netko ishodi građevinsku dozvolu i da se je svijest došlo do toga da treba intervenirati u postupku prostornog planiranja kad je nešto u prostornom planu ovi koji izdaju građevinsku dozvolu izdaje građevinsku dozvolu. Dakle, zaključno apsolutno agencija treba upravljati svojim resursima, apsolutno agencija treba voditi računa jer ako ne upravlja s tim, ako oni ne znaju gdje su potencijali za istraživanje, a naravno nakon što se istraže potencijali za eksploataciju su nešto ih je jednostavnije definirati onda to ne može reći nitko drugi, ali na ovaj način na, kojim zapravo vi otvarate još jedan dodatnu, zapravo ovim otvarate jedno dodatno novo radno mjesto gdje imate osobu koja će se baviti prostornim planiranjem uz to da svaka županija ima zavod, uz to da država ima posebna, posebno upravno tijelo koje se s tim bavi ja moram priznati do kraja ne vidim razloge za to sve zajedno, a o temi prostornog planiranja ću još u pojedinačnoj. Hvala lijepo.
Druga rasprava bit će ona zastupnice Vesne Vučemilović u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, pred nama je prijedlog zakona koji nam je morao doći jer moramo znači uskladiti ovaj zakon sa onima koje smo donijeli ne tako davno i to u dijelu koji se odnosi na imenovanja, financiranje te rokove za podnošenje izvješća itd. Znači Agenciji za ugljikovodike se daju veće ovlasti, širi se djelokrug aktivnosti znači na geotermalne vode u energetske svrhe, ali isto tako i nešto o čemu nismo baš previše čuli, a to je trajno zbrinjavanje CO2 u geološkim strukturama i o tome bi se dalo dosta raspravljati. Znači ta tehnika nije baš previše vrijedna spominjanja u pogledu izgradnje niskougljičnog društva, a tu strategiju smo imali na plenarnoj sjednici prošli tjedan. To bi bio jedan tek mali dio ispravljanja disbalansiranog sustava do kojeg je došlo prekomjernim korištenjem fosilnih goriva, a ono što moram istaknuti je određena doza nesigurnosti i nepoznato je kakve dugogodišnje učinke na okoliš, podzemlje i sve što je s tim povezano te tehnike imaju. Stoga evo apeliram i sa ove govornice da na neki način se o tome vodi računa. Ja bih se vratila malo u povijest. Ova agencija je osnovana znači 2014., cilj je bio istraživanje novih nalazišta nafte i plina i to je bio jedan od najvećih projekata tadašnje vlade aktualnog predsjednika sada Zorana Milanovića. Pompozno se najavljivalo kako će Hrvatska postati mala Norveška, ni manje ni više jer će se u Jadranu tražiti i navodno naći nafta. Od toga se odustalo, agencija je ostala i prebacili su se u Slavoniju gdje sada kanadski Vermilion ima istražna polja. Naglasit ću još jednom da istraživanje i eksploatacija ugljikovodika kao energenta u gospodarstvu u 21. stoljeću ipak neovisno o tome mi još uvijek ovisimo i o nafti i o plinu kao jednom prijelaznom energentu mora doći tamo gdje pripada, a to je ipak na začelje. Ono što ću istaknuti kao pozitivno to je, to su geotermalni potencijali, geotermalne vode znači o kojima se dosta govorilo i o replikama. Što se tiče ugljikovodika naglasit ću još jednom da zalihe koje imamo i koje su ograničene, koje su neobnovljive možda bi ipak trebalo malo više čuvati kao neizostavnu sirovinu za organsku, kemijsku industriju koja neće nestati sama od sebe i koja će tu sirovinu trebati i u budućnosti. Ovo proširenje djelatnosti Agencije na geotermalne vode i skladištenje plina, to je najavljeno još 2017., u nekim medijima smo tada mogli čitati kako će Slavonija uprihoditi 7 milijardi kuna godišnje od bušenja nafte, čekamo mi te milijarde u Slavoniji, još uvijek. Određene dozvole za istraživanje geotermalnih voda su već dodijeljene nedavno za 4 nova istražna prostora, na području Slavonije, Podravine i Međimurja, jedna i u Ernestinovu, općini koja je u neposrednoj blizini grada Osijeka u Osječko-baranjskoj županiji. Interesantno je i da u svih 5 slavonskih županija su u strateškim projektima u pripremi projekti geotermalnih potencijala i to u milijunskim iznosima. Osječko-baranjska županija 75 milijuna kuna, Požeško-slavonska 88 milijuna kuna, Virovitičko-podravska 20, Vukovarsko-srijemska čak 180 milijuna kuna. Na što se točno odnose, možda bi trebalo detaljnije pogledati, ali moram istaknuti da i u Izvješću Agencije koje smo danas dobili i hvala vam na tome, to smo jučer na Odboru za gospodarstvo raspravili i dogovorili, izričito stoji da Agencija za ugljikovodike ima tzv. data room, odnosno sobu sa podacima, podatkovni centar u kojem svi mogu znači, dobiti na uvid atlas geotermalnih potencijala, odnosno sve ono što je do sada napravljeno u vidu istraživanja geotermalnih potencijala u RH, odnosno nisu svi geotermalni potencijali za sve. Znači neki su za proizvodnju električne energije, neki su za toplinsku, neki se mogu i kaskadno koristiti, znači mogu se koristiti za različite namjene ovisno o kakvoći i nedavno se u Osječko-baranjskoj županiji potpisao jedan ugovor, opet, o istraživanju. Pa mi stalno nešto istražujemo, mi stalno radimo neke nove projekte, proizvodimo hrpe papira za milijunske iznose pa bi trebalo možda vidjeti i obavijestiti ljude koji su nadležni i koji potpisuju te ugovore na regionalnoj razini da podaci već postoje u tom tzv. data roomu, odnosno podatkovnom centru u Agenciji za ugljikovodike. Prošli tjedan smo imali Strategiju niskougljičnog razvoja i ja sam rekla da je to popis lijepih želja. To ću ponoviti i danas jer nekako, zakoni koji nam dolaze ovdje na plenarnu sjednicu, to iz tjedna u tjedan ipak i potvrđuju. Nemam ništa protiv geotermalnih potencijala, ali oni su tu, oni neće nigdje otići. Neće oni nestati, mi smo se sad fokusirali na to, mada znamo i to nam je poštovani državni tajnik nekoliko puta rekao, da je to jedan od najskupljih načina korištenja, najveća je razina investicije kada se koriste geotermalni potencijali. Gdje smo mi po pitanju solarnih panela, npr.? znači u EU 70% solarnih panela je na krovovima stambenih objekata i u principu, evo, ja sam spomenula Direktivu o obnovljivim izvorima energije u replici, koja ima za cilj osnažiti manje proizvođače energije, osnažiti energetsko zadrugarstvo i u principu me, evo, veseli činjenica da će nam i ti zakoni uskoro doći na plenarnu sjednicu, kako bi naši stanovnici RH, znači imali i mogli proizvoditi i plasirati tu električnu energiju i na neki način smanjiti troškove energije. Treba isto tako, vidjeti što je sa višestambenim zgradama, je li, u tom kontekstu jer to trenutno baš i nije moguće. I morat ću napomenuti još jednu činjenicu, a to su hidroelektrane. Znači kad govorimo o obnovljivim izvorima energije, što je sa hidroelektranama, što je sa reverzibilnim hidroelektranama, malim hidroelektranama koje su izuzetno važne? Uvijek govorimo da Hrvatska obiluje sa vodnim potencijom, moglo bi se tu puno toga napraviti i još ću jednom napomenuti. Kod hidroelektrane, 90% je domaća komponenta koja se ugrađuje, znači veliki udio građevinskih radova, transformatora koje proizvodi Končar, vrlo malo je uvoznih komponenti, mislim da bi se o tome trebalo ipak malo više govoriti, malo više ići u tom smjeru kako bi se osnažila i potaknula ta domaća industrija, kako bi konačno krenuli ka reindustrijalizaciji, ka pokretanju naše domaće industrije i iskoristili te zelene politike koje nama Europa promiče i protiv kojih nitko nema ništa. Ali, da vidimo, na koji način se mi sa našim kapacitetima, sa našom pameću, sa našom industrijom možemo uključiti u te tokove, zaposliti našu industriju i na neki način, što više tog novca koji dolazi iz EU zadržati u RH, a ne ići na varijantu, ne znam, vjetroelektrana gdje je 90% uvozna komponenta, vjerojatno je možda samo vjetar domaći. Malo karikiram, nećete mi zamjeriti. Uvijek ću se zalagati i zagovarati domaću industriju i razvoj domaće industrije i koristiti ovu govornicu svaki puta za to. Ovo što nam je došlo vezano za Agenciju u principu je usklađivanje s onim što smo već usvojili, tako da oko toga i nema previše spora. Hvala.
Sada ćemo saslušati 3. raspravu, Klub zastupnika HDZ-a u čije ime će govoriti poštovani kolega Ante Deur, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, pred nama je Zakon o osnivanju Agencije za ugljikovodike kojim je potrebno terminološki i sadržajno uskladiti Zakon o osnivanju Agencije za ugljikovodike te proširiti poslove agencije koja je osnovana 2014.g. kao javna ustanova u svrhu pružanja sustavne operativne podrške nadležnim tijelima u poslovima vezanim za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika geoterminalnih voda za energetske svrhe, kao i trajno zbrinjavanje ugljikova dioksida u geološkim strukturama, te u poslovima osiguranja obaveznih zaliha nafte i naftnih derivata. Ulazak Hrvatske u EU udio je najveće svjetske slobodne trgovine i potvrđuje činjenicu kako je tijekom politički i gospodarski razvitak, te pruža dodatnu stabilnost i sigurnost hrvatskom poslovnom okruženju. Hrvatska i dalje ulaže velike napore u razvoj poslovne klime i poboljšanje cjelokupnog investicijskog okruženja. Istraživanje i eksploatacija donose brojne koristi, otvaraju se nova radna mjesta, omogućuje održivi razvoj domaće industrije. Istraživanje i eksploatacije ugljikovodika na Jadranu je korak naprijed u gospodarskom razvoju RH. Pored smanjene potrebe za uvozom energenata što je važno za konkurentnost gospodarstva u cjelini, djelatnost istraživanja i eksploatacija daje snažan poticaj kao izravno povezanim, tako i popratnim industrijama, te uslužnim djelatnostima. Gospodarenje ugljikovodicima podupire razvoj novih industrija, te djelatnosti usmjerenih na izvoz roba i usluga. Sve to dovest će do otvaranja novih radnih mjesta, ali razvoj i akademskih i znanstvenih institucija RH kroz potrebe za novim stručnim kadrovima različitih profila. Investicija u istraživanju radnje Hrvatska ništa neće koštati, a iskustva iz drugih zemalja pokazuje kako oko 60% takvih investicija ostaje u državi. Istraživanje i eksploatacija ugljikovodika predstavlja snažan poticaj izravno povezanim industrijama, ali i neizravnim popratnim industrijama i uslužnim djelatnostima. Razvoj postojećih industrija predstavlja korak naprijed u gospodarskom razvoju RH. Aktivnosti istraživanja eksploatacije ugljikovodika potaknut će i pokretanje novih specijaliziranih industrijskih djelatnosti u Hrvatskoj. Istraživanje i eksploatacija ugljikovodika na kopnu traje preko 60.g., te danas i u kopnenom dijelu Hrvatske intenzivno proizvode i plin i nafta, dok na području Jadranskog mora povijest istraživanja i eksploatacija ugljikovodika traje preko 40.g., te se od 1999.g. na hrvatskom dijelu Jadranskog mora proizvodi plin. Hrvatska trenutno ima 60 eksploatacijskih polja ugljikovodika, 57 na kopnu i 3 na moru. Vizija istraživanja i eksploatacija ugljikovodika i geotermalnih voda je u skladu sa najboljim svjetskim praksama sa ciljem povećanja rezervi ugljikovodika, kao i potencijala geoterminalnih voda u RH, te sigurno i pouzdana … [[Govornik se ne razumije]] naftom i naftnim derivatima u slučaju prijetnje energetskoj sigurnosti uslijed izvanrednih poremećaja opskrbe. Ova agencija je od izuzetne važnosti jer osigurava provedbu nafto-rudarskih aktivnosti uz poticanje konkurentnosti, optimalno gospodarenje rezervama ugljikovodika, potencijalno geometlenih voda, kao i za upravljanje obaveznim zalihama nafte i naftnih derivata u propisanoj količini i strukturi. Kontekst golemi poremećaj uzrokovan Covid-19 krizom istaknuo je koliko se moderna društva oslanjaju na energiju. Ipak, posljedice krize osjete se značajno i u energetskom sektoru. Nakon pandemije uzrokovanom Covid-19 suočavamo se i s drugom krizom onom ekonomskom. Veliki šok za gospodarstvo zahtjeva snažan koordinirani gospodarski odgovor. Oporavak od ove krize mora biti usmjeren na ulaganja koja moraju pokrenuti novi europski ekonomski model, otporniji, zaštićeniji, suvereniji i uključiviji. Projekt poput Europskog zelenog dogovora i drugih nacionalnih planova za razvoj bez ugljika imaju veliki potencijal ojačati naše gospodarstvo i doprinijeti stvaranju novog modela gospodarskog napretka Hrvatske. Hrvatska kao zemlja velikih prirodnih bogatstava prepoznaje važnost ovoga ambicioznog plana. U njemu su istaknuti ciljevi koji su već velikim dijelom obuhvaćeni strategijom energetskog razvoja Hrvatske do 2030.g. s pogledom na 2050., integriranim nacionalnim energetskim klimatskim planom do 2030.g. nafta će još dugo biti globalno najvažniji energent, a plin svakako ostaje važan prijelazni energent prema potpuno obnovljenim izvorima energije. Osim privatnih investicija poput nedavno puštene u rad prve geoterminalne elektrane biti će angažirana i sredstva EU iz programa kohezijske politike i drugih programa. Ovdje očekujemo jedan novi smjer kojim Hrvatska slijedi, razvijanje zemlje u Europi. Nakon nekoliko desetljeća ponovo smo pokrenuli istraživanje nafte i plina u Hrvatskoj, privukli smo renomirane investitore i nakon dugo vremena su i pronađene nove zalihe plina, čime će se sigurno povećati domaća proizvodnja. Nafta i plin … [[Govornik se ne razumije]] idućim desetljećima i moramo smanjiti trenutnu ovisnost u istraživanju eksploatacijom potencijala kojih imamo. No po prvi puta smo počeli koristiti cjelokupnu energiju zemlje uključujući njezin održivi dio. Naša znanja i iskustva usmjerili smo prema geoterminalnoj energiji, čistom održivom izvoru energije koji je u potpunosti na liniji s recidivima Europske komisije ideji zelene Europe. Trenutno se odvija globalna potraga za novim i obnovljivim izvorima koji se mogu iskoristiti za konkurentnu proizvodnju energije, geoterminalna energija pri tom ima veliki potencijal jer se koriste ista znanja tehnologije kao i u pronalasku ostalih ugljikovodika. Hrvatska tu ima odlične startne pozicije. Naš panonski bazen ima čak 60% veći geoterminalni gradijant od europskog prosjeka i cjelokupni potencijal je dosta geoterminalne energije. Geotermine nude stvarnu tranziciju, a potencijalni projekti u Hrvatskoj pojačavaju se bušotinama inicijalno izrađenim za potrebe istraživanja i eksploataciju nafte i plina. Sad te bušotine dobivaju drugu namjenu te omogućuju proizvodnju električne energije, grijanja, domove i plastenika te hvatanje u skladištenje ugljičnog dioksida. U kontekstu obaveznih zaliha nafte i naftnih derivata strategijom smanjena količina obaveznih zaliha koji se drže u nematerijalnom obliku u korist povećanja fizičkih materijalnih količina obaveznih zaliha osigurava i sigurnost opskrbe RH. Donošenje ovoga zakona uskladit će poslove agencije koje se odnose na istraživanje i eksploataciju geoterminalnih voda i posebno skladištenje plina, dodatno će se proširiti i djelatnosti u vidu sudjelovanja ove agencije u postupku izmjena i dopuna prostorima planovima te kao predlagatelja za osnivanje razvojnog društva Vlade RH. Klub HZD-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani kolega Branko Grčić. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Znači pred nama je jedan zakon koji samo na prvi pogled predstavlja usklađenje sa nekim prethodno donesenim zakonima kao što je Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Kažem samo na prvi pogled zato što u tom zakonu postoje neke stvari koje zaista treba analitički sagledati, što one znače za budućnost rada i uloge agencije u cijelom ovom velikom poslu. Drago je da je kolega Deur ovako pozitivno govorio o agenciji, znači agencija je osnovana 2014., bar nešto dobro što je SDP-ova vlada i višegodišnji državni tajnik koji je tu koji to drži pod rukom da je nešto dobro napravila jel. Druga stvar ili prva stvar koju želim ovdje posebno naglasiti je ono što je već spomenuto, a to je usklađivanje poslova u dijelu koji se odnosi na prostorno planiranje. Dakle, čuli smo ovdje državnog tajnika on je vrlo jasno rekao da je agencija u tom smislu inicijator određenih promjena prostornih planova u skladu sa zahtjevima strateških projekata u istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, što načelno podržavamo i to nije problematično. Problematičan je onaj drugi dio procesa koji smo mi u SDP-u problematizirali i kod donošenja samog Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, a to je da se tu osim agencije i jedinica lokalne samouprave koji po Ustavu imaju osobito pravo brinuti o prostornom planiranju pojavljuje država, dakle pojavljuje ministarstvo nadležno, pojavljuje Vlada koja arbitrira. Kad to govorim onda mislim na konkretne slučajeve u kojima se to dogodilo, dakle u kojima se nametnulo određeno rješenje vezano za izmjenu prostornih planova što nije dobro, što nije dobro i ja bih volio da tu se stvari još detaljnije kažem i u skladu na našim zahtjevom kod donošenja prethodnog zakona pa i ovog da se tu stvari zaista definiraju koji je slijed događanja. Postoji nešto što smo mi također, ajmo reći kao vlada uveli, mislim da smo mi to prvi put na taj način definirali, a to su strateški razvojni projekti. Ako ovakve projekte uvrstimo u strateške razvojne projekte onda se dobiva i legitimitet Vlade da ima neku malo veću ulogu u rješavanju ovih stvari pa i u prostornom planiranju. Uostalom, postoji državni prostorni plan, njega donosi Sabor nakon opširne javne rasprave. Prema tome i Sabor može na neki način biti vrlo bitan faktor jer tu je zaista, tu su sve stranke, tu je pozicija, tu je opozicija koji će to sigurno analizirati i ovdje u raspravi na neki način sagledat da li je to prihvatljivo šire ili ne. Toliko o tome. Dakle, volio bih kada bi se tu malo detaljnije specificirala procedura od inicijative pa do usvajanja određenih promjena prostornih planova gdje bi trebalo zaista uvažavati prije svega mišljenje lokalne samouprave i ljudi koji žive na određenom prostoru gdje se ti projekti realiziraju. Druga točka koju želim danas spomenuti koja mi je moram reći malo zazvučala čudno, a nitko je danas nije spomenu pa ni državni tajnik u uvodu, to je povjeravanje energetskom subjektu sa sjedištem u RH specijaliziranom za obavljanje skladištenja, skladištenja obveznih zaliha nafte i naftnih derivata u objektima, pazite u vlasništvu agencije. Dakle, ja bi se složio kada bi inicijativa bila u tom smislu da se podrže projekti koji idu prema širenju kapaciteta za skladištenje zaliha nafte, međutim da mi rentamo upravljanje sa nekim nepostojećim u ovom trenutku kapacitetima same agencije, to mi je jako čudno. Znači meni je pitanje dakle naravno vi mašete sad glavom, ali ja ovo problematiziram da bi vi u nekoj sljedećoj prilici obraćanju ovdje nama pojasnili o čemu se tu radi. Dakle, onaj tko se tu može uklopiti po meni je jedino Janaf i Janaf i danas radi te poslove, ima dio skladišnih kapaciteta koje agencija koristi i plaća usluge Janafu za korištenje skladišnih kapaciteta, ali je sad pitanje jel to Janaf ili je to možda neka privatna firma možda sutra jer ovdje ne piše da je to javna firma jel, javno poduzeće u državnom vlasništvu. O tome se radi jel i tu pojašnjenje trebamo svakako, da se ne bi ovdje provuklo nešto što mi zaista ne bismo htjeli. Ne mi u SDP-u ili opoziciji nego svi skupa jel, da se vidi kako taj proces se odvija i u ovom dijelu. I sad vidite direktno vezano s tim što opet meni nije jasno do kraja i opet molim državnog tajnika da to pojasni to je pitanje ona ostvarivanja jednog dijela prihoda koji se prenamjenjuje. Dakle, ti prihodi jesu, dakle prihodi iz manipulacije rezervama jesu prihodi državnog proračuna i ovdje je propisana namjena korištenja tih sredstava. Međutim, vrlo je bitno da kad se ta sredstva koriste da se zna u kom pravcu idu. I opet se postavlja pitanje da li ta sredstva u konačnici će biti i sredstva za plaćanje usluga neke firme koja se zove u ovom zakonu energetski subjekt sa sjedištem u RH za obavljanje svih poslova koje će obavljati, a de facto kad gledate što JANAF radi, JANAF upravo radi sve to, sve to. Sve što je navedeno ovdje kao opravdani trošak koji će financirati iz dijela prihoda koji se ostvaruju, ostvaruju kroz manipulaciju, u pozitivnom smislu manipulaciju znači prodaju i zamjenu da tako kažem i obnavljanje zaliha nafte i naftnih derivata. Evo to je još pitanje koje sam htio svakako ovdje potencirati. I na kraju vidite ja ne bih imao problem ako neke stvari operativno već danas funkcioniraju i ako je ovo samo sankcioniranje tih stvari, ako je to to. Ne znam, dakle ja ne mogu taj zaključak iz ovog prijedloga zakona iščitati, ali bih opet molio vas za pojašnjenje. Problem je ako je ovo stvaranje neke podloge za taj vid aktivnosti, a gdje ove stvari koje sam prethodno spomenuo nisu jasno, jasno definirane. Vidite to je nešto što bi bolji poznavatelji energetskog sektora u Hrvatskoj mogli problematizirati zaista je li to ok, nije ok, koja je uloga JANAF-a, koja je uloga potencijala možda nekih privatnih subjekata koji također imaju sjedište u Hrvatskoj i koji imaju kapacitete eventualno za skladištenje da vidimo kako stvari, kako stvari stoje. Evo, to su po meni ključne stvari i jedna stvar ajmo reći zelena stvar koju bih htio naglasiti ovdje i molio bih naravno i vas da agencija možda malo čvršće tu stegne i poduzme određene korake. To je ispunjenje određenih obveza investitora, zna se koji su to investitori, veliki investitori u sektoru istraživanja i eksploatacije u Hrvatskoj bilo nafte, bilo plina. Dakle, posebno kod saniranja ja bih rekao bušotina nakon njihovog napuštanja, dakle napuštanja eksploatacije da imamo tu nekakve uređene, uređena izvješća godišnja da se vidi da li se na tome dovoljno radi kao i recimo zadnji primjer ove bušotine na Jadranu. Znači kako se zove Ivana D ili tako nekako jel, da vidimo što je tamo napravljeno u zadnjih nekoliko mjeseci ili ne znam već koliko je već mjeseci prošlo od te havarije. Da li je to sanirano, da li su zaštićeni dakle prije svega okoliš, more na tom području i naravno da li postoji bilo kakva opasnost za naše ljude iz toga aspekta. To govorim samo kao primjer da bi agencija i kroz taj posao koji jeste definiran u domeni kao posao u domeni agencije, da i tome prida adekvatnu pažnju. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja, Ivo Milatić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, gospon, uvaženi gospodine Grčić, ma dužan sam intervenirati odmah da ne bi sada ispalo da je ovaj zakon uveo nekakve nove novine, nešto što je sad sasvim novo, a u stvari u ovom dijelu u kojem je bilo rasprave posebno se govori o, o objektima u vlasništvu agencije jasno ovdje moram reći sa ove govornice, naša agencija nema objekte za skladištenje nafte i naftnih derivata, nije ih nikada imala. Istina Bog bila je jedna inicijativa tamo negdje s početka osnivanje HANDE da se napravi u Brižinama ozbiljan, ozbiljan kapacitet za to. Od toga se odustalo jer je to, logično da se odustalo jer je to bilo preskupo, lakše je jednostavno iznajmiti kapacitete. U Hrvatskoj mi koristimo na javnom natječaju jasno tražimo da nam se ovaj jave oni koji imaju kapacitete. To je ovo kao što ste i rekli JANAF je jasno praktično sve. Odmah za njime je INA i nešto u sitnim količinama je Crodux i ATT u Pločama. Znači to su ta 4 subjekta sada u Hrvatskoj koja su certificirana, kvalificirana da to sve rade. Naša intencija kao agencije da što idemo dalje, da isključivo koristimo najmodernije, najekološkije i najsigurnije kapacitete. To su oni što recimo vidite u JANAF-a u što je novosagrađeno. Znači oko toga da dileme ne bi bilo, znači svako skladištenje se prvo javnim natječajem do njega dođemo, kad njega dobijemo u smislu da imamo tvrtku s kojom smo to ugovorili onda idemo u kupovinu derivata ili zanavljanje derivata. Ovo što ste rekli o prihodima tu je stvar jasna, agencija ima 2 izvora prihoda, direktni proračun i proračun u smislu svojih vlastitih sredstava, a on služi u stvari za zanavljanje i za manipulaciju sa, sa naftom i naftnim derivatima, a to znači da kada vi prodate recimo dizel koji ima svoj vremenski rok trajanja, on je prihod državnog proračuna ali namjenski prohod državnog proračuna koji se opet koristi za kupovinu novog dizela za ili nekog novog derivata za kupovanje za zanavljanje i popunjavanje zaliha. Znači, svi ti prihodi naši su i jasni i u pisani su u državnom proračuni i točno se zna njihova namjena i sve ostalo. Što se tiče prostornog plana i ovoga što ste još jedanput spomenuli, intencija naša, dobro se spomenuli strateške projekte, da je to put ali obzirom da i znate kako se strateški projekt definira, strateški projekt da bi neko poslao strateški projekt, glavni i osnovni preduvjet je da taj projekt bude u prostornom planu. Od tud je naša intencija kao agencije, da maksimalno pomaganjem tim potencijalnim projektima, idemo u pravcu da se što je moguće bolje prostorno-planska dokumentacija zgotovi kako bi potencijalni investitori, koncesionari naših geotermalnih potencijala i jasno, ugljikovodičnih, sutra mogli i kroz svoj strateški projekt odrađivati cijeli taj dio. Tako da otprilike mislim da sam sada vam to pojasnio, nadam se ono što je eventualno ste imali neke dileme.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Grčića.
... [[Govornik naknadno uključen.]] pardon, hvala g. potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, dakle ovaj prvi dio, naravno, to razumijem, to je procedura i o je ono što funkcionira i danas. Međutim kad u zakon stavite da će taj energetski subjekt ubuduće vjerovatno kako sam vas shvatio, obavljati usluge skladištenja obveznih zaliha, u objektima i vlasništvu agencije, to znači da agencija ima neki plan. znači, vi ste potvrdili moju tezu da u ovom trenutku agencija nema u vlasništvu nikakve kapacitete, znači vi planirate da u nekoj budućnosti ti kapaciteti nastanu, da se u njih investira, tko investira, vjerovatno agencija ako će biti u vlasništvu agencije i da će onda s njima upravljati netko drugi. Je li to firma u javnom vlasništvu ili privatnom, mene zanima, da li je dopušteno da to bude i firma u privatnom vlasništvu?
Poštovani državni tajnik.
Znači to je ostavljeno kao mogućnost da ako se dogodi da imamo sve vlasništvo, da recimo pretpostavka je da kad bi toga bilo, da toga ne bi bilo previše, logično je onda da se stavi mogućnost da neko ovlašten s time upravlja, jasno po zakonom definiranim procedurama, ugovorima i svime time. Ukoliko, sad shvaćam šta me pitate, to znači to, ali što se tiče vlasništva i naše ideje, sada toga nema, znači to je samo mogućnost zakona ako se to dogodi i ako na bilokoji način imamo takvu sličnu situaciju da je ona ajmo reći unaprijed predviđena, ali sada je nema i eto to je otprilike ono što sigurno znamo jer takva je sada situacija.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, raspravljali smo kad je bio i Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i raspravljamo sada o problematici prostornog planiranja. To je problematika koja vas muči. Problematika gdje imate problema i investitori nemaju do kraja pravi ulaz odnosno pravu situaciju. Vi imate obvezu agencije gdje pomažete investitorima i to je vaša zadaća i sve ostalo. Ali, taj problem koji vas muči, sigurna sam, nećete riješiti na način da ste to ugradili u svoj zakon jer to sve zajedno piše u Zakonu o prostornom uređenju, ovo nije nikakva novina. Ingerencija jedinica lokalne samouprave, regionalne, za donošenje prostornih planova, ako jedna općina ne želi na svom prostoru imati eksploataciju ugljikovodika, tamo može biti najbolji mogući nalaz, nema niti jednog instrumenta n koje može imati. Ali je drugi problem. Problem je odnosa između istraživanja i eksploatacije. To je nešto što treba riješiti ali ne na ovaj način. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Ma hvala. Mislim da smo mi razumjeli, samo svaki puta svak priča svoje. Mi jednostavno smo s ovim zakonom i sada s ovim prethodnim i s ovim zakonom, sebi dali mogućnost da se aktivno uključimo uz uvažavanje ovoga što vi govorite, da smo svjesni toga da sva naša aktivnost može se na terenu dogodi da neće uspjeti zato što ingerencija nad plamovima imaju jedinice lokalne samouprave ali ja bi volio vidjeti obrazloženja tih jedinica lokalnih samouprava kada mi sa na znanstvenom i svakom drugom smislu, stručnom i elaboriramo određene situacije, da nas onda odbiju i kažu mi to nećemo napraviti a s time da mi još izračunamo koji je potencijalni benefit za tu zajednicu pa onda nek svojim građanima objašnjavaju zašto su nas odbili. Ali mi smo sa ovim zakonom sposobni to napraviti a jasno je, lokalna samouprava će reći svoje.
