Poštovane kolegice i kolege, ja bih molila da zauzmemo mjesta kako bi krenuli sa sjednicom Zastupničkog doma. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti otvaram 16. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa današnje sjednice opravdala je zastupnica Mrijana Marinković-Lepić, u ovom trenutku sjednici je nazočno 39 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za radi i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa člankom 167. Poslovnika na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. U skladu sa člankom 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su slijedeći zastupnici: Mirko Šarović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Predrag Kožul predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Nenad Nešić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Šemsudin Mehmedović ministru financija i trezora BiH; Jasmin Emrić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Sanja Vulić ministru sigurnosti BiH; Branislav Borenović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Snježana Novaković- Bursać ministru komunikacija i prometa BiH; Aida Baručija ministru komunikacija i prometa BiH; Damir Arnaut predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Ljubica Miljanović ministru sigurnosti BiH. Ove najave su u skladu sa člankom 168. stavak (2) Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na kojega se pitanje odnosi. Još želim podsjetiti da je osiguran izravni TV prijenos ovog dijela sjednice u skladu sa člankom 167. stavak (1) Poslovnika. Sada možem preći na postavljanje usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupniku Mirku Šaroviću, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Mislim da dati odgovor na ovo poslaničko pitanje nije adekvatan, potpuno je jasno da BiH nema budžet za 2021. godinu, da je taj budžet trebao da bude usvojen u novembru, decembru prošle godine i mi vidimo da nema bilo kakvih naznaka za, da će se to desiti, ulazimo već u mjesec februar i mislim da je to nedopustivo, obzirom da imamo Savjet ministara u punom 2 sastavu, sazivu i da funkcionišu i ostale institucije i očito da je u pitanju sasvim nešto drugo, a ne neka objektivna, objektivni ralozi koji sprječavaju institucije da svoje ustavne obaveze izvrše u rokovima koji su predviđeni, što će se svakako odraziti i na ukupnu budžetsku 2021. godinu. Kako sada stvari stoje budžeta vjerovatno neće biti mjesecima, prinuđeni smo na finansiranja koja nisu prilagođena, obzirom na pandemiju i sve ono što čeka BiH u 2021. godini, ja mislim da je ovo veliki minus za izvršnu vlast, prije svega Savjet ministara BiH. Obzirom da se tražio samo moj komentar na ovo pitanje, nezadovoljan sam sa odgovorima koji su dati Parlamentu, odnosno meni kao poslaniku. Eto toliko i hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, izvolite gospodin Tegeltija.
Hvala lijepo. Članovi radnog predsjedništva, gospodo poslanici, kolege ministri, predstavnici medija, želim da vas pozdravim na početku ove današnje sjednice. Pokušaću da dam odgovor na način kako sam ga ja razumio, u onom nekom pisanom obliku, ja sam razumio da je pitanje postavljeno o načinu utroška sredstava za prethodnu godinu koju smo imali na budžetskim pozicijama. Iz ovoga što je danas postavljeno govorilo se o budžetu za 2021. godinu i sredstvima oko toga. Evo da kažem da ćemo budžet za 2021. godinu je na današnjoj sjednici Savjeta ministara, koja je poslije ove sjednice Predstavničkog doma, realno je očekivati da do kraja februara, prije kraja februara bude na sjednici Predstavničkog doma, odnosno kada bude vaša sljedeća redovna sjednica. Stojim na stanovištu kao što sam to bio i kod prethodnog usvajanja budžeta, da zajedničke institucije kroz raspodjelu svojih sredstava moraju planirati i jedan dio sredstava za ovu borbu protiv pandemije, bez obzira u kom ćemo to obliku raditi, da li ćemo trošiti novac za nabavku vakcina, da li ćemo davati ekonomiji ili tome slično, ali to je sve stvar dogovora unutar BiH. Kroz budžet za 2021. godinu vidjećemo te pozicije i naravno da kažemo u budžetu zajedničkih institucija nema kreditnih sredstava, sredstva za pandemiju se mogu planirati samo iz redovnih sredstava budžeta zajedničkih institucija. Ali sada kada sam već ovdje u prilici da vam i to kažem, da smo u prethodnoj godini na dvije pozicije, u ovom budžetu koji ste vi ovdje usvojili, na dvije pozcije bila su sredstva planirana za te namjene, na jednoj poziciji je bilo 14,7 miliona KM, a na drugoj je bilo 27,2 miliona KM. Prvu tranšu od 14,7 miliona KM po dogovoru sa premijerima entiteta i Vladom Brčko distrikta doznačili smo upravo njima u koeficijentima vrlo sličnim kako su dogovarani oko raspodjele sredstava od MMF-a, s tim što smo povećali iznos sredstava za Brčko distrikt, jer smo procijenili da oni nisu dovoljni, to znači da Vladi Federacije, odnosno Federaciji i njenim kantonima pripalo je 61% sredstava, Republici Srpskoj 37% i 2% sredstava doznačeno je za Brčko distrikt. U fazi pregovora oko nabavke vakcine, kada ... Savjet ministara je, odnosno Ministarstvo civilnih poslova preuzelo je na sebe obavezu troškova skladištenja, transporta i drugih obaveza vezano za vakcine u BiH i na tu poziciju je planirano 2 milona KM iz te pozicije od 27 miliona KM. Sledećom odlukom koju smo donijeli u decembru 10 miliona KM smo direktno doznačili ponovo vladama entiteta i Brčko distriktu u istim omjerima u kojima smo to radili, a 3 13 miliona KM smo doznačili kliničkim centrima u procjenama kako je potrebno kome u kojem trentuku ... znači doznačeno je Kliničkom centru u Sarajevu, Tuzli, Mostaru, Banja Luci i bolnici u Brčko dristriktu. Prema tome, mi smo oko 40 miliona KM iz budžeta zajedničkih institucija ustupili entitetima i Brčko distriktu za borbu protiv kovida i saniranje posledica pandemije koju je izazvao COVID-19. Hvala lijepo.
Hvala predsjedavajućem Vijeća ministara. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Hvala lijepo. Riječ dajem zastupniku Predragu Kožulu, izvolite zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća, kolegice i kolege, uvaženi gosti, sve vas srdačno pozdravljam na početku naše današnje sjednice. Uvaženi predsjedavajući 30.07.2020. godine uputili ste prijedlog prema Zajedničkom povjerenstvu za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije sa zahtjevom za obavljanje konsultacija oko prijedloga, oko vašeg prijedloga imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja ove Agencije. Podsjećam da je tim dužnosnicima mandat istekao 19.11.2019. godine, a skupa s njima mandat je istekao i glavnom inspektoru u Obavještajno-sigurnosnoj agenciji, pa me interesira – zašto niste u istom prijedlogu predložili imenovanje glavnog inspektora? Napominjem, da je imenovanje glavnog inspektora regulirano člankom 32. zakona po istoj proceduri kao i imenovanje ravnatelja i njegovog zamjenika. Istoimeno imenovanje glavnog inspektora je posebno važno uzimajući odredbe članka 36. zakona koji propisuje da generalni ravnatelj, zamjenik i glavni inspektor moraju biti iz različitih konstitutivnih naroda. Meni kao članu Zajedničkog povjerenstva također je imenovanje glavnog inspektora i njegov status važan, jer po prirodi svoga posla glavni inspektor je glavni partner ovog Zajedničkog povjerenstva. Držim da je ovo dobra prilika da nam također odgovorite, stoji li i dalje vaš prijedlog imenovanja s obzirom na novonastale i svima poznate okolnosti oko statusa trenutnog ravnatelja, ali i s obzirom na medijske špekulacije ili izjave koje sam uspio, ovaj, čuti od Vas vezano za taj prijedlog ili povlačenje tog prijedloga, a ništa službeno kao član povjerenstva vezano [[govornik se upozorava na vrijeme]] nisam dobio, toliko.
Hvala. Odgovor predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. Dva dijela pitanja, prvi dio koji se govori o imenovanju glavnog inspektora i drugo pitanje u kojoj je fazi procedura izbora direktora i zamjenika. U dogovorima oko izbora direktora i zamjenika direktora došlo je do blokade u nekom vremenskom periodu, jer nije bilo prijedloga od ovlaštenih predlagača koja su to imena. Kad smo došli do zvaničnih prijedloga, uvažavajući upravo ono o čemu je govorio uvaženi poslanik, o različitim nacionalnoj 4 zastupljenosti pojedinih direktora, zamjenika i glavnog inspektora, dobili smo, ja sam kao predsjedavajući Savjeta ministara i ovlašteni predlagač dobio prijedlog za direktora i dobio sam prijedlog za zamjenika direktora, ... sa hrvatske strane nisam dobio prijedlog za glavnog inspektora. Sa druge strane tada mi je rečeno i na osnovu onoga što u zakonu piše, kako su meni tumačili taj zakon, to ne mora da se bira u paketu zajedno glavni inspektor i direktor i zamjenik Obavještajno-bezbjednosne agencije. Ni u jednom trenutku nije sporno da ta pozicija pripada predstavniku iz reda hrvatskog naroda i da kada dođe zvanični prijedlog da ću ja to pokrenuti u redovnu proceduru izbor glavnog inspektora Obavještajno-bezbjednosne agencije. Što se tiče izbora direktora i zamjenika direktora moram da kažem i vi to svi znate i o tome smo nekoliko puta i u ovom Parlamentu razgovarali, da se nalazimo u jednoj vrsti blokade. Nakon zvaničnog prijedloga koji je došao za direktora i zamjenika direktora u međuvremnu su se dešavali određeni tužilačko-sudski postupci u kome je došlo do potvrđivanja optužnice za čovjeka koji je predložen za direktora Obavještajno-bezbjednosne agencije. Ja sam onda održao sastanak i pitao sam predlagača za direktoga Obavještajne agencije da li na osnovu toga što sadašnji, na osnovu, sadašnji prijedlog za direktora u ovoj fazi ne može biti izabran za direktora jer ima protiv njega potvrđena optužnica, vodi se sudski postupak. Stav zvaničnog predlagača ispred bošnjačkog naroda jeste bio da oni ostaju kod svog prijedloga i da očekuju konačan rasplet sudskog procesa i ukoliko u sudskom procesu čovjek koji je predložen dokaže svoju nevinost ostaće kod tog prijedloga, eventualno ako bude obrnuto jasno je da neće moći da predlože to ...Sa druge strane takođe ne postoji nikakva spremnost da se bira zamjenik direktora Obavještajno-bezbjednosne agencije koji u ovom trenutku nema nikakvo spor za njegov izbor. O toj odluci, zvaničnoj, predlagača za direktora Obavještajne agencije, o stavu da se zaustavlja proces imenovanja direktora i zamjenika sam pismeno obavijestio članove Predsjedništva BiH i Zajedničku komisiju da znate u kojoj se fazi mi u ovom trenutku nalazimo kod izbora direktora i zamjenika direktora Obavještajne agencije. Hvala vam lijepo.
Hvala. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite, imate riječ.
Zahvaljujem predsjedavajući, ali moram reći da s odgovorom ne mogu biti zadovoljan. Podsjećam Vas na članak 9. zakona, koji kaže da predsjedatelj koordinira aktivnosti Agencije i osigurava smjernice u pogledu obavještajno-sigurnosne politike, on nadzire rad Agencije i snosi političku odgovornost za njezin rad. Ja sam potpuno svjestan svih limita koje u ovom poslu Vi imate i koje ste ovdje naveli, ali ono što mi trenutno imamo u Agenciji, činjenica da je prije godinu i tri mjeseca istekao mandat svim rukovodećim strukturama unutar te Agencije, a da po ovom, što ste Vi nama ovdje sada rekli, vrlo je neizvjesno kada može do imenovanja doći jel' i hoće li uopće doći. Ono što mi trenutno imamo u ovoj Agenciji, najblaže rečeno, je kriza upravljanja, nemogućnost kontrole i nedostatak nadzora, to je za ovako važnu agenciju nedopustivo i zato ja zahtjevam i molim Vas, uvaženi predsjedavajući, a skupa s ovom molbom prema Vama, ona je još više upućen svim [[govornik se upozorava na vrijeme]] uključenim u ovaj proces imenovanja i kontrole i nadzora nad radom ove Agencije da poduzmu sve korake da na razuman način i način primjeren zakonu riješe ovu potpuno neprimjerenu situaciju u Obavještajno-sigurnosnoj agenciji. 5 Zahvaljujem.
Riječ dajem zastupniku Nenadu Nešiću, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Uvažene kolege, poštovani članovi Savjeta ministara, moje pitanje se odnosi na aktuelnu situaciju sa pandemijom COVID-19 i glasi: Kada će BiH konačno dobiti vakcine protiv koronavirusa i koliko ukupno stanovništa se planira vakcinisati do kraja juna, sa obzirom da ste na prošloj sjednici rekli da će prve doze stići krajem januara, a i 26. novembra prošle godine ste takođe tvrdili isto, zašto se renije nije ušlo u direktne razgovore sa proizvođačima i koliko uopšte stanovništva planirate vakcinisati?
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. Naravno, ovo je vrlo aktivno pitanje i da kažem da BiH u ovom trenutku ima potpisane ugovore i plaćene akcize za 40% njenog stanovništva, u cijelosti, znači radi se o vakcinama koje su i sve su te vakcine potpisani ugovori, izvršene uplate tih sredstava i očekujemo njihove, njihov dolazak u ... Želim samo nekoliko stvari da kažem od samog procesa nabavke vakcina, sam proces nabavke i pregovaranja vakcina započeo je u junu prošle godine i taj proces su sa Ministarstvom civilnih poslova vodili entitetska ministarstva zdravlja i Odjeljenje za zdravstvo Brčko distrikta. Sve korake koji su se uz, sve mjere i sve odluke koje su se donosile, donosile su se u Savjetu ministara, entitetskim vladama i Vladi Brčko distrikta i zbog toga su sve ove odluke za proceduru nabavka kroz sistem Kovaks od 1.230.000 vakcina koje u ovom trenutku znamo ko, u sistemu Kovaks koje se nalaze vakcine, a evo očekuje se da uskoro u sistemu Kovaksa nađu i kineske vakcine i oko 900 hiljada vakcina iz sistema sa EU. To su vakcine koje su, zadovoljavaju vakcinisanje 40% stanovništva BiH i to su prve narudžbe i prvi dogovori koje smo završili za te vakcine. Naravno, nismo išli u sistem direktnih pogodbi, jer u tom trenutku podrazumijevalo je da sve tri strane i ministarstvo zdravlja jedno i ministarstvo zdravlja drugo i Odjeljenje za Brčko distrikt u tome učestvuje, kad smo vidjeli da sistem vakcina kasni i na zajednički dogovor sa premijerima entiteta krenuli smo u sistem nabavke, pokušaj direktne nabavke vakcina i opredijelili smo se, odnosno zahtjev je bio da se ide u nabavku tzv. vakcina koje nisu odobrene od strane Evropske agencije za lijekove. Znate da se radi o vakcinama koje su proizvedene u Rusiji, vakcina koje su proizvedene u Kini. Mi smo sa, Ministarstvo civilnih poslova je objedinilo zahtjeve entiteta i Brčko distrikta i mi smo dobili potrebe, evo da kažemo, ruske vakcine od strane Vlade Federacije 100 hiljada doza, iz Republike Srpske nije bilo zahtjeva za rusku vakcinu, jer oni su već ranije ispregovarali oko 400 hiljada vakcina iz Rusije i 20 hiljada vakcina za Brčko distrikt. Kad su pitanju vakcine iz Kine, Vlada Federacije je iskazala, odnosno Ministarstvo zdravlja Vlade Federacije iskazalo je zahtjev za 100 hiljada vakcina iz Kine, ministarstvo Vlade Republike Srpske za 80 hiljada vakcina i 20 hiljada za Brčko distrikt i direktno pregovara se sa Fajzerom u kome je iskazalo ministarstvo, Federalno 6 ministarstvo zdravlja potrebu za 200 hiljada vakcina iz, Fajzerovih vakcina, Vlada Republike Srpske 50 hiljada i Brčko distrikt 8 258 ... Ukupno trebovanje za direktne pogodbe su manje od 600, oko 650 hiljada vakcina, što je mnogo manje nego što smo već u ovoj prvoj fazi nabavke vakcine ispregovarali. Prvi i poslednji put kad sam govorio ovdje očekivalo se krajem januara i početkom februara da će doći prve vakcine u BiH. Imamo pismeno obavještenje da će najkasnije do sredine februara doći oko 27 hiljada vakcina Fajzer iz sistema Kovaks i oko 200, do 250 hiljada vakcina, mislim da se zove Moderna i to su prve vakcine. Savjet ministara, odnosno Ministarstvo civilnih poslova obezbijedilo je tehničke uslove za pripremu, prijem tih vakcina, a sa druge strane, naravno, entitetska ministarstva zdravlja donijeli su program vakcinacije, pripremaju radnike za sve itd. Kada smo govorili krajem decembra, a od njega govori, o tom datumu govori poslanik Nešić, to je bio sastanak u Doboju, tada sam ja rekao na bazi, naravno, izjave zdravstvenih radnika da prve vakcine u BiH očekujemo do kraja prvog kvartala 2021. godine. Ja sam siguran da će se proces vakcinacije započeti u ovom mjesecu u kojem se mi nalazimo i da se u ovoj fazi, da će ući u sistem kontinuirane nabavke vakcina za građane BiH. Hvala lijepo.
Hvala predsjedatelju. Da li zastupnik Nešić želi komentirati odgovor? Izvolite.
Gospodine Tegeltija na prošloj sjednici, nakon prošle sjednice Vi ste rekli da će vakcine stići u BiH do kraja januara, danas je 03. februar vakcina nema, od Vas nisam dobio ni sada odgovor kaće dobiti, dobili smo odgovor da će možda doći, a možda i neće. Smatram da ovakav Vaš odnos prema zdravlju naših ljudi u BiH nije primjeren i da mora se nešto hitno uraditi da se riješi problem vakcinisanja ljudi. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Šemsudinu Mehmedoviću, izvolite zastupniče.
Gospođo predsjedavajuća, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Moje pitanje se odnosi na, ministru finansija BiH, ono se odnosi na način raspodjele novca sa Jedinstvenog računa BiH, a koji se prikuplja preko Uprave za indirektno oporezivanje. Na koji način, kojom i čijom odlukom, te kojim odnosom između entiteta i Brčko distrikta se raspoređuju sredstva između BiH, dva entiteta i Brčko distrikta, kakav je odnos raspodjele u procentima između ovih subjekata, te da li postoje dugovanja jednih prema drugima zbog većeg zahvatanja sredstava u ranijem periodu, te ko odobrava takav način raspodjele? Da ne bi nagađali po medijskim natpisima da je jedan entitet tužio drugi itd. ja bi želio da mi se da danas konkretan odgovor. 7 Hvala.
Hvala. Odgovor, ne vidim u ovom trenutku ministra financija, da li netko iz Vijeća ministara, predsjedatelju, ima li zamjenik? Gospodin Rančić, izvolite zamjeniče.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, zamjenici i predstavnici medija. Na pitanje uvaženog poslanika, gospodina Mehmedovića dajem sljedeći odgovor. Prihodi od indirektnih poreza PDV, akcize, carine, cestarine prikupljaju se na Jedinstveni račun Uprave za indirektno oporezivanje, raspodjla prihoda od indirektnih poreza propisana je odredbama Zakona o sistemu neizravnog oporezivanja i odredbama Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda. Tehnički aspekt raspodjele prihoda entitetima i Brčko distriktu propisan je Pravilnikom o izračunu koeficijenata koji se primjenjuje od augusta 2008. godine. Koeficijenti raspodjele entitetima i Brčko distriktu računaju se stavljanjem u odnos tromjesečne krajnje potrošnje jednog entiteta sa ukupnom tromjesečnom krajnjom potrošnjom oba entiteta. Izračunati koeficijenti se primjenjuju u narednom kvartalu fiskalne godine. Raspodjela indirektnih poreza tokom fiskalne godine na bazi kvartalnih koeficijenata, raspodjela je privremena sve do konačnog poravnanja za tu fiskalnu godinu. Razlog za to je što se podaci o prijavama PDV-a mogu korigovati od strane obveznika i/ili temeljem rješenja iz postupka kontrole Uprave za indirektno oporezivanje u periodu od pet godina od datuma podnošenja prijave. Pravilnikom su predviđena i dva privremena poravnanja prihoda između entiteta i to prvo privremeno poravnanje na dan 31. juli nakon isteka prvog polugodišta fiskalne godine i drugo privremeno poravnanje na dan 31. januar naredne fiskalne godine za prethodnu godinu. Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje donosi sve odluke o raspodjeli konsenzusom u skladu sa odredbama Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja kojim je propisano da je za odluke o raspodjeli potreban glas ministra finansija i trezora BiH i oba ministra finansija entiteta. Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje kontinuirano usvaja kvartalne koeficijente raspodjela. Poslednja odluka koja je usvojena 25. januara 2021. godine odnosi sa na raspodjelu u prvom kvartalu 2021. godine, prema navedenoj odluci Federaciji BiH u prvom kvartalu pripada 62,51% prihoda, a Republici Srpskoj 33,94% prihoda. Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je tokom 2020. godine donio odluke o drugom privremenom poravnanju za fiskalne godine u periodu 2012-2019. te trenutno nema međusobnih potraživanja dugovanja između entiteta. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Rančiću. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite. 8
Kratko, molio bi da mi se dostavi u pisanoj formi ovaj odgovor da bi dalje mogao da komentarišem. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Jasminu Emriću.
Zahvaljujem. Uvažena predsjedavajuća krajem augusta prošle godine, tačnije 27. augusta 2020. godine, svi mi zastupnici dobili smo zahtjev udruženja poljoprivrednika BiH kojim se traži zaštita domaće poljoprivredne proizvodnje. Isti zahtjev su dobile i državne institucije, Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara BiH i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. U tom zahtjevu Udruženje poljoprivrednika BiH traži da se zbog nelojalne konkurencije uvoza svježeg i rashlađenog mesa u skladu s članom 30. Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između BiH i EU odmah uvedu opterećenja prilikom uvoza svježeg i rashlađenog mesa svih kategorija, a koje će se sastojati od prelevmana od 2 KM po kilogramu i 10% carine u trajanju od 20 dana. Također Udruženje poljoprivrednika BiH u svom zahtjevu naglašava i veoma tešku situaciju u kojoj su se našle gotovo sve veće klaonice u BiH, a koje se suočavaju i s viškom radne snage. Od augusta prošle godine do danas nadležne institucije BiH, koliko je meni poznato, nisu ništa konkretno uradile po ovom zahtjevu. Naravno, imali smo priliku pratiti medijsku komunikaciju između ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Udruženja poljoprivrednika, kao i sve događaje koje su organizirali poljoprivredni proizvođači da bi se njihov glas ozbiljno čuo i uzeli u razmatranje njihovi zahtjevi. Jučerašnje saopćenje ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa ohrabruje, u kojem se navodi da je predložio uvažni ministar odluku Vijeću ministara za uvođenje prelevmana i carine na uvoz svježeg i rashlađenog mesa. Stoga u vezi s naprijed navedenim uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara postavljam Vama pitanje: Kada će Vijeće ministara razmatrati predloženu odluku o uvođenju prelevmana i carine na uvoz svježeg i rashlađenog mesa, odnosno molim Vas da odgovorite svim poljoprivrednim proizvođačima u BiH kada će konačno njihovi zahtjevi biti riješeni kako oni ne bi bili prinuđeni da rješavanje zahtjeva traže na najavljenim protestima od 20. do 24. februara tekuće godine? Hvala.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegltija. Izvolite. 9
Hvala lijepo. Ma sve inicijative u BiH uglavnom čim se prvo počnu u medijima, pa onda počnu, dođu i u institucija i oni koji pripremaju vjerovatno na taj način pokušavaju da ostvare neke svoje ciljeve koji ponekad nisu uošte apsolutno realni. Od prve incijative za uvoz, ograničenje uvoza svježeg i rashlađenog mesa govedine i svinjetine, koji se pojavio kao inicijativa, entitetski ministri poljoprivrede i ministar spoljne trgovine, gospodin Košarac, nekoliko puta su održali sastanke. Iza toga se čula njihovo saopštenje da u BiH je smanjen uvoz te vrste mesa u 2021. godini, 2020. godini u odnosu na 2019. godinu, a da je povećan izvoz iz BiH iste te vrste mesa i njihove su bile procjene da u tom trenutku ne postoji objektivna potreba za uvođenjem tih mjera, uz konstataciju da je došlo do poremećaja, vjerovatno smanjene potrošnje negdje u cijelom svijetu, da je došlo do situacije da cijene tih proizvoda nisu onakve kakve su bile u 2019. godini. U međuvremenu bilo je još mnogo tih sastanaka, da bi prije nekoliko dana, možda sedam dana, Ministarstvo poljoprivrede Republike Srpske, odnosno ministar Pašalić na sjednici Vlade pripremio informaciju i prijedlog prema Ministarstvu spoljne trgovine da se uvede određeno ograničenje na uvoz te dvije ... tog mesa, svježeg i rashlađenog goveđeg i svinjskog mesa. U skladu sa tim Ministarstvo spoljne trgovine je pripremilo tu odluku predviđenu uvođenjem ograničenja na 200 dana, odnosno uvođenja određenih dodatnih dažbina na uvoz tih proizvoda. Ministarstvo je dostavilo Savjetu ministara, međutim materijali u ovom trenutku nisu kompletirani sa potrebnim mišljenjima, mislim Ministarstva finansija i trezora i još od nekog, tako da ono neće biti razmatrano na današnjoj sjednici Savjeta ministara, ali početkom iduće sjednice, na prvoj sjednici Savjeta ministara biće razmatran prijedlog ove odluke koju je pripremilo Ministarstvo spoljne trgovine. Naravno, svjedoci ste i današnjih natpisa u medijima, gdje određen drugi, kako bih rekao, učesnici u cijelom procesu ovog lanca poljoprivredne proizvodnje, koji se bave preradom mesa i tome slično su apsolutno protive se toj odluci. Naravno, Savjet ministara će razmotriti odluku i mislim da postoji dovoljno spremnosti da Savjet ministara prihvati ovaj prijedlog koji je došao od Vlade Republike Srpske. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Zastupnički komentar, da li želite zastupniče? Izvolite.
Zahvaljujem uvaženom predsjedavajućem Vijeća ministara na odgovoru. Zadovoljan sam sa sadržajem odgovora, ali nisam zadovoljan sa dinamikom rješavanja zahtjeva koji dolaze od strane poljoprivrednih proizvođača u BiH. Evo ja bi kratko podsjetio i predsjedavajućeg Vijeća ministara da je upravo u njegovom ekspozeo prilikom imenovanja na funkciju predsjedavajućeg Vijeća ministara posebno naglasio prioritet za podršku poljoprivrednoj proizvodnji, te da će Vijeće ministara posebno se baviti ovom temom, upravo uvođenja prelevmana i zaštite domaće poljoprivredne proizvodnje. A onda imamo jedan perido od pet mjeseci kada se ništa po tom zahtjevu ne radi dok ne dođe ta tema u medije, to je nedopustiv odnos prema poljoprivrednim proizvođačima. Evo ja ću naglasiti šta piše u njihovom zahtjevu – molim [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovaj zahtjev [[govornik se upozorava na vrijeme]] riješite i uvedete gore navedene mjere kako mi proizvođači i klaoničari 10 ne bi trpjeli daljnje štete. I tu je bio potpis četiri mesne industrije u BiH, četiri veće mesne industrije i njihov zahtjev se uopće ne razmatra dok ne bude medijskog pritiska i pritiska poljoprivrednih proizvođača da se konačno ti zahtjevi rješavaju. Ja očekujem da će Vijeće ministara, kako je i predsjedavajući najavi, donijeti odluku te zaštitit domaću poljoprivrednu proizvodnju. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Sanji Vulić, izvolite zastupnice.
Hvala cijenjena gospođo Krišto. Moje pitanje je za gospodina Cikotića, uvaženi ministre Cikotiću imajući u vidu da je rad Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH pod Vašom ingerencijom, cijenim da ćete odgovor na moje pitanje znati odmah, a ukoliko ne budete znali vjerujem da ćete mi u što kraćem roku dostaviti pismeni odgovor. Dana 21. januara 2021. godine vozilo koje je registrovano kao vlasništvo Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH, te vozač, policajac Direkcije, zaustavljeni su na magistralnom putu M-17 oko deset časova i to radi rutinske policijske kontrole, ali zamislite suvozač u autu, poslanik u Predstavničkom domu Mirko Šarović. Moje pitanje za Vas: Znate li Vi za te posebne i pojedinačne privilegije, zašto Direkcija za koordinaciju policijskih tijela voza samo gospodina Šarovića, a ne svih 42 poslanika, zašto baš Šarović ima privilegije, nije na listi ni štićenih, ni VIP ličnosti, bar po dostupnim informacijam za javnost, tamo jasno piše da Direkcija pruža zaštitu samo ako postoji procjena da je neko ugrožen, kako mi ne znamo za tu procjenu, gdje je tajna veza, gospodine Cikotiću, ili je, ili za tu tajnu vezu ne znate ni Vi već ovaj direktor Vilić, a o tome Vas nije informisao? Hvala.
Hvala. Odgovor, ministar sigurnosti BiH, gospodin Cikotić. Izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Pitanje uvažene poslanice Vulić sam dobio u vrlo uopštenoj formi, nisam imao nikakve specifične elemente, ja sam pripremio neke opšte informacije ili podatke koje ne smatram relevantnim u odnosu na konkretno pitanje, pa ćete konkretan odgovor dobiti pisanim putem. 11
Hvala ministru. Da li zastupnica želi komentirati? Ne, hvala ljepa. Riječ dajem zastupniku Branislavu Borenoviću, izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Moje pitanje je predsjedavajućem Savjeta ministara BiH vezano za realizaciju usvojenih zaključaka i poslaničkih inicijativa u Predstavničkom domu. Evo danas je, mislim trinaesta ili četrnaesta sjednica Predstavničkog doma u mandatu Savjeta ministara koji, kojim rukovodi gospodin Zoran Tegeltija, prelistavajući i gledajući zapisnike i usvojene zaključke, poslaničke inicijative uočio sam da skoro vrlo malo ili skoro nijedan zaključak ili inicijativa koja obavezuje Savjet ministara nije realizovana. Moje pitanje je – šta je razlog za takvo ponašanje Savjeta minisata prema odlukama Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH? Jer se tu radi o nekim stvarima koje su zaista korisne, lako provodive, a imam osjećaj da je tu potpuno ignorantski odnos Savjeta ministara i pojedinih ministara u Savjetu ministara. Počeću od one možda koja je prva usvojena ovdje, koliko se sjećam, kolega Magazinović je tada predložio da se u roku od 30 dana usvoji pravilnik kojim bi se definisao uslovi nabavke i način korišćenja službenih vozila u institucijama BiH, tvz. obilježavanje službenih vozila upravo na način da se zna ko, kako i na koji način koristi službena vozila zajedničkih institucija BiH. Koliko je meni poznato ništa po tom pitanju nije urađeno. Bilo je mnogo inicijativa i zaključaka vezano za pravosuđe, za BHRT, za raspodjelu sredstava od prihoda od putarina, informacija o migrantima, Zakon o zaštiti ličnih podataka itd. itd. do onih koji su usvojeni na sjednici prije dva mjeseca koje se tiču pandemije COVID-19. Šta je sporno da zaključak, koji su svi podržali jednoglasno u ovom Parlamentu, koji kaže da se jednom mjesečno obavezuje Savjet ministara da informiše Predstavnički dom o stanju po pitanju pandemije COVID-19 sa nekim podacima koji su vrlo važni za sve nas koji živimo u ovoj zemlji, šta je sporno da to uradite jednom mjesečno, prošlo je dva mjeseca? I ono što mene možda i najviše interesuje, šta se dešava sa odlukom Predstavničkog doma da se usvoji poslanička inicijativa kojom se obavezuje Savjet ministara da u roku od 30 dana dostavi izmjene i dopune Zakona o PDV-u kojim bi se smanjila stopa PDV-a za sve pružene usluge u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom saobraćaju sa 17 na 5%? [[govornik se upozorava na vrijeme]] prošlo je evo 60 dana, imali ste rok od 30 dana.
Hvala. Odgovor predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. Ono što morate da znate da svaka inicijativa koja dođe iz Predstavničkog doma, Doma naroda, Predsjedništva BiH se razmatra na prvoj sjednici Savjeta ministara koji bude poslije 12 toga. Na toj sjednici Savjeta ministara, zavisi o kojoj se inicijativi radi i tome slično, dobije konkretno zaduženje resorno ministarstvo ili neka od institucija koja je u nivou zajedničkih institucija BiH i tada se pokreće procedura za realizaciju tih zaključaka. Moram da kažem da su zaključci koje je usvojio Parlament najčešće politički stavovi određenih političkih grupacija i tome slično i da određeni zaključci ne mogu dobiti podršku ni u Savjetu ministara, ne mogu dobiti ni u institucijama, ali o svakom od tih svih inicijativa se razmatra i pripremaju se odgovarajući stavovi. Mi to razmatramo i polugodišnje Savjet ministara razmatra o tome o koliko se tih inicijativa realizovalo, a koliko nije. Naravno, sjećam se te prve incijative oko obilježavanja automobila kada je rečeno da to nije u skladu sa zakonom, da to nije moguće. Ili, recimo, o Vašoj inicijativi u kojoj govorite o PDV-u, Zakon o PDV-u Savjet ministara ne može da pripremi bez prijedloga koji priprema Uprava za indirektno oporezivanje. Vaš zahtjev za tu korikciju upućen je Upravi za indirektno oporezivanje i ja koliko, nisam još dobio zvaničnu informaciju, ali mislim da tu inicijativu nije podržao Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje i bez toga nije moguće Savjetu ministara da pripremi izmjene i dopunu zakona, jer je tako definisana procedura. U svakom slučaju želim da kažem da svaku inicijativu koja dođe iz Parlamenta, ovoga Doma ili Doma naroda, razmatramo, upućujemo u proceduru onih koji trebaju da pripreme adekvatne odluke za Savjet ministara i ako nešto zahtjeva da dođe i do ovoga Parlamenta. Hvala lijepo.
Hvala. Da li zastupnik želi komenitirati? Izvolite.
Tražimo od Vas detaljan pismeni odgovor o realizaciji i stanju svih zaključaka i poslaničkih inicijativa koje su usvojene u Predstavničkom domu u Vašem mandatu, ali je zaista, mislim da davati takav ocjenu, davati odgovor kojim se ocjenjuju odluke Predstavničkog doma nije primjereno. Je li za Vas politička odluka Predstavničkog doma kada sve i jedan poslanik, bilo dolazio iz pozicije ili opozicije, iz bilo kojeg naroda, iz bilo kojeg entiteta podrži inicijativu da Savjet ministara jednom mjesečno informiše Predstavnički dom, dostavlja informaciju o stanju u BiH po pitanju pandemije visura korona sa svim relevantnim pokazateljima, sa posebnim akcentom na način utroška planiranih budžetskih sredstava? Da li je za Vas politička odluka Predstavničkog doma za koju, koliko je meni poznato, su svi glasali, da se dostavi izvještaj o stanju i utrošku prihoda od putarine i na naftu i naftne derivate za period 2017-2019? Da ne čitam dalje, koliko ima zaista inicijativa i zaključaka koji su korisni [[govornik se upozorava na vrijeme]] i potrebni ovom Predstavničkom domu i ja insistiram da vi zaista počnete raditi svoj posao i da poštujete ono što je usvojeno ovdje u Predstavničkom domu i dostavite nam preciznu informaciju o svim realizovanim zaključcima.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Snježani Novaković-Bursać, izvolite zastupnice. 13
Hvala predsjedavajuća. Uvažene kolege, poštovani gosti, ja svoje pitanje upućujem gospodinu Vojinu Mitroviću, ministru transporta i komunikacija u Savjetu ministara, a tiče se Javnog RTV servisa BiH. Dakle, pitanja glasi: Koliko informativno-tehničkih centara Javni RTV servis BiH ima u BiH i koliko ih je na teritoriji Republike Srpske? A drugo pitanje je, zbog čega BHRT ne emituje Dnevnik iz Banja Luke i čijom odlukom je ukinuto emitovanje tog Dnevnika iz Banja Luke? Hvala.
