Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Zašto rebalans proračuna? Kod predlaganja proračuna za 2014. godini utvrdili smo nam posebno rastu rashodi i to iz rashoda što je 2014. godina godina punopravnog članstva u Europskoj uniji pa je razlog rasta tih rashoda i uplata u proračun Unije blizu 3,8 milijardi kuna. A isto tako ako budemo povlačili sredstva iz fondova potrebno je osigurati participaciju ili hrvatski udio pa je negdje rast tih rashoda bio blizu 5,5 milijardi kuna u državnom proračunu za 2014. godinu. U isto vrijeme nismo uspjeli osigurati gospodarski rast, nije se dogodio i izvoz na zajedničko europsko tržište pa je to razlog da pokriće tih rashoda nismo imali u većem gospodarskom rastu. Projekcija gospodarskog rasta za 2014. je bila 1,3%. Sve je to Vlada ocijenila kao rizičan proračun pa je već u zadnjem kvartalu 2013. godine pristupila izradi kratkoročnih mjera za smanjenje deficita i donesen je program kratkoročnih mjera već u 11. mjesecu 2013. godine. Pored toga ocijenili smo da ako želimo osigurati i gospodarski rast potrebno je povećati državna ulaganja i to prije svega u energetiku i željeznicu pa je izrađen i poseban program vladinih aktivnosti u povećanju državnih investicija. I na posljednjoj sjednici u 2013. godini Vlada je donijela svoje odluke o strukturnim reformama koje je potrebno provesti u zdravstvu, obrazovanju, socijalnoj policiji i reorganizaciji državne uprave i pravosuđa. Sve su to bile mjere koje je Vlada u zadnjem kvartalu donijela, ali nisu bile ugrađene u državni proračun 2014. godine iz razloga jer smo ga usvojili prije donošenja tih mjera. U isto vrijeme Europska komisija ocijenila je da su poremećaji u Hrvatskoj značajni, da jednostavno te neravnoteže u Republici Hrvatskoj su nastale prije krize, a kroz krizu nismo se uspjeli oduprijeti i negativnim učincima pa je to sve bio razlog da je Europska komisija donijela odluku o neophodnim mjerama za borbu protiv prekomjernog deficita u Republici Hrvatskoj. Tako da je od strane Europske komisije dana i preporuka Vladi RH da se prekomjerni deficit pokuša smanjiti ispod 3% u godinama četrnaestim, petnaestim i šesnaestim sa naglaskom da se veće strukturne mjere trebaju provesti u 2014. godini. Sve je to bio razlog da je Vlada odlučila odmah krenuti sa rebalansom proračuna kojim rebalansom proračuna htjeli smo na vrijeme osigurati veće i prihode i na neki način zaustaviti trošenje po originalnom proračunu, a da bi bili efikasniji u potrebnim mjerama konsolidacije u 2014. godini. U Hrvatskoj se dosta raspravljalo kako provesti politiku rebalansa proračuna gdje su mnoge sugestije bile da se sve uštede, a procjenjivalo se da bi uštede trebale biti negdje oko 7 i pol milijardi kuna trebaju provesti na rashodovnoj strani što bi ipak imalo previše negativni učinak na gospodarski rast. Jer je evidentna ocjena svih stručnjaka da imamo prezaduženu državu, da imamo prezaduženo gospodarstvo, a na žalost imamo i prezadužene građane pa uštede na rashodovnoj strani od preko 7 i pol milijardi značile bi ugrožavanje bilo kakve domaće potrošnje i potražnje, a samim tim i vrlo negativne efekte na gospodarski rast u 2014. godini. To je bio razlog da je Vlada ocijenila da bi potrebne uštede trebalo postići jednim dijelom na povećanju prihodovne strane, drugim dijelom na smanjenju rashodovne strane. Vlada se odlučila da svoje prijedloge rebalansa načini na taj način da pedeset postotne uštede postignemo sa povećanjem prihodovne strane, a 50% na smanjenju rashodovne strane. I ovaj ovdje rebalansa proračuna je u biti rezultat takve ocjene Vlade RH. Pa da pokušamo objasniti što je to načinjeno na prihodovnoj strani, što na rashodovnoj strani. Na prihodovnoj strani smo ukupno povećali prihode za 6 milijardi kuna, ali smo isto tako izračunali da smanjenje rashodovne strane imat će i negativnu posljedicu na gospodarski rast, pa smo smanjenjem gospodarskog rasta na 0,2% imali i negativni efekt smanjenja prihoda po osnovu PDV-a i poreza na dohodak što smo bili dužni umanjiti za oko 2 milijarde na prihodovnoj strani zbog pada gospodarskog rasta koji smo procijenili da ćemo imati sa uštedama na rashodovnoj strani. Tako da ukupni efekt povećanja prihodovne strane je 3 milijarde i 980 milijuna. Što je to na što računamo da možemo osigurati povećanje prihodovne strane? Velike primjedbe su uvijek i od strane Europske komisije i monetarnog fonda, da nam je baza oporezivanja premala i da smo se usredotočili uvijek na cijenu rada i rezultate poslovanja rada, a da malo zahvaćamo neke druge poreze pa je to bio razlog da smo povećali poreze od dobitaka igara na sreću, pa smo ocijenili da trebamo povećati koncesijske naknade i isto tako smo ocijenili da s obzirom u prethodne dvije godine nije bilo dovoljno ulaganja od trgovačkih društva, a ostavljene su dobiti u trgovačkim društvima da povećamo povlačenje sredstava iz naših trgovačkih društava za pola milijarde kuna. Također smo analizirajući prvi i drugi mirovinski stup došli do jasnog zaključka da svi oni koji idu u prijevremenu mirovinu i imaju beneficirane mirovine isplata ide iz prvog mirovinskog stupa, a uplate u drugi mirovinski stup, tako da smo ocijenili da je potrebno promijeniti tu praksu i uplate doprinosa vršiti u prvi mirovinski stup otkud se i isplaćuju mirovine, što je negdje na godišnjoj razini redovni prihod od 400 milijuna kuna. I ocijenili smo, u dogovoru sa mirovinskim fondovima, da povratimo sva pogrešno uplaćena sredstva koja se kreću negdje oko 5 milijardi kuna u naredne 2 godine, što znači u 2014. i 2015. godini. Pa smo za ovu godinu u dogovoru odlučili povući 2 milijarde i 800 milijuna kuna. Tako da sveukupno redovni prihodi u ovih 2 milijarde i 800 su određene promjene u načinu uplate sredstava u mirovinske fondove iako isplate se nisu mijenjale, one su onakve kako je zakonima bilo dosada i utvrđeno. S obzirom da ove promjene u mirovinskim osiguranjima i stupovima mirovinskog osiguranja su jednokratne uplate, jednokratni prihodi i da se ne smatraju strukturni prihodi i da ih ne možemo koristiti za strukturno smanjenje našeg deficita Vlada se odlučila na povećanje zdravstvenog doprinosa od 2 indeksna poena. A to znači da smo doprinose povećali od 13 na 15% i da je to u biti mjera koja jedina direktno ima negativnog utjecaja na konkurentnost hrvatskog gospodarstva iz razloga što samim tim zbog veće cijene bruto sata gospodarstvo će biti manje konkurentno. Ali je to opet strukturna mjera koja znači konstantne prihode pa je to razlog zašto smo odlučili se i na ovu nepopularnu mjeru opterećenja hrvatskog gospodarstva. Sve je ovo računajući efekat na prihodovnoj strani od 3 milijarde 980 milijuna, što znači da negdje možemo slobodno istaknuti da su ti strukturni procesi na prihodovnoj strani oko 0,7 ili 0,8% i da u tom dijelu možemo reći da je negdje značajni dio prihodovne strane koja se može računati kao trajni prihodi učinjena konsolidacija na Državnom proračunu za 2014. godinu. Kad govorimo o rashodovnoj strani tada moramo reći da nije bilo lako naći na koji način smanjiti skoro 4 milijarde kuna rashoda. Pa kad ukupno promatramo onda možemo zaključiti da smo sveukupno što smanjenje, što povećanje stvarnih rashoda imali efekat od oko 3 milijarde 500 milijuna kuna. Uvijek ostaje pitanje što od tih ukupnih smanjenja znače strukturni, a što ne strukturni. I u tom dijelu će Vlada Republike Hrvatske imati itekako veliku obavezu da sva ova smanjenja od negdje 3 milijarde i 500 milijuna u neto pokušamo obrazložiti u kom dijelu su oni strukturni, a u kojem nije. Evidentno je da po metodologiji koju upotrebljavamo u RH mi ocjenjujemo da je to oko 1,1% strukturnih smanjenja rashodovne strane i da upravo veći efekat na smanjenju deficita smo upravo imali na rashodovnoj strani državnog proračuna. Ono što je učinjeno to je da smo smanjili rashode za zaposlene po osnovu dvije promjene i to promjene vezano za dužnosnike sa smanjenjem 6% primanja, a za ostale zaposlene sa ukidanjem dodatka za vjernost 4, 8 i 10%. I da je efekt tih mjera direktno na zaposlenima u državnim službama i obrazovanju 360 milijuna, a kad se doda tome i zdravstvo 170 milijuna što znači sveukupno 530 milijuna. Taj efekt se umanjuje i za povećanje doprinosa za zdravstvo za 250 milijuna kuna. Također smo pristupili smanjenju rashodovne strane materijalnih rashoda gdje je svako ministarstvo ponovno analiziralo sve ugovore za pojedine usluge, pogotovo s obzirom na zajednički obračun plaća što znači usluge IT tehnologije, isto tako racionalno korištenje poslovnih prostora i ostalih materijalnih izdataka pa smo uspjeli smanjiti svoju rashodovnu stranu na materijalnim rashodima 750 milijuna. Također su značajna umanjenja na subvencijama. Evidentno je da sustav subvencija u kojima su se jednostavno subvencije znale dijeliti na taj način da smo pokrivali određene dubioze i da nismo ih koristili onako kako treba bio je razlog da smo preko 700 milijuna umanjili subvencije. Neovisno da li ih je dijelila poljoprivreda, gospodarstvo, poduzetništvo, Ministarstvo financija ili nekakva politika vezano za ostale resore. Ocijenili smo da je potrebno i u tom dijelu učiniti napor i smanjiti svoja davanja. Posebno smo isto analizirali sve pomoći koje se daju iz državnog proračuna pa je u tom djelu smanjen određeni izdatak za projekte u poljoprivredi i regionalnom razvoju te aktivna politika zapošljavanja. Ocijenili smo da sa manjim deficitom i većim prihodima po privatizaciji možemo smanjiti i iznos duga pa smo također smanjili i kamate. Ocjena je bila da provedbom mjera racionalizacije u zdravstvu i strukturnih promjena u zdravstvu koje je dovršeno također možemo izvršiti određene uštede pa je u zdravstvu planirana ušteda od 720 milijuna. I na kraju smo ocijenili da dio projekata koji nisu prioritet također možemo smanjiti pa je u tom djelu smanjenje oko 360 milijuna. To je sveukupno blizu 4 milijarde kuna osim što smo ocijenili da moramo dodatno izdvojiti za mirovine 255 milijuna i isto tako naknade za nezaposlene 320 milijuna pa je to znači neto nešto manje od 3 milijarde i 500 kuna. Kod kompletnog ovog djela proračuna ocijenili smo da u ovoj godini idemo podmiriti i dugove iz ranijih perioda za Hrvatsko zdravstvo i te dugove smo ubacili u proračun. Kad promatramo te dugove po našoj metodologiji oni povećavaju rashodovnu stranu ali s obzirom da su to dugovi iz ranijih perioda kad promatramo ESA metodologiju ili usklađenje sa EU 3 milijarde 200 milijuna dodatnih sredstava za zdravstvo u ovoj godini rashod ove godine i zato se smatra da su ukupne uštede na prihodovnoj i rashodovnoj strani po metodologiji ESA 7 milijardi 500 milijuna kuna. To su otprilike osnovne karakteristike državnog proračuna i rebalansa koji se danas nalazi pred vama. Dvije riječi opet ja bih rekao oko rizičnih momenta ovakvog rebalansa. U razgovorima i sa Europskom komisijom osnovno je pitanje da li je realan rast od 0,2% ili nije realan rast. Pa ja bi dvije riječi o strukturi tog našeg procjene realnog rasta. Kad promatramo doprinos potrošnje države u utjecaju na gospodarski rast onda vidimo da je on negativan minus dva posto. Što to znači? Da upravo ovo smanjenje na rashodovnoj strani će imati negativan utjecaj pa će se negativna potrošnja države popeti čak na minus 2% u ovoj godini. To samo pokazuje da se išlo na veće rezanje rashoda da bi negativni utjecaj na gospodarski rast bio još veći. Isto tako ocjenjujemo da nije se uspjelo razdužiti građane Hrvatske, da su oni još uvijek veliki dužnici u RH, da nemaju mogućnosti povećati potrošnju u RH i da ne mogu imati veći doprinos u rastu domaće potrošnje pa kad promatramo i taj dio ocjenjujemo da će domaća potrošnja negativno utjecati na gospodarski rast a to je 0,8%. Prema tome, dva ključna faktora koja utječu na domaću potrošnju i domaću potražnju a to su potrošnja kućanstva i državna potrošnja imaju 2,8% negativni doprinos gospodarskom rastu u 2014. Pozitivni učinci koje očekujemo su ubiti povećanje investicija, posebno državnih investicija. I to je ono što ocjenjujemo da je Vlada načinila svoj program rasta u energetici, svog doprinosa u rastu kroz ulaganja u Hrvatske željeznice, u restrukturiranju javnih poduzeća i njihovim rezultatima rada o čemu Vlada mora itekako sada to elaborirati Europskoj komisiji da vrlo jasno pokažemo da je zaista taj rast i realan. I nastavno na to ostaje ono osnovno da li možemo napokon računati da sa europskim tržištem možemo imati veći izvoz RH u Europu jer i tu smo ocijenili da je izvoz roba i usluga može imati pozitivan trend i da to nije samo pretpostavka onda moramo reći da je cijelu 2013. godinu privatizirana brodogradnja imala ogromne probleme, da su izgubili se ugovori za navoze, da su navozi bili prazni i da jednostavno 2013. nismo imali značajnijeg doprinosa brodogradnje u izvozu. Da se situacija bitno promijenila 2014. godine, da su ugovoreni poslovi, da kroz programe HABOR-a nastojimo pratiti brodare koji žele naručivati brodove, da se pune knjige narudžbi i da zaista možemo očekivati značajni doprinos i brodogradnje u izvozu RH. S druge strane da smo krenuli sa proizvodnjom i domaćeg vlaka i elektro i industrijom i da očekujemo da će i njihov doprinos u izvozu za ovu godinu imati značajnog udjela. I naravno kemijska i farmaceutska industrija koja jednostavno se polako sve više okreće prema izvozu. Znači, ocjene su analitičara Vlade RH da je mogući i realni rast kod uvoza roba i usluga. I u biti ta pretpostavka da su naše projekcije gospodarskog rasta pozitivne je ono što će biti najveći teret dokazivanja Europskoj komisiji s obzirom da je projekcija jesenja koja je dana opet pokazivala negativne trendove kad govorimo o stručnjacima Europske komisije. I tu u tom dijelu je vrlo bitno istaknuti koliko su naše projekcije realne ili ne. Ono što također želim vrlo jasno reći, to je da imamo i potpuno konzervativni pristup u planiranju prihoda, što znači da ovaj trend gospodarskog rasta je vrlo konzervativno o prihodima poreznima u proračunu i rebalansu i planiran. To je bio razlog, ako se sjećate kada sam rekao da smo smanjili skoro 1,8 milijardi kuna našeg prihoda sa osnova smanjenja gospodarskog rasta u ovoj godini i već prvi kvartal će pokazati koliko smo bili realni. Ono što želim istaknuti to je da je prva dva mjeseca naši prihodi porezni su veći nego 2013. godine. Prema tome, ocjena da smo ipak dosta realno i konzervativno procjenjivali prihode državnog proračuna. Koji su sada ukupni efekti na naš deficit sa ovakvim prijedlogom državnog proračuna? Naši bi ukupni prihodi sa ovakvim promjenama bili 117,064 milijarde kuna, a ukupni rashodi 130 milijardi i 651 milijun kuna. Što znači da bi po novom prijedlogu rebalansa deficit državnog proračuna uže države bio 13 milijardu 587 milijuna kuna ili 4,1% BDP-a. Ako se prisjećate, naš deficit po proračunu je 17 milijardi 463 milijuna ili 5,2% za užu državu. Sa ovakvim projekcijama deficita Vlada RH bit će u mogućnosti u '15. i '16. godini sa dodatnim mjerama postići uštedu i spustiti deficit državnog proračuna ispod 3% BDP-a 2016. godine, a to je ono što je cilj Vlade i daljnjih programa na umanjenu prekomjernog deficita. Ono što je potrebno također istaknuti, smanjili smo i neke rashode na Hrvatskim cestama i rashode na Hrvatskoj vodoprivredi pa smo i tu ostvarili određene uštede pa smo i ukupni manjak državnog proračuna opće države smanjili sa 19,2 milijarde na 15,087 milijardi kuna ili bolje rečeno sa 5,8% deficita po originalnom proračunu, sada smo ga spustili na 4,5%. To su opet, ponavljam pretpostavke da ćemo biti u stanju sa daljnjim mjerama konsolidacije, ali opet naznačujem i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani biti u stanju u naredne 2 godine spustiti naš deficit ispod 3%. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani ministre. Imamo tucet replika, idemo po redu. Poštovani potpredsjednik Doma, Željko Reiner, prva replika.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Pa uvaženi ministre, svi ćemo se složiti da je proračun zapravo ključni akt kojim se pokazuje politika Vlade i vizija Vlade kojim smjerom se želi ići. Ako je to tako onda je i neozbiljno i neodgovorno da mi negdje otprilike 2 i pol mjeseca nakon donošenja proračuna već radimo rebalans tog istog proračuna. Vi ste svjesni toga, početak svog izlaganja posvetili upravo pokušaju objašnjena zbog čega se već sada, ponavljam gotovo 2 i pol mjeseca nakon prošlog proračuna donosi rebalans. Rekli ste da su to između ostalog troškovi našeg članstva u EU, a to nije ništa novo. Pa mi znamo da smo ušli u EU, hvala Bogu od 01.07. prošle godine, prema tome to nije nekakvo novo otkriće. Kao obrazloženje ste spomenuli postupak prekomjernog deficita. Pa i to smo znali u vrijeme donošenja proračuna da će Hrvatska morati ići u postupak prekomjernog deficita jer ne samo da smo ovdje o tome razgovarali, nego je dapače premijer obrazlagao da to i nije nešto posebno, ta procedura prekomjernog deficita jer je već prošlo ili se sada u njoj nalazi više od polovice zemalja EU, članica EU. Prema tome zapravo postaje potpuno nejasno kako to Vlada, ponavljam, prije nešto više od 2 i pol mjeseca nije imala pojma o tome što će se događati danas i čini mi se da je to samo jedna poruka neozbiljnosti, lutanja koje će se nastaviti nastavit će se zato jel [[Upadica Leko: Vrijeme.]] mi već danas znamo da će morati biti za 2,5 mjeseca rebalans budući da će … /Govornik isključen./ …
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
Pa dozvolit ćete za razliku od vas, institucije kao što su Europska komisija i Međunarodni monetarni fond pohvaljuju Vladu za politike u 2012.i 2013.godinu i na tome kako su spriječili daljnju evaziju poreza, uveli disciplinu, kako su uspjeli 2012.godine spustiti deficit na samo 3,5%. Ali isto tako onda vrlo jasno naznačuju probleme zdravstva pa dodatnih 3,5 milijarde u 2013.godini pa sada opet 3200 u 2014.godini, pa isto tako 2013.sa milijardu 800 uplate u proračun Europe ovu godinu 3800, pa participacija za pojedine projekte, sve su to dodatni rashodi koje nismo našli u čemu, nismo našli opravdanje u gospodarskom rastu ili obrnuto, nisu pokriveni sa gospodarskim rastom Čujte, ja ću vam samo pročitati nalaz te Europske komisije, "Neravnoteže Hrvatske akumulirali su se u fazi ekspanzije do 2009., a za vrijeme krize i ulaska u recesiju bilo je nemoguće riješiti". Prema tome dubina krize je razlog neodgovornog ponašanja u vrijeme recesije. Prema tome mi probajmo shvatiti da ocjene prezadužena država, prezadužena privreda, prezaduženi građani ne rješavaju se tek tako lako. To su dugotrajni procesi, a očito po vama to se ovako radi, a ja vam velim vrlo neozbiljno. Prema tome, mjere Vlade u svemu tome su pohvaljene ali očito nisu dovoljno. Imat ćemo dovoljno vremena u naredne dvije godine.
Hvala lijepa. Nova replika i poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi ministre Liniću, naravno da proračun nije samo stvar ministra financija. Prije svega proračun je naročito u ovim uvjetima u ovim okolnostima stvar čitave Vlade i vi ovdje gospodine ministre branite neobranjivo. Zato je premijer danas trebao biti ovdje umjesto da se klatari u Australiji i u Novom Zelandu, trebali su biti svi ministri vezani uz gospodarstvo, ministar zdravlja. Problem je gospodarstvo. Nije problem naći način na koji se želi provesti rebalans. Rebalans se provodi u nepovoljnim uvjetima. I sa dijelom onoga što je govorio ministar Linić se slažem, greške su učinjene na početku same krize kada se kriza nije priznavala. Međutim, rekli ste da je jedan od razloga za ovaj rebalans i uplata za EU članstvo. To je točno, pa mi smo znali i 2011., 2012.da ćemo morati i koliko ćemo morati uplatiti u EU članstvo. Govorili ste o jednoj stvari koja je podijelila opoziciju i vlast, a to je zdravstveni doprinos. Kada ste ga smanjivali sa 15 na 13% upozoravali smo na teške posljedice, danas isto u svom izlaganju niste priznali da su stvarno teške posljedice nastupale ovim nepromišljenim činom tim više da i HUP je kazao da nije tražio tu mjeru, da je tu mjeru Vlada donijela sama bez da HUP to traži.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Kada govorimo o tome da li ministar financija može braniti ovaj rebalans onda bi samo jasno htio naznačiti da nažalost, Ministarstvo financija je uključeno u sve trenutke vezano za rad Vlade. Prema tome, što je naš problem? Privatizirana brodogradnja gdje smo na sebe uzeli 10 milijardi obveza, gdje smo uzeli da ćemo još dodatni pet milijardi osigurati za restrukturiranje te brodogradnje, da brodogradnja u 2013.godini je potpuno ostala suhih navoza. Da, to su sve mjere Vlade koji smo svi aktivno radili od Ministarstva gospodarstva, Vlade, članova Vlade pa do Ministarstva financija. Hoćemo govoriti o restrukturiranju željeznica koje su bile uništene, zapuštene, zaposlene bez ikakvih aktivnosti, bez ulaganja, da smo sve to restrukturiranje sada okrenuli. Ulaganje u putničke vlakove, ulaganje u infrastrukture, pokušaja rješenja HŽ Carga. Da, dvije godine teškog rada sa svim negativnim implikacijama na prihode državnog proračuna. sve su to aktivnosti koje zajednički rade svi članovi Vlade jel je naš posao restrukturirati privredu. Očekivati da ta privreda donese gospodarski rast, da donese razvoj, da zaposli ljude, da to je sve naš posao jer to netko prije toga nije odradio. I to ima negativne učinke. A što se tiče zdravstvenog doprinosa ja ću vam tisuću puta ponavljati, zdravstveni doprinos sa budžetom zdravstva nema veze. 2011.budžet 19,8 milijardi, budžet 2012. 19,2 svima smo smanjivali rashode. Budžet 2013. 21,4 milijarde, 2 milijarde više. Gdje se vidi to smanjenje? Nigdje. Dajte shvatite što su budžeti, a što su prihodi.
Hvala. Treća replika poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre gdje se vidi to u zdravstvu? Pa vidi se svaki dan, u zdravstvu se sve vidi, zdravstvo je bolesno pored povećanja kojega vi govorite od 2 milijarde kuna iz 2013.odnosno u 2014. Ali ono što sam htio reći je vaše naglašavanje pada gospodarskog rasta dakle problema u gospodarstvu sa vašim da kažem financijskim računom i izvješćem. Kao da, rekao bih odvajate taj dio ili kao da Vlada u ukupnosti kao što je rekao kolega Vukšić nije i odgovorna i za taj dio, za gospodarski rast. A vi putem financija i izračuna, dakle povećanja na prihodovnoj strani, smanjenja na rashodovnoj strani dakle pokušavate zapravo napraviti nešto što je nemoguće kada imamo pad gospodarskog rasta, kada imamo pad izvoza, pad BDP-a, pad proizvodnje, pad potrošnje i svega ostaloga. I ono što mi je posebno zapelo za uho je i vaše navođenje, kao i svim ovdje da je i ovaj pristojba za članstvo u Europskoj uniji jedan od razloga. Pa to smo znali još prije 1. srpnja 2013. godine, dakle znali smo i prije usvajanja proračuna prije 2,5 mjeseca kada je i ta stavka jasno bila poznata i uračunata u proračun. Tako da sve skupa ovo je pokušaj prelijevanja pomalo iz šupljeg u prazno, znamo za stanje na željeznici, znamo za vrlo teško stanje željeznice koje nikuda ne vode, znamo za stanje u zdravstvu a kada ste govorili o poljoprivredi onda ste spomenuli da su smanjene pomoći u poljoprivredi. To se osjeti poglavito kod nas u Slavoniji na svakom koraku. Poljoprivreda je potpuno u zapećku ove Vlade a umjesto da bude u neku ruku lokomotiva razvoja, gospodarstva u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
Veće udjele u proračunu Europske unije i veći rashodi po tom osnovu su svima bili poznati i nisu dvojbeni. Ostaje pitanje zašto nema izvoza u Europsku uniju jer od 1.7. naše tržište nije više Hrvatska, gospodarski rast se ne treba računati samo na hrvatskom tržištu jer je zajedničko tržište i Europska unija. I očito da je osnovni problem nekonkurentnost hrvatskog gospodarstva. I bitka za jačanje te konkurentske moći da bi se mogli pojaviti vani je nešto što do sada nije dalo rezultata, nije dalo rezultata. Zašto? Ostaje pitanje zašto. Pa onda ćete dobiti da je privreda zatvorila proizvodnju, da smo se okrenuli uslužnim djelatnostima, da smo se tamo preinvestirali u potpuno pogrešne investicije, ulaganja, da smo se prezadužili. A opet vas ja pitam, Vlada imala tri reprograma, borila se da ju financijski rastereti za dugove prema državi. Pa kada nije to bilo dovoljno išli smo i u predstečajne nagodbe, sve su to procesi koji su ekonomistima dobro znani. Svakodnevno se Vlada s time nosi. Pa smo smanjili parafiskalne namete, pa čak 2% zdravstvenog … [[Govornik se ne razumije.]] sve smo to načinili da gospodarstvo bude konkurentno nije ostvaren izvoz. To je ono što je problematično i to je ono s čime se Vlada svakodnevno bavi, kako oporaviti gospodarstvo da gospodarstvo zapošljavanje ljudi, novim investicijama i izvozom pokrije naše veće izdatke u državnom proračunu za članstvo u europskoj uniji.
Hvala lijepa. Nova replika poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vi ste pokušali objasniti poteze Vlade, međutim jedan ključni potez niste uopće se pokušali dodirnuti ga i suštinski objasniti a to je drugi stup mirovinskog. Drugi stup mirovinskoga vam je ukupno 3 milijarde 200 na ovo vaše planirano povećanje prihodovne strane. Međutim, zakonodavna ta priča sa drugim stupom mirovinskog nije završena. Jer ako se ne varam po amandmanu Vlade svi oni koji žele ostati u drugom stupu mirovinskog imaju rok do kad mogu podnijeti zahtjev. Dakle mi danas donosimo rebalans, zapravo donijeti ćemo ga za tri dana, Vlada danas ovdje govori da će se sa tog osnova uprihoditi 2 milijarde 800 ove godine, 2 milijarde 800 sljedeće godine i da će se sa osnova neuplate 5% u drugi stup mirovinskoga uprihoditi ove godine dodatnih 400 milijuna a sljedeće godine dodatnih 500 milijuna. Prema onome što možemo pročitati i u medijima najveći dio ljudi u Hrvatskoj policiji, dakle hrvatskih policajaca koji su u toj kvoti beneficiranog staža ne želi da im se uzmu novci koji su njihova privatna štednja. I dakle mene zanima kako ćete nadomjestiti, kako ćete nadoknaditi, eventualno recimo neka 30% ljudi iz drugog stupa naprosto odluči da će ostati u njemu, oni koji imaju beneficirani radni staž. To vam je po prilici milijarda i 600, milijarda i 700, znači svake godine 750 milijuna i to je po prilici negdje oko 150 milijuna godišnje uplate. To bi znači bio izuzetno težak udar za ove projekcije koje ste vi podnijeli. I nije dobro da Vlada nažalost prilikom prijedloga proračuna predlaže određene prihode i rashode koji nisu iskomunicirani, koji nisu provedeni do kraja. I ti rashodi onda proizvode određene sudske tuže a o tome ću više u raspravi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Ostaju vrlo jasne projekcije koje je Vlada predložila u ovom rebalansu. Ako se ne varam 2009. godine smo propisima vrlo jasno rekli da svi oni koji ulaze u prijevremenu mirovinu po beneficiranom stažu isplate idu iz prvog mirovinskog stupa. Vrlo jasno je to rečeno, napisano, istraživali smo. Prema tome, ako se građani odluče za drugi mirovinski stup to je njihov rizik. To je njihov rizik? Zašto je njihov rizika? Pa jer će dobivati manje mirovine. Dobivati će manje mirovine. Iz jednostavnog razloga što su plaće policajaca, vatrogasaca, vojnika male, nisu velike. Nisu velike. A s druge strane oni će raditi manje godina pa će uplate biti vrlo male. Prema tome, mi nemamo ništa protiv da mirovinski fondovi pokušavaju dobiti veći broj građana. Samo će morati građanima i objasniti zašto su ih doveli u težu situaciju. Prema tome, ekonomski onaj koji ide prijevremeno u mirovinu sa malim plaćama neće dobro proći u drugom mirovinskom stupu. I mi ni ne očekujemo da će biti veliki broj onih koji će ostati u drugom mirovinskom stupu jer nema nikakvih rezona, nema nikakvih ekonomskih opravdanja ako netko poznaje taj sustav. Prema tome, naše projekcije su upravo na tome da građanima se više isplati ostati u prvom mirovinskom stupu kao što je rješenje bilo i do sada. Pa se novac koji je uplaćen u drugi mirovinski vraćao u prvi mirovinski stup. To je jasno. Ali moramo još nešto znati. Ovaj model nije strukturni prihod pa se ni ne računa za odnose prema Europskoj komisiji.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre. Naravno da već onda u onom trenutku kad su se u ovoj dvorani dizale ruke za, protiv ili suzdržano vezano za državni proračun da smo znali i bez da nam je Vijeće Europske unije to kazalo što navodite u prvoj rečenici obrazloženja da ćemo morati ići u rebalans. Dakle, mjere koje danas predlažete ugraditi u rebalans proračuna od zdravstvenog osiguranja, odnosno doprinosa na dalje smo mogli učiniti i tada. Dakle, ja ne razumijem zašto onda sve te mjere, pa vezano i na predviđene rashode koji se dodatno ovdje obrazlažu recimo za mirovine ili one obveze prema brodarima. Zdravstvo ću ostaviti po strani. Zašto to nismo mogli učiniti tada kad se donosio proračun za 2014. godinu? I druga stvar, dakle traži se od nas i to je naša obveza smanjiti proračun za 7,7 milijardi kuna. Ovo je, dakle prvi korak. Kad gospodine ministre onda predviđate da bi eventualno išli u drugi rebalans? Jer po mom mišljenu, a i mišljenju mnogih stručnjaka koji puno više znaju jest da i ove predviđene prihode koje ste dosta optimistično predvidjeli jest teško ostvariti u ovoj godini. Dakle, zaključno činjenicom da te mjere koje danas predlažete nismo ugradili u proračun za 2014. samo na osnovi doprinosa za zdravstveno osiguranje smo u ovoj godini izgubili nekih 800 milijuna kuna, jer i sami predviđate da će prihod sa te osnove biti milijardu i 600 milijuna, a sljedeće godine 2 milijarde i 400 milijuna kuna. Dakle, mogli smo to onda učiniti i prije nekoliko mjeseci.
Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Pa već sam napomenuo da je Vlada kod donošenja proračuna ocijenila da deficit od preko 5% nije prihvatljiv, da nije prihvatljiv pa je to bio razlog da je Vlada sama krenula u donošenje i kratkoročnih mjera, posebnog programa investicija, a velim posebno dugotrajni posao je bio na strukturnim promjenama i reformama koje treba učiniti u zdravstvu, obrazovanju i koje treba učiniti u upravi i pravosuđu. O mnogim tim stvarima ćemo razgovarati i raspravljati i u Hrvatskom saboru. To su dosta teške mjere. Te mjere su i u ovom trenutku valorizirane, pretvorene u brojke. Prema tome, to je razlog da sa valorizacijom svih tih brojaka mogli smo izraditi rebalans. Prema tome, preko 5% deficita koje smo ostvarili i pokazali u proračunu bilo je nešto što je i samu Vladu zabrinulo. I slažem se s vama. Predložen je proračun za koga smo smatrali da će ga trebati mijenjati i mijenjamo ga odmah nakon prva tri mjeseca ove godine. Priča o tome da smo izgubili zdravstveni doprinos. Ne, zdravstveni doprinos je mjera koju uvodimo. Ne smatramo da je dobra, ne smatramo. Ona će ponovo nanijeti gospodarstvu dodatne troškove. Ti dodatni troškovi znači gospodarstvo će biti manje konkurentno, manje će imati šanse za proboj na europsko tržište. Ali je to mjera koju ocjenjujemo da trebamo donijeti. Zašto? Jer nam trebaju prihodi, da ne smanjujemo rashode.
Poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević, replika.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa poštovani ministre, malo ste prije govorili o riziku. Moram vam reći da je zapravo na žalost od kad aktualna Vlada upravlja zemljom rizik živjeti i raditi u našoj zemlji, na žalost. Na početku svog izlaganja ste rekli jasno da zapravo ispada da je problem za državni proračun što smo ušli u EU. Ova Vlada zna, dakle dvije godine je prošlo od kad ste preuzeli vlast, godinu i pol dana prije ulaska u EU. Dakle, ne znam, možda cinično rečeno da premijer ode na par tjedana u Bruxelles pa da lobira tamo da nam se smanje uplate i da kaže da smo nesposobni, naime povući predviđena sredstva iz strukturnih fondova. Ali nije vrijeme za cinizam, jer je situacija zaista dramatična. Gospodarstvo je pred propašću. I umjesto danas da jašemo na Valu ulaska u EU da imamo povećanu količinu investicija, izvoz, da gospodarstvo raste desilo se sve suprotno. Sam rebalans, ovaj današnji rebalans je zapravo vrh sante leda, odnosno posljedica svega što je Vlada učinila krivo i ono što je propustila učiniti u protekle dvije godine. Nema reformi, ima novih poreza. Jednostavan rezultat je nema gospodarskog rasta i rast nezaposlenosti. Na žalost je to jasna dijagnoza. Dakle, jedino rasterećenje u ove dvije godine čim se hvali cijela Vlada, svi ministri, a to je smanjenje zdravstvenog doprinosa. Ukidate, dakle ponovno namet gospodarstvu, ponovno rast nezaposlenosti i vrtimo se u krug i jednostavno svi znamo to i vi znate da bez gospodarskog rasta se zapravo državni proračun ne može konsolidirati. No, jednostavno ono što treba zaključiti nakon ove dvije godine da aktualna Vlada ne zna kako pokrenuti gospodarski rast, ne razumije gospodarstvo u 21. stoljeću, tržišnu ekonomiju, ne razumije zašto bi netko investirao, zašto bi netko zapošljavao i očekuje stalno rast investicija u javnom sektoru. Naravno potpuno, potpuno pogrešno. Osim toga, ono što posebno treba ovdje naglasiti neizvjesnost, nestabilnost, odnosno nepredvidivost ekonomske i porezne politike je zapravo ključni problem koji je upravo uvela ova Vlada. A posljedice su i rebalansi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da tako mislite, a ja ću vam čitati ono što vam strani stručnjaci govore, da vam to ja osobno dijelim i pozivam se na vaše greške. Znate, da istina je, ulazak u EU nanio je dodatne rashode u državnom proračunu. 3,8 milijardi kuna uplate u Proračun Europe i participaciju za sva povučena sredstva. Jer to što mi povučemo sredstva nisu prihodi državnog proračuna, to valjda znate. Nisu prihodi nego još moramo od 25 do 40% svojih novaca iz proračuna dati za te projekte, ali nisu prihodi. Što znači nama je Europa donijela dodatne rashode. Što je problem? Naš problem je da nemamo izvoza koji bi dignuo gospodarski rast pa bi taj gospodarski rast donio prihode koji bi pokrili rashodovnu stranu. A zašto nemamo gospodarskog rasta? E pa to je ono što vam ja velim, oni lijepo vele sve probleme ste stvorili u vrijeme dok je bilo dobro u Hrvatskoj, do 2009. Pa onda u krizi nije bilo potrebnih mjera da se suzbiju i negativni efekti te krize. Pa onda sva trgovačka društva s kojima smo bili vlasnici kao država nisu restrukturirana, nisu se bavili razvojem, nisu se bavili ulaganjem, samo su bila potrošačka društva. Da, tako ocjenjuju i brodogradnju koju ste ostavili i željeznicu i mnoga, mnoga trgovačka društva. Dobro su ih analizirali, pročitajte bit će dobro. A mjere Vlade u zadnje dvije godine se posebno pohvaljuju i u dijelu refinanciranja i reprogramiranja i u dijelu predstečajnih nagodbi. Vlada je imala program.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre ja ću vas moliti da raščlanimo neke dijelove ovog rebalansa za koji neki kažu zapravo da je riječ o revolvingu a ne o rebalansu. Ako ja dobro razumijem ovo što ste vi govorili vaša je namjera da zapravo Vlada, odnosno država bude poticajni stvaratelj okruženja za gospodarstvenike, odnosno za gospodarstvo, poduzetništvo i obrtništvo. Na gospodarstvenike te iste, poduzetnike i obrtnike vi računate da bi trebali biti oni koji bi smanjili ovu golemu nezaposlenost ili koji bi donijeli planirano povećanje prihodovne strane. Međutim, ja ne razumijem gospodine ministre kako ćete to postići kada preko milijardu i pol kuna upravo rebalansom proračuna pa moramo reći tu riječ zakida se gospodarstvo, poduzetništvo i obrtništvo? Jačanje konkurentnosti gospodarstva, jedna stavka. Druga, podrška pripremi projekta za jačanje hrvatskog gospodarstva. Jačanje konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva, razvoj poduzetničke infrastrukture i poduzetničkog okruženja. Zatim, provedba mjera za poticanje investicija malih i srednjih poduzetnika. Samo neke od stavaka vam govorim. Ali zato niste zaboravili, odnosno vaši kolege nisu zaboravili predvidjeti ponovno obnovu voznog parka, nadam se da ste to vidjeli, dakle ponovno se planira kupiti neka nova vozila. Aktivna politika zapošljavanja ne znam zapravo kako bi bila bitna kada se oduzimaju značajna sredstva. Ako se oduzimaju sredstva jednako tako osobama s invaliditetom odnosno za njihovo zapošljavanje i ne znam odakle povećanje mirovina pripadnika bivše JNA. Za Boga milog ja sam doista mislila evo da ćemo barem tu imati neko smanjenje. U svakom slučaju gospodine ministre hoće li biti još jednog rebalansa? I bojim se da će najveću cijenu ovog rebalansa platiti nezaposleni u RH i naše gospodarstvo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Pa ono što kratko mogu reći jer je sada vaš prigovor da smo možda previše rezali na potporama, subvencijama, ulaganju u gospodarstvo. Onda pogledajte stavku poduzetništva u originalnom proračunu pa ćete vidjeti značajni rast u odnosu na ostvarenje 2013. To je bio razlog zašto smo sada predložili manji rast, ali opet veći nego 2013. Ovdje se često govori i o smanjenju potpora poljoprivredi. Nije istina. Zaboravlja se da se ovu godinu povlači transfer od 700 milijuna iz EU, a smanjuje se oko 350 milijuna. Što znači da je veći iznos za poljoprivredu, veći. Da, smanjujemo brodogradnju. Ali ne zato što ocjenjujemo nego restrukturiranje brodogradnje je zajednički posao i Vlade i novih vlasnika. Koliko oni ulažu u to restrukturiranje? Mi ne možemo više od njih. A da ne govorimo o onim općim poticajima. Primjerice, Ministarstvo financija nema potrebe više da podupire kamatu od 1%, ne damo više. Ima HBOR, HBOR ima svoju politiku, kamata je ionako prihvatljiva u ovom trenutku i nema potrebe potpore. Znači, to su vam odgovori. Nisu bitna smanjenja kad promatramo ni poljoprivredu ni brodogradnju ni poduzetništvo. U odnosu na prošlu godinu 2013. ako gledamo ipak su to veća davanja.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Pa evo poštovani ministre ja se osvrćem na vaš dio gdje ste rekli da ne znate da li su točne procjene. Pa tko bi trebao znati da li su procjene točne u ovoj državi ako ne vi kao ministar financija? Jer se šalje poruka da se mi onda valjda ponašamo ili se krećemo ovdje u ovoj državi po nekakvoj inerciji, po onoj premijerovoj i da ništa ne radim nešto će se dogoditi. Mislim da to nisu dobre poruke i da to ova najbolja Vlada kako kaže potpredsjednica Vlade Pusić ne zaslužuje, ne zaslužuje katastrofalne rezultate. Ali i odnos vas kao ministra financija i premijera jer ja sam mišljenja da je ovaj rebalans upravo rezultat tog odnosa. Podsjetit ću, kako je moguće da zdravstveni doprinos u istoj godini bude i 12, tj. 13 i 15%. Kako je moguće da PDV na ugostiteljske usluge bude u istoj godini 10 i 13%? Kako je moguće da vi kažete da su predstečajne nagodbe a premijer da će ih zaustaviti. Kako je moguće da vi tražite porez na nekretnine a neki drugi kažu da to ne treba. Moguće je da vi kažete da novac fakulteta treba završiti u proračunu a neki drugi kažu da ne treba. Vama je pomoćnik vaš bio dobar, premijeru loš. Možete li zamislite financijske planove poduzetnika koji rade u takvim uvjetima. Svako dva mjeseca imamo drugačije parametre. Upravo to odnos izlazi iz tog vašeg odnosa s premijerom jer dok se on u Australiji, Novom Zelandu divi kengorima i maurima vi branite ovdje politiku Vlade a mišljenja sam da nemate dovoljno njegove podrške ni za jednu mjeru koju predlažete. Jesu li građani postali taoci takvog odnosa? Ja smatram da jesu i zato će i ova priča o rebalansu ja mislim završiti vrlo skoro. Ali vas na kraju želim pitati, imate li vi podršku premijera da možete i dalje predlagati ovakve ekonomske politike kao što je ovaj rebalans proračuna?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Pa ako se ne varam, Slavko Linić ne predstavlja ministra financija nego predstavlja predlagača rebalansa proračuna, a predlagač rebalansa proračuna je Vlada RH. Dapače, navedeni rebalans je prihvaćen jednoglasno na sjednici Vlade. Znači, to je dokument Vlade RH. Sve ove priče oko mog odnosa, odnosa premijera mogu prihvatiti da to je zabavno za medije ali da je to zabavno za vas, ostavljam vam da se zabavljate. Ja kao ministar financija moram reći da imam previše posla da se bavim ovakvim zabavama. Znate, voditi pregovore sa MMF-om da dobite pravo izvješće da ste vi i vaši suradnici za osnovno stanje ovome. Da, to je jako bitno. To trebate znati raditi i davati objašnjenje, da sa Europskom komisijom dogovaramo kako se boriti protiv prekomjernog deficita, i to treba znati. I pripremiti i proračun i rebalans proračuna i to treba znati, i voditi preko ja bih rekao pojedinih intriga predstečajne nagodbe. I sad zamislite, dobar dio, pogotovo vas se upire dokazivati da je to zločinački pothvat, da je to najveća pljačka, a zamislite Europska komisija model predstečajnih ocjenjuje da će obvezno sugerirati provedbu u svim zemljama EU. Da, to je razlika u politici, vama smeta da Vlada ima svoje programe, da se Vlada sa svojim programima bori da hrvatsko gospodarstvo vrati tamo gdje je bilo, samo vi ometajte Vladu ali baš jako u tome ne vjerujem da ćete uspjeti.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Darko Milinović, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vi ste započeli objašnjavat ovaj rebalans proračuna pitanjem, zašto rebalans proračuna? Pa on je satkan u jednoj rečenici, zbog pogrešne ekonomske politike i krivih procjena, zbog toga i ovaj rebalans proračuna. Da podsjetim, vi ste zapravo negdje, svake godine griješili u procjenama negdje oko 300%. Možete biti, ova Vlada može biti mister 300%. 2012. ste imali procjenu gospodarskog rasta od 0,8%, završila je sa -2%. To je tri puta pogrešna procjena, 300%. 2013. procjena je bila 1,8% na kraju je bilo -1%. Dodatnih 300% ove godine procjena je bila 1,3 sad ste je smanjili na 0,2 a vjerojatno ne i vjerojatno nego sigurno će biti negativna, to je dodatnih 300%. U tri godine ste 900% promašili u procjenama. No međutim, što se tiče ekonomske politike, pa sjetite se PDV sa 23 na 25%, to je dovelo na što smo mi upozoravali, do povećanja cijena, do smanjenja platežne moći stanovništva, zbog pada osobne potrošnje do takozvane odgođene potrošnje, danas vidimo i do deflacije i uprihodovali ste zbog te ekonomske mjere oko milijardu kuna manje u državni proračun. Doprinos sa 15 na 13% ste u dvije godine izgubili 5 milijardi kuna, dakle zbog PDV-a i zbog doprinosa vi ste uprihodovali manje 6 milijardi kuna i zato ste ušli u proceduru prekomjernog deficita. Pa sjetimo se one krilatice: "Svi na posao, posao za sve!", danas bi mogli reć: "Svi na burzu, burza za sve!", ili one druge: "U plusu tri plaće a ne da mi se plaće!", danas možemo reći: !"U plusu tri plaće, to je takva laž da mi se stvarno plaće."
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Ne bi ja o vašoj politici, na vama je da pokušate govoriti da je uvijek bitno sve uzeti gospodarstvu i to ste i radili, sve ste uzimali gospodarstvu, niste riješili brodogradnju, niste riješili, ostali ste sa dugovima 10 milijardi, 10 milijardi potpuno ne restrukturirano, pet godina ste šetali od Europe do ovamo i ništa niste riješili, Željeznicu ste potpuno uništili, devastirali, 38 km je bila brzina na Hrvatskim prugama zahvaljujući vama. To je vaš doprinos, a gospodarstvo nastojali ste ne rješavati, nek se samo brine o sebi. Da, Hrvatska Vlada na čelu sa Zoranom Milanovićem je rješavala probleme hrvatskog gospodarstva i riješila brodogradnju dobrim djelom rješava željeznicu, rješava i dubiozu u gospodarstvu. I znate što je interesantno? Svi vi pričate o PDV-u sa 23 na 25, interesantno nitko drugi. Nitko od stručnjaka. Što je problem? Zašto nema gospodarske tražnje u RH? Pa nema tko kupovati. Zašto? Pa zato što ste zadužili gospodarstvo kojeg ste tjerali u potpuno pogrešne investicije, država je prezadužena i građani Hrvatske prezaduženi. Vi uopće niste rješavali te probleme jer ste smatrali da to ne trebate riješiti, za razliku od nas koji smatramo da sve to treba rješavati. U tome se mi razlikujemo. Tražimo gdje su osnovni problemi u gospodarstvu, a nije PDV problem, problem je da u Hrvatskoj nema kupovne moći jer smo u 8 godina svima nametnuli dugove, prezadužili ih, ne mogu ni živjeti.
Hvala lijepa. Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zadržimo parlamentarizam kako bi građani čuli argumente jednih i drugih, i Vlade i zastupnika i mogli ocjenjivati, arbitrirati o tim argumentima, a neslaganje sa izjašnjenim ne znači ometanje sugovornika, treba koristiti poslovniče mogućnosti, a ima ih puno. Nastavljamo sa replikama, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, vaše uvodno obrazloženje ovog rebalansa proračuna konačna je potvrda, rekao bih promašenih odluka, da ne kažem promašene politike ove Vlade. Naime, kolega Milinović vas je podsjetio da ste 2012. godine, odnosno 2011. godine prilikom predlaganja rebalansa, odnosno državnog proračuna za 2012. planirali rast od 0,8, epilog je pad BDP-a za 1,9%. 2013. ste planirali rast za 1,8, epilog je pad BDP-a za 1%. Prije 3 mjeseca, ću vas podsjetiti da ste nam ovdje u Saboru prilikom predlaganja proračuna rekli kako će rast u ovoj godini biti 1,3, danas rebalansom proračuna sami sebe demantirate i kažete da će biti rast svega 0,2%, a svakako da se ni taj rast neće ostvariti već će i u ovoj godini nažalost biti pad BDP-a u Hrvatskoj. Vi ste 2011. godine pompozno najavili mjeru smanjenja stope doprinosa na zdravstveno osiguranje sa 15 na 13% i tada ste kao kompenzacijsku mjeru u prihodima državnog proračuna povećali PDV sa 23 na 25. Danas kada smanjujete, odnosno vraćate tu stopu na 15% možda bilo bi korektno i pošteno da ste onda i onu kompenzacijsku mjeru vratili sa 25% PDV-a na 23%. Malo prije kolega Burić je rekao da ste u istoj godini povećali, odnosno najprije smanjili stopu PDV-a u turizmu, a onda je vratili sa 10 na 15%. Na 13%. Druga stvar, kada ste predlagali proračun prije 3 mjeseca, jedna od važnih mjera za rast gospodarstva u ovoj godini bila je najava povećanja investicija. Ovim rebalansom proračuna vi ponovno smanjujete tu istu, te iste rashode za 420 milijuna kuna, dakle nema ništa i od takvih investicija. Mene gospodine, evo ministre, na kraju interesira, s obzirom da ste, da je ovo dokaz niza … mjera, mislim nas interesira da li ćete do kraja godine pristupiti … rebalansu proračuna i što će to značiti za smanjenje prava zaposlenika u javnom sektoru i hrvatskih …?
Hvala lijepa. Hvala. Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Ostaje pitanje gdje su problemi kada govorimo o gospodarskom rastu. Gdje su problemi? I u privatnom sektoru i u državnom sektoru. Da, evidentno da teške posljedice neuspješnog vođenja državnog sektora je tražio ogromne napore da se riješi i brodogradnja, da se pokuša riješiti željeznica, zračni prijevoz, da se pokušaju riješiti problemi u Hrvatskim šumama, Hrvatskim vodama i svemu ostalom. Evidentno da u Hrvatskim vodama smo imali vrlo brzo okretanje investicijama i rastu investicije za razliku od ostalih gdje nije bilo i očekujemo to u ovoj godini. Da, tu je osnovni problem. S druge strane, sve priče, bilo je projekata u energetici, u HEP-u, u ovome, onome, evidentno da i nije bilo, da se radi na projektima. Kada govorimo o HŽ-u, isto tako. Hoćemo govoriti o INA-i? Što je problem sa INA-om, da jednostavno nema ulaganja u INA-u. Da, to su problemi koje Vlada pokušava riješiti i upravo kroz rješavanje tih problema, strukturnih problema, restrukturiranja i podizanja efikasnosti u trgovačkim društvima gdje smo mi vlasnici i pokazati kako se treba upravljati jer i to je državna imovina. Tu očekujemo gospodarski rast. I ono što je važno napomenuti, ne, iz proračuna rast investicija ne ocjenjuje se dobro jer je to veći rashod u proračunu, ali rast u investicijama u HEP-u, rast u investicija u Hrvatskim šumama, u nekim drugim, to je ono što mi želimo.
Hvala. Hvala lijepa, poštovani ministre. Na redu je zadnja replika poštovanog zastupnika Gorana Marića.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, etimologija riječi, kritika ne daje pravo na javno nasilje, ali ipak kada 5 rebalansa doživimo u 2 godine, onda i najoptimističniju osobu napušta i posljednja iluzija. Vi govorite ovdje da se rebalans donosi zbog povećanja rashoda, a zapravo ovi rebalansi povećavaju rashod i to za 130,7 milijuna kuna, a oni su i onako veliki. Samo primjera radi, 2002. činili su 35% BDP-a, 2007. smanjeno na 34% BDP-a i 2011. povećano na 36% BDP-a, a danas su 40% BDP-a. Takvo stanje je neodrživo i čini državni proračun infertilni, a nismo ni kune niti lipe uzeli nepotrebnim agencijama, njihovim intelektualnim uslugama, a kamoli necivilnim udrugama koje u milijardama kunama iznose. Predviđa se ovim rebalansom i povećanje gospodarske aktivnosti, interesantno niti jedan službeni dokument RH, a državni proračun je najvažniji financijski dokument, ne sadržava projekciju gospodarskog pada, a stalno imamo već godinama gospodarski pad. Zar nas to ne upućuje i ne upozorava? Ovo je ovakva projekcija gospodarskog rasta iako je za 0,2 ona zapravo više zaziva bolju budućnost nego je temeljena na realnim projekcijama makroekonomskim pokazateljima. A što se tiče ovih doprinosa za zdravstvo, smanjenje pa povećanje, ta me situacija podsjeća na situaciju u kojoj je netko najprije podigne prašinu, a onda se tuži da slabije vidi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
Da, istina je rashodi državnog proračuna rastu u odnosu na BDP. A zbog čega? Jel BDP pada zadnjih pet godina, pada. Pa onda ako je vaza jer ta koja je sve manja, onda očito da rashodi rastu. Prema tome ostaje pitanje što učiniti da se pobrinemo da dođe do gospodarskog rasta. I dobar dio vladinih mjera je upravo okrenut kako oporaviti i državni sektor gdje smo vlasnici, kako ga učiniti učinkovitijem, efikasnijim, kako ga okrenuti investicijama i zapošljavanje ljudi, ali isto tako i privatni sektor, nismo ga zapustili. U tri godine niz vladinih mjera je okrenut upravo privatnom sektoru, kako ih ponovo vratiti u proizvodnju i kako ih ponovo vratiti na investicijski ciklus. To su mjere. Nažalost vidimo da vrlo, vrlo sporo djeluju sve te mjere ali ćemo ih i nadalje primjenjivati jel je jednostavno to jedino rješenje. Ova Vlada se neće složiti da smanjujemo rashode, neće se složiti jel te rashode čine umirovljenici, čine zaposleni i čine oni koji su socijalni problem RH zbog malog broja radnih mjesta. I ne može se graditi RH režući takve rashode, nego obrnuto boreći se za nova radna mjesta i gospodarski rast. sa gospodarskim rastom, sa novim investicijama, sa novim radnicima tako možemo smanjiti učešće državnih rashoda u ukupnom društvenom proizvodu. To je politika Vlade RH.
Hvala lijepa. Da li predsjednici ili predstavnici odbora radnih tijela Hrvatskog sabora žele iznijeti izvješća? Da. Poštovani Srđan Gjurković u ime Odbora za financije i državni proračun. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 64.sjednici održanoj 11.ožujka 2014.godine Prijedlog izmjene i dopune državnog proračuna kao matično radno tijelo. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspolagao je na sjednici i sa pisanim stajalištem Povjerenstva za fiskalnu politiku koje je sukladno odluci osnivanju Povjerenstva za fiskalnu politiku Hrvatskog sabora obavezno zauzeti stajalište o primjeni fiskalnog pravila utvrđenog Zakonom o fiskalnoj odgovornosti. Tri najznačajnije točke iz stajališta Povjerenstva za fiskalnu politiku su: povjerenstvo smatra da su makroekonomske projekcije ekonomskog rasta u prijedlogu izmjene i dopuna Državnog proračuna RH za 2014.godinu realnije nego kod donošenja izvornog proračuna, ali ujedno ističe postojanje znatnih rizika od neispunjenja očekivanog ekonomskog rasta. Ti su rizici povezani sa nepovoljnim kretanjima na kraju prošle godine, zatim uz planiranu fiskalnu konsolidaciju strukturne probleme u gospodarstvu koje priječe brzo obnavljanje rasta. Također drugo, povjerenstvo ocjenjuje da je Prijedlog rebalansa državnog proračuna dobar iskorak u smjer smanjenja fiskalnih neuravnoteženja u okruženju visoke razine javnog duga i potreba za financiranjem koje smanjuju fiskalni kapacitet zbog sve većeg iznosa kamata na javni dug. Također povjerenstvo očekuje objavu srednjoročnog fiskalnog plana iz kojeg će biti jasnija buduća hrvatska fiskalna pozicija. Povjerenstvo procjenjuje da bi ostvarenje proračuna u skladu s predloženim izmjenama i dopunama trebalo dovesti do ispunjenja privremenog fiskalnog pravila. Također povjerenstvo smatra da proces fiskalne konsolidacije koje treba promatrati dugoročno, sa boljom procjenom moći će dati nakon što budu poznate sve fiskalne mjere koje Vlada RH planira poduzeti do 2016.godine. Također na sastanku Odbora za proračun i financije Hrvatskog sabora iznijeta su sljedeća mišljenja, iznijeto je mišljenje da državni proračun za 2014.godinu i rebalans državnog proračuna za 2014.godinu nisu donijeti na osnovu određene ekonomske politike niti na temelju određenih sustavnih mjera već na temelju ad hoc mjera. Uz prijedlog rebalansa državnog proračuna trebalo je prikazati bar osnovne projekcije za 2015., 2016.godinu. prema iznijetom mišljenju na raspravi i u ovom rebalansu državnog proračuna potvrđuje se teza da je 2012.godine najveći korist od smanjenja zdravstvenog doprinosa imao državni proračun. Također na raspravi je iznijeto mišljenje da je nesumnjivo ovaj rebalans državnog proračuna morao biti izrađen u skladu smjernicama EU u skladu sa procedurom prekomjernog deficita u koji smo ušli. Međutim u proceduri prekomjernog deficita nalazi se ili je već prošlo više od polovice zemalja EU, tako da mi nismo nikakav izuzetak što se sada nalazimo u toj proceduri. Također u raspravi je istaknuto između ostalog da je prvi cilj ovog rebalansa državnog proračuna u proceduri prekomjernog deficita, smanjenje deficita sa predviđenih 5,8 u prvoj godini da dođemo do 4,5 … [[Govornik se ne razumije.]] BDP-a deficita u ovoj godini što je i ovaj rebalans ispunio. I kao još jedno mišljenje iz rasprave. Ukazano je da je ova godina obilježena ipak rastom bruto proizvoda 0,2% što je skromno ali ukazuje na pozitivne trendove rasta gospodarske aktivnosti. Također je naglašeno da su u siječnju ove godine zabilježen i rast industrijske proizvodnje. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora većinom glasova 7 za i 1 protiv odlučio je predložiti Hrvatskom saboru donošenje Izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu zajedno sa pripadajućim aktima. Hvala lijepa.
Da li predsjednici, predstavnici drugih radnih tijela žele iznijeti izvješća? Ocjenjujem da ne. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je klub Socijal-demokratske partije Hrvatske i poštovana zastupnica Dragica Zgrebec, potpredsjednica Doma.
Hvala predsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Od izbijanja globalne, financijske i ekonomske krize Hrvatska se teško nosi sa razmjerima krize i recesije jer ju potencira i loša gospodarska struktura. Od 2009. godine državni proračun bilježi visoke deficite, ubrzani rast javnog duga po svim osnovama te gospodarski pad i visoku nelikvidnost. Nažalost s prvim naznakama duboke krize nisu poduzimane adekvatne antirecesijske mjere, naprotiv negiralo se da kriza uopće postoji. To je utjecalo na produbljivanje krize i dovelo do toga da Hrvatska tek u četvrtoj godini gospodarskog pada počinje poduzimati ozbiljnije antirecesijske mjere i reforme. Ulaskom u Europsku uniju Hrvatska mora poštovati određenu proračunsku politiku, definiranu mastriškim kriterijem, odnosno deficit mora biti ispod 3 a javni dug opće države ispod 60% BDP-a. U godinama krize izuzev dvije države sve članice Europske unije prolazili su kroz postupak prekomjernog deficita, provodili ozbiljne mjere i reforme koje su sa više ili manje uspjeha u kraćem ili duljem razdoblju svodile deficit i dug u zadane okvire. S obzirom da je ovo prva godina cjelovita prva godina članstva Hrvatske u Europskoj uniji i da se nalazimo u postupku prekomjernog deficita potrebno je reći i nekoliko riječi oko toga. Dobili smo preporuke Vijeća koje se temelje na jesenskoj prognozi komisije koja predviđa deficit opće države u razdoblju 2013.-2015. iznad 3% i duga opće države iznad 60% BDP-a. Komisija upućuje na donošenje mjera proračunske konsolidacije koja će osigurati trajno poboljšanje salda opće države i kvalitete javnih financija. Cilj mjera treba biti jačanje gospodarskog rasta, stvaranje fleksibilnijeg tržišta rada, poboljšanje kvalitete poslovnog okruženja i učinkovitosti javne uprave. Mjere proračunske konsolidacije trebaju osigurati trajno poboljšanje salda opće države i kvalitetu javnih financija. Komisija upućuje na mjere koje daju prednost rashodima i ulaganjima u poticanje rasta osobito u okviru kohezijskog fonda i strukturnih fondova Europske unije te na poboljšanju poštovanja poreznih obveza i jačanja fiskalnog okvira. Temeljem ove prognoze Vijeće je 10. siječnja donijelo odluku da Hrvatska ulazi u postupak prekomjernog deficita. U preporuci Vijeće zahtjeva postizanje godišnjih proračunskih ciljeva koji odgovaraju minimalnim godišnjim poboljšanjem strukturnog salda odnosno ciklički prilagođenom saldu bez jednokratnih i drugih privremenih mjera od najmanje 0,5% BDP-a kao referentnom mjerilu. Vijeće donosi sljedeće preporuke za Hrvatsku. Prekomjerni deficit treba okončati do 2016. godine. Deficit treba svesti najmanje na 4,6% BDP-a u 2014., 3,5% u 2015. i 2,7% u 2016. godini što odgovara godišnjem poboljšanju strukturnog salda na najmanje 0,5% BDP-a u 2014., 0,9% u '15. ii 0,7% u '16. godini. Hrvatska treba utvrditi i provoditi mjere potrebne za smanjenje prekomjernog deficita do 2016. godine ali i koristiti sve neočekivane dobitke odnosno prihode za smanjenje deficita. Vijeće utvrđuje rok 30.4. ove godine do kojeg Hrvatska treba izvijestiti o strategiji konsolidacije a zatim svakih 6 mjeseci izvještavati o postignutom napretku sve dok se ne postigne potpuni ispravak prekomjernog deficita. Na kraju Vijeće poziva nadležna tijela u Hrvatskoj da provedu temeljitu reviziju rashoda u cilju racionalizacije izdataka za plaće, socijalnu sigurnost, subvencije i predvidi dovoljno fiskalnih prostora za rashode kojima se potiče rast uključujući subvencioniranje projekata koji se financiraju iz sredstava Europske unije. Vijeće poziva na nastavak poboljšanja poštovanja poreznih obveza i povećanje efikasnosti porezne uprave, institucionalnog okvira javnih financija, posebnog poboljšanja višegodišnjeg proračunskog planiranja te nastavak provedbe strukturnih reformi u pogledu fleksibilnosti tržišta rada, nepovoljnog poslovnog okruženja, poboljšanja javne uprave. I misija MMF-a osvrnula se na unapređenje održive fiskalne konsolidacije ukazujući da se nakon konsolidacijskih napora u 2012. godini manjak povećao u 2013. zbog slabih prihoda, preuzimanja duga i dospjelih neplaćenih obveza državnih bolnica i poduzeća u državnom vlasništvu te troškova vezanih uz pristupanje Europskoj uniji nešto slično što je rekla i Europska komisija a kako bi se izbjegla prevelika fiskalna kontrakcija u kratkom roku. I misija MMF-a predlaže prilagodbu u tri godine pri čemu za 2014. naglasak stavlja na mjere na strani prihoda. I sada nekoliko rečenica o tome kako je strukturiran rebalans proračuna. Prihodi se korigiraju zbog nižeg rasta BDP-a od 0,2% što smanjuje prihode za 1,8 milijardi kuna. Prihodi se povećavaju za poreze na dobitke od igara na sreću, doprinosa za zdravstveno osiguranje, doprinosa mirovinskog osiguranja na ime beneficiranog radnog staža, povećanih koncesijskih naknada i povlačenja dijela dobiti trgovačkih društava kao prihod državnog proračuna što je ukupno 5,8 milijardi kuna. Tako da ukupno povećanje prihoda u ovom rebalansu iznosi oko 4 milijarde ili 3 i pol posto. Rashodi se povećavaju za 103 milijuna ili 0,2%, a u strukturi smanjenja se odnose na rashode za zaposlene, materijalne i financijske rashode, subvencije, pomoći i naknade, te ostale rashode i rashode za nefinancijsku imovinu u iznosu od 3,7 milijardi, a povećavaju se za zdravstvo i to uglavnom za sanaciju bolnica, nezaposlene, mirovine u iznosu od 3,8 milijardi. Tako strukturiranim prihodima i rashodima deficit se smanjuje za 3,9 milijardi, odnosno iznosi 13,6 milijardi ili 4,1% BDP-a, te uz deficit izvanproračunskih korisnika od 0,4%, deficit opće države za 2014. planiran je na razini od 4,5% što se uklapa u preporuke Vijeća EU, dok će javni dug doseći razinu od čak 69,5%. Iako siječanj ove godine po objavi Državnog zavoda za statistiku pokazuje određene pozitivne pomake makroekonomskih pokazatelja kao što su rast industrijske proizvodnje, noćenja turista, trgovine na malo, izvoza, pada inflacije, za dugoročno poboljšanje pokazatelja gospodarskog kretanja treba i dalje poduzimati mjere financijske konsolidacije gospodarskih subjekata, ali i sanacije građana i njihovih budžeta na temelju čega se očituje rast proizvodnje i usluga i osobna potrošnja. Treba očekivati da će dosadašnje mjere koje se odnose na predstečajne nagodbe, reprograme poreznog duga, smanjenje parafiskalnih davanja, zatim oslobađanja plaćanja poreza na dobit za reinvestiranu dobit, praćenje strateških investicija što prije početi davati rezultate. Predstečajne nagodbe podržala je i misija MMF-a i Europska komisija koja je ovu mjeru preporučila državama članicama s ciljem održavanja nelikvidnih poduzeća na životu. Komisija naime od članica zahtijeva da ove mjere unesu u svoja zakonodavstva unutar godine dana. Do sada je ovaj hibridni postupak oživljavanja takvih poduzeća uz Hrvatsku provodilo još 14 zemalja EU. Rezultati predstečajnih nagodbi su za vjerovnike bolji od stečaja o čemu govore i podaci sklopljenih predstečajnih nagodbi do kraja prošle godine, jer se nagodbom osiguralo 53,3% potraživanja, a najviše su ipak otpisivale banke, a ne država. U strukturi poduzetnika koji su sklopili predstečajne nagodbe 93% su mali poduzetnici, obrtnici i slobodna zanimanja što zapravo demantira kritike da to rade samo veliki poduzetnici. Međutim, najvažniji rezultat predstečajnih nagodbi je očuvanje radnih mjesta, pa je tako za ta poduzeća u tim poduzećima ostalo raditi 22000 radnika. Značajne rezultate pokazala je i fiskalizacija za koju je također bilo puno otpora. U 2013. evidentiran je gotovinski promet veći za 2 milijarde kuna u odnosu na 2012. godinu. Usvojen i značajan zakonodavni okvir za investicijske aktivnosti donošenjem Zakona o strateškim investicijama, Zakona o poticanju investicija i unapređenju investicijskih okruženja dok je Zakon o legalizaciji bespravno izgrađenih objekata zapravo omogućuje i daljnje mogućnost prometa i stavljanja u funkciju takvih objekata. Kroz poduzetnički impuls u malo i srednje poduzetništvu u ove dvije godine kroz sufinanciranje ulaganja osigurano je oko 900 milijuna kuna, a samo je Hrvatska banka za obnovu i razvoj kroz dvije godine gospodarstvo posebno izvozno pratilo sa oko 18 milijardi kuna. Naravno to je značajno jer su ovdje niže kamatne stope, dakle povoljnije a i po ročnosti je povoljnije od onoga što prate poslovne banke. Izlaz iz dugotrajne recesije nije lak i brz, ali vjerujemo da će 2014. ipak biti godina konsolidacije i barem što se tiče rasta, ili će biti minimalan. Ocjenjujemo da neće biti pada gospodarstva. Gospodarski rast i zapošljavanje jedini su trajni i kvalitetni čimbenici rasta proračunskih prihoda i samo u takvim okolnostima moguće je smanjivati postojeće poreze, ali i širiti osnovicu za oporezivanje i drugih prihoda odnosno nekretnina i prihoda od kapitala. Ipak treba reći da se racionaliziraju i rashodi, smanjuju se dužnosničke plaće, neke naknade na plaće, uvođenje centralnog obračuna plaća, ujednačavaju se i racionaliziraju izdatci za zaposlene. Treba reći da su i podsjetiti da su ukinute i dužnosničke mirovine. Racionaliziraju se i materijalni i drugi troškovi uvođenjem centralizirane nabave. Osigurani su zakonodavni okviri za racionalizaciju i pojedinih i pravedniju raspodjelu novca za socijalne namjene. U kratkom vremenu biti će doneseni novi sustav u organizaciji sudova, pojedinih organizacijskih ustrojstava državnih upravnih institucija kao što su Carina, Porezna uprava, uredi državne uprave i slično što će donijeti daljnjem smanjenju troškova u ovom segmentu. Mjere za smanjenje kreditnog zaduženja kroz privatizaciju dijela nekorištene državne imovine, ovaj puta imamo inventarizaciju te imovine, ali i tzv. monetizaciju trebaju dugoročno utjecati na manje opterećenje proračuna za kamate. Pri kraju je i master plan bolnica. U ovom trenutku ministar upravo to i predočuje javnosti. I značajnija reforma zdravstvenog sustava. Sve to trebalo bi u tri godine osigurati da Hrvatska izađe iz procesa prekomjernog deficita. Usvajanjem predloženih izmjena Državnog proračuna za 2014. predstoji nam sad još i ocjena plana mjera od strane Europske komisije. Očekujemo da će se predložene mjere ugrađene u rebalans proračuna striktno provoditi i osigurati planirano smanjenje deficita u zadanom vremenu. Klub SDP-a prihvaća predložene izmjene Državnog proračuna za 2014. godinu sa pripadajućim dokumentima.
Hvala lijepa. Sad idemo na tucet replika. Prva replika, potpredsjednik Doma poštovani Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa uvažena gospođo potpredsjednice vi ste očekivano branili ovaj proračun, ali postavit ću jedno pitanje vama budući da poštovani ministar nije odgovorio doslovno ni na jedno jedino pitanje koje mu je postavljeno bilo pa uključujući ni moje o tome koje su se dramatične stvari dogodile u zadnjih 2,5 mjeseca a koje se nisu mogle i nisu znale ili nisu htjele predvidjeti prije 2,5 mjeseca pri donošenju prošlog proračuna do danas? Naime, mi i danas znamo da ni ovaj rebalans ne može biti konačni jer ponavljam biti će sasvim izvjesno, jer tako je najavljeno, da će se HZZO izdvojiti iz Državne riznice, prema tome u sljedećih 2,5 mjeseca mi ćemo ponovno morati raditi rebalans proračuna i ta besmislica sa novim rebalansima svakih 2,5 do 3 mjeseca uistinu djeluje doslovno smiješno. Mene to podsjeća na onaj jedan okrutni i ružni vic o čovjeku koji je htio psu odrezati rep pa mu je da ga manje boli to rezao svakoga dana po jedan centimetar. To zapravo samo ukazuje na ponavljam nevjerojatno lutanje, neimanje nikakvih vizija o tome kuda bi hrvatsko gospodarstvo i Hrvatska općenito trebala ići, a na izjavu da Vlada ima programe moram reći da mi se čini da jedini programi koje Vlada ima su oni na državnoj televiziji. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec.
Kolega Reiner više uopće niste originalni u svojim replikama. Kakvog smisla ima rebalans proračuna u 2,5 mjeseca? Istog smisla kakvog je imalo 2009. godine kada je u 3 tjedna dva puta bio rebalans. Upravo stoga što je tada nova predsjednica Vlade pokušavala riješiti one probleme koji se nisu rješavali tri godine prije toga. Prema tome, za neke mjere potrebno je i vremena da se učine. A kakva je vizija bila gospodarskog rasta odnosno gospodarstva i ukupne državne politike pokazala je vaša Vlada 2011. godine kad je završila godinu s deficitom od gotovo 7%.