Hvala vam lijepa. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Mi smo početkom 2021. g. donijeli Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i ovo što danas je u raspravi je usklađenje sa tim zakonom i tu nemamo što niti dodati niti oduzeti. Tema koja je bila kad je rasprava o zakonu koji sam spomenula a i tema danas je tema prostornog planiranja. Prostorno planiranje je način na koji prostornim planovima se određuje prostori za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, očito muči Agenciju, očito je problem i oni su to odlučili staviti kao posebno naglasiti i u zakonu koji je već donešen, a i u ovom Zakonu. Kao što sam sad u replici državnom tajniku rekla, onaj problem koji imaju, ne može se riješiti na način da ste vi to stavili u zakon, mora se riješiti na jedan drugi način. Što zapravo hoću reći? Mi imamo Zakon o prostornom uređenju kojim jasno kaže da svatko može dati inicijativu za izmjenu i dopunu prostornog plana. Izmjena i dopuna prostornog plana nisu želje i pozdravi. Jednako tako, stoji da sva tijela s javnim ovlastima su dužne svoje podatke davati u postupku izrade i donošenja novih prostornih planova ili izmjene i dopune postojećih, čak, štoviše, onaj koji je nositelj izrade planova, na sve te adrese šalje upit da li imate nešto. Ali, kod eksploatacije, kod istraživanja i eksploatacije ugljikovodika postoji sljedeći problem. Vi imate istražno polje. Ta istražna polja se definiraju prostornim planovima županije i ne treba ih definirati na nižoj razini i ona su velika, a onda nakon istraživanja postaje eksploatacijska polja koja su manja od onih što ste istraživali, dakle vrlo jednostavno. Istražujete tu, vidite gdje su potencijali, .../nerazumljivo/... odnosno eksploatacijska polja su znatno manja i za to morate imati izmjenu i dopunu prostornog plana ili ići u izradu novog prostornog plana. Ono što Hrvatskoj u ovom trenutku nedostaje, nedostaje državni prostorni plan koji još zakonom koji je stupio na snagu 2014. odnosno 2013. i '14. definirano da treba donijeti do 2017. Svake godine se taj državni prostorni plan malo pomiče. Taj državni prostorni plan bi trebao regulirati ono što su zahvati od interesa za državu. Taj državni prostorni plan bi trebao definirati koja su to istražna polja i gdje se iza toga mogu razvijati eksploatacijska polja jer kod nas, Hrvatska se opredijelila, otkad imamo prostorno planiranje, a imamo prostorno planiranje dugi niz godina, ne za sektorsko nego za integralno. Sektorsko znači da bi svaki sektor svoje planirao, sektorsko bi značilo da vi planirate svoje, da ceste planiraju svoje, da željeznice planiraju svoje. Integralno znači da svatko planira svoj dio, ali objedinjujemo kroz prostorni plan na razini države kojeg nema, županije sve, svih 20 županija + Grad Zagreb ima svoje prostorne planove. Svih 555 općina odnosno, ako je tu Grad Zagreb, 556., imaju svoje prostorne planove i vi u tim prostornim planovima imate neku, imate već nešto isplanirano. Jednako tako, sad radimo na sljedeći način, kad se uđe u procjenu utjecaja na okoliš, onda jedan dio procjene utjecaja na okoliš kaže, podaci iz prostornoplanske dokumentacije. I investitor, kad je u procjeni utjecaja na okoliš, već zna gdje je neusklađen s prostornim planom i gdje eventualno tu usklađenost treba napraviti, ali ne trebamo nikad zaboraviti, dakle, kod nas ustavno pravo, jedinice regionalne odnosno lokalne samouprave, imaju pravo upravljati i planirati svoj prostor. I to drugim riječima znači nitko, niti može niti smije niti treba nametnuti bilo koje rješenje jedinici lokalne samouprave niti ta jedinica mora to na taj način isplanirati. Ali, ako država prepoznaje svoj interes, a prepoznaje, ako država prepoznaje svoj interes ugljikovodicima, a prepoznaje, onda nivo na kojem to država treba reći, ona je to već rekla kroz Strategiju prostornog razvoja, ona to treba reći na državnom prostornom planu. Jer, ta piramidalna hijerarhija gdje vi u nižoj razini morate poštivati prostorni plan više razine je to. U trenutku kad država donese prostorni plan, vama ove odredbe, ovako definirane [[Upadica: Hvala.]] neće niti trebati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo kolegice Mrak-Taritaš, mislim da ste dobro govorili i identificirali problem državnog prostornog plana. Naime, često govorimo o decentralizaciji, često govorimo o spuštanju ovlasti na niže razine, govorili ste o tome da nitko ne može jedinice lokalne samouprave nametnuti, odnosno kada govorimo o prostornom planu, nametati neka rješenja, međutim, razvidno je da i država ne može ni nametnu neka rješenja kad je nešto od posebnog državnog interesa, a istraživanje i eksploatacija ugljikovodika sigurno to jest. Ono što mene zapravo zanima i što postavljam kao retoričko pitanje i vama, ali i široj javnosti, a kome je u interesu da se ne donese taj središnji državni plan, zašto se ne donosi? Postoje li neke objektivne razlozi da se ne donese ili, kao i uvijek, postoje neki skriveni interesi, netko lovi u mutnom pa je onda nešto lakše uloviti u mutnom nego ako postoji red, ako se nešto stalno obnavlja, planira i dopunjava?
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo na pitanju g. Hajdukoviću. To je ono pitanje za milijun dolara. Ja apsolutno sam sigurna, i u ovom trenutku da bi interes države trebao biti da donese državni prostorni plan. Dakle, država pri tom ne planira građevinska područja, država kroz državni prostorni plan kaže, interesi ove države su ti veliki infrastrukturni koridori, interesi ove države su istraživanje ugljikovodika, ako govorimo o tome, interesi ove države su velike gospodarske zone tu, tu, tu. Ja sam nekoliko puta s ove govornice postavila pitanje nama svima. Zamislite da danas dođe jedan investitor i kaže ja želim napraviti 3 tvornice dječjih igračaka, dajte mi 3 lokacije, ali hoću napraviti odnos sa državom, nek mi država da 3 lokacije na kojem ima. Znate što bi napravili? Slegnuli ramenima. To treba biti interes, ali se svaki put [[Upadica: Hvala.]] izmjenom zakona prolongira rok.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice, danas smo kad smo slušali uvodno izlaganje g. tajnika, čuli smo i da će zapravo Agencija imati mogućnost da donosi neke svoje prijedloge za prostorne planove i da zapravo djeluje proaktivno. Međutim, za eksploatacijsko polje, kad se već odredilo, kad se donio plan, mislim da tu nije ništa sporno. Ali nakon toga, izgradnja nekih objekata koji su vezani za to eksploatacijsko polje, to je prepušteno lokalnoj samoupravi. E sad s obzirom da ne postoji ovaj Središnji državni prostorni plan pitanje je da li će agencija moći utjecati na lokalnu samoupravu da lokalna samouprava na vrijeme i sa voljom donese prostorni plan za eksploataciju, konkretno govorili smo o zapravo termalnim vodama. Ukoliko lokalna samouprava to nije spremna, ukoliko se to na gradskom vijeću ili na općinskom vijeću ne donese na vrijeme zapravo sve čeka i propada.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, mi smo pred 10-tak, 15-tak godina imali nešto što se zvala „Strategija i program prostornog razvoja RH“. Strategija je bila strateški dokument, a program je mijenjao ono što danas zovemo „državni prostorni plan“, a sad ga nemamo. Mi nikad u Hrvatskoj ne bi brzo izdali lokacijske i građevne dozvole za autoceste da nismo imali taj program jer bi morali čekat da se izmijene svi prostorni planovi županija, pa da se onda izmjene i prostorni planovi pojedinih općina i da je postojala velika volja i velika energija i velika želja i veliko sve od svih općina da to napravi, to je proces koji traje. Sve države imaju svoj državni prostorni plan. RH ja sam sigurna da ga mora imati i da postoje neke stvari koje jednostavno, ali taj plan će proći javnu raspravu, treba proć javnu raspravu, donijet u saboru, dakle demokracija će bit prisutna.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, mislim da ste otvorili jedno vrlo kvalitetno pitanje jer mi imamo strategije temeljem kojih je za istraživanje ugljikovodika manje-više predviđeno cjelokupno jedno područje RH. Sjetite se rasprave o proglašenju PP „Dinara“ koliko je bilo inicijative da se to područje izdvoji, znači iz istražnih radnji jer su manje-više kroz 4 područja ukupni Dinaridi, ukupno to područje predviđeno za istraživanje i istražne radnje koje su i invazivne, ne treba to zaboraviti. Često se naglašava da temeljem eksploatacije će JLS-ovi dobiti izdašne prihode, ali zaboravlja se pri tom naglasiti i da kada su obnovljivi izvori energije u pitanju opet JLS-ovi dobivaju određene prihode i od takvih postrojenja, znači nije ni to zanemarivo i stavimo naftu tamo gdje joj je i mjesto u 21. stoljeću.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, jednostavno postoji tema o kojoj često raspravljamo i koju često spominjemo, al je mrtvo slovo na papiru, održivi razvoj. Održivi razvoj između ostalog znači napraviti dobar balans između različitih stvari. Nekad se možete odlučiti da je neusporedivo bolje da ostaviti onako kako je, da ostavite prirodu i onako kako je, da je to veća vrijednost nego da se tu bilo kakve aktivnosti dešavaju. A s druge strane je, dakle taj, taj balans morate napraviti, o tom balansu morate odlučivati, a tema prostornog planiranja je jedna od tema gdje se to može otvoriti. Smisao prostornog planiranja je zapravo to uključivanje javnosti u najranijoj fazi da oni već kod donošenja odnosno izrade prostornog plana mogu reć što ih smeta. Kad se plan donese je kasno, gotovo je.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Vilima Matule.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, ja mislim da ste stvarno sa ovim što ste postavili pitanje interesa lokalne samouprave pogodili očito u jedno pravo pitanje. A mene sada zanima, na dosta mjesta unutra u ovom zakonu je kao i u onom dopunama Zakona o ugljikovodicima, ovdje se govori o podzemnim skladištima plina koja ostaju nakon što su bušotine ispražnjene i mogućnost da to isto mjesto bude trajno zbrinjavanje ugljičnog dioksida. Što mislite koji će biti interes i za što će se te bušotine koristiti i hoće li plinarska društva u tom smislu doći prije na štih nego da se stvarno unutra sprema ugljični dioksid?
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala vam lijepo na pitanju. Dakle, nema tu jednostavnog odgovora. Živimo u zemlji u kojoj živimo, nas ima nekakvih 3 milijuna i 800, ako ova sad šta ćemo imati popis stanovništva tolko pokaže mislim da ćemo biti jako sretni i imamo neke potencijale koje imamo. Sad je samo stvar dal ćemo te potencijale prepoznat, dal ćemo ih koristiti il ćemo ih namjerno i svjesno odlučiti ne koristiti i reći ne mi to ne želimo jer nam je veća šteta nego korist. To vam je uvijek taj benefit i to je nešto što se između ostalog ocjenjuje kroz i strateške procijene utjecaja na okoliš, a i kasnije procjene utjecaja na okoliš, taj benefit koji ima. Kad su krenule radit se procjene utjecaja na okoliš onda se je gledao samo biljni i životinjski svijet. Sad se mora gledati i gospodarski efekt i gospodarski odnos iz svega toga zajedno. I nema jednostavnog odgovora. Za neki dio Hrvatske to može biti samo mogućnost napretka, za neki ne.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, mislim da ste izvrsno načeli ovu temu, slažemo se svi da trebaju postojati državni prostorni planovi, da lokalne jedinice moraju u cijelo to planiranje biti uključeni i tu naravno agencija ima svoju ulogu. Naišla sam na podatak da jedna investicija, dakle prvo one istražne radnje, da tu investitori ulažu čak 50 do 150 milijuna EUR-a po istražnom prostoru i da se investitori obavezuju ugovorom da to sve zapravo ostaje u državnom proračunu. Nakon tih istražnih prostora idu eksploatacijska polja i onda bi zapravo interes naše države odnosno lokalnih jedinica bio da što više ostane u tim sredinama, nekakva procjena da nekih 60% tih investicija ostaje. Pa zapravo i nekakvi i direktni i indirektni prihodi bi išli onda lokalnim jedinicama i zato i je intencija da se lokalne jedinice što više uključuju u ove prostorne planove tako da se [[Upadica: Hvala.]] i domaća radna snaga može što više zapošljavati.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Vi ste u vašem pitanju otvorili niz stvari. Od kog mi svi zajedno dobivamo plaću? Ne od zraka, od nekih investitora koji nešto rade, koji plaćaju poreze i sve ostalo. Dakle interes i agencije i nas svih bi bilo da se investitori po tom putu vode na način da štitite interese države, da štitite interese okoliša, prirode i sve ostalo, ali da prepoznajete i interese tih investitora. Ti investitori nisu baba roge, ti investitori samo moraju imati jasno definirani hodogram. Problem vam i zašto idete s tim jer ti investitori, zašto se vi referirate na prostorni plan, jer imate problem hodograma, jer on kad napravi istraživanje to i utvrdi da negdje ima mogućnost eksploatacije on iza toga mora, jer nema drugog načina to definirati kao eksploatacijsko polje i tu nailazi na probleme [[Upadica: Hvala.]] ja sam apsolutno sigurna da bi problem bio manji kad imamo državni prostorni plan.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Katarine Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Prije svega dakle ovim se zakonom postiže usklađivanje s nedavno donešenim izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Iako se ovdje pokreću neka druga pitanja ja bih se zadržala na ovoj prvoj točki, ovoj prvoj, ovom prvom pitanju. Dakle, izvješće smo također dobili to bih napomenula o radu Agencije za ugljikovodike za 2020. godinu i upozorila bi na to što tamo stoji, koja je zapravo svrha te agencije. Znači Agencija za ugljikovodike je osnovana 2014. godine radi praćenja izvršenja ugovornih obaveza odabranih investitora za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika s ciljem zaštita interesa RH. Znači kaže se u izvješću agencije da je promatranje energije Zemlje tako ukupno rečeno jel s obnovljivom i neobnovljivom komponentom u interesu RH. Glavni je fokus administracije upozoravanje i upoznavanje zapravo potencijalnih investitora s mogućnostima ulaganja. Fokus je dakle na poduzetništvu, fokus je na ulaganje investitora u i dakle obnovljive i neobnovljive komponente kaže se da je to u interesu RH. No, o kakvom uopće iskorištavanju neobnovljivih izvora energije treba govoriti 2021. godine? Znači, imamo li u vidu da smo u Nacionalnom planu obnove i oporavka ustvrdili da ćemo sukladno jel Pariškom sporazumu prijeći na obnovljive izvore energije do 2050. godine s obzirom da smo u veljači 2020. godine donijeli Strategiju energetskog razvoja RH do 2030. s pogledom neki kažu čak malo ironično, s pogledom na 2050. godinu kao da možemo imati neku čarobnu kuglu i vidjeti što će se to desiti 2050. godine, a s obzirom upozorit ću vas i na rasprave koje su se ovdje vodile kad smo imali Zakon o eksploataciji ugljikovodika, izmjene i dopune Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika gdje smo također čuli od državnog tajnika da na to pitanje dakle da li ćemo mi uistinu se držati tih direktiva iz Pariškog sporazuma ili tih naputaka iz Pariškog sporazuma s obzirom na taj izmijenjeni i dopunjeni zakon odgovor je bio pa na neki način sad ću pojednostaviti nemojte mi to uzeti za zlo, pa nismo mi naivni jel, znamo da se zapravo i te direktivne ne mogu do kraja implementirati i da Europa već ima utkano u svoje nekakve vizije te 2050. godine da se stvari neće baš odvijati onako kako smo to najavljivali. No, uistinu je važno da postavimo i tako otvoreno jel stvari, da li ćemo mi sada u ovome samo slijediti da tako kažem velike čak i ako stavimo karte na stol kažemo otvoreno ok slijedit ćemo velike, koji je interes nas u tom procesu jel, je li koja korist za nas u poticanju investicija u ovo područje umjesto recimo da ulažemo u proizvodnju solara što je uistinu i gospodarski isplativo i u skladu dakle sa onim što je proklamirano, a i u skladu onom što se ovdje na neki način potiče, a to je gospodarski razvoj u narednom periodu. Reći ću isto tako da smo donijeli Zakon o energetskoj učinkovitosti dakle nedavno, Integrirani nacionalni energetski klimatski plan RH 2021. do 2030. godine itd. Dakle, tako da nam gotovo tragično djeluju glavni ciljevi i aktivnosti agencije sukladno i Zakonu o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika jer u prvi plan stavljaju sudjelovanje u pripremi, organizaciji, prezentaciji u cilju upoznavanja dakle tih potencijalnih investitora s ugljičnim i geotermalnim potencijalima RH, to je 1.1 plan poslovi koje agencija obavlja u okviru svoje djelatnosti ili recimo davanje prijedloga za odabir najpovoljnijeg ponuditelj. Dakle, drugim riječima mi se 2021. godine koncentriramo na razvijanje naftnog biznisa. No, moram upozoriti to svi znamo da je država izgubila vlasništvo nad INOM, INA je oslabila, Vlada očito ne može prisiliti MOL da nam proda dionice jer iako je INA kad smo ušli u nepotrebnu privatizaciju, podsjetit ću bila jača od MOL-a u medijima se također kalkulira da u Vladi ozbiljno razrađuju ideju za osnivanje zasebne i to bi zapravo pitala državnog tajnika da li je točno, nove državne kompanije koja bi bila nadležna za kontrolu naplate koncesijskih naknada i ostalih financijskih obveza što ih imaju tvrtke u ime koncesije za istraživanje nafte i plina u Hrvatskoj. Znači ništa od obnovljivih izvora energije. U svakom slučaju zanima me je li to isto tako [[Upadica: Hvala.]] stavljeno u ovaj plan za razliku od prijašnjih koncesijskih ugovora [[Upadica: Hvala lijepa.]] ali dobro postavit ću to u replici, pitanje konkretno.
Imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Selak Raspudić. Izvolite.
Na tragu ovoga što ste govorili, složit ćemo se naravno da je nama cilj zadržavanje radnih mjesta pogotovo u biorafineriji Sisak, no zanimljivo je da upravo u tom planu za obnovu i oporavak je ipak ta poluprivatna kompanija navedena, a u javnosti je kružila ta informacija kao jedna od onih koja će dobiti novce od države, a riječ je o poluprivatnoj kompaniji, mi nemamo blagog pojma na temelju kojeg kriterija će neke kompanije koje nisu isključivo državne isisati novce koje će Hrvatska privući iz eu sredstava. A na tragu ovoga što ste govorili ranije, pitala bih vas nakon pompoznih najava agencije o eksploataciji Jadrana i propalih projekata, kako komentirate njezino stavljanje naglaska odnosno prenamjenu na aktivaciju geotermalnih izvora u energetske svrhe? Dakle, to je sada navodno restrukturiranje i novi plan i fokus i prioritet agencije koja prikriva prijašnji neuspjeh.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa što se tiče Biorafinerije Sisak to je jedna od dvije kompanije koja izrijekom navedena u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti i uistinu se postavlja pitanje da li sada Vlada odustaje od tog pogona biorafinerijskog ukoliko smo i u medijima čuli najave o tome odnosno sasvim jasne prenošenje informacija o tome da su čelni stručnjaci u Rafineriji Sisak smijenjeni sa glavnih i vodećih mjesta, a koji su bili u mogućnosti napraviti tu tranziciju i zapravo biorafineriju pokrenuti. Ista stvar ste zbiva i u Rafineriji u Rijeci gdje se zapravo nagađa da smo došli do terminalne faze odustajanja, evidentnog odustajanja MOL-a od uopće razvoja onih projekata koji su bili najavljeni, a to je Biorafinerija u Sisku i modernizacija Rafinerije u Rijeci. U svakom slučaju geotermalni [[Upadica Reiner: Hvala.]] izvori isto tako se slažem se da bi se trebalo …/Govornici govore istovremeno./…
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Tomislava Okroše. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanje Agencije za ugljikovodike. Kroz rad saborskih Odbora za gospodarstvo i zakonodavstvo te kroz današnje izlaganje državnog tajnika g. MIlatića u ime predlagatelja nameće se nekoliko bitnih zaključaka, a vezno za niskougljičnu nisku energetsku tranziciju. Naime, od prodaje emisijskih jedinica ugljikova dioksida i Hrvatska planira u sljedeće četiri godine uprihodovati 2,85 milijardi kuna. Od tih 2,85 milijardi kuna 95% će se uplatiti u Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost dok će ostatak odnosno 143 milijuna kuna biti uplaćeno u državni proračun za pokrivanje troškova administriranja sustava trgovanja emisijskim jedinicama. Najveći dio od tih skoro 2,9 milijarde kuna uložit će se u nisko ugljičnu energetsku tranziciju i to 1,85 milijardi kuna, a to među ostalim uključuje korištenje obnovljivih izvora i zamjena korištenja fosilnih oblika energije sa obnovljivim izvorima energije, povećanje energetske učinkovitosti, primjenu naprednih mreža i sustava pohrane energije kao i energetsku obnovu zgrada. Obvezu smanjenja emisija stakleničkih plinova na razini EU države članice provode zajednički putem eu sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova i obvezama prema sektorima izvan tog eu sustava. Cilj smanjenja emisija za Hrvatsku iznosi 7% u 2030.g. u odnosu na razinu emisija u 2005.g. No kako je Europsko Vijeće u prosincu prošle godine usvojilo novi povećani cilj do 2030., to znači da će se i ciljevi Hrvatske povećati, a mogli bi se postrožiti i ciljevi za obnovljive izvore energije te energetsku učinkovitost. Hvala.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Kako komentirate nalaz Državne revizije koja je prošla kroz poslovanje agencije i nije dala zadovoljavajuće nego tek uvjetno mišljenje o financijskim izvještajima pri čemu je naglasila da agencija nije evidentirala prihode od administrativnih naknada s jedne strane, a s druge strane da je popis imovine i obaveza nije u cijelosti objavljen u skladu s odredbama Pravilnika o proračunskom računovodstvu i računskom planu?
Poštovani zastupnik Okroša.
Hvala vam lijepa na pitanju. Naime, nisam detaljno upoznat sa tim mišljenjem, ali uvjeren sam da će Agencija za ugljikovodike razmotriti sve primjedbe i raditi na tome kako bi se stvari poboljšale u sljedećem nalazu.
Sljedeća je replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, govorili se o prihodima koji bi trebali stiži u državni proračun, a vezano za emisije CO2 pa velik iznos se usmjerava prema Fondu za zaštitu okoliša kako bi se financirali projekti zelene tranzicije. Obzirom da ste vi čelnik jedne lokalne samouprave vjerujem da ste do sada imali priliku surađivati sa Fondom za zaštitu okoliša pa me zanima koje vrste projekata je do sad fond financirao kod vas i koliko su ti projekti u skladu sa ovim ciljevima koji su propisani, a koji streme k jednom cilju da Hrvatska bude ne samo važan faktor u zelenoj tranziciji nego da bude među onim državama članicama koje bi bile predvodnice zelene tranzicije?
Poštovani zastupnik Okroša.
Hvala uvažena zastupnice na pitanju. Naime, ja kao načelnik Općine Dubrava imao sam tu čast da je moja jedinica lokalne samouprave zajedno sa Gradom Zagrebom bila istaknuta kao pozitivan primjer i mogao sam ispred Fonda za zaštitu okoliša sam i održao jednu edukativnu radionicu gdje smo uveli kompletno smo zamijenili rasvjetu sa novom led učinkovitom rasvjetom, uveli smo točke nadzora koje dojavljuju znači na tim točkama se dojavljuje razina povećanja buke i razina povećanja zagađenosti zraka, znači dojavljuje nam sustav kada se u mjestu nađe na nekoj točki povećana razina onečišćenja zraka. Isto tako fond je financirao i električna vozila i kao što sam imao prilike vidjeti, u na rednom periodu će biti uloženo nešto više od 700 i nešto milijuna kuna.
Hvala lijepo. slijedeća rasprava bit će od poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića, izvolite.
Hvala lijepo. uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Evo iskoristit ću ovih nekoliko minuta i ono što sam evo i u replici imao za pitat, to su naravno geotermalni izvori. Geotermalni izvori su nešto što je naravno još uvijek u nekakvim povojima, nešto što još uvijek nije stavljeno u funkciju a osvrnut ću se na mjesto koje je naslonjeno praktički na moje mjesto, to je Bizovac. Bizovac je negdje tamo krajem 60-ih godina, početkom 70-ih godina su otkriveni geotermalni izvori, ukupno njih 4 i od tada evo, Bizovac ima vodu koja je negdje temperature 96 stupnjeva i djelom se u tom turističkom smislu odnosno lječilišnom smislu uspjelo nešto napraviti, no dalje od toga se nije išlo. Ono što mene u ovim izmjenama zakona raduje a to je ovo što je državni tajnik rekao, da će se moći osnivanje razvojnog društva radi poticanja i razvoja potencijala u istraživanju i eksploataciji geotermalnih voda. Smatram da jedinice lokalne samouprave nisu možda dovoljno niti stručne niti fiskalno spremne da bi eventualno svoje geotermalne izvore stavili u funkciju a ono što nam ide u prilog i naravno ovdje više govorim marketinški u smislu toga da potaknem i čelnike jedinica lokalne samouprave koji imaju te potencijalne na svojem području, da im ovo nekako uđe u uho i da na tome počnu intenzivno raditi jer na kraju krajeva, na to nas obvezuje evo tako i plan do 2030. i do 2050. gdje se mora bitno smanjiti ova štetna energija a moramo sve više koketirati sa čistim energijama. Naravno da je tu riječ o nečemu što nije nimalo jednostavno ni lagano provesti ovo u djelo, o čemu se govori, treba puno naravno i znanja, treba puno i novca, no ponovno kažem, mislim da ovaj puta smo na dobrom tragu što dobivamo pomoć agencija koja se isključivo bavi sa ovim o čemu govorim i tu može biti bitan suport jedinicama lokalne samouprave naravno i područne i regionalne, ali također i investitorima koji žele ulagati u ove oblike zdrave energije odnosno ne štetne energije i ovaj puta mislim da ovaj okvir kada se pročitao ovdje i kada se to usporedi s onim što imamo na terenu, mislim da dobivamo dobru podlogu a kažem, tjerat će nas i vrijeme u kojem se nalazimo jer 2030. nije toliko daleko a ni 2050., na kraju krajeva kada se uzme sve u obzir. Ponovno ću se malo vratiti na taj Bizovac kojeg smatram da bi u svakom slučaju trebalo iskoristit kao možda jedan pilot projekt na području Slavonije, Baranje i Srijema gdje imamo dosta geotermalnih izvora i jednostavno pokazati da se u praksi može dogoditi ono o čemu često govorimo a negdje ostaje uvijek iza nas i u biti se nikada možda i nije dogodilo. Drugo, što se tiče eksploatacije nafte također u Slavoniji, Baranji i Srijemu, dva su velika polja bila u našoj Slavoniji, to su Đeletovci i Beničanci koji su sada pri kraju što se tiče kapaciteta, apsolutno je to proizvodnja možda na razini od 10 ili 15% u odnosu na ono što je bila početkom 70-ih i krajem 70-ih godina, i tu imamo mogućnosti upravo stavljanja tih kapaciteta, bilo da je riječ o skladištu ili možda plina ili svega ono što ide u prilog ovome o čemu govore ove izmjene odnosno osnivanje ove agencije, tako da se nadam da u vremenu koje je ispred nas ćemo stvarno početi razmišljati na taj način, ne samo razmišljati nego i djelovati i tu vidim priliku i za gospodarski oporavak kraja iz kojeg dolazim, prema tome evo konačno će možda i ti naši prirodni potencijali koji su često nekako samo naglašavani kada se o njima govori, a kada je stavljanje u funkciju istih, ne dogodi se skoro ništa. Tako da evo, moja podrška će biti i ovdje kao saborskog zastupnika svim čelnicima lokalnih samouprava koji imaju takve potencijale na svom području, da evo u suradnji i sa agencijom i sa resornim ministarstvima, počnemo raditi na tom projektu i da za desetak ili dvadesetak godina kažemo da smo u tom uspjeli i da je to ono što je učinilo naš kraj boljim, bogatijim i da je na kraju krajeva, neko i zbog toga ostao u našem kraju. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo cijeli niz replika. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić, izvolite.