Hvala. Odgovor, ministar komunikacija i prometa BiH, gospodin Mitrović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena predsjedavajuća, članovi Kolegijuma, uvaženi poslanici. Želim se zahvaliti na postavljenom pitanju uvaženoj poslanici Novaković-Bursać, postavljena pitanja nisu u nadležnosti Ministarstva transporta i komunikacija, ali ona su u nadležnosti Javnog RTV servisa BHRT i Upravnog odbora regulatora. Mi smo već uputili prema ovim institucijama zahtjev za dobijanje ovih odgovora i mi očekujemo u narednom periodu dobiti odgovore. Uvaženoj narodnoj poslanici biće dostavljeno u pisanom obliku odgovor na postavljena pitanja. Hvala lijepo.
Hvala ministru, gospodinu Mitroviću. Riječ daje, a da li zastupnica želi komentirati, obzirom da nije odgovor dobiven?
Pa želim, uvažena predsjedavajuća hvala na prilici da prokomentarišem i razumijem i naravno poštujem i ovako jeste kao što je ministar rekao, ovaj, očekujem odgovore u pisanom obliku. Međutim, ono na šta će ti odgovori sigurno ukazati i dokazati je jedan odnos koji ova navodno zajednička javna, navodno javna RTV kuća BiH kakav odnos gaji i prema jednom dijelu BiH, a posebno imajući na umu dešavanja aktuelna i dugogodišnja kakav se odnos gaji prema određenim zaposlenim, pa i prema članovima menadžmenta koje u ovom trenutku, neke od njih prati policija, te takav odnos puno govori o tome kakav tretman imaju pojedini konstitutivni narodi i po pitanju uređivačke i po pitanju kadrovske politike i po pitanju ukupno politike ove kuće, što sigurno, ovaj, zahtjeva jedan drugačiji odnos sigurno svih institucija, a posebno nas koji dolazimo [[govornik se upozorava na vrijeme]] iz Republike Srpske u budućnosti prema ovom navodno javnom i zajedničkom emiteru. 14 Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Aidi Baručiji, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća, pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je upućeno ministru prometa i komunikacija, da glasnije govorim, moje pitanje upućujem ministru prometa i komunikacija, tražim od Ministarstva za promet i komunikacije da mi dostavi sveobuhvatnu informaciju o prenosu javnih ovlaštenja iz oblasti koje je realizovalo Ministarstvo, sertifikovanje vozila, obavljanje poslova stručnog osposobljavanja upravitelja i vozača u međunarodnom drumskom prijevozu, te način na koji je izvršena dodjela javnih ovlaštenja i kontrola provođenja datih ovlaštenja, kada i gdje je objavljen oglas za dodjelu ovlaštenja, te na osnovu kojeg ugovora je izvršena dodjela istih?
Hvala. Odgovor, ministar komunikacija i prometa BiH, gospodin Mitrović, izvolite ministre.
Hvala lijepo. Uvažena predsjedavajuća, članovi Kolegijuma, uvaženi poslanici. Želim se zahvaliti uvaženoj poslanici na postavljenom pitanju i po istom mogu informisati sledeće. Ovo Ministarstvo nije prenosilo javna ovlašćenja iz svoje nadležnosti, nego je nakon javnih poziva, a uzimajući u obzir i broj raspoloživih državnih službenika i zaposlenih u Ministarstvu ugovorima povjerilo obavljanje određenih administrativno-tehničkih poslova i to u sledećim oblastima, to je homologacija, sertifikacija, stručno osposobljavanje upravitelja prevoza i vozača u međunarodnom drumskom saobraćaju, takođe usklađivanje međunarodnih i međuentitetskih autobuskih redova vožnje. Kako je naprijed istaknuto zaključenje svih ugovora prethodio je javni poziv u troje navedenih dnevnih novina i kompletan postupak koji je okončan pozitivnim pismenim mišljenjima Pravobranilaštva BiH. Sveobuhvatna i detljna informacija o svakoj pojedinoj oblasti dostavljena je u pisanom obliku, jer ovdje zbog kratkog vremena zaista ne mogu biti u prilici da Vam obrazložim, ali u pisanom obliku Vam je sve detaljno dostavljeno na ova pitanja koja ste Vi rekli i podpitanja. Hvala lijepo.
Hvala ministru Mitroviću. Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite. 15
Hvala. Ja sam ovo pitanje u pisanoj formi uputila početkom dvanaestog mjeseca, urgenciju na isto pitanju sam uputila u januaru mjesecu i evo ja do danas zaista nisam dobila odgovor, odnosno sveobuhvatnu informaciju, to je razlog mog postavljanja pitanja Vama sada usmeno. I ja bih Vas zamolila da mi sve ovo što ste sad naveli i tu sveobuhvatnu informaciju pošaljete u što kraćem roku. Hvala.
Hvala zastupnici. Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Dozvolite mi samo da iskoristim ovu priliku, član 167. Poslovnika kaže – poslanik može postaviti jedno poslaničko pitanje u usmenoj formi, jedno. I to se uvijek striktno držalo toga, dozvolili ste gospođi Novaković-Bursać da postavi dva, čak ih je tako navela jedan i dva redni brojevi, molim Vas da se to ne ponavlja više kad su usmena pitanja. A pitanje moje je konkretno predsjedavajućem Vijeća ministara: Hoćete li do kraja ove sedmice početi sarađivati sa Privremenom istražnom komisijom Predstavničkog doma za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama BiH?
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara gospodin Tegeltija. Izvolite.
Hvala lijepo. Jako dobro razumijem odnos Savjeta ministara i Parlamentarne skupštine BiH, jako dobro razumijem odnos predsjedavajućeg Savjeta ministara prema komisijama, bilo na koji način, stalnim ili privremenim i uvijek razumijem svoje mjesto i ulogu i uvijek sam sarađivao i nikada nije bilo problem za saradnju i naravno da ću sarađivati, naravno, u okviru rokovima i datumima o kojim možemo da se međusobno usaglasimo. Hvala lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara. Da li zastupnik želi komentirati? Imate riječ. 16
Hvala. Obaveza Vam je da sarađujete prema Zakonu o parlamentarnom nadzoru i trenutno nema nikakvih indikacija da i pokušavate ostvariti saradnju, dobili ste poziv od Sekretarijata istražne komsiije da odredite, odnosno predložite datume za Vaše svedočenje, dobili ste moj akt u kojem to isto tražim od Vas i nikakvog odgovora još uvijek nema. Još početkom januara smo odlučili da Vas pozovemo, situacija u pravosuđu je katastrofalna, izvještaj OSCE-a je katastrofalan i Vi igonorišete pozive Privremene istražne komisije. Ja sam Vas pitao hoćete li do kraja ove sedmice dati datum kada se možete pojaviti pred Privremenom istražnom komisijom? To mi niste odgovorili i sad očekujem odgovor u pisanoj formi na ovo moje pitanje i takođe do kraja sedmice očekujem odgovor na akt koji sam vam uputio da mi odredite datum koćete se pojaviti pred istražnom komisijom. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupnici Ljubici Miljanović, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Uvažene kolege, poštovani gosti, moje današnje pitanje je upućeno ministru Ministarstva bezbjednosti, gospodinu Cikotiću, a odnosi se na rad migrantskih kampova u BiH. Interesuje me da li postoji evidencija, odnosno registar međunarodnih organizacija koje djeluju na zbrinjavanju migranata i da li posjedujete podatke o broju zaposlenih, radnopravnom statusu o profesionalnoj strukturi i porijeklu ljudi koji su angažovani za rad sa migrantima?
Hvala. Odgovor, ministar sigurnosti BiH, gospodin Cikotić. Izvolite.
U odnosu na Vaše pitanje koje je znatno konkretnije, pa kazao bih i po suštini drugačije od onog što ste najavili, ja sam pripremio pregled migranata i naravno svih centara, Vas u suštini zanimaju međunarodne organizacije koje su angažovane u tim centrima. Iz poznavanja tog stanja ja Vam mogu kazati da u najvećoj mjeri u menadžmentu i praćenju operacija tih privremenih prihvatnih centara učestvuje Međunarodna organizacija IOM, pored njega angažovan je i UNHCR i UNICEF, angažovene su i neke nevladine međunarodne organizacije, prije svega mislim tu na DRC... Dansko izbjegličko vijeće. Mi u okviru Ministarstva imamo informaciju povremeno o broju angažovanih ljudi u okviru ovih organizacija, a na naš zahtjev dobijamo i podatke o broju ljudi koje ove organizacije na lokalnom nivou angažuju po ugovoru o djelu i te Vam informacije možemo sa nekim presjekom današnjeg stanja dostaviti u narednih nekoliko dana. 17
Hvala ministru Cikotiću. Sa ovim smo iscrpili pitanja i odgovore Vijeća ministara. Sada prelazimo, da li samo zastupnica želi komentirati? Ja se ispričavam.
... i očekujem, ovaj, pismeni dio koji je najavio gospodin ministar.
Dobro, hvala Vam lijepa. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti da je na dnevni red dodana: Točka 29. Davanje suglasnosti na ratifikaciju Sporazuma o financiranju Državnog programa aktivnosti za 2019. godinu između Evropske unije, koju zastupa Evropska komisija i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za europske integracije Vijeća ministara BiH, materijal od 27.01.2021. godine. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Zastupnik Predrag Kojović, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Na osnovu člana 71. Poslovnika Predstavničkog doma predlažemo uvrštavanje nove tačke dnevnog reda za 16. sjednicu Predstavničkog doma pod nazivom – Informacija Vijeća ministara BiH o statusu nabavke vakcina protiv koronavirusa za potrebe građana BiH. Obrazloženje: Vijeće ministara je još u septembru 2020. godine dalo saglasnost za nabavku vakcina protiv koronavirusa, ali do danas niti jedna osoba u BiH nije vakcinisana protiv ove bolesti. Istovremeno naši susjedi Republika Hrvatska i Republika Srbija su otpočeli vakcinacije svojih građana još prošlog mjeseca, a u zemljama poput SAD, Izraela i članica EU koje već ulaze u drugi krug, odnosno davanja drugih doza ovih vakcina i da ne govorimo. Takođe za razliku od zemalja regije, koje su kratko nakon odobravanja vakcina u zapadnim zemljama proveli identičan postupak odobravanja njihove upotrebe Agencija za lijekove BiH još uvijek nije zaprimila kordinirane poteze od strane Vijeća ministara s ciljem izdavanja sličnih odobrenja u našoj zemlji. Umjesto toga Vijeće ministara donosi neadekvatne odluke kao što je, recimo, ova da se izdvoji samo 2 miliona maraka za nabavku vakcina čija nabavka uopšte još nije ni ugovorena, što je samo da podsjetim identičan naslov koji je samo, recimo, Vlada Kantona Sarajevo izdvojila za nabavku vakcina. Izgovori koje smo čuli i u, ovaj, na tački dnevnog reda pitanja i inicijative, zaista pokazuju, kako bi rekao, jednu, gubitak kontakta sa stvarnošću ovog Vijeća ministara, jer je vakcinacija u zemljama, u svim zemljama već odavno počela, a predsjedavajući Tegeltija je prije mjesec dana tvrdio kako je BiH prati isti tempo i da će imati isti tretman kao sve te druge zemlje. I završiću, zaista smatram da je neophodno da ovo najviše zakonodavno tijelo danas uvrsti ovu tačku i da neko napokon građanima BiH kaže precizno ko pregovara o vakcinama, o kojim vakcinama se pregovara, koliko vakcina i kada 18 ćemo dobiti. Ova obećanja da ćemo, da će u toku ovoga mjeseca, u toku narednog mjeseca, u prvom kvartalu zaista mislim da, kako bih rekao, vrijeđaju inteligenciju. Hvala.
Hvala zastupniku. Za raspravu se javio i zastupnik Zukan Helez, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Dopredsjedavajući, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri koji su prisutni iz Vijeća ministara, dame i gospodo zastupnici. Evo ja želim nekoliko rečenica generalno o dnevnom redu da kažem i iznesem. Ovaj današnji dnevni red sa 29 tačaka, koliko je na dnevnom redu, je prava slika i prilika stanja u Vijeću ministara, stanja u parlamentarnoj većini i stanja u Kolegiju. Od ovih 29 tačaka koje imamo danas, dvije, tri tačke ili četiri možda su od Vijeća ministara, sve ostalo je inicijative ili izvještaji komisija o inicijativama zastupnika koje obično završe, opet zahvaljujući neradu Vijeća ministara, evo kolega Borenović je govori, završe u korpi za smeće, nikad ne dočekaju svoj kraj i nikad se ne ostvari taj cilj zbog kog su pokrenute. Ja vas podsjećam da ni danas nemamo nijedne tačke dnevnog reda iz 14 prioriteta koje je pred nas stavila EU, odnosno Evropska komisija. Mi ovo ganjamo 20 godina, ove neke prioritete Evropske komisije, EU, gospodo draga to su naši prioriteti, to nisu njihovi prioriteti. Želim javnost da podsjetim da mi možemo da svih ovih 14 prioriteta kroz zakonsku proceduru da završimo na dvije, tri sjednice, mi to ne želimo, odnosno vi to ne želite. Kad sve čovjek sagleda, analizira, ja dolazim do zaključka da ovim Vijećem ministara, ovom parlamentarnom većinom upravljaju
Uvaženi zastupniče, ja Vas upozoravam na odredbe članka 71. Da li Vi imate prijedlog za skidanje točke dnevnog reda ili predlaganje nove? Ja sam ipak sačekala da vidim imate.
Samo da Vas upozorim, rasprava o dnevnom redu,
Da, ali
ja raspravljam o dnevnom redu.
Molim Vas, molim Vas, rasprava o dnevnom redu, članak 71. dopune i izmjene dnevnog reda – na početku sjednice Doma zastupnik, kao i svaki ovlašteni predlagatelj, ima pravo tražiti izostavljanje neobvezne točke i predlaganje nove s odgovarajućim materijalom u pisanom obliku, nije dopušteno izostavljati obvezne točke iz članka 70. stavak (2) ovog Poslovnika. Stavak (2) – zastupnik ne može izlagati dulje od 3 minute, ni elaborirati bit pitanja koje je 19 predloženo kao točka dnevnog reda, ako Kolegij Doma na zahtjev zastupnika ne odluči drugačije. Pa Vas molim, ukoliko imate u skladu sa člankom da predložite, ukoliko nemata molim Vas prekidamo raspravu i ovo upozorenje na ove odredbe članka 71. odnosi se, naravno, na sve ostale. Mislim da nije potrebno da svaki put prije svake sjednice svakog od zastupnika nakon pola mandata upozoravamo na poslovničke odredbe. Hvala i nadam se da se razumjelo.
Ja sam razumio predsjedavajuća, ali ja ne mogu samo reći ta tačka dnevnog reda i sjesti i molim Vas da mi dozvolite moje vrijeme koje
Ne mogu Vam dozvoliti raspravu o točkama dnevnog reda, jer idemo od točke do točke kada se usvoji dnevni red. Ukoliko imate u skladu sa člankom prijedlog imate riječ, ukoliko nemate Vi nemate više riječ.
Ništa, Vašem bezobrazluku nema kraja.
Hvala lijepa. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajuća. Član 167. zašto selektivno primjenjujete, zašto niste oduzeli riječ gospođi Novaković- Bursać kad je potpuno kontra Poslovnika postavila dva usmena pitanja? Mislim, nije u redu, ne možete selektivno primjenjivati, a očito primjenjujete kad je u pitanju pozicija i opozicija.
Konstatiram da ste zloupotrijebili poslovničku odredbu, ona ne stoji na mjestu koja se odnosi pod ovom točkom dnevnog reda i najmanje je bilo tko od poslanika ili zastupnika pozvan da komentira da li je neko postavio jedno ili dva pitanja ili podpitanja. Na početku dnevnog reda o tim pitanjima jasno je u skladu sa Poslovnikom upozoreno da se postavlja jedno pitanje, prema tome ovaj put imate opomenu za zloupotrebu Poslovnika. Prelazimo dalje na, po dnevnom redu, zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja govorim o incijativi za uvrštavanje tačke dnevnog reda u vezi nabavke vakcina protiv koronavirusa. Meni je žao što je predsjedavajući Tegeltija izašao, a i kada je kolega Nešić 20 postavljao pitanje, on nije dao potpun odgovor i smatram da je neophodno da ova tačka bude na dnevnom redu kako bi saznali hoćemo li imati novu aferu u vezi nabavke lijekova kao što smo imali u vezi nabavke respiratora. U krugovima pravnika je već tema ko će prvi dobiti krivičnu prijavu i ko će biti uhapšen, budući da ne postoji nikakva aktivnost koja će naše zakonodavstvo promijeniti na način da je ova nabavka, koja nam se obećava, moguća. Dakle, nama je rečeno, a i mi smo kao Parlament zadužili Vijeća ministara na inicijativu gospodina Zvizdića, da se ide u direktne pregovore sa proizvođačima. To podrazumijeva da je takva stvar moguća. Da bi bila moguća potrebno je ovdje izmijeniti Zakon o javnim nabavkama i zakon i također Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima. Niko nije krenuo u tu proceduru, što znači da će ti zakoni biti prekršeni, što znači da će neko dobiti krivičnu prijavu, što znači da će neko biti uhapšen, jer Zakon o javnim nabavkama poznaje i to nije sporno, pregovarački, direktan pregovarački proces, postupak koji se vodi u cilju zaštite ekskluzivnih prava ako postoji samo jedan registrovan veleprometni ..... Mi to ništa nemamo naravno, ali kad se vakcine uzimaju, kupuju, mora se konsultovati Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima, a tamo jasno stoji da ne možeš kupiti kod proizvođača nego kod veledrogerije, koje nema ovdje, koja je, je li, ovlaštena. Što znači da se ide svjesno da se prekrši zakon ili se daje lažno obećanje i dobro je da otvorimo raspravu i da nam ljudi kažu, da ja ću potpisat i svjestan da ću dobit krivičnu prijavu i biti uhapšen ili smislili smo mi kako ćemo to uraditi da zaobiđemo zakon, ali nam to mora neko objasniti ili obmanjujemo građane da idemo u direktnu nabavku. Bio je ovdje prijedlog na Parlamentu i time ću završiti, da se koristi onaj član 38. koji kaže – u slučajevima vanrednog stanja direktor Agencije za lijekove i medicinska srestva može odobriti stavljanje lijeka u promet. Dakle, u redu je, ispunjeni su svi uslovi, samo ima mali problem tu, ova inicijativa ne može biti realizovana bez izmjene i dopune Pravilnika o izdavanju dozvole za stavljanje lijeka u promet, jer taj Pravilnik ne predviđa ovu situaciju. Dakle, opet potencijalna krivična prijava i opet potencijalna afera. I dok se drugi u regiji vakcinišu, mi obećavamo da ćemo [[govornik se upozorava na vrijeme]] vakcine direktno, što je nemoguće našim zakonom, a da pri tome nema nijedne inicijative, evo pogledajte dnevni red, da izmjenimo zakone kako bi to bilo moguće. Dakle, obmana građana i potencijalne krivične prijave i hapšenje, moramo o ovom razgovarati.
Upozoravam, uvaženi zastupniče, jer i Vi ste na neki način predlagatelj iste točke koju je kolega prethodni kandidirao, pa Vas nisam ispravljala, jer sam mislila da ćete predložiti neku drugu ili novu točku. Niste imali potrebu, prekršili ste poslovničke odredbe koje govore o tome da obrazlažete dodatno dok ne dođe na dnevni red ova navedena točka. Zastupnik Arnaut, povreda Poslovnika, izvolite zastupniče.
Hvala. Član 76. stav (1) kaže – da kada neko ukaže na povredu Poslovnika predsjedavajuća je obavezna odlučiti o opravdanosti prigovora u vezi sa povredom Poslovnika. Ja sam ukazao na činjenicu da je zastupnica postavila dva pitanja, iako Poslovnik dozvoljava samo jedno, eksplicitno je u svom tekstu napisala jedan, redni broj jedan, redni broj dva, niste odlučili o mom prigovoru po tom pitanju i insistiram da u skladu sa članom 76. stav (1) odlučite je li u tom slučaju povrijeđen Poslovnik ili nije. 21
Još jednom ste napravili povredu Poslovnika na način da ste ga zloupotrijebili, mi se nalazimo pod raspravom o dnevnom redu i naravno poslije ove druge ću primjeniti odredbe koje se odnose na, koje su ovdje u skladu sa ovlastima i sa Poslovnikom nakon druge opomene. Zastupnik Dragan Mektić, rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Uvažene kolegice i kolege, ja ću da ne bih doživio sudbinu mog kolege Zukana Heleza, a na istu ću temu govoriti, predložiti i u pismenom obliku dostaviti dopunu dnevnog reda, a prije nego što to učinim daću uvod i obrazloženje. Ove sjednice Predstavničkog doma su postale besmislene, ove sjednice Predstavničkog doma se održavaju samo forme radi i da bi mi kod naroda stvorili privid da nešta radimo, a ustvri ne radimo ništa za onolike pare koje mi mjesečno primamo i koliko koštaju ove sjednice. Ja ne znam kakav je interes Kolegija, vaš interes Kolegija, da zakazujete ovakve sjednice koje ne rješavaju nijedan jedini problem, nijedno jedino pitanje koje tišti naš narod i naše građane. Mi imamo 14 prioriteta EU, mi imamo nasušnu potrebu za određenim reformskim zakonima, posebno u oblasti vladavine prava i pravne države ili da kažem pravne sigurnosti i nijednog mi reformskog zakona od Savjeta ministara nemamo već duže vrijeme i ne znam zbog čega zakazujete ovakve sjednice. Šta želite time da opravdate, novac koji trošite, automobile koje plaćate po stotinu ili 150 hiljada maraka se vozate u njima itd. a sve to da stvorimo, dakle, i prevarimo narod u BiH i stvorimo prihod kao da mi nešto radimo i zbog toga ja ću u pismenoj formi dostaviti prijedlog dopune tačke dnevnog reda, da se izjasnimo o tome i prekinemo ovu sjednicu i nastavimo je onda kad budu stvoreni uslovi da se ovdje raspravlja o ozbiljnim životnim stvarima i temama koje rješavaju naši građani. I nakon što predložim dopunu ovog dnevnog reda sa ovom svojom tačkom, iz revolta ja ću [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovu Parlamentarnu skupštinu, sjednicu [[govornik se upozorava na vrijeme]] Evo trenutak završavam samo jednu rečenicu, i neću prisustvovati nijednoj ovakvoj sjednici, a zbog toga što ću danas napustitit ovu, zasjedanje ovog Parlamenta molim stučne službe da mi odbiju ovaj radni dan i da mi ovaj radni dan ne bude plaćen zato što mu neću prisustvovati. Hvala.
Hvala. Zastupnik Branislav Borenović, rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala. Pa evo da pokušam malo uticati da gospodin, kolega Mektić ostane na sjednici, predložiću tri tačke dnevnog reda, dopunu dnevnog reda, koje se tiču značajnog broja ljudi koji se bave određenim poslovima, koji žive od svog rada. Činjenica da smo kolega Mektić, Nešić i ja pokušali da kroz poslaničku inicijativu dopunimo aktuelni dnevni red, koji je dosta slabašan, vidimo da nema ponovo niti jedne, niti jedna tačke od strane Savjeta ministara, niti bilo kojeg ministarstva Savjeta ministara BiH i da ih nema ministara na ovoj sjednici, kada raspravljamo 22 o dnevnom redu, a mislim da se radi o jako važnim pitanjima. Mi smo očekivali da će Kolegijum uvrstiti tri poslaničke inicijative koje dolaze od nas, međutim kako se to nije desilo iskoristićemo poslovničku mogućnost i to član 71. da uvrstimo tri tačke dnevnog reda u formi tri zaključka. Jedan koji se tiče, zaključak kojim Predstavnički dom traži od Savjeta ministara da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o Odluci Energetske zajednice da uvede sankcije BiH, aktivnostima, te aktivnostima koje je Savjet ministara preduzeo da do sankcija ne dođe i planom aktivnosti ispunjavanja obaveza BiH kojim bi razlozi za uvuđenje sankcija bili otklonjeni. Da ne govorim o onome što smo čuli kroz medije i što je rečeno, mislim da je jako važno da ovo imamo na sjednici ovog Doma. Druga tačka denevnog reda je vezano za zaključak kojim Predstavnički dom traži od Savjeta ministara da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o ispunjavanju obaveza BiH iz Sporazuma sa EU o izvozu pilećeg mesa, prerađevina od pilećeg mesa i jaja za industrijsku preradu, kao i preduzetim mjerama da BiH ne ostane bez izvoznih dozvola u EU. Tiče se velikog broja proizvođača koji ostvaruju značajan prihod za sebe, ali samim tim i obezbjeđuju radna mjesta za ljude koji žive u ovoj zemlji. Koliko je meni poznato Koordinacioni odbor preradara, živinara BiH u više navrata je upozorio da bi BiH od 31. marta mogla ostati bez teško stečenih dozvola za izvoz u EU, jer institucije BiH nisu ispunile svoje obaveze iz Sporazuma o izvozu pilećeg mesa, prerađevina od pilećeg mesa i jaja za industrijsku proizvodnju. Mislim da je jako važno da ovaj izvještaj, ova informacija dođe na sjednicu Doma. I treća tačka, obzirom da mi ističe vrijeme, se tiče zaključka da Predstavnički dom traži od Savjeta ministara takođe da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o Odluci Federalne službe za veterinu i fitnosanitarnu kontrolu Ruske Federacije da privremeno zabrani uvoz krušaka iz BiH, odnosno Republike Srpske i mjerama koje su preduzete nakon 21. decembra 2020. kada su institucije BiH od strane ruskih partnera upozorene na mogućnost uvođenja restriktivnih mjera kao i o podacima o izvezenim količinama krušaka i jabuka u 2019. i 2020. godini. Za sva tri dopune dnevnog reda su dostavljeni relevantna obrazloženja i mislim da je ovo nešto što se tiče zaista jednog značajnog broja ljudi koji se nalaze u ovim oblastima, u ovim djelatnostima i da bi bilo dobro da Dom usvoji prvo dopunu dnevnog reda i da o ovom se, naravno, izjasni kasnije kroz dnevni red, kroz tačke dnevnog reda. Hvala.
Zastupnik Nermin Nikšić, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Dakle, ja ću se pridružiti malo kolegama prije nego što predložim konkretnu tačku dnevnog reda i istaći kako bi neko neupućen ko bi vidio današnji dnevni red Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH pomislio kako mi živimo u tako uređenoj zemlji u kojoj nema nikakvih problema, u kojoj je sve kad je u pitanju pandemija riješeno, kad je u pitanju migrantska kriza riješeno, da naši privrednici nemaju nikakvih problema u obavljanju svojih djelatnosti, da socijalna davanja, penzioneri su zbirnuti, jer jednostavno evo još malo pa će biti 23 2/3 mandata, mi imamo tri ili četiri zakona koja su više tehničke ispravke, koje nam je predložilo i usvojeno u Parlamentu od strane Vijeća ministara. Dakle, stanje je takvo kakvo jeste, ali na to mi možemo uticati samo ovako pričajući, ali teško da možemo bilo šta promijeniti. Zamolio bih Dom za prihvatanje inicijative, za prihvatanje dopune dnevnog reda na kojoj bi bila – Inicijativa prema Ministarstvu sigurnosti BiH za reguliranja statusa radnika veze i kriptozaštite u Državnoj agenciji za istrage i zaštitu. Radi se o šest ljudi koji su već bili u nekakvim prijedlozima rješavanja, izuzetno važna i bitna služba koja jedina nema dodatak na platu i očito nema ni baš neke pretjerane sekiracije unutar Ministarstva sigurnosti, valjda zato što je malo tih ljudi, iako su, kažem, bili tema jedne zakonske dopune u prethodnim sazivima Parlamenta, a onda su dopunama zastupnika svi drugi dobili taj dodatak, a oni ostali bez dodatka. Dakle, da sad ne obrazlažem, ako prođe tačka dnevnog reda onda bih dopunio. Hvala.
Hvala lijepa. Evo ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu o dnevnom redu. Obzirom da u ovom trenutku imamo samo dva prijedloga, koja su u skladu sa Poslovnikom dostavljena u smislu obrazloženja i ostalo. Inicijative koje su ostali zastupnici dostavili nemamo, nismo ih dobili u ovom trenutku, pa bi, valjda su rekli da su .... itd. pa evo ja bi jedno 10 minuta da damo pauzu samo da nam službe podijele kako bi se mogli onda redoslijedom izjasniti o prijedlozima koji su za današnji dnevni red dostavljeni u smislu izmjena. Evo 10 minuta pauze. [[PAUZA]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmemo mjesto kako bi nastavili sa sjednicom i izjašnjavanjem po dnevnom redu. Hvala. E molim vas da krenemo sa izjašnjavanjem po prijavama. Što se tiče prijedloga za dopune, odnosno izmjene i dopune dnevnog reda današnje sjednice, imali smo prijedlog temeljem članka 71. Poslovnika Zastupničkogo doma gdje je predloženo uvrštavanje nove točke. Informacija Vijeća ministara BiH o statusu nabavke cjepiva protiv koronavirusa za potrebe građana BiH. Ova inicijativa je u skladu sa Poslovnikom, sadrži obrazloženje i ima materijal, istina on je iz dnevnog tiska, ali, ovaj, je opremljena u skladu sa Poslovnikom, ja molim zastupnice i zastupnike da se izjasnimo o tome da li ćemo informaciju, ovaj, uvrstiti na današnji dnevni red sjednice. 24 Od ukupno 39 nazočnih – za 33, protiv 1, suzdržanih 5. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo na današnji dnevni red uvrstili Informaciju Vijeća ministara BiH o statusu nabavke cjepiva protiv koronavirusa za potrebe građana BiH, predlagatelja: zastupnika Predraga Kojovića, Saše Magazinovića, Damira Arnauta, Nermina Nikšića, Mirjana Marinković-Lepić, Zukan Helez, Aida Baručija i Nada Mladina. Drugi predlagatelj je dostavio prijedlog da se prekine izjašnjenje, prekine sa zasjedanjem 16. sjednice Parlamentarne skupštine, odnosno Zastupničkog doma i da se nastavi kada se za to steknu uvjeti. Ovaj prijedlog nije u skladu s Poslovnikom, nema nikakve valjane razloge. Ja samo moram reći da je ova sjednica zakazana u skladu sa Poslovnikom, u skladu sa Poslovnikom je utvrđeni dnevni red i na današnjoj sjednici ovog Doma imamo obvezne točke, tako da postoji i suglasnost u Kolegiju da o ovoj točki se ne izjašnjavamo. Prelazimo na sljedeće prijedloge, to je uvaženi zastupnik Borenović, on je predložio zapravo tri zaključka. Poštovani kolega Borenoviću, mi smo evo kontaktirali za vrijeme pauze, pa Vam je tajnik rekao, a ja Vas takođe želim, evo, upoznati da smo danas na Kolegiju iste ove točke koje ste Vi sad predložili samo u formi zaključka, one postoje kao inicijative i danas je određeno na Kolegiju nadležna povjerenstva i znači ove bi točke, bez obzira, znači, na stavove povjerenstava, bile kao obvezne točke na sljedećoj sjednici Doma. Pa evo želimo da čujemo Vaš stav, iako sam dužna takođe reći, da mi na dnevni red ne bi trebali po Poslovniku predlagati zaključke. Zaključci su nešto što proizlazi iz određene točke dnevnog reda i ona se uvijek veže za određenu točku, međutim budući, ja sam gledala i napravljena jedna vrsta presedana za vrijeme presjedanja, pa smo se nekad izjasnili, evo ja ne želim ispred ovog Doma prema Vama postupiti na drugačiji način ... o tome ipak neka ide i neka razmisli svaki zastupnik kada predlaže, da li je to ozbiljno i da li je to dobro i šta time dobivamo. Recite.