Poštovani zastupnik Ivan Domagoj Milošević.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospođo Zgrebec pa uvažavam uvijek vaša racionalna izlaganja, međutim moram vas ispraviti. Dakle svima je poznata činjenica da 2011. smo imali dva kvartala gospodarski rast. Dakle, aktualna Vlada je preuzela upravljati državom odnosno gospodarstvom nakon što smo i tehnički izašli iz recesije. I upozoravali smo vas cijeli prvi i drugi kvartal 2012. na sve poteze koje radite da ćete nas vratiti, odnosno hrvatsko gospodarstvo, u recesiju. I dešava se to i otada neprekidno dvije godine. Stalno se očekuje gospodarski rast, ne znam po duhu svetome, a jednostavno evidentno je da aktualna Vlada i njezini ministri ne razumiju kako ostvariti gospodarski rast, otkud dolazi gospodarski rast, zašto bi netko investirao, zašto bi netko zapošljavao ili čuvao radna mjesta. Nestabilnost, odnosno nepredvidivost ekonomske politike i porezne politike, o tom sam maloprije govorio. Dakle, ova Vlada ukida jedinu mjeru koja je stvarno rasteretila gospodarstvo, osim što ste dakle digli PDV, objašnjavali ste da će spuštanje zdravstvenog doprinosa biti rasterećenje gospodarstvu i sada se i to vraća. Dakle, što je to? Poruka novi gospodarski pad, otpustite ljude, nemojte investirati. Što ako ne to? Pa da li razumijete nakon 5 ili koliko godina, dakle i ove dvije godine posebno privatni sektor je sve slabiji u odnosu na javni sektor, na javna poduzeća, a od tog privatnog sektora očekujemo novo zapošljavanje. Pa ne očekujemo u javnom sektoru valjda sljedećih ne znam koliko 10-ka tisuća radnih mjesta. Premijer nije trebao otići 2 tjedna u Australiju nego je mogao primiti ovdje jednu od najvećih australskih tvrtki McCory. Mogao je čuti zašto dvije godine ljudi nisu uspjeli investirati niti u jedan projekt za koji su se natjecali. Znate, podsjeća me ova Vlada kao bolesni shoppingholičar sve dublje i dublje upada u dug, nema kraja, sve povlači za sobom. Mislim vrijeme je netko da prereže kartice i da kaže ljudi dosta, ne može više ovako.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec.
Pa da je 2011. godina bila tako sjajna kako vi kažete onda ne bi nastavak bio ovakav. Da smo imali 44 milijarde kuna blokiranih računa tvrtki, da je preko 6 tisuća tvrtki ušlo u predstečajnu nagodbu, trenutačno se ne mogu sjetiti koliko je takvih subjekata bilo u tri onih mogućnosti nagodbe za obročnu otplatu poreznog dugovanja i da je u drugoj situaciji su bila poduzeća onda bi sigurno rast bio i 2012. i 2013. i ne bismo danas bili u procesu prekomjernog deficita. Ali kolega Milošević, u dvije godine od vas čujemo samo kritiku, nismo čuli ni jedan prijedlog, racionalan prijedlog kako izaći iz gospodarske krize za razliku od nas koji smo u četiri godine mandata u opoziciji dali na desetke prijedloga zakona kako sanirati nelikvidnost, kako povećati gospodarski rast i upravo na tome što smo radili tih četiri godine u opoziciji, danas imamo i politiku koju vodi ova Vlada.
Poštovana zastupnica Vesna Škare-Ožbolt, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana potpredsjednice, rekli ste da se Hrvatska teško nosi s krizom, to je točno, nosi se ali zato što se sve lakše nosi sa rebalansima proračunima kojih je praktički sve više i više. Naime, bilo bi lakše raspravljati o ovom rebalansu proračuna da je na dnevni red došla paralelno sa ovom raspravom i mini rekonstrukcija Vlade u onim resorima koji praktički nisu donijeli rezultate u reformama. Tada bi to bilo puno lakše i vjerojatno bi se i ovaj rebalans proračun mogao lakše prihvatiti jer bi barem bila neka garancija da će se jednog dana uspjeti u gospodarskom rastu. Naime, zanimljivo je vidjeti grafikone u biltenu HNB-a. Imate jedan grafikon iz kojeg se vrlo lijepo da hrvatski proračunski deficit kao što kažu naši ekonomisti, ekonomski teoretičari nije moguće zatvoriti bez oštrog povećanja proračunskih prihoda. Kako povećati proračunske prihode Vlada nažalost u ove dvije godine nije dala odgovor. Jedan od načina je vjerojatno i promjena ekonomske politike jer ovakvim stalnim, sve učestalijim rebalansima zasigurno nećemo se izvući iz krize.
Odgovor na repliku, poštovana potpredsjednica Doma, Dragica Zgrebec.
Ja mislim da svi možemo meritorno raspravljati o ovom rebalansu na temelju izvješća odnosno uvodnog izlaganja ministra i da nije potrebno da netko drugi još iz Vlade to obrazlaže. Slažem se s vama da izlaz našeg proračuna jest u povećanju prihoda a to znači, novu gospodarsku aktivnost, gospodarski rast itd. Vlada itekako vodi računa o tome, za razliku od razdoblja prije, kada smo imali gospodarski rast na krilima potrošnje i to na krilima potrošnje koja je bila zaduženija i građana i države. Danas, sve ovo što se radi najvećim djelom ide u prilog gospodarstvu koje ne može u kratkom roku izaći iz ovih problema što sam prije rekla od nelikvidnosti do pod niske kapitalitiziranosti, pod investiranja itd. pa samo podatak da je u tri godine će Hrvatska banka za obnovu i razvoj u temeljni kapital iz proračuna dobiti milijardu i 800 milijuna kuna a da je u prethodnih 8 godina dobila milijardu i 700 govori kakva je politika ove Vlade.
Poštovani zastupnik Branko Vukšić replika.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora. Nemam biti namjeru originalan ali ću izreći jednu primjedbu i predložiti jedno rješenje. Rekli ste da se rashodi za zaposlene smanjuju i to je vjerojatno po vama dobra mjera kad je predlaže Vlada ali kad su je predlagali Laburisti tada je to bila demagogija. To je bio populizam, mi smo tražili da se solidariliziramo sa onima koji nemaju i da se poveća proračunski kapacitete. Slažem se s vama da su predstečajne nagodbe bolje od stečaja s tim da mislim da bi trebali mijenjati Zakon o predstečajnoj nagodbi i to pod hitno. I predlažem a i predložit ćemo tada i amandmane kada će se mijenjati a i najavljeno je iz Vlade da će se mijenjati kad stopa, kad kod otpisa dugova, kad se primjerice otpisuje 50% duga država bi trebala otpisati 50% PDV, sve ono što je plaćeno na to, jer su ljudi, nisu dobili ni kunu. I druga stvar koja, ono što se oprašta, trebalo bi se upisati u vlasničku strukturu i slažem se s mjerom koja se kritizira jako da se vrati na staro, povratka na staro i to je doprinos za zdravstvo, s 13 da se poveća odnosno vrati natrag na 15 s tim da napominjem jer zdravstveni sustav treba čuvati kao oko u glavi. Mi smo upozoravali, Laburisti su upozoravali na to da na konto smanjenja za dva indeksna poena zdravstvenog doprinosa neće se zaposliti niti jedan radnik. Bili smo u potpuno u pravu.
Odgovor na repliku, poštovana potpredsjednica Doma, Dragica Zgrebec.
Pa ova politika smanjenja izdataka za zaposlene unutar proračuna svodi se ne samo na smanjenje dužnosničkih plaća nego i na određene dodatke koje su primali zaposleni koji su financirani iz državnoga proračuna i to je u jednom smislu sustavnije nego ono što ste vi predlagali samo kroz jedan zakon, možete biti zadovoljni da je u jednom djelu vaš prijedlog i prihvaćen. Što se tiče predstečajnih nagodbi mi smo u nekoliko navrata dorađivali ovaj zakon i vjerojatno će ga trebati i dalje dorađivati. Otpis potraživanja ne može ići u temeljni kapital, ili se upisuje u kapital ili nema otpisa, znate to je kad idete u temeljni kapital onda ne otpisujete potraživanje. Možda to vama nije do kraja jasno ali to je tako. I zato više volim na ovakav način vodimo dijalog kako poboljšati situaciju u RH nego kad idemo samo na kritiku. Hvala.
Hvala i vama poštovana potpredsjednice. Poštovani zastupnik Jasen Mesić replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažena gospođo potpredsjednice Sabora, pažljivo sam slušao što ste govorili i to sa tolikom mirnoćom kao da smo u suficitu 13 milijardi kuna a ne u deficitu 13 milijardi kuna. ta mirnoća se ne vidi samo u vašem govoru, recimo na HRT-u ne možete vidjeti niti jednu emisiju vezanu za rebalans proračuna, nego jučer u tako udarnim terminima se rađe u glavne emisije stavlja tema "Izbori u Republici Srbiji", a ne da hrvatska javnost može vidjeti što se zapravo iz ovog rebalansa proračuna krije i što bi trebao biti jedan od temeljnih javnih interesa svih građanski i građana. Što se tiče konkretnih prijedloga i konkretnih mjera, nije točno da nismo davali konkretne mjere i konkretne prijedloge. Mogu vam u dva ili tri ministarstva govoriti o nizu prijedloga koje smo dali koji su mogli potaknuti zapošljavanje, mogli potaknuti rast u određenim segmentima što bi doprinijelo rastu, cjelokupnom rastu u RH, nikada ništa nije bilo prihvaćeno, bilo u amandmanima, bilo u ne amandmanima. Ovaj rebalans proračuna je jednostavno križaljka mogućeg, ono što je Ministarstvo financija smjelo politički dirati ili nije smjelo politički dirati i pokušalo je to prilagoditi tablicama da na taj način to odgovara prezentirati prema Europskoj komisiji. Na ovakav rebalans proračuna uvijek ćemo se vrtiti u krug i što su upozoravali kolege, ponovo ćemo imati rebalanse jer nigdje nećemo moći potaknuti gospodarski rast i ponovo će se ministar financija optuživati poduzetnike, privatne investitore da ne žele investirati, a držimo ostatke, a pokazat ću vam to u pojedinačnoj raspravi, što branimo, što u rebalansima proračuna diramo, a … i što može donijeti novu vrijednost.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana potpredsjednica Doma, Dragica Zgrebec.
Ni jedan problem na svijetu se nije riješio u galami i vici nego u jednoj mirnoj, razboritoj atmosferi pa ja se toga držim. Što se tiče, kažete dosta ste toga predlagali, i amandmanima, itd., pa upravo iz resora ministra financija je veliki broj amandmana upravo vašeg kluba je prihvaćen, dapače. Ministar je bio i vrlo zadovoljan kad su dolazili konstruktivni prijedlozi, međutim što se tiče nekih drugih prijedloga, pa nismo vidjeli ni jedan uobličeni prijedlog koji bi došao u pisanoj nekakvoj formi, to što ste možda vi pojedinačno nešto govorili, svaka čast, ali zaista iz vaših redova nismo dobili u ovome mandatu ama baš niti jedan uobličeni prijedlog kroz neku zakonsku inicijativu.
Poštovani zastupnik, Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana potpredsjednice, vi ste govorili u onom svom uvodnom dijelu da je cilj u principu otvaranja radnih mjesta, povećanje gospodarske aktivnosti, onda samo u jednom segmentu je vrlo začuđujuće kada govorimo s jedne strane o tome, a s druge strane recimo ukidamo subvencije za drvno prerađivačku industriju. Malo je nelogično da se tako nešto događa. Ja ću reći da je u protekle 3 godine potpora poljoprivredi uskraćena za 2,3 milijarde kuna i taj se trend nastavlja i dalje. Zašto to govorim? Govorim zato što se radi o sektoru za kojega svi stručnjaci kažu da ima mogućnost najbržeg samozapošljavanja i razvoja. Mi dakle ili ne smanjujemo ili nedovoljno smanjujemo javnu potrošnju, opterećujemo dodatno građane i poduzetnike u povećanju prihodne strane proračuna, a tamo gdje bi trebali ustvari otpustiti malo ručnu i dati priliku, poticati da se otvaraju nova radna mjesta, tamo to režemo. Jednostavno jedno s drugim baš ne ide. S druge strane govorili ste također o mogućnostima iskorištavanja programa i novaca iz fondova EU. Evo ja moram ovdje skrenuti pozornost na jedan problem. Dakle, bit će i tu problema, treba rješavati neke zakonske stvari, treba mijenjati zakone. Recimo, Zakon o građenju se mora mijenjati jer će nam propasti stotine milijuna kuna iz projekata koji se pripremaju za fondove u infrastrukturi.
Odgovor na repliku, poštovana potpredsjednica Doma, Dragica Zgrebec.
Očekivala sam kad ste se javili za repliku da ćete vi govoriti o poljoprivredi. Umišljam si da tu nešto više znam u odnosu na neka druga područja možda jer sam dugo godina i radila u poljoprivredi. Poljoprivredno radno mjesto je jedno od najskupljih radnih mjesta, da biste osigurali posao za jednog zaposlenog treba vam nekoliko milijuna kuna da bi mu osigurali sredstva za rad, od zemljišta do mehanizacije, prema tome to baš nije izvoz, masovno zapošljavanje, dapače, mi u poljoprivredi, mi smo morali smanjivati broj zaposlenih i povećavati u industriji, pogotovo u prerađivačkoj industriji koja će onda prerađivati viškove poljoprivrednih proizvoda koji ne mogu ići u Konzum, dakle malo drugačija politika se treba voditi nego što vi kažete. A što se tiče subvencija za poljoprivredu, vi zaboravljate da mi sada kao članica EU ćemo se morati potruditi da povučemo sredstva iz europskog agrarnog proračuna i to i za direktna plaćanja i za ruralni razvoj koji je namijenjen ne samo poljoprivredi nego na razvoj ruralnih područja u RH.
Poštovani zastupnik, Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice, mnogo ste truda uložili i kao što, evo kolege konstatiraju … u pokušaju obrazlaganja i onoga i pokušati braniti ono što je očito i što je netko rekao već, što je neobranjivo. Nabrajali ste sve ono što je Vlada manje-više činila tokom protekle 2 godine, no međutim rezultati su sve ono drugo osim onoga što ste vi rekli. Dakle, vidimo do kud su sve te mjere i do kud su sve te aktivnosti dovele hrvatsko gospodarstvo i dovele hrvatsko društvo. Spominjete velika dostignuća predstečajnih nagodbi, zašto ne govorite o drugoj strani medalje te predstečajne nagodbe i koliko je radnih mjesta izgubljeno upravo zahvaljujući ovakvom modelu i ovakvom načinu provođenja ovakvog modela predstečajnih nagodbi? Procjena da je preko 50 tisuća radnih mjesta izgubljeno u srednjem i malom poduzetništvu zbog ovakvog načina provođenja predstečajnih nagodbi. Da li znate i da li ste uopće izračunali koliko je PDV-a uplaćeno temeljem računa koji su jednostavno obrisani u ovakvom modelu predstečajnih nagodbi malim i srednjim poduzetnicima? Koliko je obrta i poduzeća zatvoreno i koliko ih je danas u problemima zbog toga što niko nikom više ništa ne plaća? O tim efektima predstečajne nagodbe ne govorite. Naravno da vam je bilo u interesu razriješiti nekoliko vama važnih i bitnih, a posljedice koje trpe svi ostali o tome se šuti. Govorite da će taj model prihvatiti sve europske zemlje, to sigurno neće, prihvatit će samo eventualno ime. ali kome bi palo na pamet u Europi da prihvaća modele koje sami dužnici predlažu u svojim vlastitim rješavanju svojih nebuloza.
Vrijeme. Na repliku odgovara poštovana potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec. Izvolite.
E sada ovako hipotetički kako ste vi išli sa replikom ja vama mogu odgovoriti. A koliko bi bilo izgubljenih radnih mjesta da je umjesto predstečajne nagodbe išao stečaj? Stečaj koji traje 3, 5, 10, 15 godina iz kojeg se ništa ne naplati, koliko bi tek to bilo onda izgubljenih radnih mjesta? A činjenica jeste da je Europska komisija čak ne dala preporuku nego zahtjeva da zemlje članice EU umjesto u stečaj uvedu, pa ja sam vas slušala nisam galamila, uvedu jedan takav hibridni način za tvrtke koje su u nelikvidnosti, procjenjuju da godišnje oko 1,7 milijuna radnika radi u takvim tvrtkama u EU. I umjesto da budemo ponosni što smo uzor u nekim dijelovima i zemljama članica EU mi ovdje bagateliziramo i kritiziramo svaki potez koji radi Vlada.
Iduća replika poštovani Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa nije jasno na temelju čega klub SDP-a govori o gospodarskom rastu. 2012.predviđali ste gospodarski rast zunami investicija, govorili ste o gospodarskom rastu od 2%, bilanca minus 2%. 2013.govorili ste o gospodarskom rastu plus 1,8%, na kraju godine vidimo da je 1% u minusu. Upozoravali smo i govorili smo cijelo vrijeme da nerealno planirate i da obmanjujete ne samo Hrvatski sabor nas ne možete obmanuti ali obmanjujete hrvatsku javnost. Pokušavate prikazati situaciju onakvom kakva ona zapravo nije. Prošle godine u 10.mjesecu kada smo govorili da je nerealno očekivati, smanjili ste taj predviđanje gospodarskog rasta za 2013.godinu ste smanjili sa 1,8 smanjili ste na 0,2% rasta. Tada smo vas upozoravali da će pad biti najmanje 1% kao što se i dogodilo. Imali ste najveći deficit u zadnjih nekoliko godina bez obzira na gospodarski pad, u zadnjih pet godina kao što ste rekli premda nije to točno zato jer 2011.smo imali stagnaciju, imali smo dva kvartala kao što je već rečeno u plusu, drugi i treći kvartal je bio 0,6 i 0,8% u plusu. Prema tome, nemojte opet obmanjivati da će doći do gospodarskog rasta jer evo i prijatelj vašeg premijera predsjednik HNB-a gospodin Vujčić govori da će doći i ove godine do pada najmanje 0,5% dakle to su pokazatelji koji su realni. Kod predstečajnih nagodbi, nije to izmišljotina hrvatska, dakle postoje i u Americi predstečajne nagodbe ali tamo je sud sudionik. Da ste poslali nekoga na Pravni fakultet kada se odvijala rasprava o predstečajnim nagodbama vjerojatno biste čuli pravu istinu o predstečajnim nagodbama. Tamo sud sudjeluje u tome i odlučuje koje stvari vjerovnik koji ima pravo tražbina tko nema. Prema tome [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] apsolutno ovo danas je koruptogeni instrument koji je na djelu nažalost.
Vrijeme. Na repliku odgovara poštovana potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec. Izvolite.
Baš ste mi se pravi javili oko deficita. U tri godine 60 milijardi deficita.
Molim vas ovako kolege, kolega Matušiću ako ne možete odtrpiti odgovor na repliku nemojte replicirati, pa nemojte dobacivati.
… [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] na financijskoj konsolidaciji gospodarstva u ove dvije godine veliki broj tvrtki je konsolidiran na tome što u takve tvrtke koje prolaze predstečajnu nagodbu ulaze i strateški partneri kao što je i Dalekovod, jedan od najvećih izvoznika, ne proizvoda, ne usluga, nego pameti što se kaže. Na investicijama koje su financirane u ove dvije godine. one moraju dati rezultat, dakle ono što će biti završeno u investicijskom smislu davat će rezultate u narednim godinama.
Nova replika, poštovani Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednice, nije baš česta situacija pristojno i ugodno raspravljati ovdje, ali s vama je to uvijek jel znate govoriti, a znate i slušati. Ali kada kažete da vjerujete da će u 2014.biti godina konsolidacije želio bih i ja vjerovati, ali projekcija ekonomskih kretanja se ne temelji na vjerovanjima nego isključivo na egzaktnim makroekonomskim pokazateljima. Imali smo najavu iz Vlade 2012.da će biti zaustavljanja negativnih trendova i blagog oporavka, a će 2013.biti godina gospodarskog rasta od 2,5 do 3%, a da će 2014.biti godina buma. Nije se ništa od toga ostvarilo. Ovaj rebalans koji se inače donosi uvijek kada nastupe i rebalans je posljedica nastupanja izvanrednih okolnosti. U vrijeme donošenje proračuna i uspoređujući današnje vrijem nikakve nisu izvanredne okolnosti. Rebalans je reakcija na izvanrednu okolnost a zapravo ovo je reakcija na neuravnotežen proračun koji se donosio. Temeljno načelo proračuna je uravnoteženost. Ako je on bio neuravnotežen a nije došlo do izvanrednih okolnosti onda dolazi do rebalansa. Bojim se da i ovaj rebalans ne bude zapravo uravnotežen da će se pokazati da je debalans a ne rebalans. Govorili ste o korištenju EU fondova i utjecaju na gospodarski rast. Činjenica je i to je ministar kazao da nisu prihodi ta sredstva iz EU fondova ali imamo 3,7 milijarda kuna rashoda samo u ovoj godini. A ako ih povučemo nešto moramo još i na to sufinancirati i platiti. A onaj tko je u visoko pozicioniranoj dužničkoj situaciji nije, rezultat je nula. Nije povukao ni lipe. Znate kako u Njemačkoj zovu poziciju od koje nema koristi, a visoku društvenu poziciju? Titel ohne Mittel, to je podrugljiv naziv a i mi bismo mogli to koristiti nekima u Hrvatskoj.
Na repliku odgovara potpredsjednica Doma, Dragica Zgrebec.
A nikada nisam čula nikoga iz Vlade da bi rekao da će 2014. biti gospodarski bum, to nisam nikada čula, ne znam gdje ste vi to čuli. Govoreći o sredstvima Fondova Europske unije, naravno da ono ne ulazi kao prihod proračuna. Dapače, još je u jednom dijelu i rashod proračuna ali ona mora donositi koristi onome tko će koristiti te fondove. Ili ako će se koristiti za poticanje zapošljavanja imati ćemo veće prihode od poreza na dohodak. Ako će ići u investicije, investicije će davati novu vrijednost ponovno će biti i porez na dobit itd.. Dakle, a sve ono što se činilo u ove dvije godine i nešto više na konsolidaciji gospodarstva pogotovo izvozno gospodarstvo pa i kroz mjere koje je provodila Hrvatska banka za obnovu i razvoj koja je u prošloj godini što kroz direktna sredstva, dakle kredite i kroz jamstva koja je davala izvoznom gospodarstvu negdje oko 20 milijardi kuna samo u jednoj godini je otišlo, samo iz jedne državne institucije gospodarstvu, i to izvoznom gospodarstvu. Naravno da vi kažete izvanredne okolnosti kada se ide u rebalans, naravno, samo Hrvatska je predugo u izvanrednim okolnostima i to zbog toga što se u najtežim godinama krize kada su svi iz našeg okruženja poduzimali određene mjere mi nismo radili ništa. Dapače, ovdje smo mogli čuti ma kakva kriza, kriza nije bilo onda se jedanput preko granica prelila u Hrvatsku.
Sljedeća replika, poštovani Josip Salapić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena potpredsjednice, dobro je, vi imate tu mirnoću i dobro je s vama razgovarati. Ono što bih rekao na početku, ovo izgleda kao uobičajeni dan u Saboru kada se govori o rebalansima proračuna. I ne bih htio govoriti o rebalansu kao nekakvome zlu koje je zadesilo vašu Vladu nego nažalost situacija zaista je takva da nam je jako teško. I ja sam jedan od onih zagovornika da je bilo potrebno na početku mandata uvesti strože i jače strukturne reforme. Čak toliko jake da možda bi i vaša Vlada izgubila izbore zbog toga ali sigurno obraz ne bi. Jer da je bivša Vlada nastavila voditi Hrvatsku isto bi se našla u istom položaju kao što se nalazi danas vaša Vlada. I tko god to kaže da bi drugačije taj ne govori istinu. Dakle Hrvatska se nalazi u teškom gospodarskom trenutku i tako je to već nekoliko godina. Nažalost, za razliku od naših susjeda mi se teško izvlačimo iz krize i to jednostavno ljudski treba priznati. Pa evo krenimo samo od prijedloga naše stranke kada smo se zalagali ustavnim promjenama da reformiramo državnu upravu, odnosno lokalnu upravu i samoupravu, da ukinemo nepotrebne jedinice lokalne samouprave, veliki broj općina, gradova i županija, da pokušamo zajedno sjesti za stol i konsenzus nam je neizbježan ako ćemo zaista raditi za dobrobit Hrvatske. Ako ćemo imati ovaj politički folklor da na današnji dan imamo 50 prijavljenih, jedni su za, drugi su protiv a nitko nije za ono što treba reći a to je da i ministar Linić vodi resor gdje zaista vodi ga u teškim okolnostima. I kada su u pitanju predstečajne nagodbe koje su spomenute ne treba zaboraviti da smo mi htjeli zaista spasiti posrnulo gospodarstvo s tom mjerom i da je oporba dala podršku tome. I mi smo zagovornici toga da ćemo uvijek takve mjere podržavati bez obzira koliko one dolazile iz vladajuće opcije ako su one dobre za Hrvatsku. Stečajni postupak je zaista predug. I ono što je žalosno i protiv sam toga, poneki suci previše ulaze u politiku i previše sprječavaju ono što je Hrvatski sabor donio. Mi donosimo zakone a suci su ih dužni provoditi i tumačiti na način na koji treba biti sve po zakonu. Ali mi smo ih donijeli i oni su ih dužni provoditi. Hvala lijepa.
I na ovu repliku odgovara potpredsjednica Zgrebec, izvolite.
Kažete možda je trebalo na početku u prvoj godini ići sa oštrim rezovima rashoda proračuna. Pa oštre rezove rashoda više ne zagovara ni MMF koji je bio svaki puta kada bi dolazio u neku zemlju pa i u Hrvatsku prvo je rekao režite plaće, mirovine, davanja, socijalna davanja itd.. Ove godine članovi misije MMF-a pa i ovdje u razgovoru u Hrvatskom saboru kažu stavite naglasak na prihode a pokušajte imati blaže rezove u rashodovnoj strani. Uz ovakve male plaće, male mirovine zaista nije moguće imati oštrije rezove u proračunu pogotovo stoga što imate i velike zahtjeve za socijalnim davanjima. Ono što nas najviše opterećuje u zadnjim godinama u proračunu je dramatičan rast kamata na kredite. I taj dio treba rješavati. I taj dio treba rješavati pa i na uštrb toga da država se riješi neke svoje imovine da bi otplatila kredite da bi mogla, lakše da tako kažem disati kroz rashode državnog proračuna.
Zahvaljujem. Posljednja replika poštovana Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo potpredsjednice, naravno nije najstrašnija stvar na svijetu rebalans proračuna zato što je toga bilo, spomenuli se malo prije i rebalans evo u srpnju 2009., jedan put, pa drugi puta. I rebalans služi tome da se pokušava stabilizirati državni proračun, znači taj brod da se pokušava stabilizirati da može krenuti punim jedrima na pučinu i to je dakako logično. Međutim, spominjali ste što je također naravno jest činjenica da jedino gospodarski rast i u ovoj i u sljedećim godinama može dovesti do toga da krenemo punim jedrima naprijed, slikovito ću se izraziti. Ali u tom kontekstu spominjem ponovo ono što je malo prije rekao gospodin ministar Linić govoreći o povećanju stope doprinosa zdravstvu. Bono iskreno je rekao da će to biti novi teret za gospodarstvo, odnosno gospodarstvenike. Kako su oni jedini koji mogu otvarati radna mjesta to je dakako na neki način zatvoreni krug i kad se tome pridoda i činjenica da se uzima dio dobiti javnih poduzeća od kojih se također očekuju investicije, ali i gospodarstvenika očekujemo investicije jako je teško vjerovati da će taj rast ove godine biti i tih 0,2%. Dakle, to je ono što nas treba zabrinuti. Jer ako se to ne dogodi makar taj minimalni 0,2%, dakle smanjena predviđanja onda se bojim da nećemo ostvariti ni predviđeno smanjenje deficita kako traži EU od nas, ali ni rast u sljedećoj i sljedeće dvije godine. I mislim da oko toga se treba koncentrirati naša današnja rasprava, a te priče o tome je li to trebalo smanjiti što se tiče doprinosa ili nije to su sada kako se kaže tempo pasati. Ali sad se pokazalo da ta mjera [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] kad se smanjivala stopa nije bila najsretnija.
Na repliku odgovara potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec.
Mi smo se i u opoziciji zalagali da zdravstveni doprinos se, odnosno zdravstvo se ne može financirati samo iz zdravstvenog doprinosa kojeg plaćaju zaposleni i dio umirovljenika sa višim mirovinama. I to i danas mislimo da je tako, da treba tražiti nove izvore kako bi se financirao zdravstvena zaštita barem ona osnovna zdravstvena zaštita za osobe koje po ovoj osnovi nisu osigurane. Neki su bagatelizirali, rekli su ma šta je to smanjenje sa 15 na 13%, to neće otvoriti ni jedno radno mjesto. Pa ću sad ja reći, pa ni povećanje sa 13 na 15 vjerojatno neće otpustiti ni jednog radnika ako je to tako bilo bagatelno 4 milijarde kuna u dvije godine. Ipak su gospodarstvenici dobili značajna sredstva što se tiče smanjenje cijene rada u dvije godine. S obzirom da zdravstveni sustav je vrlo skup bez obzira na neku buduću racionalizaciju on će i dalje biti veoma skup. S obzirom na sustav zdravstvenog osiguranja ili zdravstvene zaštite kakvu mi imamo u Hrvatskoj to će i dalje iziskivati visoke troškove i ono će se morati uz zdravstveni doprinos kojeg će plaćati zaposleni financirati i iz drugih poreznih prihoda koje danas ne oporezujemo. I to će prije ili kasnije doći na dnevni red.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu po klubovima nakon više od dva sata rasprave na redu je drugi klub, klub HDZ-a i poštovani Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo pred nama se nalazi peti rebalans u dvije godine. Nikada u povijesti Hrvatske države to se nije dogodilo. A na što nas to upućuje? Upućuje nas na prije svega nestabilnost planiranja, loše procjene, krive analize. Međutim, ovih 5 rebalansa proračuna ipak imaju nekakve zajedničke karakteristike. Dakle, prvo je da je Vlada tzv. fiskalnu prilagodbu sve ove godine kroz proračune i kroz rebalanse proračuna pokušala napraviti isključivo kroz povećanje poreza. Druga stvar što se tiče rashodovne strane smanjenje određenih rashoda nije bila posljedica strukturnih reformi nego ad hoc rezanja i rezultat toga je da je rashodovna strana državnog proračuna u odnosu na 2012. narasla za 10 milijardi kuna. Uz to Vlada nastavlja lutati pokušavajući zatvoriti deficit, stvara nekakve nejasne situacije, stvara nesigurnost u društvu i stvara nesigurnost u gospodarstvu. I ono što su mogli jedino napraviti da su deficit, dakle pokušali smanjiti ali ne na rashodovnoj strani jer rashodovna strana definitivno po njihovoj potvrdi ne može se smanjiti bez strukturnih reformi nego su to pokušali napraviti na prihodovnoj strani. I u konačnici što imamo? I s tim bi praktički mogli stati sa ovom raspravom. Imamo prekomjerni deficit i imamo povećanje deficita kakav nikad u Republici Hrvatskoj nije bio. A da bi se ova rasprava mogla odvijat u jednom tonu koji ovaj Visoki dom zaslužuje i sa jednom dozom ozbiljnosti onda fali nešto ovom dokumentu koji smo dobili ovaj Visoki dom, a to je da se nikada nije dogodilo da je rebalans proračuna došao bez podataka iz prethodne godine. Zašto to govorim? Pa govorim iz razloga kad bi se usporedili ti podaci onda bi se mogli vidjeti i gdje su bile pogreške ekonomske politike i gdje je Vlada pogriješila i zašto ovaj rebalans proračuna. No prije nego što pređem na samu raspravu oko rebalansa proračuna. Ja bih gospodinu ministru, a isto tako i vama i sebi uputio nekoliko pitanja. Prije svega da li će deficit u 2013. biti 4,8% ili će biti 6,5% koliko kaže Komisija? To znači automatski puno više starta u 2014. i to znači da ovakav rebalans proračuna praktički ne pije vodu da bi zatvorili kriterije prekomjernog deficita. Ako tome dodamo da u prva dva mjeseca prihodi od poreza na dodanu vrijednost su manji 3,5% nego što su bili prošlu godinu onda je naša zabrinutost još veća. O informacijama iz sindikata, sindikati su dobili nekakve doduše u ovom trenutku nepravomoćne ali prvostupanjske presude oko žalbi oko smanjenja za plaće. I to je isto jedan od potencijalnih troškova koji sigurno da izaziva određenu zabrinutost. Međutim, ono što je najveći problem a to je da je udio javnog duga u BDP-u u 2013. u odnosu na 2012. narastao sa 56 na 67% ili 11% što se nije dogodilo niti u jednoj europskoj zemlji. Isto kao što se nije dogodilo niti u jednoj europskoj zemlji da je deficit u 2013. u odnosu na 2012. narastao. Međutim, s obzirom da ćemo krajem godine primjenjivati tzv. metodu ESA 2010 gdje će se HBOR, HAC, Hrvatske ceste uključiti u deficit države udio javnog duga bi mogao narasti na 87%, a to znači da Hrvatska sljedećih 10 do 12 godina se može oprostiti od bilo kakve pomisli ulaska u eurozonu ili uvođenje eura. To su činjenice. Činjenice o kojima treba raspraviti i činjenice koje su trebale biti polazna osnova za raspravu o ovom rebalansu proračuna. Ne pozivanje na ovo ili na ono nego ajmo razgovarati o činjenicama da nam 2015. ne bude imala još veće breme 2014. nego što nam 2014. ima breme 2013. No, što nam Vlada predlaže? Ključni ekonomski, super ekonomski potez je vraćanje doprinosa za 2%. Drugim riječima, to je javno priznanje jedne neuspjele ekonomske politike ili kako kaže jedan moj kolega javno priznanje kapitulacije ekonomske politike. Jer ako je to prije dvije godine bio ključni instrument za rasterećenja gospodarstva i povećanje konkurentnosti i razlog za dizanje PDV-a sad se ovo lakonski vraća bez nekakvih obrazloženja onda to jasno govori o tome kakve su bile procjene i kakva je to bila ekonomska politika. Dakle ponavljam, kapitulacija ekonomske politike. Takva politika nas je dovela do 385 tisuća nezaposlenih, takva politika nas je dovela do svih negativnih makroekonomskih pokazatelja i kolegice i kolege mi se možemo ovdje prepucavati koliko god hoćemo međutim činjenica je da smo mi 2011. imali gospodarski pad od 0,2%. Da ste ostali na toj razini mi ne bi bili u problemima u kojima smo danas. Što se dogodilo sa 2012.? Totalno krive procjene, ocjene i gospodarski pad onakav kakav je. Drugi stup mirovinskog, nešto o čemu se naprosto ne želi razgovarati. Ne želi se razgovarati da je drugi stup mirovinski kostur u ormaru za neke buduće vlade. Zašto? Pa zato što se ovdje stalno priča o nekakvim kosturima s obzirom da neke mjere su došle na naplatu u nekim drugim vremenima, tako i ovaj drugi stup mirovinskoga. Jasno se zna da će se sad povući sredstva koja je privatna štednja pojedinaca u mirovinskim fondovima u trenucima kad temeljem postojećeg zakona koji je donesen 2009., ja se tu slažem sa gospodinom ministrom, takav kakav je, njihova mirovina će se u nekim budućim vremenima isplaćivati iz državnog proračuna. I to je trošak u budućnosti koji neće imati prihod. Jer da je ovaj novac ostao u drugom stupu mirovinskog onda bi se on sutra povukao iz drugog stupa mirovinskog u trenutku kad se isplaćuju mirovine i bio bi prihod državnog proračuna. Vrlo interesantne su koncesije. Veli povećat ćemo koncesije. Kako? Uzet ćemo gradovima i općinama, smanjit ćemo ih sa 50 na 30%, državu ćemo povećati sa 30 na 50% i to je povećanje prihoda od koncesija. Pa kome se radi nered sa koncesijama na terenu? Jedinicama lokalne samouprave ili državi? I ono što je ključno, dva poreza. PDV i dobit. Da li su oni realno planirani gospodine ministre? Da li će akontacije što se tiče poreza na dobit koje su uplaćivane i da li će konačne uplate nakon 30.04. podmiriti projekcije? To je pitanje na koje svakako treba dati odgovor. Međutim, vrlo je interesantna dobit od trgovačkih društava. Baš me zanima koje je to trgovačko društvo s obzirom da je Croatia najedanput u minusu 200 i još nešto milijuna, koje je to trgovačko društvo iz kojeg će se povući dobit? Međutim, vrlo interesantno će biti što će to HNB ponuditi ovoj Vladi, kolike novce s obzirom na praksu što je radila prethodnih godina? Jer ako HNB bude ove godine izdašnija nego što je bila sve prethodne godine krize onda je to nepošteno. Onda je to politički stručno i ekonomski neodgovorno. Jer kako se najedanput može dati veći dio dobiti HNB-a, a dosad se to nije moglo dati. Pa ja pamtim godine kada guverner nije htio dati niti lipu u državni proračun što se tiče dobiti HNB-a. I što se tiče prihodovne strane još jedna opaska, opaska koja je vrlo opasna. A to je da je ova Vlada najavila da će 2016. godine uvesti neke nove poreze. 2016. godina je mandat neke druge Vlade, ali najava tih poreza kolegice i kolege dovodi do nekih stvari koje će se sigurno dogoditi, a to je da će se slomiti tržište štednje, tržište kapitala i tržište nekretnina. I već se sad događa da ljudi oročavaju novce na kraći rok jer ne znaju što će biti 2016. godine. I zato ta poruka nije dobra i ona je loša. A što se tiče rashodovne strane proračuna ona je vrlo interesantna. Mi smo o mjerama prekomjernog deficita mi cijelo vrijeme pričamo da previše trošimo, međutim nakon svih ovih vratolomija naša rashodovna strana raste za 100 milijuna kuna. A znate zašto? Pa kao što prihodovna strana nije problem gospodarskog rasta i gospodarskih aktivnosti nego isključivo novog poreznog opterećenja hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva koji su i tako već opterećeni do iznemoglosti tako niti rashodovna strana nije posljedica niti jedne strukturne mjere, nije. Jer kad malo bolje pogledate rashode, a sad ću krenuti po njima da bi argumentirao sve što govorim jer naprosto ne želim ulaziti u politikantske rasprave, želim govoriti o činjenicama a kad govorite o činjenicama onda predlažete i konkretne mjere onome tko predlaže određeni dokument. Međutim, nekada su činjenice bolne. Dakle, istina je da 350 milijuna brodogradnji, jedan dio ne isplaćen ove godine a neće biti ni isplaćen ni ove godine, fali 350 milijuna brodogradnje o kojoj se toliko priča za nekakvih 9 milijardi kuna za koje su i vrapci na grani znali od praktički 2009. godine što će biti s tih 9 milijardi kuna kao što sam i ja 2004. znao da je netko sanirao brodogradnju s 8 milijardi kuna i da mi je ostavio 8 milijardi kuna kredita koje ću ja morati vraćati, mislim ne ja osobno nego kao tadašnji ministar. To je ista priča kao i ovih 9 milijardi i da se tada računao deficit kao što se sad računa onda bi deficit skočio na nekakvih 12 ili 13% no idemo dalje. Porodiljni dopust, smanjenje za 100 milijuna kuna sam za sebe, međutim na 385 tisuća nezaposlenih smanjit sredstva aktivne politike zapošljavanja za 177 milijuna kuna mislim da naprosto ne zaslužuje komentar. Investicije ako već nismo birokratski uklonili prepreke, birokratske prepreke za dolazak privatnog kapitala, zašto smanjujemo investicije u državnom proračunu za 500 milijuna kuna. Smanjenje domaće komponente za EU fondovi jer dolazimo na ono što cijelo vrijeme pričamo a to je zdravstveni proračun. Vrlo je interesantno kad gledamo ukupan proračun, onda ga povećavamo za 2 milijarde i 690 milijuna, međutim, poziciju zaštite zdravlja smanjujemo za 700 milijuna i poslije toga imamo da dvije stavke, jedna je sanacija zdravstva iz prethodnih godina a druga je sanacija zdravstva iz prethodne godine. I sad gledajte ako je za zdravstvo bile prošle godine osigurano 19 milijardi i 300, 400 milijuna kuna i ako je to zdravstvo prema ovome što je napisano, ovome dokumentu ostvarilo minus od nekakvih milijardu, 400 milijuna kuna kako ćemo sad tih umanjenih 19 milijardi ako ih smanjimo za 700 milijuna, kako ćemo s njima pokriti iste troškove zdravstva jer koliko ja znam barem iz ovog proračuna, iz obrazloženja nisam vidio da su poduzete nikakve promjene da bi se to zdravstvo dovelo u red. Dakle, to nas naprosto upućuje da će ovoga se nešto dogoditi što nije dobro. Subvencije, poljoprivreda, gospodarstvo smanjenje za 651 milijun kuna. izgradnja graničnih prijelaza, da li je Hrvatskoj u interesu da čim prije uđe u Šengen ili nije u interesu da uđe u Šengen, smanjenje 186,5 milijuna kuna, HABOR smanjenje od 150 milijuna kuna. Međutim, vrlo interesantno je obrazloženje onog dijela koji se odnosi na plaće. Dakle, kaže se da će se smanjenjem zapravo ukidanjem onog dodatka na vjernost smanjit rashodovna strana proračuna za nekakvih 360 milijuna ali istovremeno će se povećati zapravo prihodovna strana proračuna a i rashodovna strana proračuna za nekakvih 260 i još nešto milijuna zbog povećanih troškova zdravstva. A kad se ukidala stopa zdravstva, smanjivala za 2%, kad smo govorili da će od toga imati najveću korist država onda se reklo da to nije istina, a sad kažemo da ćemo imati s toga povećani trošak. I na kraju da završim. Dakle, ova Vlada i dalje pokušava sa nekakvim reformama koje nikom nisu jasne i koje ne donose rezultate. Te reforme je definitivno trebalo provesti ranije, uštede su kozmetičke ili potpuno promašene, investicije zbog birokratskih prepreka naprosto nema i svi investitori su već davno pobjegli sa hrvatskih granica. Uporno se inzistira na daljnjem udaru na građane i hrvatsko gospodarstvo, to je porezno opterećenje i uz ovakve kvazi mjere konsolidacije hrvatski građani, hrvatsko gospodarstvo, hrvatski gospodarstvenici i Hrvatski saborski zastupnici i svi građani RH jednostavno su pali u depresiju a to najbolje oslikava atmosfera u današnjoj sabornici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ovako kolege, ja bih vas molio sad malo pomoći i suradnje. Vjerojatno se manje zastupnika nije prijavilo za repliku nego što ih se prijavilo. Dakle, imamo 27 prijava ali nije sigurno da smo sve uspjeli, da je kolega sve uspio upisati zbog toga što ste se javljali paralelno, kratko držali i moguće da je predviđeno. Ja ću sad pročitati imena svih koji smo zabilježili, ukoliko smo nekog propustili, ja molim da se javi. Dakle, ovako Frano Lucić, Miličević, Reiner, Popijač, Mesić, Jelušić, Ingrid Antičević, Jurjević, Šimac-Bonačić, Josip Borić, Nadica Jelaš, Nekić Hrvoje, Prelec Alen, Posavec Krivec, Babić Ante, Gjurković Srđan, Matošić Frano, Klarić Tomislav, Bačić Branko, Tomić Damir, Juričev-Martinčev, Glavak, Ronko, Pandek, Vukšić, Jerolimov, Grubišić. Polako, pa nemojte galamit. Dajte dignite palicu koje nisam pročitao, javit će se. Ovako kolege. Ja znam da ste se vi javili ranije, ja sam to vidio, niste, ne javljate se sada i vas sam primijetio, mogu vas napamet staviti na sedmo mjesto, deveto, hoćete biti prvi? Ovako, tko se javio prije nego što je Šuker počeo? Borić, ajmo sad ovako molim vas dignite pločicu da vas možemo zapisati, dajte zapišite, …/Govornici govore u isti glas./… Molim od ove strane tko se javio? Kog smo zaboravili upisati? Znači sad smo još dodali Denona, Sobol, Kulušić i Sumrak, jel to točno? Jesmo li još nekog propustili. Gledajte do pauze sasvim sigurno nećete doći svi na red, to je sasvim sigurno. Danas, noćas ćemo raditi do 5 ujutro, ali tako valjda i treba. Frano Matušić, prva replika. Kolege ovako, imam… što? Oprostite, Frano, oprostite, počeo sam čitat sa ovoga drugoga. Franjo Lucić, prva replika. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Pa evo, pozorno sam slušao izlaganje kolege Šukera i doista kako god se govori o kapitulaciji u gospodarstvu onda svakako u ovom rebalansu proračuna možemo govoriti također o poljoprivredi koja je također doživjela kapitulaciju jer ako se poljoprivredi uzme 409 milijuna kuna, od toga na izravna plaćanja 29 milijuna, dakle izravna plaćanja poljoprivrednicima, u ruralnom razvoju 39 milijuna kuna, drvnoj industriji zamislite 79 milijuna kuna. Drvna industrija koja danas čini u izvozu RH 8%, gospodarimo sa 50%, odnosno imamo preko 50% šuma unutar Hrvatske na našem teritoriju, govorimo o drvnoj industriji koja sigurno može zaposliti najveći broj ljudi i to onih ljudi sa SSS-om. Doista me zabrinjava zašto u ovome rebalansu je upravo poljoprivreda, gdje spada i drvna industrija, doživjela ovakvo smanjenje u proračunu? Da li gospodin ministar i svi oni koji su radili proračun nisu uvidjeli upravo da ova grana, a drvna industrija je upravo ta, je najprije izašla iz krize i kojoj se upravo trebalo dati najveća potpora jer kao što sam rekao ta drvna industrija upravo obećava i garantira da će u vrlo kratkom vremenskom periodu zaposliti one ljude koji su na zavodu za zapošljavanje. Preko 900 milijuna dolara je izvoz, dakle možda će biti milijardu, a sa novim poticajima bilo bi i daleko većeg izvoza i novih zapošljavanja što je sigurno da to daje jednu garanciju oporavku našeg gospodarstva. Zašto niste pronašli novac za ovaj proračun, to naravno vi morate snositi odgovornost…
Hvala. Odgovor… Evo, to će vam odgovoriti Ivan Šuker, zašto nisu.