Da ne ispadne da članovi oporbe čitaju nalaze Državne revizije države na kojem je čelu HDZ, a HDZ s njima nije upoznat, ponovit ću pitanje pa dati vama priliku da mi odgovorite jeste li upoznati s nalazom Državne revizije o poslovanju ove agencije i možete li ga prokomentirati, pogotovo ovaj dio u kojem je izrečeno uvjetno mišljenje?
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Ne mogu. Ne mogu ga prokomentirati, nisam toliko duboko ušao u taj meritum no što se tiče nalaza Državne revizije, oni kao i za jedinice lokalne samouprave, tako i za sve ovo što ide uz to, daju svoje mišljenje, pa naravno da sve ono što piše u nalazu revizije, vjerojatno je satkano od relevantnih činjenica i dužnost je i agencije da to ispravi u vremenu koje je pred njima, ali ne mogu reći da sam upoznat sa ovim o čemu govorite.
Slijedeća je replika poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Ivanoviću, od brojnih dobrih primjera, vi ste uspjeli naći jedan katastrofalni jer i vi i ja dobro znamo da u Bizovcu hotel stoji zatvoren već par godina i ti počeci zdravstvenog turizma su eliminirani u međuvremenu. Ali moje pitanje je slijedeće, a pitam vas kao bivšeg dožupana, znači Osječko-baranjska županija je nedavno potpisala milijunski, višemilijunski ugovor za istraživanje geotermalnih potencijala, jesu li nadležni službenici prije toga otišli u podatkovni centar i vidjeli postoje li podaci koje oni sada žele prikupiti ovim istražnim radnjama? Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala. Prvo na ovaj dio vezano za Bizovac. Ja nisam htio govoriti o hotelu u Bizovcu, bilo čemu, ja sam govorio o izvorima koji su prvi stavljeni u funkciju na području Slavonije, Baranje i Srijema, to je bilo kažem početkom 70.-tih godina i tu vidim potencijal. Dal će on biti nastavljen kroz turizam, da li kroz plastenike, staklenike, grijanje okolnih mjesta koja gravitiraju prema Bizovcu, to je već sad nešto o čemu se treba raspravljati. Što se tiče Osječko-baranjske županije, je Osječko-baranjska županija je tu napravila pomak kada su u pitanju geotermalni izvori, a upravo znajući da će se događati ovo sve o čemu govorimo ovih dana u saboru i nadam se da su uzeli sve činjenice i podatke koje su bile na raspolaganju kada su stvarale tu strategiju stavljanja geotermalnih potencijala na području naše županije u funkcije i kolko znam radila je struka na tome, tako da ne mogu sada govoriti o detaljima, ne znam ih, ali se nadam da su koristili sve što im je bilo na raspolaganju.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, spomenuli ste geotermalne izvore koji postoje u vašem kraju, a tako i u mom rodnom gradu Karlovcu. To je još uvijek potencijal koji nije iskorišten, ali sigurno u ovom vremenu ispred nas ga treba iskoristiti i sigurno da tu JLS-ovi, pogotovo manje, nemaju dovoljno potencijala da sami to naprave. Mi u gradu Karlovcu smo osnovali i tvrtku koja se u biti bavi sad onim prvim koracima kako bi se uopće doveli u situaciju da danas sutra se može eventualno i povući sredstva iz europskih fondova i krenuti u ozbiljnu realizaciju tog projekta. I sigurna sam da će agencija i u ovom budućem vremenu još više bit na raspolaganju JLS-ovima i mislim da je to jedini dobar put da na taj način se pomogne JLS-ovima kako bi one to zaista uspješno realizirale. I mislim da planovi neće bit problem u tom segmentu jer je jedinicama u interesu da svojim građanima to omoguće.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Slažem se. Mislim da prostorni planovi neće biti prepreka u stavljanju ovih potencijala u, na kraju krajeva u eksploataciju. Ono što je bitno, moramo učiti na tim tuđim iskustvima. Imao sam prilike biti u Njemačkoj u Bad Krozingenu, to je najveće geotermalno lječilište na području njihove pokrajine. Dobra iskustva, to nisu nimalo lagane tehnologije kad je u pitanju spuštanje te temperature, svega onoga što je negativno u toj vodi, skidanje i Japanci su recimo prepisali kompletnu tehnologiju Bad Krozingena i oni su postali naravno i dva prijatelja grada gdje su oni uspjeli 16 takvih kapaciteta izgraditi u Japanu. Prema tome, postoji već i pamet, postoji i tehnologija, mislim da je samo na nama da to implementiramo. A ovo što ste rekli bez pomoći države, bez struke, male jedinice to nikada neće moći staviti u funkciju, budimo iskreni.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću, govorili ste o korištenju geotermalnih voda za koje svi znamo da se one uglavnom koriste u lječilištima, ali ne i kao izvor energije. Tek su rijetki poljoprivrednici to prepoznali kao jedan dobar model kroz koji mogu unaprijedit svoju poljoprivrednu proizvodnju, a posebice razvijat plasteničku i stakleničku proizvodnju. I u pravu ste kad govorite da bi tu bila važna jedna šira podrška i države i lokalne samouprave jer pojedinac teško može sam u svim administrativnim zahtjevima i zavrzlamama se izboriti u stvari da se takav jedan projekt realizira. Mi imamo u Sisačko-moslavačkoj županiji lječilište „Topusko“ koje dobro posluje, ali bi voljeli da i ta energija koja odlazi negdje u zrak se koristi upravo u poljoprivrednoj proizvodnji. Pa što mislite da je moguće napraviti kako bi se sadašnje administrativne prepreke na neki način svele na minimum i kako bi poljoprivrednike potaknuli na korištenje ove vrste energije?
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Pa ne mislim da bi trebali nego moramo. Želimo li proizvoditi, biti konkurentni kada je u pitanju plastenička i staklenička proizvodnja onda moramo smanjiti sve one ulazne impulte koji opterećuju cijenu proizvoda na kraju. Smatram da je to plinska energija koju dobijemo iz ovih izvora geotermalnih, sigurno će biti jeftinija u odnosu na neke druge energente i tu mislim da uopće nema prepreke. Na kraju krajeva budimo iskreni, male JLS-ovi kada su nešto po tom pitanju i htjele napraviti susretnule su se već sa prvim problemom, to je bila INA. Jednostavno nemoguće riješiti bez pomoći države. Ja mislim da nećemo uspjeti u tome, ali ako ostanemo samo na tome da u tome vidimo potencijal onda se ništa neće posebno dogoditi, a ovo što ste naglasili poljoprivreda, tu sigurno može prednjačiti u grijanju svega onoga što sada griju i skupo plaćaju, onda naravno da naši proizvodi nisu možda konkurentni kao što bi eventualno mogli biti.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Miletića.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolega poštovani. Jedna od zadaća agencije je osiguranje ravnoteže između energetskih i okolišnih politika RH. Čuli smo nešto oko ovih energetskih procesa geotermalnih izvora, ali nismo ništa čuli oko okolišnih politika agencije. Možete li nam reći što se učinilo po tom pitanju upravo u osiguranju ravnoteže? Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Zasigurno vam ne mogu navesti, navesti primjere jel ih ne znam, ali smatram da institucionalno postavljena agencija kao što se ovdje predlaže će imati sve poluge i sve instrumente kada je u pitanju i zaštita okoliša. Naravno da pri tome moramo paziti na okoliš, okoliš je nešto što treba ostati za buduće generacije i smatram da će tu upravo biti možda najveći izazov. Jedno su naše želje, a drugo su možda mogućnosti pogotovo ovo o čemu ste govorili, no ovdje se po meni ono što sam ja uspio iščitati konačno želi institucionalno postaviti cijelu ovu priču koju neće onda parcijalno voditi čelnici lokalnih ili regionalnih samouprava nego će voditi struka koja će imati sve ove instrumente na raspolaganju, a to su resorna ministarstva koja se s tim bave i koja apsolutno znaju o tome sve.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Peović.
Hvala na izlaganju. Ono što ste vi dali negdje je jedan optimističan dosta pogled na taj razvojni potencijal i spominjete uglavnom geotermalne vode, ali ono što je u zadaći agencije same je u velikoj mjeri određeno istraživanjem i eksploatacijom ugljikovodika. Znači ono što se postavlja kao pitanje zašto temeljimo svoj razvoj na nečemu što bismo zapravo napuštati, ne bismo li trebali u tom razvojnom potencijalnu možda govoriti više o obnovljivim izvorima energije i razvijanju tehnologije za obnovljive izvore, ako govorimo o gospodarskom rastu? Znači kad govorimo o gospodarskom rastu sad je pravi trenutak da uistinu ulažemo u te tehnologije za obnovljive izvore energije, primjerice solare. Imali smo Tvornicu solara u Novigradu, ali naši solari su nekonkurentni u odnosu na strane kineske proizvode, zato bi država trebala davati naglasak i investicije upravo ulagati u obnovljive izvore energije.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Slažem se, naravno da obnovljivi izvori energije su ono potiče cijeli svijet i ako govorimo o globalnom zatopljenju i svemu onome što nas čeka. I mi smo u Valpovu imali također tvornicu solarnih panela koja nije uspjela naći dovoljan broj ljudi jer nisu bili konkurentni u odnosu na ove proizvode o kojima govorite, ali mislim da nas vrijeme tjera da intenzivno razmišljamo o tome, ne samo da razmišljamo nego da to i stavljamo u funkcije. Jedno vrijeme su to bile vjetroparkovi, vjetroelektrane, danas se govori da su solari možda puno bolji, puno brži, puno isplativiji u tom smislu, puno možda i čišći kad se govori o zaštiti okoliša i mislim da sve to o čemu se ovdje govori treba dobro izvagati i jednostavno krenuti s tim da Hrvatska do te 2050. bude ono što u ovom nacrtu i piše.
Repliku ima i poštovana zastupnica Nađ.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče Ivanović. Sada vas pitam kao člana vladajuće koalicije iz Slavonije. Govorili ste o Bizovcu i zapravo me sada zanima može li se iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti nekako povući sredstva za razvoj Bizovca kao centra koji ima geotermalne vode koji bi služili i za rehabilitaciju i za fizikalnu terapiju ne samo zdravstvenog turizma nego i u suradnji za naše građane u suradnji sa HZZO-om pa i za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata kojih ima jako puno u Slavoniji. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Da, Bizovac je i sada, krenut ću od ovog posljednjeg što ste rekli, Bizovac i sada radi na tome imamo tamo dva u biti lječilišta, jedno koje pripada KBC Osijek, a drugo je privatna investicija koja ima također lječilišni dio koji odrađuje upravo i sa braniteljima i sa svim ostalima. Nacionalni plan oporavka i otpornosti koliko sam ga ja uspio pročitati u onim brojkama ima pozicije upravo za te zelene energije, ima pozicije i kroz poljoprivredni program naravno i kroz zaštitu voda. Prema tome, siguran sam da ćemo tu naći i moramo tu naći prostora financijskog da konačno evo napravimo jedan pilot projekt u Hrvatsku i recimo ovo smo napravili ovo bi trebao biti ogledan primjer za cijelu Hrvatsku i onda je to mislim riješena situacija. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Vilima Matule. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Slažem se uvaženi kolega Ivanoviću, da Bizovac je jedan dobar primjer, međutim mi smo ovdje čuli od kolege državnog tajnika da je pitanje razgovora na pitanje kolegice Mrak Taritaš što je sa lokalnom samoupravom koja recimo ne želi da se kod nje buše bušotine ili nafte ili plina, uglavnom je to čini se ipak plina i dalje. Mi smo već postavljali to pitanje zbog čega se te koncesije daju sve do iza '30.-te jer sada je već '21., sve smo to obrazlagali, ipak postoji jedna temeljna figa u džepu koja se želi obrazložiti sa mudrošću da treba to sve uzeti u obzir, a meni se čini da ta mudrost je zapravo jedna lukavština. Ne mudrost u tome da se inzistira, da se zadrži ta mogućnost da možda se i nađe ko zna kakva velika količina nafte, ko zna koje količine plina, pa onda to nama Europa ipak dozvoli da mi budemo zadnji u tome. Evo sad namjerno govorim ovo je potpuno kontra scenarij. Ali ajmo se vratiti baš i na ovo pitanje Bizovca koje ste dobro spomenuli. Kada govorimo o tome isto treba reći da je politika ove Vlade je takva neobična da i tu postoje geotermalni knezovi, tako da recimo ne znam koliko znate činjenica je da je na ovom području, cijena električne energije, o tome smo isto već govorili 40 eura po megavatsatu, e sad, prosječna poticajna cijena hrvatskih obnovljivaca, obnovljive izvore energije po megavatsatu iznosi 120 eura. Razumijemo, ako taj investitor buši, ovo, ono, i sve, da to ima ovaj, međutim, ono koliko dobiva koji je nabušio geotermalnu energiju i time se bavi, on dobiva 208 eura po megavatu, 208. I u redu, sad zamislimo tu jednu malu sredinu zbog čega, ja razumijem da oni nemaju stručnjake, ali Agencija, HEP, pa što to nije javna firma, odnosno javna institucija koja itekako ima stručnjake? Zašto ti stručnjaci baš moraju dati privatniku, privatnom investitoru koji riskira, mo'š mislit što, i vi znate te rezultate. Ta tvrtka GEOEN, u vlasništvu Dragana Jurilja je 2019. ostvarila 101 milijun kuna prihoda, od čega je imala samo 39 milijuna rashoda. Pa to je stvarno nepojmljiva, ono profitna stopa, nepojmljiva. Pa to nemaju ne znam kakve hatch kompanije, ove koje imaju i ganjaju, .../nerazumljivo/... nemaju takve profitne stope. S tim da je za 2020. su imali 120 milijuna kuna dobiti. Zašto ne možemo zamisliti da bi lokalna zajednica mogla imati energetsku zadrugu i tu ljudi koji tamo rade, dakako, može biti tu i lječilište, mogu biti staklenici, ali isto tako mogu biti i od 100 stupnjeva, koliko govorite, nemoguće je da ova katastrofa koja se desila svim voćarima u Hrvatskoj ove godine, da se to ne može ipak premostiti. Može, jer rade i u tom smjeru da kad već idu one mreže za zaštitu od tuče i od svega, u tome može biti taman toliko topline. Ti ljudi koji tamo žive i pokušavaju nešto raditi, oni mogu dobiti od onih 20 stupnjeva, koliko od ispod dođe je dovoljno da se to proširi okolo, od škola i oko, ali i po domovima i da se ljudima omogući da možda po zimi samo malo moraju dodati za grijanje i da ih to zadrži u Slavoniji da ostanu dolje i da se time nose. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Peović.
Evo, hvala na izlaganju. Ono što mene zanima je zašto ne bi državna agencija, dakle kao što je ova Agencija, uistinu svoje prioritete, ciljeve i svoju svrhu usmjerila prema dakle i povećavanju obnovljivih izvora energije, ali i nekakvom udjelu i lokalne zajednice i države, u takvim izvorima energije. Prije svega, dakle uzmemo li u obzir, kada čitate to Izvješće iz 2020. g., Agencije, da je sve usmjereno upravo ovome što ste govorili, znači privatnim investitorima koji moraju stvoriti ogromne, stvarno ekstra dobiti. To je jedno pitanje. Drugo pitanje, nismo li mi malo u tim strategijama i planovima nacionalnog, nacionalnim planovima, pomiješali godine? Nije li riječ o tome da mi ne znamo da je 2021. g. s obzirom na ono što smo potpisali i s obzirom na pariške konvencije, s obzirom na ono što imamo u vidu sa obnovljivim izvorima energije?
Poštovani zastupnik Matula.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Ugasio sam se. Ovaj, slažem se sa vama i da, meni je ponekad stvarno djeluje da ipak postoji neki plan, neki mokri snovi o možda budućem Kuvajtu koji bi se mogao desiti, da budemo zadnji Kuvajt i da mi zadnji imamo pravo i da imamo puno para, da budemo šeici, ja jednostavno ne mogu to drugačije razumjeti. Kad se govori, govori se o struci. O stručnjacima. A isto vrijeme 560 najuvaženijih naših stručnjaka koji, ne samo da su na, od Ruđera Boškovića i okolo, i koji vani surađuju, 560 ljudi je potpisalo ono alarmantno stanje o klimatskim promjenama, naši vrhunski doktorice i doktori, povezani sa čitavim svijetom i to je ova vlast potpuno prezrela. Potpuno.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Jelkovac.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Evo ga, hvala. Poštovani kolega, vidim da ste vi zagovornik toga, jedne socijalističke paradigme, nek sve bude u državnom vlasništvu, odnosno lokalnom. Ja vas moram podsjetiti da to nije smisao i nadležnost lokalne samouprave, prije svega, da se bavi proizvodnjom energije. Ne treba se bojati privatnog kapitala ni gospodarstvenika, oni nam naprotiv, trebaju društvu, ja vam želim reći, mi imamo i danas komunalne tvrtke u našim jedinicama lokalne samouprave koji se bave isporukom toplinske energije, ali ulaganje u proizvodnju energije je vrlo skupo. Dakle naše tvrtke koje se bave isporukom toplinske energije građanima nisu fiskalno takvih kapaciteta da bi se mogle baviti time, zato mislim da je interes svih i u jedinicama lokalne samouprave da privatni kapital dođe koji će uložiti u to. Hvala.
Poštovani zastupnik Matula.
Da, ne bojim se kolegice, poštovana kolegice, ne bojim se u tom smislu privatnog kapitala. Ne, ali ne vidim zbog čega, ja vam govorim ovim nepojmljivim stopama povrata, nepojmljivim, o tome govorim, o razlici u godinu .../nerazumljivo/..., to je nešto što onda nije .../nerazumljivo/... to de facto nije rizik i ne vidim zbog čega onda ne bi mogla javna firma ili energetska zadruga u tako nečemu sudjelovati, e, ali u tu energetsku zadrugu nema razloga da se lokalni voćari ne uključe, lokalni povrtlari, svi zajedno. Da, da imamo i energetsku, etičku banku koja ne inzistira ganjanje ne znam kakvih profita, pogotovo kad ionako te kamate stoje kako stoje, onda bi to bilo moguće da kompletna zajednica a ne taj uvaženi pojedinac koji grabi i gradi dvorce, zbog čega? Zbog čega?
Sada će završno u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja, Ivo Milatić, izvolite.
Hvala, g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na raspravi u vezi ovoga zakona i kao što i priliči, dužan sam na kraju završno reći nekoliko rečenica na ovo sve što je izrečeno pa ću krenuti od početka. Od kraja, pardon. Uvaženi zastupniče Matula, vi sve što ste rekli je na jedan način točno, samo ste prešutili puno toga. Znači rekli ste da jeta dobit tolika, razlika između plusa i minusa je toliko, ali ste zaboravili jednu stvar. Znači da bi ste sagradili geotermalnu elektranu Ciglena koja je kapaciteta cca mislim negdje 16 MW, morali ste uložiti oko 50 milijuna kuna po MW-u, to je znači 750 milijuna kuna ste morali uložiti u taj objekt i da biste vi taj objekt vraćali, vi morate zaraditi prihod, na to platiti porez hrvatskoj državi i iz tog prihoda vraćati kredit za taj CAPEX. Znači, tema, to je već ovdje, u ovom cijenjenom domu bila jedanput isto tema na istu ovu elektranu, znači da kao iz troškova se vrača kredit. Mislim, ja sam završio srednju ekonomsku i fakultet ekonomski pa znam kako se matematika radi. Znači, razlika između 101 i 39 je, kredita more i jasno, nekakav ostatak za tog vlasnika je tu prisutan ali to nije ova strava o kojoj vi pričate i kada sad hrvatski građani i građanke to slušaju sad, ispada da je to jedna luda država koja je to dala, pa zamislite da je ovo istina što vi govorite i da to nema nekog smisla. Pa to bi davno bilo raskrinkano. Mislim, to je jednostavno, to je logika obnovljivih izvora je da se nadomjesti državnom potporom onu razliku u financiranju koja se jednostavno ne može nadomjestiti tržnom ekonomijom jer tu tržne ekonomije nema tržne ekonomije će biti jednoga dana kada cijena struja na tržištu dođe u tu situaciju da ovo može pokriti a vi dobro znate da to sada nije slučaj i da vrlo, vrlo skoro to neće biti slučaj a ako i želimo ić na energetsku tranziciju, onda ćemo ići putem jedinim kojim možemo a to je da na takav način sufinanciramo jedan odličan izvor obnovljive struje koji je trajan, koji je kontinuirano, koji radi 365 dana u godini, koji je dobar za balansiranje struje, balansiranje sustava i to opet koji će biti ugrožen zbog obnovljivih izvora koji nisu stabilni, tipa solare i vjetra, znači, zato je ovo dobro. I zato je to financirano na takav način, jasno, tu bi se s vama složio djelomično, da u onim vremenima kad je to nastajalo, da možda je bilo to ono zericu izdašnije ali to ja ne mogu za to odgovarati, ova administracija, tu su neke administracije prije napravile, čak i neke administracije i s ove strane, što ja nikoga to ne prozivam, ljudi su u dobroj vjeri to napravili, mi danas kada budu novi natječaji premijeskog modela za geotermalnu, obratite pažnju, to će biti manje izdašni modeli ali još uvijek će morat biti izdašni da pokriju tu fizibilnost. To da ćemo biti šeici, da ćemo biti s figama u džepu, to je ovako interesantno, ali činjenica, Hrvatska danas proizvodi 18-ak posto svojih potreba za naftom, naftnim derivatima, svaka odgovorna država koja malo misli o sebi, koja vodi računa o tome da uvijek mogu biti i neke krize, neki poremećaji i neke ozbiljne situacije, a država pri tome, Hrvatska, koja je jedan od nekolicine država koja ipak ima potencijal u ugljikovodicima, jasno da će misliti o tome da baš zadrži tu nekakvu proizvodnju i taj strmoglavi pad zaustaviti i to je cijela ideja zašto smo za njih desetak godina išli prema tome da se nekakvi novi pronalasci eventualno nađu. Da ćemo biti šeici, da će to biti neki spektakl, toga smo svi svjesni, ali smo pri tome napravili i takve zakone da za slučaj ako se nađe, da će to za lokalnu samoupravu i državni proračun biti više stotina posto izdašnije nego što je to do sada bilo. I to su teme. Što se tiče dva puta mislim ponovljenog mišljenja Državne revizije i nalazi. Onda bi molio da se pročita nalaz i da se kaže istina. U nalazu piše da je agencija dobila bezuvjetno mišljenje na poslovanje, znači na cjelokupno poslovanje dobila bezuvjetno mišljenje a dobila je uvjetno mišljenje na financijsko poslovanje u smislu u dvije stavke da je na krivi konto knjiženo. I sad ovdje ispada kao to agencija, ona to tamo nešto, sve loše radi. Ja ne govorim, ja se tu s vama mogu složiti, da nisam ni ja zadovoljan što je bezuvjetno mišljenje i na taj mali sitni dio ali već kad nešto govorim, onda recimo onako kako je. Znači, dobila je bezuvjetno mišljenje na poslovanje a nije dobila bezuvjetno mišljenje na financijsko poslovanje a kad pogledate u nalazu, fala bogu, sve je na internetu, na Internet Državne revizije, svako to može pročitat pa ćete vidjeti kako je to „prekršaj“ odnosno propust. To je propust koji je eto nastao, ali koji će se otkloniti i koji nije suštinski nešto strašno sada da bismo tu napravili dramu kao da ta agencija nešto strašno loše radi. Ovaj što se tiče zastupnice Peović i njezine opservacije kao da smo mi to nešto rekli, pa će bit ovako, onako, mi smo svakako i dalje inzistiramo na onome što sam maloprije rekao, interes RH je da u ovom ugljikovodičnom dijelu nastavimo koliko možemo, a reko sam ovdje u raspravi kad je bio Zakon o ugljikovodicima kada na inzistiranje ovaj uvaženih zastupnika iz Možemo! da bi bilo dobro prekinuti, što je jasno legitiman vaš i stav i zahtjev i ja ga razumijem zašto vi to govorite, mi smo rekli zašto bi mi bili ti kao članica EU napravili neki presedan, pa ako to EU odluči da se ti ugovori prekidaju neće se prekidat samo u Hrvatskoj, prekidat će se i u ostalim zemljama EU, pa će biti valjda neki mehanizam kako će EU i kompenzirati tim državama članicama ono što tim potencijalno oštećenim investitorima sutra da se to nadoknadi. I logično da smo išli tom logikom da je uspjeh eventualnih takvih projekata vezan na 30.g.. Ne možete vi nekomu reći dati ću vam koncesiju za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na 15.g. kada mi nismo Norveška, kada mi imamo model ti istražuj, ti kupuj, ti plati, ti uloži, ti riskiraj, ti ako pronađeš dobro, pa ćemo ti to nadoknadit, ako ne pronađeš niko nikomu, sve si potrošio sam, država ti nje ništa dužna. Pa nije to tako jednostavno reći nekomu sad ćeš na 15.g., ko će se javit na to? Niko. Onda možemo odmah reći sad prekidamo sve jer kad kažete prekidamo 30.-te to je koda smo rekli sad prekidamo sve. Znači jednostavno to je tako kako je. Šta se tiče opetovanog inzistiranja gđe. Anke Mrak-Taritaš oko prostornih planova. Pa evo, radi hrvatske javnosti čisto malo da to razjasnimo. Kada se 2014. krenulo u osnivanje Agencije za ugljikovodike, inače u kretanje u tu ugljikovodičnu priču, tu je postojala jedna, jedna, jedna, kako bismo rekli pod navodnike „ljubomora“ ili šta već od strane ovog dijela koji se bavi rudarstvom odnosno kad govorimo o eksploataciji mineralnih sirovina kamenolomima i stalno to povezivanje kamenoloma i istražnog polja. I onda je tada ministarstvo na kojem je na čelu bila uvažena saborska zastupnica bila Mrak-Taritaš i ostavila tu temu da je jedno istražni prostor, to je jasno upisano u svim prostornim planovima i ne bi prostorni plan države ništa riješio tu, on bi opet konstatirao istražne prostore. On ne može konstatirati istražna polja jer istražni prostor je jedan ogroman prostor, a istražno polje nastaje nakon što se seizmikama i svim ostalim locira jedno uže područje gdje bi eventualno moglo doći do pronalaska. I mi smo danas prisiljeni, što je po meni, ako mene pitate i evo ovdje i kolegu Krpana koji je cijeli život u tom biznisu, prilično besmisleno da se sav to istražno polje mora ucrtati u prostorni plan, ali tako smo se opredijelili kao država i mi sad tu imamo te probleme i tu gimnastiku sa lokalnom samoupravom da se to treba napisati. Po meni bi to trebalo u provedbene odredbe upisati i točno napraviti proceduru kako i na koji način se dolazi do toga da se utvrdi istražno polje nakon šta se … [[Govornik se ne razumije]] ali mi danas slijedimo tu i zato se mi pod navodnike „mučimo sa lokalnom samoupravom“ da čim se naprave prve seizmičke ovaj i istraživačke situacije da mi pokrenemo to što prije da kad dođe do eventualnog ovaj otrkića ne bude, ne bude problem kasnije, za što, jer onda treba dobiti prave dozvole za eventualno birte koji se tu moraju napraviti. To bi bilo otprilike to. Što se tiče zbrinjavanja CO2 i eventualno dileme oko toga. Pa mi već 20.g., INA pohranjuje u strukturama u „Žutici“ u Ivaniću CO2, a zadnjih 5-6.g. intenzivno na tome radi i mi smo jedna od, od rijetkih država u EU koja, koja ima već prilično razvijeni know-how i mi smo i u Nacionalom planu oporavka ostavili, ostavili jednu mogućnost da podržimo takve projekte jer mislimo da je to dobro i daje to budućnost. Jasno, ne očekujemo mi da će se utiskivanjem CO2 u budućnosti dogoditi neki strašni, poboljšica u smislu eksploatacije ugljikovodika jer naši su ugljikovodici u tim strukturama gdje bi se utiskivao CO2 praktično gotovi. Ali da Hrvatska ima jedne strašne potencijale za utiskivanje CO2, ima zato što smo fala Bogu u prošlosti imali dosta, dosta eksploatacije i imamo dosta tih struktura koje bi se mogle napunit. Zašto bi Hrvatska sebi to pravo ne uzela i pokušala se boriti u sklopu EU da dođe do nekakvih ozbiljnih novaca ovaj da, da sutra se to i utiskuje jer neće se globalno smanjenje CO2 ovaj samo rješavati u svim ostalim situacijama. Jedan od ozbiljnih situacija će biti i utiskivanje, utiskivanje CO2 u strukture. Kad govorimo o, o svim ostalim ovaj tu što je bilo rečeno, jasno da, najavio sam već i prije, sad govorim posebno oko ovih novih propisa koji idu sada vrlo skoro u ovaj cijenjeni dom, a to su energetske zajednice, agregiranja, uključivanje građanstva i sve ostalo. Jasno da je naše opredjeljenje kao vlade i kao države i ministarstva zaduženog za energetiku je apsolutno obnovljiva priča. To uopće nije tema, to, to mi danas pričamo ovdje o Agenciji za ugljikovodike i ugljikovodicima, a to pričamo samo u ovom dijelu koji jednostavno je tu prisutan i bit će prisutan neko vrijeme, ali mi isključivo razmišljamo sutra šta će tu biti i u kojem pravcu će Hrvatska biti obnovljiva i biti u stvari lider u ovom dijelu. Mi smo uvjereni da ćemo sve ove naše strateške dokumente ispuniti, vidjet ćete zakoni koji će doći pred ovaj dom da su operabilni, da vode u pravcu da se svi projekti u obnovljivima što je moguće brže, efikasnije događaju jer smo mi svjesni da kroz NPO u kojem smo predvidjeli ni manje ni više u samo našem djelu, 3 milijarde kuna za ulaganje u mrežu, za unaprjeđenje elektroenergetskog sustava u Hrvatsku, koji mu je prvenstveni zadatak preuzimanje budućih energetskih postrojenja koji će isključivo biti obnovljivi i preuzimanje te struje kako bi u Hrvatskoj se do 2030. instaliralo minimalno 2500 MW novih kapaciteta, a mi smo uvjereni da će to biti i oko 3500 a možda i više, jednostavno to je naš prioritet i tu se apsolutno siguran sam u ovom domu, svi slažemo i u to ime, samo hoću reći da ova naša agencija, jedna dobra agencija, ta agencija za vašu informaciju osigurava danas 40% prihoda Janafu, znači da ne bi neko mislio da Janaf živi samo od toga što transportira neku naftu prema nekim rafinerijama. 40% prihoda Janafa ostvaruje se iz ove agencije, zato što je naš strateški cilj i vrlo smo blizu njemu da sva naša fizička roba bude u Hrvatskoj, još nešto malo i u Njemačkoj, po međudržavnom sporazumu, neke sitne su količine još tamo, one su tamo samo zato što u Hrvatskoj nemamo gdje to staviti. Ne zato što mi to od dragosti držimo u Njemačkoj, mi jednostavno fizički još nemamo izgrađenih kapaciteta adekvatnih u Hrvatskoj gdje bismo to stavili i na mjestima gdje je to u smislu strateškog rasporeda i u smislu manipulacije, u smislu zanavljanja pogodno i oportuno za državu, ali smo uvjereni da u idućoj godini, dvije dana će i taj dio doć u Hrvatskoj i da smo fala bogu ove godine, u nematerijalnom smislu, nemamo više niti jedne tone, sve je u materijalnom smislu, znači tiketi su, doviđenja, toga više nemamo, zahvaljujući kontinuiranom naporu hrvatske Vlade i državnog proračuna koji svaku godinu odvajaju ozbiljna sredstva da se fizička roba nabavlja a da se ne plaćaju opcijske kupnje. Opcijske kupnje su jeftinije, oportunije su u smislu financijskog, ali one su u smislu strategije i strateškog opredjeljenja i ne daj bože nek situacije ipak veliki rizik, jer neko vam je reko da će vam prodati u momentu kad vam bude trebala, kad vama treba, u načelu će svima trebati jer nismo mi Hrvatska mala pa samo će u nas bit kriza a ovih okolo neće bit kriza. Znači, ono što imaš doma, to je tvoje. I to je naša tema i naša opredjeljenje. Eto u to ime, ja vam se svima još jedanput zahvaljujem, učinit ću sve da ovaj prijedlog zakona, konačni dođe do ljetne stanke i da ovaj zakon usvojimo što je moguće prije. Hvala.