Hvala na vrlo korektnim obrazloženjima, činjenica jeste da je pravljen presedan i potpuno ste u pravu neka Dom odluči kako će se izjasniti po ovim zaključcima. Dobro je da ste vi jutros na Kolegiju, ja nisam imao tu informaciju, da ste razmatrali tri poslaničke inicijative koje su došle prije nekoliko dana prema vama. Ovdje je suština, radi se o određenim rokovima koji, imam osjećaj, da bi se mogli prolongirati i probiti, radi se o činjenici da bi se moglo desiti da 31. marta BiH ostane od tih teško stečenih dozvola za izvoz u EU, kratki su rokovi i možda bi s te strane bilo dobro da danas usvojimo sve tri, sva tri zaključka koja smo mi predložili u toj formi kako bismo u roku od 15 dana što prije dobili, prije svega, informacije tj. izvještaje o tome šta se dešava po pitanju, naravno, izvoza pilećeg mesa u EU, šta se dešava po pitanju zabrane uvoza krušaka iz BiH, odnosno Republike Srpske i šta se dešava po pitanju odluke Energetske zajednice da uvede sankcije BiH i aktivnostima koje Savjet ministara provodi. Iz praktičnih razloga, imam osjećaj, da čekajući slijedeću sjednicu, da ćemo izgubiti puno vremena i zato evo predlažem da ostanemo pri ovome što smo predložili u formi tri zaključka i da se, naravno, svaki poslanik izjasni o potrebi da li je, da li čekati mjesec dana ili da to uradimo danas, ja mislim da se radi o vrlo praktičnim i važnim stvarima koje se tiču značajnog broja poljoprivrednih proizvođača u ovoj zemlji i onih koji se, naravno, mogu imati određene posljedice kad su u pitanju određene sankcije, ostajem pri prijedlozima. 25
Hvala lijepa, zastupniče Borenoviću. Idemo na izjašnjenje prema redoslijedu kako ste Vi to tražili. Predlažete usvajanje zaključka kojim Zastupnički dom traži od Vijeća ministara da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o Odluci Energetske zajednice da uvede sankcije BiH, aktivnostima koje je Vijeće ministara poduzelo da do sankcija neće da dođe i planom aktivnosti za ispunjavanje obveza BiH kojim bi razlozi za uvođenje sankcija bili otklonjeni. Molim vas da se izjasnimo o ovom Prijedlogu zaključka. Od ukupno 39 nazočnih – za 20, protiv 8, suzdržanih 11. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili predloženi Zaključak kao dopunu dnevnog reda. Prelazimo na sljedeći Zaključak, to je: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o ispunjavanju obveza BiH iz sporazuma sa EU o izvozu pilećeg mesa, prerađevina od pilećeg mesa i jaja za industrijsku preradu, kao i o poduzetim mjerama da BiH ne ostane bez izvoznih dozvola u EU. Molim vas da se izjasnimo. Od 39 nazočnih – 20 za, protiv 8, suzdržanih 11. Postoji opća, postoji entiteska većina. Konstatiram da smo usvojili i ovaj Prijedlog zaključka. I imamo još jedan Prijedlog zaključka koji kaže: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o Odluci Federalne službe za veterinu i fitosanitarnu kontrolu Ruske Federacije da privremeno zabrani uvoz krušaka iz BiH, odnosno Republike Srpske, mjerama koje su poduzete nakon 21.12.2020. godine kada su institucije BiH od strane ruskih partnera upozorene na mogućnost uvođenja restriktivnih mjera, kao i podacima o izvezenim količinama krušaka i jabuka u 2019. i 2020. godini. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 39 nazočnih – za 19, protiv 9, suzdržanih 11. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili i ovaj Prijedlog zaključka zastupnika Borenovića, naravno tu su uz potpis i zastupnici: Nenad Nešić i Dragan Mektić. Prelazimo na sljedeći prijedlog, koji je podnio uvaženi zastupnik Nermin Nikšić za uvrštavanje nove točke u dnevni red, a glasi točka: Inicijativa prema Ministarstvu sigurnosti BiH za reguliranje statusa radnika veze i kriptozaštite u Državnoj agenciji za istrage i zaštitu. 26 Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 39 nazočnih – za 24, protiv 1, suzdržanih 14. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili da se i ova točka, odnosno inicijativa prema Ministarstvu sigurnosti BiH za reguliranje statusa radnika veze i kriptozaštite u Državnoj agenciji za istrage i zaštitu uvrsti u današnji dnevni red sjednice. Ja bi sad na kraju, obzirom da smo se izjasnili, konstatirala da 16. sjednica Doma ima dnevni red koji ste dobili uz poziv sa usvojenim izmjenama, da ne pravimo pauzu, naše će službe to odraditi paralelno dok mi radimo po dnevnom redu i biće posloženo onako kako treba poslovnički u smislu kronologije točaka, odnosno akata koji su na dnevnom redu. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zastupnika Nenada Stevandića za uvrštavanje u dnevni red 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH nove točke koja glasi: „Donošenje zaključka kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od ravnatelja Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da prilikom razmatranja zahtjeva za registraciju cjepiva protiv virusa primijeni članak 38. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br, 58/08), broj: 01-50-1-15-15/20 od 11. 1. 2021.; 4. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za kolovoz 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži da Vijeće ministara BiH hitno, na prvoj sljedećoj sjednici, stavi izvan snage zaključak usvojen na izvanrednoj telefonskoj sjednici 31. 12. 2020., a kojim se izričito pozivaju vlasti Unsko-sanskog kantona i Grada Bihaća da poštuju navedenu važeću odluku i bez odgode izvrše prihvat i smještaj određenog broja migranata na lokaciju Bira, broj: 01-50-1-1749/20 od 11. 1. 2021.; 5. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za kolovoz 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da hitno, na prvoj sljedećoj sjednici, izmijeni Odluku o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata ('Službeni glasnik BiH', broj 28/19), na način da se iz članka 1. briše lokacija bivše tvornice Bira u Bihaću, te da se iz članka 2. briše točka a), odnosno da se odmah zatvori navedeni privremeni prihvatni centar.“, broj: 01-50-1-1749/20 od 11. 1. 2021.; 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za kolovoz 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 90 dana poduzme sve aktivnosti, postupke i radnje radi zatvaranja privremenog prihvatnog centra lokacije bivše tvornice Miral u Velikoj Kladuši, te izmijeni Odluku o određivanju privremenih prihvatnih centara za smještaj migranata ('Službeni glasnik BiH', broj 28/19), na način da se iz članka 1. briše lokacija bivše tvornice Miral u Velikoj Kladuši, kao i da se iz članka 2. briše točka c), odnosno da 27 se u zadanom roku zatvori navedeni privremeni prihvatni centar.“, broj: 01-50-1-1749/20 od 11. 1. 2021.; 7. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnice Mirjane Marinković-Lepić povodom rasprave o Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za kolovoz 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, koji glasi: „Nalaže se Vijeću ministara BiH da mjesečno dostavlja informacije o stanju u području migracija Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH.“, broj: 01-50-1-1749/20 od 11. 1. 2021.; 8. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za kolovoz 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH (realizacija zaključka s 12. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 15. 9. 2020.), broj: 01-50-1-15-12/17, veza: 01- 50-1-1749/20 od 10. 12. 2020.; 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative, kao nositelj i koordinator aktivnosti, usuglasi s enitetskim vladama revidirani dokument Socioekonomske reforme u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2020. – 2022. godine i prateći Akcijski plan, imajući u vidu ekonomsku krizu uzrokovanu pandemijom koronavirusa (COVID-19) i nužne mjere štednje u javnom sektoru i mjere pomoći gospodarstvu koje je potrebno poduzeti u idućem razdoblju s ciljem oporavka ekonomije Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2161/20 od 12. 1. 2021.; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, a ne kasnije od deset dana od dana usvajanja ove inicijative, usvoji Strategiju za borbu protiv korupcije Bosne i Hercegovine za razdoblje 2020. – 2024. godine i prateći Akcijski plan, a što je obveza iz Mišljenja Europske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji i pratećeg Analitičkog izvješća“, broj: 01-50-1-2165/20 od 12. 1. 2021.; 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o nadzoru nad tržištem Bosne i Hercegovine, radi njegovog usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije, odnosno Uredbom br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. 7. 2008., kojom se utvrđuju zahtjevi za akreditiranje i nadzor nad tržištem koji se odnose na stavljanje na tržište različitih proizvoda“, broj: 01-50-1-2168/20 od 12. 1. 2021.; 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o regulatoru električne energije i prirodnog plina, prijenosu i tržištu električne energije u Bosni i Hercegovini, kako bi realizirali obveze iz Trećeg energetskog paketa iz Ugovora o uspostavi Energetske zajednice i obveze preuzete Analitičkim izvješćem Europske komisije iz Mišljenja Europske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji“, broj: 01-50-1-2169/20 od 12. 1. 2021.; 13. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative izradi i dostavi Vijeću ministara BiH na usvajanje prvi 28 nacrt integriranog energetskog i klimatskog plana Bosne i Hercegovine (NECP), a što je obveza ovoga ministarstva iz Akcijskog plana Vijeća ministara BiH za realizaciju prioriteta iz Analitičkog izvješća Europske komisije“, broj: 01-50-1-2172/20 od 12. 1. 2021.; 14. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative donese Odluku o usvajanju Strateškog dokumenta za područje mladih na razini Bosne i Hercegovine, kako bi se omogućilo povlačenje sredstava iz IPA fondova u području mladih, te se u vezi s tim zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da poduzme sve potrebne aktivnosti kako bi se u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, stavilo u funkciju Povjerenstvo za koordinaciju pitanja mladih u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-2175/20 od 12. 1. 2021.; 15. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Šemsudina Mehmedovića koja glasi: „Pokrećem inicijativu da u Parlamentarnoj skupštini BiH ponovno započne procedura javnog oglašavanja, ponude, odabira i usvajanja teksta himne Bosne i Hercegovine, te da konačno to jednostavno, a vrlo važno pitanje riješimo na zadovoljstvo svih građana Bosne i Hercegovine“, broj: 01- 50-1-2306/20 od 12. 1. 2021.; 16. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Digitalizacija TV signala u BiH“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10-2464/20 od 23. 12. 2020.; 17. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Planiranje i provedba obuka zaposlenih u institucijama BiH“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-10- 2465/20 od 23. 12. 2020.; 18. Informacija o trenutačnom stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH uzrokovanom blokadom glavnog transakcijskog računa, podnositelj: Izvozno-kreditna agencija BiH, broj: 01,02-50-18-81/21 od 6. 1. 2021.; 19. Informacija Vijeća ministara BiH o statusu nabave cjepiva protiv koronavirusa za potrebe građana Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici Predrag Kojović, Damir Arnaut, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija, Saša Magazinović, Nermin Nikšić, Zukan Helez i Nada Mladina, broj: 01-50-18-309/21, veza: 01-50-1-15-16/21 od 3. 2. 2021.; 20. Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog sustava BiH iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Regulatorna agencija za komunikacije, broj: 01,02-34-1-99/21 od 7. 1. 2021.; 21. Izvješće o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-50-16-161- 5,1/21 od 21. 1. 2021.; 22. Izvješće o utvrđivanju prijedloga rang-lista kandidata za imenovanje članova: a) Neovisnog odbora i b) Odbora za žalbe građana kao neovisnih tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1-197/21 od 22. 1. 2021.; 23. Prijedlog odluke o Vijeću nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02,03/6- 39-1-178/21 od 21. 1. 2021.; 24. Prijedlog zaključka zastupnika: Branislava Borenovića, Nenada Nešića i Dragana Mektića, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o Odluci Energetske zajednice da uvede sankcije BiH, aktivnosti koje je Vijeće ministara BiH poduzelo da do sankcija ne dođe i plan aktivnosti za ispunjavanje obveza BiH kojima bi razlozi za uvođenje sankcija bili otklonjeni“, broj: 01-50-1-15-16/21 od 3. 2. 2021.; 29 25. Prijedlog zaključka zastupnika: Dragana Mektića, Branislava Borenovića i Nenada Nešića, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o ispunjavanju obveza BiH iz sporazuma s EU o izvozu pilećeg mesa, prerađevina od pilećeg mesa i jaja za industrijsku preradu, kao i poduzetim mjerama da BiH ne ostane bez izvoznih dozvola u EU“, broj: 01-50-1-15-16/21 od 3. 2. 2021.; 26. Prijedlog zaključka zastupnika: Branislava Borenovića, Nenada Nešića i Dragana Mektića, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o Odluci Federalne službe za veterinu i fitosanitranu kontrolu Ruske Federacije da privremeno zabrani uvoz krušaka iz BiH, odnosno Republike Srpske, mjerama koje su poduzete nakon 21. prosinca 2020. kada su ruski partneri upozorili insitutcije BiH na mogućnost uvođenja restriktivnih mjera, kao i podacima o izvezenim količinama krušaka i jabuka u 2019. i 2020. godini“, broj: 01-50-1-15-16/21 od 3. 2. 2021.; 27. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja članova Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-196/21 od 22. 1. 2021.; 28. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta koja glasi: „Nalaže se Ministarstvu pravde BiH i Ministarstvu vanjskih poslova BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative započnu proceduru traženja, diplomatskim i drugim prikladnim kanalima, informacija i dokumentacije od nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država da je Nikola Špirić bio uključen u javnu korupciju i ostvario korist od nje, uključujući ostvarivanje nepropisne koristi tijekom obnašanja javnih funkcija i ometanje javnih procesa tijekom svoga mandata kao člana Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1908/20 od 28. 9. 2020.; 29. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta „kojom se zadužuju Vijeće ministara i nadležno Ministarstvo sigurnosti BiH da u roku od 30 dana uputi Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama, kojim će se uvesti jedinstveni europski broj za hitne situacije 112, koji je jedan od važnih elemenata učinkovitog sustava zaštite i spašavanja“, broj: 01- 50-1-1-2530/20 od 30. 12. 2020.; 30. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta „kojom se traži od Vijeća ministara BiH da izdvoji sredstva za pomoć žrtvama potresa u Republici Hrvatskoj, u minimalnom iznosu od 300.000 KM“, broj: 01-50-1-51/21 od 4. 1. 2021.; 31. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta „kojom se traži od Vijeća ministara BiH da izdvoji sredstva za izgradnju nove zgrade Doma zdravlja Bihać u minimalnom iznosu od 2.000.000,00 KM“, broj: 01-50-1-95/21 od 7. 1. 2021.; 32. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da tijekom 2021. godine, a za potrebe u 2021. godini, iz planiranih sredstava za sport osigura 100.000 KM Rukometnom savezu 30 BiH, a za namjene pripreme i međunarodnog predstavljanja, na način da 70.000 KM dodijeli budućim ženskim rukometnim selekcijama BiH i 30.000 KM ženskim rukometnim klubovima na ime troškova utakmica na međunarodnoj razini u okviru natjecanja EHF-a“, broj: 01-50-1-115/21 od 11. 1. 2021.; 33. Inicijativa prema Ministarstvu sigurnosti BiH za reguliranje statusa djelatnika veze i kriptozaštite u Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, predlagatelj: zastupnik Nermin Nikšić, broj: 01-50-1-312/21, veza: 01-50-1-15-16/21 od 3. 2. 2021.; 34. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju Državnog programa aktivnosti za 2019. godinu između Europske unije, koju zastupa Europska komisija, i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za europske integracije Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-21-1-253/21 od 27. 1. 2021. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi na Zapisnik? Otvaram raspravu. Zastupnik Dženan Đonlagić, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća, pozdravljam sve prisutne. Dakle, ja bi želio samo da se zapisnički konstatuje, odnosno zabilježi moj glas „za“ po tačci 37. prethodne sjednice, redovne. Dakle, dva puta se glasalo i prvi puta je zabilježen moj glas „za“, a drugi puta se glasalo o tzv. modificiranoj poslaničkoj inicijativi, bila je izmjena u jednoj riječi traži se, odnosno“ preporučuje se“ umjesto „traži se“ tako da vas molim da zapisnički konstatujete da sam i po toj modificiranoj poslaničkoj inicijativi dao glas „za“. Hvala.
Ne vidim više prijavljenih, hvala zastupniku. Naravno, ove primjedbe koje su iznesene pod ovom točkom biće unešene u današnji, ovaj, zapisnik ove sjednice. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa člankom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanom obliku postavili su zastupnici: Saša Magazinović 85 pitanja; Borjana Krišto tri pitanja; 31 Nikola Lovrinović tri pitanja; Mirko Šarović jedno pitanje; Nenad Nešić jedno pitanje; Mirjana Marinković-Lepić jedno pitanje; zastupnici iz Kluba SDA uputili inicijativu; Aida Baručija jedno pitanje; Dženan Đonlagić jedno pitanje; Sanja Vulić jedno pitanje; Damir Arnaut jedno pitanje; Šemsudin Mehmedović jedno pitanje; Denis Zvizdić jedno pitanje. Inicijative Kolegiju Doma uputili su zastupnici: Predrag Kožul dvije inicijative, te Branislav Borenović, Nenad Nešić i Dragan Mektić tri inicijative. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanja Mirjane Marinković- Lepić dostavljena su tri odgovora; na pitanja Damira Arnauta dostavljena su četiri odgovora; na pitanja Aide Baručije dva odgovora; na usmeno pitanje Mire Pekić dostavljen je jedan odgovor; na pitanje Nikole Lovrinovića dostavljen je jedan odgovor. Ima li komentara na dobivene odgovore? Zastupnica Aida Baručija, imate riječ zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Ja bi samo da iskažem svoje nezadovoljstvo prema Minstarstvu pravde, s obzirom da sam im pitanje u pisanoj formi uputila 15.10. koje glasi: Prema izvještaju Ureda za reviziju instutcija BiH, vezano za prekovremeni rad, zamolila sam da mi dostave sljedeće informacije, za koje obaveze ministra vozač ministra ima 290 prekovremenih sati, a vozač zamjenika ministra ima 498 prekovremenih sati, navesti sve potrebne informacije dan, relacije vožnje i razlog vožnje i broj prekovremenih sati, naknadu u neto iznosu? Na isto pitanje sam uputila urgenciju 30.11. ni dan danas ja nisam dobila taj odgovor, pa bi eto malo skrenula pažnju Ministarstvu pravde da se, da su po Poslovniku dužni da mi odgovore na pitanje u roku od 30 dana. Hvala.
Hvala zastupnice. Zastupnik Nikola Lovrinović, komentar, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve nazočne u dvorani, pošto se prvi put javljam. Dakle, ja sam dobio, kako ste i rekli, jedan odgovor i postavio sam tri odgovora(?) načelnicima općina Zenica, Kakanj i Bugojno, a radi se o broju ukupnom zaposlenih osoba u administraciji tih dotičnih općina i nacionalni sastav. Odgovorio mi je načelnik Općine Kakanj, na čemu mu se zahvaljujem, dakle, jer je doista reagirao brzo, a komentare ću, komentar i zašta mi ovo sve treba ću dati kad dobijem kompletne odgovore i kad bude za to zgoda, dakle, da prokomentiram sve odgovore koje budemo dobio od pitanja koja sam postavio dotičnim načelnicima. Hvala lijepa. 32
Hvala lijepo zastupniku. Ne vidim više prijavljenih za komentare. Zaključujem komentare po ovoj točki dnevnog reda. Prije no što pređemo na točku 3. u skladu sa člankom 27. točka (f) ograničavam trajanje rasprave po svim preostalim točkama na 5 minuta. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zastupnika Nenada Stevandića za uvrštavanje u dnevni red 15. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH nove točke koja glasi: „Donošenje zaključka kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od ravnatelja Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da prilikom razmatranja zahtjeva za registraciju cjepiva protiv virusa primijeni članak 38. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br, 58/08), broj: 01-50-1-15-15/20 od 11. 1. 2021. Nakon što na prošloj sjedenici Doma nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasovanja, Kolegij Doma kao povjerenstvo nije postigao suglasnost o navedenom prijedlogu zastupnika Nenada Stevandića. Izvješće povjerenstva Kolegija ste dobili, rasprava je okončana, ostaje da se naknadno izjasnimo o, u drugom krugu glasanja o prijedlogu zastupnika. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnika Jasmina Emrića povodom rasprave o Informaciji o stanju u području migracija u Bosni i Hercegovini za kolovoz 2020., podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži da Vijeće ministara BiH hitno, na prvoj sljedećoj sjednici, stavi izvan snage zaključak usvojen na izvanrednoj telefonskoj sjednici 31. 12. 2020., a kojim se izričito pozivaju vlasti Unsko-sanskog kantona i Grada Bihaća da poštuju navedenu važeću odluku i bez odgode izvrše prihvat i smještaj određenog broja migranata na lokaciju Bira, broj: 01-50-1-1749/20 od 11. 1. 2021.
Hvala. Ja bih samo dodala još jedan zaključak nakon, samo da kažem da proces ove digitalizacije u BiH traje punih 16 godina, da su prve aktivnosti poduzete 2006. godine, međutim institucije BiH nisu blagovremeno provele potrebne aktivnosti koje bi osigurale okončanje procesa digitalizacije u definiranim rokovima do 01.12.2011. odnosno do 01.12.2014. i najkasnije do 17.06.2015. godine. BiH je jedna od rijetkih zemalja koja još uvijek emitira analogni TV signal i usporedbe radi Hrvatska je digitalizaciju TV signala okončala 2010. godine, dakle, za period od četiri godine, a Srbija 2015. godine za period od devet godina. Dakle, BiH još uvijek nije okončala proces digitalizacije. Pored ovog zaključka ja bih predložila još jedan iz ovog Izvještaja revizije – Da se zadužuje Vijeće ministara da osigura neovisan nadzor i da nas izvještava redovito o provedbi i aktivnosti digitalizacije. Hvala.
Hvala. Zastupnik Edin Mušić, rasprava, izvolite zastupniče. 38
Uvažena predsjedavajuća, dopredsjedavajući, cijenjene kolege zastupnici. Iščitavajući ovu reviziju i ovaj materijal, htio bi da postavim nekoliko pitanja koja bi možda bila i sugestija za dopunu ove revizije u roku ovih nekih petnaestak dana, a koja nisu sadržana u ovome dokumentu. Jedno od tih pitanja, koje nije precizno ili ja nisam dovoljno kvalitetno to iščitao, u ovoj reviziji nije detaljno opisan obim korištenja i učinka nabavljene opreme. Znači, učinak nabavljene opreme i njeno korištenje nije detaljno, po meni, opisano. Druga stvar, zašto u reviziji nije obrađeno pitanje vlasništva, kao jedno vrlo važno pitanje, nad ovom nabavljenom opremom, zašto ona nije u vlasništvu korporacije? Mislim da je ova revizija trebala to da sadrži. I treće pitanje – zašto u preporukama revizije revizija nije ukazala i preporučila da sljedeća faza digitalizacije podrazumijeva ulaganja ili ulaganje od 30 miliona KM i da mora biti praćena provedbom Zakona o javnom emitiranju, tj. da se formira korporacija? Mislim da su ovo suštinske važne stvari koje je trebala ove revizija da ima i očekujem da u ovom nekom narednom periodu do, je li, ovih petnaestak dana, u skladu sa tim zaključkom koji je Kolegij predložio, da se eventualno dopuni i ovo pitanje. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Mušiću. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku 17. Ad. 17. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Planiranje i provedba obuka zaposlenih u institucijama BiH“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4- 16-10-2465/20 od 23. 12. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedenog Izvješća odredio Povjerenstvo za financije i proračun. Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Izvješće je prihvaćeno i upućeno na daljnju proceduru. Otvaram raspravu o Izvješću. Zastupnica Aida Baručija, imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Ja bih samo predložila jedan zaključak kojim se zadužuje Ministarstvo finansija i trezora da u procesu pripreme i odobravanja budžeta za obuke zaposlenih u institucijama BiH poveća nivo kontrole informacija o svrsi za koju su sredstva namjenjena s ciljem utvrđivanja opravdanosti traženih sredstava. 39 Hvala.
Hvala zastupnice. Ne vidim više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 18. Ad. 18. Informacija o trenutačnom stanju u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH uzrokovanom blokadom glavnog transakcijskog računa, podnositelj: Izvozno-kreditna agencija BiH, broj: 01,02-50-18-81/21 od 6. 1. 2021. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Povjerenstvo za vanjsku trgovinu i carine. Izvozno-kreditna agencija BiH naknadno je 29.01.2021. dostavila i dopunu Informacije koju ste također dobili. Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Povjerenstvo je usvojilo Informaciju i suglasno je s predloženim zaključcima sadržanim u dopuni ove Informacije. Zaključci iz dopune Informacije su sljedeći: 1. Osiguranje pravne pomoći IGA-i kako bi se IGA mogla zaštititi i braniti svoje interese u nadolazećim sudskim sporovima, zaduživanjem Pravobraniteljstva BiH ili angažiranjem odvjetničke kuće. 2. Izvršiti hitnu deblokadu računa putem usvajanja izmjena i dopuna Zakona o osnivanju IGA-e ili izmiriti obveze po osnovi sudske presude i proračunskih sredstava čime bi se deblokira račun i osiguralo ponovno funkcioniranje IGA-e koja je do sada temeljem svojih poslovnih aktivnosti bila u mogućnosti redovito servisirati obveze. 3. Uspostaviti međuministarsko vijeće na temelju zaključka Vijeća ministara BiH od 05.06.2018. i u skladu sa člankom 15. Zakona o osnivanju IGA-e. 4. Potrebno je formirati radnu skupinu koju će činiti predstavnici Vijeća ministara BiH, vlada entiteta i IGA-e koja će raditi na daljnjim smjernicama za pronalaženje rješenja, to bi uključivalo rad na dodatnim izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju IGA-e, pitanja vezana za nadzor nad radom Agencije za ustrojstvo i strukturu, način donošenja odluka o izloženosti po pojedinim proizvodima, definiranje pokrića gubitka i rasporeda dobiti, definiranje odnosa IGA-e i vlasnika u odnosu entiteti – država. Jasno definiranje proizvoda koje će IGA implementirati, a koji su potrebni izvoznicima, te kapital kojim će IGA raspolagati i ostala pitanja u svezi sa nesmetanim radom IGA-e. Otvaram raspravu ovoj Informaciji. Za raspravu se javila zastupnica Mira Pekić, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća, pozdravljam sve kolege poslanike. 40 Evo mislim da je ovo tijelo, Predstavnički dom raspravljao najviše o stanju u Izvozno- kreditnoj agenciji BiH, mislim sad evo u ovoj prošloj godini, mislim da smo imali čak pet, šest puta na dnevnom redu informacije i izvještaje. Na prošloj sjednici je vladajuća većina usvojila Izvještaj o radu Upravnog odbora za 2019. godinu i evo taman smo se ponadali da će nakon tog izvještaja i usvajanja se nešto novo dešavati, no međutim ponovo na ovoj sjednici imamo na dnevnom redu stanje u Izvozno-kreditnoj agenciji uzrokovano blokadom računa. Znači, dvije stvari su se dogodile bitne, jedna je da smo u prošlom izvještaju, koji je usvojio ovaj Dom, odnosno vladajuća većina usvojila, vidjeli da je u poslovanju IGA-e dogodio se otpis obaveza, oprihodovane su, znači, obaveze koje su date za garancije za UNIS u iznosu od 64 miliona eura, odnosno 130 miliona KM. Tada je, u tom izvještaju je ovako napisano – da je Agencija dobila mišljenje od advokata iz Austrije da direktne garancije koje je Agencija izdala prema austrijskim korisnicima padaju u zastaru ukoliko nije pokrenut sudski proces protiv Agencije u roku od tri godine. Na osnovu mišljenja advokatske kuće iz Austrije, na osnovu mišljenja advokata izvršen je otpis obaveza i te obaveze su oprihodovane, tako da je slika finansijska Agencije bila drastično bolja. Nakon toga, evo, mi ponovo na dnevnom redu imamo Izvještaj o stanju u Izvozno- kreditnoj agenciji i informaciju da je račun blokiran, račun je blokiran zbog garancije koje je IGA dala Hidrogradnji d.d. Sarajevo, a dobavljač je bio preduzeće iz Hrvatske Osijek-Koteks, na osnovu toga račun je blokiran i neizvjesno je dalje poslovanje. Ako se vratimo unazad, a mislim da je sve rečeno što se tiče ove Izvozno-kreditne agencije i problemi od samog osnivanja, znamo da je sam, sama aktiva ove Agencije 51 miliona, da se on, da ga čine sredstva iz kredita i sredstva iz granta, da Republika Srpska je tražila da participira i u grant sredstvima, što nije dogovoreno, tako da imamo stav iz Republike Srpske i da je to jedan od uslova, odnosno jedan od razloga zašto nije formirano međuministarsko vijeće. Ali ono što ja hoću na kraju da kažem, mislim da nema potrebe da se ulazi dalje u elaboriranje cijle ove situacije, činjenica je da je 2011, 2012. i 2013. godine IGA dala UNIS-u garanciju od 83 miliona eura, to je oko 170 miliona KM, to je skoro 20% budžeta zajedničkih institucija. Taj rizik koji je Izvozno-kreditna agencija tada uzela na sebe, rizik u poslovanju je bio toliko veliki da se, evo i da dan danas ta Izvozno-kreditna agencija nije oporavila. Mi imamo u Izvještaju prijedlog ovih mjera, jedna je od njih je i ona koju ćemo mi jedinu podržati, to je da bi se zaštitili interesi i kapital IGA-e treba se ... Pravobranilaštvo BiH, da se uključi u sve pravne poslove, ovo sve drugo bi značilo, prevedeno, da ćemo mi iz budžeta zajedničkih institucija platiti sve ove obaveze koje će dospijevati na naplatu po garancijama koje je dala IGA. Ono koliko vidimo, trenutno ima oko 37 miliona maraka obaveza po garancijama, po sudskim sporovima, koji će doći na naplatu, to znači da će se one platiti iz budžeta, nema drugih sredstava i mislim da ovi zaključci koji su nama dati nisu dobri i mi ih nećemo podržati.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu, zastupnik Jakov Galić, izvlite zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća, koleginice i kolege poslanici. Čitajući ovu Informaciju volio bih da znam da li možda ima neko ovdje ispred Agencije, je li ima neko? Volio bih da znam da li je moguće da ovako važnu agenciju, važnu sa stanovišta ozbiljnosti i kredibiliteta BiH, da se ovakva agencija vodi na ovako neozbiljan način. Portfolio Agencije je bio 50 miliona, a zaduženja, odnosno garancije izdate od strane Agencije su bile na 41 preko 190 miliona. Dakle, poslovanje Agencije, iako ona nije profitna organizacije, to znamo, ali postoje pravila po kojima ti ne možeš da izdaš više garancija nego što imaš portfolio, nego što imaš sredstava kojima raspolažeš. I ovdje vidim, da ne elaboriram mnogo, ovdje vidim dvije mogućnosti, da se ova Agencija ugasi ili da se formira nova agencija, naravno, bez menadžmenta koji je doveo Agenciju u ovakvo stanje i doveo, naravno, i Parlament ove države u situaciju da treba da donosi lex specialis zakon po kome bi računi Agencije ne bi mogli da podliježu blokadi i istovremeno Agencija bi bila zaštićena od eventualnog stečaja i likvidacije. Dakle, to je meni neshvatljivi, kao ekonomisti neshvatljivo, iako je, dakle, neprofitna organizacija ona mora da vodi računa o tome gdje ulaže, kako ulaže, bitna je Agencija sa stanovišta faktoringa, dakle, naša izvozna preduzeća koja ne mogu da izdrže nekakav dug rok naplate, njima treba pomoći da se ta potraživanja naplate, dakle da se otkupe i tu treba da djeluje Agencija, istovremeno da daje garancije za uvoznim našim kućama, ali to mora sve da bude na zdravim osnovama. Ovdje ne vidim ništa da je bilo na zdravim osnovama, ovo je meni neshvatljivo ovakva indolentnost u odnosu na trošenje državnih sredstava meni je neshvatljiva, zaista. I mislim da ovdje treba da se na dnevni red stavi odgovornost, prije svega, menadžmenta Agencije, a potom i Upravnog odbora koji godinama sjede, upravljaju Agencijom na najgori mogući način. Dakle, nešto što je apsolutno neshvatljivo i treba ozbiljno razmisliti, dakle, kako postaviti Agenciju za kreditiranje i izvoz. Ima ovdje, naravno, mnogo, mnogo pitanja koja apsolutno nisu jasna, nije jasno, recimo, ni ovoliko tužbi protiv Agencije. Da li tamo postoji pravnik, da li tamo postoje finansijski stručnjaci koji se razumiju u finansije? Ovo je, po meni, potpuno amatersko vođenje Agencije i sa ovim, naravno, ne bih prihvatio ovaj Izvještaj, niti bih dozvolio da se neko stavi u zaštićen položaj utoliko da ne može račun da bude blokiran, to ja, to nisam nikad čuvo nigdje. Hvala vam.
Hvala zastupniku Galiću. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, imate riječ.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Gledajte, Izvozno-kreditna agencija je osnova 2004. godine kreditnim i grant sredstvima od 50 miliona, znači to je činilo portfolio ove Agencije i ona je bila i danas je prijeko potrebna institucija koja pomaže i garantuje izvozne poslove naših privrednih subjekata. Međutim, od samog osnutka ove Agencije bilo je osporavanje iste od strane jednog od bh. entiteta i to je trajalo godinama, ali Agencija je funkcionirala na način kako je znala i umjela. Međutim, u samom poslu koji je obavljala Agencija, izdavala je garancije za izvozne poslove i iz manjeg bh. entiteta firmama, što je sasvim razumljivo, ali problem je nastao kada su se te zbirne garancije, kada su poprimile značajne iznose, npr. Unis tvornica cijevi Derventa, iznos od 83 miliona eura. Čini mi se da ovdje postoje i elementi organiziranog kriminala, obzirom da oni koji su pratili uvoz čeličnog lima za proizvodnju cijevi radi izvoza čeličnih cijevi Unis tvornica cijevi Derventa nisu uopće sugerirali IGA-i, odnosno Agenciji da je došlo do prekoračenja, da se ne izvoze cijevi, iako se uvozi materijal, da se ne razdužuje materijal ako su proizvedene cijevi za domaće tržite i naravno taj iznos je prerastao višestruko cijeli portfolio ove Agencije. Postavlja se opravdano pitanje – da li su još neke institucije BiH učestvovale u ovom, sada već potpuno jasno, kriminalnom poslu i dovođenja ove Agencije da ovakvog stanja? Nažalost, oni koji su bili sve te godine odgovorni za funkcioniranje Agencije imaju dio svoje odgovornosti, 42 u prvom redu menadžment, zatim oni koji nisu do danas formirali međuministarsko vijeće koje je trebalo da da usmjerenja ovoj Agenciji za njeno funkcioniranje i rad. Naravno, entitetska ministarstva finansija i pored svega Vijeća ministara BiH. Ovo ne govorim za Vijeće ministara koje je trenutno aktuelno, nego sva Vijeća ministara koja su prethodila od samog osnutka ove Agencije. I mi danas imamo situaciju u kojoj je načinjena ogromna šteta BiH, ne samo Agenciji, Agencija je blokirana i ona ne može funkcionirat, pa evo nakon blokade neće moći isplaćivati ni plaće zaposlenicima kojih je tamo mali broj. Ali ono što se može desiti ukoliko ne budemo imali mogućnost da štitimo interese BiH kroz ovu Agenciju, možemo prouzročiti veoma veliku dodatnu materijalnu štetu. Šteta je, kao što rekoh, nastala i obaveze po tužbama Agencije prema drugim subjektima su negdje 193 miliona KM, s druge strane zbog nefunkcioniranja IGA-e imamo i tužbe pravnih subjekata prema IGA-i koje su u značajno manjem iznosu, ali one su na sonu i one će se kroz sudske prostupke morati dokazivati. Zbog toga, evo, kao član i komisije, ad hok komisije koja je bila formirana da istraži šta se to zapravo događalo u IGA-i u jednom od prethodnih saziva Parlamenta, evo i kao član Komisije za vanjsku trgovinu i carine smatram da moramo ovo razdvojiti. Znači, prvenstveno moramo podvući liniju da se ne pričinjava dalja materijalna šteta BiH, a onda, naravno, uključiti sve one agencije za provođenje zakona, pa ako ima posla i za pravosuđe, da se utvrdi odgovornost svih onih koji su doveli do ovakvog stanja i u IGA-i i vezano za IGA-u kao kreditnu agenciju koja štiti izvozne firme. Stoga kao član Komisije za vanjsku trgovinu i carine podržavam, naravno, sve četiri ova zaključka [[govornik se upozorava na vrijeme]] smo na Komisiji usvojili, ali smatram da treba dati rok Vijeću ministara da se konačno opredijeli šta želi sa Izvozno-kreditnom agencijom, da li želi da se ugasi, da li želi da se dokapitalizira, da li želi kroz izmjene zakona da se zaštiti da ne ode pod stečaj postojeća, ali to mora učiniti Vijeće ministara, ne možemo mi kao Parlament. Stoga, evo, smatram da su ova četiri zaključka sasvim dovoljna, uz da se definiše rok do kada Vijeće ministara mora da se odredi spram budućnosti Izvozno-kreditne agencije. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku Mehmedoviću. Za ispravak krivog navoda javila se zastupnica Sanja Vulić, imate riječ zatupnice.
Hvala gospođo Krišto. Pa imajući u vidu da je kolega Mehmedović rekao manji bh. entitet, želim ga podsjetiti da u Ustavu nigdje ne postoji taj termin „manji bh. entitet“, te ga molim radi javnosti da više Republiku Srpsku ne naziva manjim bh. entitetom, jer mi nismo nikakav manji bh. entitet već smo u sastavu BiH kao i Federacija. Samim tim, ako već imate te iskrene namjere, kako govorite, morate poštovati oba entiteta i sve narode, a ako konstantno govorite na degradirajući način i nepoštujući ono što u Ustavu piše Vaše namjere nisu iskrene, već naprotiv sve suprotno tome. Hvala.
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče. 43
Ne znam zapravo šta je kolegica Sanja mislila, da sam ja tačno, netačno rekao manji bh. entitet postoji, postoji i veći bh. entitet, prema tome ja sam rekao istinu, ali sve dok dužnosnici iz manjeg bh. entiteta ovdje neustavno spominju kategoriju zajedničkih institucija do tad će biti i ovakvih minimizirajućih izraza kada je u pitanju manji bh. entitet. Hvala lijepo.
Hvala. Za raspravu se javio zastupnik Zukan Helez, izvolite zastupniče.
Hvala lijepo, nadam se da neće biti frustracija kao maloprije kad sam diskutovao sa Vaše strane. Kao član ovog radnog tijela, znači Komisije za vanjsku trgovinu i carine, dužan sam da kažem nekoliko rečenica. Znači, ovo je jedna od agencija na državnom nivou koja je simbol BiH i mislim da po tom osnovu to nekome smeta, jer kroz više saziva Vijeća ministara isti problem ostaje i opstaje i niko ne usuđuje se to da uđe u probleme i da, da, ovaj, rješava. Prvo, tamo imaju ljudi koji rade, koji imaju svoje porodice, koji imaju financijske obaveze, koji imaju kredite i ta agonija dugo traje, ja ne znam kako više ljudi tamo mogu uopšte da rade i funkcionišu. A ono na šta bih stavio fokus, tamo sam primijetio od onih koji imaju potraživanja prema toj Agenciji da imate kriminalnih osoba, imate čovjeka koji je vlasnik jedne firme iz Osjeka, koja ima potraživanja blizu 2 miliona maraka ili negdje oko milion eura, a koji bježi od pravnih propisa i zakona iz Hrvatske, krije se u BiH i naravno nije jedini. Ove ostale ne znam, ali vidim dosta i banaka koje su već u stečaju, koje, koje, da bi me svi shvatili, propadaju ili su propale, imaju također potraživanja. I po onoj nekoj najlakše je od države naplatit stvarno ne mogu da shvatim da ćemo dozvolit da neko ko bježi od pravnog, pravne države Hrvatske i krije se u BiH, a vlasnik je te firme, da od budžeta države BiH uzme 2 miliona maraka, isključivo zbog nerada nekoga, a to je prije svega Vijeće ministara. Ja mislim da u ovom slučaju Vijeće ministara može i krivično odgovarati, jer ima tamo i ono kad je šutnja pa nećete da reagujete, a na štetu je države, ja mislim da, ovaj, bi ovo Vijeće ministara ukoliko nište ne uradi moglo ući u one koji krivično odgovaraju, snose krivičnu odgovornost za propadanje ove Agencije. Predlagao sam na Komisiji i sad predlažem jedan zaključak: Da ograničimo vremenski do kada je dužno Vijeće ministara da to stavi na dnevni red i riješi taj problem na ovaj ili onaj način samo da tim ljudima kaže ili da ugasi tu Agenciju ili da urade nešto da ta Agencija radi neometano. Hvala.