Kolega Lucić, kada pogledate proračun poljoprivrede 2011. pa 2013., onda ćete vidjeti da je smanjenje skoro na poticajima za milijardu kuna, onda se za nekih 500 milijuna povećalo 2014. pa se opet smanjuje sada ovim rebalansom proračuna, međutim vrlo je interesantno da ova gospodarska ministarstva, da tako kažem, pretrpila su smanjenje od milijardu i 300 milijuna kuna. Dakle, to su sve praktički investicije koje su bile u državnom proračunu su skresane jer vjerojatno je bilo najjednostavnije odgoditi neke stvari. Međutim postavlja se pitanje što će biti sa nekim baznim industrijama, sigurno da je drvna industrija osobito u Slavoniji, u sjeverozapadnoj Hrvatskoj jedna od ključnih gospodarskih grana. Kome i zašto je palo na pamet da tu drvnu industriju koja je iskreno govoreći usko vezana i sa građevinskim sektorom, koji je u ovom trenutku najpogođeniji što se tiče gospodarske krize, baci na koljena umjesto da joj omogući da preživi, to je pitanje koje treba postaviti, ne ministru financija, nego ministru poljoprivrede.
Druga replika, Miličević Davor.
Ja se nisam javio, ali nema veze, uzet ću priliku da nešto kažem. Sve u redu. Koristim priliku.
Kolega, ovako, gledajte kolega, ovako. U Saboru ste, ako se niste javili, nemate riječ. Izvolite sjesti [[Upadica Miličević: Hvala.]] Reiner Željko, izvolite, potpredsjednik doma.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine zastupniče Šuker, vi ste spomenuli problem zdravstva i čini se da taj problem će kao biti riješen ili stvara se takav dojam sa ovim značajnim sredstvima koja će biti dana za nazovi sanaciju koja to nije. I na stavci Ministarstva zdravstva sredstva su povećana uistinu za 2,394 milijarde kuna. Međutim, u ova sredstva su uključena i sredstva za tu nazovi sanaciju od 3,2 milijarde, prema tome sredstva za redovnu djelatnost u 2014. godini su manja za 706 milijuna kuna i to trebaju svi biti svjesni toga. Na stavci HZZO-a sredstva su povećana za 2,492 milijarde kuna, međutim za redovnu djelatnost u 2014. godini su smanjena za 708 milijuna kuna jer se međutim … nalazi sredstva za sanaciju u visini od 3,2 milijarde kuna. Pri tome posebni je problem zdravstvenih ustanova i to je vrlo važna stavka, zdravstvena zaštita iz obveznog zdravstvenog osiguranja, a s obzirom da ova stavka predstavlja sredstva za financiranje poslovanja zdravstvenih ustanova, treba jasno reći da je na toj stavci smanjeno za 500 milijuna kuna i to uistinu predstavlja jednu ugrozu tekućeg poslovanja zdravstvenih ustanova u ovoj godini. Budući da će najveći dio toga, vjerojatno oko 300 milijuna kuna se odnositi na smanjenje bolničke zdravstvene zaštite, svi ovi problemi koji u ovom času, vrlo ozbiljni postoje u zdravstvenom sustavu, poglavito u bolničkom djelu će se samo i izvjesno pogoršati u 2014. godini i toga svi trebaju biti svjesni. Naime radi se o daljnjem smanjenju sredstva za tekuće poslovanje, to uvodi u stvaranje novih gubitaka i obveza, a koje su vrlo izvjesne jer nema nikakvih strukturnih reformi, ni jedna nije niti započeta u ovih 2, skoro i pol godine ove Vlade i to je problem Hrvatskog zdravstva, prema tome ovaj novac za nazovi sanaciju će biti opet bačen u propast nažalost, ništa se neće dogoditi bitnoga. Hvala lijepo.
Evo, odgovora Ivana Šukera.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Reiner, Zakonom o zdravstvu je definirano što se financira i kako se financira. Dakle troškove zdravstvene zaštite se financira iz zdravstvenog doprinosa, a onaj dio troškova za zdravstveno neosigurane osobe se treba osigurati u državnom proračunu. I zato mi nije jasno ako je već netko naumio da će HZZO isključiti iz državne riznice zašto to Ministarstvo financija nije napravilo sada, zašto u rebalansu ovog proračuna nije HZZO isključen iz riznice i da se vidi tih 4,5, 5 milijardi kuna koliko su obveze državnog proračuna za zdravstveno neosigurane osobe? Onda bi se situacija što se tiče zdravstva slika bi bila potpuno jasna i ne bi bilo potrebe da više neko nekome prebacuje, da je neko nekome ostavio tolike dugove jer ako je prošle godine govoreno da je zdravstvo sanirano onda mi nije jasno od kuda ova sada sanacija za 3,2 milijarde kuna. ali s obzirom da sada definitivno možemo očekivati negdje u 5.ili početkom 6.mjeseca novi rebalans državnog proračuna jel 1.7. je HZZO se izdvaja van, a to automatski znači i rebalans proračuna onda ćemo vidjeti koliko troška zdravstveno neosiguranih osoba otpada na državni proračun i budite sigurni da će to ministra Linića dovesti u dodatne probleme.
Nova replika Đuro Popijač.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker puno ste u svom izlaganju navodili stvari koje su se po prvi puta dogodile za mandata ove Vlade, nažalost manje-više sve negativne i peti puta rebalans i najveći deficit i najveći broj nezaposlenih, međutim tu svakako treba dodati još jednu stvar, a to je da je RH jedini neto uplatitelj u proračun EU kao nova članica EU. I točno je da ministar govori o tome da je imao trošak jer je morao platiti 200 milijuna eura u proračun EU i ispravno govori o tome da sredstva da su bila povučena ne bi ušla u proračun. Međutim činjenica da je od 450 milijuna eura koje je bilo na raspolaganju u prošloj godini Hrvatska nije povukla niti jedan jedini euro. Koliki bi bio efekt na hrvatsku ekonomiju i na hrvatsko gospodarstvu, koliki bi bio efekt na hrvatski proračun dakle samo uplatom PDV-a, to vjerojatno ministar financija zna izračunati 25% od 450 milijuna eura je nešto više od 100 milijuna eura, koliki efekt na broj zaposlenih i zašto se ne govori o tome tko je kriv zbog čega Hrvatska nije povukla niti jedan jedini euro iz fondova EU koji su bili na raspolaganju i kakvo će biti stanje 2014.godini sa tim fondom i tim sredstvima koje Hrvatska ima na raspolaganju i u ovoj godini? Da li se Hrvatska pripremila, da li će povući to i da li će opet zbog nemogućnosti ili nesposobnosti povlačenja u toku same ove godine ili nagodinu doći do novih problema u proračunu i novih potreba za ne znam kakvim rebalansima?
Odgovor Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa kolega Popijač najjednostavniji odgovor je na ovo što ministar kaže da Hrvatska mora uplatiti svoj dio u fond u EU i to je logično. Međutim bilo bi logično da su njemu njegove kolege ministri ponudili kontra odgovor, a to je da određeni rashodi na pojedinim ministarstvima ne postoje više u proračunu u RH nego se financiraju iz fondova EU. Onda bi mi ovdje drugačije razgovarali i ne bi bilo uopće potrebe da se prepucavamo. Zašto? Pa zato što na rashodovnoj strani proračuna tih rashoda ne bi bilo. I kolegice i kolege to je jedina istina, a mi se ovdje možemo prepucavati kolega Popijač i uvjeravati jedni druge koliko god hoćemo. Jer gdje ćemo prikazati prihode od EU fondova? Pa neće to biti prihod u proračunu, ali ako određeni krediti za razvoj poduzetništva, ako određeni poticaj u poljoprivredi ako određeni krediti za ravnomjerniji regionalni razvoj RH dođu onima koji podnose projekte i dobiju te novce, onda ministar Linić više te novce neće morati planirati u proračunu kod resornih ministara i to je najjednostavnije objašnjenje. Možemo se mi sada baviti exkatedralnom pričom kao što to priča potpredsjednik, ali rezultat exkatedralne priče je nula bodova. Prema tome ja mislim da bi ministar bio danas sretniji da je rekao rashodovna strana proračuna se smanjila za 700 milijuna kuna stoga osnova što su prošli projekti, prošli programi koji će se financirati iz sredstava EU i nema potrebe da ih mi više financiramo u svom državnom proračunu nego ćemo za taj iznos smanjiti deficit ili ćemo te novce usmjeriti u neke druge projekte. E to je smisao priče. Ali nažalost ako vi srušite kompletan sustav koji ste naslijedili krenete iz početka i onda se opravdavate s tim da nemate dobar softver onda to najbolje govori sve.
Replika, Jasen Mesić.
Uvaženi kolega Šuker, lijepo ste naveli sve i generalno gledajući što se tiče ovog proračuna dali jednu opću sliku i jedan opći presjek, ali na neki način nisam uspio iz vašeg izlaganja u ime kluba razaznati da li je u ovom proračunu sadržana odnosno pojačana i jedna stavka koja može dovesti do novog zapošljavanja, do novog gospodarskog rasta, do bilo kakvih pozitivnih efekata da vidimo da RH stoji iza nekih poteza koji bi trebali i u ovoj i u slijedećoj godini ostvariti one gospodarski rast za koji Vlada se deklarativno zalaže. Nakon vašeg izlaganja to se nije moglo razaznati, nije se moglo potaknuti ni nikakvu reakciju gospodina ministra financija. Očigledno da je mirnoća gospođe potpredsjednice Sabora prešla i na njega, tako da ova dijagnoza koju ste dali o sveopćoj depresiji ne samo u Saboru nego u RH očito stoji. Međutim to je jedna eklatantna bolest koja nas samo vuče i u dalji gospodarski pad, a ne u rast pa bi volio čuti da li ipak postoji ikakva nada u ovom proračunu.
Da li postoji nada u proračunu odgovorit će Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, ja sam rekao da postoji depresija, onda teško je govoriti o nadi u depresiji. Međutim kolega Mesić, nekada bi ministri koji pišu obrazloženja za pojedine stavke u svom proračunu morali paziti što pišu. Jer kada pogledate ovu stavku gdje se obrazlaže smanjenje od 177 milijuna poticajnih mjera za zapošljavanje onda se kaže da će se ta sredstva namaknuti preraspodjelom sa drugih pozicija u resornom ministarstvu. Onda šta se meni nameće kao nekome tko baš ne razumije stvari nego da je netko prevario kolegu Linića. Da ga je prije 2,5 mjeseca tražio puno više para nego što mu treba. E sada kada je došlo kresanje onda je tu jedna velika cifra i ona ovako, od nje se može puno uzeti a obrazloženje je da će se to nadoknaditi preraspodjelom sredstava koja su planirana prije. E vidite kolega Mesiću. Ima jedan zakon protiv kojega je SDP bio kada smo ga donosili a to je Zakon o fiskalnoj odgovornosti. I da se netko drži Zakona o fiskalnoj odgovornosti, onda kada netko ovako lakonski obrazloži kako će nadoknaditi 177 milijuna kuna bi dobio od predsjednika Vlade po prstima, doduše to bi bilo na daljinski možda sa onim kopljem od onih Aboriđana ali nema veze, bitno da dobije po prstima.
Replika Ivo Jelušić.
Poštovani kolega Šuker, slušao sam vašu raspravu a ne samo vašu i vas i vaših kolega. Pa kada vas slušam sve mi se čini da li ja to dobro čujem. Govorite vi iz HDZ-a kao da sa ovom situacijom i ovom gospodarskom slikom Hrvatske nemate nikakve veze kao što da niste ni luk jeli ni luk mirisali. Kao da niste stvorili većinu ovih problema i ostavili … [[Govornik se ne razumije.]] ovoj Vladi. Vi tako se ponašate i tako govorite. Govorite kao da ste u ovu Sabornicu pali sa Marsa a ne iz Vlade koja je te probleme dovela, stvorila i ostavila ovoj Vladi za rješavanje. Naravno vi na to možda imate pravo, imate pravo i na zaborav, pa i na podcjenjivanje nas ovdje ali nemojte podcjenjivati građane da su oni zaboravili da oni ne vide i ne znaju tko je doveo do ovih problema. Kada ste bili na vlasti i dok vas je vodio Ivo Sanader 2008. kada je krenula kriza u svijetu u Hrvatskoj se nije smjelo reći da postoji kriza. Mi koji smo upozoravali da je kriza, govorili ste za nas da smo katastrofičari. Dakle, niste htjeli priznati umjesto da s te priznali i tražili rješenja. Kada više niste mogli sakriti da je kriza napravili ste, istina Bogu … [[Govornik se ne razumije.]] program a koji niste realizirali. Niste htjeli, prvo ste jednu reformu i tu se ja s vama slažem, jedina ocjena o kojoj se s vama slažem a to je da reforme kasne. Točno. Ali vi u svojoj ocjeni kasnite najmanje 5 godina, to ste trebali reći prije 5 godina da reforme kasne. Jer tada su trebale biti započete. Vi ih niste započeli jer ste se bojali ako započnete reforme, zamjeriti ćete se ovome ili onome pa ćete izgubiti vlast. Na kraju ste vlast izgubili a Hrvatsku doveli u još težu krizu. I to je ono što ste vi radili. Govorite o javnom dugu. Pa samo u zadnje tri godine vaše vladavine po EUROSTAT-noj metodologiji vi ste stvorili dug od 63 milijarde, toliko ste povećali hrvatski, toliki vam je deficit bio. Pa da nije toga, mi danas ne bismo imali dug 60% nego 40 ili tu negdje posto BDP-a. Dakle ja vas samo molim, možete nas ovdje podcjenjivati, misliti da smo zaboravni ali nemojte podcjenjivati građane.
Odgovor Ivan Šuker.
Kolega Jelušić ne znam kome ste replicirali jer ja o tome nisam govorio. Ali sva sreća imam dobro pamćenje pa ćemo krenuti otpočetka. Što se tiče javnog duga, on je 2008. bio 28% udjela u bruto domaćem proizvodu. On se u 2009., 2010. i '11. povećao zbog krize, povećao se za nekakvih 40-ak milijardi kuna, ne 60 koliko vi pričate jer ovo o čemu, jamstvima, o čemu vi pričate to ima i drugi … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, koliko se povećao dug 2012., 2013. i 2014. 2012. ste došli do nekakvog deficita od 10 milijardi, 2013. deficit definitivno će biti negdje oko 20 milijardi i sada će vam biti ako bude ovako biti će negdje 14 milijardi. I to sve skupa kada zbrojite za 3 godine 44 milijarde. I kolega Jelušić niti se vi imate s čime ponositi a niti mi možemo govoriti za one tri godine da je napravljeno nešto. Prema tome, i jedni i drugi smo napraviti to što smo napravili ili nismo napravili i to je činjenica. I od nje ne možete pobjeći ni vi ni ja. A što se tiče te famozne krize, kolega Jelušiću vi ne znate da je petak 9.10. u popodnevnim satima bila navala na šaltere Zagrebačke banke, 2008. Da sam ja tada bio na putu i da sam poručio iz Amerike da dižemo osiguranu štednju i to je smirilo štediše i nije bilo u ponedjeljak navale na … [[Govornik se ne razumije.]] banke. Zar je tada ministar financija trebao hodati po Hrvatskoj i na urlafon vikati mi smo u krizi, ljudi spašavajte se i navalite na banke i uništite bankarski sektor.Dakle nešto što ne možete poreći bankarski sektor, praktički kompletan financijski sektor Republike Hrvatske je ostao nedodirnut. Druga stvar, mjere gospodarskog oporavka, daj Bože da ste ih vi nastavili dok niste napravili bolji supstitut od toga, vjerojatno 2012. ne bi imali gospodarski pad od 2% nego bi se on kretao negdje između 0 ili 0,2 ili 0,3%. Međutim, vaša pogrešna ekonomska politika nas je dovela do ovoga do čega nas je dovelo. Ponavljam naslijedili ste 2011. sa dva pozitivna kvartala i zadnji kvartal je bio negativan ali ukupno je 2011. bila negativna 0,2%.
Nova replika, Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Kažete kolega i to odmah uvodno, Vlada ovim rebalansom proračuna nastoji lutati u traženju rješenja. Još kažete kako se planira iz trgovačkog društva oduzeti dobit. Prije svega želim reći da nitko kada sve poduzme mjere one u nemogućnoj situaciji kada nastoji naći moguća rješenja. Ni tada nitko ne može jamčiti uspjeh. No kriza je u svakom slučaju povod za promjenu starih, neuspješnih ponašanja. Ovo je zaista jedan korak i to smo i očekivali, podršku u pravom smjeru u ujednačavanju prihoda i rashoda u nižem proračunskom deficitu i javnom dugu. To bi upravo moglo rezultirati višim ekonomskim rastom i jednom političkom stabilnošću. I na kraju krajeva jednom blagodati građana na duže razdoblje. Prečaca tu dragi kolega nema. Komisija je predstavila svoje Izvješće o mehanizmu usporavanja u studenom 2013. godine i doslovno rekla, konkretnije to znači da su se makroekonomske neravnoteže Hrvatske akumulirale u fazi ekspanzije do 2009. godine a vi to stalno negirate. Vi dobro znate da je Hrvatska pokradena, u to imamo već i nepravomoćnu presudu. Dakle, bilo je slučajeva kada su se na majčicu Hrvatsku naprosto priklonili i isisavali iz nje. Nismo mi isisali iz hrvatskih poduzeća koje smo vam onda 2003. godine kao pčele su sakupljali med i bile su pune dobiti. Iz nje ste izvukli bili odmah na početku svu dobit. Eto kad znate da je Hrvatska pokradena a govorite s druge strane malo više kritičnosti. Vi ste oporba, morate biti odgovorna oporba. Ako ste bili neodgovorna vlast dajte pokušajte biti sada odgovorna oporba, dajte pomognite sa nekakvim rješenjima, nemojte sijati [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] depresiju. Ako ste pokrali Hrvatsku nemojte joj krasti i nadu!
Ivan Šuker.
Gledajte kolegice Antičević vi kao diplomirana vrsna pravnica bi trebali ipak malo više koristiti argumente, ne razbacivat se ovako. Vi kad bi znali samo koliko je INA bila u minusu 2003. godine pali bi tu sa stolice. Koliko je bio HEP u minusu, koliko su bile druge državne tvrtke. Prema tome, nemojte govoriti da ste ostavili bajno stanje u javnim poduzećima. Ostavili ste kaos. Isto tako kao što ste ostavili državni žiro račun Riznice sa 300 podračuna na kojima se nalazilo 800 milijuna kuna. I to je naravno transparentnost, a naslijedili ste Državnu riznicu sa jednim računom, bez podračunom. O raspravi o odgovornosti, neodgovornosti. Kolegice Antičević, ja sam upravo u ime kluba pokušao sa činjenicama upozoriti ili možda Vladu usmjeriti u neke stvari. Međutim, evidentno je da Ministarstvo financija uz najbolju volju nije moglo pokrpati nečinjenje drugih ministarstava. I vi morate shvatiti da prihodovna strana se ne može graditi na grbači hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika. Jer oni naprosto više nemaju od kuda platiti porez. Prihodovna strana se mora puniti od gospodarskih aktivnosti. To je činjenica. A rashodovna strana se može isključivo smanjivati kao posljedica strukturnih reformi. I kad bi vi u zdravstvu rekli nećemo ovakvo zdravstvo, nego hoćemo ovakvo zdravstvo, ono košta toliko i toliko to je vaša politička ocjena i procjena. Hoćemo se mi složiti sa tim ili nećemo to je naš politički rizik. Ali ako za dvije godine to pokaže uspjeh onda su oni napravili politički promašaj. Ali ako vi to kao Vlada niste napravili, a niste napravili jer ja neću bit nepošten i napadat kolegu Linića za neke stvari za koje nije kriv. Ali ću mu isto tako u lice reći za stvari za koje je kriv jer nije porezni paket napravio u paketu. Ako ga nije mogao napraviti u paketu nije trebao raditi ništa jer ne bi stvorio ovoliki deficit. To je činjenica.
Replika Marin Jurjević.
Hvala. Kolega Šuker, rekli ste da nova Vlada stvara citiram na sigurnost u društvu. Ova vaša izjava me podsjeća na već antologijsku izjavu predsjednika vaše stranke gospodina Karamarka koji je ništa manje nego govorio o teroru kriminaliteta danas. Danas u vrijeme dok presude su takve kakve jesu i onima kojima jesu, a što se tiče mi se vraćamo neminovno na tome jer napadate ovu Vladu kako je ona kriva za sve, a odgovor vam daje ne ova Vlada nego Europska komisija, institucije koje su iznad naših političkih razlika i sukoba. A Europska komisija jasno kaže da je sva nevolja, da je izvor svega zla što se tiče gospodarske situacije i momenata koji danas opterećuju ovo društvo nastalo između 2008. i 2011. godine kada je vaša Vlada bila na vlasti, kada se nije reagiralo na način kako se trebalo reagirati na uvjete krize. Ili prevedeno jednostavno nije se radilo ništa da se ona prevlada. A to je HDZ-ova vlast ostavila u dotu hrvatskom narodu? U zadnje tri godine svoje vlasti ostavili ste ništa manje nego 63 milijarde kuna deficita. HDZ-ova Vlada ostavila je 2,8 milijuna kuna koje nije platila. Vaše ministarstvo je ostalo dužno 800 milijuna kuna. Dakle, to je bila situacija. 2013. godine imali smo oko 11,7 milijardi deficita. Od toga je kamata na javni dug bila 10 milijardi deficita, pa vi sada u takvim uvjetima sanjajte o tome kako se preko noći može popraviti ono što se kvarilo desecima godina. Mislim da trebate biti malo realniji.
Na repliku odgovara Ivan Šuker.
Kolega Jurjeviću, ja znam da vama brojke nisu bliske ali ovako jedna politička vehamentna retorika je. Ali da bih ja negirao to što ste vi rekli. Jel' znate vi koliko će hrvatski građani platiti kamata godišnje, svake godine sljedećih 8, 9, 10 godina na ovaj deficit koji ste vi napravili ove 3 godine? Znate koliko? Računajte na 45 milijardi prosječnu kamatnu stopu 6% koliko vam je to? 2 milijarde i 600 godišnje. To su kamate vašeg mandata. I nemojte brkat pojmove. Dakle, kamate koje se odnose i na one 4 godine vaše vlasti kad ste napravili 40 milijardi deficita su u trenutku kad ste preuzeli vlast bili 7 i pol milijardi kuna. Sve ovo što je naraslo, naraslo je s ove strane i naraslo je jednim dijelom što su se preuzela jamstva od brodogradnje. I hajmo razgovarat o činjenicama kolega Jurjević. Kad razgovaramo o činjenicama možda ćemo doći i do rješenja problema. Ali ako bježimo od činjenica da bi politički dokazali nekome što je nedokazivo na žalost nećemo riješiti problem. I to je vaš problem. Vi ste upravo na takav način pristupili rješavanju problema i zato se danas nalazite na povijesno visokom deficitu. A što se tiče Europske komisije, kolega Jurjević pa mjere prekomjernog deficita je jedini dokument koji je vama poslala Europska komisija. Sve ovo drugo su priče za malu djecu. Pa ja dobro znam kako MMF piše. Po MMF-u bi u Hrvatskoj trebalo sve živo rasprodati. Pa vama je MMF 2000 rekao smanjite plaće, nemojte isplatiti božićnice, nemojte isplatiti regres. I što se dogodilo? U razdoblju od 2003. do 2006. hrvatski građani su iz svog proračuna platili sudskih presuda 2 milijarde i 600 milijuna kuna. Nije ih platio MMF. Ma ne treba nama MMF govoriti što ćemo mi napraviti, u Ministarstvu financija se uvijek znalo što treba napraviti samo je pitanje da li i drugi znaju i da li su drugi spremni napraviti ono što treba napraviti.
Nova replika, Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker u vašoj diskusiji ste govorili činjenice što vi mislite po kojima je zapravo naša Vlada pogriješila tijekom ove dvije godine rada. Ja nisam financijski nikakav stručnjak ali moram napomenuti jer je činjenica da postoje ekonomska kretanja, da postoje dobri i loši ciklusi. I za vrijeme dobrih ciklusa da naravno proračuni su u suficitu što je bilo u proteklom periodu takvog vremena. Međutim, osnovni je problem u tim trenucima bio kome dati, kako potrošiti taj novac. Naravno da su bila i nekontrolirana davanja iz proračuna da bi se osiguravao socijalni mir, međutim pitam se da li je ta Vlada bila odgovorna? Nije se gledala politika za sutra, podijelila su se raznorazna, povećavale su se i mase za plaće i povećavale su se raznorazne subvencije. Na taj način se, po meni, poticao nerad. U doba takve ekspanzije koja je bila proračunske trebale su se stvarati zalihe, a ne razmišljati kome davati odnosno kojim skupinama građana to davati. Država se nažalost, i proračun, država se koristila kao instrument za neke vlastite džepove i onda se pitate sada gdje je naša Vlada pogriješila? Vlada koja pokušava zapravo vratiti u normalu. Kad ste govorili o reformama da kasne vi ste očito svjesni kao vi osobno a to se vidjelo i kad ste bili ministar, kad ste donosili Proračun 2009. godine, koji je bio u smislu fiskalne konsolidacije međutim niste imali hrabrosti odnosno politika vam nije dozvolila da se ide u takve reforme upravo zbog toga što ste građane naše gledali kao birače, a ne kao građane kojima je potrebna pomoć. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara Ivan Šuker.
Kolegice Bonačić odgovor na to što se nije napravilo prilikom donošenja Proračuna za 2009. je uslijedio u 2. mjesecu kad se krenulo u rebalans i kad se proračun smanjio za 9 milijardi kuna. Tada je netko tko nije htio donijeti takvu odluku u 11. mjesecu priznao grešku i to se ispravilo za 2 mjeseca. Ali smo izgubili zamah da možda napravimo još nešto od 2009. Dakle, to je činjenica. A ako tvrdite da je netko kupovao prava određenih ciljanih skupina davajući nekontrolirano novce ja kad bih to tvrdio što vi tvrdite onda bi predložio svojoj Vladi da ukine ta prava. Jer oprostite, ako tvrdite da je netko davao prava koja nekome ne pripadaju zbog toga da bi kupio njihove glasove onda to treba izaći u javnost i reći HDZ-ovci su kupovali to i to, mi smatramo da to ne treba i ajmo to ukinuti. Kolegice, ovaj zakon koji smo donijeli prošli tjedan vjernost službi 4, 8 i 10% znate vi tko je to donio? Vlada pokojnog premijera Račana, potpisao potpredsjednik Granić. Zašto? Zato što je bio veliki štrajk prosvjetara i da ih se umiri dalo im se po kolektivnom ugovoru taj dodatak na plaću jer kao njihove plaće su podcijenjene. I taj ugovor je trajao sve ove godine. Kako će ta priča završiti sada kad je ukinuta na ovakav način ja o tome ne želim razgovarati. Ali taj problem se predlagao riješiti 2010. sa izmjenom Zakona o radu gdje se nikom nikakvo pravo nije oduzimalo samo je rečeno da kolektivni ugovori koji su potpisani u nekakvom drugačijem ekonomskom okruženju prestaju važiti i počinje novo kolektivno pregovaranje koje je adekvatno postojećem ekonomskom trenutku. Vi to tada niste prepoznali. Da ste vi to tada prepoznali vama bi bilo danas daleko lakše, a mi vjerojatno zbog te odredbe niti bi dobili niti izgubili izbore, prošli bi kako bi prošli. Ali vi ste puno izgubili i to se pokazuje što znači napraviti krivu političku procjenu u datom momentu.
Sad slijedi replika Josipa Borića.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolega Šuker ne trebate se ljutiti, najvažniji program SDP-a je završen, fotelje su podijeljene, odgovornost za obnašanje vlasti dana je oporbi i narodu. Samo su zaboravili da ih narod sada čeka da i on procijeni. Da procijeni ne rast BDP-a ili nešto drugo nego da procijeni njihovo obnašanje vlasti u proteklom vremenu. Oni se osvrću na nas, mi smo zaokupili njihovu pažnju, svaka njihova rasprava počinje vi ste krivi. Nisu uopće shvatili svoj zadatak jer da jesu ne bi im se dešavalo ovo što im se dešava. 2011. prihodi 107, rashodi 120. 2014. prihodi 116, rashodi 128. Znači 9 milijardi kuna prihoda i 8 rashoda više uz silnu štednju. Ja ne znam koji profesor ekonomije bi za ovakvu tvrdnju i za ovakve postavke dao dvojku na Ekonomskom fakultetu. Znači, štedimo a istovremeno i zarađujemo i trošimo više. A što se desilo u međuvremenu? Smanjene plaće svima, nekoliko puta, ne jedanput, nekoliko puta su smanjene. Razoren zdravstveni sustav, smanjene subvencije poljoprivredi, otišlo je u nepovrat tisuće malih gospodarstava. Obrazovni sustav osiromašen. Čitam ovih dana djeca nam gladna u školi. Istovremeno ima za automobile, pametne telefone, putuje se od Balija do Novog Zelanda. Broj ovršenih nekretnina u 2 godine porastao je sa 3000 na 6900 ovršenih nekretnina. To je prijetnja mnogima da izađu iz svojih domova. 100 tisuća novo blokiranih u 2 godine. Iznos preko 8 milijardi više. Uz to zadužili se 60 milijardi u tri godine i nadmašili svoj prosjek iz prethodnog mandata 2000.-2004. I sada u bescjenje prodajemo turistički sektor i prometnu infrastrukturu. Sa smiješkom očito nas vode u bankrot dok lijevi orkestar svira Titanic tone. Mislim da živimo samo od rebalansa do rebalansa.