Hvala lijepa. Prije nego što pređemo na replike, imamo kolegica Selak Raspudić je digla povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., ja uopće nisam koristila termine poput „strašno“ niti ulazila u interpretaciju nalaze Državne revizije. Ja sam tek postavila pitanje članovima vladajuće većine koji su na čelu države, jesu li upoznati s nalazom Državne revizije? Vaš odgovor zapravo podrazumijeva da ukoliko nema odgovora na pitanje, tim gore po pitanje. A što se tiče vaše konstatacije da biste voljeli da je i bezuvjetan financijski izvještaj, to nije pitanje emocija nego je pitanje nečije sposobnosti.
Dakle, kolegice Selak Raspudić, i vi sami znate da je to eklatantni primjer replike a ne povrede Poslovnika, vi naravno dobivate opomenu. Ja vas molim da to ne činite. Nemojte to činiti, vi ste inače punih ustiju, digniteta Sabora itd., a ovo je svjesno kršenje Poslovnika. Nepotrebno. Potpuno nepotrebno. Izvolite, opet ste digli povredu Poslovnika?
Čl. 238., ide vama što vi meni sada implicirate da ja neozbiljno i radim u Saboru i da sam u proturječju s onim za što se zalažem. Ako je gospodin iznio nekakvu informaciju koja ide u smjeru toga da sam ja prikazivala nalaz Državne revizije kao strašan, dramatičan itd., a to je neistina, ja moram reagirati jer je time doista omalovažen moj istup i ozbiljno pitanje koje sam uputila članovima vladajuće većine koji nemaju pojma o nalazi Državne revizije.
Dakle, prvo si molim vas pročitajte napokon, napokon pročitajte Poslovnik da shvatite dal je istina ili neistina pitanje stvari Poslovnika, a ja vam budući da ste zlorabili to, temeljem čl. 240. stavak 1. izričem opomenu s oduzimanjem riječi. Vi želite i dalje dizati tablicu za povredu Poslovnika ili ne? Ne shvaćam, da li ste digli ili niste digli? Dobro, u redu, izvolite.
Čl. 238., ponovno omalovažavate saborske zastupnike i izlazite iz okvira svojih zakonskih ovlasti. Tko ste vi da meni docirate da napokon pročitam Poslovnik? Dakle, prvo, niti znate jesam li ga pročitala a budući da smatra, da moj sustavni rad u Saboru pokazuje da za razliku od mnogih uključujući i vašu većinu, itekako mnogo čitam, smatram da mi nemate pravo docirati na taj način i iznositi neistine čime omalovažavate moj rad.
Dakle, ja ne omalovažavam vaš rad, ali ili niste pročitali Poslovnik ili ako i jeste, to je puno gore, onda ga svjesno kršite, što je protudemokratski. A inače, zbog ovog što ste sad rekli, temeljem čl. 240. stavak 2. izričem vam opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi. Sad idemo na replike, poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Ajmo se vratiti na temu. Znači ono što je ovdje bilo rečeno od državnog tajnika, to stvarno podsjeća na šeik RH, mi ćemo profitirati na nafti a obnovljive izvore energije ćemo subvencionirati privatnom biznisu koji ima masne prihode umjesto da gospodarski razvoj temeljimo na proizvodnji tehnologije za obnovljive izvore energije mi ćemo jel recimo solara, mi ćemo se baviti naftom. U tom smislu imam pitanje. Znači u medijima se kalkulira da u Vladi ozbiljno se razrađuju ideje u osnivanju zasebne nove državne kompanije koja bi bila nadležna kontrolu naplate koncesijskih naknada i ostalih financijskih obveza što ih imaju tvrtke na ime koncesija za istraživanje nafte i plina u Hrvatskoj. U obrazloženju ovog zakona doslovno stoji da će se uvesti trgovinu na veliko naftnim derivatima, je li to stavljeno zato jer je za razliku od prijašnjih koncesijskih ugovora Hrvatska u natječajima '16.-te i '19.-te preuzela model prema kojom joj uz naknadu za pridobivene količine ugljikovodika od 10% pripada i udio u dobiti u ugljikovodicima što nije bio slučaj u prijašnjim koncesijskim ugovorima. Znači da li mi sada dižemo svoj interes prema ugljikovodicima?
Poštovani državni tajnik, molim vas premašili značajno …/Upaidica: Pa niste me upozorili, nisam gledala vrijeme, mislim./… a izvolite si pogledati zato postoje monitori [[Upadica: Ako možete malo glasnije upozoriti.]] Izvolite.
Što se tiče, odgovori ću vam samo to što vas eventualno ovaj interesira kada smo uveli djelatnost trgovanjem derivatima na veliko. To smo uveli iz tehničkih razloga u koordinaciji sa carinom i sa svim nadležnim tijelima. Obzirom da Agencija za ugljikovodike sukladno zakonu je agencija zadužena za obvezne zalihe nafte i naftnih derivata. Što znači da u momentu da ne daj Bože dođe do situacije da se dogodi poremećaj na tržištu mi bi ustvari te derivate prodavali subjektima koji eventualno ne bi te derivate mogli nabaviti na slobodnom tržištu. To je jedan od razloga zašto smo to upisali. A drugo i zbog samog zanavljanja i manipulacije znači kada se prodaje i kupuje znači u koordinaciji sa tim tijelima oni izrazili da se obavezno to upiše i kao djelatnost i zato se to u zakonu pisalo. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče strategijom poljoprivrede cilj je postići proizvodnju energije iz obnovljivih izvora do nekih 15%, u stočarstvo do 35%, u tom smislu je jako važno i prilagoditi kriterije za raspisivanje natječaja za proizvodnju obnovljivih izvora energije kako bi poljoprivreda imala svoj poseban status u okviru tih natječaja. U tom smislu i Hrvatska poljoprivredna komora adresirala je neke svoje prijedloge prema vašem ministarstvu pa bih voljela čuti koliko ste suglasni sa tim prijedlozima. Naime, njihov je stav da bi bilo važno ustvari propisati dodatne kriterije tako da se za proizvodnju obnovljivih izvora energije iz biomase koristi barem 40 do 70% vlastite biomase proizvedene na vlastitom gospodarstvu kako bi se tu stalo na kraj uvozu i nekim malverzacijama. I kad je riječ o solarima da se preferiraju oni objekti dakle koji su u vlasništvu proizvođača za postavljanje solara.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala. Mislim da smo u onom zadnjem natječaju što ga mi zovemo mali natječaj prilično dosta toga uvažili koliko su nam mogućnosti u smislu i direktiva i zakona to napravili, omogućili. Apsolutno se slažem s vama da treba voditi računa o svojoj vlastitoj sirovini, o eventualnom udaljenosti kilometrima gdje se nešto, neka sirovina može dovoziti, ne dovoziti. Tako da o tome vodimo računa i priprema se sada polako još jedan natječaj tako da eventualno ako vidimo da smo imali nekakvih situacija koje bi mogli poboljšati to ćemo sigurno o tome voditi računa. I slažem se s vama da obnovljiva struja koja se prvenstveno odnosi na biomasu i bioplin je prilično skupa, sad se opet vraćamo na temu ali opet rješava jedan drugi problem, a to je u konačnici pomaže i poljoprivredi tako da se, dobivamo dva benefita.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče evo Međunarodna agencija za energiju izvijestila je kako će globalni kapacitet obnovljive energije u slijedećih 5 godina porasti za 50% upravo zahvaljujući fotonaponskim solarnim panelima. Dosta zastupnika i zastupnica se ovdje danas osvrnulo na taj dio dakle solarnih panela. Ja bih samo spomenuo da zapravo kod nas u RH nije zapravo sve tako crno. Evo imamo primjerice trgovačko društvo Solvis u Varaždinu proizvodi gotovo milion modula godišnje, 2800 modula dnevno s 300 zaposlenih, 330 miliona kuna prihoda, 29 miliona kuna dobiti, prema tome bilo bi dobro da se ovakvi pozitivni primjeri kad već govorimo o obnovljivim izvorima spomenu i u Hrvatskom saboru. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Što se toga tiče jasno, ono moja priča i ono što vi znate, a to je 2,5 do 3,5 tisuće megavata do 2030., praktično to će sve biti obnovljivi megavati, a u tome bar jedna dobra trećina solarnih panela. Tako da jasno da je nama u interesu da se, da se što je moguće više toga proizvede i u Hrvatskoj i u tom pravcu kao ministarstvo ne samo određeno za energetiku nego i za gospodarstvo svakim danim pomažemo onoliko koliko je to u skladu sa našim mogućnostima i ovlastima.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Matule.
Zahvaljujem. Državni tajniče cijena Velike 1 je bila 325 miliona koliko je barem u novinama i kada je bila otvarana. Turski investitor je kolegice u tome bio …/nerazumljivo/… koji je dao taj cijeli novac. Ja samo postavljam pitanje zbog čega sa našim vrhunskim stručnjacima koji misle da to stvarno može biti u vlasništvu lokalne zajednici zašto ne bi lokalni voćari, povrtlari koje sam rekao zajedno, pa čak i sa turskim koji je u tome legradovao ovaj je 200 miliona, ne vidim zbog čega se ne bi tu trajno riješilo pogotovo što se investicija vraća u desecima milijuna godišnje. Ja razumijem da se ovo kopalo, pa to sve znam, ali opet vam kažem da je povrat iznenađujući i da je to brzi, a ovaj čovjek je samo posrednik.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Niko ne brani lokalnoj samoupravi da se uključi, to uopće nije sporno. Dapače, dapače, mi smo na dnevnoj razini pomažemo lokalnoj samoupravi, ovaj zakon koji je prethodio ovom zakonu, ustvari razvojno društvo je napravljeno zbog lokalne samouprave, ne zbog, pod navodnike turskih ili nekih drugih investitora. Meni ne pada na pamet, kao državnom tajniku da predložim Vladi sutra odnosno da mome ministru, a ministar Vladi predloži razvojno društvo koje neće biti naslonjeno na lokalnu ili regionalnu samoupravu. To uopće nije bila intencija niti ideja ovog zakona, da to bude netko treći, osim lokalne i regionalne samouprave. I ako imate neku ideju i inicijativu, dobrodošla i nitko sretniji od nas, a pretpostavljam i od vas, da to tako bude. Tu nemamo, tu smo na istom tragu.
Sljedeća replika, poštovani zastupnik Miletić.
Poštovani potpredsjedniče HS-a i poštovani državni tajniče. Agencija za ugljikovodike je tijekom 2019. povećala broj zaposlenih s 19 na 28, s čime je premašeno, odnosno došlo se do gotovo milijun kuna više troškova. Moramo priznati da ste me malo šokirali sa isticanjem primjera JANAF-a. Pa nemamo mi pamćenje zlatne ribice i valjda nikome u Hrvatskoj danas JANAF nije kao primjer nečega dobroga, pogotovo zato jer znamo da se, kako izgleda, koristio kao platforma za milijunske akcije filmskih krađa. Nama su obećali malu Norvešku, još tako 2014. sa agencijom, sa Jadranom i pričom oko Jadrana, mala Norveška nismo postali. Sada ide se u priču geotermalnih akcija. Možda da se pokrene i pilot projekt osnivanja svih drugih kemijskih elemenata, oprostite mi na ironiji, i uistinu me zanima koji je pravi smisao Agencije, osim očigledno povećanja troškova i zapošljavanja ljudi. Hvala vam.
Poštovani državni tajnik.
Čudno pitanje, ali odgovorit ću. Prvo, zašto ja ne bih rekao da je JANAF nešto što je dobro i da je JANAF nešto što je strateško? Te teme na koje se vi referirate su teme s kojima se bave organi kojima se bavi. ... [[Govornik se ne razumije.]] je jedno odlično poduzeće i strateško hrvatsko poduzeće i tako će, tako je bilo i tako će biti, tako je sad i tako će ostati. A što se tiče toga da mi samo tako zapošljavamo ljude, pa ti ljudi su napravili strašan posao, ti ljudi su upisali do zadnji podatak u smislu geotermala i ugljikovodika što bi sve bilo propalo, ostalo u skladištima INA-inim, sve ono što se istraživalo, naknadno sve je upisano, popisano, vode Komisiju za odobalnu sigurnost, rade na geotermalnim ovim, koncesijama, vode obvezne zalihe nafte gdje imamo vrijednost cijelih zaliha [[Upadica: Hvala.]] koliko godišnje proizvedemo nafte u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala lijepa.]] I mislite da 28 ljudi je previše za to.
Hvala vam lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Kako smo sad već dosta dugo već stanke ovdje, radimo, napravit ćemo jednu stanku radi provjetravanja, 12 i 10 je, vidit ćemo se u 12 i 25. STANKA U 12,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,27 SATI]] Kolegice i kolege, stanka nam je istekla pa ćemo ić na slijedeću točku a to je: - Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2020. godinu Podnositelj: Odbor za predstavke i pritužbe Podnositelj akta je Odbor za predstavke i pritužbe temeljem čl. 107. Poslovnika Hrvatskog sabora. Želi li predstavnica podnositelja izvješća dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana predsjednica Odbora za predstavke i pritužbe Ivana Posavec Krivec.
Hvala vam, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane, ali malobrojne i hrabre kolegice i kolege. Danas vas srdačno pozdravljam prije svega uoči rasprave o Izvješću o radu Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora za 2020. g. i odmah ću napomenuti da ovdje govorim o izvješću koje prelazi i dva saziva Hrvatskoga sabora, znači IX. saziv i X. saziv s obzirom da smo mi konstituirani u srpnju prošle godine. Dakle, Odbor za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora jednom godišnje, sukladno čl. 107. Poslovnika Hrvatskog sabora, podnosi izvješće o svom radu Hrvatskom saboru i tom prigodom, znači ovom današnjom prigodom, informiramo zastupnike Hrvatskog sabora o uočenim nepravilnostima kršenja zakonskih propisa kao i prava građana u postupku pred tijelima državne uprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti. Također, kroz rad po predstavkama i pritužbama građana, ukazuje Saboru na kršenje zakona i druge štetne pojave od šireg značenja i predlaže poduzimanje potrebnih mjera za njihovo otklanjanje te predlaže putem ovlaštenih tijela, ispitivanje osnovanosti predstavki, pritužbi i prijedloga a sukladno tome i potrebitost poduzimanja zakonom osnovanih mjera. Naš Poslovnik dakle propisuje da radno tijelo Sabora može raspravljati o predstavkama i prijedlozima koje građani podnose Saboru. Zadaća odbora je sukladno djelokrugu rada propisanog čl. 107. Poslovnika Hrvatskog sabora da posreduju u rješavanju problema građana a sve s ciljem zaštite ostvarivanja osnovnih prava svih stranaka koje se obraćaju za pomoć, bilo sa se one obraćaju pisano, usmeno odboru i radi naravno, otklanjanja svih nepravilnosti. Postupak po pojedinačnim predstavkama i pritužbama, predstavlja najznačajniji vid zaštite ljudskih prava. Posebna važnost predstavki i pritužbi očituje se u tom što omogućuje pojedincima obraćanje najvišim državnim tijelima, time predstavljaju izravnu poveznicu između građana i njihovih izabranih predstavnika. Pravo građana na obraćanjem državnim tijelima moguće je definirati kao pravo na žalbu državnim vlastima ili njihovu pomoć ili kao zahtjev za određenim činjenjem ili često nečinjenjem koje je najčešće upućen državnim tijelima ili javnim službama. Država ljudska prava ne propisuje niti ne odobrava već jamči njihovu zaštitu, zato se može reći da su ljudska prava iznad države i da ih ona mora poštovati. Slijedom navedenog, u radu Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora od posebnog je značaja suradnja i povjerenje između državnih i javnih tijela, nadležnih tijela za rješavanje na svim razinama vlasti kojima se dostavljaju predstavke i pritužbe građana. Ne poduzimanje aktivnosti, nepostupanje mjerodavnih tijela i odgovornih osoba u njima, za posljedicu imaju daljnje kršenje ljudskih prava i osnovnih sloboda građana. Vezano uz sporost u rješavanju po podnescima pritužbama, zahtjevima, zamolbama, upitima ili prigovorima građana, postavlja se pitanje odgovornosti zaposlenih i ovlaštenih osoba koje pasivnim stavom i sporošću administracije postupaju na štetu građana a zato ne snose nikakvu odgovornost niti posljedice. Osim postupanja po predstavkama i pritužbama, priopćavamo i o aktivnostima o međuparlamentarnoj suradnji u obliku sastanaka u Hrvatskom saboru. Potpredsjednik i članovi Odbora za predstavke i pritužbe, predsjednik i članovi Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina te hrvatsko-češka međuparlamentarna skupina prijateljstva sudjelovali su tako prošle godine na sastanku sa izaslanstvom Odbora za peticije zastupničkog doma parlamenta Češke Republike, u veljači 2020. su boravili u radnom posjetu RH. U X. sazivu Hrvatskog saboru, u aktualnom sazivu u odboru je zaprimljen i upit iz skupštine Crne Gore u kojem je bio iskazan interes za upoznavanje s radom Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora pa u vezi sa tim, primili smo i predstavnike veleposlanstva Crne Gore u Zagrebu i prenijeli naša iskustva kako bi u Crnoj Gori i skupštini mogli primijeniti pozitivnu praksu iz hrvatskog parlamenta. Napominjem da se u izvješću o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2019. g. nije raspravljalo na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora. To je izvješće koje je u proceduru Hrvatskom saboru upućeno 15. svibnja 2020. Odbor za predstavke i pritužbe stoga je u X. sazivu na svojoj 1. sjednici održanoj 19. 11. 2020. usuglasio da se izvješće za 2019. g., znači za prijašnji saziv Hrvatskoga sabora, prima samo na znanje i ne upućuje u ponovnu raspravu. Isto je odloženo u arhivu. Izvješće o radu ovog odbora za 2020. g. kao i sva njegova prethodna izvješća, zorno može poslužiti kao prikaz stanja u našem društvu jer proizlazi da skoro svaki drugi predmet, znači njih gotovo 45% dolazi iz područja pravosuđa i uprave. Najveći problem je nerazumna dugotrajnost sudskih i upravnih postupaka a odbor ne može biti tzv. intervenijent u sudske postupke jer se za to dakako nema legitimacijske osnovne, ja se ispričavam. To što se građani obraćaju ovom odboru i što uopće imaju potrebnu obraćati se ovom odboru, ne dokazuje da imaju povjerenje u Hrvatski sabor. Dokazuje nažalost samo da su očajni i da nemaju više kome obratiti. Nažalost, ovlasti odbora ograničene su Poslovnikom i ono što odbor može jest predstavku ili pritužbu uputiti nadležnom tijelu i zatražiti očitovanju u razumnom roku. Tijekom 2020. g. odbor je zaprimio i obradio ukupno 190 predmeta od čega je evidentirano 126 novih predstavki i pritužbi i 64 su predmeta iz prethodnih godina, dakle predmeti koji u ovom odboru aktivno žive od 2012.g. U razdoblju u kojem se izvješće podnosi Odbor je održao samo jednu sjednicu i to upravo u ovom našem sazivu na kojem su članovi odbora 10. saziva HS-a upoznati sa dosadašnjim načinom rada i sa predstavkama zaprimljenim u odboru. U predmetnom izvješću prikazuje se rad odbora odnosno daje se pregled podataka o predstavkama i pritužbama po područjima te statistički podaci o radu odbora u 2020.g. U izvješću odbora za 2021.g. vidjet ćete određene promjene u samome radu i u samoj sistematizaciji podataka sa kojom raspolažemo, daleko drugačiju analitiku pa se nadam da ćemo i kroz neke grafičke prikaze moći prikazati što se zapravo tijekom godina događa i na što nam najviše građani ukazuju. Prema zaprimljenim predstavkama i pritužbama u odboru u 2020.g. postupili smo u nešto manjem broju predmeta, pošto je potpuno jasno jer je to u odnosu na 2019.i prethodne godine s obzirom na covid okolnosti i na druge okolnosti, tako da zapravo je tijekom 2020.g. izostao osobni kontakt sa strankama koje nisu više mogle dolaziti na razgovore ovdje u HS. Što se tiče postupanja po područjima tijekom 2020.g. najviše predstavki i pritužbi odnosilo se na područje pravosuđa i uprave njih 85 ili gotovo kao što sam rekla 45%. Po brojnosti slijede stambena, komunalna i imovinskopravna problematika sa 47 predmeta, 28 predstavki sa socijalnom i zdravstvenom problematikom te iz područja zaštite obitelji 17, iz područja rada i radnih odnosa 11 predmeta bilježimo iz ostalih područja te ostali podnesci koji imaju karakter pritužbe bilježimo sa dva predmeta. Nadalje, odbor je tijekom izvještajnog razdoblja s građanima osim pisanim putem redovito poštom, telefaksom, elektroničkom poštom ili u osobnim dolascima komunikaciju ostvario i izravno telefonski, davale su im se informacije te su savjetovani u ostvarivanju svojih prava u ukupno 193 zabilježena slučaja. U izvještajnom razdoblju najviše pisanih predstavki i pritužbi građana zaprimljeno je i obrađeno iz područja pravosuđa i uprave već spomenutih gotovo 45%. Naravno, tu se najviše građani žale na pravosuđe, na upravu, na državno odvjetništvo, policiju, odvjetnike, zahtjeve za besplatnu pravnu pomoć i dr. I dalje najveći razlog obraćanja građana odboru proizlazi iz činjenice da je nerazumna dužina trajanja postupaka kako sudskih tako i upravnih. Građani su ukazivali na dugotrajnost postupka pred pojedinim sudovima, neki traju primjerice 16 i više godina, 33 godine, 48 godina su najduži postupci na koji ukazuju nezadovoljni građani. Jednako tako oni su često nezadovoljni i ishodom sudskih odluka, nezadovoljni su radom sudaca, ukazuju na nemogućnost ostvarivanja njihovog prava na donošenje odluka u razumnom roku, ukazuju za na zlouporabu položaja i korupciju u pravosuđu. Neke pritužbe su na obavljanje poslova sudske uprave i na neprofesionalnoj i neprimjereno ponašanje djelatnika suda prema stranki u tijeku postupka. Predstavke i pritužbe odbor je stoga upućivao Ministarstvu pravosuđa i uprave RH. Jednako tako odbor je zaprimio o obradio predstavke opetovane i anonimne pritužbe iz nadležnosti DORH-a, općinskih i županijskih državnih odvjetništava i Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta u kaznenom, prekršajnom i građanskom upravnom predmetu. Nadalje, odbor je zaprimio i obradio pritužbe osoba lišenih slobode na stanje u hrvatskim zatvorima te pritužbe na postupanje policijskih službenika. Bilo je pritužbi građana vezanih uz ovršne postupke, ovrhe na novčanim sredstvima, plaćama i mirovinama građana. Pisane predstavke i pritužbe na rad upravnih tijela, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i tijela koja imaju javne ovlasti odnosno na rad pojedinaca u tijelima, na neprofesionalnost, nekorektnost, neljubaznost, neučinkovitost u radu i upućivanje stranaka od jednog tijela do drugog. Odbor je nakon obrade prosljeđivao na mjerodavna postupanja nadležnim ministarstvima, ovisno o sadržaju predstavke i pritužbe. Stoga naglašavam da je tijekom 2020.g. odbor upućivao više požurnica. Po predmetima iz djela pravosuđa i uprava često od jedne do 12 požurnica po predmetu. To ukazuje na činjenicu da nadležna tijela ne postupaju žurno i ne očituju se o utvrđenim i učinjenim postupcima. Kao druga skupina predmeta koja značajno uzimaju prostor u našem radu je predmet predstavki i pritužbi zaprimljenih obrađenih u odboru odnosilo se na područje stambene, komunalne i imovinskopravne problematike, kao što sam spomenula ukupno 47 predmeta odnosno 25%. Primjeri ovog postupanja vidljivi su u evidentiranim i obrađenim predmetima odnose se na probleme rješavanja stambenih pitanja, stambeno zbrinjavanje osoba koje su se vratile ili dolaze na područje posebne državne skrbi i dugotrajnosti postupka za stambeno zbrinjavanje, na dodjelu stanova u najam, otkup državnih stanova ili poslovnog prostora u vlasništvu RH, na probleme bespravne gradnje, nadogradnje, energetske obnove zgrada, legalizacije, ostvarenja prava služnosti i prava pristupa javnom putu, uzurpacije vlasništva, na zaštitu prava u postupcima realizacije prostornih planova uređenja iz nadležnosti regionalne i lokalne razine, na uređenje naselja i prostora izvan naselja te provođenje dokumenata prostornog uređenja odnosno izdavanje lokacijskih dozvola. Građani su ovom odboru upućivali pritužbe po pitanju komunalne problematike vezane uz nedostatak komunalne infrastrukture, uz plaćanje komunalne naknade u poslovnom i u stambenom prostoru, uz plaćanje odvoza komunalnog otpada u kući za odmor, uz odvodnju otpadnih voda, prometno redarstvo i sigurnost prometa na nerazvrstanoj cesti. Jedan dio zaprimljenih i obrađenih pritužbi građana odnosi se na pitanje okoliša, zaštitu prirode i zaštitu zdravlja ljudi, na problem zagađenja zraka bukom, na odlaganje otpada, gospodarenje otpada, na rad nadležnih tijela i odgovornih fizičkih osoba, te pritužbe zbog sporosti u rješavanju njihovih problema. U manjem broju predstavki i pritužbi u ovom području imovinsko pravnih odnosa povrat imovine oduzete za vrijeme jugoslavenske komunističke vladavine i pritužbe vezane uz ostale druge imovinsko pravne odnose, upozoravalo se na dugotrajnost postupka rješavanja imovinsko pravnih problema. Događa se da postupci traju godinama pred upravnim tijelima, ali i kasnije u sudskim sporovima. U 2020.g. Odbor je za pisane predstavke i pritužbe i njihove nadopune iz područja stambene, komunalne i imovinsko pravne problematike nadležnim tijelima uputio više požurnica, od jedne, pa čak do 16 požurnica po predmetu, te time zatražio žurno postupanje i okončanje postupka. U čak 28 predmeta ili 15% predmet odbor se je bavio povredom prava iz mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, socijalne skrbi i zaštite obitelji i to na trajanje i ishode postupaka radi ostvarivanja prava kod HZMO-a, HZZO-a, te kod centara za socijalnu skrb. Ovo je doista aktualna problematika i u zadnje vrijeme najčešće predstavke dolaze iz ovog područja. Iz područja socijalne skrbi odboru su se dakle obratile osobe s invaliditetom, umirovljenici, stari i nemoćni koji su upozoravali na nepovoljne materijalne i financijske prilike u kojima žive. Bilo je tu i značajan broj pritužbi na uvjete u Covid-19 okolnostima. Neke pritužbe građana vezane su uz nasilje u obitelji i slučajeve u kojima su djeca žrtve nasilja u obitelji, učestale svađe u obitelji, fizičko i verbalno nasilje i zahtjeve za zaštitu maloljetne djece od zlostavljanja. Bilo je pritužbi na rad i postupanje stručnih suradnika i odgovornih osoba u centrima za socijalnu skrb. Iz područja zdravstvene zaštite zaprimljene predstavke odnosile su se na možebitne povrede prava pacijenata. U njima su iskazivali nezadovoljstvo listama čekanja, nemogućnošću ostvarivanja prava na zdravstvenu zaštitu, radom domova zdravlja vezano naravno uz najčešće nepovjerenje i nerazumijevanje između pacijenata i zdravstvenih radnika na narudžbe lijekova preko telefona i slično, nezadovoljstvo nesavjesnim liječenjem liječnika i pojedinačne pritužbe na dentalne usluge u ordinacijama dentalne medicine. Ovo su jednako tako okolnosti koje su imale povećanje u razdoblju covida, posebice sa pritužbama na nemogućnost dobivanja liječnika putem telefona i nemogućnost odlaska u liječničke ordinacije. Bilo je više upita vezano uz dio mjera za suzbijanje širenja Covid-19, na nemogućnost dobivanja svih ovih potrebnih informacija, te uz nemogućnost predbilježbe na liste čekanja i upit zabrinute građanke vezan uz zaštitu najugroženijih osoba po pitanju bolesti Covid-19, a koje se nalaze u istom kućanstvu sa učenikom, učenicima u trenucima kada djeca nisu imala online nastavu. Odbor je sve pisane predstavke i pritužbe gore navedenog sadržaja nakon razmatranja dostavljao nadležnim tijelima kako bi se ustanovili modaliteti pomoći najugroženijim pojedincima i njihovim obiteljima. Odbor je za pisane predstavke i pritužbe iz područja prava iz mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, socijalne skrbe i zaštite obitelji nadležnim tijelima uputio jednako tako više požurnica, od jedne do 6 zbog sporosti u postupanju, te je zatražio žurno postupanje i okončanje postupka. Iz područja rada i radnih odnosa u 2020.g. zaprimljeno je i obrađeno 17 odnosno 9% predmeta. Predstavke i pritužbe odnosile su se na prijem u državnu službu, nezakonit raspored na radno mjesto, nezakonit privremeni premještaj, nepravilnosti pri zapošljavanju, neisplatu plaća, isplatu plaće u dva djela, neplaćenog prekovremenog rada, nedostavljanja platne liste na izradu nove sistematizacije radnih mjesta na zahtjev za uvećanje plaće za 8% za osobe koje su završile poslijediplomski specijalistički studij, na zahtjeve za zaštitu dostojanstva radnika, neprofesionalizam i nekorektan odnos prema kolegama, na prijetnje, na mobing, kao poseban oblik diskriminacije na radnom mjestu, na ravnopravni status i radna prava pomoćnika u nastavi i na nepravilnosti u provedbi javnog natječaja za zapošljavanje, te na nepravilnosti kod zapošljavanja na upražnjenim radnim mjestima u nekim školama. Odboru su se pisanim podnescima obraćali službenici ministarstava i drugih državnih tijela neposredno ili putem sindikata, ali i građani, te ukazivali na moguće povrede prava iz radnog odnosa u državnim i javnim službama, obrazovne ustanove, škole, te privatnom sektoru. Najčešće su te primjedbe dolazile s područja zaštitarskih tvrtki. Bilo je obraćanja ovom odboru sindikata i njihovih povjerenika koji djeluju u tijelima državne vlasti koji su upozoravali na moguće propuste u postupanju poslodavaca prema radnicima. Dakle, u gore navedenom području odbor je u izvještajnom razdoblju zaprimio i obradio 11 predmeta koji se tiču zaštite potrošačkih prava iz ostalih područja. Radi se o pojedinačnim pisanim predstavkama i pritužbama građana korisnika javnih usluga koji su moguće povrijeđena potrošačka prava. Oni su se često i usmeno obraćali u telefonskim kontaktima. Pritužbe su bile usmjerene na postupanje pružatelja javnih usluga i na kvalitetu pruženih usluga od strane javnih poduzeća koja nude opskrbu građana električnom energijom, isključenje energije i slično. Dakle zaključno, broj pisanim pritužbi je opao u odnosu na 2019.g., a odbor je aktivno komunicirao sa građanima. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić, izvolite.