Hvala zastupniku Helezu. Ne vidim više prijavljenih za raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu po točki dnevnog reda. 44 Prelazimo na točku 19. u ovom slučaju imamo malo izmijenjeni u odnosu na ono što smo, što je znači usvojeno, što je bilo predlagano, sad je točka 19. Ad. 19. Informacija Vijeća ministara BiH o statusu nabave cjepiva protiv koronavirusa za potrebe građana Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici Predrag Kojović, Damir Arnaut, Mirjana Marinković-Lepić, Aida Baručija, Saša Magazinović, Nermin Nikšić, Zukan Helez i Nada Mladina, broj: 01-50-18-309/21, veza: 01-50-1-15- 16/21 od 3. 2. 2021. Ovu točku smo uvrstili na današnjoj sjednici. Otvaram raspravu. Zastupnik Predrag Kojović, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Čaln 180. stav c) Poslovnika kaže da su, koji govori o pravima i dužnostima Vijeća ministara – preko svog predstavnika dužno je učestvovati na sjednicama Doma i komisija Doma, a po pozivu i na sjednicama Kolegija. Ja u ovom trenutku, ako ne vidim nikoga iz Vijeća ministara da je prisutan u ovoj sali i ako se slažete da je moja konstatacija tačna, predsjedavajuća, ja u ime kluba tražim pauzu od 15 minuta, kako bi vam omogućio da osoba adekvatna, da predstavlja Vijeće ministara na ovoj tački dnevnog reda, bude pozvana. Hvala.
Hvala uvaženi zastupniče, Vaše je, naravno, pravo da iznesete i da tražite pauzu. Ova informacija, odnosno točka 19. nije, prijedlog točke nije od strane Vijeća ministara, nego je od znači predlagatelja zastupnika, prema tome oni u ovom trenutku, znači, nisu dužni, odnosno obvezni sjediti, nego Poslovnik kaže – kada se njihova točka nalazi na dnevnom redu. Ali, naravno, ukoliko Vi ostajete kod prijedloga Vaše, prijedloga da zatražite pauzu mi ćemo, ja ću pauzu dati, ali o ovoj točci mi možemo nastaviti raspravu i raspravljati, znači, bez nazočnosti članova Vijeća ministara. Predrag Kojović, izvolite kolega.
Ja se izvinjavam, ja sam, nisam imao opciju, ovaj, osim ove, da kako bi rekao se ponovo javim za riječ, zato Vam se izvinjavam. Ali možete li mi samo reći koji član Poslovnika kaže da je Vijeće ministara ili njihovi predstavnici dužno prisustvovati samo kod onih tačaka koje oni predlažu?
Članak 180. kolega je dodao – unutar prava i dužnosti navedenih u Ustavu BiH, Zakonu Vijeća ministara, može podnositi i predlagati zakone Domu i dostavljati mišljenja o prijedlozima zakona čiji ono nije predlagatelj, može tražiti sazivanje sjednice Doma radi 45 razmatranja pitanja o kojemu želi iznijeti stav posredstvom ... predstavnika dužno je sudjelovati na sjednicama Doma i povjerenstva Doma, a po pozivu i na sjednicama Kolegija. Mi smo pozvali, ali ovo nije točka, znači d) ima pravo intervenirati u raspravama, može tražiti, sve su ovo poslovničke obveze. Ja sam Vam samo još dužna reći da smo mi dobili kao Dom i obavijest da je trenutno u tjeku sjednica Vijeća ministara. Tako da evo, ja sam samo željela u smislu, ovaj, predlagatelja koji je rekao da traži pauzu, da li ostajete kod prijedloga? Tražite pauzu od pola sata?
Od 15 minuta.
Od 15 minuta. Dajem pauzu od 15 minuta na zahtjev prijedloga.
Onda je bolje da smo napravili veliku pauzu
Onda možda, imam prijedlog, mi iz, članovi Kolegija, obzirom da nismo davali ovu pauzu, pa da spojimo, pa da ujedno damo, evo, sve skupa pauzu od sat vremena, je li to sasvim dovoljno? Znači, sad je 14:20 ili trideset, vidimo se ovdje u 15:30. [[PAUZA]] Dame i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Nalazimo se na točki 19. napravili smo pauzu i pozvali smo, evo, ispred Vijeća ministara imamo nazočno ispred Ministarstva civilnih poslova, predsjedatelj Vijeća ministara je u pauzi zvao i rekao je čim završi press konferenciju da će se i on priključiti nastavku sjednice i biti nazočan odvje. Evo upravo u ovom trenutku dolazi, hvala lijepa, možemo nastaviti. Evo, ne vidim još prijavljenih za raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zastupnik Arnaut, rasprava, izvolite zastupniče.
Pa evo s obzirom da se predsjedavajući Tegeltija priključio, ovdje se traži informacija Vijeća ministara, dakle, o pitanjima koja se tiču nabavke vakcina i mislim da je najbolje da predsjedavajući Tegeltija kaže šta je Vijeće ministara uradilo po tom pitanju, gdje smo, dokle smo, hoćemo li i kada u BiH dobiti vakcine kao rezultat rada Vijeća ministara, a onda će zastupnici, je li, moći adekvatno učestvovati u raspravi nakon što čujemo da li uopšte ima bilo kakva informacija o statusu nabavke vakcina, da li je išta pokrenuto. Evo, da čujemo čovjeka, pa da onda se uključimo u raspravu. Hvala.
Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče. 46
Da ne trošim diskusiju, javiću se samo da, ovaj, dopunim ovo sa onim što mislim da je važno da nam predsjedavajući Vijeća ministara kaže, a to je – zašto Vijeće ministara do sada nije u proceduru uputilo, po hitnom postupku, izmjene i dopune Zakona o javnim nabavkama kako bi se na odgovarajući način postavili u odnosu na nabavku vakcina, odnosno izbjegli bilo koju zakonsku prepreku? Odnosno zašto nismo dobili do sada izmjene i dopune Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, gdje bi se omogućilo ono što ste Vi obećali na press konferenciji, da se ide u direktnu nabavku kod proizvođača, budući da to zakon ne dozvoljava? I ukoliko znate da li je Agencija za lijekove i medicinska sredstva izmijenila Pravilnik o izdavanju dozvole za stavljanje lijeka u promet, budući da je i to jedna od prepreka, ako nije da li ste razgovarali s njima da li imaju namjeru to uraditi i zbog čega u ovom trenutku, a ne kada je bilo vrijeme razgovaramo o svemu ...
Zastupniče, samo da Vas opomenem, jer ste zloupotrijebili ispravak krivog navoda, niste ispravljali ničiji, ovo sve što ste iznijeli to je trebalo iznijeti kroz raspravu. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Da li se predsjedatelj Vijeća ministara želi obratiti? Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Kolege, gospodo poslanici, žao mi je što ova tačka dnevnog reda danas na ovakav način uvrštena na ovu sjednicu dnevnog reda, bilo je prilika da se u pisanom obliku pripremi jedna informacija o tome šta smo sve radili i kako je ovdje se radilo, ne Savjet ministara, ovo je posao koji ne radi Savjet ministara, ovo je posao koji rade ministarstva zdravlja, ovo je posao koji rade vlade entiteta zajedno kao Savjet ministara i Vlada Brčko distrikta. Žao mi je što danas ovdje nije ni ministrica civilnih poslova koja kordinira te aktivnosti sa entitetskim ministarstvima zdravlja i koja o ovim stvarima zna više nego što znam ja, jer ona je zbog bolesti nije bila na današnjoj sjednici Savjeta ministara. Ono što hoću da vama sada kažem i da ću ponoviti nekoliko stvari koje sam i danas rekao, ali radi javnosti, radi sve rasprave da znamo o čemu se, u čijem procesu se ovo radi. Ja se nadam da me nećete limitirati sa vremenom, da bi mogao da ovdje sve kažem, da ne učestvujem u nekim sledećim replikama, raspravama i tome slično. Sa pojavom COVID-19 kao duboko svjesni da je to globalni problem, u samom procesu nabavke medicinske opreme, zaštitnih sredstava, Savjet ministara, vlade entiteta itd. prihvatili su dogovor i ponudu Evropske komisije da budemo dio globalnog sistema nabavke zaštitnih sredstava, lijekova i sve onoga što se pojavljuje u tom procesu nabavke. Moram vam priznati na samom početku je bilo nespretnosti i poteškoća sa nabavkom opreme iz EU, ali poslije toga EU je sasvim sigurno bila najveći donator medicinske opreme, sredstava, zaštitne opreme i svemu tome i bio naš najpouzdaniji parnter uz sve to. Naravno, bilo je i drugih koji su pomagali BiH, različitih zemalja, međunarodnih humaniratnih organizacija itd. i svima smo zahvalni na pomoći koju su došli u BiH vezano za savladavanje pandemine COVID-29 sva ta sredstva koja su došla ili materijalna ili novčana završili su u, kod Vlade Federacije, kod Vlade Republike Srpske i Brčko distrikta, nijedna konvertibilna marka, nijedan komad zaštitne opreme nismo zadržali na nivou zajedničkih institucija sem dijela opreme koji smo dali Graničnoj policiji i Oružanim snagama 47 BiH. Vođeni tom idejom i procedurom koja se pokrenula i za sistem nabavke vakcina, gdje je bilo jasno da se u svijetu tretira vakcina kao globalno dobro, koje mora biti dostupno cijelom svijetu, a ne samo najvećim i najbogatijim zemljama, koje imaju mnogo veću snagu i finansijsku i svaku drugu da u jednom trenutku obezbijede i vakcinu samo za sebe, za svoje građane, već da se ta vakcina obezbijedi za cijelo, cijeli svijet, naravno, u omjerima, s ozbirom i na snagu i na veličinu tih zemalja i zbog toga je BiH donijela odluku da pristupi tzv. Kovaks sistemu za nabavku vakcina, koja je praćena prije svega od Svjetske zdravstvene organizacije i još nekih drugih institucija. I mi smo tu u dogovoru, ponovo hoću da kažem, sa ministarstvima zdravlja entiteta, vladama entiteta, pristupilo je još 186 zemalja. To su poslovi koje smo započeli u julu 2020. godine, 18. septembra 2020. godine smo potpisali sporazum sa Kovaksom o nabavci 1.230.000 vakcina i već 18. septembra uplatili smo prvi avans u iznosu od 1.971.200 dolara za nabavku tog potrebnog dijela vakcina. Preostali iznos, ukupni iznos za nabavku tih sredstava u iznosu od 12.997.600 dolara je BiH uplatila i postala punopravni član tog sistema nabavke i ima ugovoreno 1.232.000 doza, od toga Federaciji pripada 800.000 doza vakcina, toliko je i platila, Republici Srpskoj 400.000 i Brčko 32.000 doza. Ovaj broj vakcina je dovoljan za 20% stanovništva i odnosi se samo na prvu narudžbu koje se nadležne zdravstvene institucije zatražila u skladu sa ovim instrukcijama o kojim smo se nabavljali. U portfoliju Kovaksa danas se nalaze Fajzerova i AstraZenekina vakcina, s tim što su juče ili danas u medijima se pojavilo da će se u sistemu Kovaks pojaviti i vakcine kineskih proizvođača. 6. januara dobili smo obavještenje da će do kraja januara ili početkom februara biti dostavljene prve doze vakcina iz sistema Kovaks. Naknadno, 18. januara smo ponovo dobili dodatne informacije i pisano obvještenje da će tzd. Fajzerovih vakcina doći oko 27.000 doza sa početkom isporuke sredina februara 2021. godine, a da će AstraZaneka vakcina u iznosu do 259.000 doza doći od sredine februara do kraja februara. To su one informacije koje mi zaista imamo, mi smo ono što je bilo potrebno od nas da se uradi do toga da platimo cjelokupni iznos od 1.232.000 vakcina mi smo u cjelosti uplatili. U dogovoru sa EU, Delegacija EU u Bosni i Hercegovini, Ministarstvo civilnih poslova u dogovoru sa nadležnim zdravstvenim institucijama naručilo je 892.000 doza vakcina od, kroz sistem zajedničkih nabavki sa EU. Vi jako dobro znate da u ovom trenutku u sistemu nabavke EU nalaze se u ovom trenutku tri vakcine i da će one sve biti u portfoliju koje će se isporučuvati BiH. Ukupna vrijednost tih svih vakcina od 892.000 vakcina jeste 13.700.000 eura, od čega će 85% sredstava se koristiti za nabavku vakcina, a 15% za tzv. vakcinalnog materijala. I ovaj iznos sa nabavkama vakcina iz ovoga sistema i sistema Kovaks za BiH je obezbjeđena nabavka, procijenjena da ima, da će biti dovoljno doza vakcina za 40% stanovništva BiH. Ja hoću da vas podsjetim da smo mi krajem 2020. godine govorili o vakcini do kraja provog kvartala 2021. godine, kada smo vidjeli da pogotovo u EU postoji problem kada će te vakcine stići, predsjednici vlada entiteta, gospodin Višković i gospodin Novalić i ja smo obavili sastanke i dogovorili da BiH krene u pregovarački postupak za nabavku vakcina i od drugih proizvođača koji se ne nalaze u sistemu Kovaksa, ove vakcine koje su sad, dosad potvrđene, već da se pokrene nabavka i vakcina iz sistema koji proizvode ruski i kojih proizvode kineski proizvođači. Jasno je svima, na tom sastanku je konstatovano, da nabavku vakcina vrše entiteti, da proces provode ministarstva zdravlja, ali želili smo zajedničkim nastupom prema dobavljačima da iskažemo zajednički interes BiH. Objedinjeni su svi zahtjevi za nabavku vakcina i zahtjev je da se iz Rusije nabavi 120.000 vakcina, od čega 100.000 za Federalno ministarstvo zdravlja i 20.000 Odjeljenju za zdravstvo i ostale usluge Brčko distriktu, dok Republika Srpska nija iskazala zahtjev za nabavku vakcine kroz ovaj zajednički postupak nabavke, jer je već ispregovarala tu nabavku. Kad je u pitanju kineska vakcina Federalno ministarstvo zdravlja iskazalo je zahtjev za 100.000 vakcina, Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske 80.000 vakcina, Odjeljenje za zdravstvo i ostale usluge Brčko distrikta 48 20.000 vakcina što u osnovi čini 200.000 vakcina. I kad je u pitanju direktni pregovori, ovo su stvari koje smo pregovaramo sa državama, pregovaramo sa ambasadam njihovim, državama Rusije i Kine, a direktni pregovarački proces koji se vodi preko proizvođača, a to je Fajzer, Federalno ministarstvo zdravlja iskazalo je potrebe za 200.000 vakcina, Ministarstvo zdravlja Republike Srpske za 50.000 vakcina i Odjeljenje za zdravstvo i ostale usluge Brčko distrikta 8.000 što je ukupno 258.000 zahtjeva za vakcinu Fajzer. Ako to sve objedinimo, ako to sve objedinimo, to je oko 600 hiljada vakcina, što je mnogo manje od onoga što je već ugovoreno kroz sistem Kovaks i snabdjevanje kroz EU. Ono što želim da kažem i ovdje se postavilo neko pitanje, neko je govorio od poslanika, o 2 miliona koje je izdvojilo ministarstvo, Savjet ministara za nabavku vakcine. Mi nismo izdvajali novac za nabavku vakcine, mi smo izdvojili novac za transport, skladištenje i sve ostalo što trebaju da se urade vakcine i za jedan i za drugi entitet, izdvojili smo onoliko sredstava za koliko je bilo procijenjeno da je potrebno za prve doze koje će doće te vakcine i cjelokupni taj proces koji će još trajati i u 2021. godini Savjet ministara će obezbjeđivati ta sredstva dok su sva preostala sredstva obezbijedili vlade entiteta i Brčko distrikta. O tom cijelom sistemu snabdjevanja postignut je sporazum sa UNICEF-om koji je dodatno pomogao tzv. hladni lanac za snabdjevanje vakcinama i mi danas smo apsolutno spremni prihvatiti te vakcine. Ne govori se o problemu novca za nabavku vakcina, ja sam u dnašnjem odgovoru na poslaničko pitanje rekao da smo mi oko 40 miliona novca dali entitetima iz budžeta zajedničkih institucija planirajući da su to entiteti tražili, mogli smo tih 40 miliona u cijelosti da isplatimo, recimo, i za nabavku vakcina, ali je dogovor da Savjet ministara obezbjeđuje sredstva, transport, skladištenje, sve ono što je vezano za oba entiteta, a da vakcine plaćaju i nabavljaju entiteti. Cijeli proces koji je definisan jeste da entiteti i Brčko distrikt usvoje svoje planove vakcinacije i to je sve završeno uključujući i Odjeljenje Brčko distrikta. U planovima za vakcinaciju definisano je da su prvo zdravstveni radnici i pomoćno osoblje u zdravstvenim ustanovama, zatim stanovništvo starije od 65 godina i onda osobe i osoblje ustanova za smještaj starih lica. Kada govorima o zakonima koji definišu odobrenje za uvoz određenih vakcina, kada govorimo o proceduralnim zakonima, ovdje o kojima govorite vi, o Zakonu o javnim nabavkama, želim da vam kažem da smo održali sastanak sa svim nadležnim institucijama, od Agencije za lijekove, resornih ministarstava zdravlja, premijera entiteta i na tom sastanku je utvrđen kompletan redoslijed kako se vrši taj proces registracije vakcine, kako se vrši dostava do nadležnih institucija i kako se vrši nabavka. Iz stavova svih onih ljudi koji se bave tim poslom je rečeno da nema potrebe ni da se mijenja Zakon o javnim nabavkama, niti ima potrebe da se mijenja Zakon o lijekovima ili kako dalje u cijelosti se zove. Bio sam prisutan i na ovoj sjednici kada je, mislim poslanik Stevandić predlagao da se, Agencija donese odluku da sve vakcine koje registruje Evropska agencija za lijekove automatski registruje Agencija za lijekove BiH. Jasno su rekli da nemaju potrebe za mijenjanje svojih pravilnika i da sve vakcine koje se nalaze mogu biti registrovane u BiH za dva, najviše do tri dana i da nema potrebe za izmjenama Zakona o lijekovima, odnosno izmjene njihovih pravilnika. Isto tako su rekli i za Zakon o lijekovima, isto tako su rekli i za Zakon o javnim nabavkama. Ono što sam ja sasvim siguran, da ćemo vrlo brzo kroz sistem Kovaks dobiti i prve Fajzerove i AstraZenekine vakcine i da će poslije toga na red doći, to su samo prve isporuke i da će onda doći onaj tzv. kontinuirani redoslijed snabdijevanja vakcinama. Očekujemo vrlo brzo potvrdu od Evropske komisije kada će prve isporuke doći sistema snabdijevanja Evropske komisije. Ono što u ovom trenutku, ono što u ovom trenutku ne možemo znati, nismo dobili tačnu potvrdu ni od kineskih proizvođača, ni od ruskih proizvođača, a kada oni mogu isporučiti prve vakcine iz ovog sistema koji mi danas sa njima pregovaramo. Ono što nam je Fajzer obećao, naravno to treba i pismeno da se potvrde, da oni kroz ovaj sistem direktnih dogovora mogu krajem marta isporučiti prve vakcine za BiH. 49 Ja vas molim da imamo povjerenje u institucije, prije svega Agenciju za lijekove, koja je zadužena za registraciju, u zdravstvene radnike da će provesti taj proces vakcinacije kako je potreban i da ne otvaramo neke velike sumnje i strah od javnosti, jer mislim da ćemo vrlo brzo početi sa procesom vakcinacije u BiH. Hvala vam lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara, gospodinu Tegeltiji. Za raspravu se javio zastupnik Predrag Kojović, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara što se ipak odazvao na ovu tačku dnevnog reda. Ja zaista uvijek pokušavam da biram riječi, da ne doprinosim jednoj opštoj kakofoniji u političkom prostoru i to ću se pokušati i ovaj, drižati toga i kada je ova tema u pitanju. Poštovani predsjedavajući, Vi ste već nama jutros prilikom postavljanja pitanja, već ste nam jednom ispričali sve ove korake koje ste poduzeli i koji su nas doveli nigdje, jer situacija i nadam se da nemate, kako bi rekao, da nemamo raspravu o tome, u BiH još nijedna osoba nije vakcinisana, a Vi isto kao i ja znate kakvo je stanje u regionu i u Evropi i u svijetu u smislu vakcinacije. Isto tako Vas ne moram podsjećati, ako već nemate interes, kako bih rekao, za zdravlje građana, ako imate neki ekonomski interes za ovu državu, projekcije koje govore o tome, ovaj, koliko svaki dan ovog lokdauna koša u odnosu na nabavku vakcina. Sami ste rekli, da snažne zemlje sa puno novca i sa velikim narudžbama imaju, kako bih rekao, prioritet, sami ste rekli i zašto se tako nije onda ponašala BiH. Kako će Brčko ili entitet, mi imamo naravno razne administrativne jedinice u ovoj državi, ali bi sasvim izvjesno bilo da, za građane BiH, da su najbolje šanse BiH da dobije vakcinu ako nastupi jedinstveno u pregovoru sa proizvođačima i u smislu količine vakcina i u smislu plaćanja. I ne razumijem kako je moguće da ste nadležni, da ste se dogovorili, kako kažete, ne razumijem s kim ste se dogovorili, vjerovatno sa entitetskim premijerima, da vi budete nadležni za nabavku frižidera za vakcine, ali niste nadležni za nabavku vakcina. Kad je potpuno logično bilo da je obrnuto, frižideri se mogu, proizvode se u Hrvatskoj, danas naručite, dobijete za sedam dana frižider za minus –72º. Sve što ste nabrojali vakcine, količinu, to nije dovoljno da bismo imali, kako bi rekao, da bi smo bili zaštićeni od te bolesti, taj procenat stavnovništva koji ste naveli da ste naručili vakcine, ni to nije dovoljno. Ja moram priznati i ovo stvarno, evo, kažem, ovaj, meni je od početka mandata Vašeg, se čini, evo a volio bi da me, ovaj, razuvjerite, da je cilj Vašeg mandata zapravo da pokažete BiH kao nefunkcionalnu i samim tim i nepotrebnu državu, a da operativnu, funkcionisanje i upravljanje životima ljudi prepustite entitetima i Distriktu Brčko. I mislim da ako je to Vaša politička platforma, onda mislim da se zaista nalazite na mjestu na kojem se, kako bih rekao, ne bi trebali nalaziti. Nama na mjestu predsjedavajućeg Vijeća ministara treba neko ko BiH doživljava kao državu i brine o svim njenim građanima podjednako. Vama je sasvim, kao predsjedavajućem Vijeća ministara BiH ok da jedan entitet samostalno obezbijedi sebi određenu dozu vakcina i u ovom trentku se na Sarajevskom aerodromu nalazi ova jedna mala količina ruskih vakcina, čije odobravanje i to broja od dvije hiljade vakcina će, kažu, trajati do 15. februara, a zamislite šta će se dogoditi kada dođe 400 hiljada ili kada dođe 1.200.000 vakcina. Ovo je zaista, po meni, kako bih rekao, jedno od rijetkih pitanja koje 50 nadilazi naše duboke i teške podjele koje se tiče etničkog, koje se tiču prošlosti, ovo je najjednostavnija stvar koja se zove zdravlje i život svakog građanina u BiH i spas ekonomije koje će takođe ugroziti zdravlje i živote naših ljudi. I moram priznati da sam stvarno očekivao da ćete u jednoj ovakvoj situaciji, koja je izuzetna, koja se dogodi jednom u sto godina, da ćete pokazati, kako bih rekao, jednu lidersku sposobnost i jednu, jednu bazičnu vrstu patriotizma prema ljudima s kojima dijelite istoriju, jezik i budućnost.
Hvala zastupniku. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava.
Hvala predsjedavajuća. Izvinjavam se što sam maloprije, u pravu ste, zloupotrijebio repliku, samo zato da ne bi diskusiju poništio. Dakle, predsjedavajući je počeo izlaganje sa riječima – žao mi je što je ovako tačka stavljena na dnevni red. A nama je žao što se on nije sjetio, a mislim da ima i političku odgovornost, da on sa svojim saradnicima stavi ovo na dnevni red i ponudi nam preciznije odgovore nago što je dao. I kažete – utvrđen redsolijed kako se vrši nabavka, nema potrebe da se mijenjaju zakoni, Agencija nema potrebe da mijenja pravila. Ali kako, niste nam odgovorili kako, Vama su rekli, ja vjerujem da su i Novaliću kod respiratora rekli da ne treba, pa eno čovjeka sad u sudnici. Dakle, kako, izađite za govornicu pa nam odgovorite, koji su to jasno utvrđeni koraci? Kako ćete pregovarati direktno sa proizvođačem, ako vam zakon kaže da nemate pravo na to, da možete samo sa veledrogerijama? Kažete, da imamo, da treba da imamo povjerenje u institucije. Kako ćemo imati povjerenje u institucije, kako ćemo imati, poslije respiratora da imamo povjerenje u institucije, nakon toga što se mi moramo samoorganizovati da bi o ovome pričali, a ne da vi predložite, da imamo povjerenje u institucije? Nakon toga što se najavljuju datumi dolaska vakcina, pa peti, pa 15, pa 20, pa januar, pa februar, pa ne bude, kako ćemo imati povjerenje? Kako ćemo imati povjerenje kada na elementarno pitanje kako ćete proceduralno to uraditi, Vaš je odgovor – meni su rekli da to može. A Vi vodite proces koliko se god Vi krili iza nekog drugog ili bi trebali voditi. U konkretnom slučaju nabavke vakcina protiv COVID-19 ponuđač može biti samo zastupnik stranog proizvođača vakcine, koji da bi provodio velepromet i uvoz mora imati važeću dozvolu za to, posebne certifikate izdate od Agencije za lijekove i medicinska sredstva, te registrovanu djelatnost. Znači, ugovor glasi na veledrogeriju i vi ne možete kupiti direktno od proizvođača ili možda možete, ali nam ne znate objasniti kako ili možda svjesno idete u to da prekršite zakon, što je vaš pravo, ali imaju i neke sankcije za to. Zastupnik stranog proizvođača lijekova mora imati zaključen ugovor o zastupanju sa stranim proizvođačem ovjeren u Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, dakle kod vas u Vijeću ministara. Taj ugovor mora biti pohranjen u sudski registar nadležnog općinskog suda, te evidentiran u registraciji poslovnih subjekata. Opet ako ste, idete preko veledrogerije, ali Vi javnost obavještavate da ćete vi direktno u fabrici kupiti. Dakle, izađite i objasnite nam kako, jer Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima ne prepoznaje mogućnost da se uvoz vakcina u BiH obavlja direktno od proizvođača. Dakle, ako ste, ako je tačno ono što ste rekli na press konferenciji morali ste izmjeniti zakon, ako ste našli neki drugi način obavijestite nas da znamo i obavijestite javnost da ono što ste rekli na press konferenciji nije tačno. I da, kolega Stevandić je predložio jednu opciju, koja opet uključuje izmjene i dopune Pravilnika o izdavanju dozvola za stavljanje lijeka u promet, ja sam očekivao da Vi 51 danas nama kažete, pošto ste u toku toga, na čelu ste Vijeća ministara, da li je to urađeno i da li je ta opcija možda ta koju ćete koristiti i da li je Agencija na to mislila, ali ne možete izaći i reći uz dužno poštovanje prema vama i vašoj funkciji, meni je rečeno da ništa ne treba. To je vrlo, vrlo, neozbiljno i neodgovorno i ne možemo imati povjerenje u institucije poslije takvog Vašeg istupa. Ja i dalje očekujem da ćete Vi izaći i reći nam tačno korake kako će biti uvežene vakcine, da li preko veledrogerija, da li direktno kao što ste obećali, na način da ne bude povrijeđen nijedan zakon BiH, da na kraju krajeva da ne dobije niko od vas krivičnu prijavu i završite [[govornik se upozorava na vrijeme]] ne bi bilo lijepo.
Hvala zastupniku. Za raspravu se javila zastupnica Snježana Novaković-Bursać, izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, meni je opet žao kad se na ovako jako značajnim temama upustimo, upustimo, ovaj cijeli Dom u raspravu koja nema, raspravu za koju nema ispunjenost adekvatnih uslova u smislu, usudiću se da kažem, i kapaciteta sagovornika na ovu temu, uz dužno poštovanje mi smo svi poslanici, poneko od nas se malo više razumije u ovu temu, ali spuštamo informacije od svih zdravstvenih infromracija javnozdravstvene informacije su najosjetljivije, jer se njihova upotreba, zloupotreba, manipulacija itd. najdirektnije odražava na veliki broj građana. Ja sam na press konferenciji maločas rekla, da nas sve ove rasprave vode u jedno nepovjerenje u jedan izuzetno bitan proces, a on bi trebao da ishoduje podizanjem kolektivnog imuniteta, evo konkretno u slučaju na ovaj kovid. Ovo je čista zloupotreba tema i ono što moram da kažem, što vi uporno nećete da shvatite, živimo u svijetu u kakvom živimo i vakcine, iako su od značaja direktnog za zdravlje, za živote itd. one su ipak roba. Mi kao tržište, kakvo god da jesmo, prvo nismo jedina zemlja, nije ni Makedonija počela vakcinisanje, provjerila sam informaciju, ne zna se kaće, nije ni Crna Gora i nije ovaj dio Srbije, Kosovo, takođe nije počelo, Srbiju znamo kako dobro ide. Što se tiče, dakle, nismo jedini, imamo stanovnika koliko imamo, imamo zdravstvene sisteme kakve imamo i imamo čist primjer da jedan od zdravstvenih sistema u Republici Srpskoj se ipak malo bolje snašao i u skladu potpuno sa zakonima trenutno važećim i od javnih nabavki i u skladu sa Zakonom o lijekovima i medicinskim sredstvima vrši korake koji će, nadam se, u toku februara mjeseca ishoditi prvim vakcinisanim ljudima u Republici Srpskoj. To što se neki drugi sistem nije možda na vrijeme snašao ili nije pošao tim putem, meni je najvažnija činjenica, ali činjenica koju sam već nekoliko puta čula od predsjedavajućeg Savjeta ministara, da u ovom trenutku niko iz zdravstvenih sistema, a ni iz sistema vlasti u smislu Savjeta ministara i vlada entiteta nije ništa propustio, uplaćena su sredstva na vrijeme, postavljena organizacija, postavljena koordinacija, ali kad ... imate situaciju, jel' vi čitate vijesti, da je prošle sedmice, mislim, da je EU se našla u situaciji da se osjeća prevarenom, osjeća se, poduzima u globalnom smislu BiH sa 3,5 miliona ili koliko već stanovnika u kontekstu distribucije i trgovine ovom vrstom robe, nemojte da stvarno licitiramo u kakvom smo, na kakvom smo mjestu i na kakvom smo, neću da kažem, repu događaja. Ono što je, evo, kolega Magazinović je pitao, kako je moguće. Pa evo raspitala sam se kako je Republika Srpska to uradila, potpuno u skladu sa zakonom. Znači, činjenica jeste da veledrogerije jedine mogu da uvoze, ali ako imate epidemiju pa onda razgovarate sa veledrogerijama, prihvatili....Vlada Republike Srpske, odnosno preko Instituta za javno zdravstvo Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite stupilo u pregovore sa pojedinim 52 veledrogerijama, veledrogerije sa porizvođačima, na baz prikupljenih informacija ušlo se u pregovarački postupak, obezbjeđena sredstva, obezbjeđen prevoz i obezbjeđeno sve što je trebalo u tom lancu i nemojte da pričate kao krajnji korisnik kada i nemate ... kada nemate u potpunosti ispunjenje ove sve uslove za registeraciju lijeka ili medicinskog sredstva, pa imate mehanizam inteventnog uvoza, koji je u ovom konkretnom slučaju Republika Srpska također primijenila. Znači, najgore što se moglo desiti, ja sam ovdje svašta čula i ovaj, kojekakvih informacija, maltene ispao je u jednom trenutku i neki stranke krive što nisu izmijenile Zakon o javnim nabavkama, pa ko Bože moj, neki ljudi zbog toga obolili i umrli, pa do koje mjere mi to manipulišemo sa ovako važnim informacijama, stvarno se iznenadim i do koje mjere smo spremni ići u populizam i ne znam ni ja šta na ovakoj bitnoj temi. Prihvatite se činjenica, nek svako prihvati sve svog dijela posla i imaćemo kaćemo imati, nismo velika zemlja, makar i da smo išli svi, ne znam, sa 3,5 miliona, tako je kako je, ali ima šanse u ovom zakonskom okviru ako hoćemo, ako hoće se da se uradi može da se uradi. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nenad, a pardon Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Vrlo kratko predsjedavajuća. Kolegica Novaković je izrekla dvije, za mene, vrijedne stvari. Prva, koja nije vezana za vakcine, a to je da je vrlo jasno razdvojila Srbiju i Kosovo, kao dvije države u smislu ovog čitavog procesa. I druga, da je kazala ono što predsjedavajući neće da izađe za govornicu i kaže, a to je da je građanima BiH ponuđena netačna informacija da ćemo mi pregovarati direktno sa proizvođačem, odnosno da nabavka ide i jedino tako zakon dozvoljava, preko velodrogerija, odnosno preko posrednika i mislim da je pošteno da izađete i Vi za govorinicu i da to kažete, da ono što ste kazali na press konferenciji, mi ćemo kupovati i pregovarati direktno sa proizvođačima nije tačno, jer vam to zakon ne dozvoljava, nego će biti upravo ovako, kako je kolegica Snježana Novaković rekla, preko posrednika, e hoće li ti posrednici za džaba raditi ili će imati neki svoj profit, to je druga tema, ali mislim da je pošteno javnost o tome obavijestiti.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Pa evo upravo i na tragu ovoga što je gospodin Magazinović govorio, znači ono što su rekli predsjedavajući Vijeća ministara i kolegica Novaković-Bursać, jednostavno ne stoji. Ovdje se radi o povjerenju, odnosno postavlja se pitanje, direktno pitanje povjerenja u ono što predsjedavajući Vijeća ministara obećava. Da ne ponavljam ovo što je gospodin Magazinović govorio, je li, o direktnim pogodbama, predsjedavajući Vijeća ministara je rekao 04. januara – biraćemo najsigurnije, ovo je direktan citat, biraćemo najsigurnije kanale nabavke, a mi mislimo da je to u saradnji sa EU, tako će građani BiH dobiti u rokovima, vakcinu dobiti u rokovima koji su planirani i za građane EU. To ste rekli 04. januara, a prva vakcinacija u EU 53 se desila 27. decembra, dakle onog trenutka kad ste Vi to izrekli, mi već nismo bili u rokovima EU. I evo smo sada ovdje tačno mjesec dana nakon Vaše izjave, EU već sada vakciniše uveliko, a mi još nemamo vakcine, osim, je li, ovih koje stoje u skladištu, a činjenica je da još uvijek niko nije vakcinisan. Dakle, radi se o tome kako mi možemo uopšte vjerovati u sve ovo što je predsjedavajući Vijeća ministara ovdje rekao. Dakle, ovdje sad imamo neko drugo obećanje da će to biti za mjesec, za dva, prvi kvartal, kraj prvog kvartala itd. Jednostavno izađite i recite građanima BiH, ako se držite tih rokova, kako to onda mislite ostvariti, dakle, dajte nam neke konkretne korake da vidimo na čemu zasnivate sva ta obećanja, jer evo ova ranija obećanja su se pokazala ne samo neispunjenim, nego i nemogućim, jer ste pet dana nakon što je EU počela vakcinisati, Vi tada građanima obećali da ćemo mi, ovaj, držati rokove EU. Hvala.
Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Evo prvo, pretpostavljam da me kolega Magazinović nije čak dobro čuo kad sam rekla, da ovaj dio Srbije Kosovo nije, ovaj, pokrenuo se s vakcinacijom, vrlo sam precizna bila. Što se tiče ovih drugih ..., sve ću, sve drugo i dalje što su kolege, ovaj, rekle, samo ću da kažem da upravo ide na tragu ovoga da se pokušava na izuzetno bitnoj temi napraviti populistička politička priča, koja nas neće, bez obzira šta vi mislili i ko god misli da je bio u ulozi bilo ministara zdravlja, bilo predsjedavajućeg Savjeta ministara itd. neće ubrzati, niti je moguće u ovom trenutku, ako hoćete da uvažite činjanice koje su nam svima dostupne putem različitih kanala. Znači, nalazimo se u vremenu dosad neviđene krize, mislim u aj da kažem u 21. vijeku ili s kraja, u zadnjih 50 godina, javnozdravstvene krize globalnog nivoa i tako da sve to što pokušavate spočitati predsjedavajućem itd. još jednom ponavljam, nijedna potrabna radnja nije propuštene da se uradi u skladu sa zakonom, u skladu sa uspostavljanim pravilima ponašanja u ovoj krizi globalno i to je činjenica, a sve drugo imate vi pravo da pričate, ali podsjećate me malo onako, ovaj, stvarno nekada, nažalost, na potpuno neupućene ljude u ovu oblast. Hvala.
Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, kolegice Bursać, dakle, niste u pravu, nije ovo zlouporaba uopće položaja, što kaže gospodin Magazinović, a znate zašto nije, zato što smo mi to dopustili. Znači, kad kažem mi, govorim o parlamentarnoj većini, dakle, ovo je vrhunac, po meni, onog što se nama događa ove skoro evo više od dvije godine. Dakle, mi se ne možemo dogovoriti da kao, radimo kao Parlament i kao parlamentarna većina i da Vijeće ministara radi onako kako mi kažemo i da Vijeće ministara podnosi izvješća onako kako je propisano i naravno da gospoda to koristi i svaka im čast, svaka im čast, dakle. Mi dopuštamo, govorim ponovo nama iz SDA, iz HDZ-a, iz SNSD-a, dakle hajmo jedanput da dođu informacije i rad Vijeća ministara i da polažu račune parlamentarnoj većini i da rade ono što parlamentarna većina od njih traži. Uz dužno poštovanje prema oprbenim strankama i oporebenim zastupnicima, da imaju pravo predlagat, da imaju 54 pravo tražit i danas imate inicijative, pa sami su rekli danas, dakle, imate zaključaka dvadeset koji se ne provode, pa donosimo protuzakonite zaključke, donosimo protuzakonite odluke, imenujemo Središnje izborno povjerenstvo protuzakonito, nikom ništa, zato što mi iz parlamentarne većine u tom sudjelujemo i ovako će, bojim se, ostati do kraja. Odnsono, biće sve gore i gore, možda je ovo vrhunac, žao mi je što je to na ovoj točci, jer ona doista zasužuje pozornost i upravu su kolege, dakle, mora se na ovo naći odgovor. Pa dajte, dakle, da pripremimo točku, dajte da zadužimo Vijeće ministara, dajte da nam ljudi polože račune i dajte da funkcionira parlamentarna većina. Moramo li se svake inicijative gospode, uz dužno poštovanje, prepasti i dizati ruke za ono što oni traže. Hajmo biti vlast, hajmo preuzeti vlast, hajmo odgovarati za to, nemam ništa protiv, ovako, dakle, ispričavam se, niste u pravu, ljudi koriste ono što im mi fino jednostavno serviramo i tako jest, tako ćemo danas još imat pet, šest točaka o kojima ćemo pričati priče, donositi zaključke, koji se gospodine Borenoviću, neće provesti ili hoće, nemam pojma, dakle, zato što jes sve tako, e svaka vam čast, dakle, svaka vam čast ili ćemo se dozvati pameti [[govornik se upozorava na vrijeme]] biti parlamentarna većina u ovom Parlamentu ili će ovo ovako trajati do pitaj Boga dokle, ovo ne vodi zapravo ničemu, ni za oporbu, ni za nas. Hvala lijepo.
Zastupnik Saša Magazinović je treći, niste dobili riječi, imate treći ispravak krivog navoda. Zastupnik Damir Arnatu je sljedeći, izvolite zastupniče, imate riječ.
Hvala. Kakva parlamentarna većina, gospodine Lovrinoviću, evo ja sam sad prebrojao ako vam opozicija izađe iz ove sale nemate kvoruma, o čemu Vi govorite, hoćete sad da izađemo iz sale i da ne možete održati sjednicu, kakva je to parlamentarna većina koja ne može održati sjednicu jer nema kvoruma. Pa imamo pravo, možda i hoćemo, prema tome ako govorite o parlamentarnoj većini navucite prvo 22 ovdje, pa da vas onda vidimo. Hvala.
Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Ma ustvari ovo je, što je rekao kolega Lovrinović, vrlo iskreno i vrlo tačno i zaista ste pogodili suštinu, u većini ovih zaključaka i inicijativa koje su usvojene u Predstavničkom domu ste učestvovali i vi, čak jedan dio je jednogalsno usvojen, pogotovo onaj dio koji se tiče redovnog mjesečnog izvještavanja od strane Savjeta ministara kada je u pitanju COVID-19. Mi da smo, da je Savjet ministara ispoštovao odluku Predstavničkog doma u kojem ste podršku dali i vi i kolege iz drugih vladajućih stranaka, od 09. decembra 2020. godine, ponavljam, kada smo rekli da se zadužuje Savjet ministara da najmanje jednom mjesečno dostavlja Parlamentarnoj skupštini BiH ažuriranu informaciju o stanju u BiH po pitanju pandemije virusa korona, uključujući podatke o broj testiranih itd. itd. te daljim mjerama koje je s ciljem zaštite zdravlja i života građana i saniranju ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom virusa korona itd. Mi smo mogli 09. januara ili na onoj sjednici 10, 11. razgovarati o ovim stvarima i možda 55 mjesec dana ranije preduprediti određena dešavanja, otvoriti teme i na taj način pokrenuti, ovo što ste Vi rekli, Savjet ministara da počne raditi svoj posao. Ja mislim da je to interes svih nas i zato je naša reakcija potpuno opravdana, potpuno logična i nema veze s politikom, nego hoćemo da se poštuje ono što smo ovdje dogovorili, ono što smo ovdje usvojili, iza čega smo stali kvalifikovanom većinom ili čak jednoglasno i vjerovatno bi situacija bila potpuno drugačija i ne bismo pričali stvari koje su besmislene, o kojima govorimo danas, a ja sam ubjeđen, evo moje jedino će pitanje biti u diskusiji – da li je registrovana ijedna od ovih svih silnih vakcina za uvoz u BiH, do dana današnjeg? Ja imam osjećaj da nije, kakvu imam informaciju prije nekoliko dana.
Hvala. Zastupnik Zukan Helez, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Prvo da kažem da gospođa ova Bursać, je li, rekla je Kosovo i Srbija, možete pogledati stenogram, a ako nije to tačno, a pomenuli ste Kosovo, zašto onda druge dijelove Srbije niste pomenuli Vojvodina, Sandžak itd. ili Vam se omaklo, pošto je Izrael priznao Kosovo, a najdalje je otišao u vakcinisanju, pa možda imaju neku, je li, saradnju. Druga stvar, želim da, iako se sa gospodinom Lovrinovićem ne slažem u mnogo stvari, često puta repliciramo, želim javno da mu čestitam, malo je ljudi iz svih političkih stranaka ko bi ovako iz dijela pozicije, iz većine reagovao. Nažalost, gospodin je rekao jednu pravu istinu i tako trebamo svi u budućnosti da radimo, jer ovo je država svih nas, nije moja ni manje ni više nego Nikole Lovrinovića ili Borjane Krišto ili bilo koga drugog. Ne možete, ovaj, gospođo predsjedavajuća, ne možete pravnim poslovničkom nasiljem prekidati ljude i sakriti sve ovo što se radi, jer ja sam jedan od potpisnika jednog novog zakona, nove tačke dnevnog reda, nisam želio polemisati sa Vama samo iz razloga, evo što pripadate, je li, nježnijoj polovini, a ja sam potpisnik jednog zakona.
Hvala Vam.
I Vi ste iskoristili pravno nasilje, ugledajte se na kolegu Lovrinovića ... niko nije u ovoj sali zadovoljan, a svi šutimo, svi mi volimo da imamo visoke plaće, ali mi to ne zarađujemo, mene je stid kad me pitaju kućeš, šta, gdje si bio, šta. Znači, mi ništa ne radimo, godinu dana četiri zakona, male intervencije i ja vas molim da se uozbiljimo, ovo je za dobro svih nas i da su u Vijeću ministara članovi SDP-a kadrovi, ja bi isto ovako reagovao, isto kao kolega Lovrinović. Kolega čestitka još jedanput.
Zastupnik Nenad Stevandić, rasprava, izvolite zastupniče. 56
Hvala lijepo. Prvo da kažem, ovaj, da se smatram kompetentnim da pričam o ovoj temi bez nekih reklamnih ovih i marketniških štosova. Što se tiče Srbije i Kosova, Srbija je obezbijedila vakcine i za sve ove teritorija na Kosovu gdje domovi zdravlja primaju platu iz budžeta Republike Srbije, ali su bile prijetnje da će ih doći i zapaliti, pa su tokom noći kolege morale da vraćaju preko Ibra na granici i sada se to radi u pograničnim opštinama. Znači, Srbija je obezbijedila i za Kosovo, za ono gdje postoji, da kažemo, administriranje Ministarstva zdravlja Srbije, tako da šta god pokušavali od ovoga da iskoristite da pričate priču o Srbiji i Kosovu, to ne zaslužuje zdravlje građana BiH i nije vam to bilo nikakav, da kažemo, potreba da targetirate koleginicu Bursać ... eventualno, ne znam ni ja, vašeg tumačenja nečiji govor. Što se tiče vakcina, vi znate da u BiH ministarstva zdravlja u entitetima preko fondova zdravstvenog osiguranja nabavljaju lijekove, različitim kanalima se nabavlja sve što ima veze sa medicinom i respiratori i stentovi i plazme i to i sve ostalo i tako se nabavljaju i vakcine. Naravno, da je poradi vanrednosti situacije Savjet ministara trebao da se uključi i uključio se da bi se to sve pospješilo. Što se tiče rada institucija, ja tkođe nisam nimalo zadovoljan sa Agencijom za lijekove, ja mislim da su oni godinu dana prespavali ovu pandemiju, oni su do sada trebali da izmjene i da traže dozvolu za izmjenu deset pravilnika i za zaštitnu opremu i za neke lijekove koji se koriste u prva dva dana infekcije, milion puta su mogli da se obrate Savjetu ministara, a oni možda misle da Zoran Tegeltija treba da dođe kod njih da radi njihovo posao, čekaju ili da mi iz Parlamenta nešto radimo. To je problem ispod Savjeta ministara, jer su institucije paralizovane, ne možete nikoga ni da smijenite, ne možete nikom ništa da kažete, to su sve mali bogovi, mnogo veći od svih vas ovdje ili mene ili tako, tako se i ponašaju, tako je sve ispod. E sad da vam kažem ovo što je kolega Magazinović govorio, ne znam dal', da li je bilo ili je Kojović, da li je bilo iz neznanja ili neobaveštenja, ovaj, što se tiče uvoza. Evo reću vam, pošto ja znam kako je Republika Srpska, uključen sam, znači, brinuli smo se, i 15. decembra su bile prve video konferencije Instituta za javno zdravstvo i Gamalea, znači one Državnog fonda Rusije koji je to sve ... 15. decembra i već je bilo sve završeno i naravno da nije uveženo preko države, jer Zakon o javnim nabavkama poznaje veledrogeriju, pa veledrogerije već dvije iz Republike Srpske imaju autorizaciju, ugovore i one će uvoziti i tu zakon nije prekršen. Ali ja takođe mislim da je Agencija za lijekove morala da prati situaciju, pa nije, nisam ja naredio Institutu za javno zdravstvo ili Alenu Šeraniću, neki dan su imali ZUM konferenciju sa Sinofarmom, kineskim proizvođačem vakcina, pa to je njihov posao da nađu i da kaže gospodo našli smo, kupujte. Isto je morala da radi Agencija za lijekove, znači mi imamo taj institucionalni problem i od ovoga gdje je stvarno zdravlje građana u pitanju. Ja sam se osjećao poniženo na prošloj sjednici, puno vas kolega iz Federacije je glasalo protiv moje inicijative o članu 38. na svu sreću kasnije je ste je usvojili u nekoj drugoj inicijativi gospodina Zvizdića, ja nisam ljubomoran meni je drago, u pitanju je zdravlje, a ne ko predlaže, ali sam razočaran da to funkcioniše tako da ako ja predlažem ćete oboriti, a ako predloži gospodin Zvizdić ćete onda, ovaj kako se zove, podržati, jer je moja inicijativa koja je identična tome što je predložio gospodin Zvizdić pala na članu, pala apostrofirajući mogućnost da Agencija za lijekove .... član 38. Ja mislim da i ovo što sad kasni u Republiku Srpsku ovih probnih dve hiljade doza i što se čeka, da kažemo, čekaće se dan, dva, mislim da je gotovo, bar sam tako dobio, radi špeditera, da je i tu mogla Agencija za lijekove da napravi novi pravilnik, jer su ovo hitnoće, ko prvi vakciniše naveliko, izlazi prvi iz krize, vraća bruto društveni 57 proizvod, rasterećuje zdravstvene radnike, smanjuje smrtnost, vraća privredu, ugostiteljstvo, puni budžet. To mi je jedini motiv, boli me briga ko je iz koje partije i da li je ne znam ni ja, da ja ne smijem reći protiv nekoga nešto u Savjetu ministara, ko god ne valja, napadao sam ja ovdje i neke ministre. Znači, institucionalno je došlo do zakazivanja i mislim da je, su iz Agencije slagali predsjedavajućeg, mi smo morali njihov izvještaj da imamo svaki mjesec dana, zato što i ovo što urade uradi se u enitetima, mora da ide preko interventnog uvoza, mora Agencija, znači, ona nije radila nikakvu obziljnu koordinaciju, a to je bila ključno, možda su zato i završene te silne krivične prijave oko respiratora i sve ... A ovaj član 38. pa je li moguće da mi ne možemo kao Parlament da pritisnemo i Savjet ministara i predsjedavajućeg, a onda on Agenciju, a za razne stvari se koristio kad nekom zatreba, kada nije bilo toliko u pitanju nacionalno i državno zdravlje ili entitetsko nije bitno. E to je ono što mi smeta i što bih želio da dam doprinos ozbiljnosti ove teme. Šta, dakle, treba da radimo? Nadzor nad Agencijom za lijekove, izmjena pravilnika radi bržeg carinjenje, ne pravljenje problema sa špediterima, jer ove vakcine, konkretno, trenutno ruske, se već u nekoliko evropskih zemalja primjenjuju, znači, u EU, Mađarska je prva, pre Srbije je počela da je primjenjuje. Srbija nije u EU, ne znam šta je sa Bugarskom ili ostalim. AstraZeneka je takođe, vjerovatno, na sličnom principu kao ruska vakcina, sledeći koji bi mogao da isporuči mnogo vakcina, to su identični način pravljenja vakcina Sputnjika i AstraZeneke. Znači, možda će to trebati, sutraće federalno ministarstvo tražiti [[govornik se upozorava na vrijeme]] pa će i ono čekati četiri, pet dana, hoće se [[govornik se upozorava na vrijeme]] sad se mijenja pravilnik, sad se prilagođava i sad se vrši ovaj ozbiljan posao da bi vakcinacija u čitavoj BiH počela. To što je Republika Srpska napravila 15, 20 dana prije, zato što smo više radili, to nije do Savjeta ministara, do Agencije za lijekove, to su zaduženi [[govornik se upozorava na vrijeme]] Šeranić i Institut za javno zdravstvo, jer smo ih pritiskali i svaka im čast. Ja sam vam rekao dio konferencije, a pokušavali smo [[govornik se upozorava na vrijeme]] uspjeli, svaki im čast, to isto treba da radite, to nije zatvoren sistem, to ne radi Republika Srpska za sebe. Ja nisam inicijativu predlagao [[govornik se upozorava na vrijeme]] BiH i zašto da ovaj mehanizam ne koristi i Federacija, otvoren je, nije bitno koja je vakcina ili kineska poslovica – nije bitno koje je mačka boje, važno je da lovi miševe. A mačke se ne reklamiraju [[govornik se upozorava na vrijeme]]
Želim upozoriti,
Izvinjavam se.
sve kolegice i kolege, zastupnice i zastupnike da se pridržavaju poslovnički vremena kad su u pitanju i ispravke i rasprave. Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zaista moram da reagujem, jel' odavno nisam čuo, pod navodnicima, od čovjeka koji sebi kaže da je stručan za ovu oblast, toliko neistina, toliko laži po pitanju određenih institucija koje se bave ovim stvarima. Vjerovatno zato što u toj podjeli stranačkog plijena očekujete da 58 zagrabite Agenciju za lijekove, ali kao član Privremene istražne komisije sam sa posebnom pažnjom pratio sve što dešavalo oko respiratora, sve i jedan interventni uvoz koji je bio u tom periodu, a bilo ih je nekoliko stotina, ta Agencija za lijekove je završavala svima koji su dostavili papire, dokumentaciju, u roku dva, navjiše tri dana. I u pravu je predsjedavajući, koji je rekao, da će nadležne institucije, u ovom slučaju Agencija za lijekove, to završiti u roku dva, tri dana. Ali Agencija za lijekove treba da dobije zahtjev, treba da joj se neko obrati, što to niste rekli, što ne kažete da do današnjeg dana, sad sam provjerio, još niti jedan, al' pazite, nula zvaničnih zahtjeva veletrgovaca za uvoz vakcina nije došao u Agenciju za lijekove. O čemu Vi pričate? Zašto govorite neistine, da neko pravi namjerno zastoj? Zašto ljudima stavljate metu na čelu kad nije tačno? Prava je istina da su ti ljudi dali i vašim prijateljima odobrenje za nabavku respiratora, jer su dostavili sve papire i treba da su dostavili i da su ti ljudi uvezli respiratore nakon 105 dana, a o tome ćemo govoriti kad prođe pandemija, nije vrijeme i o tome koliko je respirator plaćen 150.000 maraka. Ugovor potpisan početkom aprila, a respirator je provozan ili došao je krajem juna, a dobijena je dozvola Agencije za lijekove u roku od 48 sati u aprilu mjesecu i radila je to mnogo brže i efikasnije nego druge agencije u regionu i tu ste u pravu, uvaženi predsjedavajući, nemojte, nemojte da [[govornik se upozorava na vrijeme]] toliko [[govornik se upozorava na vrijeme]] providni i da to radite kad su u pitanju ozbiljne stvari, a u diskusiji ću objasniti kako to sve izgleda.
Zastupnik Zukan Helez, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ma, gospodine Stevandiću, neću ja ... i stvarno ne želim neko zlo da nanesem, ovaj, i nisam ja u prvi mah replicirao koleginici, ovaj, Bursać, ali možda se otelo to, možda i nije, nije to ni bitno. Veća je tragedija što Vi kažete da Srbija je poslala i Kosovu, veća je tragedija što u ovakvoj situaciji kad je svijet jedno globalno selo malo, kad svi drhte pred tim virusom, kad nemaju rješenja, da Srbija ne može da dođe do Uroševca i da kaže evo vam vakcina, ni humanitarnu akciju. Ali čuo sam jednu sjajnu vijest u pauzi, da premijerka Srbije nudi kao donaciju građanima Kantona Sarajevo oko osam hiljada vakcina i to je jedna dobra vijest, te dobre vijesti trebamo promovirati. A zašto mi sad sve ovo vodimo polemiku, pa samo, što kaže kolega Magazinović, da smo jednu rečenicu ... uštedili bi ogromne količine novca i mnoge živote spasili, samo jednu rečenicu promijenimo u Zakonu o javnim nabavkama i to smo mogli uraditi za jedan dan i Predstavnički dom i Dom naroda i onda direktno nabavljamo od proizvođača, nema posrednika, al' očito kao i sve u nas u BiH svi vide, kolega Borenović, u tom procesu nek što je više aktera uključeno, više novaca treba i mnogi džepovi budu puniji. Hvala vam lijepo.
Ispravak krivog navoda zastupnik Predrag Kojović, imate riječ, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. I ovo evo volio bih samo da nekako vratimo stvari na, kroz moju neku repliku ili da kažem ispravak krivog navoda gospodina Stevandića, koji vrlo često nastupa sa, naravno opravdano, on je doktor po profesiji i kako bih rekao, govori često s tog aspekta. Gospodine Stevandiću, ako se cijela Republika Srpska vakciniše, a Federacija se ne vakciniše, a Vi znate 59 je li, virus mutira između 10 do 100 hiljada, kako bih rekao, transmisija otprilike i koliko će vremena proći prije nego što će vakcinacija koja je sprovedena u RS-u ili u nekom, kako bih rekao, susjednoj zemlji postati irelevantna ako dopustimo da, kako bih rekao, virus kroz dalju infekciju, ovaj, kako bih rekao, mutira do oblika koji više ne odgovaraju na vakcinaciju. Pa Vi znate taj sistem, Vi znate da je ovo situacija u kojoj ne možete izolovano spasiti jednu grupu, a da ne zaštitite, da tako kažem, sve i da zaustavite na neki način virus. Pa Vi znate sigurno jako dobro priču o polio virusu koji je imao iste ili ovako, kako bih rekao, osobine i vraćao se svake dvije, tri godine i da je morao biti, ono što se kaže u narodu, satran do korijena da bi se, kako bi rekao, taj ciklus zaustavio. Pa molim Vas moramo razmišljati, ovo nisu, kako bih rekao, političke stvari, ovo, svi smo u istom brodu i samo, ovaj, kako bih rekao, možemo se zajedno spasiti, e u tom smislu sam ja govorio o ulozi Vijeća ministara, evo iz najsebičnijih razloga. Vi ako hoćete u Republici Srpskoj zaštiti sebe, vi morate vakcinisati i ljude u Federaciji i obrnuto, ona se mora zaustaviti, pandemija, u protivnom vakcine će postati beskorisne nakon 10 do 100 hiljada, kako bih rekao, transmisija. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite.
Pa ja gospodine Kojoviću zaista nisam govorio samo o Republici Srpskoj, ja sam govorio o BiH, biće razlika u mjesec dana u vakcinaciji i to neće poremetiti ništa, ako ćete naučnu informaciju ono je tačno da sve ove mutacije i južnoafrička i britanska, da ih sve pokriva vakcina, ... djeluje vakcina i ne mutirane. Prema tome nije bitno i čak i sve ...... Htio sam da kažem ovo što sam govorio o Agenciji za lijekove. Gospodine Borenoviću, Vi ste se zapalili kao da je neko posuo benzinom, ovaj, znači samo je dobra Agencija za lijekove, a ništ ne valja ni Savjet ministara. Ja sam govorio šta treba da rade, da su trebali da pet puta promjene pravilnik, ovo su savjeti, prespavali su, trebali su bar pet pravilnika da promijene. Po 38. članu je uvezeno 16 ili 17 stvari, ovo je najhitnija stvar, ovo je trebalo da dočeka vakcinu, to je moj doprinos svemu tome. Ovaj, ali pošto je sad čovjek iz PDP-a direktor Agencije za lijekove, dajte ljudi da štitimo Agenciju sve drugo nek propadne. Ja govorim o institucionalnom radu, da ne može predsjedavajući Savjeta ministara raditi posao Agencije za lijekove, pa ćemo njemu onda nabiti, ovaj, kako se zove, tu vrstu odgovornosti, a zaštitićemo Agenciju za lijekove. Ovdje je stvar o piramidi, Agencija za lijekove nije spremna, nije dočekala, trebali su se mijenjati pravilnici o zaštitnoj opremi, trebali su se mijenjati pravilnici o medicinskim aparatima, ne bi došli do ovih problema sa respiratorima, znači moralo se pratiti pandemiju, ja, to je moj savjet, to mora sutra raditi, ko će biti na čelu Agencije, pa možda ću ja biti, ovaj, kako se zove, pa ćemo pokazati, ovaj, kako, samo bio bi sukob interesa. Ali ovaj, ovu pandemiju je prespavala Agencija za lijekove i nisam rekao, ništa nisam razdvajao, moja inicijativa nije se odnosila na Republiku Srpsku, sramno je oborena, no odnosila se na BiH. Nikad nisam razdvojio pacijenta, ja sam operisao 5 hiljada ljudi, sigurno mnogo iz Federacije, pogotovo iz ... ne dijelim ljude, ni vakcine ne dijele viruse, znači smatram da je problem institucionalno vezan za Agenciju za lijekove i da moraju biti spremni da bi realizacija bila u toku. Ali mi smo i u Americi neke države vakcinišu prije, pa će se za mjesec dana izravnati, tako će biti i u BiH, nemoj od toga da pravimo međunacionalni problem. I nabavke idu preko fondova zdravstvenih osiguranja, koji su entitetske institucije i džaba idu nabavke ako Agencija 60 za lijekove nije spremna, ne kažem ja da ona nešto nije odobrila, odobrila je, a je li dobro sad da se tri dan o špediterskim papirima raspravlja da bi se kompletiralo, jel' zato vraćen onaj šator bolnica, jer su tražili, ne znam ni ja, papire, a mogli su po članu 38. da uvezu i njega, možda bi imali manju gužvu ili manje bi, ali mi smo digli dreku kao da neko nekoga ubija. Znači, stvari moraju da teku, ovo je medicina, ovo je zdravstvo [[govornik se upozorava na vrijeme]] nije bitno iz koje [[govornik se upozorava na vrijeme]] stranke i koje je na koje, čelo kakve institucije.
Hvala. Zastupnica Nada Mladina, rasprava, izvolite zastupnice.
Poštovana predsjedateljice, zamjenici, kolege i kolegice zastupnici. Ja bi se vratila i ne ja vratila, nego mi treba da se vratimo na činjenicu da se radi o pandemiji i da je BiH sa cijelom zemaljskom kuglom zahvaćena pandemijom, da virus ne bira i da je žalosna činjenica da su se građani ove naše zemlje, Bosne i Hercegovine, a vjerovatno i drugih zemalja, jednostavno pretvorili u brojeve koje mi čujemo svaki dan preko medija koliko je ljudi zaraženo, koliko je ljudi oboljelo, koliko je ljudi umrlo i mi se rastajemo s tim našim građanima, koji su ličnost i imaju svoja prava, imaju prava na zaštitu. Dakle, građani BiH u okviru svih zemalja svijeta, posebno Evrope, bez obzira što nisu u EU, imaju pravo na preventivu, imunološku zaštitu koja nikome još od proizvođača nije garantovana kao kvaliteta. Koliko sam ja iz medija dokučila, otprilike svaka od tih vakcina može biti garant za 80% sigurnosti i na koju svaki onaj ko prima vakcinu treba da pristane, bez obzira gdje se proizvodi, postoji razlika u tome jesu li vakcine sa umrtvljenim uzročnikom ili im je dodana RNA. Bilo kako bilo, ova današnja rasprava podsjetila me je na jednu diskusiju na jednom kongresu pedijatara u Republici Makedoniji, bivšoj Jugoslaviji, kad je jedan kolega pedijatar govorio o smrtnosti dojenčadi. Makedonija kao republika tad je bila jedina iza nas po visini i procentu smrtnosti dojenčadi, po čemu se mjeri, između ostalog, i kvaliteta zdravstvene zaštite, ali je u BiH to ubrzanim tempom nakon Drugog svjetskog rata smanjivano, dok se u Makedoniji to baš nije tako događalo. Kolega je diskutirao tako da je rekao da se smrtnost smanjuje, što je naravno bilo ohrabrujuće za čut, a onda je rekao da do tog perioda koji je on istraživao, nije umrlo, kaže on, Bože me oprosti, nije kaže umrlo nijedno Makedonče, a za djecu koja su albanska u Makedoniji kao da nisu, ovaj, dojenčad ove planete. E nemojmo mi takmičiti se u tome ko je iz koje stranke, partije, je li u većini, opozicija je evo postavila to ne zato za inat većini, nego zato što je to problem svakog građanina, problem naše djece, problem naše rodbine, što ih gubimo, što niko ne zna podatke koliko ih je, nego svaki dan se daje, o tome drugi put. Vakcina treba što prije da bude uvezena na zakonit način, 20% vakcinacije stanovništva sa ovom količinom vakcine, kako je gospodin predsjedavajući Vijeća ministara rekao, tako sam ga razumjela, da će biti dovoljno za 20%, po mom skromnom mišljenju kao zdravstvenog radnika ne garantuje kolektivnu zaštitu. Nekad davno, kolega Kojović je sad govorio o poliu, da ne govorim o varioli gdje je 18 miliona stanovnika Jugoslavija vakcinisano, svi i srećom variola je iskorijenjena. Bilo je govora, recimo, o vakcinama za djecu, od nekih dječijih zaraznih bolesti, da ako se ne procijepi 90%, 95% te populacije na koju se odnosi da je moguće da se razboli, onda nismo napravili ništa protiv pojave epidemije, što nam se [[govornik se 61 upozorava na vrijeme]] naravno događa sa tim vakcinama redovnim. E da se to ne bi dogodilo, sigurna sam da će neko odgovoran pratiti tu situaciju i neće se zaustaviti na vakcinaciji samo 20% i molim vas da se ne takmičimo u tome koja stranka, koja partija, problem i virus ne poznaje granice u svijetu, a kamo li unutar BiH. Veoma me je uvrijedila svojom izjavom gospođa Anđelka, koja bi trebala da koordinira, jeste rečeno tako, iz ministarstva za, sad više ne znam ni koje ministarstvo, ali nije bitno, ali za civilne poslove jeste, ona je rekla ovako – da smo mi složena država, da nismo kao druge države i da se moramo naviknut živjeti s tim. Ja neću da se naviknem i neću da [[govornik se upozorava na vrijeme]] i neću da se naviknem da nemamo pravo na zaštitu i vakcinaciju. Hvala i oprostite na probijenom vremenu.
Hvala zastupnici. Zastupnik Branislav Borenović, rasprava, izvolite zastupniče.
Dobro, hvala. Mislim da je, da je dobro što imamo ovu tačku dnevnog reda, da se pokazalo ispravnim i očekujem da to imamo na svakoj sjednici Predstavničkog doma, na kraju krajeva to je naša obaveza da svako da svoj doprinos, a na kraju krajeva da ispravimo neke netačne stvari, neistine, pa čak i provokacije koje dolaze od ljudi koji žele da unesu nešto što je potpuno, potpuno netačno. Ono što smo čuli od predsjedavajućeg Savjeta ministara i što je jako važno da mi imamo kao ključnu podlogu, dovoljno korektna zakonska rješenja i korektni pravilnici da se može sve u ubrzanom procesu završiti. Znači, izgovor nisu zakoni, izgovor nisu pravilnici, izgovor ne mogu biti institucije, jer se sve može završiti u roku od dva, tri dana i završavalo se u skladu sa zakonom. Ko nabavlja vakcine, to je sada ključno pitanje i zašto ih nije nabavio na vrijeme? Poučeni iskustvom iz marta i aprila mjeseca gdje su bile brojne zloupotrebe u nabavkama određenih stvari, pa su se pojavljivale raznorazne firme, turističe agencije, a očekujem da će tu tužilaštvo jednog dana dati nam odgovor ko je u to bio upleten, pa su uvozile raznorazne medicinske stvari za dva, tri miliona konvertibilnih maraka, preko određenih instituta zdravstvenih i fondova, a da te isporuke nikad nisu došle na svoju krajnju distancu. I zato je važno da i za to osjetimo ovdje da postoji sada mnogo bojažljivosti, jer pod lupom javnosti je nešto što je važno za život ljudi. Radi se o vakcinama, da znamo koliko su cijene, da znamo ko ih proizvodi, ne može se desiti da se vakcina kupuje po 50 dolara, što bi vjerovatno bilo da nije, da nema svih ovih parametara s kojima živimo u ovom globalnom svijetu. Da smo to znali ranije vjerovatno ne bi bili respiratori po 150 hiljada maraka i zato je možda razlog od kašnjenja upravo u tim činjenicama, što su svi parametri poznati i nema više magle, nema više prevare, nema više laži, sve se zna. Iz mog ugla kako sam sad doživio i sagledao ovo što je rekao predsjedavajući Savjeta ministara i dobro je što je došao ovdje, ja vam na tome želim da se zahvalim, da kažem da je dobro, da je to dobra stvar, hoću da pohvalim, da ne bude samo da kritikujemo, što se odvojili vrijeme da o ovome porazgovaramo. Ima jedan dio vakcina koji dolazi preko Kovaks programa i gdje je nabavljač, koliko sam ja shvatio, Ministarstvo civilnih poslova, koje je, koliko sam ja shvatio, trebalo je da raspiše ili raspisalo je tender da u skladu sa zakonom obezbijedi veletrgovca koji će uvesti te vakcine iz Kovaks programa. Nije dobro što to još nije završeno, 62 jel' da je završeno taj veletrgovac bi već imao dozvolu i bilo bi sve spremno papirološki da može da te vakcine kada budu spremne dođu. To je jedna vrsta nabavki koja je, još vidimo, na nekom dugačkom štapu. S druge strane imamo nabavke koje je radio, logično, entiteti, kantoni i drugi nivoi vlasti u skladu sa zakonom, preko interventnih uvoza i svako od njih treba da nađe svog veleposrednika, veletrgovca, veledrogeriju, ne znam ni ja, koja će u skladu sa zakonom uvesti te vakcine za potrebe Republike Srpske, Federacije, određenog kantona itd. itd. I tu taj proces nije došao do nekog kraja, ključno pitanje je – da li je ijedna, ijedna vakcina zvanično ušla, pustite ovo što je na carini, da li je ušla u Republiku Srpsku ili u BiH? Nije. Koliko je meni poznato, u javnosti bila je informacija, mediji su saznali, još niti jedan, niti jedan zvanični zahtjev nije došao u Agenciju za lijekove koja spava, po navodima nekih ljudi, što nije tačno prema tim ljudima koji tamo rade, koji nemaju veze, koji rade tu 20 godina, nijedan zahtjev zvanični nije došao, e to je problem, jer to je tačka na kojoj možemo da mjerimo koliko je institucija sposobna i da li će u roku od 48 sati omogućiti da se registracija uradi, interventni uvoz u skladu sa svim pravilima i zakonima. Samo dozvoljavate, evo završavam. Ja mislim da smo mi dobrano zakasnili i da je, kamo sreće da je ova rasprava bila ranije, da bi se sigurno ubrzao proces, razdrmala ljude, probudila institucije koje su zadužene za nabavku vakcina da ozbiljno shvate ovaj čitav proces i da se uhvate u koštac s nečemi gdje su, pokazalo se, neke zemlje bile jako uspješne, najbolji primjer je Srbija, koja je skoro pola miliona svojih građana već vakcinisala i uvela u proces imunizacije, zato što su na vrijeme počeli raditi svoj posao.
Ispravak krivog navoda, zastupnica Snježana Novaković-Bursać, izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Evo upravo je gospodin Borenović vrlo, možda i nesvjesno, ali je izrekao neke riječi na koje ja Vas molim da se suzdržite, osim ako Vam nije namjera da zaista unosite nemir u stanovništvo. Vi kad povezujete i govorite o ovako osjetljivom procesu koji sam, tako lijepo rekla kolegica Mladina, kolegica koja ima nevjerovatno, dugogdišnje iskustvo o tome šta znači vakcinacija o čemu je puno rekla i Vi kad u ovaj proces unosite riječi tipa magla i prevara, dozvolite da kažem da ste u ovom trenutku destruktivni. Ma kakve da su Vam namjere, a mi, osjećam se dužnom da na to upozorim. Sledeće što moram da apostrofiram i da kažem, priča se ovdje puno, a malo ko, čini mi se, da je pročitao akta, dozvolu za registraciju može da podnese proizvođač, ne veledrogerija nego proizvođač. Kakav proizvođači, sada vidite da ih imamo četiri na globalnom nivou, baš će neko sada doći od ta četiri proizvođača pa tražiti dozvolu od Agencije za lijekove BiH. Ono za šta će se, šta je dobra stvar u cijeloj priči, ne kasnimo i nemojte ni tu neistinu da plasirate, dogovoreno je kroz Kovaks program prvi kvartal, mi smo još uvijek, takvi kakvi jesmo doćićemo, nadam se, evo, u februaru. Ali ne može niko u ovom trenutku precizno da kaže, ne može globalno. Ima svijetlih primjera zemalja kao što je Izrael, znači ili neke druge i Srbija, evo, ali to je rezultat drugačijeg koncepta vlasti, trenutne pozicije i geopolitike i čega sve ne. I još želim da kažem da, ovaj, jako bitna stvar, da postoji još nekoliko mogućnosti kroz Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima, kao što je u članu 66. ako se ne varam, koji će prvi put u ovom procesu, za kojim će biti i prvi put i posegnuto, implementirano kada budemo kroz Kovaks sistem uvozili vakcine, a to je da će se posegnuti za članom 7. ovog zakona, član 66. stav (7) ovog Zakona i da će Agencija odobriti uvoz lijekova, iako oni nisu, znači, po onom prethodno propisanom dobili dozvolu stavljanje u promet, ali s obzirom da su neophodni za prevenciju, odnosno ovo o čemu pričamo, što nam je svima cilj sprječavanje širenja i posljedca 63 kovid infekcije. Znači, ja vas molim, kolege, da se suzdržite od teških riječi i nedovoljno kvalitetnih informacija kada o ovoj jako bitnoj temi pričate. Eto toliko, hvala.