Evo na ove prigovore odgovara Ivan Šuker.
Kolega Borić, ja neću odgovarati na vaše prigovore nego ću ih samo pokušati još malo osnažiti i potkrijepiti. Jedna tvrtka koja se zove Plinacro je riješila praktički problem energentske krize, potencijale u Hrvatskoj izgradnjom magistralnog plinovoda od Fažane do Zagreba i onda do Dalmacije. Gledajte kolega Borić, tu silnu investiciju je vodio jedan član i dođe Kukuriku koalicija na vlast i sad imate hrvatsku firmu i talijansku koje to zajedno tamo crpe u Jadranu, imate Hrvatski plinovod i sad najedanput sa protokom tok plina ne može više upravljati jedan čovjek nego mora upravljat njih pet, a zašto pet, jer se nije mogao podijeliti koalicijski kolač. Ali kolega Boriću, sve je to divno i krasno kad se govori o obrazloženju rasta proračuna. Međutim, kako on raste zbog Europe tako bi trebao i padati zbog Europe jer hrvatski građani bez obzira što kolega kaže da mi ništa nismo napravili zbog silnih reformi koje je Hrvatska morala napraviti da to nismo napravili ne bi neki tu koji danas toliko nas kritiziraju se dičili ulaskom i ulazili 1.7. u EU nego bi to iskoristili da hrvatski građani osjete sve one reforme koje su provedene i koje su možda išle na njihovu štetu, i zato su provedene. Ali kolega Boriću, jel znati koja bi bila sjajna stvar kada bi sad naš premijer otišao u Australiju, da onima koje je zločinački komunistički režim otjerao iz Hrvatske rekao dragi moji Hrvati, dragi moji sugrađani, dođite u Hrvatsku, nećemo oporezivati vaše mirovine i imat ćete pravo na zdravstveno osiguranje.
Sad još malo replika. Nadica Jelaš izvolite.
Kolega Šuker, rekli ste u svojoj raspravi da nemamo hrabrosti rješavati deficit smanjivanjem rashodovne strane proračuna već to činimo primarno na prihodovnoj strani. Dakle, vi nama govorite da nemate hrabrosti, da nemamo hrabrosti pardon. Vi koji niste poduzimali ništa, čak niste ni priznali ni postojanje krize i dok su druge zemlje zapravo prilagođavale svoje nacionalne ekonomije kriznim uvjetima vi ste gurali glavu u pijesak i Europska komisija vam je rekla upravo prošle godine da je najveći dio ovih današnjih problema s kojima se suočava nastalo do 2009. godine i 2011. ste imali kako vi to kažete povijesno najviši deficit, 7%, samo što ga niste prikazali pa je on došao nama na naplatu upravo prošle 2013. godine. Zašto deficit rješavamo primarno na prihodovnoj strani a ne na rashodovnoj, pa i MMF je odustao od svog standardnog modela odnosno standardnog zahtjeva da se režu plaće, da se režu socijalna davanja, da se režu mirovine. Zato što su to i niske plaće i mirovine i socijalna davanja. Nema smisla rezati dalje. I upravo on je preporučio da se primarno deficit odnosno da se fiskalna konsolidacija radi na prihodovnoj proračuna i mi to radimo. Dakle, time što ova Vlada ne reže plaće, mirovine i socijalna davanja, mi zapravo pokazujemo socijalnu osjetljivost i to je naša politika. A vaša politika, njezin je primarni cilj bio uhljebljenje stranke i zato ste dobili krunsku nagradu, ovu presudu nedavno koju ste dobili. Dakle, još nešto ću reći. Rekli ste da se smanjuju sredstva za aktivne mjere zapošljavanja. Dakle, vi manipulirate ovaj rebalans se radi u odnosu na prvobitno planirane veličine, dakle smanjuju se prvobitno planirana sredstava a ta sredstva su bila daleko viša od onih koje ste planirali vi u svojim proračunima.
Odgovor Ivan Šuker.
Kolegice Jelaš, tom pričom da netko nije priznao ovoga krizu itd., to su naprosto prazne priče. Pa sjetite se onog poreza, kako ste ga ono nazvali. Pa vi ste poslije toga uveli super harač. To je bila jedna od mjera gdje je bilo pošteno priznato, ne možemo napraviti ništa na rashodovnoj strani, napravili smo to na prihodovnoj strani ali je to bilo javno rečeno. I nemojte zaboraviti kolegice Jelaš, Hrvatska je 2009. bila je prva zemlja nakon četiri mjeseca koja je izdala obveznice na američkom i na europskom tržištu. To možete provjeriti, dakle da se ništa nije radilo, investitori nam ne bi dali sredstva po kamatnoj stopi koja je skoro identična ili malo veća od ove današnje. Prema tome, nemojte govoriti da nitko ništa nije radio. Ja si nikad neću dovesti u situaciju da vama kažem da ništa ne radite, ali da gradite neke stvari pogrešno, to ću vam reć i to se vidi iz ovih papira. Jer naprosto ne možete nakon dvije godine pričat da se prihodovna strana može rješavati isključivo povećanjima poreza. To je nešto što naprosto ne ide. Mora se dogoditi taj gospodarski pomak koji je punio prihodovnu stranu. A vi govorite o rashodovnoj strani, da u onom momentu kad su prihodi pali za razine dvije ili tri godine se naprosto rashodi državnog proračuna morali smanjiti i smanjene su i plaće i mirovine 6% i još su jedanput poslije toga dužnosnicima smanjene plaće 10%. Prema tome, o čemu pričamo? Program gospodarskog oporavka trenutačno je kratkotrajne i dugoročne mjere. Sve je pisalo unutra, zašto to niste nastavili? Ja to ne znam, da ste to nastavili ja vam garantiram da niste išli u ove porezne egzibicije danas bi imali 6 milijardi manji deficit.
Replika Hrvoje Nekić.
Kolega Šuker, pa vi ste u svojoj raspravi govorili da se zalažete za konsolidiranje države. Ja zaista smatram da vi to i mislite. Međutim, o tome kako se HDZ, bivši premijer pa i pojedini ministri zalagali za tu konsolidaciju meni se više čini da su se oni zalagali za konsolidaciju vlastite imovine nego za konsolidaciju države i sve to nažalost na teret svih hrvatskih građana. I slažem se s vama da su činjenice te o kojima moramo razgovarati i da su činjenice jedino što je bitno.
Odgovor, Ivan Šuker.
Mladi kolega, nepoštenje, ne čast ima ime i prezime. Kolega, može tako, ja uopće nisam mislio kolegu diskreditirati ali ja se kolegi ispričavam ako vi kolege iz SDP-a smatrate, kolega Nekiću ja se ispričavam! bolje da sam vam rekao nego da sam vam rekao drugi, ali dobro, nema veze. Dakle, nepoštenje ima svoje. Neki procesi se vode i u vašoj stranci. Meni ne pada na pamet reći tu kolegama koje znam godinama da se odnosi na njih, prema tome svak neka snosi svoju priču. Bilo je nekakvih 20-ak firmi u tamo nekakvim tekicama, ja ne znam, možda će i njih netko istraživati samo je smjer i strelica išla prema nekom drugom, prema tome pustimo tu priču, ova priča o kojoj mi danas govorimo je daleko opasnija za sve nas, dugoročno gledajući jer ako se mi iz ovoga ne izvučemo, ne ove godine, ova godina je nažalost već lagano na odlasku, a loše odluke sada i u sljedećih 2 mjeseca ćemo ispaštati u 2015. godini, a 2015. godina je izborna godina, kolege i kolegice, to nemojte zaboraviti i da je u izbornim godinama su uvijek svi pokazatelji lošiji nego godinu prije. Prema tome nama više nije opasnost 2014., nego nam je opasnost 2015. I to je ono što sam ja pokušao reći u svojoj raspravi, a da je ta rasprava pogodila u centar, najbolje pokazuju vaše replike jer ni jedna replika nije išla na nešto što je konkretno rečeno, nego govorite ovo ili ono. Gledajte, kolege i kolegice, svatko od nas mora pretrpiti neku stvar, politika je takva, sviđalo nam se ili ne sviđalo. Isto tako kao što je lijepo primati pohvale, itd., ali to je tako, ali ovdje se radi o budućnosti svih nas, ovdje se ne radi o SDP-u, HDZ-u, ako se dogodi zlo i ako ćemo gacat po blatu, gacat ćemo svi po blatu bez obzira u kojoj se političkoj stranci nalazimo i rasprava u ime kluba HDZ-a je upravo išla u tome smjeru.
Sljedeća replika, Alen Prelec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Jednostavno zabrinjavajuća je količina drskosti i bezobrazluka vas iz HDZ-a, ali podcjenjivanje je sviju nas koji ovdje sjedimo [[Upadica Stazić: Molim vas, smirite se.]] ali i onih koji to gledaju na malim ekranima. Vi se ponašate kao da ova kriza koja je danas velika kriza, gdje ljudi jako teško žive, apsolutno nema nikakve veze s vama. Vi ste se posuli pepelom i to je to. Ja ću samo reći da u 23 godine postojanja Hrvatske država, 18 godina ste vi vodili. Neki među vama su bili i ministri i državni tajnici, potpredsjednici Vlade i ništa to nema veze s vama. Ministar Linić je govorio i o izvještaju Europske komisije koja je rekla da većina ovih, ove situacije danas je proizašla iz neodgovornog ponašanja do 2009. godine, a to je bilo, da ne spominjemo od privatizacije ili pljačke, bolje rečeno, koja je bila upravo pod vašim pokroviteljstvom do kupovanja birača u 18 godina raznoraznim poticajima, lažnim mirovinama, pogodovanjima. Zatvarali ste oči i pred onime što je činio vaš predsjednik HDZ-a i premijer u 6 godina, pljačka, krade, krao je. To više nije naklapanje, to su činjenice. Ako bude pravomoćna presuda poništena ja ću se ispričati, nije krao, ali vi ste svi sudjelovali u tome, vi ste bili dio toga. Ja vas moram podsjetiti da ste vi bili ministar financija i potpredsjednik Vlade u vrijeme gospodina Sanadera. Vi ste bili. Da ste na vrijeme poduzeli nešto kad je bilo izvjesno da će biti kriza, vjerojatno bi danas bilo drugačije. Hvala.
E sad ćete dobiti priliku da odgovorite, bez dobacivanja, kolega Šuker. Izvolite.
Kolega Staziću, gospodine potpredsjedniče bilo bi dobro da nekako sa istom vagom vodite sjednicu, ali dobro, to je vaš, … nema tu potrebe komentirati. Kolega, kada govorite onda govorite činjenice. Ja za vrijeme Sanadera nisam bio potpredsjednik Vlade prema tome to je već nešto što, ja bih vama mogao dati ono što ste vi servirali kolegama, ali ja se ne služim nikada takvom retorikom. Ali ponavljam da je rasprava u ime kluba HDZ-a pogodila u centar, onako najpreciznije, najbolje govori vaša replika. Jer vi ste replicirali nečemu što nema blage veze ni s ovim rebalansom ni sa situacijom u RH ni s ničim. Ali kažem vam kolega pa neki procesi se vode i protiv ljudi u vašoj stranci, ja bih tako isto mogao postaviti kome je bilo namijenjeno onih 75 ili 85 tisuća eura koje je na Bosanskoj granici zaplijenjeno? Ali ja naprosto ne želim se služiti takvom retorikom jer tko će danas nositi 80 tisuća eura preko granice, kao ne zna ništa. Ali zašto da ja optužujem vašu stranku za to, ne pada mi na pamet, ali kolega nas dvojica se znamo dugo i prema tome nema potrebe za ovakvom raspravom. Ajmo razgovarati o argumentima, ja sam spreman svakom argumentu i svakoj činjenici suprotstaviti protuargument i protučinjenicu, možda nisam u pravu, ali ajmo razgovarati o tome ako želimo napraviti nešto dobro. A vi nama stalno prigovarate da mi nismo ništa ponudili, pa evo mi smo vam danas konkretne stvari rekli, isto tako. Vi ste servirali u 4 godine oporbenog mandata 40 i još nešto zakona. Jeste li ijedan od tih zakona primijenili kada ste došli na vlast? Niste. Pričali ste o smanjenju zdravstvenog doprinosa sa 15 na 7%. Gledajte, smanjili ste ga na 13% i nakon 2 godine, ajmo ga na brzinu vratiti natrag. Što smo mi onda trebali usvojiti to ili nekakve druge mjere? Kolega, budimo ozbiljni i barem malo tolerancije i poštovanja jedni prema drugima.
Nova replika, Ivana Posavec Krivec. Ivana Posavec Krivec, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Teško se sada vratiti na sve ovo što je poštovani kolega Šuker rekao u ime kluba HDZ-a, ali zadržat ću se samo na nečem. Govoreći danas, kolega Šuker u ime kluba HDZ-a, dotakli ste se nepravomoćnih presuda određenih struktura koje se financiraju iz proračuna. Ja ću se danas suzdržati i neću komentirati ove friške nepravomoćne presude iako se isto tiču korisnika proračuna. Samo ću se zadržati na tezi da je proračun naša odgovornost, da smo mi, politike koje obnašaju vlast, odgovorni za to što se sa proračunom događa u onome segmentu kada obnašamo vlast. Pa ste tako i vi bili odgovorni kao ministar financija za određene faze i za proračunske cikluse. U tim proračunskim ciklusima imali ste sreću da ste imali primjerice od 2007. prema 2008. i proračunske prihode u porastu, negdje otprilike po stopi od 5 do 8% godišnje imali ste suficit tada. Što se dogodilo? Što se u međuvremenu dogodilo da smo mi naslijedili takav deficit u našim proračunima? Gdje su nestala sva ona jamstva za brodogradnju i sve ono što danas izlazi iz ormara kao kosturi? Eto mi smo imali 2012. godine BDP odnosno deficit na razini od 3,5% i zapravo je ova Vlada ministra Linića pokazala da se zna nositi da konsolidacijom državnog proračuna i državnih financija. I onda su se dogodile opet situacije koje su nas bacile nekoliko godina unazad i to se stalno događa. Dogodilo nam se zdravstvo. E pa sada mene zanima kako ćemo mi vratiti kako ste vi rekli negdje sam si zapisala sve one investitore koji su pobjegli sa hrvatskih granica. Pa kolega Šukeru koji su to investitori bili na hrvatskim granicama koji su pobjegli kada j ova vlast preuzela odgovornost za vođenje države jer upravo se ova Vlada svim mjerama pokazala da želi pomoći porast zaposlenih i vratiti BDP u pozitivu.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Vidite kolegice Posavec bilo bi dobro da one tisuće stranica materijala koje je Ministarstvo financija napravi prilikom proračuna se pročitaju pa bi između ostaloga pročitali koliko je koje godine dano jamstava brodogradnji. Međutim ima jedan slučaj kada Ministarstvo financija nije moglo dati jamstvo 3.maju zbog EU komisije zbog toga što Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja rekla da je to jamstvo nelegalno i znate što se dogodilo? Gradsko vijeće Rijeke mimo svih zakonskih propisa donosi odluku o jamstvu, protuzakonito. Ali ostavimo. Govorili ste o kosturima, kolegice znate što ova jamstva koja smo dali HŽ-u 2 milijarde i 300, 400 milijuna protekle dvije godine, znate što je to? To je kostur za vladu koja će biti 2016., 2017. Zašto? Pa zato što ESA-i 2010 će se to računati u deficit državnog proračuna i šta ćemo onda opet slušati istu priču. Ili recimo sanacija brodogradnje od 8 milijardi iz 2002., 2003.godine isto tako. Pa jel ikada ste vi čuli u priči da je deficit zbog toga porastao. Ali kolegice ovaj deficit 2014.je nažalost da tako budem bukvalan razlika između prihoda i rashoda i poslovanja ove Vlade. Ovdje više nemate nikakvih ostataka, ovdje imate posljedicu svog nečinjenja na rashodovnoj strani i ovdje imate posljedicu pogrešnih ocjena i procjena što se tiče poreznih zakona. ovdje više ne možete naći niti jednu stavku koja se odnosi na nešto što je HDZ napravio ili nije napravio. A što se tiče sudskih tužbi ja sam jasno rekao da se radi o tužbama javnih službenika oko smanjenja plaća od 3% i da su neke od tih tužbi dobivene prvostupanjski dakle nisu pravomoćne. I rekao samo kao možebitni kostur kao što su bili kosturi 2004., 2005.na ime tužbi od 2 milijarde i 600 milijuna kuna.
Nova replika, Ante Babić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Šuker u svom obraćanju rekli ste da je ovo 5.rebalans proračuna u dvije godine i zapitali ste se zapravo što to govori? Jeli to politika Ministarstva financija? Rekli ste da nije, a zapravo je to politika Vlade RH. I ako se pogleda ta politika Vlade RH onda se dade zaključiti da je ova Vlada u dvije godine zaratila sa svima i sa svim društvenim skupinama s kim je mogla od sindikata liječnika, poljoprivrednika, učitelja, profesora, akademske zajednice pa sve do poslodavaca. Oni koji to znaju, a to sigurno ministar Linić zna da se proračunski rashodi najbolje mogu dogoditi kada se dogode strukturne reforme. Ali ono što treba znati da se punjenje proračuna događa iz gospodarskih aktivnosti. Sjećam se vrlo dobro da se i ministar Linić ljutio na to kada smo govorili da poreznim presijama je nemoguće se dogoditi da se potaknu domaće ali i inozemne investicije što se sada vidi. U nedostatku svih tih investicija se dogodio pad gospodarskog rasta ali se isto tako dogodio i deficit proračuna što je danas bjelodano. Možda još iz ovog proračuna čega se niste dotakli jesu smanjena sredstva za Hrvate izvan Hrvatske nekih 2,8 milijuna kuna. Mislim da to ništa nije značilo u ovome proračunu i da se ta stavka nije trebala dogoditi a to zapravo govori i o politici ove Vlade prema Hrvatima izvan Hrvatske. Hvala.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Gledajte kolega Babić, mnogi su skresali troškove prenoseći ih praktički u 2015.godinu jer neki rashodi se ne mogu eliminirati jer svako ministarstvo je živo tkivo i funkcionira i samo mu skratite malo dotok pa mu sljedeće godine date malo više. Međutim kao što je gospodarstvo, jačanje gospodarstva jedini način za kvalitetno, kontinuirano i dugoročno punjenje proračuna tako su reforme jedini način za rezanje rashodovne strane proračuna. Ako nismo to u stanju provesti onda bolje zabetonirati rashodovnu stranu proračuna na toj razini i reći sljedeće tri godine nema povećanja rashodovne strane proračuna i gotovo. A sa prihodovnom stranom ćemo se bakćati kako znamo. Međutim ako idete na ovakav način pa kažete da ono što se do sada radilo nije dobro i kažete da će javna poduzeća biti nosioc gospodarskog oporavka, a istovremeno kada vam to paše onda govorite kako je HDZ-ova vlada ostavila kaos u javnim poduzećima, kako ta javna poduzeća ništa ne valjaju i kako je to katastrofa. I onda opet dođe kraj godine i vele ajmo sada uzeti dobit od tih javnih poduzeća. Pa šta je na kraju sada ta istina? Jel istina da će javna poduzeća biti nosioci investicija ako će biti nosioci investicija znači da nisu bili u kaosu. Jel istina to da su ta javna poduzeća u kaosu da ništa ne valjaju? Ako su takva onda ne mogu biti nosioci ovoga. Ako se zbroji ovo prvo i drugo onda nemate od koga uzeti porez na dobit i onda vam je loša prihodovne strane. A što se tiče ovih sredstava koji su uzeti Hrvatima izvan Hrvatske, pa znate šta možda je premijer mislio to uzeti sa sobom pa dati dolje sa Hrvatima ali oni ga nisu htjeli primiti.
Replika, kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega ja bih rado s vama replicirao po pitanju konkretnog i činjenica. Dakle rekli ste da je prekomjerni deficit kakav nikada nije bio. Vi vrlo dobro znate da smo ESA 95. metodologiju primijenili 2013. godine i da se ona, da je ona izvršena za korekciju četiri godine unazad. I po toj metodologiji jer brojke moramo uspoređivati i rebalanse i deficite između godina i onda jasno se kaže i vidi da 2009. po ESA 95. metodologiji ne bi bio deficit 3,5%, nego 5,3 odnosno 17,4 milijardi. 2010. ne bi bio 4,4 nego 6,4 BDP-a odnosno 20,6 milijardi kuna a 2011. ne 4,3 nego 7,8% BDP-a odnosno 25 milijardi kuna. I to su jasne činjenice usporedive u odnosu na deficit koji je ovim rebalansom a to je 13,5 milijardi, znači nije prekomjerni deficit kakav nikada nije bio po ESA 95 metodologiji. Isto tako rekli ste da nema investitora, da investitori bježe. Da li slučajno? Naravno da ne nego zaslugama Vlade i mjerama ove Vlade. Baš sada je 5 hotelskih tvrtki našlo investitore a 20 godina su bili sufinancirani novcem poreznih obveznika od Vranjica Belvedere, Hotela Podgora, HTP Korčula, Hotela Medena, Hoteli Živogošće. Da li slučajno ili zahvaljujući mjerama ove Vlade farmaceutski sektor je u intenzivnom investicijskom ciklusu 2013./2014. godine preko 2 milijarde kuna. A da ne govorimo o realizaciji novih investicijskih projekata u vrijednosti više od milijardu eura.
Na repliku odgovara Ivan Šuker.
Kolega Gjurkoviću, naprosto nije dobro iskrivljivati činjenice, imate deficit 2011. od 15 milijardi i njemu je nakalemljeno jamstvo u proteklih 9 godina brodogradnje. Isto tako je netko mogao ta jamstva proknjižiti po svih proteklih 9 godina i onda bi bio neznatan rast deficita. Ali recimo neka to bude i tako kao što vi kažete. Iako je deficit bio 15 milijardi ali taj i takav deficit od 15 milijardi iz 2011. je narastao na 21 milijardu i 2013. To je činjenica. I da vi recimo kojim slučajem sada imate tu brodogradnju iz proteklih 10 godina onda bi vaš deficit bio 30 milijardi kuna. I možemo se mi sada loptati ovako ili onako, Ministarstvo financija tih 9 milijardi nije trebalo platiti ni 2012. ni '13. nego kako budu dospijevale rate jedino što plaća u kontinuitetu su kamate. Dakle problem deficita 2014. što su to stvarni životni rashodi u odnosu na stvarne životne prihode koji su takvi kakvi jesu. I to je ključni problem. I kada mi počnemo taj problem sagledavati na takav način i kada si to lijepo pogledamo u špigl pa si to kažemo i postanemo svjesni da se to riješiti bez reformi ne može. Mogu u Ministarstvu kemijati koliko god hoće lijevo, desno, ova kućica, ona kućica ali ako proračunski korisnici ne provedu reformu koja će smanjiti rashod, ako ministarstva koja trebaju otvoriti prostor investitorima ne uklone birokratske prepreke, onda ćemo imati ovo o čemu danas govorimo i to je činjenica. I oko te činjenice mi se možemo politički prepucavati, nabacivati blato jedni po drugima koliko god hoćemo ali to je problem koji nam ostaje. I prema tome, ta priča vi ste imali ovo, vi ste imali ono, znači uspoređujte 15 sa 21 jedino je to ispravno.
Nova replika, Frano Matušić.
Zahvaljujem. Kolega Šuker rekli ste da je ovaj rebalans najbolji dokaz kapitulaciji ekonomske politike Vlade Republike Hrvatske, odnosno kukuriku Vlade. Da niste pretjerali govori u prilog i izjava koja je došla iz Europske komisije prije par dana a koju ću u jednom sažetom dijelu pročitati. Dakle, Europska komisija kaže: "Osim prekomjernog deficita zbog kojeg se nalazi pod nadzorom Europske komisije Hrvatska ima i prekomjerne makroekonomske neuravnotežnosti koje također zahtijevaju poseban nadzor i djelotvorne mjere hrvatske Vlade. U dubinskoj analizi hrvatskog gospodarstva tim europskog povjerenika Olli Rehna otkrio je u Hrvatskoj ove makroekonomske neusklađenosti. Izvozni rezultati su u opadanju, tvrtke su prezadužene, javni se dug ubrzano povećava a sve se to događa u kontekstu pada gospodarskog rasta i slabog kapaciteta za prilagodbu.". Drugim riječima Komisija procjenjuje da Hrvatska ima preslab kapacitet, da se reformira i promjeni neusklađenosti koje je vuku prema dolje. Kao rezultat dubinske analize Europska komisija u svom dokumentu o Hrvatskoj spominje kako prema sadašnjim trendovima u izostanku dodatnih mjera Hrvatska riskira da znatno promaši zadane ciljeve za smanjenje prekomjernog deficita u 2014. godini. Dakle, sasvim je jasno da ste bili u pravu kada ste rekli da je riječ o kapitulaciji ekonomske politike kukuriku Vlade. Ali ono što je još gore Hrvatskoj prijeti i mjera prekomjerne neusklađenosti o kojoj će se u Komisiji odlučivati u lipnju mjesecu. Dakle mogli bi mi imati dvije mjere Europske komisije a koje govore u suštini da je ova Vlada nesposobna za izvesti Hrvatsku iz ove situacije.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Matušić, dakle mi u Hrvatskoj nažalost volimo iz nekakvih izvješća kada nam netko šalje sa strane pročitati samo ono što nam paše a ono što nam ne paše ostaviti, računajući s time da to nitko neće vidjeti. Danas su praktički svi dokumenti dostupni. A postoje dva ako, ako se ostvare Hrvatska će imati gospodarski rast od 0,2%. Jedan ako po ovom rebalansu proračuna je već propao. A Europska komisija je jasno rekla ako Hrvatska i hrvatsko gospodarstvo iskoristi mogućnost korištenja sredstava Europskih fondova onda će se dogoditi 0,2%. I drugi je ako, ako Hrvatska poduzme određene reforme i konsolidaciju državnog proračuna. To što je Europska komisija pohvalila neke stvari, pa moraju nešto reći da je dobro, ne može sve reći da je loše. Međutim, ovo su dva ključna ako. I ponavljam da ovaj prvi ako je daleko opasniji. Jer da su oni koji vode brigu i koji su trebali usmjeriti i hrvatske poduzetnike i jedinice lokalne (regionalne) samouprave da povuku novce iz proračuna EU onda bi zahtjevi prema Ministarstvu financija bili lakši sigurno za nekoliko milijardi kuna. Zašto? Zato što ti rashodi ne bi više bili trošak državnog proračuna Republike Hrvatske nego bi se financirali iz EU a istovremeno je i tim poduzetnicima i jedinice lokalne samouprave trebalo osigurati kreditnu liniju da praktički mogu isfinancirati te projekte do trenutka dok ne dobiju sredstva iz europskih fondova. Dakle, sve ima svoje zašto, a Europska komisija je nama dala svoja dva ako i ako to ne ostvarimo nećemo imati rast od 0,2%.
Replika Tomislav Klarić.
Kolega Šuker, govorili ste o rashodovnoj strani namijenjenoj gospodarstvu, investicijama, poljoprivredi, drvnoj industriji da su ta sredstva smanjena i da je to o.k. ukoliko Vlada, ministarstva nastoje ta sredstva osigurati iz europskih fondova. U ovom trenutku govorimo o 3 milijarde eura namijenjenih Republici Hrvatskoj iz europskih fondova. Ministarstvo financija i Vlada ispunilo je našu obvezu, mi jesmo uplatili u europski proračun. Međutim, u nekim od rijetkih natječaja koje je ova Vlada uspjela, odnosno ministarstvo objaviti bio je jedan od uvjeta sredstva namijenjena jedinicama lokalne samouprave da 50 km ne smije biti granica susjedne države. Recite mi koja jedinica lokalne samouprave u RH zadovoljava ovaj uvjet? Jedinice lokalne samouprave govorili ste i o PDV-u sa podizanjem na 25%. Svi naši proračuni su praktički sa onih 2% otišli prema državnom proračunu. Govorimo i o razvoju gospodarstva, a onda jedinice lokalne samouprave dat ću vam najsvježiji svoj primjer pregovara sa stranim investitorom, pristane na cijenu od 60 EUR-a po metru kvadratnom, uputi ga na Ministarstvo gospodarstva. Onda ga to isto Ministarstvo gospodarstva preusmjeri u jedan drugi kraj Hrvatske i ponudi mu zemljište u vlasništvu Republike Hrvatske za svega 10 kuna. Koliko je samo tim činom napravljena šteta Republici Hrvatskoj i državnom proračunu?
Odgovor Ivan Šuker.
Kolega Klariću, dakle ima jedna stavka u ovom proračunu gdje se kaže da će se povećati koncesije, a koncesije se u principu neće povećati. Bit će to neznatno povećanje što se tiče iznosa koncesija. Međutim, promijenila se raspodjela, tzv. ključna raspodjela koncesija. Dakle, ono što su prije bilo 50 iliti 50% za jedinice lokalne samouprave najedanput se promijenilo uredbom Vlade, dakle nije bilo mogućnosti da o tome raspravi ovaj Visoki dom se smanjilo na 30%, država je dobila 50%. Dakle, to dokazuje u kakvim problemima je državni proračun. Jer budite sigurni na takav potez bi se teško netko odlučio. Zašto? Pa zato što i u vlastitim redovima ima gradonačelnika i načelnika. Treba i svojim stranačkim kolegama reći čuj ja sam ti uzeo toliko i toliko novaca. To najbolje pokazuje u kakvim problemima je državni proračun. A ovo slanje investitora negdje drugdje pa to je ono uklanjanje birokratskih prepreka. Ako je netko došao investirati u jednu općinu, u jedan grad došao je iz određenih razloga. I ako je njemu ta cijena koju je trebao platiti odgovarala on zna zašto mu je to odgovaralo, zašto ga netko servira negdje drugdje jer to je drugo čitanje. I to je to pitanje nesigurnosti koje investitori ne vole. I onda ako imate unutar dvije godine nekoliko promjena poreznih zakona, ne znate u principu danas ste počeli raditi. Evo recimo otvorili ste restoran na Jadranu. I otvorili ste ga u 6 mjesecu i PDV vam je 10%. I vi temeljem toga radite kalkulaciju i onda nakon 2 mjeseca netko kaže e neće biti više PDV 10%, nego će biti 13%. Pa onda vam kaže je o.k. imaš dobit, na isplaćenu dividendu platit ćeš 12% ali i retroaktivno za neke godine. E sad si ja postavljam pitanje koji će to normalan poslovan čovjek ići u investiciju zbog toga da ne bi platio porez na dividendu? [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] Pa svatko normalan ide u investicije da otvori nova radna mjesta i temeljem toga više zaradi.
Nova replika Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, neki su me poduzetnici evo baš i zamolili da u okviru ove rasprave o proračunu i kad u Saboru bude ministar financija postavim jedno pitanje. Naime, vi dobro znate, a to ste i sami spominjali da su pojedini poduzetnici u Republici Hrvatskoj temeljem Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi oslobođeni i oprošteni su im deseci milijuna kuna poreznih obveza, poreznih davanja. U isto vrijeme djelatnici Ministarstva financija odnosno Carinske uprave vrše nadzor kod drugih, ostalih poduzetnika koji su u posljednjih nekoliko godina kasnili sa plaćanjem trošarina ali su ih uredno podmirili. Zato što su kasnili plaćali zatezne kamate. Danas djelatnici Carinske uprave za 2009., osmu, devetu, desetu kod tih poduzetnika koji su podmirili svoje obveze i nisu ušli u sustav predstečajnih nagodba dolaze im i napišu im prekršajne naloge i sada plaćaju kazne. Dakle, zamislite nepravde. Nekome se oprašta na desetine milijuna kuna poreznih davanja, a njegovom konkurentu koji je uredno podmirivao obveze, doduše sa nekim kašnjenjem zbog čega je plaćao zateznu kamatu danas im Carinska uprava ulazi u nadzor, piše im gospodine ministre prekršajne naloge i sada plaćaju kazne. Postavlja se pitanje da li temeljem takvog poslovanja takvi poduzetnici čiji su korisnici, čiji su konkurenti, ispričavam se, korisnici po meni nezakonite, odnosno nedopuštene potpore kroz opraštanje plaćanja duga u postupku predstečajne nagodbe da li danas mogu tužiti Ministarstvo financija, pa da i njima država može kroz takvu potporu omogućiti normalno poslovanje. A ne s jedne strane ih se kažnjava što su kasnili premda su platili zateznu kamatu, a drugima se kroz ovaj postupak opraštaju i to bi bilo vrlo interesantno znati kome, i da se ta lista objavi, opraštaju se na desetine milijuna kuna poreznih obveza.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Bačić na veći dio vašeg pitanja ja nažalost ne mogu odgovoriti jer to može odgovoriti resorni ministar. Ali ono što mogu reći osnovno načelo porezne politike je da bude pravedna. Da bude pravedna prema svima i da svi plaćaju poreze sukladno svojoj gospodarskoj snazi i moći. A zatezna kamata je oduvijek bila imala svoj da tako kaže kazneni prefiks i ona se plaćala i bila je zbog toga uvijek viša, zbog toga jer netko nije izvršio svoje obveze na vrijeme. I ako netko nije izvršio svoje obveze na vrijeme platio je zateznu kamatu i onda ne vidim zašto bi se protiv takvih ljudi vodio prekršajni postupak. Ali, ono što je možda u predstečajnim nagodbama najbolnije i najteže jest što je sa PDV-om onih koji duguju prema nekome pa su platili PDV pa njima to nije plaćeno i sad u ovim predstečajnim nagodbama itd. on dobije išta ili ništa ili dobije nešto na 5 godina bez kamata. Ali postavlja se pitanje kakav je status tog plaćenog PDV-a na račun? Jer znamo svi da izuzev obrtnika svi praktički PDV plaćaju prema fakturiranoj, a ne prema naplaćenoj vrijednosti. Pa onda ako se išlo na takve pogodbe onda bi bila logična stvar da i za ovaj … dio je država platila PDV nekome tko nešto nije platio, a on je u svojim knjigama pak trebao riješiti problem povrata predporeza tako da tu bude i vuk sit i koza cijela. Međutim, mnogi su se upravo zbog toga našli u problemima jer bi da podmire svoje obveze prema državi zadužili se, prodali imovinu, platili PDV, a svoja potraživanja ne mogu naplatiti zato što neki jamci, povezana društva su donijeli sasvim drugačiji predstečajni plan.
Iduća replika, Zdravko Ronko. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo čitam u ovim materijalima smanjenje za socijalnu skrb od 23 milijuna, za kulturu 21 i za branitelje 15,5. Evo sad smo na stol dobili i amandmane kolege Đakića. Slažem se potpuno gospodine Šuker s vama da to oni ne zaslužuju, ali očito da je to i neminovnost. Ali istovremeno čitam u medijima i presude. HDZ 30-ak milijuna, bivši predsjednik HDZ-a Ivo Sanader 30-ak milijuna pa prema dostupnim podacima i vaše kumče koje je sa svojim tvrtkama zavaljalo uz pomoć bivših i sadašnjih jataka u Hrvatskim šumama i Poreznoj upravi 30-ak milijuna i sve to mi se čini da je samo vrh sante leda, a da se stvari malo protresu mislim da ne bi trebali ni imati rebalans. E sad, vi ste osoba i bili ste osoba od posebnog povjerenja Ive Sanadera, ne vidim zašto ne bi bili i sad. Vi visoko kotirate u HDZ-u i kotirali ste i kotirate. I vi ste imali i imate i sad jedan snažan utjecaj na svoje kumče. Pa ja bih vas zamolio da vi pokušate iskoristiti taj svoj utjecaj, tu svoju snagu da pokušate to odraditi na način da nekako oni to uplate. Ne moraju ni sve uplatiti, nek barem avansiraju. Ali mislim da bi ovo vaše lamentiranje da bi bolje ga iskoristili i da bi bilo kvalitetnije kada biste kroz ovaj način dali svoj doprinos. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Gospodine Ronko ne znam o kojem kumčetu govorite, onda neću vam reći, rekao bih vam ono što je rekao kolega Hebrang ali vi ne govorite istinu. Ali, kolega Ronko nečiji drugi kumovi imaju problema sa Hrvatskim šumama. To ste zaboravili. Kolega Ronko s kojim pravom vi držite moralne lekcije? Pa vi ste u trenutku preuzimanja vlasti htjeli … [[Govornik se ne razumije.]] iz Ministarstva financija 14 milijuna kuna. Izgubili ste sudski spor, htjeli ste naplatiti ono što je vlasništvo Porezne uprave. Izgubili ste sudski spor, hvalili ste se na lokalnom radiju da ste dobili toliko i toliko kamata. Ali kolega Ronko ja vama to nikada dosad nisam rekao i da niste ovako razgovarali ne bih vam ni sad rekao. Jer idete govoriti nešto osobno što naprosto nije istina. Pa mogli ste reći da mislite na kolegu kojeg tako i tako već napadate o-ho-ho ali mi jesmo prijatelji a nismo kumovi. Prema tome, nečiji drugi kumovi imaju problema sa šumama, čovječe Božji. Isto kao što će svačiji hranidbeni lanac doći na red. Ali kažem vam sjetite se ugovor na 14 milijuna u trenutku kad je bilo preuzimanje vlasti. Procjena Porezne uprave je na 12, a procjena sudskog vještaka na 11,8. Sva sreća pa ima pravosuđe koje djeluje neovisno o politici pa je donijelo presudu jer pitaj Boga čije izborne troškove su ti novci trebali podmiriti.