Uvažena zastupnice Krivac, riječ je o jednom od najstarijih saborskih odbora. Međutim, trenutak u kojem je on ustanovljen još u 19. st. bio je drugačiji politički trenutak u kojem nije postojala jasna svijest o diobi vlasti, a odbor je bio zadužen da neke stvari rješava u meritumu. Danas je njega zadaća bitno drugačija zbog različitih drugih tijela koja su preuzela njegovu ulogu, odnosno direktno rješavanje pritužbi, stoga on više služi kao jedan tip skretničara nego nekoga tko može konkretno pomoći građanima. U tom smislu, ako gledamo i ovu statistiku koja je prisutna u Izvješću, možemo primijetiti da je do 2013. do 2020. da se više nego prepolovio broj pritužbi, od 491 do 190. Dakle građani se puno manje javljaju. Stoga je moje pitanje, smatrate li da je vrijeme došlo da rekonceptualiziramo rad ovog Odbora?
Poštovana predsjednica Odbora.
Zahvaljujem poštovana kolegice Selak Raspudić, drago mi je da ste primijetili ove potrebe da se unutar Odbora za predstavke i pritužbe građana u HS-u unesu neke promijene. Naime, drago mi je da ovdje u dvorani sjedi potpredsjednica i kolege iz Odbora koji će vjerojatno i u svojim raspravama iznijeti ono što smo mi prijetili u dosadašnjem radu. Građani se nama javljaju, puno od nas očekuju. Naše poslovničke mogućnosti uopće nama ne daju za mogućnost da rješavamo njihove probleme već da kako i sami kažete, iste prosljeđujemo na druge adrese. Mi možemo uočavati, možemo ukazivati i možemo požurivati, no mi nažalost ne možemo rješavati. Mi smo jedan od rijetkih saborskih odbora koji nema vanjske članove i smatramo da bi i u tome trebalo razmisliti jer bi kvalitetni ljudi iz uprave, iz pravosuđa, iz civilnog sektora, iz struke mogli doprinijeti da se poboljša rad ovog [[Upadica: Hvala.]] Odbora i da građanima budemo dostupniji.
Hvala. Poštovana zastupnik Hajduković ima repliku.
Hvala lijepo kolegice Posavec Krivec. Ovo je 4. ili 5. izvješće, vjerujem, koje raspravljamo u plenarnoj sjednici i vi ste već govorili o tome, o ulozi Odbora, to je sad i kolegica Selar Raspudić rekla, međutim, ovaj Odbor sam ja i češće nazvao malo drugačije, ne skretničarem, nego rame za plakanjem. Tu se obraćaju građani koji su iscrpili najvjerojatnije sve mogućnosti koje su imali, koje more zaista teške brige poput dugotrajnih i to nerazumno dugotrajnih sudskih procesa i sl. i koji već gube nadu uopće u institucije i nemaju se zapravo kome obratiti. Mislim da je i ovakva rasprava dobra, prije svega da osvijestimo postojanje Odbora među građanima, a isto tako i da ukažemo na neke probleme, jer, vrlo je indikativno s kakvim problemima se građani obraćaju, koji su to najčešći problemi, kako se oni rješavaju ili ne i kako surađujete ili ne surađujete s određenim institucijama države.
Poštovana predsjednica Odbora.
Poštovani… Zahvaljujem. Poštovani kolega Hajdukoviću. U pravu ste, ovo o čemu mi raspravljamo kroz naše Izvješće i rad Odbora je zapravo samo santa, vrh sante leda. To su oni najuporniji građani koji su došli do zida, koji su došli do ruba i koji jedinu distancu za daljnju pomoć nalaze u Odboru za predstavke i pritužbe HS-a. Vrlo je jasno da je velika količina svih tih pritužbi upravo pritužba na pravosuđe, na upravu. To je ono čemu svi svjedočimo i čega smo svjesni, znači da smo tu nekako najinertniji i kada sam namjerno ovdje naglašavala o kojem broju predstavki mi govorimo, znači cca 190 sada na godišnjoj razini, plus, isto toliko telefonskih poziva koje jednako tako računamo kao predstavke, moramo se voditi time da po svakoj predstavci mi imamo još do 16 požurnica. Dakle mi iz hrvatskog parlamenta moramo upućivati 16 požurnica da bismo [[Upadica: Hvala.]] dobili odgovor po nekom predmetu.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Vukac.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, s obzirom da se još uvijek radi o velikom broju pristiglih pritužbi i predstavki Odboru, dakle govorimo o preko 200 pristiglih pritužbi u 2019., a tijekom 2020. ih je oko 190, okej je, jedan manji pad je evidentan, međutim, i dalje je to velika brojka, a kada govorimo o Izvješću za 2019., ono uopće nije raspravljamo, samo je primljeno na znanje i spremljeno u arhivu. Je li to prema vama, kao predsjednici toga Odbora prihvatljivo i da li smo i za to Izvješće ipak trebali mogućnost, dati mogućnost rasprave, pa na kraju krajeva i praćenja putem javnosti pa na taj način i ohrabrivanja naših građana da se ipak nastavljaju javljati i tražiti pomoć i na taj način? Hvala.
Poštovana predsjednica Odbora.
Zahvaljujem kolegice. Da, dobro ste primijetili. Izvješće za 2019. nije raspravljamo na plenarnoj sjednici, ali je raspravljamo na sjednici Odbora za predstavke i pritužbe. Mi smo se svi zajedno dogovorili i donijeli takvu odluku da to Izvješće nećemo upućivati jer je ono već bilo upućeno na plenarnu sjednicu, znači tijekom 2020. g. u mandatu 9. zasjedanja. Tada nije stavljeno na raspravu i smatrali smo da svi mi kao članovi ovog Odbora nismo u kontinuitetu tog Izvješća, da je vrlo teško predstavljati izvješće u kojem niste sudjelovali, kojem niste doprinijeli i stavili smo ga na dispoziciju svim zastupnicima, ono je dostupno u Odboru i tko god ima interesa, može ga pogledati, ali smatrali smo da nije u redu da ga sa tolikim zakašnjenjem stavljamo ponovo na raspravu, već da se trebamo usredotočiti na ono što sada radimo i na to kako možemo dovesti do promjene.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS-a, zastupnice Posavec Krivec. Evo, kad pogledamo broj ovih predstavki, ja bih rekla da to i nije veliki broj. Kad bi samo 200 problema imali u hrvatskom društvu, to bi bila odlična stvar, svakome je njegov problem jako velik, ali ustvari me zanima vaša analiza. Da li tako mali broj predstavki ustvari ukazuje na to da je jedan dio uloge rješavanja predstavki raspršen na druga matična radna tijela, o čemu ću ja nešto kasnije govoriti jer naš Odbor doista rješava puno tih predmeta ili možda građani još uvijek ne znaju dovoljno o radu Odbora za predstavke i pritužbe i što bi se u tom smislu moglo napraviti da se možda njima približi ta aktivnost, postojanje odbora i mogućnosti koje odbor ima, a kako bi im mogli efikasno pomoći u rješavanju njihovih problema.
Poštovana predsjednica odbora.
Zahvaljujem vam poštovana kolegice Petir, potpuno ste u pravu. Oba dva argumenta koja ste iznijeli stoje. Dakle, osim toga što se građani javljaju Odboru za predstavke i pritužbe oni se javljaju i svim ostalim odborima u Hrvatskom saboru ovisno o tematici na koju se pritužuju. Tako sigurno vi imate niz pritužbi koje se tiču na poljoprivrednu politiku ili nešto slično. Mi smo značajan broj preuzeli od Odbora za ljudska prava, od Odbora za zaštitu okoliša, od niza zastupnika koji su osobno u svoje pretince i mailove dobivali isto tako određene pritužbe. Ima i pritužbi koje dolaze na sve članove hrvatskog parlamenta pa tako i na niz drugih odbora. Dakle, da slažem se unaprijedit bismo mogli rad odbora. Unaprijedit bismo ga mogli raznim okruglim stolovima i zajedničkim tematskim sjednicama što nismo mogli do sada baš učestalo raditi i zbog ovih Covid okolnosti, ali i popularizacijom rada odbora i mjesta [[Upadica: Hvala.]] gdje se građani mogu i trebaju javljati.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Orešković.
Hvala. Uvažena zastupnice prošli tjedan smo raspravljali o Izvješću pučke pravobraniteljice koja je ukazala da naši građani nisu upoznati sa svojim pravima. Također znamo da im je često nedostupan institut besplatne pravne pomoći zato što se za to izdvajaju nedovoljna financijska sredstva. Ne možemo pozivati građane da vrate trend povjerenja u ovu instituciju povećanim brojem pritužbi sve dok ne promijenimo način rada, ovlasti i nadležnosti ovog odbora. Naime, da bi se vratilo povjerenje u institucije mora postojati odgovornost vlasti da postupi po nekom zahtjevu. Ovdje nam izostaje ishod kako rada ovog odbora, tako i ishod rada tijela kojem se odbor obraća. Ono što smatram da bismo trebali promijeniti je to da se informacije koje odbor dobiva koriste za to da promijenimo zakonodavni i institucionalni okvir onih tijela koja dobro ne rade svoj posao [[Upadica: Hvala.]] a toga nema.
Poštovana predsjednica odbora.
Zahvaljujem poštovana kolegice, ovaj odbor raspolaže uistinu značajnom analitikom i pokazateljima. I kada bi se paralelno gledale, gledao jedan duži niz godina i uočio bi se trend. Ti trendovi ukazuju gdje treba neke stvari mijenjati, gdje je najmanja učinkovitost i gdje je najmanja efikasnost tijela državne uprave. I da, mi imamo nekakve ideje i prijedloge koje bismo iznijeli do kraja godine kako bi i naš rad bio učinkovitiji, ali i kako bi državna uprava postala bliža građanima jer ponavljam, ako građani ne mogu dobiti odgovor na svoj upit i postavite se u situaciju da hrvatski parlament treba slati i do 16 požurnica da bi dobio odgovor, o čemu mi onda ovdje raspravljamo. O potpunoj neefikasnosti i o jednom zapravo zastoju u radu državne uprave i mogućnosti ostvarivanja [[Upadica: Hvala.]] prava naših građana.
Hvala. Poštovani zastupnik Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, prvo bih se složio sa vašom uvodnom konstatacijom da nije uloga države da propisuje nego da prizna i zaštiti ljudska prava jer doista izvor ljudskih prava nisu neka većina u parlamentu ili većina u međunarodnim konferencijama nego sama priroda i shodno tome dignitet ljudske osobe. E sad na tragu prijašnjih rasprava oko samog vizibiliteta ovoga odbora i izvješća ovog odbora s obzirom da se tiče tematike ljudskih prava da li, je li mislite da bi možda jedan način na koji bi se moglo ojačati, osnažiti rad odbora je da se zajedno sa izvješćem pučke pravobraniteljice raspravi ovaj u objedinjenoj raspravi i o ovome izvješću.
Poštovana predsjednica odbora.
Poštovani kolega Stier vi ste ušli upravo u srž onoga o čemu mi kao članovi odbora često promišljamo i razmjenjujemo mišljenja i smatramo da su uistinu u RH dva osnovna izvješća na koje treba obratiti pozornost. To je s jedne strane izvješće pučkog pravobranitelja odnosno pučke pravobraniteljice i izvješće ovog odbora jer to jesu stvarni prikazi ljudskih sudbina u Hrvatskoj i situacija sa kojima se oni nose. I da smatramo da evo i zapravo pogled na rad našeg odbora ima niz paralela sa onime kako vidimo i rad pučkog pravobranitelja. I imamo puno sličnosti pa čak i u ovim nadležnostima i reći ću ovlastima što mi možemo činiti. Nažalost najčešće mi možemo jako malo činiti i biti kao što je rekao kolega Hajduković najčešće samo rame za plakanje.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Matule.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Posavec Krivec, predsjednice odbora ja bi htio postaviti pitanje što mislite o tome, slažem se s vama ovo što ste izgovorili između ostalog da bi se očekivalo da u ovim nerješivim pitanjima pomaže i civilno društvo sa svojim organizacijama. Kao što kažu da je politika umjetnost mogućeg uglavnom organizacije civilnog društva se sustavno bave nerješivim nemogućim pitanjima. Ljudi nam se ovdje obraćaju i u svom očaju stvarno zabrinjava to da pada taj broj što može samo govoriti i o apatiji. To što ste rekli da 16 požurnica tek treba da bi se nešto dogodilo, a mene zanima ne bi li nam HRT isto za ovakve okrugle stolove pomogao, a ne da samo komercijalne televizije imaju svoje spektakulariziraju [[Upadica: Hvala.]] ljudsku bijedu u svoj program.
Odgovor poštovane predsjednice odbora, izvolite.
Zahvaljujem poštovani kolega Matula, činjenica je da bi trebalo u Hrvatskoj više govoriti o građanskim slobodama i građanskim pravima, o svemu onome na što građani bi trebali polagati pravo i na način kako, educirati ih o tome kako ga, kako ga mogu ostvarivati. Činjenica je da ovako postupanje javnih tijela, ali unazad dugo, dugo godina izaziva veliko nezadovoljstvo kod naših građana, oni su često puta zabrinuti i više ne gaje nikakvo povjerenje prema nijednoj instituciji. U toj situaciji se mi često se mi često nalazimo da oni upravo od našeg odbora uistinu imaju velika očekivanja i misle kako ćemo mi ovdje sada nekim svemogućim čarobnim štapićem moći riješiti njihove probleme, a zapravo nisu svjesni koliko su naše poslovničke ovlasti ograničene i koliko mi konkretno malo možemo pomoći. Javnost … doprinijela radu.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Nađ.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Posavec Krivec govorili ste da se najviše građani pritužuju na dugotrajnost postupaka u pravosuđu i upravi kad znamo da sukladno Zakonu o općem upravnom postupku se rješenje mora donijeti najkasnije u roku od 60 dana kada je ispitni postupak od urednog zahtjeva stranke onda tu govorimo o šutnji uprave. Nije li vrijeme da i ovaj Visoki dom se pozabavi o ovom institutu šutnje uprave i da ga na neki način sankcioniramo šutnju uprave pa i u situaciji vrlo dugotrajnih postupaka da uvedemo jače presumpcije usvajanja zahtjeva stranke pa možda na taj način će doći do bržeg rješavanja u upravnim postupcima? Hvala lijepa.
Poštovana predsjednica odbora.
Zahvaljujem kolegice Nađ. Naravno, HS je najviše zakonodavno tijelo u RH i može definirati zakonska rješenja. No ovdje vi ste rekli dugotrajnost postupaka, upravo skrećem pozornost na to da je najveći broj tzv. starih predmeta, predmeta koje vučemo iz 2012.g. i koje stalno budu aktualna jesu predmeti iz pravosudne problematike. Činjenica je da tu nema odgovora niti za tromost, niti za šutnju administracije i da jednostavno ljudi u nekim pravosudnim postupcima zapravo gube i svoju životnu imovinu prije nego što postupci budu riješeni i to ih uistinu dovodi do vrlo, vrlo teških okolnosti za život. Bilo bi uistinu odgovorno prema hrvatskim građanima kada bismo za šutnju i za takvo ne postupanje imali i nekakve zapravo nazovimo ih kazne.
Hvala. Poštovani zastupnik Miletić ima repliku.
Poštovani potpredsjedniče HS-a i poštovana predsjednice odbora. Mi svi koji smo na terenu, a evo i sam sam 20 godina bio aktivan u nevladinom sektoru u udrugama, znamo da je na terenu situacija puno ozbiljnija i da su puno veći problemi, ljudi u njihovoj svakodnevici. I sada me zanima s obzirom na tih 200 pritužbi odnosno predstavkama koje ste dobili, je li to mali broj? Čuli smo kolege neki su komentirale. Što po vama znači da samo 200 građana vam se obratilo s određenim teškoćama? Dobili ste 63 zahvale da li je to premali broj, kako gledate na to? I na koncu građani koji su vam iznijeli te zahvale, što oni poručuju konkretno? I još jedno pitanje, znaju li građani RH konkretno za vaš odbor i što možete učiniti da budu upoznati s njime i što im vi nudite kroz odbor? Hvala.
Poštovana predsjednica odbora.
Zahvaljujem poštovani kolega Miletiću. Da, u pravu ste, vrlo je teško nama ocijeniti koji je realan broj pritužbi i predstavki koje bi mi trebali zaprimiti na godišnjoj razini. Vjerujem da bismo mi svi bili najsretniji kada bi se taj broj iz godine u godinu smanjivao jer bi to značilo da se problemi građana rješavaju na mjestima gdje se to i treba događati i da se ne treba prituživati predstavničkome tijelu. Nažalost znamo svi da situacija nije takva i znamo da je zapravo manji broj građana taj koji je dovoljno uporan i koji će do kraja iskoristiti sve svoje građanske mogućnosti da dođe do odgovora na svoja pitanja. Dakle, kada govorimo o 200 pisanih predstavki i još otprilike toliko usmenih, to jesu smanjenja u odnosu na prijašnje godine, ali to ne znači da se je i stanje u društvu popravilo. Gledajući već '21.g. mi imamo spoznaje da je jako velik broj ljudi sa pritužbama, a vezano uz potrese.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovana predsjednice odbora. Dakle, ljudi se javljaju kad izgube svaku nadu, kad izgube svaku vjeru onda se još svojom pismenom predstavkom odnosno pritužbom javljaju vašem odboru. Kao što kad smo raspravljali o izvješću pučke pravobraniteljice onda smo raspravljali o onom dijelu njenih preporuka, dakle ona ima preporuka koliko tih preporuka se realizira i rezultat tih preporuka da te neke jedan dio pritužbi sljedeće godine neće biti. Dakle, bilo bi uvijek zgodno vidjeti kad vi to dostavljate, dakle oni se uvijek tuže za nešto, dobijete nekakav odgovor, odgovarate tamo, ljudi su zadovoljni kad im se već netko je nešto odgovorio, ali što je bio rezultat tih pritužbi ili prigovora konkretno, dakle ako se ljudi kontinuirano tuže na nešto onda je tu nešto je trulo u državi Danskoj. Dakle, da li je to nečim rezultiralo pa onda u sljedećoj godini ili godini iza toga više nemamo, to je nešto što bi bilo dobro kao rezultat rada odbora.
Poštovana predsjednica odbora.
Zahvaljujem kolegice Mrak Taritaš. Dobro ste primijetili, mi ne možemo ovdje iznijeti podatke da smo u sustavu svojim radom nešto uspjeli promijeniti, uspjeli unaprijediti. Dakle, mi se možemo „pohvaliti“ činjenicom da otprilike 10% pritužbi mi uspijemo riješiti unutar jedne godine. Dakle, ako konkretno govorimo o 2020.g. to je otprilike 9% ili 15 predmeta koje su u toj godini riješeni, ali to su uistinu predmeti manjeg opsega, to su neka komunalna pitanja, to nisu predmeti koji sustavno guše naše građane, to u najmanjoj mjeri nisu predmeti iz ovoga dijela koji se tiče pravosuđa uprave ili socijalne skrbi. Tako da nažalost tu bi trebalo sustavnije pristupiti ukazivanju na problem.
Repliku ima i poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Posavec Krivec. Dakle, 2020.je bilo 190 predmeta, međutim od toga je novih bilo 126, a onih koji se vuku od 2012. do 2019. čak trećina, 64, ne samo iz područja pravosuđa i uprave nego i iz zdravstvenog, mirovinskog ovaj osiguranja i ostalih područja. Da li je to samo razlog dugotrajnost postupaka, da li šutnja uprave, neodgovaranje institucija, da li se možda ponavljaju nekakve pritužbe pojedinih građana jer nisu zadovoljni odgovorom odbora, o čemu se tu radi? Mislim to je dosta velika brojka, trećina, jel i meni je zaista neshvatljivo da, da treba ovih požurnica čak i do, evo kak ste naveli, do 16, znači tu su ne samo JLS-ovi, nego su i ministarstva. I potpuno se slažem da moraju postojati nekakvi alati, pa čak i kazne da se takvo nešto ne ponavlja. Hvala lijepa.
Poštovana predsjednica odbora.
Zahvaljujem poštovana kolegice Marić. Da, dobro ste primijetili, jedan značajan broj je predmeta koji su duže godina aktualni unutar našega odbora. Više je razloga zašto je takva situacija, neke od njih ste vi nabrojili, ja ih neću ponavljati. Ali jedan od ključnih elemenata je i taj da građani kada su se obratili nekom tijelu državne odnosno javne uprave očekuju od njih odgovor. Kada taj odgovor ne dolazi u razumnom roku onda se oni obraćaju nama. Istovremeno mi šaljemo požurnice po njihovim predmetima, oni ako dobe neki odgovor onda se javljaju ponovno nama, zahvaljuju kao što je g. Miletić primijetio ili nas požuruju da ponovno reagiramo ako je ta šutnja i dalje. I tako se neki predmeti uz naravno i neka rješenja kojima građani nisu zadovoljni i šutnju administracije eto razvlače i nekoliko, nekoliko godina.