Vraćamo se raspravama, dopredsjedavajući, kolega Zvizdić, izvolite imate riječ.
Hvala najljepša. Lijepo pozdrav svim prisutnim, pa mi smo svjedoci da su sve zemlje u našem regionu, regionu Zapadnog Balkana postale svjesne da Kovaks instrument neće biti dovoljan za nabavku vakcina za njihove građane i krenuli su u direktnu ili bilateralnu nabavku vakcina i praktično danas je 3. decembar(?) i mi smo jedina zemlja na prostoru Zapadnog Balkana, ne želim da se poredim sa zemljama EU, koji imaju drugi sistem nabavke vakcina, u kojoj nije počela vakcinacija, u kojoj nije vakcinisan niti jedan građanin ili niti jedan pripadnik prioritetnih skupina koje trebaju biti vakcinisane. Prema tome, imajući u vidu činjenicu da je BiH kao država subjekt međunarodnoga prava i da samo se BiH kao država može pojaviti kao pregovarač sa vanjskim subjektima, ja ustvari želim da zamolim mog uvaženog kolegu i uvaženog predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH da iskoristi svoj puni autoritet da iskoristi nadležnosti koje ima Vijeće ministara BiH i da otpočne ili uđe u pregovaranje nabavke vakcine sa kompanijama koje proizvode vakcinu, a koje su, evo, recimo u ovome slučaju odobrene od strane Evropske agencije za lijekove, što daje puni, pune garancije o kvaliteti i uspješnosti tih vakcina, jer bi takav sporazum koji bi napravilo Vijeće ministara direktno sa proizvođačima vakcina imao snagu međunarodnoga ugovora koje bi, koji bi odobrilo Vijeće ministara, koji bi bio odobren od strane Predsjedništva BiH i koji bi bio ratificiran na Parlamentu BiH, što bi bio dovoljan okvir za brzu, efikasnu, sigurnu i najpovoljniju nabavku vakcina. Ako neko sada kaže da za takav međunarodni sporazum treba određeno vrijeme, onda ja želim da podsjetim da smo mi prve informacije da Kovaks instrument neće biti dovoljan imali prije skoro 60 dana, a recimo konkretno moja inicijativa je praktično usvojena prije nekih 35 ili 40 dana, u ovome periodu smo imali taj prazni hod. Prema tome, ja bi zaista zamolio uvaženog predsjedavajućeg Vijeća ministara da se iskoriste svi kapaciteti i nadležnosti Vijeća ministara, naravno u saradnji sa entitetskim vladama i Odjelom za zdravstvo Brčko distrikta, da se krene u ovu vrstu pregovaranja ili u bilateralni dogovor sa zemljama koje u ovome trenutku mogu BiH pozajmiti dio vakcina, koji će biti dovoljan da vakcinišemo sve medicinske radnike u BiH i počnemo sa vakcinacijom kategorija kao što su hronični bolesnici ili ljudi treće životne dobi. Imamo dobre primjere u regionu, dio vakcina je, recimo, Albanija dobila od Poljske, Sjeverna Makedonija je dobila od Bugarske, dakle riječ je o bilateralnim pregovorima gdje nemamo problema sa zakonskom legislativom ili legislativnim okvirom koji imamo u BiH. Zašto ovo smatram da je izuzetno važno da na čelu ovih procesa kao lider se pojavi Vijeće ministara BiH? Pa upravo zbog pravovremenosti, paralelenosti i istovremenosti vakcinacije na području čitave BiH. Dakle, ja nisam zagovornik separatne nabavke, postoje jedna dimenzija opasnosti od koje je, o kojoj je govorio zastupnik Kojović, šta ako se jedan dio BiH vakciniše, a drugi ne, koliko vremena će proteći da se anulira efekat te vakcinacije zato što neki drugi dio nije vakcinisan. Ja ću možda otići malo dalje, za mene je mnogo veća opasnost separatne nabavke u koju su ušli i kantoni i entiteti i to, po meni, imajući u vidu namjeru da se cijelo vrijeme nastoji pokazati BiH kao nefunkcionalna, bez istovremenosti i paralelenosti vakcinacije medicinskih radnika i prioritetnih kategorija, mi možemo doći u situaciju da unutar BiH se pojave kovid propusnice. Dakle, da neće biti dozvoljeno stanovnicima jednog kantona 64 preći u drugi kanton samo zato što su stanovnici toga drugog kantona vakcinisani, a ovoga nisu. Uostalom, mi smo svjedočili na početku pandemije, da je jedan od kantona uradio sličnu stvar, kad je htio zabraniti dolazaka građana BiH u taj kanton koj su imali vakcinu. Prema tome, imamo dvije dimenzije opasnosti, jedna je što su evropske države već počele usvajati zakone o kovid pasošima i građani BiH koji ne budu vakcinisani neće moći putovati u EU, čime će biti potpuno obesmišljen naš bezvizni režim, naš, putovanja naših građana, slobodnog putovanja u zemlje EU i druge zemlje, a postoji i ogromna opasnost da dođemo u situaciju da neko počne razmišljati o kovid propusnicama unutar BiH, e to se ne smije dogoditi i zbog toga smatram da uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara i Vijeće ministara moraju biti na čelu ovih procesa i vakcine se ne smiju nabavljati separatno. Nema potrebe da se, da nam neko daje hiljadu ili 500 vakcina itd. ako neko želi bilateralni sporazum od zemalja EU onda će nam taj dati odma 300 hiljada vakcina i mi ćemo vakcinisati sve medicinske radnike i sve hronične bolesnike. Nema potrebe da nam neko daje hiljadu ili dvije hiljade vakcina na kapi, jer po tom sistemu vakcinisanja trebalo bi nam 20 godina. Prema tome ja još jednom pozivam mog uvaženog i cijenjenog kolegu da se zaista iskoriste nadležnosti Vijeća ministara, da se uđe ili u bilateralni sporazum sa zemljama [[govornik se upozorava na vrijeme]] to dati ili da se ide u pregovaranje, na direktno pregovaranje sa onima koji proizvode vakcine, jer to će imati status međunarodnog ugovora koji će ratificirati ovaj Parlament i neće imati opasnost o kojoj smo govorili prilikom nabavka neke druge medicinske opreme. Hvala.
Hvala. Zastupnica Sanja Vulić, rasprava, izvolite.
Hvala gospođo Krišto. Pa da ne zaboravimo baš od ovih silnih stručnih tema, da ne zaboravimo nadležnosti, prosto moram napomenuti da nadležnosti zajedničkog nivoa i entiteta su veoma jasne i precizne u oblasti zdravstva. Predsjedavajući je izvršavao konstantnu koordinatorsku ulogu sa entitetima i Brčko distriktom, ovo nije vlada i to što pojedinci pričaju bi moglo da se govori u Federalnom parlamentu ili Skupštini Kantona Sarajevo. Pitajte najbolje kanton šta je, šta su uradili i imali vakcina ili ćete možda svi vi doći u Republiku Srpsku da se vakcinišete, jer kod nas ih ima. Predsjedavajući Zoran Tegeltija, je krajnje odgovorno i u skladu sa zakonom i Ustavom definisanim ovlaštenjima radio, to što je Republika Srpska državotvorna i funkcioniše je naš ponos, ali i kompleks vas pojedinaca, koji konstantno pričate dok ja izlažem, ali svakako to ne opravdava vaše nekorektne napade na Zorana Tegeltiju. Opozicija u vremenu neke krize, u ovom slučaju globalne zdravstvene u javnosti istupa ne valja ovo, treba ovako, treba onako, a onda dođu kući i kažu dobro je što mi nismo u prilici da odlučujemo i donosimo odluke, jer krizno upravljanje je nešto što opozicija ne razumije i zato i jeste opozicija. Takođe, želim istaći da svi ovi napadi su poprilično populistički i nekorektni kada je u pitanju Savjet ministara, konkretno gospodin Zoran Tegeltija. Vi pojedinci koji kažete da mi nismo komplikovana država i da se ne treba BiH predstavljati takvom kakvom se predstavlja, zapravo ste svjesni sami da prećutkivanja da je ova BiH baš ovakva kakva jeste komplikovana, nefunkcionalna i usudiću se reći, mi smo jedan izuzetno, izuzetno loš brak koji neko pokušava sačuvati i samo je pitanje dana kada će doći do razvoda. 65 I na kraju ću Vas zamoliti, gospođo Krišto, prilikom jedne od ispravke krivog navoda, Vi i gospodin Zvizdić ste razgovarali, dok je Branislav Borenović se derao, galamio da je sva ova sala odjekivala, pošto su ovi zvučnici dobri, ja dobro čujem, ukoliko on dobro ne čujemo, evo imamo doktora otorinolaringologa, vjerovatno ga može i pogledati, ja Vas molim da vodimo računa o tome, jer ja zaista ne želim da trpim jednu vrstu psihičkog nasilja tim dranjem i vikom, jer ne vidim potrebu zašto da se toliko dere.
Hvala lijepa. Rasprava, zastupnik Zlatan Begić.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege. Ja se doista nisam mislio javljati za riječ, ali bi htio potencirati i našu odgovornost ovdje. Klug zastupnika DF-a je predložio kompletan Zakon o javnim nabavkama, novi Zakon o javnim nabavkama, sa kojim bi bilo olakšano i omogućeno našim građanima da dobiju vakcine, bile one ruske, turske ili kineske ili evropske, bez obzira na opravdanu bojazan da bi moglo doći do turčenja, ruščenje, da bi možda mogli ostati krivih očiju, ajte ljudi očemu ba to pričate više, pa ovo je stvarno više, ovaj, nevjerovatno za slušati uopšte. Gdje je naša odgovornost u svemu ovome kao zakonodavnog tijela? Kolega Stevandić je prošli put predložio jedan zaključak, očigledno je da imamo problem u normativi, ... što nismo to mijenjali. Imamo zakone koji su nedorečeni, imamo tužilaštvo koje ima selektivnu nadležnost, po Federaciji pohapsi sve, u Republici Srpskoj prolaze vozori, kamioni, avioni, nema postupaka, maltene po istom osnovu u isto vrijeme. Ja ne dijelim BiH, niti građane BiH ni po entitetima, ni po etničkoj pripadnosti, ne mislim da je ovo loš brak, Bože sačuvaj, u najboljim brakovima bude nesporazuma, kakv je to brak ukoliko se neko i ne posvađa s vremena na vrijeme, a na kraju krajeva ko se tuče taj se voli. Ja se izvinjavam što unosim dozu neozbiljnosti u ovako ozbiljnu temu, ali mislim da prvo, onaj, počesto profulamo temu, na ovako ozbiljnim stvarima. Onda ima odgovornosti, slažem se, izvršne vlasti i te kako, ali gdje je naša odgovornost, pa nismo mi čuvari vrata ovdje ili ljudi koji rade na parkingu, pa mi smo dužni valjda da stvorimo normativni okvir, da se jasno, precizno odrede stvari. Možda će neko reći da koristim preteške riječi, ali održavanjem ovakvog normativnog stanja, postoji mogućnost i da neko stvara ambijent za ostvarivanje i određene vrste dobiti u BiH, očigledno je da su vakcine nešto čime će se trgovati u narednoj godini i to vrlo profitabilno, upravo umetanjem posrednika u čitavu tu priču. Ja doista ne bi želio dalje da uzimam vrijeme, izvinjavam se ako sam unio dozu neozbiljnosti u ovako ozbiljnu temu, ali to je samo sa ciljem da bismo potencirali vlastitu odgovornost, gdje je naša odgovornost u svemu ovome kao zakonodavca, kao nekoga ko treba da pripremi zakonske akte, da promijeni ono što nije dobro, da definiše ono što nije definisano, da ljudi koji žele da rade kako treba da to mogu da rade, a da bez bojazni da će doći u neki prekršaj, svi smo ovdje duboko svjesni da postoje norme koje na najbolji način ne preciziraju procedure koje treba provoditi, mi to jako dobro znamo, svi ovdje. Na kraju krajeva prošli put smo imali i inicijativu s tim u vezi da, možete misliti, da Parlament potvrdi da neko primijeni neku zakonsku odredbu, da, dakle, Parlament stane iza primjene zakona, zato jer je ta zakonska odredba takva kakva jeste. I zašto mi bježimo od toga da mijenjamo zakone, da donosimo zakone, da stvaramo ambijent, evo ovoga puta se radi o zdravlju naših građana. Još jednom povlačim našu odgovornost i potenciram na našoj odgovornosti, ovo je naša zajednička kuća i jednostavno moramo je uređivati, ovaj put je u pitanju zdravlje, u pitanju su životi, ja nisam nikakav stručnjak za medicinu i volim slušati 66 druge kada o tome govore, ali kada je riječ o normativu i te kako ima prostora i za našu proaktivniju i odgovorniju ulogu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zastupnica Alma Čolo, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Ja ću govoriti s maskom, prošle sedmice je bila sjednica Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope u Strazburu, članovi naše delegacije su imali priliku da prate tu sjednicu, predsjedavajući Parlamentarne skupštine nije dozvolio nikome tokom cijela četiri dana zasjedanja da skinu masku i kad govore i kad sjede u sali, sala je puno veća od ove, vjerovatno mjere koje se provode na teritoriji BiH nisu tako striktne kao u Evropi i ne znam je li to dobor. Ja nastojim da se pridržavam i zakona i propisa ove zemlje i osvrnuću se na ono što je rekla uvažena poslanica Sanja Vulić, rekla je da Vijeće ministara nije vlada BiH. Ja bih molila samo da mi kaže gdje je to pročitala, da li to piše u Ustavu BiH i gdje piše da Vijeće ministara ima koordinirajuću ulogu? Gdje piše da organ izvršne vlasti ove zemlje ima koordinirajuću ulogu? Ja to nigdje, nikada, za sve godine od Dejtona do danas nisam pročitala. Druga stvar, rekla je da je Republika Srpska državotvorna i da oni su jako efikasni, pa i u ovom segmentu koji se tiče nabavke vakcina. Šta znači državotvorna? Tvori državu. Tačno je to da oni pokušavaju da naprave na 49% teritorije BiH svoju državu i tačno je to da donose propise kojima uzurpiraju nadležnost države BiH i sve do sada, svih ovih 25 godina neko se uspješno bori protiv toga i osporava te propise pred Ustavnim sudom BiH i hvala Bogu da takva jedna institucija postoji na nivou BiH. I tačno je to da oni svoje propise prave u koordinaciji sa propisima susjedne im države i tačno je to da imaju vjerovatno ciljeve koje žele da postignu i tačno je to da ne vole ovu državu poslanici iz Republike Srpske, jer maloprije kad je gospodin Begić govorio o braku i o ljubavi u braku, ja sam pogledala njen izraz lica, kako je ona na to reagovala i tačno je to [[govornik se upozorava na vrijeme]] tačno je to da Dušanka Majkić kaže [[govornik se upozorava na vrijeme]] da ona nema, ne osjeća ništa za ovu državu i zato ne vidi uopšte svrhu da himna ove države ima tekst [[govornik se upozorava na vrijeme]] i zato, pa smijte se samo, ali Vi ste mlađi od djeteta kojeg sam ja rodila i proće još dosta godina da naučite neke stvari i čudo mi je da sa tim godištem i sa takvim ponašenjem sjedite u najvišem zakonodavnom tijelu ove zemlje, samo se smijte.
Hvala. Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Poštovana gospođo Čolo, obaćam Vam se sa Vi, molim Vas da ne govorite za nas iz Republike Srpske sa oni, jer mi nismo oni, ako ste Vi nama Vi, ako Vi nama se obraćate sa oni, oni su u drugoj državi, a mi smo jedni drugima ovdje Vi. Ako kontekst postavite u to da ste šest 67 puta rekli oni i ako čitavu ovu priču gdje smo se, kako bih rekao, na neki način približili problemu, iskoristite sada da okrenete to na targetiranje gospođe Sanje Vulić, pa eto smatrajte da državotvornost tvori i BiH, tvore je entiteti, a to nije tema gospođo, tema je da umre neko Vaš, naš, nema oni. Oni su nešto što će posijati novi razdor, kad sijete razdor omalovažavate ljude, kad unutar države koju Vi smatrate BiH nas iz Republike Srpske nazivate oni, ne doprinosite ničemu što ima ikakve veze sa BiH i naše je pravo da smatramo da se BiH sastoji iz entiteta, da je entiteti čine, a ne da BiH čini entitete. Isto tako uvažavam da Vi mislite potpuno drugačije, ali to nema nikakve veze sa vakcinama i zašto sad prebacujete odjednom ovu temu, evo ja mislim da smo se mi malo približili i s kim nisam dobar, da smo nešto malo dotakli neku temu. Iskoristiću i ovo da kažem gospodinu Zvizdiću, Magazinović je pričao o tom zakonu, znači, čak i BiH i Predsjedništvo da sklopi ugovor međudržavni moraće preko veledrogerije, neće moći Predsjedništvo da bude uvoznik. Mora da se mijenja zakon i moramo biti spremni da ga zamjenimo, da ga promijenimo za 24 sata. Mora da se mijenja pravilnik da se prilagodi, da se ne čeka, ne znam ni ja, na distributerske papire itd. Mora da se nađe koji se sertifikat EU uvaže odmah da ... nemamo mi valjda bolju labarotoriju od Mađarske. Znači, ima mnogo stvari o kojima smo počeli priču i gdje bi se mogli naći. Budete li Vi nama govorili oni, ma mi gospodo ćemo se okrenuti, bićemo oni, pa ćemo sami sebe vakcinisati i boli će nas briga. A mene boli briga za svakog čovjeka koji treba da dobije vakcinu, ja smatram da se ne vrijedi vakcinisati Banja Luka, ako nije vakcinisan Bihać i u najboljoj namjeri to govorim i zašto Vi nas nazivate oni, koji je to razlog, to je za mene uvreda i nema veze sa vakcinama.
Hvala zastupniku. Ispravak krivog navoda zastupnik Nenad Nešić, izvolite.
Ni meni nije jasno gospođa Čolo što ovo potencira, ovo je rasprava ipak o vakcinama, to što mi smatramo ovo lošim brakom iz Republike Srpske, to je naše pravo i ja isto nigdje nisam vido da je Savjet ministara vlada, volio bi da mi ukažete gdje to piše da je Savjet ministara vlada. Mi smatramo da je to zajednička institucija i smatramo da BiH tvore dva entiteta i smatram ako napadate Sanju Vulić zato što voli Republiku Srpsku, onda napadate sve nas ovdje iz Republike Srpske. Nebitno da li je Sanja, da li je Borenović, da li je Stevandić, mi smo iz RS-a i time se ponosimo.
Hvala zastupniku Nešiću. Ispravak krivog navoda, zastupnica Sanja Vulić.
Hvala Vam, gospođo Čolo, bože, gospođo Krišto. A kada je u pitanju primjedba gospođe Čolo, inače vrsne pravnice, ovo o čemu sam ja govorila o koordinatorskoj ulozi, lijepo Vam piše u članu V tačka 4) Ustava. Zatim, da sad ne čitam, da ne citiram, pošto nemam mnogo vremena, zatim Vam želim reći, da sva ovlaštenja, takođe piše u Ustavu, sva ovlaštenja koja nisu Ustavom izričito data institucijama BiH pripadaju 68 entitetima. Izvršna vlast nivoa BiH, Predsjedništva, Savjet ministara je pomoćni organ Predsjedništva. Ja sam to očekivala da Vi znate kao neko ko se hvali da je veliki poznavalac prava i neko ko je, ovaj, još uvijek isfrustriran i ljut na svoje kolege iz SDA što nije postao član CIK-a kada ste već planirali. Što se tiče svih Vaših primjedbi da to što ja kažem da je RS državotvorna, da jeste u mnogo situacija i u mnogo bitnih i ključnih životnih pitanja smo pokazali da znamo odgovor na mnoga pitanja bitna i važna za naše sugrađane. Meni je žao što ova BiH ne može da funkcioniše. A znate zašto ne može da funkcioniše? Zato što vi u Federaciji, oni koji predstavljate u Federaciji vlast niste sposobni za to, vi niste formirali vlast ni 2018. godine, Vi to odlično znate i bez obzira na to što to niste uradili išli smo u izbor novih članova CIK-a. Takođe, gospođo Čolo ta Vaša isfrustriranost, ta Vaša ogorčenost na postojanje i funkcionisanje Republike Srpske dovodi nas do ovakvih diskusija. Ja ne znam čemu, o himnoj ćemo pričati, ima vremena, ja ne znam čemu Vaša potreba da Vi stalno namećete tezu kako Vama nešto smeta naš stav i naša ljubav prema Republici Srpskoj. Da, ja je mnogo volim i ponosna sam na nju i uvijek ću se boriti za BiH koja je u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom, a to apsolutno podrazumijeva sve, sva prava Republike Srpske na koja Vi nama stalno pokušavate oduzeti prava. I još ću samo reći za kolegu Begića, da ne bi bilo pogrešno shvaćeno. Kolega Begić u jednom trenutku kada ste rekli – ko se tuče taj se voli, nadam se da je bila samo šala, jer ispade da Vi podržavate nasilje u braku, a znam da to nije tako i da niste takav profil ličnosti.
Imam povredu Poslovnika, no međutim prije no što, pošto su se ove sad ispravke krivog navoda bile na neki način u suprotnosti, gospođa Čolo, obzirom da je i pravnica i da se pozvala na akte i poštivanje, imamo Kodeks ponašanja zastupnika/izaslanika Parlamentarne skupštine koji u okviru etičkih načela i pravila govori u članku 5. da zastupnici/izaslanici dužni su svoju funkciju obnašati bez predrasuda i diskriminacije u pogledu rase, vjere, spola, nacionalne propadnosti i životne dobi. Tako da mislim, ne stoje riječi koje koga rodio ili uporedba s tim. A i kolegica je nakon toga, što se tiče ispravke krivog navoda takođe izišla izvan ovih. Tako da evo ja se ispričavam, ali upozoravam dajte da svi zajedno možemo kazati na jedan primjereniji način poštujući naša pravila, procedure, iznijeti svoj stav na jedan demokratski način, a demokratski način podrazumijeva i poštivanje procedura. Evo, ja se nadam da smo, da ćemo evo u budućnosti otkloniti ove neke stvari, ali. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Hvala. Član 77. poštivanje dnevnog reda, dakle ovdje se jasno radi o nepoštivanju dnevnog reda, tačka je vakcine, nabavka vakcina itd. a ova diskusije je otišla puno, puno dalje od toga. Međutim, mislim da je jako dobro da su iduće četiri tačke imenovanja i na tim tačkama ćemo vidjeti kako savršeno funkcioniše koalicija kad se dijele pozicije i popunjavaju fotelje, a da je ovo u suštini sve malo predstava za javnost. 69
Da, zastupniče, Vi ovaj, mi nismo odstupili od dnevnog reda, znači točka je ta, ali kroz stavove u raspravama su ispravke krivog navoda odnosili se na navode koji jesu, naravno oni su odstupile od same rasprave, ovo je, ja sam učinila sve da korigiramo, da ispravimo, pa da na neki način svi u budućnosti vodimo računa, a ne da dijelimo lekcije drugima. Hvala lijepa. Ovim smo iscrpili, odnosno zaključujem raspravu po točki 19. prelazimo ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo. Naravno, pokušaću da ne budem nimalo ličan, prema bilo kome ko je ovdje govorio, iako su mnogi tako bili. Pokušaću da dam odgovore na neke od ovih pitanja, da pojasnim neku, ovu situaciju u smislu da pošaljemo poruku javnosti kada je u pitanju vakcinacija, da je ovo danas o čemu ... se govori više političke debate nego li suština nabavke vakcine ... mi susrećemo. Počeću od ovoga poslednjega, možda, ne poslednjeg nego predposlednjeg, diskusije gospodina Zvizdića i dogovora, pokušavajući da se to napravi bilateralni sporazumi sa državama o isporuci vakcina. Nažalost, to nije moguće, nije moguće, ali moramo da priznamo da isporuka putem Kovaksa gotovo pa međudržavni sporazum više zemalja za isporuku i tu će ići se dosta lako i dosta brzo. Da je sporazum sa EU, jeste vrsta međunarodnog sporazuma, koji naravno ne podliježe ratifikaciji i to. Međutim, isporuke vakcina koje su, koje su u ovom trenutku navjeće, neke zemlje postigle navjeću vakcinaciju upravo zahvaljujući tim vakcinama, jesu vakcine koje dolaze sa istoka, iz Rusije, iz Kine. Tamo proizvođači ne prodaju vakcine, oni nemaju ovlaštenja da te vakcine isporučuju na međunarodno tržište, tako da rusku vakcinu prodaje Ruski fond direktnih investicija, da kinesku kompanije vlasnika, isporuku kineskih vakcina na međunarodno tržište ta kompanija ima svog partnera u svakoj od tih država, ta kompanija ima i svog predstavika u BiH, sa njim je uspostavljen kontakt. Vrlo jasno smo pokrenuli i pokušavajući preko ambasada da napravimo bilateralne sprazume i rečeno nam je da ne možemo napraviti bilateralne sporazuma jer za prodaju vakcina izvan njihovih država nije zadužena dražva i naravno da bi mi bili mnogo, mnogo sretniji da smo mogli ići kroz taj sistem bilateralnih dogovora sa državama i da bi dobili te vakcine. Jasno nam je valjda da ste vidjeli gdje je kineska vakcina završila u privih 20 dana, u četiri države, samo u četiri države 70 od tih relativno jedna mala država dobila je milion vakcina. Ali ja sam siguran da ćemo mi kroz ovaj način dogovora, gdje BiH nastupa jedinstveno sa potrebnim količinama za te vakcine, doći do ovih vakcina i izvan sistema Kovaks, iako će se neke od njih pojaviti i u sistemu Kovaks. Ja nisam čovjek koji se bavi, pokušava bilo šta poreći u BiH, pokazati je nefunkcionalnom i nepotrebnom i zaista gospodine Kojoviću možete to politički koristiti koliko god hoćete, ja sam čovjek koji i ono što je nafunkcionalno hoće da učini funkcionalno. Ja svaki put kad pođem na posao polazim od Ustava BiH i nadležnosti svih institucija i niko neće dirati moje ovlaštenje, niti ću ja bilo čija uzimati u BiH, pogotovo ne u nabavci vakcina. Ja mislim da svaka vakcina koju dobijemo, deset tih vakcina, trebamo ih podijeliti u BiH, a nikako se ponašati separatno da vakcinišemo jedan entitet ili drugi ili ne daj Bože jedan kanton i opštinu i tome slično. Zašto ja vjerujem institucijama, zašto ja nemam ovako podjele kao ovdje što smo čuli u Parlamentu. Pa jednom posalnika jedna isntitucija je savršena, a druga mu ništa ne valja i obrnuto. Mi smo se okupili na jednom mjestu, pozvali smo predstavnike svih institucija i na njih smo prenijeli operativne obaveze, operativne obaveze su na ministru zdravlja Federacije, ministru zdravlja Republike Srpske, predstavniku ... Ministarstva civilnih poslova, Agenciji za lijekove i ako hoćemo da citiramo ove članove zakona, koji je citirao gospodin Magazinović, neki drugi od vas, onda trebali smo da kažemo, da tražite tu informaciju i da napišemo na osnovu kojih će članova zakona Agencija za lijekove vršiti, verifikovate te vakcine koje ulaze u BiH, ko će ih uvoziti i tome slično. Ja zaista ne želim, ja zaista ne želim da budem dio te priče oko toga da li je jedna isntitucija uspješnija i druga, zavisno da li je vodi neko ko je pripadnik jedne ili druge političke partije. Poslanica Mladina je rekla da, razumjela da sam ja rekao da 20% građana želimo vakcinisati. Ne mi imamo ugovorenih vakcina za 40% građana BiH, naš je cilj do kraja trećeg kvartala da bude ponuđeno vakcina za najmanje 60% stanovništva. Složena država BiH jeste, ali to nikako niti je opravdanje, niti izgovor da ne bi bili vakcinisani svi oni koji žele, oni koji to žele uraditi. Ja vas molim da razumijete da smo sve ono što smo uradili od procesa nabavke vakcine kroz sistem Kovaks, kroz sistem EU, uradili uz puno povjerenje tim institucijama i smatramo da je to najbolji i najsigurniji sistem nabavke i sa stanovišta pitanja cijena i sa stanovišta pitanja lanca snabdjevanja da se ne pojave falsifikovane vakcine i tome slično. A valjda znamo i svi smo ispratili da je zemlja koja je najveće otišla u proces vakcinacija rekla da je svoje vakcine platila duplo skuplje od tržišnih cijena tih vakcina. Da li je neko u BiH spreman da tako nešto i pomisli, a ne da u ovom trenutku uradi? Bilo je ponuda, ovo o čemu je govorio gospodin Zvizdić, o pojedinačnim ponudama za snabdjevanje vakcina. Recimo, dvije zemlje iz EU su ponudile male, zaista male količine vakcina, jedan je ponudila pet hiljada, jedna je ponudila tri hiljade vakcina, zaista to su, zaista smiješno male količine da bi mi ušli u taj proces vakcinacije i mi to nismo prihvatili. Ono kako sad stoji plan nabavke vakcina za BiH do kraja ovog mjeseca treba da dođe blizu 300 hiljada doza vakcina, blizu 300 hiljada. To je ako uzmemo da je, treba za svakog građanina da budu dvije doze, to je gotovo 150 hiljada stanovnika BiH. Mi imamo nešto više od 40 hiljada zdravstvenih radnika, to znači da svi zdravstveni radnici će biti vakcinisani kada ta prva doza dođe Fajzerovih i AstraZenekovih vakcina. Ako me pitate da li sam razočaran ovim sistemom nabavke kroz Kovaks i kroz EU, ne mogu reći da sam razočaran, ali jesam tužan. Tužan sam zbog činjenice, mislim da to cijeli svijet danas dijeli tu činjenicu, zato što neki od vakcine pokušavaju napraviti robu koja je dostupna pojedincima, a ne ono što je bio cilj na početku da je vakcina opšte dobro za cijelo društvo. Ja zaista vjerujem da će prevladati oni koji misle da je to opšte dobro i da ćemo dobiti sve ove ugovorene i plaćene vakcine. 71 Ja vas molim da razumijemo, da problem nabavke vakcina i uvoza vakcina nisu zakoni, i da problem vakcina nije problem novac, mi taj novac imamo i na jednom i na drugom nivou vlasti, jednostavno u ovom trenutku zbog sebičnosti pojedinih država u svijetu vakcina jednostavno nemate dovoljno na tržištu. Ja sam od onih koji vjeruje u dogovor sa EU i koji vjeruje u dogovor sa globalnim sistemom Kovaks za nabavku vakcina, vidjećemo do kraja mjeseca, samo što nije, da li će biti ispoštovano ovo prema nama. Mi spadamo, mi smo u onoj poziciji koji mnogi od vas, znam vas da se bavite privatnim biznisom, znate da nekad morate robu da platite avans, platite ali niste dobili robu od isporučioca, ali mi robu nismo platili nikakvoj privatnoj kompaniji, ni na nekim Djevičanskim ostrvima, ni bilo čemu, mi smo taj novac završili sa EU i mi smo taj novac završili sa globalnim sistemom i zbog toga mislim da nismo pogriješili što smo se opredijelili za ovakav sistem nabavke vakcine. Hvala vam lijepo.
Hvala predsjedatelju Vijeća ministara, gospodinu Tegeltiji. Prelazimo na točku 20. dnevnog reda, Ad. 20. Imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog sustava BiH iz bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda, podnositelj rang-liste kandidata: Regulatorna agencija za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-99/21 od 7. 1. 2021. Regulatorna agencija za komunikacije BiH dostavila je rang-listu kandidata, Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedenog materijala odredio Povjerenstvo za promet i veze. Za članove Upravnog odbora BHRT-a iz bošnjačkog naroda predloženi su: Elvir Lemeš, Emir Habul i Džemal Rošić. Za članove Upravnog odbora BHRT-a iz hrvatskog naroda predložena je Valentina Rupčić. Za članove Upravnog odbora BHRT-a iz srpskog naroda predloženi su: Aleksandar Bogdanić, Miloš Šolaja, Vuk Vučetić, Sanja Blagojević, Vedran Škoro, Biljana Milošević-Šošo, Srđan Šuput i Olijana Lukić, Miloš Jokić i Dejan Kerleta. Povjerenstvo za promet i veze primilo je k znanju rang-liste i upućuje ih u daljnu parlamentarnu proceduru. Prijedlog Kolegija Doma da u Upravni odbor BHRT-a se imenuju: Sanja Blagojević, Elvir Lemeš i Valentina Rupčić. Otvaram raspravu o prijedlogu rang-liste. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 21. Ad. 21. Izvješće o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-50- 16-161-5,1/21 od 21. 1. 2021.
Ja sam kao zastupnik u ovom Parlamentu dobio informaciju, i sa vama u Kolegiju je provjerio, da je jedan od kandidata za imenovanje članova Odbora za žalbe građana istovremeno tužilac u Tužilaštvu BiH. Ne ulazeći, dakle čovjeka osobno ne poznajem, ali zaista mi nije jasna namjera nekoga ko obavlja takvu funkciju da se prijavi da bude pored funkcije tužioca, je li, u Tužilaštvu BiH i član Odbora za žalbe građana. Ne znam da li su bile ikakve limitirajuće okolnosti za ovakvu kandidaturu, ali znam da postoji Kodeks tužilačke etike, koji između ostalog kaže – da tužilac ne može biti član organizacije koje su povezane sa agencijama za provođenje zakona, uklučujući odbore i komisije za izbor i imenovanje, odbore za razrješenje policijskih rukovodilaca, policijske odbore, te odbora za pritužbe građana na rad policije. 73 Vrlo jedna nesvakidašnja situacija, ako je ovo tačno, ja vjerujem da vi u svom radu niste imali nikakav limitirajući faktor da bilo ko bude imenovan, ali priznaćete da je vrlo neobično da tužilac iz Tužilaštva BiH bude član Odbora za pritužbe građana na rad policije, imajući ovu ogradu, uzimajući ovu ogradu u obzir. Eto, ja bi volio da vi kao ljudi koji ste radili na ovom prijedlogu koji je pred nama, ovo prokomentarišete, još jednom ponavljam, ja uopšte ne znam čovjeka, ali ako je ovo sve ovako i ako se ne radi o osobi koja možda ima isto ime i prezime, a radi nešto drugo, onda pretpostavljam da treba neki komentar.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala. Evo, kako sam i rekao krenula su imenovanja i odjednom više nema nacionalnih razmirica, sad je podjela plijena. E sad daj da vidimo o kome se ovdje radi, ovdje je puno imena, dva ova odbora. Ja pitam, jesu li isti ljudi, evo kao što je Magazinović pitao, je li ovo isti Enes Obralija koji je 2015. godine bio četvrti u državi po visini komisijskih naknada? To je zadnja godina prije nego što je stupio na snagu onaj moj zakon koji je ograničko komisijske naknade na 475 maraka mjesečno, je li to taj isti Enes, rekorder, Obralija? I zašto je on predložen za predsjedavajućeg ovog Odbora, iako je ovaj Mujakić puno bolje bodovan, a obojica su iz istog naroda? Dakle, koji su kriteriji tu korišteni? Idemo dalje niz ovu listu, je li ovo isti Vjekoslav Vuković, koji je nepravosnažno osuđen u Rijeci u Republici Hrvatskoj za krivično djelo terorizam i čije je suđenje nikad nije okončano, jer je bio nedostupan organima Republike Hrvatske? Može li neko odgovoriti je li ovaj još uvijek nedostupan ogranima Republike Hrvatske i hoće li ovaj budući član ovog Odbora moći otići u Republiku Hrvatsku na naku konferenciju, ako se bude održavala o policijskim službenicima itd.? Gospodin, kolega Šemsudin Mehmedović, je jako puno svojevremeno govorio o Vjekoslavu Vukoviću i u ovom Domu između ostalog, baš me zanima hoće li dići ruku danas za ovo imenovanje. Dalje niz listu, kolega Magazinović je već pomenu gospodina Janjića, je li ovo isti Miroslav Janjić, tužilac, kojem je Ured disciplinskog tužioca VSTV-a izrekao snakciju zbog, citiram – nemara u vršenju dužnosti, te ponašanja koje šteti ugledu tužilačke funkcije, zatvoren citat. Zbog, između ostalog, nacionalističkih izjava ekstremne prirode. SDA je to tada osudila, hoće li danas glasati za ovo ili su te osude sve opet ovako, je li, ova predstava za javnost, a kad treba fotelje ... onda se ruke dižu. Da ne bude zabune, ima na ovoj listi i profesionalnih, časnih i stručnih ljudi, poput Borisa Buhe ili Merime Šenderović, ali tih par imena ne može nimalo popravit sve ove probleme i druge na koje nisam, al' sve ove koje sam ukazao, a ima ih još. Hvala. 74
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Branislav Borenović, naknadno ste se javili, ja se ispričavam, ali smo zaključili raspravu. Prelazimo na točku 23. Ad. 23. Prijedlog odluke o Vijeću nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02,03/6-39-1-178/21 od 21. 1. 2021. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava dostavilo je navedeni Prijedlog odluke, Prijedlog odluke ste dobili. Otvaram raspravu o Prijedlogu odluke. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku 24. Ad. 24. Prijedlog zaključka zastupnika: Branislava Borenovića, Nenada Nešića i Dragana Mektića, koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o Odluci Energetske zajednice da uvede sankcije BiH, aktivnosti koje je Vijeće ministara BiH poduzelo da do sankcija ne dođe i plan aktivnosti za ispunjavanje obveza BiH kojima bi razlozi za uvođenje sankcija bili otklonjeni“, broj: 01-50-1-15-16/21 od 3. 2. 2021.