Nova replika, Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa poštovani kolega Šuker rekli ste da je ovo kapitulacija ekonomske politike. Rekla bih da je to nježno rečeno kolega Šuker. Naime, ovaj rebalans kao i svaki proračun govori o cjelokupnoj politici Vlade, a ovaj rebalans da se iščitati govori što kaže ova Vlada. Naime, iznos predviđen za pripremu projekata za financiranje iz EU fondova smanjen je za četvrtinu. Istovremeno sredstva za plaće i administraciju brojnih ministarstava i agencija je povećan čak i do 45%. Zanimljivo je pročitati jednu stavku naknada osobama izvan radnog odnosa koje su povećane za 800%. Istovremeno imamo naknade nezaposlenima povećane za 321 milijun ili 2,6%. Ne zbog toga što će te naknade biti veće nego zato što ovim priznaje Vlada da imamo daleko više nezaposlenih nego što je to predviđala u studenom prošle godine. Naime, u studenom kad se donosio proračun koji sad mijenjamo bilo je 350 tisuća nezaposlenih. Danas ih imamo 382 tisuće. Ova Vlada se hvali da je 120 tisuća nezaposlenih, da je ovu brojku popravila izbacivanjem 120 tisuća nezaposlenih. Istovremeno na istoj stranici za aktivnu politiku zapošljavanja izdvajamo 177 milijuna manje što je 35% manje nego predviđeno u studenom prošle godine. Mislim da je sramotno ovim rebalansom ova Vlada priznanje da nam već sada za nezaposlene nakon dva i pol mjeseca treba 26% više jer ih imamo daleko više nego što smo to mogli pretpostaviti prošle godine u prosincu, a za zapošljavanje to je za aktivnu politiku odvajamo 35% manje ili 177 milijuna. Zar pametna i odgovorna Vlada ne bi trebala osigurati sredstva za zapošljavanje mlade osobe makar to bilo i za 1600, sramotnih 1600 nego je ostaviti na zavodu i osigurati joj naknadu.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Vidite, kolegice Juričev da su ministri bili pošteni i korektni prilikom izrade proračuna onda nam vjerojatno ovaj rebalans proračuna ne bi trebao. Zašto? Zato što bi onaj proračun za koga su svi znali u trenutku kad je donošen naprosto ne vrijedi ništa da je u zraku, takav kakav je i sad imamo nekakve ne rezonske promjene jer koja logika je u roku od dva mjeseca povećavati troškove za nezaposlene za 321 milijun kuna. Da li je to bio strah da se prizna koliko je nezaposlenih ili aktivna politika zapošljavanja. Međutim, vi ste rekli ključnu stvar, a to je za četvrtinu ili za 25% smanjenje sredstava domaće komponente za EU fondove. Mi moramo shvatiti, nama Europa nije trošak nego nam je mogućnost da povučemo novce i da smanjimo rashodovnu stranu proračuna, da kažemo jednim običnim pučkim jezikom, da nas svaki Hrvat razumije. A s obzirom da nisu pripremljeni ni državne institucije ni jedinice lokalne samouprave a one koje su pripremljene naprosto nemaju prostora jer moraju čekati neke druge a da ne govorim o poduzetnicima, onda imamo situaciju da ono što se trebalo financirati iz EU fondova se nažalost nalazi na rashodovnoj strani proračuna i onda je proračun u ovakvim problemima kakvim je, a vjerojatno da se išlo na to, onda bi to nametnula samo po sebi određene strukturne reforme i promjene koje se naprosto ne mogu izbjeći, one se moraju dogoditi.
Nova replika, Sunčana Glavak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker, vi ste vrlo dobro primijetili da se zapravo problemi državnog proračuna odnosno planiranje državnog proračuna reflektira i na proračune jedinica lokalne samouprave. Točnije rečeno, mi jedinicama lokalne samouprave a reći ću vam zašto to govorim, primjerice gradovima umjesto da ih jačamo, dajemo im zaduženja a prilikom rebalansa proračuna dovodimo ih u neravnopravan položaj jer dajući im zaduženja zapravo ih ne pitamo za njihovo mišljenje kada im smanjujemo sredstva. Pa tako udruga gradova čiji predsjednik gospodin Željko Turk, upozorava evo moram reći da su me to zamolili i kolege iz mnogih SDp-ovih gradova da ovo kažem. dakle, riječ je o sredstvima za plaće službenika koje su jedinice lokalne samouprave preuzele od države a radi na poslovima izdavanja akata vezanim uz gradnju. Bile su plaće na razini 45 milijuna kuna osigurane u državnom proračunu od 2008.-2012. i doznačena su sredstva. Međutim, prijedlogom državno proračuna 2014. odnosno sadašnjim izmjenama i dopunama ta su sredstva umanjena na 12 milijuna kuna. Kako da jedinice lokalne samouprave planiraju svoje proračune, kako da uopće ljudi rade, dakle dajemo im s jedne strane zaduženja, s druge strane im, ne pitamo ih za mišljenje i uzimamo im sredstva. A ne uzimamo sredstva od primjerice 24,5 milijuna kuna za usluge savjetnika za privatizaciju Croatia osiguranja. Teško da će itko tko objasniti ovo čelnicima gradova kojima smo nametnuli ove obveze, smanjili smo im gotovo duplo sredstva a onda ćemo reći ne, treba nam taj novac, da bismo platili neke savjetnike ili da bismo kupili nove automobile kao što još uvijek stoji u nekim stavkama rebalansa što je gotovo nevjerojatno.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolegice Glavak, jedinice lokalne samouprave sastavile su proces reforme koje se moraju dogoditi u ovoj državi jer jedinice lokalne samouprave i resorna ministarstva naprosto moraju vidjeti koje poslove bi bilo bolje spustiti na jedinice lokalne samouprave da se kvalitetnije i bolje obavljaju a istovremeno ako im spuštate obveze onda im treba spustiti i pravo, i kad bi postojao takav parterski reformatorski odnos onda se ne bi događalo prema jedinicama lokalne samouprave ovo što se događa. Međutim, kako se priča o svemu ovome skupa, najbolje vam izgleda priča s ovim novo nabavljenim autima. Točno se zna kako to ide preko središnjeg ureda za javnu nabavu. Onaj tko ima potrebu je vjerojatno osigurao sredstva u svom proračunu i temeljem toga je prijavio javnu nabavu i ne može se dogoditi kad se kupe auti koji su ovako nepodobni za javnost da netko kaže ti auti će otići u jedno ministarstvo. Pa kako će otići u to ministarstvo ako oni nemaju novaca za financiranje tih auta a to jasno pokazuje kako oni koji bi itekako trebali znati kako funkcionira sustav kad ih malo javnost stisne ne znaju više gdje im je glava, a gdje im je rep.
Posljednja replika prije stanke, Damir Tomić.
Savršeno. Dobro je ovo ispalo. Kolega Šuker, evo samo jedna mala digresija prije nego što krenem s replikom, primijetio sam da vam HDZ-ovci samo postavljaju pitanja, nisu vam uopće replicirali, ali ja hoću. Rekli ste da ovakva politika je dovela do 380 tisuća nezaposlenih. Ja vas moram podsjetiti na dva perioda hrvatske politike i to je prvi period, to su 90., famozna pretvorba i privatizacija koja je ugasila 300 tisuća radnih mjesta i tu vam moram reći na primjeru grada Đakova u kojem ste ugasili PIK koji zapošljava preko 3 tisuće ljudi, nema ih, nema tih 3 tisuće ljudi, 3 i pol tisuće je nezaposleno sada u Đakovu, to je direktna posljedica. Drugi period po meni ključan su godine Ive Sanadera i potkradanje vlastitih građana. Zar mislite da je potkradanja vlastitih građana se nije odrazilo na nezaposlenost? Ja mislim da je. Što se tiče ove klime koju ste vi uporno htjeli ugasiti, bojali ste se svega što imalo miriši na socijalizam. PIK-ovi su vam smetali, zadruge su vam smetale, a sada svi vidimo koliko je to bilo pogrešno. I za kraj, moram vam to reći, vi ste na kraju svojeg izlaganja rekli da ova Vlada ima kvazi mjere. Ja nažalost na vašu stranku gledam kao na kvazi domoljube. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Pa gledajte, kolega Tomiću, čovjek bi mogao svašta reći što je kvazi. Ako ćemo se ovako nerezonski dobacivati na poštene ljude koji su pripadnici pojedinih političkih stranaka, onda najbolje to kvazi govori o onome tko je to rekao, a meni ne pada na pamet to reći za članove SDP-a, da su kvazi nečega jer ih poštujem kao ljude, kao građane RH. Dakle, to je jedna stvar. A što se tiče pretvorbe i privatizacije, vjerujete mi kolega Tomiću, u životu nisam imao ni jednu dionicu, u toj pretvorbi i privatizaciji svi su prsti unutra. Imate puno onih koji su bili istaknuti članovi partije pa su iskoristili blagodati pretvorbe i privatizacije i onda se ukrpali u vladajuću stranku kao što su neki ušli i kod vas u stranku sada kad ste došli na vlast. Prema tome, opet ime i prezime, a isto tako ja bih stvarno volio oko tih 200 obitelji o kojima se priča, ajmo sada izlistati 200 najbogatijih Hrvata pa da vidimo kojoj političkoj opciji pripadaju u ovom trenutku, najviše njih ne pripada niti jednoj političkoj opciji, ali da vidimo kojoj su političkoj opciji pripadali i da li su pripadali do 90-e. Ali kada govorimo o toj pretvorbi i privatizaciji, nemojte zaboraviti zakon Ante Markovića. I tadašnji svi direktori poduzeća i direktori banaka koji su sudjelovali u pretvorbi i privatizaciji su bili članovi saveza komunista jer drugačije nisu mogli biti to što jesu i meni ne pada na pamet reći da je SDP izvršio privatizaciju. Pustite vi to, ali imovinu niste od SDP-a bacili, nekakve hotele ste uredno prodali vani i došlo na žiro račun SDP-a. Ali ponavljam, okanimo se teških riječi što se tiče poštenih članova svake političke stranke. Nemojmo njih vrijeđati jer oni vrlo teško žive i mislim da zbog njih nije pošteno ovakvu raspravu voditi. Mi se možemo ovdje pa čak nije lijepo ni pošteno da se međusobno nabacujemo po blatu ako nemamo argumenata.
Zahvaljujem. Sada oglašavam stanku. Ostalo je još 8 replika, to ćemo čuti u 15 sati. 8 replika. STANKA U 13,28 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo s replikama. Draženko Pandek, izvolite.
Evo zahvaljujem. Poštovani kolega vi ste u svojem izlaganju ste se osvrnuli na to da je 2011. dakle, zadnje godine mandata one Vlade bio gospodarski pad sa 1.02% te ste izrazili nadu da se tim tijekom nastavilo kako je ona Vlada zacrtala program da bi danas imali bolju situaciju. Pa evo u najkraćem, ne bih se naravno složio s vama. Mislim da kad izgubimo taj podatak iz šireg konteksta da čak može donekle i zavarati javnost jer u to isto vrijeme naravno u okruženju u EU, zanima me euro zone, gospodarski rast bio 1,6% dakle dok smo imali pad 0,2% a idućih godina je bio gospodarski pad u euro zoni -0,7% a 2013. -0,5%. Naravno da smo mi mala tvorena ekonomija gdje smo izuzetno ovisni o okruženju ali rekao bih da je tih 2011.znači kad zbrojimo taj minus i plus kojim ulaskom u EU znači razlika taj GAP je bio dakle 1,8%-totnih poena dok se taj GAP smanjivao ovim godinama koje su uslijedile na -1.2 te 0,5%-totnih poena. Kad govorimo o tom rascjepu i razlici između kretanja europskog BDP-a i hrvatskog možemo primijetiti, još se vidi na ovom grafu da se on čak u ovo razdoblje ove Vlade znatno smanjuje te to dakle ukazuje na ipak približavanje kretanja EU i Hrvatskoj što nije bio slučaj za one prijašnje Vlade gdje su bile puno veće diskrepancije, rekao bi ipak da se kretanja ukazuju na harmonizaciju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolega Pandek, ja sam to govorio u kontekstu da je Hrvatska u drugom i trećem kvartalu 2011. imala gospodarski rast. Četvrti kvartal su bili izbori i logična stvar da mnogi pokazatelji u tom periodu padaju. Iako je to na godišnjoj razini bio pad od 0,2% a s obzirom da su neke mjere gospodarskog oporavka počele davati rezultate na mikrorazini, dakle samo na Hrvatsku onda je bilo logična stvar da su se neke stvari nastavile dok Vlada naprosto ne dođe do nekih svojih konkretnih mjera, da vjerojatno rezultat u 2012.ne bi bio -2% nego bi bio sigurno bolji, dakle ja sam to govorio u tom kontekstu. I logična stvar kao što su u ovom trenutku sve zemlje praktički izuzev jedne ili dvije u Europi izašle iz recesije i da po nekakvoj snazi inercije i Hrvatska bi trebala izaći međutim nas nažalost neke stvari koje nisu napravljene vuču još uvijek ispod crte i to je stvarni problem i pitanje je ovih 0,2% ove godine da li će s obzirom nažalost na ovakvu situaciju sa EU fondovima na ovo da smo u proračunu skresali sredstva za investicije, na situaciju koja je takva kakva je u javnim poduzećima, pitanje da li će nas to odvući ispod crte jer nažalost gledajući čisto kolika je korist od nečega, da li je -0.1% ili +0.1% to je praktički svejedno. To je u nekakvim granicama statističke pogreške, međutim bitan je trend. Vi ako imate nekakav uzlazni trend pa on čak i ako je negativan, ali ako imate i uzlazni on je trend, on je dobar, međutim najgore je kad imate pilu.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Šuker, u svojoj ste raspravi rekli da je nepravedno što će HNB dio dobiti dati u proračun RH. S tim se ne slažem. Zapravo bilo je nepravedno pa i neprirodno zapravo nonses da HNB nije sudjelovao u proračunu sa dobiti ali u rješavanju krize jedino što je HNB činila svih ovih godina i što čini i to aktivno jest dijeljenje lekcija s visoka. HNB se ponaša kao suparnik Vladi bilo u ovoj, bilo u onim prijašnjim Vladama, kao da nije briga HNB zapošljavanje, stabilnost privrede, kao da se jedino čuva tečaj kune koji znamo da mnogi ekonomski stručnjaci kažu da je destimulirajući upravo za privredu. Praksu ponašanja HNB-a treba promijeniti i to je dobro ako će se mijenjati. Nije dobro ako se neće, bez obzira tko je na vlasti, bez obzira koja je stranka na vlasti. Ovo što ste govorili, slažem se ovo što se govorili o jedinicama lokalne samouprave kojima se oduzima, to je još jedan dokaz ne decentralizacije u koju se klela ova Vlada kada je dolazila nego centralizacija. U potpunosti se slažem ovo što je kolegica Glavak govorila o statusu gradova odnosno u situaciju u koju su se našli gradovi koji su preuzeli jedan dio posla države kako bi radili na legalizaciji, država se obvezala da će podmirivati troškove plaća i u proračunu je bilo predviđeno da će pokriti sa 45 čini mi se milijuna kuna, sada je tih milijuna kuna manje. Mislim da to nije fer i da je to, se pokazuje odnos prema lokalnoj samoupravi.
Uvaženi kolega Šuker, u svojoj ste raspravi rekli da je nepravedno što će HNB dio dobiti dati u proračun RH. S tim se ne slažem. Zapravo bilo je nepravedno pa i neprirodno zapravo nonses da HNB nije sudjelovao u proračunu sa dobiti ali u rješavanju krize jedino što je HNB činila svih ovih godina i što čini i to aktivno jest dijeljenje lekcija s visoka. HNB se ponaša kao suparnik Vladi bilo u ovoj, bilo u onim prijašnjim Vladama, kao da nije briga HNB zapošljavanje, stabilnost privrede, kao da se jedino čuva tečaj kune koji znamo da mnogi ekonomski stručnjaci kažu da je destimulirajući upravo za privredu. Praksu ponašanja HNB-a treba promijeniti i to je dobro ako će se mijenjati. Nije dobro ako se neće, bez obzira tko je na vlasti, bez obzira koja je stranka na vlasti. Ovo što ste govorili, slažem se ovo što se govorili o jedinicama lokalne samouprave kojima se oduzima, to je još jedan dokaz ne decentralizacije u koju se klela ova Vlada kada je dolazila nego centralizacija. U potpunosti se slažem ovo što je kolegica Glavak govorila o statusu gradova odnosno u situaciju u koju su se našli gradovi koji su preuzeli jedan dio posla države kako bi radili na legalizaciji, država se obvezala da će podmirivati troškove plaća i u proračunu je bilo predviđeno da će pokriti sa 45 čini mi se milijuna kuna, sada je tih milijuna kuna manje. Mislim da to nije fer i da je to, se pokazuje odnos prema lokalnoj samoupravi.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, vjerojatno ste nešto prečuli. Ja nisam rekao da mi je žao što će HNB uplatiti dobit, nego sam rekao da mi je žao zbog godina, nekada kad HNB nije htio uplatiti, a logična stvar je ako HNB u ovom trenutku ima dobit, zna se od kud je tu dobit ostvario, nije ostvario, nije mu s neba palo. Logična je stvar je da onda da dio novaca u državni proračun, ako već ne može biti onih kreditnih zaduženja unutar godine dana kao što je to nekad bilo dok nismo 2002. izmijenili Zakon o HNB-u. Ali mene, ovo što ste govorili o HNB, oni mene neodoljivo podsjećaju na one bijelce što smo ih zvali promatrači na početku Domovinskog rata iz Europske komisije. A oni su došli na liniju fronta sa jednim zadatkom jer mogle su granate padati koliko god hoće, a vas, oni nisu željeli o tome razgovarati nego ono zbog čega su oni došli, a eventualno si sutra mogao razgovarati s njima, tako je i ta priča oko toga ex … držat lekcije što bi trebalo napraviti. Ja mislim da i kolega Linić doživljava ono što sam ja doživljavao godinama, da su oni cijelo vrijeme pričali, nikad nisu konkretno rekli što bi trebalo napraviti, koji bi oni tu … dali u cijeloj priči. Međutim, tak je kak je, a što se tiče jedinica lokalne samouprave, mislim da nije dobra poruka ovo sa promjenom udjela u koncesiji. Mislim da to nisu toliko veliki novci, da će se država spasiti s tim, ali šalje jednu užasno lošu poruku jedinicama lokalne samouprave i druga stvar, to područje koncesija je nažalost u Hrvatskoj još uvijek loše obuhvaćeno, nama je trebalo jedno 4, 5 godina u ministarstvu da napravimo uopće registar koncesija pa čak i gradonačelnici nekih velikih gradova, molili smo ih 10, 15 puta da nam pošalju koncesijske ugovore jer ne sklapa samo koncesijske ugovore država, mnoge ugovore su sklapala javna poduzeća i komunalna poduzeća jedinica lokalne samouprave i to se tek nekad posložilo. Možda se s tim šalje loša poruka, ako već govorimo o tome da bi jedinica lokalne samouprave trebala imati nekakav značajniji, značajniju ulogu i u korištenju sredstava EU fondova, a isto tako i … gospodarstvu.
Ante Jerolimov, replika.
Zahvaljujem. Kolega Šuker, rekli ste da je sve, ste lijepo rekli i obrazložili, konstatirali da je povećanje doprinosa za 2% u stvari javno priznanje kapitulacije. Skrenuo bih vam pažnju da nije povećan samo zdravstveni doprinos i PDV nego da je sve širi obuhvat poreza, rekli bi na sve i svašta, da se povlače mirovine iz drugog stupa, da se povećava udio naknada za koncesije, da se povlači dobit iz javnih poduzeća, da rastu trošarine i da ne nabrajam sve ostale namete i pogreške ove Vlade jer bi mi isteklo vrijeme. U prilog priznanju kapitulacije govori i činjenica da je prilikom rastavljanja proračuna za 2014. godinu u studenom 2013. i sam ministar rekao i to u više puta kako je riječ o borbi za opstanak i tvrdio je da je proračun realan i ostvariv. Danas 4 mjeseca kasnije možemo vidjeti kako je ta borba s proračunom završila, porazom i … I svako malo je ista priča, mi upozoravamo na održivost i na realnost proračuna i najavljujemo skore rebalanse, a predlagatelj sve negira i odbija i onda nažalost vrijeme pokaže da smo bili u pravu, ali vrijeme prolazi i nažalost naši građani iz dana u dan žive sve lošije i sve gore i pitaju se kako preživjeti još ove dvije godine ove Vlade.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Jerolimov, ja sam uvjeren da je ministar imao jedan sasvim drugačiji koncept kad je predlagao ovu poreznu reformu, međutim jedan od ključnih koraka u tom konceptu se nije ostvario i nažalost Vlada je došla sada u situaciju da uzme ono što od kud jedino može uzeti. Dakle ova mjera za koju je bilo upozoravano odmah na početku da, ona kad se gleda kumulativno, onda je to puno novaca, onda je to 2 milijarde 600, 2 milijarde i 700, međutim kad se to rasparča na nekoliko stotina tisuća … uplate mirovinskog osiguranja i kada uzmemo da većina hrvatskih tvrtki je ispod 50 zaposlenih, ako recimo na bruto plaću je to iznos od 120 kuna pa kad pomnožite sa 12 mjeseci, to je 1440 kuna i ako uzmete da imate 50 zaposlenih, to vam je 70 tisuća kuna. Sad se postavlja pitanje što u tvrtki sa 50 zaposlenih možete potaknuti sa 70 tisuća kuna? Ali nažalost kad se to kumulativno uzme u proračun su to veliki novci. I ono što sam rekao u ime kluba i što na kraju krajeva stav je HDZ-a, prihodovna strana se više ne može puniti sa povećanjem poreza jer nas to vodi u kontra efekt. Prihodovna strana se može puniti isključivo kao efektom određenih gospodarskih događanja koji će samim tim puniti državni proračun. I ovo neiskorištavanje EU fondova je velika šteta za državni proračun jer svi ti poslovi koji bi se radili iz novca EU, na njih bi se platio PDV, platili bi se doprinosi, platio bi se porez na dohodak, oni koji rade sve skupa i s tom osnovom samo bi se povećao državni proračun, a da ne govorim da s tom osnovom bi se smanjila rashodovna strana državnog proračuna jer to su troškovi naprosto koji se više ne bi financirali iz državnog proračuna nego bi dolazila sredstva od nekud drugdje i onda bi ministar dobio mogućnost da kreativnije se ponaša prema proračunu, a samo to bi natjeralo ostale ministre da konačno počnu provoditi reforme.
Boro Grubišić, nije prisutan, gubi pravo na repliku. Luka Denona.
Poštovani kolega Šuker, vi volite kao što smo čuli, govoriti o tome da treba govoriti o činjenicama i da sa činjenicama trebamo razgovarati i raspolagati i suočavati se. Međutim, slušajući vas danas za govornicom, a i neke vaše kolege u replikama, stječe se dojam, vjerojatno pogrešan, ali dojam je takav da ispadne da je ova Vlada u ove dvije godine koliko je na vlasti učinila ogroman dug i da ne zna kako taj dug ili probleme u Hrvatskoj rješavati, takav se dojam stječe. Dakle, u dvije godine smo uspjeli doći u prekomjerni deficit i ne znamo po vašim riječima kako se to riješiti, takav je dojam koji su građani vjerojatno čuli koji su slušali nakon vaših rasprava i nakon vašeg objašnjenja rebalansa državnog proračuna. Pa koliko vama to drago bilo ili ne ja moram onda o činjenicama govoriti pa se vratiti ponovo na nešto što meni nije drago, ali moram reći. Dakle negdje 2008.godine kada se počela valjati kriza onda je onaj čije se ime više ne spominje osim na sudu kada smo mi barem dio nas oporbenih zastupnika tjedno imali tiskovne konferencije i govorili da je kriza na vratima i da treba reagirati i nudili smo zakone kako to treba napraviti ispadali smo ovdje smiješni jer toga nije bilo, krize nije bilo. A onih 63 milijarde deficita koje je Europa ustanovila, ne mi je također neka činjenica znači u dvije godine se potrebno nositi sa prezaduženom državom sa prezaduženim gospodarstvom, sa prezaduženim građanima i ispunjavati uvjete iz prekomjernog deficita da dođe ispod 3%.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolega Denona znate zašto vam ja sve to govorim? Pa zato što sam ja sličnu golgotu prošao kao što prolazi današnji ministar. I nije istina da u 11.mjesecu nije predloženo zamrzavanje svih rashoda na razini 2008.godine. Bio je veliki sastanak sa svim predstavnicima sindikata sindikalnih središnjica, HUP-ova, velikim dijelom čelnika jedinica lokalne samouprave da se pokušamo dogovoriti da je to nešto što se mora napraviti. Nije se to napravilo u 11.mjesecu, uslijedio je rebalans koji se počeo raditi u 2.mjesecu sljedeće godine i skresali su se rashodi za 9 milijardi kuna. prema tome, ako to nije priznanje da smo u krizi onda ne znam što bi trebalo napraviti. Sve se to događalo u 11.mjesecu. A kolega Denona, ja sam već danas spomenuo samo jedan zakon, a mogao bi i druge spominjati. Dakle od inih zakona koji su ovdje bili predlagani je bilo predloženo da se zdravstveni doprinos smanji sa 15 na 7%, e sada uzmite da se taj zdravstveni doprinos smanjio sa 15 na 7% na što bi ličio taj proračun, a vi ste sada sami priznali da smanjenje od 15 na 13% je neodrživo, dakle to ste vi sami priznali. E sada mi recite kako bi neko održao? S druge strane ja bih vam otvoreno zapljeskao i vjerujte mi sve bi vaše zakone podržao kada ste došli na vlast da ste jednostavno stavili na hrpu tih 40 zakona i da ste rekli evo mi smo sada došli na vlast i mi ćemo sve ove zakone koje vi zločesti HDZ-ovci dok ste bili na vlasti niste htjeli prihvatiti mi ćemo ih sada usvojiti. Nažalost niti jedan od tih zakona nisam vidio. Prema tome jedno je dok si u oporbi, a drugo je dok si na vlasti. međutim ja u svojoj raspravi zbog poštovanja prema instituciji na kojoj sam bio čelu zbog poštovanja prema kolegama nastojim se nikada ne dovesti u takvu situaciju da govorim stvari koje su neprovedive samo zbog toga da bi napao političkog protivnika. Ali u tome da se s nekim stvarima ne slažem nastojim obrazložiti zašto se ne slažem i s razloga možda će to neko prihvatiti na neki način pa će možda neke stvari ispraviti. Ali gledajte činjenica je da se mi sada nalazimo sa deficitom od 20-ak milijardi kuna.
Hvala. Ante Kulušić replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice.
Kolega Šuker kazali ste da je ova Vlada kazala da će se proračun puniti iz dobiti trgovačkih društava. A kako će onda ta trgovačka društva napredovati? Čuli smo ovdje kriv je onaj ili onaj ali zna se tko vodi ovu Vladu i za vrijeme koje vlade u dvije godine došlo novih 70 tisuća nezaposlenih. Postoji jedan vic o malome Ivici, a to ću kazati zašto danas EU obožava zašto zemlje EU obožavaju Hrvatsku. kada je mali Ivica bio u školi pa ga pita učiteljica da li voliš tatu, kaže ne volim ga jel me tuče. Da li voliš mamu, ne volim jel me tuče. A koga voliš? Kaže volim jedan nogometni klub, a sada neću kazati koji jer on nikoga ne tuče. Tako i zemlje EU danas obožavaju Hrvatsku jer nažalost krcamo u EU 3 milijarde i 800 milijuna, a ne izvlačimo ništa i valjda će nam se i softver popraviti pa ćemo nešto izvući iz EU. A ovdje je bilo govora i o kumovima i kumstvima, tko i na kraju koji kumovi će odgovarati to će tek utvrditi sud. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Kulušić ja sam danas nekoliko puta govorio o tome da EU Hrvatskoj nije teret nego da Hrvati, Hrvatska država, hrvatsko gospodarstvo treba imati korist od EU. Nažalost to se iz ovoga proračuna ne vidi. Vidi se jedino na rashodovnoj strani gdje mi moramo uplatiti toliko i toliko. Ali isto tako nekada je ispregovarano da može biti tolika koverta ili da možemo onako da kažemo narodski povući toliko i toliko novaca. E sada se postavlja pitanje, da li jedan softver može biti problem? pa ako smo znali da prošle godine možemo povući milijardu i 800 ili koliko već možemo povući onda je logična stvar bila da su svi ti programi već praktički odrađeni i da se novci povlače ove godine, a da sve ovo što se trebalo povući ove godine isto tako da se odradi tako da se ne planira u ovom proračunu. A što se tiče javnih poduzeća iskreno govoreći ne znam iz kojeg to javnog poduzeća u ovom trenutku osim JANAF-a i Plinacroa se uzeti nekakva dobit jer HEP može prikazati ne znam kakvu dobit. Svi znamo da on ima negdje milijardu 300, 400 potraživanja od građana i gospodarstva koje su upitne što se tiče naplate. Međutim INA je nažalost u gubicima, Croatia osiguranje je u gubicima i ne znam koju to dobit će država povuć. A baš me zanima koliko će biti izdašan guverner HNB-a pa da povučemo paralelu što se događalo i prošle i pretprošle godine, a da ne govorim što se događalo prije 4, 5 godina što se tiče dobiti HNB-a.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker sigurna sam da se slažete da je proračun politika svih politika, a ovaj proračun koji je danas pred nama odnosno rebalans kakvu poruku daje pa skoro 400 tisuća nezaposlenih mladim ljudima kojima skinuta su sredstva za zapošljavanje, investicije su zaustavljene, na neki način može se reći da je ovo propao pokušaj propale politike. Nažalost, nitko u ovoj Hrvatskoj nije sretan zbog toga, najavljivan je boom, pa je uvođena fiskalizacija gdje je efekt fiskalizacije, nitko nema ništa protiv toga. Podizan je PDV, gdje je efekt svega toga. I konačno, govorilo se i 8 godina pripremalo i govori se da će se boriti protiv korupcije. Pa evo ga imamo financiranje političkih stranaka, neki me ljudi pitaju pa što će se desiti meni da nisam prijavila porez. Što bi se meni desilo? Jedna politička stranka a to je stranka na vlasti već druge godine zaredom zakasni prijaviti, sve prvi puta plati kaznu i onda nekom uredbom brzom preko Ustavnog suda to sruše i opet oni zaborave. Pa kakva poruka je ovog proračuna gospodine Šuker 2015. godine ovim građanima koji zaista više stenju pod ovakvim stvarima?
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Gledajte kolegice Sumrak. Vlada je morala napraviti nešto da pošalje u Brisel i da to izgleda kao želja da se nešto umanji. I kada pogledate što se napravilo na prihodovnoj stvari to su praktički sve jednokratni zahvati isto tako kao što, a danas o tome nije bilo govora u Zakonu o ukidanju prava na vjernost službi 4, 8 i 10% kaže se da će se na takav način ušparati negdje oko 380 milijuna kuna ali taj zakon vrijedi do 31.12.2014. E sada vas ja pitam iz kojih sredstava će država sljedeće godine namaknuti tih 500 milijuna kuna za vjernost službi ako nećemo praktički imati gospodarskog rasta. To jasno govori da te ad hoc mjere koje nisu posljedica reforme nego nekog rezanja a nažalost sve investicije u državnom proračunu su pretrpjele rez isto kao što je pretrpjela domaća komponenta za EU fondove onda imate rezultat kakav imate. I vjerojatno će Europska komisija zažmiriti na ove, rebalans proračuna, pustiti će ga ovakvog kakav je. Međutim, ima ona dva ako, gledati će kako se ta dva ako ostvaruju i koji su makroekonomski pokazatelji. Isto tako ono što ministar kaže da su mu dali, zapravo vladi odali priznanje za neke stvari vidjeti će koji je efekat tih navodno dobrih stvari i onda će donijeti svoj konačan sud za 2014. u jesen negdje 2014. prije donošenja proračuna za 2015.
Gordana Sobol, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, pa kolega Šuker, vi ste odmah na početku današnje svoje rasprave ovu Vladu optužili na neki način da stvara nesigurnost u društvu. Ja bih rekla da u najmanju ruku nije u granicama dobrog ukusa ovu Vladu optuživati za stvaranje nesigurnosti što su vaše Vlade propustile učiniti u vremenima prije nego što je ova Vlada preuzela odgovornost za državu. I to ne samo u vremenima krize kada se konačno priznalo da je kriza nego ja bih rekla još više u vremenima kada te krize nije bilo. Dakle, u nastavku toga ste govorili o potrebi reformi, o tome kako se kasni sa reformama. Da li vi ne mislite možda da bi svima nama danas bilo puno bolje i puno lakše da ste vi reforme o kojima stalno pričamo proveli u vremenima kada bi one puno lakše se mogle ostvariti. Dakle, u vremenima kada krize nije bilo. Kada govorimo o, također prigovarate da u ovom rebalansu proračuna nema dovoljno strukturnih reformi na rashodovnoj strani. Ne znam što mislite da smo trebali, dakle jedino u što se nije diralo u ovom rebalansu proračuna to su mirovine, to su davanja za osnovne plaće i socijalna davanja. Ili vi mislite da i tu bi trebalo provesti dodatne reforme? I konačno, između ostalog, danas ste više puta pa i u replikama sa članovima vlastitog kluba, valjda nisu zadovoljni sa vašom raspravom, jer najviše replika ste dobili iz svog kluba spominjali ste kako je ovaj rebalans rezultat pogrešnog planiranja, nerada ministara, pogrešnih poteza ministara. Jer evo već u trećem mjesecu imamo rebalans. Gospodine Šuker, kolega Šuker, 2009. godine vi ste bili ministar financija, 30.3. ovdje smo imali raspravu o prvom rebalansu proračuna 2009. a u srpnju mjesecu još dva rebalansa proračuna. Tada je to bilo O.K. tada je to bilo valjda u skladu sa predviđanjima vašima za 2009. a ovo kada mi to radimo onda ispada da je odraz nesposobnosti. Pa nije baš tako.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
E, kolegice Sobol, da je ovakvo okruženje bilo 2009. kao što je danas, čovjek bi mogao prst u uho pa pjevati. … [[Upadica se ne čuje.]] Samo malo, ja vas lijepo molim. Tada je cijela Europa bila sa gospodarskim padom izuzev dvije, tri države preko 6%. To je jedna stvar. A malo prije sam vam rekao da je bilo predloženo u 11. mjesecu zamrzavanje 2008. I tada sam rekao da se i tada dogodilo ono što se danas događa. Nije bilo političke snage da se povuku određeni potezi. I to sam rekao ne jedan puta. Reforme provode oni koji imaju političku želju i političku snagu. I zato kada sam govorio o tome da određene kućice izgledaju tako kao što izgledaju zbog toga što oni koji su odgovorni za njih nisu proveli reforme onda su to činjenice. A znate što stvara nesigurnost? Nesigurnost stvara kada ne znate kako i pod kojim uvjetima ćete poslovati. To je najveća nesigurnost kolegice Sobol. Korupcija, pogledajte si stavke pa ćete i vidjeti koje smanjujete, a što se tiče korupcije, nemojte se zaletavati neke stvari su se pokrenule i na drugoj strani pa ćemo vidjeti što će u konačnici biti. I druga stvar, ja sam cijelo vrijeme pristojno slušao dok ste vi govorili, pa prema tome, neki procesi se pokreću ali nitko, ja ponavljam kod korupcija nije politička stranka nego ime i prezime. Ali nemojte se sa time pravdati za ovo što se sada događa. Jer ponavljam vam, 2014. je nažalost ovakva kakva je ali stvarna opasnost je 2015. em zbog toga što nisu poduzete neke stvari, em zbog toga što je izborna godina i sigurno da se neke stvari neće poduzeti. Prema tome, to je tako kao što je, a kad sam govorio o nesigurnosti onda sam vam govorio o najavi određenih poreza za 2016. kad više neće biti ovaj mandat ove Vlade ali koji sigurno će zamrznut određene aktivnosti u ovoj državi kao što je netko zamrznuo u potpunosti promet nekretnina sa određenim zakonskim propisima. Isto tako kao što je nestala trgovina automobilima u Republici Hrvatskoj.