Hvala vam lijepo. Sada ćemo zastat s ovom točkom, evo već je 1 i 11, malo čak i kasnimo, pa ćemo prijeći na ono što obično u jedan sat bude, a to je iznošenje stajališta . Sad ćemo se vratiti na našu točku o radu Odbora za predstavke i pritužbe. I otvaram raspravu, prva će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, pred nama je Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe tijekom 2020.g.. Temeljem ovlasti podrobnije definiranih čl. 107. Poslovnika HS odbor, kao što smo čuli od predsjednice, razmatra predstavke, pritužbe i prijedloge upućene saboru, te ukazuje nadležnim tijelima na kršenje zakona i prava građana u postupku pred tijelima državne uprave i pravnim osobama koje imaju javne ovlasti. Zatim ukazuje saboru na kršenje zakona i druge štetne pojave od šireg značenja, predlaže poduzimanje potrebnih mjera za njihovo otklanjanje, ispituje putem ovlaštenih tijela osnovanost predstavki, pritužbi i prijedloga, te ukazuje ovlaštenim tijelima na potrebu poduzimanja na zakonu osnovanih mjera, te o tome izvješćuje podnositelja predstavki i pritužbi. Ipak sa žaljenjem mogu konstatirati kako je to isto izvješće za 2019.g. ostalo neraspravljeno odnosno samo je pohranjeno u arhivi i neće doprijeti do šire javnosti. Obzirom na veliki broj, ipak veliki broj pristiglih pritužbi građana, dakle u 2019. preko 200 pritužbi i predstavki, a tijekom 2020. 190 pritužbi. Držim da je važno govoriti u ovom visokom domu upravo o tome što su to naši građani prijavljivali, s čime se sve oni bore i kako se naše institucije odnose prema njima. Često kao zastupnici birani iz naroda osobno slušamo o velikom broju nepravdi koje se događaju oko nas. A i sami smo svjedoci nesređenih odnosa u pravosuđu i upravi, sporosti rješavanja problema, različitih pogodovanja, svjesni smo problema unutar zdravstvenog sustava, unutar sustava socijalne skrbi i velikog broja nezaštićenih obitelji, nezaštićene djece, problema s imovinsko pravnim odnosima, komunalnim uslugama, upitnih odnosa unutar radnih okruženja, neriješenih stambenih pitanja itd. U određenim predmetima pokazalo se kako građani nemaju dovoljno informacija o dostupnoj besplatnoj pravnoj pomoći. Mnogima je bio problem sastaviti pojedinačni akt poput žalbe ili prigovora. No ipak najveći broj predstavki i pritužbi u 2020.g. baš kao i proteklih godina odnosi se na pravosuđe i upravu koje su uglavnom pisanim putem upućivane odboru. Radilo se o predstavkama kojima građani upozoravaju na dugotrajnost sudskih postupaka, na sve prisutnu korupciju i organizirani kriminalitet, zatim na upitno postupanje policijskih službenika, zatim vezano uz ostvarenje njihovih statusnih prava, tu su prigovori osoba lišenih slobode, zatim upitni postupci provođenja ovrha na računima pravnih i fizičkih osoba pritužbe na rad određenih odvjetnika te na rad državnih tijela, ali i tijela jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, zatim prekoračenje ovlasti te konkretne pritužbe na rad pojedinaca u određenim tijelima. Velik broj građana prituživao se na nemogućnost ostvarenja svojih prava iz područja mirovinskog i zdravstvenog osiguranja te socijalne skrbi kao i na povrede pri zapošljavanju te zlostavljanju na radnom mjestu. Kao i prethodnih godina u pritužbama građani iskazuju nezadovoljstvo postupanjem u javnoj upravi činjenicom da upravni postupci pružanja javnih usluga pokrenuti po zahtjevima građana pred tijelima državne uprave traju predugo. Vode se suprotno načelima Zakona o općem upravnom postupku, zatim odluke se ne donose u zakonskim rokovima, građani upozoravaju i na šutnju administracije, na neučinkovitost administracije, predugo čekanje svojih odgovora na podneske, na ne donošenje odluka po žalbama, na kršenje načela pružanja pomoći neukoj stranci, na dugotrajne postupke u kojima se odlučuje u drugom stupnju, sve ono što se često čuje i u raspravama te u iznošenju stajališta zastupnika i u Hrvatskom saboru. Kako građani direktno većinu svojih prava ostvaruju i na području svoje lokalne i područne odnosno regionalne samouprave stoga su se često obraćali odboru kad su bili nezadovoljni radom lokalne vlasti odnosno tijelima općinske i gradske uprave odnosno županija. Razlozi su različiti, ali se najčešće radi o ne postupanju po njihovim različitim zahtjevima, ignoriranju zahtjeva građana od stane lokalnih vlasti, o nedovoljnoj podršci lokalne zajednice u izvanrednim situacijama ili u potrebama socijalne prirode ili izostanku empatije prema čovjeku u potrebi. Posebno nas zabrinjava dio iz izvješća koji govori o opetovanim prigovorima građana pisanim i usmenim prigovorima na rad tijela državne uprave i drugih tijela i to zbog šutnje administracije. Dakle, govorimo o ne postupanju po njihovim pritužbama i po njihovim upitima, o ne dobivanju odgovora ili dobivanju nerazumljivih odgovora te njihova nezadovoljstva odgovorima nakon jedne ili više požurnica pritužitelja pa čak i požurnica uloženih od strane Odbora za predstavke i pritužbe. Ukoliko saborski odbor odgovore na poslane dopise dobiva uglavnom izvan propisanih rokova što onda mogu očekivati naši građani. Primjerice uzimam slučaj u kojemu se Ministarstvo znanosti i obrazovanja RH nije očitovalo niti nakon upućenih ukupno 6 dopisa od strane odbora. Kakvu onda šansu na pravodoban odgovor pred tim ministarstvom ima građanin pojedinac. Evidentirane pritužbe kao i ponovljene pritužbe na temu komunalnih problema vezane su uz nedostatak komunalne infrastrukture u određenim područjima, zatim uz plaćanje komunalne naknade u poslovnom ili u stambenom prostoru, uz plaćanje odvoza komunalnog otpada u kućama za odmor najčešće uz odvodnju otpadnih voda što je izuzetno veliki zdravstveni problem u našim ruralnim sredinama. Zatim uz prometno redarstvo i sigurnost prometa na nerazvrstanim cestama, gospodarenje komunalnim otpadom, zagađenje okoliša, buku i drugo. Razumljivo mahom problemi koje trebaju rješavati lokalne vlasti. No kako efektivnost i učinkovitost njihova rada nitko ne kontrolira građani u svojim prijavama odboru odnosno u njegovom postupanju očito traže slamku spasa, ali i zaštitu od samovolje naših institucija. Zahvaljujem.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDSS-a, u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Anja Šimpraga. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena predsjednice odbora, uvaženi zastupnici i zastupnice, danas nam je na dnevnom redu Izvješće Odbora za predstavke i pritužbe za prethodnu 2020. godinu. Svakako treba spomenuti kako se u izvješću odbora za 2019. nije raspravljalo na sjednici sabora jer je upućeno u saborsku proceduru pred sam kraj prošlog saziva. Izvješće za 2020. predstavlja kombinaciju pregleda rada i statističkih podataka što omogućava laku usporedbu rada odbora kroz godine bar kad govorimo u statističkom smislu. Građani se obraćaju odboru i skreću pozornost na moguće propuste, pogreške, nekorektnosti ili kršenja svojih prava od strane tijela vlasti, jedinica lokalne i regionalne samouprave te pravnih osoba koje imaju javne ovlasti i stručnih službi. Uvjerena sam kako su najveća vrijednost samog izvješća ipak konkretni primjeri prikazani u izvješću koji jasno i nedvosmisleno pokazuju u kakvim predmetima odnosno s kakvim predstavkama i pritužbama se susreću članovi Odbora za predstavke i pritužbe. Međutim, ovi primjeri nisu samo to, oni su zapravo zoran prikaz kakvi sve problemi muče naše sugrađanke i sugrađane. Dakle, to nisu politički obojeni problemi već životni problemi naših građana. Ni rad Odbora za predstavke i pritužbe nije bio lišen utjecaja korona virusa pa je tako prošle godine tek nekoliko stranaka primljeno neposredno u zgradi Hrvatskog sabora. Pretpostavljam da je i korona virus jedan od razloga i za tu činjenicu da je odbor zaprimio i obradio 190 predstavki i pritužbi što je čak 21 pritužba manje nego godinu ranije. Od spomenutih 190 predstavki i pritužbi 126 ih je novih dok je preostalih 64 svojevrsni zaostatak iz prethodnih godina. Međutim, pogledamo li broj predmeta u razdoblju od 2013. do 2020. godine postavlja se pitanje je li samo korona virus u pitanju. Naime, od 2013. godine kada je odbor imao čak 491 predmet broj predstavki i pritužbi iz godine u godinu u pravilu opada. Dakle, 2020. godine je čak 301 predmet manje odnosno skoro 260% manje predmeta. Navedeni podatak možemo tumačiti u nekoliko pravaca. Prvi, da više ne postoji potreba podnošenja predstavki i pritužbi odboru, odnosno da naši sugrađani nemaju toliko životnih problema i da se stanje u društvu popravlja. Drugo, da se izgubila svrha podnošenja predstavki i pritužbi odboru jer naši sugrađani ne vide smisao podnošenja istih odnosno da su izgubili vjeru u institucije pa i u ovaj odbor. Međutim, postoji još jedan pravac tumačenja kao moguć razlog pada broja predmeta i on mi nekako djeluje najlogičnije. Građani jednostavno nisu ni upoznati sa institutom predstavki i pritužbi u okviru ovog odbora. Smatram kako je potrebno podići vidljivost kvalitete i višegodišnjeg nepristranog rada odbora na način da se široj javnosti konstantno skreće pozornost da u okviru Sabora ali i drugih državnih tijela te jedinica lokalne i područne samouprave, postoje adrese kojima se mogu obratiti sa svojim problemima u vidu predstavki te da će u najgorem scenariju biti upućeni na mjerodavne adrese. Ljude treba upućivati, educirati i čini mi se kao da je situacija s predstavkama i pritužbama slična onoj kod instituta besplatne pravne pomoći, građani jednostavno nisu čuli za tako nešto pa se zbog toga time i ne koriste. Kako je to već neko nepisano pravilo kada je u pitanju postupanje odbora, najveći broj predstavki i pritužbi, njih čak 85, odnosi se na pravosuđe, upravu, Državno odvjetništvo i policiju. Prigovori na rad pravosuđa u pravilu se mogu sažeti na način da su naši sugrađani tražili od odbora da se postupci pred sudovima vode bez neosnovanog odugovlačenja i da se završe u nekom razumnom roku. Kako ovo nije jedino izvješće iz kojeg proizlaze ovakvi navodi o pravosuđu, nadam se da će doći do određenih promjena i dizanja razine kvalitete a samim tim i povjerenja u pravosuđe. Važno je reći kako je odbor uputio i 173 požurnice nadležnim državnim tijelima i zaprimio 164 očitovanja nadležnih tijela pri čemu je od toga 15 predmeta riješeno u korist građana. Dobro je i to što je navedeno koja su to državna tijela koja ne odgovaraju odboru na vrijeme jer možemo samo zamisliti kako je tek građanima kad ni saborski odbor ne dobiva odgovore kada bi trebalo. Duboko sam uvjerena da će povjerenje koje građani još uvijek imaju u rad odbora, uz činjenicu kvalitetnog i nepristranog rada od strane odbora, o čemu najbolje i svjedoče ove 63 pisane i usmene zahvale građana odboru prevagnuti i doprinijeti poboljšanju krvne slike našeg društva. Zbog svega ranije navedenog, Klub zastupnika SDSS-a, podržat će usvajanje ovog izvješća. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ankica Zmajić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo danas je pred nama Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2020. godinu, Sukladni čl. 107. Poslovnika Hrvatskog sabora, ovaj odbor jednom godišnje podnosi Hrvatskom saboru izvješće o svom radu i time informira zastupnike Hrvatskog sabora o uočenim nepravilnostima kršenja zakonskih propisa i prava građana u postupku pred tijelima državne uprave pravnim osobama koje imaju javne ovlasti i predlaže se poduzimanje potrebnih mjera za njihovo otklanjanje. Ovo izvješće o radu odbora, predstavlja pregled rada i statističke podatke rada odbora po predstavkama i pritužbama. Odbor je u 2020. g. zaprimio i obradio 190 predmeta, od čega 126 novih predstavki i pritužbi te 64 iz prethodnih godina odnosno od 2012. do 2019. godine. Najviše predstavki i pritužbi je iz područja pravosuđa i uprave, njih 85 u kojima se građani pritužuju na povrede svojih prava a koje se odnose na pravosuđe, upravu, Državno odvjetništvo, policiju, odvjetnike i drugo. Zatim slijedi područje stambene, komunalne, imovinske-pravne problematike gdje je 47 predmeta vezano za stambena pitanja, komunalnu infrastrukturu i komunalne poslove, imovinsko-pravni problemi. 28 predmeta iz područja socijalne i zdravstvene problematike ili povrede prava iz područja iz mirovinskog i zdravstvenog osiguranja, socijalne skrbi i zaštite obitelji. Iz područja radna i radnih odnosa je u 2020. g. bilo 17 predmeta u kojima se upozoravalo na povrede prava iz radnog odnosa u državnim i javnim službama kao i u privatnom sektoru. 11 predmeta predstavki i pritužbi je iz ostalog područja a to je većinom zaštita potrošačkih prava, još su zaprimljena dva podneska koji nemaju karakter predstavke ili pritužbe. Napominjem da je u 2020. g. bilo i usmenih obraćanja Odboru za predstavke i pritužbe, točno 193 usmena obraćanja. Godišnje izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2020. g. uključuje i sadržava ukupan rado ovog odbora i ukazuje nama saborskim zastupnicima kako i koliko građana koristi ovaj institut s ciljem da nas upozore na moguće propuste, greške, nekorektnosti ili kršenja Ustavnih prava. Treba napomenuti kako su često očekivanja građana od strane ovog odbora velika a poslovničke ovlasti ograničene, odnosno onakve kakve su propisane čl. 107. Poslovnika Hrvatskog sabora. Međutim, važnosti u loga ovog odbora tim je veća jer nam ukazuje da građani koji se obraćaju odboru, imaju povjerenja da će im se u konkretnoj stvari i pomoći. U 2020. g. je bilo nešto manje predmeta u odnosu na prethodnu 2019. ali u ovo vrijeme pandemije niti nije jednostavno svaki predmet obraditi koji je zaseban i iziskuje posebnu pažnju i posvećenost istom. Zato želim se ovom prigodom i prilikom zahvaliti vrijednim djelatnicima u Odboru za predstavke i pritužbe na dobro odrađenom poslu jer gotovo svakodnevno komuniciraju s građanima, bilo telefonom ili elektronskom poštom. A odbor je zaprimio i 63 zahvale građana za posredovanje u rješavanju njihovih problema putem nadležnih tijela. Građani evidentno s pravom zahtijevaju više transparentnosti i aktivnosti u radu javnih tijela, tijela lokalne i područne (regionalne) samouprave što mi u HDZ-u i pozdravljamo, kao isto tako i podražavamo ovo Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2020.g. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Prvo je potrebno reći ili ponoviti ono očito, a to je da građani nisu prepoznali ovaj odbor. Naime, već i sam uvid u posljednje brojeve koje se odnose na broj predmeta u odboru od 2013.-2020.g. pokazuje da je broj tih predmeta više nego prepolovljen od 491 spali smo tek na 190 predstavki i pritužbi. Kako bi se taj broj pojasnio odnosno uzeo u relaciju prema ostalim brojevima koji se odnose na predstavke i pritužbe možemo primjerice spomenuti činjenicu koju je isticao bivši ministar pravosuđa Miljenić kada je govorio u Saboru da je tadašnje Ministarstvo pravosuđe primalo godišnje između šest i sedam tisuća predstavki i pritužbi samo na pravosuđe. Sada razmislite, samo na pravosuđe imate između šest i sedam tisuća predstavki i pritužbi, a za sva moguća područja djelovanja vlasti i probleme građana ovom odboru stiže godišnje tek 190 predstavki i pritužbi. Naravno, treba ovdje istaknuti da ovi problemi o kojima govorim i koje ističem nisu rezultat rada naših saborskih zastupnika koji su na čelu toga odbora i koji se u njemu nalaze. Oni kvalitetno obavljaju svoj posao, prije će biti da je ovdje riječ o sustavnom problemu, a naša je dužnost ako želimo doista kvalitetno najvažnije zakonodavno tijelo u zemlji da se ozbiljno fokusiramo na rekonceptualizaciji ovog odbora kako bi on ili poslužio svojoj prvotnoj svrhi ili pronašao novi zadatak koji će doista moći obavljati. Dakle, nije jedini problem kao što se iz izvješća može neupućenom promatraču ukazati ne dostavljanje odgovora, što je inače čest problem komunikacije s tijelima državne vlasti, problem je naravno smisla ovog odbora. Ako pogledamo njegovu funkciju koja mu je dodijeljena Poslovnikom HS-a onda vidimo da se ona odnosi na više različitih stvari od razmatranja predstavki i pritužbi, ukazivanja Saboru na kršenje zakona, ispitivanje putem ovlaštenih tijela njihove osnovanosti i ovog godišnjeg izvješća, vidimo da odbor doista mnogo toga niti ne može učiniti. Sabor se odnosno odbor se kao takav gotovo i ne sastaje, ne razmatra nikakve pojave nezakonitosti ili nepravilnosti rada državne uprave, ima širok djelokrug za ispitivanje osnovanosti predstavki iz bilo kojeg područja, a opet imamo situaciju koja je ključna i na koju se moramo koncentrirati ako želimo govoriti činjenice, a to je realnost, a realnost nam kaže sljedeće, da građani radije podnose svoje predstavke i pritužbe drugim radnim tijelima sa specifičnim i određenim djelokrugom ili čak pišu zastupnicima pojedinačno onima za koje vjeruju da će te probleme riješiti. Budući da odbor nema dovoljan broj predstavki odnosno pritužbi on ni ne može uočiti neke sustavne probleme pa niti stoga ne mogu proizaći preporuke za njihovo otklanjanje. Pitanje je treba li ovakav odbora doista i postojati? Imamo li više kompetentnijih tijela koji rade ovaj posao? Npr. pritužbe za pravosuđe ako govorimo o njima osim Odbora za pravosuđe imamo i ministarstvo, imamo pučku pravobraniteljicu, Vrhovni sud, DSV itd. Zadnje što našim građanima pada na pamet, budimo realni, upravo je Odbor za predstavke i pritužbe. Ovo nije stvar moga dojma nego konkretnih podataka koje sam ovdje iznijela, a odnose se na količinu podnesenih predstavki pritužbi. Znači, rad ovog odbora potrebno je rekonceptualizirati. Jest to je doista jedan od najstarijih odbora koji je tu od 19. stoljeća u to vrijeme kada je Sabor ustrojen nit je postojala razvijena svijet, niti politički ustroj koji je počivao na načelu diobe vlasti pa su se tadašnji građani obraćali pandanu ovoga odbora jer je on služio onome što mu ime kaže imao je ovlast rješavati stvari u meritumu. Danas u moderno vrijeme taj kao ni drugi odbori i građani s time nisu upoznati pa ih često ostavljamo razočaranima ne mogu intervenirati u pojedinačne predmete. Sabor je čisto zakonodavno tijelo i kao takvome njegova je zadaća donositi zakone kao opća i apstraktna pravna pravila koja se primjenjuju pro futuro. A samokritički moram reći da do temeljne zabune koja se događa između onoga što građani od nas očekuju kada nam direktno pišu i onoga što mi za njih možemo učiniti sukladno ovlastima koje nam pripadaju, dolazi upravo zbog našeg djelovanja jer se mi ovdje za ovom govornicom najčešće ne bavimo poslom koji nam je dodijeljen, koji je možda i za širu javnost na prvu, ali ne i po posljedicama koje ima dosadnjikav, zato što se tiče iščitavanja zakona i upućivanja na njihove izmjene nego se bavimo politikantstvom. Dakle, doista se bavimo govorom o tome što god nam u tom trenutku bilo na pameti, a smatramo da nam može donijeti političke bodove. Budući da na takav način funkcioniramo, građani stječu pogrešan dojam da smo mi u stanju rješavati različite probleme koji se tiču njihovog svakodnevnog života, a za to nemamo ovlasti. Pa možda kada bismo se više posvetili onome što nam je doista zadaća i taj posao kvalitetno obavljali ne bismo slali krivu poruku građanima, ne bismo ih ostavljali razočaranima, ne bi sabor imao dvojku koju možda ni nju ne zaslužuje, a mogli bismo razgovarati o tome kako ovaj odbor usmjeriti da radi ono za što mu je namijenjeno ili da pronađe svoju svrhu negdje drugdje. Ako ostavimo ovakav koncept ovog odbora on će nastaviti biti samo poštanski ured i baviti se gotovo isključivo skretničarstvom predstavki i pritužbi. Naravno, kao što sam govorila i u slobodnom govoru ovo je šire pitanje ustroja sabora koje ima više nego dvostruko saborski tijela nego Vlada ministarstava. I to svima u saboru paše jer je to skoro 100 predsjedničkih i potpredsjedničkih fotelja, tajnica i uvećanih koeficijenata. Svaki zastupnik je član barem 3-4 radna tijela, a neki i više. U tom smislu nema nekog sustavnog i učinkovitog rada sabora ako zastupnici trče sa sjednice jedne na sjednicu drugog odbora samo da bi uopće dobili kvorum. Nema tu kvalitetnih rasprava na odborima, rad je površan i sve je rascjepkano. Ako doista vladajuća većina želi koncentriraniju i kvalitetniju saborsku raspravu kao što voli govoriti onda su odbori ključ. Manji broj odbora, veća specijalizacija zastupnika za pojedine teme i za pojedina područja. A što se tiče Odbora za predstavke i pritužbe ono što je najvažnije ako želimo nešto izvući iz njegovog rada koji pomalo i gubi svoju funkciju jer ga građani više ne prepoznaju što je višegodišnji proces kao ono tijelo koje je tu da direktno komunicira s njima, mora se naći nekakav način zajedničkog komuniciranja između sabora, ureda pravobranitelja i ministarstava da se prepoznaju u svim predstavkama i pritužbama, a ne predstavkama i pritužbama samo ovog odbora sustavni problemi da se onda oni potom mogu riješiti i u saboru i u zakonu. Bez navedenog ovo ostaje tek mrtvo slovo na papiru, ostaje tek odbor kojem se vraćamo jednom godišnje jer nam izvješće dolazi na dnevni red, odbor u kojem na godišnjoj razini možemo pratiti opadanje interesa građana koje nije rezultat onoga što je i kolegica Krivec spomenula kao možda pozitivnu stvar, a to je da građani imaju manje problema, nego njihovog razočaranja u rad sabora. Razočaranja za koje smo prvenstveno mi odgovorni jer smo poslali krivu sliku o tome za što smo zaduženi i koje su naše mogućnosti, a sve zato što smo si htjeli priskrbiti ovlasti koje nam ne pripadaju i njih pretvoriti u političke bodove za mjesta koja bi također trebalo rekonceptualizirati tako da bismo na svim odborima, a ne samo na ovome imali kvalitetan i konstruktivan rad u skladu s našim mogućnostima doprinosa.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolegice, poštovana predsjednice odbora, u više navrata tijekom i prošlih saziva raspravljao sam o ovom izvješću i rekao sam da, to sam rekao i danas u replici, da ovaj odbor je često zapravo rame za plakanje našim sugrađanima, onima koji su najočajniji, koji ne znaju više kome bi se obratili, koji su izgubili vjeru da tako kažem u ostale institucije koje bi im trebale pomoći. I ja upravo ne mislim da nam rekonceptualizacija rada ovog odbora je potrebna. Ona je postignuta onog trena kada je taj odbor obavezan Poslovnikom Hrvatskog sabora podnositi nam godišnje izvješće. A reći ću vam i zašto. U predstavničkoj liberalno građanskoj diplomaciji uloga parlamenta nije samo donošenje zakona nego i monitoriranje njihove implementacije, prevedeno na hrvatski nadzor nad provođenjem tih istih. Ne na način nužno da tu prozivamo nekoga iz izvršne vlasti i sudske vlasti nego da detektiramo probleme u provođenju određenih zakona, nelogičnosti, ne provedive stvari i da ih sukladno mijenjamo. Zato uostalom imamo izmjene i dopune zakona i drugih akata. E vidite kolegice i kolege tu mislim da nam ovaj odbor itekako može pomoći i da je jako dobro što ova izvješća dolaze na plenum da se o njemu raspravlja i javno i u političkoj i u široj javnosti jer nam izvješće ovog odbora upravo ukazuje na te stvari. Već je spomenuto koliko su institucije pravobraniteljica i ovaj odbor zapravo komplementarni. Jesu komplementarni su, ali su također i jedno ne isključuje drugo odnosno nezamjenjivi su ako pitate mene. Istina je da nam se građani često i ponaosob obraćaju zbog nekih osobnih preferenci, zbog vjere da možda neki pojedinac može riješiti problem, ali neće vjerovati na koji ih ja odbor često usmjeravam. Pa upravo na Odbor za predstavke i pritužbe. Dakle, ako se nešto ne tiče konkretno i svrhovito Odbora za europske poslove tada je to posao ako mene pitate Odbora za predstavke i pritužbe. Zato smo ga i osnovali, zato smo izabrali naše kolegice i kolege u taj odbor da se tome posvete. To je njihov posao uostalom na kraju dana, pa možda da budu i ti skretničari ako je potrebno skretničara imati, da budu posrednik između građana i nas ili građana i određene institucije s kojom imaju problem i na kraju da nama ukažu na probleme s kojima se trebamo pozabaviti. Dakle, ako gledamo strukturu pritužbi i predstavki vidjet ćete da je pravosuđe i rak rana i to je iz izvješća u izvješće hoćete bilo koje pravobraniteljice, hoćete našega odbora, hoćete pritužbe i predstavke koje mi kao zastupnici dobivamo od građana. Dakle, ako nam to nije alarm, ako to nije zvono na uzbunu, ako nam to ne ukazuje da se segmentom pravosuđa trebamo ozbiljnije pozabaviti u doglednoj budućnosti onda ne znam što, što bi nam drugo moglo zornije ukazati na ovaj problem. Koji su problemi u pravosuđu ne moram vam ni govoriti, mislim da to ni nije smisao ove rasprave. No ukazat ću samo iz iskustva iz prošlih saziva gdje sam bio član toga odbora koje su to najčešće. A to su nerazumno dugi procesi pred sudom, a to su nedosljednosti i zapravo neusaglašena sudska praksa, a to su različite nepravde recimo to tako zbog objektivnih i subjektivnih razloga s kojima se naši građani suočavaju pred institucijama ove države, a najčešće pred sudovima. Ako gledate da jedan imovinskopravni spor traje otpočetka, od postanka ove države, pa čak i prije često, da traju sporovi po 50-60.g., da originalni tuženici odnosno tužitelji su već davno pokojnici, dakle to nam mora ukazivati da ozbiljan problem postoji u pravosuđu, ne samo za naše građane, nego i za sigurnost države kao takve, u smislu sigurnosti investicija, pravne sigurnosti, u smislu poduzetničke klime, a znamo da gospodarstvo onda vuče sve ostalo. Naravno i građanske sigurnosti i osiguravanja ljudskih prava svih naših građana, isto kao i prava koje, koje proizlaze iz zakona. Ne, ne bih se složio i ne prihvaćam ocjene da je ovaj odbor nepotreban, da mi kao zastupnici se ne bi trebali baviti takvim predstavkama i pritužbama naših građana. Koliko ih možemo riješiti to je sad već drugo pitanje o kojemu možemo raspravljati, koje bi trebalo na neki način i biti meritum ove rasprave između ostalog, ali mislim da je sastavni dio našeg posla komunikacija sa građanima i pokušaj pomoći u rješavanju njihovih problema. Naravno da zbog obrazovnog sustava kojeg najviše krivim za to, naši građani često sami ne znaju koja su njihova prava ili kako im njihov zastupnik ili zastupnica mogu pomoći, kojim se institucijama trebaju obratiti i zašto. Pa tako imamo situacije da, a siguran sam da ste to i doživjeli u svojoj praksi, da vam se građani obraćaju zbog pravomoćnih sudskih presuda, da se obraćaju pučkoj braniteljici, pa i odboru, znači sa takvim materijama na koje mi evidentno ne možemo ama baš nikako utjecati. Ali se obraćaju i sa stvarima na koje možemo i moramo utjecati i ne smijemo zatvarati oči na neke probleme, bilo da to možemo svojim autoritetom, stvaranjem javnog pritiska ili kroz zakonske prijedloge, prijedloge vladi, pitanja vladi, inicijative i slično, što uostalom i je smisao predstavničke demokracije. Prema tome, iako se ovaj odbor doživljava kao rame za plakanje, to je rame za plakanje koje nam je potrebno. Zašto? Kao što sam rekao da našim građanima damo nadu da smo tu zbog njih uostalom, što jesmo, ali isto tako da budu indikatori nama što trebamo činiti. Sa izvješćima pravobraniteljica, mislim da je to zapravo jedan od najvažnijih izvješća koja dolaze pred ovaj, pred ovaj dom. Baš zbog toga što vam je tu jedna vrlo jasna nepristrana hladno statistička da tako kažem hladno statistički pregled onoga gdje mi kao sustav, kao država, kako god želite, znači na kojim segmentima padamo. Ne bih se sada vraćao u statistike, to su kolegice i kolege već prije mene navodili, no evidentno je, evidentna su područja na kojima bi trebali obratiti dodatnu pažnju kroz naše saborsko djelovanje bez obzira u kojem odboru se nalazili, svi smo mi članice i članovi različitih radnih tijela koja imaju različite ovlasti i sukladno tome svako bi u svom segmentu trebao dati maksimum. Ja ne mislim da trebamo rekonceptualizirati naše odbore, pa ni ovaj. Ja mislim da trebamo rekonceptualizirati odnos vlade prema ovom saboru. A to je istina da, da često ministri ne dolaze ni na plenume kako bi branili svoje zakone, da često zapravo gotovo uvijek ne dolaze na odbore, da šalju državne tajnike itd.. To je nešto što treba promijeniti jer njihov autoritet potječe od ovog doma bez obzira glasali vi za njih ili ne, njihov demokratski legitimitet počiva u ovom domu, a naš kolegice i kolege politički legitimitet i demokratski legitimitet počiva na našim građanima koji su nas birali. I baš zbog toga moramo biti njihovo rame za plakanje ako je to potrebno, ali još više od toga moramo biti njihovo uho i moramo biti njihova usta, slušati njihove probleme, osjećati bilo i progovarati o njima jer ako to ne radimo onda nismo ispunili svoju zadaću kao zastupnici. Stoga kolegice i kolege Klub Socijaldemokratske partije Hrvatske će podržati ovo izvješće i nadam se da će nam slijedeće izvješće odbora, kao i naša pravobraniteljica, pokazati da ipak neke pomake ostvarujemo, posebno u ovim područjima koja smo identificirali kao rak rane našega sustava. Hvala.