Hvala gospođo Borjana. Pa, ja sam očekivala da će predlagači nešto više reći, ali pošto nisu, evo par pitanja, s obzirom da razmatramo predmetnu inicijativu pitala bi ih – da li oni misle da je BiH suverena i politički nezavisna država? Referišući se na preambulu Ustava, opredjeljeni za suverenitet, teritorijalni integritet i političku nezavisnost BiH. Pitam to iz razloga u odnosu na njihov odgovor koji će dati. Jer da li je normalno da jedan dom raspravlja o predsjedavajućem drugog doma i od, i da od druge države nešto traže o njemu, kada, kako ste vi to zamislili, da li je to suverenitet i integritet, politička nezavisnost, da li je to BiH koja je po Ustavu demokratska država, koja funkcioniše na principu vladavine prava i na osnovu slobodnih i demokratskih izbora? Ovdje se uvlače, tačinije pokušavaju uvući institucije BiH, odnosno ministarstva da se blamiraju slanjem pisama Stejt departmentu o svom državljaninu i predsjedavajućem Doma naroda, a ministarstva postupajući po zakonu BiH mogu nešto tako samo odbiti kao očito neosnovano i neprikladno. Takođe, postavljam pitanje kolegama koji su predlagači – da li se oni miješaju u spoljnu politiku BiH i SAD-a kada je to u isključivoj ustavnoj nadležnosti Predsjedništva, što gospodin Arnaut, sigurna sam, zna, zašto ovaj Dom opterećujete i zamarate inicijativama za koje sam sigurna da duboko i sami znate da su samo predstava i zabava za dio javnosti, a pravno i diplomatski veoma upitne? Dalje, kažete – diplomatskim i durgim prikladnim kanalima, da se traži informacija, sanckije, šta već. Šta su vam drugi prikladni kanali, što niste to jasno definisali, da to nisu možda obavještajni kanali, šta ste mislili pod tim, a niste napisali ili svjesno niste napisali? U prethodnom sazivu ovog Doma gospodin Nikola Špirić je bio poslanik i to poslanik opozicije u zajedničkim institucijama – šta poslanik opozicije može uticati, ometati i kakvu korist ostvariti? Evo pošto Vi kažete, da ste Vi u opoziciji, gospodine Arnaut, mene baš zanima šta vi kao klub možete da iskoristite, da se okoristite, evo biće mi stvarno zadovoljstvo da uporedim vaše imovinske kartone od ove i naredne godine, baš me zanima kako to opozicija može da se okoristi i na koji način kad, takoreći, ne upravlja ničim. Vi biste sada da ovdje u institucijama BiH se raspravlja o visokom zvaničniku BiH na osnovu neprovjerenih, nepotvrđenih informacija i to druge zemlje, nebitno koja država i koji zvaničnik, vi biste samo da se o tom raspravlja. Takođe želim reći, Stejt department koji je institucija za sebe jedne velike i moćne administracije ima previše svojih obaveza i bez obzira što se vi i radujete toj Bajdenovoj administraciji, ja mislim da oni toliko imaju posla u svojoj zemlji da neće imati priliku ni da se bave tim vašim pisanijama, izvještajima duboke države, sa kojom nažalost aktuelna administracija nije imala dovoljno vremena da se pozabavi. 77 Predlažem savjesnim poslanicima Predstavničkog doma da ovu inicijativu odbace, da se sačuva dignitet Parlamentarne skupštine i zvaničnika BiH i rasprava u ovom Domu, te da se ne dozvoli da nam dnevni red pored toliko bitnih pitanja iz nadležnosti institucija BiH okupiraju opozicione besmislene inicijative koje narušavaju dignitet Skupštine BiH.
Hvala lijepa. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava, imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem. Znači, treba ovako nešto da se desi, da bi se govorilo o integritetu države, državnosti, ponosu i sve ostalo. Znači, ovo je zapravo znak predlagačima da češće ovakve stvari predlažu i da onda čujemo kolegicu Vulić u drugom izdanju. Ja sam postavio pitanje u septembru 2018. godine državnoj tužiteljici – da li je samostalno ili putem drugih bh. institucija tražila od Američkog Stejt departmenta informacije i eventualne dokaze da je Špirić kao član SNSD-a sudjelovao u javnoj korupciji, uključujući i prihvatanje korisit u zamjenu za obavljanje javnih dužnosti i uplitanja u javne procese tokom njegovog mandata kao člana Zastupničkog doma zbog čega je zajedno sa članovima uže porodice sankcionisan od strane SAD? Dakle, ovo je citat kako je tad bilo u saopštenju. Dakle, 2018. godine nisam dobio odgovor, 2019. godine ponovio pitanje, uz obrazloženje i citat iz Ureda za odnose sa javnošću Američke ambasade, gdje je rečeno da je važno da vlast i javnost budu upznati o tome koliko ozbiljno SAD shvataju probleme javne korupcije i uključenost gospodina Špirića u koruptivne aktivnosti, dakle, ovo su sve citati, nisam dobio odgovor. 21.07. poslana urgencija gospođi Gordani Tadić, nisam dobio odgovor. Iz čega razumijem da gospođa tužiteljica ne pokazuje interes da dobije eventualne informacije kako bi mogla djelovati. Međutim, meni se ovdje otvara još jedno pitanje i ja mislim da ovo treba usvojiti i da treba tražiti informacije i da bez obzira o kome se radi, dakle, sve i da je čovjek nevin treba da znamo da nema tu ništa, ako je kriv treba da znamo da je kriv i zbog čega. Možda ljudi imaju neke dokaze koje naše institucije iz različitih razloga nisu u stanju prikupiti i ne mislim da ovo treba da se odnosi na gospodina Špirića, nego svakog od nas i svakoga u ovoj državi, bilo ko da ima neko saznanje treba ga dostavit tužilaštvu, a nije mala stvar da to tvrdi Stejt department, Ministarstvo vanjskih poslova SAD-a. E sad ono što se meni nameće kao pitanje jeste, razumijem, gospodin Špirić je visoki funkcioner institucija BiH duži niz godina, ali ukoliko bi predlagač se složio, ja bi da ovu inicijativu proširimo na sve one koji su na američkoj crnoj listi, da dobijemo informacije o svima, jer nije samo tu gospodin Špirić, ima tu jako puno ljudi. I ukoliko bi, što gospođa Sanja Vulić, Stejt department našao malo vremena za nas da odgovori, a možda nađe, pa se iznenadite, bilo bi dobro da dobijemo informaciju o svim osobama i ako postoji osnov sumnje i dokazi to pokažu da pravosudne institucije rade svoj posao, ako je ovo iz nekog drugog razloga su ljudi na crnoj listi, to je odnos SAD prema njima i onom što oni rade, ako nema elemenata krivičnog djela, ali u ovom konkretnom slučaju, bar ono kako su to saopštili iz Američke ambasade u to vrijeme, iz Stejt departmenta moguće je i da nešto ima. Zbog toga podrška ovoj inicijativi, ali vas molim da vi kao predlagači napravite korekciju da se ovo odnosi na sve osobe i da tražimo informaciju za sve. 78
Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, rasprava, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Evo, ja bih i da se nadovežem na gospodina Sašu Magazinovića i da ovu inicijativu probam nazvati onim imenom kakva ona jeste, da bismo možda iz nje izvukli dobar zaključak ili dobar rezultat. Imajući na umu da, evo, prema podacima koji su meni bili dostupni u ovom trenutku, na toj američkoj tzv. crnoj listi imamo 110 osoba iz BiH i pet pravnih lica, znači 110 fizičkih i pet pravnih lica i oni su dospjeli tamo na način kako, ovaj, ja moram da priznam da sam ja veliki fan uređenih sistema i dosljednih, SAD kao jedna, je li, neko bih rekao i najjača ili ovakva ili onakva, ali definitivno najuređenijih i najsnažnijih zemalja na svijetu i u skladu sa svojim vanjskopolitičkim, a posebno sigurnosnim interesima formira i modifikuje s vremena na vrijeme tu listu. Na toj listi evo i našao se naš, možemo reći, kolega i s obzirom da su inicijatori, odnosno podnosioci ove inicijative od ovih 110 ljudi i pet pravnih lica izvukli samo to ime, ja u ime Kluba SNSD-a proglašavam političkom hajkom, jer ona to jeste. Da li neko jeste ili nije bio u nekim radnjama koje su inkriminisane ili ovakve ili onakve, to od nas niko ne može da utvrdi, nego možda da utvrdi u odgovarajućem procesu pravosudni neki organ. Dakle, inicijativa kao ovakva treba da se nazove onako kako jeste, znači radi se o političkom progonu. Imajući na umu kako, opet vraćam, da se ova lista formira shodno vanjskopolitičkim sigurnosnim interesima i da na njoj, opet kažem, da imaju članovi turističkih organizacije itd. interesantno, evo, možda za nas sve da kažem pronašla sam podatak da je u jednom trenutku na takvoj listi bio Zdravko Čolić, na primjer, nemojte me baš držati za riječ, informacija je sa interneta, ne želim ovim, ovom izjavom da banalizujem, želim zaista da, ovaj, da kažem da ako želi neko da bude doslijedan i da bude zaista, ovaj, da, evo da kažem, da da ikakav širi, pa evo da kažem i legitimite toj svojoj inicijativi trebao bi da barem bude elementarno dosljedniji vrijednostima koje ovdje nam proklamuje ili drži predavanja itd. Dakle, što se SNSD-a tiče mi nemamo, da kažem uslovno rečeno, ništa protiv, jer pokušavamo, ali pod uslovom da stvarno se neko obrati u ime ove, je li, zemlje ko je za to nadležan, da zatraži informacije, skrećem vam pažnju da na toj listi imamo cijele organizacije, političke organizacije i svakakve druge. Ovaj, molim vas stvarno još jedanput, evo da pitam, čako i ako se nekad dobiju takvi neki podaci, ja bi zamolila da se ovaj Parlament barem u jednom dijelu uzdrži od ovog puta kojim smo, nažalost, pošli svi, o kome često govorimo, da se pretvara i u sudnicu, pretvara se evo u maltene operacionu salu, samo što se nismo počeli pretvarati u istražne organe, u pravosudne institucije itd. Ako nekad i do ovih informacija ovim putem, mada ja mislim da je i ovaj put upitno je, i o tome je rekla nešto kolegica Sanja, upitno provediv, legalan itd. neću o tome sada, da se upuštam, ali ajte molim vas da se sad, ovaj, suzdržimo barem od onog dijela presuda ili ne znam ni ja čega, a čini mi se kako su određene kolege raspoloženi, da bismo se mogli, nažalost, i u to pretvoriti. Eto, hvala lijepa.
Hvala. Zastupnica Alma Čolo, rasprava, izvolite zastupnice. 79
Koliko sam ja shvatila iz diskusije kolegice Vulić, ona je postavila određena pitanja podnosiocima inicijative, ne vidim ovdje da se iko od podnosilaca inicijative javio da odgovori na njena pitanja, jer vjerovatno podnosioci inicijative, među kojima je gospodin Damir Arnaut, ne žele da se nacionalno konfrontiraju, a meni su maloprije, meni je maloprije gospodin Damir prigovorio da je ovo nacionalna konfrontacija koju sam ja navodno imala sa kolegicom Vulić, predstava za javnost, a da ćemo se oko imenovanja složiti, jer tu nema nikakvih konfrontacija. Ja ne mislim da je nacionalna konfrontacija razgovarati o Ustavu ove zemlje i razgovarati o ustavnopravnoj poziciji entiteta u ovoj zemlji. Osvrnula bi se na ono što je gospodin Nešić maloprije rekao, da bih dokazala da to nije nacionalna konfrontacija, on je rekao BiH tvore dva entiteta. To je tačno u Ustavu stoji da se BiH sastoji iz dva entiteta i to nije isto kada tvore onda dva entiteta grade državu, a ako se sastoji iz dva entiteta država je egzistirala prije postojanja dva entiteta i po novom ustavnopravnom uređenju nastalom u Dejtonu ona se sastoji iz dva entiteta. Tako da razgovor o entitetima nije nacionalna konfrontacija, razgovor o ustavnim ovlaštenjima nije nacionalna konfrontacija i ja molim poslanike iz opozicije, koji su potpisali ovu inicijativu, da odgovore na pitanja koja je postavila uvažena kolegica i da izađu malo na teren koji je opasniji od onoga samo biti opozicija SDA.
Hvala. Zastupnica Sanja Vulić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Hvala Vam, gospođo Krišto. Pa iskreno meni nije jasno u čemu je problem moje pitanje, postavila sam koji su to, kako su naveli, kanali i drugi kanali, koji su to drugi kanali, mene to stvarno zanima. Pošto je gospodin Arnaut, ovaj, baš ovako neko ko je od znanja, ali sad zaista ovo nije da nešto iskrivljeno govorim, zaista cijenim većinu njegovih diskusija, ja sam očekivala kao jedan od predlagača da će nam on sve to fino i decidno objasniti. Ovaj, tako da, a što se tiče kolege Magazinovića i njegove diskusije, jasno se vidi da su se dugogodišnje putošestvije na račun ovog Parlamenta njemu isplatile, jer očito je da ima dobre veze u SAD-u i ja to poštujem, prihvatam, ali to je jedan selektivan i nekorektan pristup kada su u pitanju državljani BiH, što definitivno jeste gospodin Nikola Špirić. I što se tiče ovih sad ko će šta podržati, vidjećemo vi kako ćete vi koji ste iz SDA podržati ovu inicijativu, vi ste, mogu slobodno reći, iskritikovali gospodina Damira Arnauta, ali sam sigurna da ćete taster za stisnuti iz svojih, ne znam kojih razloga, da ne uđemo ponovo u nacionalnu retoriku, ali je jedno sigurno, ono što ja zamjeram nama, Srbima i ovim koji dolaze i iz opozicionih redova iz Republike Srpske, ovaj, jeste što nemamo to jedinstvo koje vi ovdje u ovom Domu Bošnjaci imate. Vi nema šta jedni drugim ne kažete i Vi gospodinu Arnautu i Arnaut Vama i svi ovako, izvrijeđate se najstrašnije, ali kada je inicijativa bilo koga od vas u pitanju svi ste za, svi ste jedinstveni i to jedinstvo vas zapravo i čini na okupu i ovu BiH i dalje imamo takvu kakvu imamo. 80
Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, imate riječ zastupniče.
Hvala lijepo. Gospođi Almi Čolo, prvo da Vam se zahvalim što nas niste nazvali oni, to je veliki napredak u odnosu na prošlu diskusiju. Republika Srpska ili entiteti su subjekt unutar BiH, a ne objekat o kome odlučuje BiH i potpisnici su svih aneksa Dejtonskog sporazuma, kao ustavnog konstitutivnog akta i ne odlučuje država o entitetima, nego entiteti i preko nas koji smo neposredno birali, i vezano za poštovanje Ustava odlučujemo u drižavi i o tome ćemo se zajedno dogovarati, a nećemo se svađati ili mrziti zato što drugačije mislimo.
Hvala. Zastupnik Predrag Kojović, rasprava. Kolegica se Čolo već javila kad je, ali evo može, izvolite ispravak krivog navoda, evo kolega se slaže.
Pa ja bih samo da ispravim krivi navod doktora Stevandića, entiteti nisu potpisnici svih aneksa Dejtonskog mirovnog sporazuma, to nije tačno.
Zastupnik Predrag Kojović, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja bih ispred našeg kluba, koji je, je li, predlagač ove inicijative, želio da prihvatim ove neke sugestije, ovaj, koje smo čuli i da se ovo iz jednog, kako bih rekao, pojedinačnog slučaja pretvori u jedan, kako bih rekao, principijelni zahtjev da svi ljudi koji su iz nekog razloga stavljeni na ono što kolokvijalno zovemo crne liste, da na neki način imamo pravo kao država da dobijemo podatke na osnovu čega je takva odluka donesena. U tom kontekstu, evo, ne znam da li da tražimo malu pauzu od 5 minuta da samo preformulišemo ovu našu inicijativu ili hoćete da to uradimo prije glasanja, do glasanja odnosno.
Znači, trebali bi barem da nam dostavite do kraja rasprave o ovoj točki dnevnog reda. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda, izvolite.
U ovom konkretnom slučaju kolegica Sanja Vulić, kaže se, odnosno saopšteno je, da Stejt department ima vjerodostojne informacije da je Nikola Špirić sudjelovao u javnoj korupciji, uključujući i prihvatanje koristi u zamjenu za obavljanje javne dužnosti i uplitanje u 81 javne procese tokom njegovog mandata kao člana Zastupničkog doma, zatvoren navod. Onda Ured za odnose s javnošću Američke ambasade u BiH kaže da je važno da vlast i javnost u BiH budu upoznate o tome koliko ozbiljno SAD shvataju problem javne korupicije i uključenost gospodina Špirića u koruptivne aktivnosti itd. apeluju na usvajanje zakona koji sprječavaju korupciju itd. Dakle, u ovom slučaju jedna ozbiljna država, svjetska sila, bez obzira šta ko od nas mislio o njima i kakve ko ima lične konekcije sa ljudima u institucijama, navodi prilično ozbiljne stvari. E sad, ako ostane ova ovakva inicijativa ja ću nju podržati, ali zaista mislim i tu se slažem s vama, ako je stotinu osoba onda dajte potrudite se preformulišite ovo da dobijemo informaciju za stotinu osoba, uključujući i gospodina Špirića. I to što Vi kažete Zdravko Čolić, ja mislim da ste na pogrešnoj stranici na internetu gledali, ali evo i za Zdravka Čolića ako je bio. Dakle, mislim da bi to bilo dobro i odgovorno, posebno ako bi vi onda to podržali, to bi mogao biti jedinstven stav Parlamenta, odnosno Predstavničkog doma koji bi imao svoj odjek i sasvim sigurno i rezultat. Ja, evo ima dovoljno kolega, mislim da će možda neko i predložiti formulaciju.
Hvala. Zastupnica Sanja Vulić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Hvala gospođo Borjana. Pa čisto radi javnosti da podsjetimo da u ambasadama u Sarajevu rade ljudi, kao i u svim drugim u svijetu, koji su lokalci i to je tako, samo što je ovdje specifično da u ambasadama sa sjedištem u Sarajevu rade ljudi iz Sarajeva kojima se priča svodi na kafe od čaršije do Marijin Dvora, tračeve i konstrukcije i nažalost antagonizam mnogih od njih, ne i srećom svih, naglašavam, prema predstavnicima Srpske u Sarajevu. Gospodin Pompeo ne sjedi u Sarajevu i prima izvještaje odavde, koji su kreirani tako kako su kreirani i dio diplomatske i obavještajne prirode i ništa novo, niti sporno, ali gospodin Pompeo kada je objavio što je objavio, ističe da SAD, da u SAD-u su primili informacije koje su primili, ali ih nisu objavili, niti detaljno objasnili, jer su to informacije njihovih službi, znači bez dokaza, za odluke koje važe na teritoriji SAD-a i to je otprilike to. Znači, da je bio, da to nije bilo nešto, da to nije bila informacija koja se svodi na jedan običan trač, da je to bio valjan dokaz i te kako bi Amerika reagovala, a pošto je to sve iskreirano od, iz ove čaršije, iz ove kuhinje, vi sad tu pričate o kntaktima. Ja poštujem sve ambasade, ja nemam problem nikakav ni sa jednom ambasadom, niti sa bilo kojim predstavnikom, ali ovo je čista konstrukcija i zamaranje ovog Doma isključivo opozicionim temama. Saglasna sam sa ovim što je predložila šefica kluba, ali isto tako želim ponovo naglasiti da ovo nije tema za ovaj Dom i da je ovo čisto gubljenje i dangubljenje.
Hvala. Ispravak krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut, izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Gospođo Čolo, ja ne ulazim u polemike sa gospođom Vulić ove vrste, jer držim do sebe i držim se ozbiljnih tema, dakle da razjasnimo to. 82 Što se tiče prijedloga gospodina Magazinovića, ovaj, nije nikakav problem, mislim mi smo, je li, gestikulirali rukama kad ste Vi to predložili, da je nama prihvatljivo, znači bilo kakav dodatak ko god da ponudi koji se tiče američke crne liste da ćemo mi prihvatiti to. Međutim, evo imali smo i razgovor maločas, nije uobičajeno, je li, da predlagač stavlja, da tako kažem, amandmane na svoju inicijativu, ali evo kao predlagač ovaj klub je potpuno, znači, otvoren da prihvati bilo čiju intervenciju koja će obuhvatiti, je li, ovaj, sve ostale liste koje su na, sve ostale osobe koje su na američkoj crnoj listi, ali u tom smislu evo ako vam treba pauza, ako vam ne treba pauza, kako god, usaglasite se, formulišite, znači, amandman na naš zaključak i mi ćemo kao predlagači, ukoliko se bude držao ovoga što sam rekao, znači sve ostale osobe koje su na nekoj američkoj crnoj listi, mi ćemo to prihvatiti. Samo, kažem opet, mislim praksa je u ovom Domu, a i neki osnovni red da, ako neko hoće da neki način .... neku inicijativu da taj ponudi i ne stavljam na Vas ... gospodine Magazinoviću, dakle bilo ko ko to želi, evo mi kao predlagači smo spremni to prihvatiti. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Dakle, možda ispravak, možda nadopuna onoga što je rekao gospodin Magazinović ili kolege koje ovo predlažu, samo bih pitao, dakle, ako mi netko može odgovoriti ima li ovo sve što je u naslovu i ono šte ste Vi rekli, kolega Magazinoviću, svoj nastavak koji kaže i završetak ove rečenice, koji kaže – čime je ugrozio ili ugrožavao američke interese i narušavao vladavinu prava u BiH. Dakle, je li ovo puni naziv što stoji ovdje u ovoj inicijativi ili ima ovaj dodatak o kojem ja govorim, čini mi se da sam ja ovo negdje čuo, ne moram biti u pravu, dakle, čime je ugrožavao američke interese i narušavao vladavinu prava u BiH? Ne znam da li je to tako ili nije, volio bi ili od predlagača da neko kaže, možda Vi, pošto ste, ovaj, obraćali se i tužiteljstvu, pa niste dobili odgovor, možda čak i zbog ovoga i da li ovako stoji ili sam ja u krivu. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, izvolite.
Hvala. Evo, čuli smo nekoliko interesantnih zapažanja koja, evo, uvodi novinu u donošenje odluke o ovoj tački dnevnog reda. Ja mislim da, pošto čujemo da imaju neka saznanja da su ovo najobičniji tračevi, kafanske priče, da ne stoje, ja mislim da je važno da pomognemo našem kolegi Špiriću da se ovo razriješi i da bi bilo dobro da svi zaista ovo podržimo i da se ne mijenja karakter tačke dnevnog reda. Ja vas, evo, znači ja neću biti za promjenu, da se odma razumijemo, jer ako je tačno da na bazi kafanskog trača jedna neozbiljna zemlja, koja se sasvim slučajno zove SAD, donosi ovako drastičnu odluku prema čovjeku koji je član jednog od parlamenata dugi niz godina i koji je dijelio sa mnogima od vas ove skupštinske klupe. Ja mislim da mu trebamo pomoći, da što prije dobijemo saznanja koja će u suštini pomoći njemu 83 da ne bude na crnoj listi, jer radi se, ako se radi o nekoj vrsti diskriminacije na bazi priče u kafani ili konstrukcije nekih lokalnih ljudi, ja mislim da se to mora što prije stati u kraj i da se to mora razriješiti. I moj je prijedlog da ne pravite nikakve akrobacije, možete vi na sledećoj sjednici poslati novi zahtjev, sa novom konstrukcijom i riječima i pozivam vas da svi zajedno glasamo da se pomogne gospodinu Špiriću da bude skinut sa crne liste, jer je on tamo stavljen očigledno na bazi nekih tračeva, kako smo čuli ovdje, a očigledno da je ovdje jedna administracija nasjela na tu neku vrstu kafanskih priča, što [[govornik se upozorava na vrijeme]] otvara jednu drugu globalnu dimenziju, koja je jako važna za te globalne odnose.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Član 7. učešće u radu i član 10. prava i dužnosti poslanika, dakle, izgleda da ovdje imamo još jednog poslanika koji ne čita, navodno, obrazloženje. U obrazloženju jasno stoji i citirali smo ovo o čemu je gospodin Lovrinović rekao, u slučaju gospodina Špirića vjerujemo da su njegove aktivnosti nanijele štetu interesima SAD-a i građana BiH itd. Pa eto ja još jednom pozivam, zaista, sve poslanike da čitaju i obrazloženja koja dostavimo uz inicijative. Hvala.
Ovo ste trebali kroz ispravke krivog navoda ili nešto, jer mi nismo povrijedili Poslovnik u smislu rada, ovo Vam je već drugi put i to radite svjesno, pa Vas opominjem da ne zloupotrijebljavate Poslovnik. Safet Softić zastupnik, rasprava, izvolite zastupniče. Samo kolega ostavite, sačekajte, oni će, ovaj, upaliti to. Izvolite, imate riječ.
Pozdravljam sve prisutne, naravno posebno radno predsjedništvo i želim da kažem nekoliko riječi o ovoj temi, koja je na dnevnom redu. Naime, razmišljam svo vrijeme dok slušam ove diskusije, kako i na koji način se građani naši osjećaju dok slušaju sve ove rasprave, ovo danas što je tema dnevnog reda i ovo što je danas na dnevnom redu naše sjednice. Ako je nešto bitno i važno za danas jeste ono što smo čuli od predsjedavajućeg Savjeta ministara vezano za vakcine i jedna informacija koje je vjerovatno bila nedostatna u našoj javnosti kada je u pitanju ova važna tema, sve ostalo što se tiče dnevnog reda današnje sjednice ustvari svelo se na ove neke inicijative u kojima mi vodimo duge, jalove rasprave, dotičemo se čak i Dejtonskog mirovnog sporazuma, idemo u neke međunacionalne tenzije, koje apsolutno nisu, po meni, potrebne ovom Domu i naš dnevni red se ustvari svodi na ono što se članovi Kolegija na nekim prethodnim sjednicama nisu mogli usaglasiti. Prema tome, zamolio bi, dakle, da ukoliko i kada se zakazuju sjednice domova, da imamo nešto što je, da kažem, opipljivo i za javnost interesantno i naravno što bi na neki način 84 izazvalo korist od sve ovoga što mi danas ovdje raspravljamo. Osjećam, dakle, neku vrstu frustracije zbog svega ovoga što danas kao poslanik, koji sjedi u ovom Domu čuje, a kažem mogu samo misliti kako se građani osjećaju koji sve ovo putem direktnog prenosa gledaju i slušaju, ovaj, dokle i do koje granice ide ova, da kažem, malo nekim drugačijim rječnikom, malo jalova rasprava, dakle. Imamo jednu inicijativu koja sama po sebi, ja zaista ne mogu da dokučim čemu služi, dakle, mi tražimo od Amerike, tražimo od SAD da nam dostavi dokaze o jednom zvaničniku, a evo čuli smo maloprije diskusiju gospodina Saše Magazinovića, koji je, po meni, sasvim opravdano upitao – a šta je sa ostalim koji se nalaze na toj crnoj listi? Ja uistinu smatram ukoliko već se upuštamo u ovo što je danas na dnevnom redu, da bi osnovni uslov bio, dakle, da ukoliko tražimo za jednog zvaničnika, da zatražimo i za sve ostale, za svih tih desetine i koliko već, stotinu ljudi koji se tamo nalazi, kako bismo imali informacije, ali sam istovremeno skoro uvjeren i siguran da mi takve informacije nećemo dobiti, jer to tako velika sila radi radi svojih potreba, a ne radi nas. Ono što bi bila naša obaveza kao Doma i kao Parlamenta, jeste da pozovemo naše istražne organe, da sve nas, uključujući naravno i Nikolu Špirića i Safeta Softića i bilo koga ovdje, da nas svaki dan pretresaju i da vidimo gdje se nalazimo, a da se ne zaklanjamo, dakle, iza ovakvih stvari. Javio sam se ustvari da kažem, da zaista puno vremena gubimo na, na ove, da kažem, jalove stvari i da sam spreman podržati i ovakvu inicijativu, naravno, uz ovo što je gospodin Saša Magazinović predložio, ako već tražimo to da ne pravimo politiku od toga, da ne pravimo demagogiju od toga, nego da zatražimo za sve funkcionere koji se tamo nalaze, ima tamo još zvučnih imena za koje bismo voljeli da znamo zašto se nalaze, ovaj, na takvoj jednoj listi. Prema tome, ja ću podržati, naravno, ukoliko se uvaži prijedlog Saše Magazinovića da se to odnosi na sve one koji se nalaze na ovakvoj jednoj listi. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, kolega Arnaut upravo sam malo, dakle, iskarikirao da mi je ovo nepoznato, znači pročitao sam na Vašu, na Vaše zapažanje, obrazloženje, ali ste mi dali odgovor zašto se to iz obrazloženja možda najvažniji dio nije našao u naslovu inicijative. Dakle, on i jest, dakle, vjerojatno suština i biti i ovo što je gospodin Softić govorio, dakle onda ste trebali staviti kompletno taj nastavak, to su dvije, tri riječi, rečenice, dvije, tri riječi zapravo i onda bi ona imala svoj puni smisao i pretpostavljam, što je gospodin Softić rekao, dabogda da mi to, dakle, dobijemo, jer to je stvar očito SAD-a. Hvala lijepo.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 85 Prelazimo na točku 29. Ad. 29. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta „kojom se zadužuju Vijeće ministara i nadležno Ministarstvo sigurnosti BiH da u roku od 30 dana uputi Prijedlog zakona o dopunama Zakona o komunikacijama, kojim će se uvesti jedinstveni europski broj za hitne situacije 112, koji je jedan od važnih elemenata učinkovitog sustava zaštite i spašavanja“, broj: 01-50-1-1-2530/20 od 30. 12. 2020. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Povjerenstvo za promet i veze, Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, inicijativa je podržana. Predlagatelji su 02.02.2021. dostavili izmijenjenu inicijativu u smislu da se riječi „Ministarstvo sigurnosti BiH“ mijenjaju riječima „Ministarstvo komunikacija i prometa BiH“. Otvaram rasapravu po ovoj inicijativi. Za raspravu, zastupnik Predrag Kojović, imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Vrlo kratko, svi automogili proizvedeni u EU od 2018. godine posjeduju mehanizam koji je vezan za SIM karticu, koja može pomoći ljudima koji se nađu u nesreći. Taj mehanizam omogućava ne samo lociranje vozila, nego lociranje koliko ljudi u automobilu je vezano, koliko je stepen oštećenja vozila i druge stvari. Naravno, sistem funkcioniše samo ukoliko, kada se aktivira SIM kartica se javi s druge strane osoba kojoj mogu prenijeti o kakvoj hitnosti i nesreći se radi. Vijeće ministara BiH na svojoj 83. sjednici, održanoj 09.04.2009. godine, kojom je predsjedavao čovjek o kome smo sad drugo govorili, gospodin Nikola Špirić, dalo saglasnost na novi Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji Ministarstva sigurnosti i tom odlukom je osnovan Operativno-komunikacijski centar BiH 112, to je jedan argument. I drugi argument, koji sam slučajno, takođe, našao na web stranici Ministarstva sigurnosti BiH govori o teškim vremenima poplave u 2014. godini i počinje sa – Operativno-komunikacijski centar 112 BiH Ministarstva sigurnosti BiH je za vrijeme katastrofalnih poplava na području BiH bio glavni centar u koji su stizali pozivi za pomoć iz kojeg su kordinirane spasilačke misije, dostave pomoći, oprema, lijekova. Prvi alarm u taj 112 centar stigao je u četvrtak 15. maja u četiri sata ujutru kada je kordinirana akcija helekoptera Oružanih snaga BiH oko pet sati ujutro sa krova poplavljenje kuće u Šekovićima spasila 12 osoba. Zaista, ovaj, nemam, kako bih rekao, šta da dodam. Znači, imamo odluku nekadašnju Vijeća ministara, imamo ove primjere, imamo situaciju da će postati ozbiljan problem sa ljudima koji kupuju automobile iz EU i uvoze ih u BiH da će sistem pokazivati da ne funkcioniše i može izazavati neke druge, ovaj, takođe probleme. Vi danas kad okrenete, ja sam pokušao nekoliko puta, 112 dobijete automatsku sekretaricu koja vam kaže da zovete nekoga drugog i zaista mislim da se ovdje radi o jednoj stvari koja je toliko jednostavna, civilizacijska i tehnička, da zaista mislim da nema razloga da iko bude protiv toga. Hvala. 86
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki. Prelazimo na točku 30. Ad. 30. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta „kojom se traži od Vijeća ministara BiH da izdvoji sredstva za pomoć žrtvama potresa u Republici Hrvatskoj, u minimalnom iznosu od 300.000 KM“, broj: 01-50-1-51/21 od 4. 1. 2021. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Povjerenstvo za financije i proračun, Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, inicijativa je podržana i upućena u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu o inicijativi. Predrag Kožul, rasprava, izvolite zastupniče.
Pa kada se radi o ovoj inicijativi, koja je vidim ovdje datirana sa 04.01.2021. godine, dobro je reći da je Vijeće ministara 12.01.2021. godine donijelo odluku o donaciji od 250 tisuća eura za postradala područja u Republici Hrvatskoj. Ja znam da su i druge razine vlasti također upućivale određene donacije, znam da je posebno preko Karitasa BiH, da smo imali niz donacija koje se tiču ovoga i čini mi se da je obzirom na ovu odluku Vijeća ministara od 12.01. ova inicijativa bespredmetna ili je predlagatelj planirao da treba još dodati 300 tisuća maraka, to bi od predlagatelja trebalo možda čuti ovdje. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda, izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, ova inicijativa je 31.12. napisana, dva dana nakon razornog zemljotresa, ja mogu samo pretpostaviti zbog praznika da je protokolisana 04. januara, što je u suštini nije tri dana kasnije, nego jedan dana, jedan radni dan kasnije. Ovaj i Vijeće ministara je, nažalost, u tom periodu održalo dvije sjednice i tek na trećoj reagovalo sa doznakom i mislim da se ovdje radi o onoj klasičnoj situaciji kao i sa otvaranjem graničnog prelaza Gabela Polje, gdje je Klub Naša stranka – Nezavisni blok uputio inicijativu i onda Parlament ne zasjeda ili ne bude entitetske većine, onda se to povlači mjesecima i onda Vijeće ministara reaguje, ovaj, nakon što vide našu inicijativu. I meni je to sasvim prihvatljiv način da ishodimo reakciju Vijeća ministara, dakle mi nemamo nikakvu potrebu da nešto bude usvojeno samo da bi bilo usvojeno, nikakve recke tu ne pravimo, mi imamo tu zaista veliku satisfakciju što je 12, 13 dana nakon što smo mi uputili 87 ovu inicijativu, nako što je ona bila objavljena u medijima itd. bila na protokolu, dostavljena svim poslanicima, Vijeće ministara reagovalo i reagovalo, mi smo rekli minimalno 300 hiljada, oni su doznačili 500 hiljada i to je zaista pozitivno i ja sam ponosan na činjenicu, znači, da smo svojim djelovanjem to vjerovatno, vrlo vjerovatno ishodili. Ja ne vidim potrebu da se povlači inicijativa, mislim da mi možemo time poslati signal Vijeću ministara, eventualno ćemo dobit odgovor od Vijeća ministara da su oni to već dobili, ali kažem već je na dnevnom redu i meni je žao što se ovaj Parlament ne sastaje češće kao što se Sabor Republike Hrvatske sastaje, već prođe mjesec i četiri dana od dana kad mi nešto stavimo u proceduru, prije nego što to uopšte može doći na dnevni red Parlamenta, e to je problem. Dakle, ako nešto stavite u proceduru 31.12. pa eto čak je i protokolisano 04. januara, znači jedan radni dan nakon toga, ovaj, sramotno je da se o tome raspravlja tek 03. februara, e u toj smo situaciji zato što imamo ovakve dnevne redove i što nam se Parlament sastaje jedanput mjesečno, a Sabor Republike Hrvatske se u prosjeku sastaje tri sedmice u mjesecu. Hvala.
Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja se ispričavam i nadam se da neću biti pogrešno shvaće, ne znam griješim li, odnosno čini li mi se da je jedna ovako naizgled doista humana gesta predlagača ili nas ako to potvrdimo, samo uvod u ove naredne točke po kojima će se, dakle, evo ući ovaj put i u raspoređivanje sredstava iz proračuna kojim raspolaže Vijeće ministara. Dakle, ni iz jedne od ovih odluka, dakle ne odnosi se samo na ovu raspravu, se ne vidi iz kojih sredstava, koje partije, mislim partije predviđene u proračunu, kako će se to osigurati, ulazimo li u neku priču da ćemo mi početi raspoređivati sredstva, vidite kasnije ove odluke i inicijative koje su predložene. Dakle, ne znam iz ovoga se ništa ne vidi. Mislim da ovo nije dobro na ovaj način, ne znam jesu li predlagači obavili razgovore s Ministarstvom financija, s nekim, dakle, da vide odakle će ova sredstva biti data, imaju li uporište u proračunu, je li to moguće, dakle, ne znam, dakle, evo ispričavam se opet ako, kažem, da li griješim ako se ova humana gesta ne želi iskoristiti da bi se evo ušlo sada u jednu drugu priču da se Vijeću ministara nude rješenja da se raspoređuju sredstva iz proračuna bez da oni sjedaju uopće na sjednicama svojim. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Nada Mladina, rasprava, izvolite zastupnice.
U vezi sa ovom inicijativom, koja je bila na dnevnom redu Komisije za finansije i budžet, mi smo raspravljali, nismo imali saznanje o bilo kakvom izdvajanju od Vijeća ministara, tako da sam sigurna da ova inicijativa prvo je trebala, oni su je podnijeli, predlagači, ranije, međutim nije došla na red. A što se tiče odakle, može iz tekuće rezerve, ne možemo mi pretpostavljati koliko su predložili. Mislim, ja lično ću podržati, jer je to ne samo humana gesta, nego je to naša obaveza kao države, ovo je pitanje državnog, da tako kažem, nivoa, jer je i 88 lokalna zajednica Tuzla puno prije izdvojila srestva za Sisak i Petrinju, iako raspolaže s puno manjim budžetom, ali iz tekuće rezerve i tamo nije usvojen još budžet. Evo, mislim da ne trebamo previše se, zamagljivat ovu inicijativu. Svaka, svaki, konvertibilna marka ili kuna dobro će doći građanima Republike Hrvatske, a trebamo razgovarati i o građanima BiH u područjima koja su oštećena zemljotresom. Hvala.
Hvala. Zastupnik Safet Softić, rasprava, izvolite zastupniče. Nemojte Vi uključivati to, automatizmom ide, samo, jer vi isključite kad oni uključe.
Hvala lijepo. Dakle, sa ovom inicijativom se želim nadovezati na ono maloprije što sam govorio, ovaj, ustvari evo i ovo potvrđuje da i s ovim što imamo kao ovu tačku dnevnog reda i sledeću za, čini mi se, školu u Bihaću itd. mogli bismo sad navesti i svako iz svog kraja neku školu koja je predviđena za neku rekonstrukciju itd. i mislim da ovo nije dobar put da na ovakav način radimo. Sad mi nije jasna zaista, nije mi jasan stav predlagača, ukoliko je predlagač rekao da je inicijativa predata prije nego je Vijeće ministara reagiralo i ako je reagiralo Vijeće ministara sa većim iznosom koji je naznačen u ovoj inicijativi, zbog čega onda predlagač ne povuče ovu inicijativu sa dnevnog reda i naprosto olakša svima nama čitav ovaj posao. Ja predlažem predlagaču, ukoliko već insistira da ova tačka ostane na dnevnom redu, da preformuliše ovu inicijativu u to da svaki od nas poslanika u ovom Domu se odrekne jednog mjesečnog paušala u korist iste ove teme o kojima se radi, ukoliko zaista postoji dobra namjera i dobra vjera da mi pomognemo ljudima koji su u nevolji i koje je pogodio ovaj zemljotres u Hrvatskoj. Ovako ćemo se zaista pretvorit u nešto što čak nije ni Vijeće ministara, što nije ni ministarstvo i počećemo licitirati sa određenim projektima, školama, nevoljama tuđim itd. Dakle, predlažem da predlagač, evo, konkretno ponudi svima nama inicijativu da se odreknemo mjesečnog paušala na ime ovoga i da na takav način završimo s ovom tačkom, a da ovo što je predložio povuče, jer Vijeće ministara je već uradilo svoj dio posla. Hvala lijepo.
Zastupnik Arnaut, ispravak krivog navoda, izvolite.
Evo, gospodine Softiću, umjesto da Vi nama predlažete šta ćemo mi raditi sa svojom inicijativom, ja Vama predalažem da prvi put u ove tri godine Vi predložite neku inicijativu, zakon, zaključak, bilo šta što smatrate neophodnim.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 89 Prelazimo na točku 31. Ad. 31. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta „kojom se traži od Vijeća ministara BiH da izdvoji sredstva za izgradnju nove zgrade Doma zdravlja Bihać u minimalnom iznosu od 2.000.000,00 KM“, broj: 01-50-1-95/21 od 7. 1. 2021. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Povjerenstvo za financije i proračun, Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, inicijativa je podržana i upućena u daljnju proceduru. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Nema prijavljenih, zaključujem. Predrag Kožul, ja se ispričavam.
Pa evo ja ću pozvati kolege zastupnike da ovu ovakvu inicijativu odbijemo iz tri razloga, ona je selektivna, paušalna i populistička. Evo, i kolega Softić je na tu temu nešto govorio, obrazložiću sva tri ova pridjeva. Selektivna je jer je potres koji je se desio u Republici Hrvatskoj osjetio se i nanio štetu u nizvu gradova i općina u BiH, od Kozarske Dubice, Kostajnice, Prijedora, Novog Grada, Cazina, Bužima ili evo nešto ću možda i preskočiti. Dakle, svugdje tu ima šteta, te štete se procijenjuju, Vijeće ministara je nešto, rekao bih, simbolično reagiralo u tom dijelu. Paušalna je jer ovdje piše da izdvajamo 2 miliuna maraka sredstava za izgradnju nove zgrade Doma zdravlja u Bihaću. Ne postoji nijedna relevantna odluka nadležnih organa, bilo Grada Bihaća, bilo Unsko-sanskog kantona o gradnji novog doma zdravlja u Bihaću. Postoje, istina, velike štete na Domu zdravlja u Bihaću od potresa, postoji potreba koja se i realizira, da se dio doma zdravlja preseli bilo u iznajmljene prostore, bilo u prostore koji su, koliko sam uspio pročitati, ustupljeni domu zdravlja kako bi mogao dalje raditi. Postoje preliminarne procjene štete, ali da bi se novi dom zdravlja gradio ili stari rekonstruirao nakon šteta, treba proći niz faza, od odluka, do izrade tehničke dokumentacije itd. itd. Za trenutne potrebe Doma zdravlja u Bihaću, koliko znam i Vlada Federacije je odvojila značajna sredstva, jer je na neki način to zdravstvo i u njenoj nadležnosti. Mi zaista, ja pozivam zaista sve ovdje političke predstavnike stranaka koje participiraju u Vijeću ministara, koliko god bili složni ili ne, koliko god ta struktura vlasti bila ovakva ili onakva i možemo pričati o njoj, da ne činimo ovakve poteze, da ne vežemo ruke Vijeću ministara, da ne radimo ovakve paušalne i populističke poteze, nego da prepustimo Vijeću ministara da u skladu sa svojim nadležnostima osigurava sredstva, ali ne selektivno i ne paušalon, nego na temelju stvarnih potreba u optimalnom vremenskom periodu i toliko, evo, o ovoj inicijativi. 90
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Moja diskusija će se značajno razlikovati od diskusije kolege Kožula, iz razloga što ja smatram da ova inicijativa nije ni paušalna, niti je populistička, već ona odgovara jednoj stvarnoj potrebi koja se, nažalost, desila zbog prirodne nesreće, potresa koji se značajno osjetio na područuju sjeverozapadnog dijela BiH i zbog posljedica tog potresa najveća šteta je nastala upravo na Domu zdravlja u Bihaću. Ja osjećam obavezu da kažem da je pedložena inicijativa hvale vrijedna, te se zahvaljujem kolegicama i kolegama podnosiocima ove inicijative zbog njihovog razumijevanja nastale situacije i velike štete koja je nastala na objektu Doma zdravlja u Bihaću, a kao posljedica razornog potresa koji je pogodio Sisačko-moslovačku županiju u Republici Hrvatskoj 29. decembra prošle godine. Vrlo je značajno i pohvalno i to da su podnosioci ove inicijative prepoznali da rekonstrukcija ili izgradnja novog objekta Doma zdravlja u Bihaću nije samo lokalni problem, već da se u saniranje posljedica potresa treba uključiti i državni nivo vlasti. Ja sam svakako imao u planu, s obzirom da dolazim iz Unsko- sanskog kantona, ali i dalje imam u planu i namjeru da i amandmanski djelujem na budžet institucija BiH ukoliko Vijeće ministara ne uvaži ovaj zahtjev, te ne planira sredstva za rekonstrukciju ili izgradnju novog objekta Doma zdravlja u Bihaću u ovisnosti šta će biti konačna odluka prijedloga struke ili odluka investitora. U svakom slučaju radi se o vrlo značajnim financijskim sredstvima koja su neophodna, te koja lokalne vlasti ne mogu osigurati za izgradnju novog objekta Doma zdravlja u Bihaću. Ovom inicijativom se pravovremeno traži od Vijeća ministara da planira i predvidi financijsku pomoć s državnog nivoa za izgradnju novog objekta Doma zdravlja u Bihaću, te stoga i ja pozivam kolegice i kolege da podrže predloženu inicijativu, a Vijeće ministara da istu realizira. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, izvolite.
Gospodine, kolega Emriću, dakle, ja mislim da kolega Kožul ništa nije rekao paušalno, kako bi rekao, u svom nastupu. Dakle, ja bih volio znati je li ovdje postoji neki zahtjev, je li postoji neki predračun radova, je li postoji neki projekat saniranja ili izgradnje nove, što nismo dali 5 miliona maraka, što nismo 10, što nismo milion, ne znam, milion i po? Dakle, kako evo, zašto je dva miliona, iz kojih sredstava, iz rezerve što kaže gospođa, je li i ovo iz rezerve gospođo Mladina? Da, ima li toliko u toj rezervi, kojoj rezervi? Dakle, ništa nije paušalno, pustite vi sad namjeru i stvarnu štetu o kojoj je i kolega govorio i stvarno ono što se dogodilo i ono je što sam iz prethodne točke govorio. Dakle, nemojte humanitarne geste sad dovoditi ovdje, da svežemo ruke Vijeću ministara i da radimo posao umjesto njih, ajmo mi ukinuti Vijeće ministara pa ćemo mi i proračun početi dijeliti. Pa, ne mislim, ne razumije, šta je tu paušalno? Dakle, ima li zahtjev, hoće li ga biti? Ako ga bude, evo, možda će ga biti do proračuna, što Vi kažete, možda će načelnik Općine Bihać, možda će ne znam neko uputiti zahtjev ne samo 91 Vijeću ministara, nego i Vladi Federacije, ne znam kome za pomoć i to je ok, pa će onda ta tijela raspraviti o zahtjevu, pa vidjeti svoje mogućnosti i kazat možemo iz tih i tih sredstava, možemo toliko i toliko, ukupna, potreban iznos je 10 miliona maraka, možete li vi, koliko možete itd. Ovako, oprostite, ali kolega Kožul je zaista u pravu da je to paušalno, mislim nemojte me pogrešno razumjeti.
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda, imate riječ.
Pa evo, ja bih opet nas podsjetio na obrazloženje ove poslaničke inicijative, zbog toga ja nisam pravio nikakav uvod, jer u obrazloženju ove posalničke inicijative je konkretno navedeno koji su to preliminarni izvještaji provedeni i šta je struka sve procijenila, koliko košta i rekonstrukcija i izgradnja novog objekta itd. Znači, imaju konkretne cifre, ali u svakom slučaju bit će i zahtjev koji će biti jako konkretan. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 32. Ad. 32. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da tijekom 2021. godine, a za potrebe u 2021. godini, iz planiranih sredstava za šport osigura 100.000 KM Rukometnom savezu BiH, a za namjene pripreme i međunarodnog predstavljanja, na način da 70.000 KM dodijeli budućim ženskim rukometnim selekcijama BiH i 30.000 KM ženskim rukometnim klubovima na ime troškova utakmica na međunarodnoj razini u okviru natjecanja EHF-a“, broj: 01-50-1-115/21 od 11. 1. 2021. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Povjerenstvo za financije i proračun, Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, inicijativa je podržana i upućena u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Zastupnik Nermin Nikšić, rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pa evo izvinjavam se kolegicama i kolegama, ali nastojaću zaista vrlo kratko. 92 Dakle, ja znam kako je teško raditi u sportu i eto na neki način jako dugo sam bio aktivan u rukometnom sportu i znam da kad nemate svaka pomoć je dobrodošla, a želim vrlo jasno reći da ova pomoć nije pomoć, iako je vjerovatno to u dogovoru s nekim i predloženo, ali ... prvo zašto budućim selekcijama, dakle, dajemo nešto što će biti ili možda neće biti, zašto pomoć nije Rukometnom savezu, a nek Rukometni savez tamo što mu je najnužnije upotrijebi, 30.000 maraka za takmičenje u EHF-u, znate koliko je to, to ne može jedna ekipa koja se takmiči platiti svoje gostovanje negdje vani, ovaj, gdje ide, dok platiš avionske karte ili autobus ili put, hotel, tamo, ovamo, ovaj, nema. Tako da smatram da kao što sam rekao, svaka pomoć je dobrodošla i svakako ću podržati, ali smatram da je trebalo da i da je deset puta veći iznos, ovaj, možda bi to bila konkretna pomoć. Sjetiću se, jednom prilikom u Federalnom parlamentu kolega zastupnik kad su se rukometaši plasirali na Svjetsko prvenstvo, predložio da u budžetu Federacije planiramo milion za nagradu ako osvoje medalju. Ja sam tad rekao da im možemo obećati cijeli budžet, jer u kolektivnom sportu se ne dešava čudo na tim, vi čudom možete pobijediti jednu ekipu bolju od sebe, nekakvim posebnim angažmanom ili njihovim procjenjivanjem, ali da bi osvojili medalju na nekom prvenstvu treba se to čudo ponoviti sedam puta u deset dana, to je nemoguće i možemo ... Zbog toga smatram da je puno važnije kad bi sistemski riješili finansiranje sporta, finansiranje saveza, koji jesu državni savezi, ali za koje, nažalost, očito o čemu ne vodimo računa. Dakle, dajem podršku inicijativi, smatram da je iznos mal, mirezan, svaka pomoć koja je dobrodošla, ali bi više volio da Vijeća ministara nađe sistemski način podrške i rješavanja pitanja sporta, sportista i sportskih saveza u BiH. Hvala.
Hvala. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, rasprava, izvolite zastupnice.
Predsjedavajuća, ja se nadam da mi nećete previše zamjeriti, reći ću nešto o ovoj inicijativi, ali sa osvrtom i na prethodnu. Naime, stvarno uz sve nešto što mi personalno mislimo da treba podržati oštećene u zemljotresu ili sportske klubove, ovo stvano nije način. Svako od nas ima neku svoju preferenciju, neki bi sport više podržao, niki neke druge, ovaj, i to je jedini razlog zašto SNSD neće podržati ovu inicijativu, kao ni prethodnu. Iako bih rado, stvarno, podržala sve moguće zdravstvene ustanove, ali zaista selektivan pristup, paušalan pristup, bez konkretnih pokazatelja, ajde da sad još suzdržavam se maksimalno, još ovdje počnemo licitirati koji je grad više oštećen, je li bitnija srednja škola, Srednjoškolski centar u Kostajnici ili je bitno ovo ili ono. Znači, neću se upustiti u takav vid rasprave, jer je potpuno neprimjeren, kao što mislim da su izlišne, neću reći neprimjerene, ima svako pravo da delegira neko pitanje, da predlaže itd. ali ukupno gledano odnose, budžet, potrebe i sportova i ustanova socijalne zaštite i zdravstvene zaštite širom BiH, mislim da ne bismo trebali sebi da dozvolimo da mi ovdje pojedinačno izvlačimo bilo koji sport, bilo koju zdravstvenu ustanovu, bilo koju školu, pa da mi evo ovdje, ovaj, se na taj način opredjeljujemo. Dakle, SNSD će biti protiv ovih inicijativa zbog načina za kojeg smatramo da je neprimjeren i da mi ovako licitiramo i delegiramo jednu po jednu stvar. Eto, hvala. 93
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava, izvolite zastupniče.
Ma ja se ispričavam što vas gnjavim u ove sitne sate, ali opet i kod ove inicijative, ja se zaista obraćam kolegama zastupnicima koji participiraju u radu Vijeća ministara, zbog odgovornosti i tog Vijeća ministara i nas prema Vijeću ministara i prema proračunu koji ćemo ovdje usvajamo ili ćemo usvojiti. Sredstva za sport u Ministarstvu civilnih poslova su prošle godine, a otprilike je tako predviđeno i za proračun u ovoj godini reda veličine miliun i 300 tisuća maraka. Od tih sredstava oko 600.000 maraka ja u lotu koji je predviđen prema sportskim savezima, 400.000 maraka u lotu koji je predviđen prema klubovima. Sredstva se raspoređuju prema kriterijima koje donese Vijeće ministara, a na temelju javnog poziva na koji se javljaju zainteresirani savezi, klubovi itd. i na temelju njihovih programa koje su složili u tom, aplikaciji na taj javni poziv. Hoćemo li mi derogirati do kraja Vijeće ministara i u ovom segmentu, hoćemo li sva sredstva ta, sutra ja imam apsulutnu inicijativu u ovom dijelu, jer znam mnogo sportskih kolektiva kojim trebaju novci. Uostalom prvak u ženskom rukometu već zadnjih deset godina dolazi iz moje biračke baze, iz moje županije, iz malih Gruda. To govori dvije stvari, da ću ja govoreći protiv ove inicijative biti kriv tom malom ženskom rukometnom klubu. I druga stvar, da pitanje organizacije sporta nije pitanje koliko proračunskih sredstava možete povući, nego pitanje entuzijazma i organizacijskih sposobnosti ljudi koji te klubove vode, jer te male Grude koje zadnjih deset godina imaju prvaka u ženskom rukometu, imaju proračun otprilike sto puta manji od proračuna Sarajeva i zato zaista pozivam sve nas koji smo odgovorni ovdje, koji smo parlamentarna većina, koji participiramo u Vijeću ministara, da ovakve inicijative ne možemo podržati, jer je to potpuno neprincipijelno i licemjerno.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda, imate riječ.
Hvala. Gospodin Kožul je upravo se izvinuo što nas gnjavi, što nas, citiram, gnjavi u sitne sate. Pa čovječe nije ni sedam sati, a Sabor Republike Hrvatske, evo vam ovdje dnevni red, zasjeda danas, sutra i u ptetak, 03, 04. i 05. i nemojte da vam čitam dnevni red, jer je predsjedavajuća ograničila raspravu na pet minuta, trebalo bi mi bar sat. Nekidan je Hrvatski sabor zasjedao do četiri sata razmatrajući interpelaciju, četiri sata ujutro, razmatrajući interpelaciju opozicije, pa niko tamo nije rekao sitne sate. To je jedan totalni nedostatak osjećaja, ni sedam sati još nije, govorimo o domu zdravlja, govorimo o tome da se pomogne ljudima i Vi se ovdje izvinjavate, pa šta dovodite nas u situaciju da se izvinemo što smo stavili deset tačaka na dnevni red, inače ne bi ništa na njemu bilo da se oslanjamo na to Vijeće ministara. Ja vidim šta se ovdje dešava, zbijaju se redovi, SDA štiti Špirića itd. imate neku teoriju, je li, da vladajuća većina koja ne može sama ni održati kvorum jel' ne smije glasati ni za šta što predloži opozicija i onda ucjenjujete jedni druge. Možda čak i Bakirovim mjestom tamo u Domu naroda, u Kolegiju itd. Ja pozivam sve kolege, zahvaljujem se gospodinu Emriću na 94 podršci, da podrže ono što je dobro za ljude u ovoj zemlji, za većinu kojim sedam naveče nisu sitni sati. Hvala.
Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Pa evo za kolegu Arnauta, nije riječ ovdje da mi nećemo da podržimo ili da neko neće da podrži da se pomogne da se izgradi dom zdravlja ili da se dadne rukometnom klubu itd. to, ne radi se o tome. Recimo, u Ministarstvu civilnih poslova postoje grantovi i onda se raspišu konkursi i sada, recimo, imate mnogo organizacija, ja znam neke koje su odbijene, koje su pisale, ovaj, kako se zove upitnike, dobro i odbijene se nisu im dodjeljena sredstva. A onda ćemo sad mi skršiti sve moguće zakone, reći e saćemo mi glasati nek se ovima dodijele sredstva, a oni možda nisu ni aplicirali ili možda da su aplicirali ne bi imali sve, da kažemo, potrebne papire da bi dobili. Znači, mnogi su odbijeni, znači ima nešto što ne radi Parlament, sredstva iz grantova za sportske organizacije i zdravstveno znači idu po nekim pravilima, a vi koji se stalno pozivate na neka pravila sada pravite to da mi u skupštinskoj većin ad hok bez ikakve procjene, znate koliko ima sportskih klubova u entitetima, gradovima, kantonima, ma mnogo i ovo bi bila čista diskriminacija svih osatilih. I, al da ne mislite da sam protiv, ako ima para dajte im duplo, u nekoj budžetskoj rezervi, ali nemoj da mi kreiramo, kako se zove, kako će ministarstva koja su već završila postupke i grantove i sad odjednom mi dajemo nekome ko nije ni aplicirao, a odbili smo, ne znam ni ja, stotine zahtjeva koji su išli redovnom procedurom. Znači, to je onda potpuni besmisao. Što se tiče Doma zdravalja u Bihaću, evo ako treba ja ću uplatiti neki lični doprinos, ovaj, ali nemojte molim vas da mi određujemo kojem domu zdravlja i kad, ja bi naravno sad da mogu određivati rekao, hoću novi dom zdravlja u Kostajnici, bio sam dole, razočaran sam, hoću novu školu koja je neupotrebljiva, ide se u drugu školu, ali naravno da ne mogu ja sad reći e hoću u Kostajnici, neću u Bihaću. Znači, mora postojati neko pravilo i vi koji nam stalno, da kažemo, držite tenziju oko toga, moramo ...sad ste odjednom prešli na neku varijantu, ad hok varijantu, potpuno ad hok. Hajde dogovorili su, mi ćemo podnijeti zahtjev za ovo, a vi ako ne izglasate vi ste loši ljudi, nemate percepciju za humanitarne aktivnosti. Misli, evo u načelu, a inače sam za to da se svim pomogne.
Hvala. Zastupnik Safet Softić, ispravak krivog navoda, imate riječ.
Ma imam potrebu da reagiram na ovo što je gospodin Arnaut kazao maloprije, kako SDA tobože štiti ovdje Špirića i da mu kažem, da bi zaista pored ovih predavanja koje nam svaki puta drži i, ovaj, drži lekicije o Poslovniku i o svim ostalim stvarima, trebao makar malo imati elementarne pristojnosti prema ljudima koji nisu ovdje i koji ne sjede ovdje. Dakle, apsolutno nikakve potrebe gospodin Arnaut nema da spominje ovdje gospodina Bakira Izetbegovića, ukoliko ima nešto potrebu da mu kaže to može kazati lično, može naći načina, ali spominjati ljude koji nisu u stanju, dakle, ovdje da se brane, zaista je po meni nedostatak 95 elementarne kuluture i poštovanja jednih prema drugima. Dakle, upozorio bi ga zaista da to ne radi i da ukoliko on zaista svaku noć sanja SDA i ukoliko se budi sa SDA na svojim usnama, da to jednom prestane raditi, jer zaista dođe vrijeme, dakle, ... prevrši mjeru. Ima svoj djelokrug rada, nek radi, ali neka SDA ostavi na miru. Hvala lijepo.
Zastupnik Predrag Kožul, ispravak krivog navoda, izvolite.
Pa možda je bilo i pitanje Etičkog kodeksa, ali ću ja to kroz ispravak krivog navoda. Kolega Arnaut, nećete Vi meni određivati kada ću se ja i kome ispričati i zašto i za bilo što, na to nemate pravo, to je pitanje mog osjećaja za u odnosu na to i molim Vas da to ne činite više, jer inače je Vaš, poznat je Vaš osjećaj i mjera, ovaj, i razina ponašanja. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Adil Osmanović, rasprava, zastupniče izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Uvaženi dopredsjedavajući, kolegice i kolege poslanici. Ja sam se zaista dugo vremena omišljao da li da se javim kad su u pitanju ove poslaničke inicijative, kojim mi tek tako 2,5 miliona treba da preusmjerimo negdje, bez ulaženja u detalje kako, na koji način, što rekao kolega Nikola Lovrinović, sa kojeg to koda skinuti i na koji prebaciti. Ne mogu da se načudim da ovdje potpisani poslanici, da ih ne napominjem, sa velikim iskustvom u parlamentu na ovakav način mogu predlagati incijative. Ovo ja mogu razumjeti samo kao da se ubilježi negdje da je neko predložio neku inicijativu. Uz svo uvažavanje kolege Emrića, koji je rekao kad je u pitanju 2 miliona za, kad je rekao 2 miliona za Dom zdravlja u Bihaću, niko od nas to nema protiv, ali je i sam na kraju kolega Emrić rekao doće najvjerovatnije i dopis od strane gradonačelnika Bihaća. Što znači da je ovo potpuno nepripremljeno, mi ovdje imamo tri, četiri stavke, tri miliona i 800, pa šest miliona, četiri i tristo, a mi kažemo dajemo dva miliona, na osnovu čega dva miliona, na osnovu čega dva miliona. Kad je u pitanju ova sportsik klubovi, rekao je kolega Kožul, postoje procedure, kako na koji način se to radi, Ministarstvo civilnih poslova raspisuje javne pozive, imaju programi, projekti i na osnovu toga se to dijeli. A kolega Arnaut, vidim da poskakujete odozgo, ne možete dočekati, koliko ste inicijativa ovdje predložili kolega Arnaut? Je li ijedna inicijativa Vam prošla bez podrške poslanika SDA? Nije nijedna, a svaki puta odozgo napadate, provocirate, pominjete, vodite računa nama je još dvije godine raditi ovdje, držite do digniteta ovog Parlamenta i do integriteta svakog poslanika. Prema tome, ja još jednom napominjem, nijedna, evo pogledajte nijedna Vaš inicijativa nije prošla bez podrške Kluba poslanika SDA. Da ste bar jednom ustali, pa rekli – hvala vam, prepoznajete dobre inicijative itd. Ali svaki puta ste spremni kritikovati, svaki puta neargumentirano, mislim da prelazite mjeru nekog ukusnog, lijepog ponašanja koje bi trebalo da krasi svakog poslanika ovdje u Predstavničkom domu. 96 Hvala.
Hvala zastupniku. Zastupnik Arnaut, nepridržavanje utvrđenog dnevnog teda.
Hvala predsejdavajuća. Mislim da zaista ste Vi trebali reagovati, s obzirom da smo na 32. tački dnevnog reda, a gospodin Osmanović je jasno čitao materijal sa 31. tačke dnevnog reda i koju ste tačku zaključili. Znači, mi smo na tački dnevnog reda koja se tiče 70.000 za Rukometnu reprezentaciju, gospodin Osmanović čita materijal koji se tiče Doma zdravlja u Bihaću, a ta rasprava je zaključena. Hvala.
Što se tiče nepridražavanja utvrđenog dnevnog reda, kolega Adil Osmanović kao predsjednik kluba se pridržavao točke 32. ali je pravio usporedbu, pa se, ovu odluku je dovodio u vezu, odnosno ovu točku i sa prethodne dvije, pažljivo sam slušala, tako da ova Vaša konstatacija ne stoji. Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Pa ja bih samo da podsjetim uvažene kolegice i kolege da budžet institucija BiH za 2021. godinu još uvijek nije usvojen, tako da Vijeće ministara ima priliku da na osnovu ovih incijativa procijeni šta oni mogu odgovoriti, kako i na koji način, tako da u ovim inicijativa nije ni trebalo navoditi konkretne stavke sa kojih će se skinuti, gdje će se rasporediti sredstva itd. to ćemo, ako se, ako dođemo, ako budemo morali doći u amandmansku fazu to ćemo tada raditi, ali sada ove inicijative su i te kako korisne upravo za većinu i za Vijeća ministara koje predstavlja tu većinu, koje predstavlja većinu ovog Predstavničkog doma. Da vi na osnovu ovih inicijativa date svoj doprinos i da podržite stvarne potrebe, ovdje se ne radi o nečemu što je paušalno, pa se traži bez odgovarajućeg obrazloženja i bez stvarne potrebe. Moramo odgovarati na stvarne potrebe, nažalost bila je prirodna nesreća, bilo je potres, zahvatio je i značajan dio BiH i treba svim tim dijelovima pomoći i mi zastupnici imamo i obavezu da pomognemo i na kraju krajeva ovakvim inicijativama, kako bi potaknuli Vijeće ministara da o svemu vodi računa i da, naravno, pomogne da se ove inicijative i realiziraju. Tako da i te kako svi ćemo imati priliku, a posebno vi koji odlučujete, koji imate većinu, da pomognete onima kojima je pomoć zaista potrebna. Hvala.
Zastupnik Adil Osmanović, ispravak krivog navoda, imate riječ zastupniče. 97
Kolega Emriću zaista uvažavam Vaše diskusije i uvijek ćete u Klubu poslanika SDA imat razumijevanje za rekonstrukciju veću ili manju ili potpuno obnovu ili pravljenje novog Doma zdravlja u Bihaću, ali pogledajte, evo pročitaću Vam sad poslaničku inicijativu. Poslanička inicijativa glasi ovako: Kojom se traži od Vijeća ministara BiH da izdvoji sredstva za izgradnju nove zgrade Doma zdravlja sa 2.000.000,00 maraka. Zato sam rekao, ovi ovdje potpisnici, gledajući njihovo iskustvo su trebali ovdje kazati – predlaže se ili traži se od predlagača budžeta za 2021. godinu da predvidi 2 miliona maraka za izgradnju ili rekonstrukciju zgrade Doma zdravlja u Bihaću, pa tako i za sport itd. Ovdje je, mi nemamo ni budžeta, vi znate Emriću da nemamo budžeta, rekli ste i sami, prema tome to bi bila inicijativa, da mi damo poruku, preporuku Predsjedništvu, Vijeću ministara, ako to ne bude, onda ćemo ovdje amandmanski djelovati. Ali ovo je za mene samo inicijativa da bi neko stavio plus tamo da je neko inicijativu imao i pokrenu. Hvala.
Hvala. Zastupnik Mijo Matanović, rasprava, imate riječ.
Hvala lijepa. Koristim prigodu da pozdavim vas u Kolegiju i sve kolege zastupnice i zastupnike i odmah da kažem da neću podržati ovu inicijativu, ne znam iz kog razloga je izabran baš ovaj šport, rukomet i to ženski, ne znam po kojem kriteriju, ako znamo da ima i uspješnijih reprezentacija u drugim sportovima, jednostavno spominjanje dva imena ovdje u ovom samom obrazloženju nije korektno i spram tih ljudi. Ovoga, dakle neću je podržati, zato što bih očekivao da imaju jednaku potporu i jednak način i svi ostali športovi i svi ostali savezi. Ja sam, ovoga, otac dvoje reprezentativaca koji su u kadetskoj razini bili u reprezentacijama BiH, od kojih jedna ima medalje i sa svjetskih i sa evropskih prvenstava i nikad nije dobila niti jednu potporu niti od kakve institucije. Bio sam na čelu kluba koji je bio predsjednik države, koji je uporedo gradio sportsku dvoranu i za koju nije dobio niti jednu marku iz svih proračuna iznad županije. Tako da, ovoga, samo uzeti ovo za primjer, čini mi se da nije dobra praksa i neće se dobro odraziti na sve one koji jednako računaju barem na ona minimalna sredstva koja imaju na grantu u Ministarstvu civilnih poslova. Hvala lijepa.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 98 Prelazimo na točku 33. Ad. 33. Inicijativa prema Ministarstvu sigurnosti BiH za reguliranje statusa djelatnika veze i kriptozaštite u Državnoj agenciji za istrage i zaštitu, predlagatelj: zastupnik Nermin Nikšić, broj: 01-50-1-312/21, veza: 01-50-1-15-16/21 od 3. 2. 2021. Ova točka uvrštena je na današnjoj sjednici u dnevni red. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu
/nije uključen mikrofon/
Zastupniče, evo kao predlagatelj naknadno ste se, ako želite, ako želite imate riječ. Izvolite.
Danas sam malo govorio prilikom uvrštavanja u dnevni red i zahvaljujem se kolegicama i kolegama što je našlo mjesto na današnjoj sjednici, mislim da se radi o ispravki nepravde prema šest uposlenika koji rade u SIPA-i na poslovima kriptozaštite, na radnom mjestu operater-vezista-šifrer i oni praktično su jedini koji su ostali bez ikakvog dodatak dok u drugim policijskim agencijama rade službenici koji imaju taj dodatak 35% na platu, a zadnjim izmjenama zakona su im čak i koeficijenti povećani. Sistematizirano je osam radnih mjesta, a njih šest radi i to ustvari malo pokazuje kako je ova služba, po meni, neopravdano zapostavljena, iako svi vrlo dobro znamo da je to jako odgovoran i stručan posao. Šifreri su oduvijek bili ljudi sakriveni od pogleda drugih, ljudi koji se nisu isticali, koji su radili u tišini, primjerni, za koje je išla posebna provjera, dakle, prilikom njihovog imenovanja i ljudi koji moraju praktično završiti i posebne kurseve da bi radili na ovim poslovima. Zato smatram da je inicijativa potpuno opravdana, jer kad pogledate i usporedite sa ostalim policijskim agencijama, ministarstvima unutrašnjih poslova, centrima javnih bezbjednosti, službama javne bezbjednosti, policijskim stanicama i svim drugim agencijam, vidjeće se da je kriptozaštita uvijek imala nekakav poseban status i posebne dodatke uz normalno i druge stručne i operativne poslove koji postoje. Pošto se radi samo o šest ljudi, inicijativa je prema Ministarstvu sigurnosti, svakako oni će najbolje napravit procjenu i regulisat to, a s naše strane pošto su se ljudi javili i pošto, evo, ja smatram da je učinjena neka nepravda prema njima, prdlažem da prihvatimo inicijativu i podržimo je. Hvala.
Hvala zastupniku. Nema više prijavljenih. Zaključujemo raspravu po točki 33. 99 Prelazimo na točku 34. dnevnog reda, Ad. 34. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju Državnog programa aktivnosti za 2019. godinu između Europske unije, koju zastupa Europska komisija, i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za europske integracije Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-21-1-253/21 od 27. 1. 2021. Nadležno Povjerenstvo za vanjske poslove dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je dalo pozitivno mišljenje. Otvaram raspravu po ovoj točki. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red sjednice. Vidimo se ovdje u 20:00 sati radi glasanja. [[PAUZA]]