Nastavljamo raspravu. U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin.
Potpredsjednice, ministre, gospodo zastupnici. Slušam replike i ne mogu jednostavno vjerovati. Netko ne uzme ništa, ali zakasni predati izvješće i bude kažnjen sa pet milijuna kuna. Drugi drpnu par desetina milijuna kuna, ma koji par desetina stotina milijuna i kazna, tvojih i kazna 5 milijuna kuna. I onda si čovjek postavlja pitanje gdje je tu pravda, gdje je tu pravičnost, gdje je tu zakon, gdje je tu logika, gdje je tu poštenje. Dan nakon presude, ja ne mogu vjerovati, ne mogu doći sebi ni dan danas. Pazite sa pozicije vlasti svi šute, nitko niti a. Galami HDZ apsolutno ima na to pravo, ali što bi oni radili da je situacija obrnuta. Ali pustimo sada to. Svi smo znali da proračun 2014. neće izdržati. I svi smo na neki način na taj način govorili i dobro da je ovdje ispred nas rebalans. Rebalans je isto politika, nije dobro ali je nužno. I oni koji su za koaliciju jasno isto ga će podržati i obrnuto, oni koji nisu neće. Oni koji nisu za taj rebalans jasno da će prozivati one prve ili druge. Ono što je bit ovoga proračuna ili rebalansa pardon, rasta bruto društvenog proizvoda ja ću reći to posve otvoreno 2014. neće biti. Ali bojim se da ga neće biti ni 2015. Što će to reći? Hrvatska pokušava srediti javne financije i to je zadnji trenutak. Izvornim proračunom Hrvatska se trebala zadužiti samo da vidim za 42 milijarde 635 milijuna kuna. Sa ovim rebalansom zadužit će se za 35 milijardi 602 milijuna kuna minus 7 milijardi i 32 milijuna kuna da bi bilo kako jeste. Ja tvrdim da je dobro da nas je Europa natjerala na odmak od prije svega ove politike ovakvoga zaduženja, 42,6 milijardi kuna koliko je planirano. Znači što to konkretno znači? Da Hrvatska između ostalog neće imati rasta 2014. to manje-više svi priznajemo, da će se svugdje štedjeti, da će te restrikcije osjetiti na neki način i javni sektor i treće da će ta politika dovesti do toga da će se Hrvatska zadužiti za minus sedam milijardi kuna. I to je po meni recimo saže ili srž ovog proračuna. Ja ovdje mogu govoriti samo dvije rečenice i u Županiji Istarskoj kroz ovaj proračun. Da, ono što je bitno da proračun i ovom prilikom izdvaja u ovoj godini 210 milijuna kuna za Istarski ipsilon. Što to znači? Da ipsilon mora ići, da za ipsilon ni jedne kune nećemo izdvojiti mi dole. Ali ako krene na posao se vraća prije svega 500 građevinara. Ali ako Hrvatskoj pada kreditni rejting e onda investicije poskupljuju svima, pa i međunarodnim investitorima što će reći da se i takva jedna investicija može prolongirati. Ono što mene daleko više ili jednako koliko i proračun zanima to su izvanproračunske stavke. Preko Hrvatskih voda prema Istri ide 300 milijuna kuna, a preko Hrvatskih cesta 120 milijuna kuna. O drugim izdvajanjima neću. Ono zbog čega žalim da za dogradnju zgrade DORH-a u Istri uskraćuje nam se 8,6 milijuna kuna. To je krivo zato jer imamo dovoljnih problema kao i u slučaju droge i tu nam treba pomoći i taj problem trebamo razriješiti. I po treći ću puta reći rasta u 2014. neće biti. I gotovo sam uvjeren da ćemo mi imati tamo negdje nakon turističke sezone još jedan rebalans. Da li je greška o tome možemo govoriti ali sigurno najsnažnija, najhrabrija mjera ove Vlade bila je kada se petnaest postotni onaj doprinos za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje sveo na 13%. Danas se ponovo to vraća sa 13 na 15%. Da se to nije dogodilo što bi se dogodilo? Vjerojatno bi se u javnim servisima, ministarstvima itd. moralo korigirati plaće za brat bratu 10%. Taj iznos u ovoj godini iznosit će, govorim ta dva postotna poena manje 1,6 milijardi kuna. U idućoj godini to će biti negdje 2,4 milijarde kuna. Znači, tih 2 milijarde kuna da zaključim nekako okvirno u 2 godine, znači 4 milijarde kuna plus prebacivanje beneficiranog staža iz drugog stupa u prvi stup znači da će Hrvatska 2014. preraspodjelom povećati prihodovnu stranu za tih 7 milijardi kuna i za toliko ćemo se manje zadužiti. Ali pitanje je što će nam i to donijeti. I četvrti puta. Neće to rasti, neće, to će dovesti do toga da bruto društveni proizvod neće rasti 2014. pa neće rasti ni 2015. godine. A to znači da ćemo se sa krizom morati doslovce suočiti 2016. godine. Gotovo da sam uvjeren da BDP iz 2008. godine Hrvatska neće dostići ili neće povratiti prije 2020. godine. I to je bit. Točno, mi ćemo se manje zadužiti i zato ću ja podržati ovaj rebalans ali bez obzira na sve koliko god netko govorio da mjere nisu suštinske one su itekako hrabre. Možda su najmanje hrabre kad je riječ o dužnosnicima, drugi su manje-više ostali netaknuti ali dobro je da je naprosto tome tako. Zašto je Hrvatskoj tako? Zato jer danas 2014. mi imamo 100 tisuća više zaposlenih u nadgradnji no što smo imali 1990. To je cijena države. E sada, svi znamo da ti u nadgradnji glasaju za ovu ili onu političku opciju. To se valjda samo po sebi razumije i taj kako bismo mi u Istri rekli škerc porezne obveznike tih 100 tisuća ljudi košta na godišnjoj razini negdje oko 15 milijardi kuna. I tu je taj problem. To više ova država ne može pratiti. Evo, svi smo imali prilike pratiti izbor gospodina Vučića u Srbiji, osuđujući njegove nastupe u Hrvatskoj ranih '90-ih godina apsolutno, ali prva mjera koju će vjerojatno donijeti ili u kom pravcu ide ta nova politika gospodarskog oporavka te države je otpustiti 100 tisuća ljudi u državnoj nadgradnji. I na isti način bez radikalnog reza nije bitno da li je riječ o broju općina ili županija, gradovima, agencijama, ne znam, svega što je na proračunu ni Hrvatska neće jednostavno na zelenu granu. Rekoh mi BDP iz 2008. teško da možemo povratiti prije 2020. godine. S druge strane, ove krađe kojima svjedočimo, taj banditizam od pretvorbe do načina na koji su pojedinci stjecali stancije, dvorce, ne znam stanove, zemljišta između ostalog dovelo je Hrvatsku tu gdje je. I gospodin Bajić što god netko mislio o njemu mijenjao je Hrvatsku, sukobljavao se sa onima koji su recimo i branili da se sankcionira ratni zločin koji se dešavao na marginama i Hrvatske strane, mijenjao je Hrvatsku suočavajući se sa krimenom samog vrha vlasti ali je isto tako činjenica da drugi ešalon u ovoj zemlji nije ni dotaknut. Bilo da je riječ ne znam o javnim poduzećima ili o onome što nam je daleko bliže. Kad govorimo ovdje o proračunu, a da li sam siguran, pa ja bih volio da se to već jedanput da se krene od mene pa nadalje i da se tome već jedanput stane na kraj jer u protivnom budućnosti za nas možda će biti za našu djecu biti neće. Hrvatska, sigurno je to, neće biti Grčka. Hrvatska će vraćati dugove, ali ja mislim da za dvije godine Hrvatima može biti teško kao što je bilo Grcima recimo pred dvije godine. I to je bit. Rekoh, još jedanput ću ponoviti od 2008. do danas realni sektor u Hrvatskoj je izgubio 280 tisuća radnih mjesta. Gdje? U proizvodnim zanimanjima. E sada, tko, koliko i na čemu zapravo štedi odnosno koliko tko gubi? Ministarstvo financija gubi 372 milijuna kuna u odnosu na prvotni proračun. Ministarstvo obrane 241 milijun kuna, MUP 160 milijuna kuna, Ministarstvo branitelja 16 milijuna kuna. Vidim da vaš amandman ide za tim pravcem da se to vrati. Ministarstvo vanjskih poslova za 38 milijuna kuna dolje, Ministarstvo gospodarstva 220 milijuna kuna, Ministarstvo poduzetništva 97 milijuna kuna, kulture 22 milijuna kuna, graditeljstva 34 milijuna kuna, prometa 191 milijun kuna. Oni koji su na dobitku Ministarstvo zdravlja 2,4 milijarde kuna i normalno Ministarstvo rada i mirovinskog sustava 284 milijuna kuna. Ja bih osobno volio jasno da se varam ali ne znam neki nesporazumi i na ovoj relaciji unutar Parlamenta prije će odmagati no što će pomagati. Oni koji su u vladajućoj koaliciji ili koji podržavaju tu koaliciju to će jasno podržati taj rebalans i obrnuto drugi će napadati i tome je uvijek bilo tako u tih zadnjih 23, 24 godine pa će biti i ovom prilikom. Ono što mene isto tako zanima, a sve kad je riječ o proračunu je politika, to je što se dešava recimo unutar turističkih zajednica čiji su proračuni zajedno na državnoj razini 561 milijun kuna. Netko se nekome suprotstavio, protivio i sada da ove fantomske PR agencije konzultantske tvrtke izvlači novac i sada se tog nekoga na jedan bezobziran način naprosto dezavuira i pokušava maknuti i to u trenucima kada je Hrvatska doživjela rast noćenja za 5,1% u istom periodu lani u Istri je rast noćenja bio 0,3%. Pa je prije trebalo postupiti obrnuto nego na način na koji se to postupilo. Ali o tome isto nekom drugom prilikom. Što je isto tako bit? Spašavanje građana i ja bih rekao iako se o tome ne govori oprez do hrvatskih banaka. Mi s jedne strane imamo u blokadi 307 tisuća građana sa 24,4 milijarde kuna duga ili neplaćenih obveza, a s druge strane vidimo i koja je pozicija i poslovnih banaka u RH da gotovo svaka druga je prošle godine ostvarila određeni gubitak. Kada gledamo van proračunske te fondove onda vidimo da je za sanaciju banaka ili kako se to zove trebam si to naći negdje osigurano negdje oko kolko, oko, 758,4 milijuna kuna. Jednostavno ako ne bude bilo dobro bankama ne treba previše žaliti za njih. Neće biti dobro niti građanima ili nama će biti još i daleko, daleko teže. Jasno, kad govorimo o tom osobnom bankrotu, taj zakon će vjerojatno uskoro doći do pred nas ili do pred zastupnike ili do pred ne znam, ovaj Dom, nije bitno. O tome treba što je moguće prije raspraviti kao što je dobro da se ne tako davno raspravilo i o samim udrugama i nisam mogao vjerovati još jedan podatak da njihov vozni park iznosi 544 milijuna kuna, da imaju 9757 zaposlenih, da imaju 3 milijarde kuna vrijedne objekte, zemljišta, da ne govorimo o onih 13,5 milijardi kuna prometa bez crkve itd., itd. Sve u svemu da, svi smo svjesni da ćemo imati još jedan rebalans, svi smo svjesni težine trenutka u kojem se nalazimo, svi smo isto svjesni da onoga o čemu i gospodin Šuker govori, o stvarnim problemima koji mogu nastupiti 2015.u jednoj izbornoj godini kada se neće previše talasati ali stvarne probleme, sa stvarnim problemima će se morati pozabaviti ona politička opcija koja će dobiti vlast u 2016.godini.
Hvala lijepa. Gordan Jandroković replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Kajin, otvorili ste svoju raspravu spominjući da se tijekom vladavine HDZ-a događao kriminal i korupcija i to je nažalost točno. Ali istovremeno za vrijeme HDZ-ove vlasti stvoreni su uvjeti da se protiv te korupcije započne vrlo snažna borba, stvoren je zakonodavni okvir, stvoreno je društveno ozračje, izgrađene su institucije koje su započele snažnu borbu protiv korupcije. Dakle, to nitko ne može osporiti. To se vrlo često namjerno prešućuje i gleda se samo jedna strana priče. Dakle, tijekom HDZ-ovog mandata započela je borba protiv korupcije i mnogi ljudi koji su danas pred sudom, koji su osuđeni, ti procesi počeli su za vrijeme HDz-a. Ali ono što bih vas sad želio pitati i malo da mi objasnite vašu logiku. Jučer sam vidio u jednim dnevnim novinama da ste kazali Istra je funkcionirala kao razbojnička špilja, kao špilja razbojnička, kako hoćete, to je malo pjesnički ali Istra je funkcionirala kao razbojnička špilja. Tamo je bilo kriminala, nepotizma, kontrole medija, političke trgovine, a sad ja dodajem u toj razbojničkoj špilji koliko znam sudjelovali ste i vi, na vlasti je bio IDS i SDP, ne znam tko su još bili parteri, dakle optužili ste svoju stranku i samoga sebe da ste bili dio razbojničke špilje. E sad mi objasnite kako možete na onako vulgaran način optužiti svoje kolege zastupnike iz HDZ-a kad ste rekli kolegi Šukeru, tvoji su krali, da li vi osjećate odgovornost zbog toga što ste sudjelovali u razbojničkoj špilji, zbog toga što je u toj razbojničkoj špilji bilo kriminala, nepotizma itd. ili vi mislite da vi zbog toga niste odgovornosti. Ne razumijem tu logiku, dajte mi objasnite logiku po kojoj bi netko iz druge opcije bio odgovoran a vi iz vaše opcije niste odgovorni.
Hvala. Damir Kajin, odgovor na repliku.
A u kojoj si ti ili u kojoj ste vi to špilji, gospodine zastupniče bili 20 godina? Da li se vi suosjećate suodgovornim za način na koji je funkcionirao HDZ? Da ili ne? Evo, ja se isto suosjećam, na neki način suodgovornim ali se isto protiv tog načina ponašanja borim kao što sam se borio i nekada ranije. A volio bih da sam prije, da sam prije znao barem dio onoga što znam danas jer bi možda neke stvari bile drugačije. Za razliku od vas koji ste svo vrijeme šutjeli, ja barem progovaram.
Vratimo se mi na rebalans proračuna a pustimo špilje. Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo. O vašem obračunu sa HDZ-om neću ništa govoriti a sve se već zna iako je ovdje bila šutnja oko toga. No, vi ste rekli kolega Kajin da nas je Europa natjerala, Europa nas je natjerala na smanjenje deficita proračuna pa smo eto zbog toga donijeli odluku da rebalansom smanjimo zaduženje za 7 milijardi kuna. Pa o tom smanjenju deficita se znalo odmah po našem ulasku, što to Europa traži od država članica, pa nije to od jučer nastalo da se deficit smanji na 3%. To je bilo i ranije. A i proračun je unatoč toga donesen sa nekih 17, 18 milijardi dakle kako vi kažete zaduženja ili dubioze, kako god hoćete. Nadalje, govorili ste i o tome kako je BDP iz 2008.bio onaj koji je bio relativno visok i da ćemo to dosegnuti tek 2020. godine. Ja bih vas zamolio da ne ulijevate dodatno nepovjerenje i apatiju prema državi Hrvatskoj i da građanima govorite da će tek 2020. godine biti dosegnut taj BDP jer ukoliko bi Hrvatska Vlada bilo koje vrste radila isključivo i svim silama i pošteno i pravedno na tome i sa svom pameću, ne stranom, nego svojom da se to popravi, da uđu investicije kod nas, a ne da se lažemo, dolaze Azerbedžanci, dolaze Kazahstanci, ne znam ni ja tko, pa ništa. Eno LNG stoji i dalje. Dakle kada bismo pošteno radili za hrvatsku stvar, a kada ne bismo imali stvari koje su bile suđene i presuđene ovih dana, bit će ih još. Vidimo kako se to i u Sisku radilo iz područja onoga koje pokriva Kukuriku koalicija i još negdje drugdje, onda bismo mi … /Govornik isključen./ …
Hvala lijepo. Odgovor na repliku Damir Kajin. Kolegice i kolege, puno je prijavljenih, puno je replika, vodite računa o vremenu. Gotovo svaki prekorači vrijeme. Damir Kajin, izvolite.
Ma sutra neko i protiv mene može podignuti optužni prijedlog i nitko nije ovdje svetac i svi smo krvavi ispod kože i to ću isto tako reći. I ja se ovdje u ovoj sabornici nemam namjeru s nikim obračunavati pa samim time niti sa HDZ-om. Ali rekoh da su čudni puti gospodnji koji govori o špilji razbojničkoj. Netko zakasni recimo predati izvješće 1 dan i biva kažnjen za 5 milijuna kuna, a onaj drugi, po zakonu sve po zakonu. ali kakav je taj zakon? a netko drugi otme nekome javnim poduzećima, državi 5, 10 ili ne znam koliko milijuna kuna ili 50 jasno da mora vratiti ali je, ne mora vratiti kada nikome nije ništa uzeo. Šta će vraćati, kome? I mora platiti kaznu i taj plaća kaznu 5 milijuna kuna. Ja si postavljam javno pitanje kakve mi to zakone donosimo, gdje je tu pravda, gdje je tu poštenje, gdje je tu zakon? Vjerojatno sam i ja dignuo ruku za to smatrajući da je 5 milijuna kuna visoka kazna o tome se zapravo radi. I daj Bože i to ću reći gospodine Grubišiću da se mi vratimo sa BDP-om koji je danas tu gdje je na onaj iz 2008.godine, 2020.godine. Samo da kažem da za prva tri kvartala 2007.godine investicije inozemna izravna ulaganja u Hrvatskoj bile su 2,8 milijardi kuna, prošle godine 530 milijuna kuna. Bojim se da će nam trebati 5, 6 godina da se vratimo na period 2007.ili 2008.godine. Toliko smo naprosto duboko pali i trebat će nam 5, 6 godina da postignemo te rezultate.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Kajin ova vaša rasprava spada u onu rubriku "blam" znate ono glam i blam. Ovo je jednostavno da čovjek ne može vjerovati što čuje. Vi se često slažete sa svime, a najmanje sam sa sobom, to ste već dokazali ove dvije godine posebno. Ali čujem da vi postajete stjegonoša, neki novi istarski demokrat da ćete preokrenuti političke prilike na Istarskom poluotoku. I sve je to normalno ajmo reći da je i očekivano, ali što ćemo sa starim Kajinom i njegovih 20 godina u politici? Kajinom koji je bio svjećonoša Jakovčićeve politike 20 godina? hoćemo to oslikati? Evo što se rekli 9.1.2013.u jednom intervjuu. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Rekli ste tada, 20 godina sam bio mali kriminalac, ali nisam pripadao toj zločinačkoj organizaciji. Oni su mene prevarili, oni su mene zaveli. Jakovčić IDS vodi kao mafiju, tu ima od bijelog do kupovine medija. To je vaš intervju u Večernjem listu prošle godine u jeku predizborne kampanje. I vi nam sada ovdje dijelite lekcije, govorite nam o moralu, a ustvari ste postali, ha teška je riječ reći harlekin ali jednostavno što god vi uhvatite braniti to ili završi u stečaju ili bude otpušteno. Podsjetit ću vas, branili ste Mirnu otišla u stečaj, branili ste direktoricu turističke zajednice, prvi dan ste govorili, a onda drugi dan smijenjena. Pa dajte si dođite sebi pa pokušajte govoriti konstruktivno i nešto dobro i pokušajte se složiti sam sa sobom jedanput.
Damir Kajin, odgovor na repliku.
A što ćemo sa tobom kao članom jedne zločinačke organizacije? A što ćemo sa tobom kao članom zločinačke organizacije? Dok će nama ovakvi sjediti ovdje u Parlamentu i prodavati muda pod bubrege. Evo doslovce tako, dok će to takvi ovo činiti i tek toliko vremena. ti govoriš o Mirni ti govoriš o stečaju. Stečaj ne mora biti kraj, stečaj može biti neki početak, mi imamo i neki stečajni plan ali trebaš isto tako znati da su iza toga stali radnici u toj Mirni, a netko je došao sa strane pokušao uzeti ono što je tradicija tog grada i istarske industrije kroz 140 ili 150 godina. učinili su to kao što ste vi isto pokušali pokrasti cijelu ovu državu ali niste uspjeli i neće niti oni koji su pokušali oteti Mirnu uzeti nam Mirnu ispred nosa. Ja nisam bio zaveden ja sam bio u jednoj stranici od devedesete godine, gradio sam stvarao sam ali sam se isto tako zbog nekih ponašanja razišao sa svojim bivšim drugovima i niti me je stid onoga što sam činio 20 i toliko godina u IDS-u niti se sramim čina da sam se od te ekipe maknuo. Ali ti si još i dalje mali kriminalac u jednoj velikoj "kriminalnoj" zločinačkoj organizaciji.
Kolege jer kolegice nisu sudjelovali u ovome, molim vas suzdržite se od osobnih kvalifikacija i posvetite se raspravi i u replikama i u raspravi. Josip Borić povreda Poslovnika.
Uvažena potpredsjednice. Članak 238.jer gospodin Kajin zlouporabljuje svoj govor i direktno, a nas pokazuje i govori da smo mi članovi zločinačke organizacije. A ja sam čitao njegov intervju gdje on sam priznaje da je mali kriminalac i da je pripadao zločinačkoj organizaciji koja ga je zavela i koja ga je prevarila i to nije isto i to ne može biti isto. I zbog toga zaslužuje opomenu, ako ćemo doslovno tumačiti ono što piše u Poslovniku, zbog toga sam digao povredu Poslovnika.
Ovo nije povreda Poslovnika. Jer kako ste … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Vi ste također povrijedili Poslovnik kada ste u replici spominjali neke napise iz prošle godine … … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] [[Upadica: On je to rekao, citirao mu je izjavu.]] Pa da, ali replika ne je na osnovno izlaganje koje je Kajin imao danas. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] [[Upadica: Još nije ni počeo govoriti, već je rekao da smo kriminalci.]] Molim vas, ne vičite iz klupe. Nemojte vikati iz klupe [[Upadica: Dobro.]] Davorin Mlakar povreda Poslovnika.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Povrijeđen je članak 238. Poslovnika jer gospodin Kajin u svom govoru vrijeđa i omalovažava druge zastupnike koji bi trebali biti njegovi kolege. Mislim da je zavrijedio da mu zbog njegovog govora osim hrpe onih nesuvislosti na koju nismo reagirali izreknete opomenu. To je bio razlog zašto sam tražio povredu Poslovnika. I mislim da je barem s vaše strane zavrijedio opomenu. O njegovom inače putu i govoru će suditi birači bolje nego vaše opomene.
Tako je, i ja tako mislim i neću dati nikome opomenu. A s obzirom da ste i vi sada u ovoj povredi Poslovnika isto omalovažavali kolegu jer ste rekli da govori besmislice. Jasen Mesić, povreda Poslovnika.
Poštovana gospođo potpredsjednice, povrijeđen je članak 238. kada ste vi govorili smireno u ime Kluba SDP-a nitko od nas nije reagirao kao što sada reagiramo. Prema tome da je kolega Kajin govorio kao vi ovog ne bi bilo. Sa govornice na temu rebalansa proračuna je optužio čitavu jednu stranku kao zločinačku organizaciju. A mi ćemo dati prijedlog, kada bude se radio novi Poslovnik Hrvatskoga sabora da na ulazu u sabornicu postoji dreger aparat preko kojeg promila alkohola se ne može ući u ovu saborsku govornicu i isto tako da vidimo tko je još uvijek na bijelom i još uvijek u špilji. Jer čini mi se da neki put stvarno to prebaci određenu kvalitetu razgovara za ovom govornicom i onda imamo posljedice kakve imamo.
A vidite kolega Mesić od vas ne bih očekivala da na ovakav način govorite u Hrvatskom saboru. Damir Kajin povreda Poslovnika.
Pa za razliku od vas gospođo potpredsjednice, mene gospodin Mesić ne iznenađuje. Ali o vama gospodo u HDZ-u neka sudi i povijest, … … [[Upadica se ne čuje.]] 238., 238 našeg Poslovnika. Kao što je sudio nedavno pod navodnicima DORH, USKOK, Prvostupanjski županijski sud, a uskoro će vjerojatno i te tvrdnje potvrditi i drugostepeni Vrhovni sud. Razlika gospodo između pod navodnicima "malog i velikog kriminalca" je velika razlika. Velika, velika, velika razlika. A kakav sam ja kriminalac u odnosu na vas o tome neka sudi DORH i neka sude građani Istre. I što god oni potvrde ili oni prihvate ja ću to isto tako prihvatiti.
Kolega Kajin, ovo uopće nije bila povreda Poslovnika nego ste nastavili svađu, nastavili ste svađu kroz povrede Poslovnika i svi koji ste govorili o povredi Poslovnika. Kolega Vukšić, nadam se da ćemo se vratiti? Ne? Odustajete. Goran Marić, replika [[Upadica: Neće odustaje.]] Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa. Ja neću odustati jer ja bih rekla što će reći vaš učitelj. Ovako, rekli ste, kolega Kajin da su ovim rebalansom svi djelatnici, radnici osim dužnosnika ostali netaknuti. Očito o učiteljima i profesorima niste vodili računa ili vam je to nebitno a po ponašanju mi se činilo da je to tako. Jer osnovno školsko obrazovanje za bruto plaće je zakinuto za 28 milijuna kuna, pa jubilarne nagrade tim istim našim učiteljima i učiteljicama 10 milijuna kuna. Pa srednjoškolsko obrazovanje ponovo za srednjoškolske profesore za njihove bruto plaće 16 milijuna manje, za njihove jubilarne nagrade 4 milijuna itd., do gotovo 60 milijuna kuna onima koji su nas naučili prva slova, koji su ulagali i radili na našem odgoju, obrazovanju i kojima povjeravamo svoju djecu a o ovom ponašanju posebno mislim da je zaslužno da očito učitelji bi imali jako, jako puno posla.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Pa vama se ništa, da, učitelji su nas isto učili kako pljačkati državu između ostalog, a nisu na, a nisu. Nisu ali tako ispada da jesu i neke su jako dobro podučile. Pazite, kada govorimo o ovim naknadama, kada govorimo o ovim plaćama, točno je, ja isto ovdje čitam, isčitavam 69,9 milijuna kuna manje u školstvu ili u cijelom tom ministarstvu za plaće. Ali srednjoj i osnovnoj školi plaće nisu dirane, jesu, točno dirane su jubilarne naknade i to treba isto tako primijetiti. Rekoh ukupno u cijelom resoru jer sam si vadio podatak malo prije van, 69,9 milijuna kuna.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kolega mislim da s pravom kada ste govorili o ovoj temi uvodno ste govorili i odmah napomenuli koja je bivša vlast deficit ostavila na ovoj vlasti ali i sve ono što ste rekli uvodno s pravom ste rekli kako se u biti tu radilo o jednoj velikoj, o jednom velikom deficitu demokracije. Sada znamo i kako su nažalost i dolazili na vlast. Čuvena rečenica dvije trećine ispod stola, jedna trećina tek na stolu. Dakle tu se nije radilo, dakle to je bila ta ne politika, to je ta bila ekonomska politika. Da, dakle nije se radilo o nekome ekscesu u Vladi ili vlasti ili pojedinca, radilo se o sustavu. I o tome eto nažalost i sud je rekao, morao reći svoj pravorijek. Ali sada vama žele reći kako su upravo oni, oni su ti, dakle djelomično se nešto prizna, ali kaže se mi smo ti koji smo pokrenuli borbu protiv korupcije. Ne, borba protiv korupcije otpočela je unatoč njima, unatoč njima. Jer tada policija uopće nije surađivala sa DORH-om, sa neovisnom pravosudnom vlašću. Na kraju krajeva, isto tako treba reći, u to vrijeme mafija nije imala nikakvog izgleda pored takve vlasti.
Damir Kajin, odgovor na repliku.
Pa između ostalog jedna od stvarnih žrtva ove borbe protiv korupcije u redovima HDZ-a je vaša bivša predsjednica gospođa Jadranka Kosor. I doista, u pravu je gospođa Marinović. Netko je rekao, jedna trećina na stolu, dvije trećine ispod stola. I to je paradigma jedne vlasti i to je paradigma jednog sustava. Ali nije HDZ jedini u ovoj državi koji na taj način naprosto posluje i to treba isto tako priznati.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Kajin, ja ću se vratiti na vašu raspravu, na nešto što mi se učinilo osobito zanimljivim vezano za među ostalim spominjanje mogućnosti u sklopu rasprave o tome što su reforme, a što nisu, otpuštanja recimo iz državne službe. Pa ste me podsjetili na vrijeme, čini mi se da je to bilo negdje pod kraj 2009. jedan nam dnevni list, neću ga reklamirati dakako objavio na naslovnici ovako moje oči, samo dio moga lica sa mojim očima i sa naslovnice je vrištao naslov. Ona nema hrabrosti otpustiti 20000 ljudi zaposlenih u državnoj upravi, e kad bi to ona imala hrabrosti onda bi naravno Hrvatskoj bilo bolje. To spominjem zbog toga što oko mnogih prijedloga u onom što se zovu reforme a nitko zapravo ili malo tko do kraja kaže što to smatra pod reformama. Dakle, nije do kraja jasno što se podrazumijeva i vezano za državnu upravu, otpuštanje, smanjivanje, da ili ne, brodogradnje. Bilo je kad smo pokretali rješavanje pitanja brodogradnje onih koji su tražili spašavanje svih brodogradilišta i onih koji su tražili da se sva likvidiraju do jednoga. Isto tako je i danas. Čujemo evo novi šef Gospodarske komore kaže nikakvo ukidanje doprinosa, međutim čujemo s druge strane i njegovi kolege govore da smanjivat ćemo ili ukidat ćemo doprinose itd. Hoću reći kad budemo postigli minimum dogovora, konsenzusa što su to te ključne reforme u državi onda će nam i proračun i deficit i gospodarski rast izgledati drugačije.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Ja sam samo spomenuo jednu od mjera, evo sad ću drugi puta spomenuti novo izabranog srpskog premijera gospodina Vučića ili onog koji će obnašati tu funkciju uz osudu načina njegova djelovanja tamo ranijih devedesetih godina. Ali jedna od tih mjera to se valjda evo podrazumijeva, o.k. Ali jedno, ali mislim da će i ta jedna nova politika prema Hrvatskoj biti isto tako nova i da možemo zajednički surađivati i zajednički isto tako nastupati. Ali jedna od mjera biti će i otpuštanje sto tisuća ljudi. Ja ne tražim otpuštanje nikoga, ali je činjenica, a to je naprosto cijena jedne države, da danas u nadgradnji u Hrvatskoj nije bitno da li je riječ o lokalnoj samoupravi ili državnim ministarstvima radi stotinu tisuća ljudi više no što nas je recimo ili što vas je, jer ja nisam radilo u tom sustavu godine 1990. I da taj sustav naprosto stoji 15 milijardi kuna. Otprilike to je ekvivalent jednoga deficita i taj novac treba naprosto pronaći i treba ga naprosto stvoriti. Jasno je, stvarne, suštinske reforme u ovoj zemlji bez i jednog političkog konsenzusa nije moguće postići. I nije bitno da li je riječ o brodogradnji, želim vjerovati da smo na dobrom putu, da smo dubioze jednostavno ili da jesu u Ministarstvu financija, gospodarstva, ne znam li gdje sanirali do recimo u odnosu prema funkcioniranju lokalne samouprave ili ne znam državnih ministarstva, zdravstva ili nečemu drugom. Bez stvarnog konsenzusa neće biti političkih promjena i pitanje kamo će nas to jednoga dana i odvesti.
Jasen Mesić, replika.
Hvala lijepa uvažena gospođo potpredsjednice. Samo prije nego što kažem kolegi Kajinu vrlo je loše ako se uvede princip u ovu sabornicu da netko nekome može reći da je zločinačka organizacija. Ako uzmemo taj princip, onda svaki zastupnik HDZ-a ili neke druge opozicijske stranke može zastupnike iz bilo koje stranke, iz SDP-a, HNS-a nazvati zločinačkom organizacijom i nećemo daleko stići. To je bio glavni razlog naših intervencija. Kada ste vi govorili kao potpredsjednica Sabora nismo intervenirali, jer ste govorili smireno i korektno. Što se tiče kolege Kajina, kolega Kajin kad se toliko zalažete za borbu protiv korupcije i za pravdu onda morate reći da je HDZ i Vlada HDZ-a koju je vodila gospođa Kosor u sklopu pregovora otvorila vrata borbi korupcije, krenula s borbom korupcije prije svega u vlastitim redovima. To još čekamo da nam to sunce … [[Govornik se ne razumije.]] sa neke druge strane. Ali kad već ponovno govorite o tome o ponovo korupcije zašto ne spomenete da se u ovom rebalansu smanjuju sredstva za Državno odvjetništvo. Zašto se tu ne pobunite kad vam je toliko stalo, kad već sami u intervjuima apostrofirate da su u nekim organizacijama dešava korupcija, kriminal ili špilja ili kako to ste već nazvali. Zašto onda tako ne reagirate? Zašto ne budete stvarno principijelni ako to već potežete sami sa svojim izjavama, nego izađete za govornicu paušalno, kolektivno ocijenite sve kao zločinačku organizaciju, velike mudrosti. Velike prosvjećenosti, velike mudrosti, velike pripremljenosti za raspravu. A zašto niste rekli smanjuju se sredstva Državnom odvjetništvu i USKOK-u, a zalažete se da se nastavi borba protiv korupcije, pa i bilo gdje u Hrvatskoj od Istre do Slavonije.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Spomenuo sam, spomenuo između ostalog i činjenicu da nekih 8,6 milijuna kuna DORH dobija manje sredstva za izgradnju neke zgrade u Puli no što je to bilo prvotno namijenjeno. I rekoh i kritizirao sam otvoreno za govornicom da je to naprosto greška radi posla kojega trebaju naprosto obaviti. Sve što govorim gospodine Mesiću govorim potkrijepljeno, ništa napamet i nikada nisam improvizirao niti bilo kome išta, a bez činjenica imputirao. I točno, ni ja se ne slažem da trebamo ovdje etiketirati jedni druge sa tvrdnjama da smo članovi ove ili one zločinačke organizacije ali biste se mogli malo suzdržati i za početak možda upozoriti neke vaše kolege koji su otvoreno čak i tražili zabranu nekih političkih organizacija. Na primjer, SDP-a. Gospoda koja sjede danas u prvome redu.
Srđan Gjurković, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Dakle, da kako kaže kolega Mesić di ću ja sada? To se i ja nekad pitam u ovakvim raspravama o jednoj iznimno ozbiljnoj temi, a zove se rebalans proračuna. Pa bih mogao reći da bi bilo dobro da ovdje oni koji sutra trebaju glasati dođu u galeriju malo, vide kakve su rasprave pa da daju jednu anketu ocjene političarima. Mislim da bi to sve skupa puno bilo više utjecaja nego opomene od potpredsjednice Sabora. Dakle, kolega Kajin kad govorimo o argumentima i uspoređujući Hrvatsku i Grčku i one poruke da je to nešto isto, slično ili da će biti ja vas samo želim podsjetiti da je 2012. deficit proračuna opće države u Grčkoj bio 9%, da u prvom kvartalu 2013. je bio 17,5%, a u drugom kvartalu 30,3% deficit u Grčkoj i da je u drugom kvartalu dakle javni dug 169% u Grčkoj, u Irskoj 125%. Dakle, to su podaci koji ukazuju da mi smo svjetlosnim godinama u odnosu na Grčku, da su problemi u Hrvatskoj veliki, da se ova Vlada ipak uspješno hrva s time uključujući i ovaj rebalans, da gospodarstvo očito pokazuje smjerove oporavka i da je Grčka puno nama bliže zemljopisno, a da svjetlosnim godinama daleko u smislu financija, u smislu da smo mi puno napredniji i puno bolji od njih.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Prvo, nije moguće drugačije govoriti. Gospoda sa moje lijeve strane svima dijele lekcije, sve prozivaju, svakoga pokušavaju uvrijediti
Kolega Kajin, odgovarajte na repliku.