Hvala. Evo mi ćemo napraviti još jednu kratku pauzu od 10 minuta, pa se vidimo u 14 i 35 radi provjetravanja. STANKA U 14,26 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14:33 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, nastavljamo nakon stanke sa raspravom pa će sada u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Kolegice i kolege. Dovoljno je već do sada izgovoreno o tome koliko su mogućnosti ovog odbora male, a kako su zapravo očekivanja od Odbora za predstavke i pritužbe velike. I siguran sam predsjednica je o tome lijepo govorila i mislim da je to vrlo zorno nam prikazala, uvjeren sam da pomoć recimo jedne udruge, a to je Pravna klinika Pravnog fakulteta. To studenti se nose odmah u startu dok su još svježi, pogotovo oni koji su stvarno došli u pravnu struku sa svim entuzijazmom koji se očekuje, znači ne oni koji nisu se uspjeli upisati na neku umjetničku akademiju ili ne znam gdje su imali želje pa su ih roditelji natjerali na pravo nego govorim o onima koji stvarno to žele. Ja sam siguran da ovaj naš odbor bi mogao itekako surađivati recimo sa pravnom klinikom evo sada i u Rijeci osnovana, to se sve događa sada svježe u 5.mjesecu. Ova zagrebačke Pravna klinika je bila u Koprivnici, pogotovo što znamo da rad odvjetnika pro bono nije stimuliran nego dapače obrnuto, oni moraju čak plaćati sva davanja ako su uzeli nekoga pro bono i praviti se kao da je to sve normalno, a ljudi koji se nama obraćaju na Odbor za predstavke i pritužbe su stvarno kako je ovdje više puta već rečeno danas u svakom smislu očajni ljudi. Nažalost, HRT od kojeg bi isto tako očekivali da ovom pitanju da nekog prostora, ali on to ne radi, ne radi toga što ne bi on i dalje imao sjajne novinare, pa i dalje je Labirint i postoje emisije i znamo novinarke i novinare na toj televiziji koji osim što su šikanirani, osim što je rečeno da je ravnateljstvo ovo sadašnje sa tim rekordom od 36 kaznenih prijava protiv vlastitih novinara, potpuni rekorder nešto nepojmljivo. I kako onda očekivati da javni servis, javna televizija pomogne ovim ljudima u njihovom jadu i u njihovoj muci. Devet godina rekli ste imamo ovdje jedan od tih slučajeva iz 2012., sada je '21., koji kontinuirano je u radu tih odbora i ne nalazi rješenje. Dovoljno bi bile tri emisije takve u toku sezone da se okrugli stol koji sada ne možemo radi epidemioloških mjera ne možemo ih ostvarit, interes za ovo pitanje naravno tu je vidljiv vladajuće stranke sav cinizam i prezir prema, ja se isto tako neprimjereno smijem tome, ali da, govorim o tome jer je to stvarno jezovito vidjeti u ovakvom trenutku. Znači očekivao bi čovjek da HRT sa svojom uređivačkom politikom napravi nešto da imamo barem tri emisije godišnje o pitanjima ljudi koji su sve isprobali, sve pokušali i ne mogu doći do pravne pomoći one koju bi trebali dobiti, niti im sudovi, mi ne smijemo to radit naravno jer to bi bio pritisak na pravosuđe. Imamo pravo pritiskati na upravu, da na to imamo pravo pritiskati jer imamo taj legitimitet i to bi smjeli činiti. Ali ne, to se na HRT-u ne događa, na radiju puno više, na radiju više, ali i tamo ne sustavno. I ono što sam siguran da bi takvi okrugli stolovi koji bi bili na televiziji da bi oni dodatno moguće uozbiljili ove emisije koje su dobre u nedostatku kada već javni servis ne radi takve emisije, a morao bi, zanimljivo je da komercionalne televizije imaju takve emisije. One su vrlo gledane, na nekima od njih su voditeljice ili voditelji ljudi koji su takve stvari radili i koji su svoj zanat desetljećima ispekli na javnom servisu, a onda od tamo šikaniranjem svake vrste otjerani i došli su u privatne komercionalne televizije i tamo su stvarno izvrsni, međutim sama priroda komercionalnih televizija i medija spektakularizira jad i muku tih ljudi i čak i protiv volje urednika i novinara koji na njima rade, tu se ipak na kraju, fajnlkat je taj koji stvar pretvara ipak u jednu pregroznu, vrlo čestu sentimentalnu priču koja puno više ima cilj da šokira javnost i da, da bude gledana jer to je nešto što možemo i očekivati od komercionalne televizije. Ali javna televizija koju upravo ova vlast na ovaj način dopušta da se tako nepojmljivo srozava bi mogla pomoći Odboru za predstavke i pritužbe i tako da u tom smislu isto ne mislim da je nužna. Evo to bi bila, ako zovemo nešto rekonceptualizacijom kako je to rekla kolegica Selak Raspudić, ja mislim da bi onda to mogao biti taj smjer. Na kraju želim reći da gđa. tajnica odbora koja svakako na svakodnevnoj bazi prima tu muku tih ljudi, nemojmo se zavaravat, psiholozi koji rade sa ljudima u problemu oni moraju ići svako tolko odma kod svojih mentora psihologa, isto tako i psihoanalitičari i psihoterapeuti, zato što kada ti slušaš iz dana u dan očaj i muku nekoga od brojnih ljudi i to ti je radno mjesto, ta stvar tebe isto tako puni svojevrsnim oblikom PTSP-a. Mi imamo još jedno radno mjesto koje nije ispunjeno, dobio je odbor savjetnika, tako da njih dvoje u tom smislu ovaj rade, međutim tajnica, vjerojatno i predsjednica je tamo ovaj redovito i taj vrlo težak i odgovoran i velik posao se zapravo slijeva po mom osjećaju baš ono velikim dijelom na tajnicu i ja sam siguran da se može ojačati ovaj odbor i na taj način da mogu građani osjetiti da ipak neke stvari se odavde mogu stvarno požuriti, ali ne na taj način da ti moraš slati 16 požurnica jer to je, to je taj prezir o kojem govorim i gdje stvarno samo formalno se uzima parlament, a zapravo se sve događa negdje drugdje u nekoj kabali moći koju stvarno evo za ovo kratko vrijeme koje sam u saboru nikako ne uspijevam dokučiti. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Kolegice zastupnice i zastupnici. Postavljam pitanje tko koga prezire u državi u kojoj HS upućuje 10-tak požurnica drugim državnim tijelima i institucijama kako bi dobio odgovor na pitanja koja podstavljaju građani u svojim predstavkama i pritužbama? Pa rekla bi da je to država u kojoj vlast prezire svoje građane, a ujedno nažalost je država u kojoj HS kao predstavničko tijelo građana, kao nositelj zakonodavne vlasti u državi prezire sam sebe ili naprosto nije svjestan uloge, zadaće i svrhe koju u jednoj demokratski, barem na papiru, demokratski uređenoj državi ima. I sve dok nećemo postati država u kojoj je neprihvatljivo da jedan saborski odbor dođe u poziciju da mora slati prvu požurnicu, dakle neprihvatljivo, a kamoli čekati odgovor, pa slati drugu, treću, kolko ste ono g. Matula rekli, 16, 16 požurnica. Dakle, dok ne dođemo u situaciju da se tako nešto apsolutno nikad i ni u kojem kontekstu ne može dogoditi nećemo postati država u punom smislu te riječi. A nije samo stvar da državna tijela ne odgovaraju HS. Državna tijela ne odgovaraju niti drugim nadležnim institucijama. I sama sam bila predsjednica Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa kada nismo dobili dokumentaciju od drugih nadležnih tijela. Sjetimo se samo koliko i novi saziv ima problema, neusporedivo više nego što smo imali mi, kada provodi postupke koji se odnose na visokopozicionirane političare u vladi i u drugim strukturama moći. To nije država, to je oteta država. I ponavljam ono što sam rekla i na prethodnoj točci dnevnog reda, dok se ne promijeni omjer snaga na političkoj sceni, sve dok vitezi korupcije sjede u svojim foteljama, ništa u ovoj državi neće krenuti na bolje. Uvijek sam tvrdila da je za svaku raspravu itekako važno biti dobro pripremljen, dobro argumentiran, no ovo je jedna od rijetkih rasprava kada smatram da više smisla ima dovesti stvari do apsurda kako bi se zapravo pojasnila poanta. Dakle, ovdje imamo jedan od saborskih odbora, u tom odboru kao i u većini drugih većinu ima ista većina koja drži parlament. Dakle, u ovom Odboru za predstavke i pritužbe HDZ ima koliko 6 svojih članova zajedno sa manjinama imaju svoju većinu. Tom odboru kojeg drži HDZ građani šalju predstavke i pritužbe kako bi, sad stavimo pravosuđe na stranu, kako bi ukazali na nepravilnosti, na kršenja svojih prava počinjena od strane drugih državnih tijela i institucija koje mahom u tom trenutku također drži HDZ. Potom Odbor za pritužbe šalje zahtjeve za dostavom očitovanje, dokumentacije, požurnice tim istim institucijama koje krše prava naših građana. Na to se te druge mahom HDZ-ove institucije u tom trenutku oglušuju. O tome odbor izvještava Hrvatski sabor pa se klubovi zastupnika između ostalog i Klub zastupnika HDZ očituje da podržava i prihvaća izvješće tog odbora, a na kraju ove tragikomične balade Hrvatski sabor putem svoje parlamentarne većine koju ovog trena drži HDZ usvaja i prihvaća takvo izvješće. I mi se onda čudimo što građani u državne institucije nemaju apsolutno nikakvo povjerenje. Mene čudi i ovaj broj predstavki i pritužbi koji je opisan i prikaz u ovom izvješću, očito se radi o krajnje neupućenim ljudima jer od slanja predstavki i pritužbi odboru koji nije u stanju natjerati druge institucije da pravovremeno postupe i odgovore nema apsolutno nikakve koristi. I ja se ovdje moram složiti sa onim što je rekla kolegica Raspudić, na stranu naše, naša druga razilaženja, ali činjenica je da saborski odbori koji funkcioniraju na ovakav način, a manje-više svi su takvi gube svoju svrhu. I ako tražimo trenutak u kojem je Hrvatski sabor kao predstavnik građana i kao nositelj zakonodavne vlasti izgubio svoju moć onda je to kroz rad saborskih odbora. I kada govorimo o tome da treba napraviti novi dizajn, novi sustav ovlasti i nadležnosti radnih tijela Hrvatskog sabora slažem se da treba krenuti od izmjena odredbi Poslovnika. Ja jesam za to da smanjimo broj odbora, ja jesam za to da ih prilagodimo broju i sadržaju pojedinih ministarstava. Bilo bi logično zapravo da kada Vlada predstavlja svoj program, kada kaže koja će i kakva i koji broj ministarstava imati da se u skladu s tim formiraju i saborski odbori koji onda prate rad te Vlade. Tada bi mogli napraviti i situaciju u kojoj ti saborski odbori imaju zakonodavnu inicijativu i u kojoj kontroliraju rad ministarstva i ministra resornog kojeg Hrvatski sabor bira. I sve sam to opisala u prijedlogu izmjena odredbi Poslovnika koje sam davnih dana poslala Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Do dana današnjeg kao saborska zastupnica nisam dobila na to svoj odgovor, ma ni tu, ni bu. A jedna od stvari koja tamo piše pored onog što je govorila tijekom današnjeg dana kolegica Raspudić je to da je zapravo za uvođenje ovih promjena potrebno promijeniti nešto drugo. Dakle, da bi imali drugačiju veću ulogu, značajniju ulogu saborskih odbora da bismo mu mogli dati zakonodavnu inicijativu odnosno poticati zakonodavnu inicijativu vezanu za rad pojedinog resornog ministarstva morali bi imati i veću specijalizaciju zastupnika koji u pojedinom odboru sjede. Ako je Odbor zdravstvo bilo bi logično tamo imati, pozdravljam pristigle zastupnike HDZ-a lijepo vas je vidjeti, malo prije nije bio apsolutno nitko iz vaših redova u sabornici, toliko o značaju ove teme za raspravu. A da bismo mogli imati veću specijalizaciju, da bismo mogli imati više liječnika u Odboru za zdravstvo primjerice potrebno je prestati sa praksom načina formiranja rada saborskih odbora. Koruptivna je i kvarna, posljedica trgovine koja se događa i prije nego što se sam Hrvatski sabor konstituira. I ponavljam, sve ovo o čemu govorimo da je potrebno strukturno mijenjati kako prava naših građana ne bi bila mrtvo slovo na papiru počinje na dan izbora, počinje promjenom snaga na političkoj sceni i ovog trena vodi se bitka između onih koji traže novi dizajn, novu konstrukciju, koji traže u sadržajnom smislu nešto novo, mada mnogi od njih ne pripadaju mojoj boji političkog spektra, ja sam Centar. Podržavam sve one koji mogu slomiti postojeći omjer snaga kako bismo došli u situaciju da se u izbornim procesima ne natječemo uvredama, klevetama, manipulacijama i lažima nego sadržajem pa ćemo argumentima tražiti tko od nas ima nešto kvalitetnije za ponuditi svim svojim građanima. I kada ćemo doći do te razine kulture, međusobnog uvažanja i ophođenja da će nam biti prihvatljivo prihvatiti jedan segment koji dolazi sa suprotne strane političkog spektra ili od izravnog političkog protivnika ukoliko je riječ o prijedlogu koji ima svoj značaj i koji ima svoju težinu. A da se sad još samo kratko osvrnem konkretno na rad ovog odbora, meni je drago ukoliko taj odbor ima opsežnu bazu podataka što u sustavu ne valja, ali to već sami građani znaju zato su i opisali što ne valja u predstavkama i pritužbama koje podnose. Mislim da bi zadaća ovog odbora kao i mnogih drugih trebala biti ta da onda detektirani problem opišu, ali ne, ne floskulama, nije dovoljno reći primjerice pravosuđe je rak rana, potrebno je reći što konkretno ne valja, zašto je pojedini predmet dugo u postupku, zašto nismo riješili zemljišno knjižno stanje, zašto u Gradu Zagrebu do dana današnjeg nemamo riješene oko 30.000 imovinsko pravnih sporova, ako ne i više. Dakle, na Hrvatskom saboru je da ponudi rješenje, da se može utvrditi što je epilog svih podnesenih predstavki i pritužbi. Građani očekuju rješenje, kada vide da institucije dovedu njihovu priču do kraja ili da kažu ovo se nije moglo riješiti, utvrdili smo da zakon ne valja pa smo ga na ovakav način predložili izmijeniti tada će i smisao predstavki i pritužbi doći do nekog svog značaja. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govorit poštovani zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, htio bih podijeliti sa vama jedan konkretni slučaj zašto mislim da ovaj odbor treba ne samo nastaviti postojati nego i po, nego intenzivirati svoj rad. Naime, nedavno mi se javio jedan naš građanin iz malog mjesta iz okolice Vinkovaca, hrvatski ratni vojni invalid koji je dao najbolji dio svog života, a i svog zdravlja za našu slobodu i čovjek koji ima skromnu, skromna primanja koja proizlaze iz tog statusa i koji se želio skučiti u mjestu odakle je, što je i učinio naravno uz kredit, školovao je više svoje divne djece, hvala Bogu svi su završili ili završavaju škole vjerojatno će se i zaposliti u dogledno vrijeme itd., dakle rekli bi na izgled jedna lijepa priča čovjeka koji nije dozvolio da ga ratne strahote unište nego koji je i dalje nastavio graditi i u svojem društvu i svoju obitelj itd. Međutim, dešava se nešto drugo, a to je da je banka kod koje je gospodin imao kredit u jednom trenutku odlučila zašto, ne znamo tj. barem ja ne znam da je to visokorizičan kredit i odlučila ga preprodati. Znači kao što se preprodaju dugovi. Nakon toga taj čovjek je u problemu zato što ga tvrtka koja je kupila dug stišće da vraća kompletan dug znači i ono što je već otplatio banci i što nije, to je čitav niz problema, pravnih začkoljica i financijskih o kojima vam ja ne mogu pričati jer jednostavno iako baratam nekim informacijama nisam dorastao takvoj razini financijskog i pravnog znanja barem u ovom konkretnom slučaju. Dakle, taj čovjek javlja se meni kao zastupniku za pomoć. Razgovarao sam s puno ljudi i potrošio dosta energije da bih došao do povratne informacije praktički da je najpametnije prefinancirati taj, ponovo se zadužiti itd., a zaboravio sam spomenuti da dakle čovjek ne poriče dug, on ga je spreman vratiti ali u nekom razumnom iznosu dakle da mu se ne uzme sva primanja, da mu se ne ovrši kuća jer to mu je jedina nekretnina u kojoj dobar dio obitelji još uvijek živi, dakle sve bi trebalo biti jasno i ps-u što se kaže. Jasno da njegovi nasljednici odnosno nasljednice jednoga dana će nastaviti otplaćivati dug ako ga ostane, ako ga on ne otplati za svog životnog vijeka. Rekli bi da je kreditor u ovom slučaju prilično zaštićen ili će uzeti kuću ako ga oni više ne žele otplaćivati, ali u svakom slučaju je zaštićen. Međutim kažem sada ova tvrtka koja je otkupila dug ima jedan sasvim drugi pristup ovome problemu i gospodin se obraća meni. Ovo je odgovor koji sam dobio prije svega od ljudi koji se bave financijama jer kažem moje znanje u tom segmentu nije doraslo ovome problemu. I što sam onda osim ovoga naravno što sam prenio gospodinu što sam doznao u razgovorima što sam mu još preporučio. Preporučio sam mu javljanje Ministarstvu branitelja da se vidi mogu li ga oni uputiti ili pomoći na neki način i preporučio sam još dvije institucije, jedna je pučka pravobraniteljica, a druga je Odbor za predstavke i pritužbe. Ne znam je li predstavka još stigla, vjerujem da će stići u neko dogledno vrijeme, ali hoću vam reći svojim znanjem i krugovima jednostavno u kojima se krećem jer se u Hrvatskom saboru i svom profesionalnom životu jednostavno bavim nekim drugim stvarima nisam dorastao rješavanju ovog problema, to priznam. Ali postoji jedan čitavi odbor, postoje institucije koje se s time bave i ako će Odbor za predstavke tu moći pomoći ili barem uputiti na prave instance, na neki pravni lijek ili tako dalje budući da smo slušali o tome koliko naših građana je zakinuto i za besplatnu pravnu pomoć onda je ovaj odbor i njegov raison d'etre odnosno razlog postojanja apsolutno opravdan. U Talmudu piše tko spasi jedan život spasio je cijeli svijet, tako i ovaj odbor, tako i mi, ako pomognemo jednom građanu pomogli smo cijeloj Hrvatskoj, a ako pomognemo jednom građanu da riješi svoje ovako veliki egzistencijalni problem ispunili smo svoju zadaću više nego 100%. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega podcrtat ću 3 stvari koje ste naveli sad u ovom izlaganju i onom prije. To je razgovor, komunikacija s građanima ali i međusobno svi mi zajedno i treća stvar konstatacija da smo mi tu zbog naših građana čak i ne moraju biti naši birači. Navest ću vam jedan primjer iz zdravstva, često u kratko da opišem što znači loša ili dobra komunikacija i što znači pomoći građanima. Evo nedavno mi se obratila jedna pacijentica iz moje županije koja nije mogla više ostvariti pravo na putni nalog, a godinama ga je ostvarivala odlascima u Institut za tumore, pa se žalila obiteljskoj liječnici, zavodu za, HZZO-u, ministarstvu, na kraju je sad nedavno pisala Odboru za zdravstvo i onda se obratila i meni. Ja sam proučila svu dokumentaciju i onda sam pokušala vidjeti u čemu je problem, zvala obiteljsku liječnicu i zapravo smo shvatili da je samo trebalo gospođi objasniti nemate više pravo na putni nalog jer imate odjel novi u Međimurju [[Upadica: Hvala.]] i tu možete sve obaviti i gospođa je bila zadovoljna.
Poštovani zastupnik Hajduković, izvolite.
Hvala lijepa, kolegice Marić, apsolutno se tu slažem da je komunikacija bolja ja vjerujem da bi sigurno puno ovakvih problema bilo puno lakše rješivo i puno manje energije na rješavanje tih problema bi potrošila i građanka u ovom smislu, a onda i vi i sve druge institucije koje su bile uključene u to. Naime, nažalost ako ste informatički pismeni naše stranice nadležnih ministarstava, institucija često ne daju dobru informaciju, često su stranice nepregledne, neintuitivne, jednostavno ne možete doći do prave informacije. Često vam se dešava da pitate različite institucije iz istog resora to sam i ja doživio, kako riješiti neki problem, a svaki vam da drugo tumačenje. Dakle, mora postojati kako bih rekao usustavljena praksa, možda neki centralni portal za građane i njihove upite ili nešto slično što bi ih onda moglo usmjeriti na način na koji što brže, što bezbolnije riješiti problem, ali naravno komunikacija je uvijek nešto što je poželjno ako ne … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Ovo je vrlo važno pitanje do koje mjere i mi kao individualni Odbor za predstavke i pritužbe možemo doprinijeti suradnji i rješavanju problema naših građana i zanima me u tom smislu koliko vam se često javljaju građani, jeste li imali i negativnih iskustava jer recimo osnovni problem koji meni predstavlja u komunikaciji s građanima je činjenica da oni naravno što je razumljivo žele odgovore na konkretne probleme, ali možda smo ih i mi što sam govorila i ranije dezinformirala o mogućnostima koje mi imamo za rješavanje tih problema. Pa se često javljaju oni čiji su postupci, sudski postupci još u tijeku, a mi na to ne možemo intervenirati. S druge strane zna se i dogoditi ukoliko i uđete u komunikaciju da je to jedan vrlo zahtjevan i opsežan posao makar rješavanje jednog slučaja, a ukoliko dobro radite svoj posao kao saborski zastupnik jako je puno građana koji će isto htjeti od vas. Kako tu pronaći balans?
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo. Pa kolegice mislim da pitanje apsolutno stoji i tu sam, zapravo cijelu raspravu sam temeljio upravo na tome. Obratio mi se čovjek čiji ja problem svojim znanjem jednostavno ne mogu riješiti, ne znam što bi čovjeku savjetovao kako bih ga pomogao i na koga bih ga uputio. Činjenica da imamo odbor koji se bavi isključivo takvim stvarima nam može pomoći kao zastupnicima u našem radu. Ne da mi prebacujemo vrući krumpir ili neko pitanje koje nam građani upute njima, nego da taj odbor zaista pokuša riješiti taj problem u komunikaciji sa nadležnim institucijama. Građani nam se javljaju svakodnevno i vjerujem ni vi, ni ja, ni ostale kolegice i kolege tu nismo iznimka. Neki imaju zaista probleme koje trebaju angažman i rješavanje možda i u obliku javnog pritiska i ukazivanja na neki problem. Neki imaju probleme nažalost kao što ste rekli sudske presude, ali problem je to što građani ne znaju koja je zapravo uloga njihovog zastupnika ili zastupnice u Hrvatskom saboru.
Hvala. Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče Hajduković spomenuli ste primjer čovjeka koji je došao u zamku agencije za naplatu potraživanja što je onako jedno ovako zvuči blago ime i nešto ovako logično, zapravo za industriju lihvarenja. To nije ništa drugo nego zelenaška industrija međunarodna koja ne poštuje ali nikakva prava ljudska, zove u bilo koje doba dana i noći, zastrašuje na sve moguće načine. A istovremeno govorilo se sada i ovdje i sa kolegicom Selak Raspudić i vi ste govorilo o komunikaciji, gospođa Marić je isto tako spomenula koliko je važna komunikacija, spomenuli ste portal, uvjeren sam da ono što ovi ljudi osjećaju to je galopirajući osjećaj bez smisla. Upravo komunikacija im daje to da budu prepoznati, priznati da vide da su prepoznati u svojoj muci i u jadu.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo kolega Matula. Mislim da ste tu apsolutno u pravu, čak ste me i podsjetili na to da mi je gospodin govorio da ga iz te tvrtke koja je otkupila dug zaista zovu i u doba i u ne doba i usred noći i rano ujutro i tijekom praznika, nedjelje. Dakle, to je jedna vrsta i psihičkog terora. Znači jedan psihički terorizam koji valjda i mentalno slama ljude i valjda mu je to cilj. Ono što naši građani osjećaju, evo ovaj konkretno je bespomoć, bespomoćnost, beznađe. Zašto? Opet vam kažem, dakle on ne poriče dug, on ga želi vratiti, ali ne želi vratiti 3 puta više nego za što se zadužio i želi to vratiti u nekom razumnom iznosu dakle mjesečno, kroz mjesečne obroke koje bi onda i njegovi nasljednici nastavili vraćati ako on vrati za svog života. Dakle, ovdje govorimo o pravnoj sigurnosti naših građana i vraćamo se opet na rak ranu, a to je pravosuđe [[Upadica: Hvala.]] koliko ono može utjecati na ovaj problem.
Poštovana zastupnica Petir će sada govoriti. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zastupnice i zastupnici, mislim da je ova rasprava važna i da je dobro što smo je i proširili jer raspravljajući o radu Odbora za predstavke i pritužbe i o ulozi drugih odbora u stvari možda možemo i demantirati one koji misle i govore da sabor i nije toliko važna institucija i da rad zastupnika nije dovoljno prepoznat. Na to ukazuju mnogobrojna istraživanja kojima smo imali prilike svjedočiti koja pokazuju ustvari da postoji nepovjerenje, jedan deficit demokracije, pa čak su naša istraživanja koja su govorila da je svaki treći ispitanik u stvari stava da bi demokraciju kao takvu trebalo ukinuti pa onda i institucije. I ako se to stalno tako vrti i reciklira onda nije čudno da se stvara jedan dojam nemoći ove institucije, a ja mislim da to nije tako i pokušat ću to potkrijepiti sa onim što sam primijetila kao predsjednica Odbora za poljoprivredu, predstavkama koje mi dobivamo na naš odbor i na kraju krajeva i rezultatima koje postižemo kad reagiramo po pojedinoj predstavci. Evo ja sam brzinski pogledala u ovih 8 mjeseci koliko sam na čelu tog odbora, zaprimila sam 221 akt i na svaki od njih odgovorila. Znači riječ je bila o predstavkama i pritužbama poljoprivrednika, organizacija, udruga, saveza, općina, gradova naravno vezano uz teme kojima se bavi Odbor za poljoprivredu. To bi ispalo ako bi odbili neradne dane da smo svaki dan u najmanje 2 akta koja smo dobili postupali, riječ je o pisanim dokumentima, znači tu čak nisam zbrajala ono što odradimo telefonski gdje možemo ljude uputiti i skrenuti im pažnju možda na neka mjesta gdje mogu naći podatke ili podijeliti s njima informaciju s kojom mi raspolažemo na temelju nekog našeg iskustva. To govori da ustvari odbori itekako ozbiljno rade, imaju pune ruke posla i da kad govorimo o broju pritužbi ili nekih predstavki ili obraćanja građana onda to nije samo Odbor za predstavke i pritužbe, onda to nije samo kao što su prijašnjim raspravama rekli tih 190 nego bi se tome moglo pribrojiti ovih naših 221, a vjerujem da bi se tako mogli nadograditi drugi odbori pa bi mi došli do jednog ozbiljnijeg broja koji onda ipak pokazao da i nije taj sabor tako nevažan i da nisu zastupnici tako nemoćni i da mi imamo utjecaj na nešto o čemu vjerojatno govore i rezultati, povratne informacije koje dobivamo i ja se tu ne mogu žaliti. Možda je bilo par iznimki, ali u većini slučajeva u razumnom roku dobivamo odgovore i ono što mene veseli nastojimo uvijek i dati neki prijedlog možda potencijalnog rješenja ili poduprijeti određene dobre inicijative koje onda ponekad i rezultiraju time da se uvedu neke mjere koje će biti dugoročno korisne za naše poljoprivrednike, za našu lokalnu samoupravu, za naše građane u ruralnim sredinama kojima smo posvećeni, kojima želimo ustvari osigurati što bolje standarde života. Naravno jasno vam je da je najveći broj tih predstavki i pritužbi bio vezan uz poljoprivredno zemljište. Tu očekujemo i tako je ministarstvo najavilo da ćemo u skoro vrijeme dobiti u saborsku proceduru novi nacrt Zakona o poljoprivrednom zemljištu gdje se nadam da će upravo ono na što se poljoprivrednici pritužuju, na što se općine i gradovi pritužuju biti na neki način kroz taj novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu otklonjeno. Mogu se složiti kad promišljamo o nekom budućem načinu rada u onom trenu kad će nam i Poslovnik doći na raspravu da možda možemo razmišljati o načinu rada koji bi omogućio da jedan tjedan zajedaju odbori pa da doista odbori rade cijeli taj tjedan kako bi bili u potpunosti posvećeni tim stručnim temama jer odbori rade rudarski posao i rade ozbiljan posao za koji se ozbiljno treba pripremiti, iščitat puno dokumenata, prikupit puno podloga da bi mogli dati dobre prijedloge, a onda da slijedeći tjedan bude plenarna sjednica. Ovako je to dosta zahtjevno, kombiniramo svi skupa na različite načine i ponekad je jednostavno teško biti na dva mjesta istovremeno što smo svi koji smo danas ovdje svjedoci jer još uvijek nismo razvili te neke sposobnosti koje bi nam dobro došle u ovom poslu. Želim zaključno samo reći da mislim da sabor itekako i zastupnici mogu pomoć [[Upadica: Hvala.]] građanima u rješavanju njihovih problema.
Imamo i na vaše izlaganje više replika, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Možda je osnovni problem razlike u kvaliteti rada pojedinih odbora odnosno onih koji su na njihovom čelu zbog čega se stvara generalna slika koja nije nužno uvijek dobra o radu odbora kao takvih, a onda i posljedično i radu saborskih zastupnika. Slažem se u tom smislu da bi trebalo ići prema reorganizaciji rada odbora pogotovo u odnosu na rad sabora, a i sama sam predložila smanjenje odbora kako bismo se svi stručno kvalificirali i onda konkretno doprinosili konkretnim odborima, a ne da imamo 100 funkcija, a ni jednu ne obavljamo kvalitetno. Kada raspravljamo o radu ovog odbora koji nam je poslužio kao pledoaje za raspravu o svim ostalim odborima moje bi pitanje bilo mislite li imajući u vidu ovo koliko se vama direktno javljaju građani, vašem odboru da nam treba zaseban Odbor za predstavke i pritužbe ili je dovoljno da postoje pojedinačni odbori po temama kojima se onda građani mogu javiti.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Selak Raspudić pa ja mislim da svi ti odbori imaju svoju ulogu ne bi se usudila sad predlagat koji bi to odbor možda trebalo ukinuti. Ja mislim da odborima treba dati više prostora za rad i da mogu disati i da mogu neometano provodit neke svoje aktivnosti. Mi kao odbor održavamo jako velik broj tematskih sjednica jer upravo u komunikaciji sa ljudima na terenu sebe smatramo narodnim zastupnicima i da nam je posao te probleme dalje adresirati i predlagati određena rješenja. Nama za te tematske sjednice treba samo da ju održimo fizički 2 do 3 sata, a za pripreme, pripreme nekad traju tjednima da bi analizirali, istraživali, prikupili podatke. Tako da ja ne bih rekla da je bilo koji odbor manje važan već da odborima treba dati taj jedan širi prostor za rad gdje će zastupnici moći biti potpuno posvećeni problematici koja je pred njih stavljena.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepa. Kolegice Petir vodite takav odbor koji je specijalirizaniji puno uže i kojemu se građani javljaju. Znam i ja, javili su se i meni sa istom problematikom iako čak nisam ni član odbora, ali napravili ste recimo onda i tematsku sjednicu Zakona o sjemenu i slično, dakle neki problemi se itekako mogu rješavati. Recimo na moj odbor, Odbor za europske poslove se građani puno manje javljaju jer jednostavno ne, ta tematika nije toliko recimo to tako da stvara probleme građanima u svakodnevnom životu. Ono što bi mogli razmisliti budući da su rasprave na odborima, barem u mom iskustvu puno fokusiranije i puno stručnije možda ovaj način rada koji ste predložili. Recimo mađarski Parlament ima čak tri tjedna za zasjedanje odbora, odnosno tjedan dana za rad u izbornim jedinicama, dva tjedna za odbore i samo jedan tjedan plenuma. Ovo bi trebao biti vrhunac, a ne smisao. Smisao je upravo odbori.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću, ja mogu iznijeti iskustva iz Europskog parlamenta. Tamo je tjedan dana zasjedanje političkih grupa koje su sve strukturirane na način da u stvari imaju svoje radne grupe koje pokrivaju nadležnost pojedinih odbora, gdje se onda u stvari prije sjednica odbora koje su tjedan iza toga detaljno prolazi kompletna regulativa, promišlja se što bi se moglo poboljšati, na koji način se postaviti prema određenoj temi, gdje se nešto može popraviti. Onda je sljedeći tjedan zasjedanje odbora i cijeli tjedan isključivo zasjedaju odbori koji organiziraju jako puno saslušanja i koja su izuzetno korisna, a onda treći tjedan tek dolazi plenarna sjednica. I u tom smislu meni je to bilo odlično iskustvo zato što smo doista imali vremena odraditi onaj pravi posao koji jest priprema svakog zastupnika za plenarnu sjednicu, a to je da se kroz odbore odradi ono što se može odraditi.
Poštovana zastupnica Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, nadamo se da bar nešto građana ipak prati sad ovo što govorimo i da će doprijeti do njih poruka koju smo se potrudili prenijeti da smo tu zbog njih, da je važna komunikacija, da postoje odbori kojima se oni mogu obratiti i da ipak nešto i mi koji smo svi u odborima i sami odbori i službe nešto rade. Vi ste naveli da ste na Odbor za poljoprivredu dobili nekih 220 predstavki. Ja sam molila podatke i za Odbor za zdravstvo, tu smo isto negdje 220. Doduše ovaj matični odbor koji je danas predlagatelj mislim da po broju akata razvrstava predmete. Ovdje kod nas su zbrojni različiti mailovi. Znači po jednom predmetu vjerojatno više mailova. Mislim da je tu jako važna suradnja sa Odborom za pritužbe i predstavke i svim ostalim odborima i da svaki od tih odbora ima svoju važnost da bude servis građanima. Hvala.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Slažem se zastupnice Marić. Svaki odbor je važan i posvećen je nekim posebnostima i u odborima su uglavnom ljudi koji su se specijalizirali za pojedine teme koji imaju i iskustvo i koji možda znaju i kanale kako doći do određenih informacija gdje se može potražiti savjet ili gdje se građane može uputiti. Ali isto tako, građani se mogu osim Odboru za predstavke i pritužbe i drugim odborima obraćati direktno zastupnicima koji ili putem instrumenata zastupničkog pitanja ili putem direktnog obraćanja nekom nadležnom tijelu mogu potražiti tu informaciju i mogu reći da je u tom segmentu nekako moje iskustvo je pozitivno. Ono što možda nismo uspjeli dotaknuti jest činjenica da i županijske skupštine imaju svoje odbore i imaju Odbore za predstavke i pritužbe, ali je iskustvo to da se građani uvijek radije obraćaju čelnicima pojedinih državnih tijela, pa tako i županima, a manje odborima.
Hvala. Poštovana zastupnica Orešković ima repliku.
Uvažena zastupnice Petir, vi ste savršeno opisali gdje je ključni problem ove države i sve dok je HDZ-ove vlasti tome će očito ostati tako. Dakle u ovom izvješću piše da su tijela koja primjerice ne odgovaraju u pristojnom roku na zahtjeve Odbora za predstavke i pritužbe, čitam redom. Ministarstvo pravosuđa i uprave, Ministarstvo znanosti i obrazovanja, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture. Dakle, ministarstva. I mi smo u situaciji u kojoj Sabor koji bira Vladu, koji kontrolira Vladu ne može od ministara iz te Vlade dobiti odgovor na postavljeno pitanje i vi to kažete da sustav zapravo funkcionira. I još pri tome tumačite kako se građani mogu izravno obratiti zastupnicima i kako vi kao predstavnica vladajuće većine imate moć i ulogu da riješite probleme građana, a znate gdje je problem u ovoj državi. U toj sprezi koja kad si blizu vlasti molitve ti se uslišaju kad nisi, ne postojiš.
Hvala vam lijepa. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Zastupnice Orešković, meni je žao što ste vi stalno ogorčeni i nastupate destruktivno i polovično slušate što tko govori. Ja u svoj rad kao predsjednica odbora ulažem puno napora, to će vam reći i oni koji su oporba i koji su dio vladajuće većine od pripremanja sjednica do nuđenja rješenja bez kritizerstva i bez ograničavanja bilo čijeg mišljenja. Nastojimo djelovati kao tim kada je riječ o tom segmentu, jer želimo pomoći ljudima koji su nas ovdje odabrali. Ja govorim iz iskustva. Iskustvo govori to da na svaki akt na koji smo podnijeli nadležnim tijelima smo dobili odgovor u razumnom roku. Da može biti brže sasvim sigurno može biti brže. Također je potpuno jasno da je teško odgovarati na nešto što se odnosi na pravosudne procese o čemu je gospođa Posavec-Krivec govorila da je jedan najveći obujam njihovih predstavki, vi znate da se mi kao zastupnici u taj dio niti možemo miješati. Pitanje koliko tu Ministarstvo pravosuđa može odgovoriti, ali mora odgovoriti ako i ne zna odgovor ili ga nema.
Poštovana zastupnica Zmajić ima repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Petir, iz osobnog iskustva kao predsjednica Odbora za poljoprivredu nadovezali ste se na temeljni Odbor za predstavke i pritužbe, informirali nas da je u vaš odbor pristiglo preko 220 pisanih pritužbi. Zanima me da li je bilo rješenja pozitivnih, odnosno kakvi su rezultati vezano na te zaprimljene pritužbe? Hvala
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvažena zastupnice Zmajić, dakle mi smo dobili odgovore na te predstavke koje smo upućivali prema nadležnim tijelima. U onom dijelu koji se odnosi na pitanje primjerice vodoopskrbe ili pomoći mjera poljoprivrednicima zato što su se našli u teškoj situaciji zbog covid krize ili čak i nekih akata koji su bili u nadležnosti drugih ministarstava zakonskih, a koji su pogađali poljoprivrednike pronalazili smo rješenja sa nadležnim Ministarstvom poljoprivrede ili kada je riječ o vodoopskrbi sa nadležnim Ministarstvom gospodarstva i održivog razvoja. Kao što sam rekla najveći broj primjedbi dolazi upravo u segmentu poljoprivrednog zemljišta i tu očekujemo da ministarstvo kako je najavilo uputi novi Nacrt zakona o poljoprivrednom zemljištu u proceduru.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Selak-Raspudić. Izvolite.
U Izlaganju u ime kluba rekla sam načelno kakav je naš stav o radu svih odbora i kako bi moglo se prenamijeniti ili reformirati tako da bolje služe svojoj svrhi, bolje artikuliraju naše kvalitete i time doprinesu radu Sabora i zadovoljstvu hrvatskih građana. U ovoj pojedinačnoj raspravi s obzirom da nisam sigurna koliko ćemo doista reformirati rad svih odbora ili ići prema onome što sam smatrala da bi bilo najkorisnije, a to je njihovom smanjenju. Više ću se koncentrirati na neke konkretne prijedloge i primjedbe na rad Odbora za predstavke i pritužbe koji mogu biti korisni u narednom razdoblju u kojem će taj odbor djelovati. U tom smislu autori koji su se ozbiljnije bavili upravo Odborom za predstavke i pritužbe ističu različite probleme. Recimo ono što je važno znati je da je Odbor za predstavke i pritužbe zbog činjenice da većina građana ne podnosi prigovor samo njemu, nego je on tek jedna od instanci na koju ide njihov prigovor jednako kao i da te pritužbe najčešće nisu anonimne pokazuje da je to zadnja instanca kojoj se obraćaju građani kao sredstvu pomoći. Pa možemo onda o njemu govoriti kao i o ramenu za plakanje. Kada iscrpimo sve opcije preostaje nam Odbor za predstavke i pritužbe. Zašto je to tako? Ima li u tome naša odgovornosti i može li se to popraviti? Ako ćemo doista ostaviti ovaj odbor, onda bismo se trebali potruditi da on bude prva ili jedna od prvih instanca kojima će se građani obratiti. Drugo, postoje i različite poslovničke mogućnosti da i drugi odbori surađuju sa Odborom za predstavke i pritužbe, a to se osobito odnosi na Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Pitanje je koliko oni doista surađuju. Isto je tako i pitanje koliko doista surađuje i koliko bi trebao surađivati Odbor za predstavke i pritužbe s pučkom pravobraniteljicom i do koje se mjere njihovi poslovi preklapaju, odnosno da li je Odbor za predstavke i pritužbe konkretno podskup Ureda pučke pravobraniteljice. Ako je to doista tako u svom djelokrugu, onda je pitanje ima li smisla da postoji zasebni odbor? Jer kao osnovni problem nama se ističe činjenica da građani zbog postojanja paralelnih tijela nisu u stanju ocijeniti koje je tijelo tu za njihov problem da bi im konkretno pomoglo. Istodobno budući da mi često čak i kada osobno dobivamo neke probleme vidimo da građani u toj konfuziji paralelno svoje probleme šalju nama, pa jednom odboru, pa drugom odboru, pa uredu Vlade i tako na 20 adresa. Ne osjećamo dovoljnu odgovornost ako osjećamo ikakvu odgovornost da mi se konkretno pozabavimo njihovim problemom. Isto vrijedi i za odbor kojem se obraćaju ili kada se nama kao odboru obraćaju. Dakle, građani se obraćaju svima jer ne znaju koje je tijelo nadležno za njihov problem. Mi bismo ih tu trebali široko, ozbiljno, jasnom kampanjom nedvosmisleno definirati. A povezan problem sa time zbog činjenice da se oni obraćaju većem broju tijela mi često prešućujemo ili ne smatramo da smo glavni odgovorni da bi se njihovim problemom pozabavili. Dakle, to je također stvar koju treba razmotriti, jer na kraju dovodi do razvodnjavanja pojedinačnih problema i opravdanog nezadovoljstva naših građana koje se ogleda u jednom vapaju prema institucijama za koje građani onda smatraju da ne rade svoj posao, niti su tu da bi direktno komunicirale sa njima a onda i u sveopćoj apatiji vrlo konkretno imamo manje od 50% građana koji uopće daju svoje povjerenje nama odnosno izlaze na izbore. Jedan od drugih ključnih faktora u poboljšanju rada ovog odbora je recimo brzina odgovora, prihvaćanje pritužbi i uopće njihovo samostalno rješavanje. Dakle, pohvalnice za sve ono što se odredi bile bi dobar indikator toga da je odbor uspio opravdati svoj djelokrug. Ovo nije indikator da je radio loše, ali možda ne može opravdati svoj djelokrug pa nam zato treba reforma.
Hvala. Poštovani zastupnik Hajduković ima repliku.
Kolegice Selak-Raspudić moram samo jednu stvar istaknuti iz vaše rasprave. Dakle, institucija pravobraniteljstva po meni je komplementarna a ne isključujuća što se tiče našeg odbora. To je čak i dio parlamentarne tradicije ako ćemo o tome govoriti o čemu ste već i vi nešto rekli, ali svako predstavničko tijelo u RH dakle radi se o općinskom, gradskom vijeću ili županijskoj skupštini ima slično tijelo. Dakle, kojem se građani mogu obratiti za djelokrug, za probleme iz njihovog djelokruga. Što je naš djelokrug rada? Pa sve. Praktički sve. Zato što smo zakonodavno tijelo i glavno predstavničko tijelo. Po meni su veći problemi to što građani nisu informirani o svojim pravima, što ne znaju kome se mogu obratiti i sa kojim problemom, što još uvijek u našem obrazovnom sustavu nemamo građanski odgoj. A drugi je to da se neke institucije sustavno oglušuju o dopise ovoga odbora, Sabora, vas, mene kao zastupnika. Dakle, to je jedno nepoštovanje i minoriziranje najvećeg predstavničkog tijela.
Hvala. Poštovana zastupnica Selak-Raspudić.
I to sam istaknula sa konkretnim primjerima. Doista ako ne dobivamo odgovore od nadležnih institucija mi ne možemo raditi svoj posao. Međutim, kao zakonodavno tijelo u diobi vlasti mi smo doista i ograničeni u svome postupanju. Što se tiče ovog odbora i dupliranja različitih tijela koja mogu raditi sličan posao to ne mora biti nužno praksa kada bi to omogućavalo pluralizam u smislu toga da građani imaju više institucija koje za to mogu odraditi veći posao. Ali mislim da se nama na žalost događa suprotno, a to je da zbog činjenice da ne znaju koja su njihova prava, a najmanje znaju zašto im treba ovaj odbor i tu bismo nešto trebali promijeniti ako uopće i znaju da postoji građani se javljaju velikom broju institucija od kojih na kraju gotovo da ni jedna se ne pozabavi ozbiljno njihovim problemom.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice Selak-Raspudić. Koliko god ja nekako imala određenih neslaganja sa postupanjima prošle bivše pučke pravobraniteljice i smatram da je trebala i drugačije i bolje raditi, biti objektivnija ipak mi se čini da ona ima neku svoju ulogu, pučki pravobranitelj a odbor ima svoju ulogu. Pučki pravobranitelj bi trebao biti neovisan, a ovdje su ipak zastupnici koji pripadaju različitim političkim opcijama. I koliko god se mi trudili biti i objektivni i prema svima jednako otvoreni pitanje je da li to uvijek tako uspijevamo obzirom na političke strukture kojima pripadamo. Zato me zanima kako ste to mislili kad ste govorili da bi možda bilo dobro Odbor za predstavke i pučku pravobraniteljicu staviti u jedno tijelo ili dati im potpuno istu ulogu ne bi li time možda narušili onda ovu neovisnost.
Zastupnica Selak-Raspudić.
Razumjela sam pitanje, zahvaljujem. Dakle, ono što sam htjela postaviti kao pitanje ovdje se bavimo razgovorom o najboljem modelu postupanja koje će služiti na korist našim građanima jer oni realno nisu uspostavili dovoljno direktnu vezu sa nama. Da jesu onda bi i naši izbori izgledali drugačije. Mi imamo problem i moramo to osvijestiti, pokušati naći gdje. Dakle, pitanje je bilo ako je to Odbor za predstavke i pritužbe i bavi se konkretnim problemima građana nije li on podskup onoga što je u djelokrugu pravobraniteljice u smislu toga da ona za razliku od nas čak i može djelovati da direktno riješi te probleme što je nekada bila uloga Odbora za predstavke i pritužbe, a on je tu svoju ovlast koju je ranije imao izgubio diobom vlasti. Jer ne kažem da odbor nužno treba ukinuti, ali trebamo svakako vidjeti kako ga prenamijeniti tako da bude aktivnije i funkcionalnije tijelo. To bi zapravo bila moja poruka.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažena predsjednice Odbora za predstavke i pritužbe, kolege, kolegice. Pa evo kao član Odbora za predstavke i pritužbe mislim da je i dužnost da dođemo ovdje za govornicu Hrvatskog sabora i da kažem nešto što i ovaj odbor, odnosno s čim se ovaj odbor suočava ne kroz ovaj deseti saziv, nego od kako je evo Hrvatskog sabora. Netko je rekao da je to jedan od najstarijih odbora kada je u pitanju uopće rad Hrvatskog sabora. Na ovaj problem se može gledati naravno iz nekoliko aspekata, ali ja ću biti onaj koji će braniti da ovaj odbor treba postojati apsolutno. Ako nemamo Odbor za predstavke i pritužbe u Hrvatskom saboru mislim da bi tu ukinuli nešto na što građani kao nekakvu zadnju slamku spasa bez obzira možemo li mi njima pomoći uglavnom ne, jer se ti predmeti već vode kroz određene institucije i jednostavno kroz naše požurnice i sve ono što odbor radi možemo barem saslušati te njihove probleme. Možemo se suočiti sa tim realnim svijetom u kojem ti ljudi žive. Domagoj Hajduković je nešto govorio o jednom konkretnom slučaju. Bio sam zamjenik župana i to uvijek ističem i uglavnom dolaze takvi ljudi koji imaju takve probleme koje ne mogu riješiti pet, deset ili petnaest godina a s njima i lijegaju i s njima se bude u jutro. To nije ni malo jednostavno. No ipak kad dođu negdje kad s nekim porazgovaraju ipak se nekako možda nakon toga barem hajde u tom psihološkom aspektu malo bolje osjećaju. Da bi moglo bolje, više, jače apsolutno se slažem. No, tu je stvar institucija. Mi ne možemo utjecati niti na rad pravosuđa u tom smislu ili bilo čega oko čega se ovi predmeti ovdje vode. Ali ono što možemo kao saborski zastupnici, a mi koji smo članovi Odbora za predstavke i pritužbe možemo pročitati te predstavke koje ljudi šalju prema nama kao članovima odbora. I to kad čovjek čita ne osjeća se baš ni najmanje ugodno. To su životne sudbine cijelih obitelji koje su vezane uz te predmete. A naša moć, odnosno nemoć je jednostavno definirana. Mi iz toga i više od toga ne možemo učiniti. Želim naravno pohvaliti ljude pogotovo tajnicu evo gospođu Krpinu koja svakodnevno upravo radi na tim predmetima koji stižu u Hrvatski sabor. Mislim da ti ljudi dobro rade svoj posao. Evo mi smo tek bit će skoro godinu dana, evo još nema godinu dana kako je odbor formiran. Što se tiče samog rada odbora mislim da radi po potrebi onoliko koliko predstavki i pritužbi stigne, da raspravljamo o tome i mislim da će izvješće možda za 2021. hajde barem natuknuti neke stvari koje mi kao odbor možemo predložiti kada je u pitanju izmjena možda Poslovnika i kada je u pitanju rad Hrvatskog sabora, odnosno unapređenje ovog odbora. Na kraju krajeva to je i naša dužnost kao članova odbora da prepoznamo neke stvari, pa da eventualno i preventivno, ali ne preventivno nego da i u tom akcijskom dijelu pokažemo više moći nego što je to možda ovog trenutka. Stoga evo ovo je dobro za javnost da uopće znaju da postoji ovakav odbor u Hrvatskom saboru. Dobro je da javnost zna da se ovdje može nekom obratiti i javiti i mislim da je to sve što možemo. Ne slažem se da ga treba ukinuti, dapače apsolutno ne jer mislim da bi s tim jednu vrlo demokratsku praksu u Hrvatskom saboru ukinuli što mislim da nije apsolutno dobro. Da može više, jače i bolje s tim se slažem i evo kao član odbora ću se potruditi i sa predsjednicom i sa potpredsjednicom i svim članovima, a ima nas najviše Slavonaca upravo u tom odboru ako ste primijetili nas šestero su članovi Odbora za predstavke i pritužbe ćemo evo dati svoj obol i napraviti da možda u 2021., 2022. to bude puno bolje. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje ima nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Zmajić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Ivanović, iz statističkih podataka, Izvješća o radu Odbora za predstavke i pritužbe možemo vidjeti da je 2013. godine zaprimljeno 491 predmet, 2014. godine 306 predmeta, 2015. 349 predmeta a evo unazad dvije godine u odnosu na 2019. je 211 i prošle 2020. godine 190 predmeta. Kako komentirate silaznu putanju podnesenih predstavki i pritužbi? Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Pa može se gledati dvojako. Možda je jedan dio predmeta riješen pa ljudi više ne pokazuju ovdje interes, odnosno ne pišu više nama. S druge strane može biti i ono što je dio zastupnika ovdje naglasio da ljudi više jednostavno ne vjeruju u taj institut pa mu se ni ne obraćaju iz toga razloga jer znaju da možda neće ništa riješiti. To je statistika. Teško je odgovoriti koji su ti parametri koji utječu da je sa 490 došlo na 190. Ja bih volio da ih je i manje, a da je svaki riješen od tih. Onda mislim da to ima apsolutno smisla, tako da se nadam. Bitno da je svaki predmet zaprimljen, bitno da se o svakom predmetu raspravilo, da se poslalo na institucije koje trebaju riješiti taj problem i to je zadatak koji mi trebamo obaviti kao članovi odbora.
Poštovana zastupnica Orešković ima riječ.
Uvaženi zastupniče Ivanović, evo probat ću vam ovo reći nježno da ne ispadne da sam uvijek destruktivna i da vas napadam. Dakle, kad govorimo o tome kakvu državu želimo i kakvu državu trebaju građani evo zna se da ja želim državu u kojoj ne vlada HDZ. Ali to sada na stranu. Gdje je problem sa radom ovog odbora i gdje je problem sa ovim o čemu vi govorite? Kažete građani su poslali pritužbe, mi smo to sve lijepo pročitali i proslijedili nadležnim tijelima i tu je priči kraj. Na žalost tu je priči kraj i zato građani ne vjeruju u ovakvu državu, u ovakve institucije, pa na kraju krajeva i u ovakav odbor. Ja smatram da nam odbor treba, ali ne ovako nemoćan. Smisao ovog odbora završava u onom trenutku kad građanin koji je opisao problem koji mu država ne rješava bude u konačnici riješen. A o tome je li i jedan problem od ovih koji su ovdje detektirani riješen nema ni u samom izvješću niti jednog jedinog slova.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Prvo na ono prvo. To što bi vi gospođo Orešković željeli da imamo Hrvatsku u kojoj nema HDZ-a to će ostati vaš neostvareni san. Ne odlučujete o tome vi nego birači koji izlaze na izbore i daju povjerenje kandidatima pa i kandidatima Hrvatske demokratske zajednice. Što se tiče ovoga, mi nismo sud i nemojmo se baviti s tim, nemojmo si davati ovlasti koje mi nemamo. Mi te ovlasti nemamo. I to oni koji šalju predstavke i pritužbe nama znaju da mi ne možemo presuti o tom predmetu, ne možemo donijeti odluku koje će rješenje biti. Možemo ga proslijediti, možemo ga požuriti. Smatram da saborski zastupnik u RH ima veću težinu od lokalnih, regionalnih čelnika i to bi trebao biti u biti ubrzivač onima gdje šaljemo taj predmet, da smatraju da je stigao iz Hrvatskog sabora i da će biti možda prioritet u rješavanju predmeta o kojem se radi. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnice Blažević.
Hvala potpredsjedniče. Evo ja se apsolutno isto moram složiti da nam treba ovaj odbor. Mislim da je zastupnica Petir spomenula da i na lokalnoj razini postoje odbori za pritužbe i podneske građana. Međutim, zanima me u ovom vašem odboru. Naime, ja sam članica dva odbora i imamo dosta dobre konstruktivne rasprave i kod glasovanja nema nadglasavanja reći ću to tako s obzirom na političku pripadnost članova odbora. I mene sad zanima kako u vašem Odboru za predstavke i pritužbe teku rasprave i da li se kod glasovanja vidi politička pripadnost nekog člana od odbora, odnosno da li se nadglasujete s obzirom da raspravljate o životnim problemima građana i da su to pitanja koja na kraju krajeva se tiču i svih nas da možemo poboljšati njihov, odnosno naš život.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Pa nismo imali puno sjednica jel' tako predsjednice, svega dvije ili tri sjednice koliko je i bilo vremena za sve ovo. Mogu reći da što se tiče ozračja u odboru je dobro. No budimo iskreni mi smo tu samo da se upoznamo sa predmetima ne da se tu nadglasavamo da li neki predmet treba ili ne treba uvrstiti na dnevni red, stoga mislim da je, ja bih volio čak i da većina saborskih zastupnika možda pročita neke od predmeta. To bi bilo stvarno dobro da vidimo koji su to problemi sa kojima se ljudima već godinama se ne može pomoći i ne mogu im se riješiti ti problemi. I evo apel i mene kao saborskog zastupnika je taj da sve što stigne iz Hrvatskog sabora, a radi se o predstavkama i pritužbama prema institucijama države neka se stavi u prioritete i neka se krene rješavati odmah.
Hvala lijepa. Sad će u ime izvjestitelja govoriti poštovana predsjednica Odbora za predstavke i pritužbe Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Meni na kraju ove rasprave preostaje samo jedno da vam svima skupa zahvalim što ste uzeli učešće u ovoj raspravi i što ste zapravo pomogli članicama i članovima odbora da prezentiramo ono što je bit radnoga tijela Hrvatskog sabora Odbora za predstavke i pritužbe da bude ovdje, da čuje naše građane, da bude njihova produžena ruka prema institucijama i da im pomogne u rješavanju njihovih za njih nepremostivih problema. Možda je teško ovdje govoriti o statističkim pokazateljima, o podacima, o tome da li je nešto puno ili je nešto malo. Mi nismo ovdje zbrajali ulazne i izlazne akte, mi ovdje nismo zbrajali razgovore i pozive. Mi smo ovdje konkretno govorili o problemima naših građana, o 2020. godini o 190 sudbina. I svaka od tih sudbina izuzetno je bitna i izuzetno je bitno da se oni imaju u najvišem, odnosno zakonodavnom tijelu RH kome obratiti i da mi kroz sve naše rasprave koje imamo u ovom Parlamentu neovisno o temama o kojima govorimo i raspravljamo uvijek u našoj podsvijesti imamo te građane koji nailaze na probleme i da pokušamo te probleme koje smo uočili, na koje su oni ukazali implementirati u druga zakonska rješenja kako bi ovu državu učinili boljom, kako bi je učinili efikasnijom za sve njene građane. Ja vjerujem da u takvom duhu, u jednom razumijevanju i ne nadglasavanju u stranačkim okvirima mi možemo doprinijeti tome da se demokratski čuje glas građana i da oni zapravo posredno preko nas mogu utjecati na izmjene zakonskih rješenja. Prije svega i na samome kraju uz zahvalu svim članicama i članovima odbora na doprinosu u radu ja se želim zahvaliti našim službenicima, službenicima koji su svaki dan na dispoziciji našim građanima i koji zapravo prihvaćaju te njihove sudbine, te njihove probleme i kasnije i nas sa njima upoznaju i pokušavaju ih kroz druga tijela riješiti. Stoga mi znamo da nismo svemoćni. Mi znamo da ne možemo puno doprinijeti, ali smatramo da bez obzira kakva reorganizacija ovoga odbora bude zamišljena u budućnosti ovaj odbor mora nastaviti djelovati unutar Hrvatskoga sabora jer to je demokratski alat za naše građane da se čuje njihov glas. Mi ćemo se u ovom mandatu i to smo se dogovorili na samome početku rada potruditi da budemo maksimalno transparentni, da budemo dostupni, da zainteresiramo naše kolegice i kolege ovdje u ovome Parlamentu za naš rad i da svi skupa kroz predmete koji se pojavljuju pojedinačno kod naših kolegica i kolega i kroz druge odbore, kroz tematske sjednice i tematske rasprave zapravo pokažemo koliko je važno da se u hrvatskom Parlamentu raspravlja o svakom problemu naših građana. Stoga na samome kraju hvala vam svima na učešću u današnjoj raspravi.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvažena kolegice Posavec Krivec. Imajući na umu da su u stvari građani naš poslodavac i da smo mi njihovi narodni zastupnici sasvim sigurno i ovaj poziv koji ste vi uputili na kraju je vrijedan i trebali bi ga svi uzeti sa ozbiljnošću da prije svega ovdje svoj posao i aktivnosti usmjeravamo prema dobrobiti naših građana, da niti jedno njihovo obraćanje, predstavka ili pritužba ne ostane po strani ili podcijenjena, da napravimo sve ono što možemo da oni ostvare svoja prava pozivajući ovdje naravno na suradnju sva državna tijela prema kojima smo upućeni. I zahvaljujući svim djelatnicima svih saborskih odbora koji su posvećeni svom radu i koji taj posao obavljaju marljivo, pošteno i zauzeto. Jedino sa takvom sinergijom možemo u stvari polučiti bolji rezultat i pokazati da Hrvatski sabor itekako zaslužuje puno višu ocjenu nego što je danas dobiva u očima građana.
Hvala. Evo poštovana zastupnica Posavec Krivec.
Hvala poštovana kolegice Petir. Mislim da bi bilo najbolje da nakon vas samo kažem da se sa vama slažem i da se nadam da ćemo upravo u tom duhu pokazati u ovom četverogodišnjem mandatu kojeg smo evo već gotovo godinu dana iskoristili da se može pokazati i drugo lice Hrvatskog sabora. Hvala vam.
Hvala vam lijepo svima. Zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom sutra, u petak 28. Svibnja u 9,30. Prva točka bit će Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o nezakonitoj trgovini morskim putem kojim se primjenjuje članak 17. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, drugo čitanje. Želim vam ugodno poslijepodne! SJEDNICA PREKINUTA U 14,50 SATI.