I to kada ih se, pa o tome je govorio i gospodin zastupnik da bi netko trebao sa galerije pratiti naše diskusije i jasno po tome nas ocjenjivati. Točno je, nećemo biti Grčka. I to sam rekao. Hrvatska može vraćati svoje obveze i to nije upitno. I Hrvatska podmiruje svoje obveze sve u dan. Činjenica jeste da se mi enormno zadužujemo i da ćemo sa ovim rebalansom zadužiti se 35,6 milijardi kuna da bi mogli servisirati kamatu, odnosno da bi mogli servisirati ovaj deficit. Ali to je neusporedivo bolje od prvotnog prijedloga proračuna kada je bilo planirano da se moramo zadužiti čak za 42,6 milijardi kuna. To je 7 milijardi 32 milijuna 481 tisuća 883 kune manje. I tu vidim najveću kvalitetu ovoga proračuna. I samim time i ukupne obveze čini mi se, sad bih trebao naći u tim materijalima, padaju nam po tom kreditnom rejtingu negdje za 300 milijuna kuna. Nemojte me sad točno hvatati za riječ, vjerojatno nešto više, ali zaokružujem taj podatak. Da, još jedanput ću reći u tome pronalazim najveću kvalitetu ovoga proračuna što ove godine ćemo se ipak zadužiti neusporedivo manje no što su neki čak i planirali godinu dana prije.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista kolega Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine Liniću, uvaženi gospodine Lalovac i gospodine Fičor, kolegice i kolege. Evo meni ste maloprije zamjerili što sam upotrijebio lijepu riječ klatariti se. Proračun, pa tako i rebalans, je pravni politički i ekonomski akt i on je vrlo važan jer i stoga što on ukazuje na karakter vlasti. Ovo je peti rebalans i idemo nešto o njemu i okolnostima u kojima se donosi. Dok predsjednik Hrvatske vlade Zoran Milanović se susreće s Aboridžinima, dok drži predavanja na australskim učilištima, dok gleda folklorne plesove, dok ćaska s gradonačelnikom sydneyskog predgrađa koje nikad nije posjetio niti jedan premijer pa ni australski, dok dogovara s kič slikarom Charlesom Bilićem svoj portret ili da skratim i pojednostavim dok se premijer prešetava po najudaljenijem kontinentu u Hrvatskoj se vodi proračunska bitka. U vrijeme kad je Hrvatskoj biti ili potonuti, umjesto da priprema jasna obrazloženja za rebalans gospodin Zoran Milanović je na neobaveznoj gotovo dvotjednoj turneji kakvu si nisu mogli priuštiti ni kolonizatori kako bi svojim prisustvom povećali prinose u svojim najjužnijim kolonijama. Ispada kao da su ministri sklonili premijera dok ne završe ovaj neugodan posao sa ne zna se još kojim posljedicama za građane, privredu i budućnost zemlje. Klokani su premijeru važniji od rebalansa proračuna. A do rebalansa proračuna je došlo već u prvom tromjesečju jer je onaj godišnji pripreman ne na realnim pokazateljima već na fikciji. I nismo generali nakon bitke, upozoravali smo da je Proračun za 2014. godinu nerealan i da će Vlada biti prisiljena raditi rebalans već početkom godine. Nažalost bili smo u pravu, kao što su bili u pravu svi oni koji su predviđali minimalni rast ili čak još jedan pad BDP-a u 2014. godini. Samo zavaravajuće pogreška s kraja 2012. kada je u proračunu za 2013. Vlada predviđala rast od gotovo 2% ponovila se godinu dana kasnije. Evo i zašto. Zato što je vjerujem Vlada imala viziju, snažnu viziju. S tim bi se priviđenjem možda nešto i ukazalo ali ne u državnoj blagajni već u Međugorju. Kada je rebalans puka nužda? Kada su prihodi i rashodi u neskladu. Proračun je pravni i politički i ekonomski akt, u ekonomskom smislu proračun je osnovni instrument kojim država utječe na ekonomske tokove i na ponašanje ekonomskih subjekata prema štednji, investicijama i zapošljavanju. Uz najvažniji cilj usklađivanje javnih rashoda s javnim prihodima proračunska politika ima zadaću optimalno raspodijeliti ukupne resurse između privatnih i javnih dobara, prilagoditi raspodjelu dohotka i bogatstva zbog postizanja, pravednije raspodjele te ne manje važno, postići stabilnost cijena, visoke stope zaposlenosti i stabilne stope ekonomskog rasta. Koje od ovih funkcija ili koja je od ovih ciljeva u Hrvatskoj ispunjen posljednjih godina? U potpunosti niti jedan. Zato imamo sve češće rebalanse, ubrzo nas očekuje još jedan. Zašto? Jer nije sprovedena niti jedna strukturna reforma. Po tome je i ovaj rebalans vatrogasni. Što smo govorili u vrijeme donošenja proračuna za 2014., da je proračun nerealan, da je proračun preoptimističan, a optimizam koji sam po sebi nije loš čak što više poželjan je. Dakle, optimizam nije potkrijepljen niti jednim dobrim ekonomskim pokazateljem. I tada nam je kao i godinu dana prije očitana bukvica da razmišljamo pogrešno i sijemo pesimizam, a ponovit ću pesimisti su dobro informirani optimisti, naročito u Hrvatskoj. Govorit ću u ime Kluba Hrvatskih laburista, konstatirao sam što mi nije bilo teško u čemu i nisam bio odgovoran da se rast predviđa na realnim pretpostavkama, nisu učinjene strukturne reforme, nije stvoreno investicijsko ozračje, nisu uklonjene administracijske prepreke za strana ulaganja i dalje ih je na stotine, i dalje se na dozvole čeka mjesecima, i dalje se o investicijama nema s kime razgovarati. Nisu smanjeni nepotrebni rashodi države, umjesto eksperata angažirani su stranački podobnici. Sjetite se Koračevića u HEP-u, a Koračeviće imamo na svakome koraku. I dalje imamo stotinu nepotrebnih agencija, vijeća poput one za investicije koja je primjer neuspješnosti i trošenja novca. Nije ni prije tri, četiri mjeseca bilo hrabrosti za rezove koje je trebalo učiniti na samom početku 2012.godine. Nema hrabrosti čak ni započeti a kamoli realizirati reformu lokalne samouprave, državne uprave ili ne daj Bože, pravosuđa koje je rak rana Hrvatske države i Hrvatskoga društva. Ne samo da nije bilo hrabrosti i ideja za reforme, nije bilo čak ni solidarnosti s narodom koji sve teže spaja kraj s krajem. Nije bilo solidarnosti s ljudima koji ne mogu otplaćivati kredite, za svoj prvi stan, pa mnoge obitelji završavaju na ulici. Zato su za političku elitu kupljeni skupocjeni automobili, oprostite nisu kupljeni, uzeti su, podučavao nas je premijer Milanović koji nije znao kud bi sam sa sobom pa je otišao u Novi Zeland. Automobili su uzeti na leasing kao da se leasing ne plaća. Kad se javnost s pravom digla na noge, premijer i ministri su ponovno osjetili potrebu javnost podučiti, automobili su naručeni, a ugovori se moraju poštivati. Kad ni to nije prošlo jer su se naravno naj skupljiji automobili mogli zamijeniti sa daleko jeftinijim samo da je bilo volje. Svrha je poručeno nećemo se valjda voziti na posao kočijama. Obzirom na rezultate, zaslužujete gospodo jedino cipelcug i javni prijevoz. U tramvaju i autobusu biste barem općili s narodom na koji ste izgleda zaboravili. Nije bilo dakle niti sluha za jeftine automobile a onda niti za štednju. I što tri mjeseca kasnije, prije odlaska na godišnji odmor u Australiju govori o rebalansu premijer Milanović. To je politička odluka, možda smo je trebali donijeti prije 4, 5 mjeseci. A koje to mjere da bi se spasila od prekomjernog deficita i kazni od Europske komisije predlaže Vlada? Rupe u proračunu se privremeno zakrpati, prebacivanjem uplata po osnovi beneficiranog radnog staža iz drugog stupa u fond generacijske solidarnosti. Riječ je o deset godina skupljenih 2,8 milijardi plus 400 milijuna ovogodišnjih kuna iz istoga izvora. Naravno to nije strukturna reforma već kao što rekoh prije vatrogasna i vrlo dvojbena mjera. Oporezivat će se i dobici igrama na sreću ali ne samo oni iznad 30 već i svi dobici ispod 30 tisuća kuna i to s 10%. Na taj način će država građanima uzeti 300 milijuna kuna, onoliko koliko se odrekla od poreza na sms poruke. Lakše je uzeti građanima nego telekomunikacijskim tvrtkama koje plivaju u lovi i koje veliki profit iznose iz Hrvatske kako bi pomagale privredi svojih država. Povećanjem koncesija u državnu će se blagajnu sliti još 300 milijuna kuna. Iz dobiti javnih poduzeća država će u proračun pretočiti 500 milijuna kuna, a kako će se postavimo pitanje, povećavati onda javne investicije. I na kraju povećat će se stopa zdravstvenog osiguranja s 13 na 15%. Ovo su prihodi na koje računa Vlada. A evo na čemu će Vlada uštedjeti, na materijalnim rashodima 750 milijuna, na subvencijama 700 milijuna kuna, radnicima u državnim i javnim službama se neće isplatiti dosadašnja uvećanja plaća po osnovi ostvarenih godina staža i na kraju plaće državnih dužnosnika će se smanjiti za 6% i to je po premijeru Milanoviću politička odluka. A kada smo mi Laburisti predlagali smanjenje plaća državnih dužnosnika istina za 21% od Milanovića, Kukuriku Koalicije ali i HDZ-a optuženi smo za populizam. A što je ovo smanjenje plaća za 6%, bacanje prašine u oči, demagogija ili potez očajnika. Politička odluka, odluka koja nema ama baš nikakve veze s realnošću bila je i ona o smanjenju zdravstvenog doprinosa s 15 na 13%. Ponovit ću kada se raspravljalo o toj nerazumnoj mjeri predvidjeli smo ishod, predvidjeli smo kolaps zdravstva, crno teško popravljive rupe. Tada pak ste nam rekli da nemamo pojma kako se ostvaruju nova radna mjesta i što je donio dobrog taj vaš ekonomski recept. Gotovo 70 tisuća nezaposlenih više. Što kažu poslodavci predstavnici kapitalista o vraćanju zdravstvenog doprinosa sa 13 na 15%? HUP ni prije dvije godine nije tražio smanjenje zdravstvenog doprinosa. Poslodavci su svjedoče HUP-ovci bili zatečeni tom odlukom. Zašto? Jer su znali da zdravstvo u dugovima do grla neće moći bez tih oduzetih milijardi. Uostalom zbog te se ishitrene mjere nije zaposlio niti jedan radnik, zbog lošije usluge zdravstva, zbog megalomanskih lista čekanja i pomanjkanja lijekova radnici su bolesniji i bez posla. Naravno čak su i institucije poput MMF-a kojima je cilj oguliti kožu do mjere koja ne izaziva trenutnu smrt, priznale da se rigoroznim štednjama, naročito ne štednjama građana ili kada je o Hrvatskoj riječ uskratom sredstava za najminimalnije životne potrebe privreda neće oporaviti. Kada se ne kupuje oni koji proizvode smanjuju proizvodnju jer njihovu robu nema tko kupovati. Smanjena proizvodnja povećava broj nezaposlenih, a time se naravno smanjuje prihod u državnoj blagajni u kojoj je sve manje novca za stvaranje investicijskog okružja. O tome je na posljednjoj sjednici Vlade govorio i premijer Milanović. Citiram "Hrvatska u ovom trenutku radi i ide naprijed, ali nećemo dopustiti da se radikalnim rezovima u prvoj godini zatuče rast", a ne znamo o kakvom je zapravo rastu riječ. A upravo Vlada Zorana Milanovića čini sve da zatuče rast i to jedino radi uspješno uskratom radničkih prava u čemu ima svesrdnu pomoć kapitalista koji posluju u Hrvatskoj i smanjivanje radničkih plaća na razinu socijalne pomoći, kreše krila kakvoj takvoj proizvodnji, radnici bez posla, radnici koji rade a ne primaju mjesecima plaću. Ministre Liniću pitam vas koliko je poslodavaca koji ne isplaćuju plaću rigorozno kažnjeno? Radnici na minimalcima nemaju što trošiti, privreda nema što proizvoditi to je zatvoreni krug na kojemu je raskrinkavajući ga nekoliko ekonomista dobilo Nobelovu nagradu. Ali vidi vraga, nećete zatući nepotrebne agencije na kojima trošimo uzaludno stotine milijuna kuna, nećete zatući birokraciju koja koči investicije, nećete zatući jedinice lokalne samouprave koje nemaju novca čak ni za plaće načelnika i gradonačelnika. Naravno znamo što će ministar Linić odgovoriti na kraju, nemamo novca, dugovi su veliki, nemamo novaca čak ni toliko da servisiramo kamate, a dugove treba vraćati. Čime će se dugovi vraćati kada se ispucaju ove vatrogasne mjere? Ne postoji poštovani ministre Liniću zemlje koje su shvatile, no postoje poštovani ministre Liniću zemlje koje su shvatile da baš sve dugove i ne trebaju vratiti. Postoje zemlje koje su o dugovima pregovarale, postoje zemlje koje su na prekomjernom deficitu podigle svoju privredu, postigle rast i danas su uspješne. S maksimalnim deficitom od 3% mogu preživljavati zemlje koje imaju rast od najmanje 5%. Ovaj model koji je nametnuo Bruxelles je čisto ekonomsko ubojstvo s predumišljajem. Treba početi pregovarati uz pomoć zemalja partnera, zemalja koje su u istoj ili sličnoj nezavidnoj situaciji o izuzetku ili mislite da je naše samo slijepo slušati. Vlada mora zastupati interese vlastitih građana, a ne slijepo bez ikakva otpora slijediti pravila koja nas ubijaju. Iduće godine neće biti prebacivanje štednje iz drugog u prvi mirovinski stup osim naravno ako ne mislite ukinuti drugi stup zašto se Laburisti zalažu, a ni u tom slučaju ne možete otuđiti štednju hrvatskih građana. Obećavali ste investicije u javnome sektoru čiji su kotač zamašnjak trebale biti državne tvrtke, no i njima uzimate 500 milijuna kuna. da, zanima nas na čemu temeljite prognoze o rastu pa makar i minimalno u ovoj godini te o rastu BDP-a u 2015.godini kada činite sve da građani imaju čim manje kuna u džepovima. Ako se nastave aktualni trendovi, ako ćete se i dalje truditi da se iz dana u dan smanjuje potrošnja građana ovaj rebalans neće potrajati ni 2 mjeseca. Čime ćete onda krpati rupe? Iako je Vlada na pogrešnom putu u mnogočemu odsutni premijer Milanović ne želi niti čuti da mu uskoče u pomoć neki drugi ljudi, oni kojima je povjerio stvaranje uvjeta za pokretanje industrije očito ne znaju svoj posao. A da smo u pravu dokazuje upravo ovaj rebalans i situacija u gospodarstvu. Kao što reče neki dan gospodin Rađenović, bogati će se moći oporezivati i o tome ćemo govoriti o tom po tom, ali se zato nameće radnički zakon koji će još više uskratiti radnička prava. Toliko od Laburista. Laburisti naravno neće podržati ovaj proračun.
Srđan Gjurković, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega, vi ste izrekli naravno dosta negativnih stavova po pitanju agencija. Možda neke stvari i stoje, ali isto tako mislim da ste upućeni da je ova Vlada popriličan broj agencija svela po prihodima odnosno plaćama na ono što je potrebito, a to je da se izjednači i da se uvede red u mnoštvo agencija koje je postojalo. Isto tako očito da ne znate pa ću vas uputiti, a to je da Agencija za investicije i konkurentnost prati 95 investicijskih projekata ukupne vrijednosti 48 milijardi kuna, to su sve investicijski projekti privatnih investitora, da je od 48 milijardi kuna već realizirano 990 milijuna, da su projekti kod kojih je započela gradnja ili instalacija opreme znači završna faza 4 milijarde i 530 milijuna kuna realizacije, a da su u fazi od lokacijske do građevinske dozvole, rješavanje dokumentacije u vrijednosti od 38 milijardi kuna investicija privatnih poduzetnika. To je samo jedan dio koji je vezan za Agenciju za investicije i konkurentnost, bez drugih manjih projekata koje postoje u RH i jasno je i po zadnjim pokazateljima rasta industrijske proizvodnje, da ne samo da raste izvoz nego da raste i investicijska dobra klima u Hrvatskoj.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Gjurković to što se napravilo u agencijama sad stvarno ne znamo jer nismo dobili podatke o tome, zapravo i danas se sporimo koliko ima agencija, vijeća i ostalih paradržavnih tijela, koliko one koštaju, pokušali smo izračunati, negdje milijardu i nešto kuna, koliko smo mi mogli izbrojiti, ako nije tako dajte nam precizne podatke da vidimo koliko troše na plaće i šta rade sve te agencije. Ako je tako kao što ste vi rekli, još ću vjerojatno danas čuti jednu rečenicu u Hrvatskoj je dobro samo što to narod ne osjeća. Ta rečenica se čula mnogo puta i izgovarale su je stranke, uglavnom stranke na vlasti. U svim investicijama koje ste govorili da je tako, to su samo puke statistike, nažalost stvarnost govori da je u Hrvatskoj vrlo loše, da investicije nema, a uostalom to smo često puta slušali od gospodina Linića da je stanje loše zbog toga što nismo uspjeli probuditi investicijski ciklus.
Gordana Sobol, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa kolega Vukšić, dakle nakon ove vaše rasprave samo možda mogu ovako reći da mi se čini da ste ponovno naravno uspjeli složiti jedan tekst iz kojeg ustvari niste ničim pokazali da možete pretendirati da ste odgovorna oporba jer ste složili jedan tekst u kojem ste manje-više uklopili novinske naslove, podnaslove i trač rubrike. Ali ono što me najviše zasmetalo u vašoj raspravi a to nije prvi puta mi se čini da se ponavlja da li od vas ili od vašeg kluba uporno ponavljanje da se dugovi ustvari ne trebaju vraćati. I ja se uopće pitam da li ste vi svjesni toga što ste rekli i što ponavljate i kakvu poruku šaljete građanima. Da li to znači ja imam dug, kredit za stan koji moram vraćati. Ja se eventualno mogu nagoditi sa bankom da eventualno dobijem nekakvu odgodu, da možda smanjim ratu ili slično ali kad-tad taj dug moram vratiti, ja kao građanka ali valja i država, država kao takva. I da li vi stvarno, da sada ste vi na vlasti biste rekli nećemo te dugove vraćati, puj ništa, šta je bilo-bilo je, sada krećemo od nule. Mislim apsolutno mi nije jasno. I još nešto što sam vas htjela pitati, ako mi uspijete odgovoriti u vašem odgovoru na moju repliku što za vas ustvari znači strukturalne reforme. Objasnite, što vi smatrate pod strukturnim reformama? Evo to bih baš voljela čuti jasno i glasno i od vas laburista.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Kolegice, ja sam naučio da je strukturna reforma master plan, malo duže trebamo razgovarati o strukturnim reformama jer vi to sve i radite u dvije minute pa zato tako država i izgleda kako izgleda. Vi ste rekli da dugove treba vračati, pa vi ste upravo dali formulu kako ne treba vraćati, to su vam predstečajne nagodbe, kako otpisivati. Druga stvar je, molim vas lijepo dati ću vam popis barem 10-ak knjiga, literature, dati ću vam analize koje su napravljene o onim državama koje su pregovarale o svojim dugovima i smanjile pregovorima svoje dugove. To bi trebali znati a to ako ne znate, to je vaša žalost što ne znate. Druga stvar što ste rekli da sam citirao premijera, samo sam premijerove izjave iz trač rubrika. Pa što vaš premijer radi u trač rubrikama. On je postao zvijezda trač rubrika pa i jest kad s Aboridžinima pleše kolo, mora biti u trač rubrikama. Umjesto da raspravlja ovdje u Saboru o proračunu sakrio se daleko od očiju javnosti.
Jadranka Kosor, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Vukšiću pa i u svojoj raspravi ste ponovo kao nebrojeno puta do sada dotaknuli jednu važnu temu govoreći o vašem prijedlogu vašega kluba o smanjenju plaća dužnosnika za 21% a ona uvijek navodi na važnu temu koja je vezana i za rebalans proračuna ali i mnoge druge rasprave u Hrvatskome saboru. Dakle, svi bi se reformirali ali svi bi da se reformiramo ali malo tko bi se reformiralo. Svi bi štedjeli ali nitko ne bi zapravo stvarno štedio. Jer sjetite se za taj vaš prijedlog je glasalo zastupnika koji stanu na prste jedne i malo više druge ruke. Tako je bilo i kod prijedloga da primjerice stranke odnosno klubovi čiji se broj zastupnika koji je glavni kriterij za dodjelu sredstava iz državnog proračuna smanjuje. Dakle prijedlog da se ta sredstva onda za određenog zastupnika koji više nije član toga kluba do kraja mandata vraćaju u državni proračun pa da gospodin Linić i neki drugi ministar financija može s njima raspolagati npr. za užinu djeci čiji su roditelji nezaposleni pa i onda možemo isto nabrajati koliko je zastupnika glasalo za taj prijedlog. Ili npr. oko rasprave o prošlom referendumu da je možda većina samo nas i nekolicina glasalo za moj prijedlog da pošaljemo Ustavnome sudu na ocjenu ustavnosti možda bi odluka Ustavnog suda bila drugačija i možda bismo uštedjeli recimo 48, 50 milijuna kuna koje bi se opet mogli usmjeriti na neke druge nužne potrebe recimo za elementarne nepogode. Jer dio rebalansa za ovu godinu se odnosi upravo za naknadu za elementarne nepogode. Dakle, često puta govorimo ono što ustvari ne mislimo. Kada dođe do glasanja, kada dođe do konačnih odluka onda svijest i savjest čestu puta posustanu.
Odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Kosor za smanjenje plaća koje je predložio klub Hrvatskih laburista u Saboru je glasalo 7 zastupnika, 24 je bilo suzdržanih zastupnika. Vidite, ne znam koliko ću replika imati, ali ove dosadašnje replike su pokazale da se niti jedne o mjerama koje sam govorio Vlade nisu doticali nego se dotiču, repliciraju na trač rubrike, repliciraju na svojega šefa zbog kojeg im je vjerojatno i neugodno. O smanjenju plaća koje smo mi preložili nisu rekli niti jednu rečenicu. Niti jedan klub osim što ste vi bili u Saboru, ne znam tko je još bio nitko nije čak ni o tome raspravljao. O tome se nije raspravljalo a sada se predlaže 6% smanjenje plaća državnih dužnosnika. Sada, što je to, je li to populizam i ono što sam rekao u raspravi, je li to potez očajnika? Doći će do toga, do 21% i to pod prisilom kada ih okolnosti jednostavno prisile da moraju smanjiti plaće kada ćemo doći pred zid.
Marin Jurjević, replika.
Evo kolega Vukšić, ispunit će vam se želja, ja ću govoriti o smanjenju plaća. Vi ste ovdje nekoliko puta spominjali kako ste predlagali da se plaće dužnosnicima smanje za 21%, a gle ova Vlada je pristala na 6%. Vidite to su Laburisti u Saboru, to su ti teoretski Laburisti. Oni Laburisti u praksi koji su na vlasti rijetko gdje, ali jesu na vlasti u općini Križ tamo je opozicija tražila da Laburisti sami sebi predsjednik općine, njegovi zamjenici smanje plaću za 10, pišljivih 10%. Znate koliko su smanjili? Nula posto. To su Laburisti u praksi, a vi ste ovdje Laburisti u teoriji. To je ta stranka u stvari ja bih je nazvao dr. Jack ili mr. High stranka. Samo ne znam tko je pravi, tko je pravi ovdje u Saboru. Vi koji lamentirate ili oni Laburisti u općini Križ koji rade sve suprotno od onoga što vi ovdje govorite. I uostalom što vam Aboridžini toliko smetaju? Vi kao tobožnji ljevičari ne bi trebali imati takve komplekse.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Prije svega, ja sam bio u posjetu njima, bio sam na Novom Zelandu ali ne za državni novac nego za svoj. I bio sam s njima. Ima dosta hrvatskih prezimena tamo među Aboridžinima. Ovako da kad već spominjete općinu Križ ste spominjali, naš načelnik koji je tamo dobio vlast zatekao je u blagajni 13 milijuna kuna gubitka i nebrojeno obaveza. Vaši SDP-ovci su predlagali povećanje prireza i to ne za malo, predlagali su za 6%, što pitajte građane Križa što im to znači. Druga stvar, nisu SDP-ovci, predložili su verbalno, nisu kao što su predložili Laburisti predložili zakon i predložili 21% smanjenje plaće, nego su kukavički podmetnuli i nisu dali nakon toga prijedlog. Hrvatski laburisti će i u toj općini smanjiti plaće, a vidjet ćemo kako će SDP-ovci glasati. Da, a to koliko ste vi osjetljivi prema građanima Hrvatske to pokazujete iz dana u dan, a pokazat ćete najviše kad se bude glasalo o Zakonu o radu, kad ćete još jednom kao i 2003. godine okrenuti radnicima leđa.
Tomislav Žagar, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Vukšić. Vlada Republike Hrvatske se u proteklom razdoblju uhvatila u koštac sa nizom problema, uvođenjem reda u javne financije, 45 milijardi kuna nelikvidnosti, 51 milijarda kuna poreznog duga. To je ono što se zateklo. Evo samo ove godine 6,6 milijardi kuna Hrvatskim cestama koje treba platiti. Ukupan dug je negdje oko 40 milijardi. Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste, autocesta Zagreb – Rijeka, dakle niz problema. Zato nije ni uputno govoriti da smanjenje doprinosa za zdravstvo sa 15 na 13% tako olako pa reći to nije bila nikakva pomoć. Bila je to pomoć gospodarstvu i u tom smjeru ta vladina mjera je bila. Ali vi ste onda postavili tezu ja sam već neki dan replicirao i opet repliciram na tu temu. Ne možete tvrditi da je to zbog toga nastao kolaps zdravstvenog sustava. A onda ste poveli još jednu analogiju pa ste rekli da je loša zdravstvena usluga uzrokuje i sve bolesnije radnike i da je to posljedica onda na kraju ove mjere što je zapravo apsurd. Zdravstveni sustav se gradi godinama, on ima problema i upravo ovaj master plan koji je naravno i napadnut sa od određenih neodgovornih ljudi ja bih ovako rekao. Između ostalog tu prednjači moj župan Virovitičko-podravski Tomislav Tolušić koji daje neodgovorne izjave, plaši narod. Ali sigurno je da se ovim mjerama nastoji uvesti red u zdravstveni sustav da bi upravo zdravstveni sustav bio sigurniji i dostupniji svim korisnicima. Eto hvala.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Žagar i dvosmjenski rad je bio isto uvođenje reda. Započeli ste pa ste odustali zato što nitko nije napravio nikakvu analizu da li je to moguće ili nije moguće provesti. Rekli ste da se godinama zdravstveni sustav gradi. Točno, a može se preko noći srušiti što vi radite. Danas je predstavljen master plan i on je zapravo još jedna master prazna puška. Puno toga godinu dana ministar Ostojić govori o master planu da bi podastro novinarima pročitajte si ga, vrlo je kratak i u njemu ništa ne piše. Zbir nekih nepotpunih podataka bez iti jedne analize što će biti ako se to slučajno i provede. Ali neće se provesti, jer će se vjerojatno još godinu i pol dana raspravljati o tome, a tad će biti izbori na kojima vi nećete sigurno pobijediti. O tome kako je u bolnicama danas i kako je bilo prije dvije, tri godine mi smo mislili da ne može biti lošije. Može biti puno lošije, pitajte sve one koji su bili u bolnicama, itekako je loše. A i uostalom ovo što se pozivate na to HDZ je zbog toga što nije dobro vodio državu izgubio izbore. Vi ste došli, a ovo je već treća godina vaše vlasti i još uvijek. Znači li to kad biste bili još 2 mandata da bi i taj treći mandat govorili o 2005., šestoj, sedmoj, osmoj godini? Pa dokle tako? Premijer je ovdje obećao na svom inauguracijskom govoru da se neće osvrtati na ono što je bilo. Jedino što činite osvrćete se na ono što je bilo. A o tome što je bilo smo mi jasno rekli.
Nadica Jelaš, replika.
Hvala poštovana potpredsjednice. Pa kolega Vukšić i ja ću se također referirati na vašu zamjerku ovoj Vladi što nije prihvatila vaš prijedlog o smanjenju dužnosničkih plaća za 21%. Naime, pitam vas zašto ste predložili baš 21%? Zbog Plana 21? Pa mogli ste predložiti 41? To bi bilo još velikodušnije, još impresivnije, još više socijalno osjetljivo. Dakle, pitam se kakvu poruku zapravo želite ovakvim prijedlozima poslati građanima? Da smo mi bahati i prebogati pojedinci koji imaju ne znam koliko nekretnina u svojem vlasništvu, pa im je zapravo plaća samo sitni džeparac. Istina je među nama ima i takvih. Zapravo vam želim reći da se igrate. Dakle, možete si priuštiti da se igrate ili stvarno mislite da bi smanjenje od 21% dužnosničkih plaća doprinijelo smanjenju odnosno reduciranju proračunskog deficita. Dakle, želim vam reći sljedeće: lako je nekome tko nema nikakve odgovornosti, a mislim tu prvenstveno na odgovornost za vođenje države, dakle najveća, apsolutno najveća odgovornost, predlagati smanjenje plaća. Ali i ne samo to, može predlagati bilo što, dakle doslovno bilo što što odlično zvuči, a ne stvara baš nikakvu odgovornost predlagaču.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Ono što je rekla prije potpredsjednica Sabora nisam očekivao da udarate nisko, ali mogu i ja. Neću prema dami. Prije svega, vi kažete 21% i neće se ništa promijeniti proračun. Pa što vi smanjujete 6%? Bože moj još manje će se sa 6%, što sami sebi skačete u usta. Rekli ste da 21% neće ništa promijeniti proračun, a 6% hoće. Ma nemojte! Druga stvar, rekli ste da isto i povlaštene mirovine neće pridonijeti oporavku države. 2005. godine gospodin Lesar je predlagao ukidanje povlaštenih mirovina. I koliko je dobio podrške? Sjetite se. Ne znam jeste li vi tad bili u Saboru, ja sam tad pratio kao novinar. Toj, pod navodnicima "populističkoj" mjeri ste prišli samo zbog toga što je javnost pokazala da je shvatila što radite i što vam je Plan 21. Zašto smo predložili 21%? Pa recite mi što fali Planu 21? Pa simbolika je, evo Plan 21 i mi smo predložili 21%. Jel vam to smeta? To sami priznajete da je Plan 21 mrtav i da bi trebalo ne slažem se s vama 21% nego 40%.
Zlatko Tušak, replika.
Hvala potpredsjednice. Kolega Vukšić vi ste se u svojoj diskusiji osvrnuli na kako ova Vlada mazi i pazi tele operatere koji su u prošloj godini ostvarili milijardu i 900 milijuna kuna dobiti, a ti isti tele operateri otpuštaju radnike, zapošljavaju radnike putem outsorcinga. Vidjeli smo i zadnju presudu koja je u korist radnika jer žele ostvariti što je moguće jeftiniju radnu snagu. S druge strane zapošljavaju i putem studentskog servisa da bi što jeftinije ostvarili što je moguće veću dobit. U diskusiji ste naznačili i pitanje prava radnika, a ova ista vlast za one radnike koji primaju neredovito plaću i onim radnicima koji nisu za primjer 5 mjeseci dobili plaću, a onda im se u jednom iznosu isplate sve te zaostale plaće, ova država ih itekako oporezuje, itekako traži od tih radnika koji su imali neredovitu isplatu plaća da akontira ovu državu. Ja sam negdje grubo izračunao radnik koji 4000 kuna neto plaću bi trebao dobiti oko 10 tisuća kuna na osnovu poreza uplati ovoj državi zbog toga što to pitanje nije riješeno jer im se ukupni iznos tada isplaćenih svih plaća oporezuje. I to je pitanje kako se odnosi ova vlast i prema tim radnicima i da to pitanje ne može riješiti.
U ime Kluba zastupnika Jadranke Kosor i HGS-a, aha pardon odgovor na repliku Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Tušak ovo sam spominjao, sjetite se, još jedanput treba podsjetiti da su telekomunikacijske kuće imale porez i ubiranjem poreza na sms poruke skupilo se negdje oko godišnje 300 milijuna kuna. Međutim, odustalo se od toga zbog toga što su se susrele u Vladi sa najznačajnijim članovima Vlade i naravno da je njihov pritisak jači nego što je pritisak radnika. O tome vi dobro znate koliko se ugrožavaju radnička prava iz dana u dan u praksi, a kad se donese zakon koji je predložen nadam se da će ipak biti postignut neki kompromis i da će Vlada odustati od svog tvrdog stava, radnička prava će biti još ugroženija. Ja sam već pitao gospodina ministra Linića tko je bio kažnjen drastično, a trebalo bi drastično kazniti i zakon predviđa, za neredovitu isplatu plaća. A koliko znam negdje oko 70 tisuća radnika radi, a ne prima plaću. Sve te njihove gazde, većina njih ne svi, voze se u skupocjenim autima, prebacuju imovinu na neke druge firme a radnici ostaju kratkih rukava. Tko štiti te radnike? Socijaldemokratska Vlada? Malo sutra!
I Sonja König, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice Sabora. Kolega Vukšić mene je zasmetala jedna vaša rečenica kojom kažete da vožnju javnim prijevozom smatrate kaznom. Pa ni kao netko tko svakodnevno koristi javni prijevoz ne mogu se s vama složiti jer korištenje javnog prijevoza, pogotovo dobro organiziranog javnog prijevoza ima brojne prednosti za okoliš, doprinosi humanosti u gradovima i općinama, koristi lokalnom gospodarstvu, štedi vrijeme, putovanje se može koristiti i za čitanje i upoznavanje drugih ljudi, a mislim da to nije kazna već može biti i nagrada. Naravno, to ovisi o nama i sposobnosti javnih uprava. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Branko Vukšić.
Uvažena kolegice König nisam to, možda ste me krivo shvatili možda sam ja i krivo rekao, može biti. Ja nemam auto, vozim se javnim prijevozom. Moj predsjednik se vozi javnim prijevozom isto tako, nema auto i ne vozi auto, ne mislim, vozim se u tramvaju i vrlo ugodno mi je i nikad nisam doživio nikakvu neugodnost. A čak i uživam i stvarno je dobro razgovarati s građanima, biti u kontaktu s njima. Zato sam ja kazao da, za neke od ovih koji su tražili aute od 600 tisuća kuna, koji su rekli da se neće valjda voziti u kočijama, bila bi kazna voziti se u javnom prijevozu. Jer znate pokundirani ljudi kad dođu na vlast vrlo brzo prihvate sve ono najbolje i vrlo se teško vraćaju na staro. Ja sa onog starog nikad nisam prešao usprkos ovim insuniacijama koje dolaze sa ove moje desne strane.
Kolegica Jadranka Kosor izvolite.
Hvala lijepa, poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Kad smo saznali prošli tjedan da će rasprava o rebalansu proračuna prvoga vjerojatno u nizu ove godine, da će se prebaciti na ovaj tjedan i na utorak, onda sam nekako bila uvjerena da će se to poklopiti s vremenom povratka predsjednika Vlade s putovanja i da će se zbog činjenice da se zaista radi o vrlo, vrlo ozbiljnim pitanjima o kojima ovdje moramo raspraviti i o kojima i predsjednik Vlade mora dati poneki odgovor, mislila sam da će se predsjednik Vlade pojaviti danas ovdje s ministrom. Nije lako naravno nikada biti predsjednik Vlade i biti ministar financija. To su dvije najizloženije i usudim se reći najodgovornije dužnosti u svakoj Vladi i mnogi ministri nikada i kad je dobro a pogotovo kad je loše i kad treba raditi rebalans nisu zadovoljni ni sa premijerom ali ni sa ministrom financija kako god dobar, umiješan i sposoban bio. I to je tako i sada i to je tako i u ovoj Vladi i sigurno da ni jedan ministar kojem su se smanjivala sredstva nije bio sretan i nije pljeskao ministru Liniću. Zašto spominjem premijera Milanovića? Zato što je kad se ovaj rebalans donosio i predlagao na Vladi RH i sam rekao ako se dobro sjećam gospodine ministre, odnosno zapitao se, postavio retoričko pitanje, jesmo li ove odluke koje ugrađujemo u rebalans trebali donijeti prije 4, 5 mjeseci? Jesmo. Čini se da jesmo. Na početku današnje rasprave o tome sam i u jednoj replici i ja ponešto rekla, dakle čini mi se da su sve ove mjere bez obzira podržavali ih mi svi ili ne ugradili u proračun za 2014.sasvim sigurno da bi situacija bila nešto drugačija i možda danas o rebalansu proračuna ne bismo niti raspravljali. No opet je ovo zapravo rasprava i o reformama i o potezima koje treba poduzimati oko toga se nikad nećemo složiti i rasprava o tome tko je kriv, tko je u pravu, tko je što učinio u proteklom razdoblju. Međutim, Hrvatska nam je svima jedna jedina, prema tome tko god bio na vlasti, dok imamo ovako veliki deficit i ovako velike probleme koje ćemo ja sam uvjerena lakše rješavati upravo zato što smo članica EU i mislim da se upravo o proračunu za ovu godinu odnosno bolje rečeno u rebalansu proračuna i vidi jer su neki napuci došli iz vijeća EU, dakle da je dobro da smo članica EU i da moramo poštovati kriterije pod kojima smo ušli, moramo poštovati sve ono što je dogovoreno i zato sam evo ponovo zadovoljna makar s tom činjenicom da smo 28 članica EU. Međutim, ono što je loša poruka jest da u prvoj godini, punog stvarnog, apsolutnog, potpunog članstva mi pokazujemo slabost u proračunu koji smo poslali u život. Dakle, mislim da nije bila dobra odluka da se donosi proračun, da se donio proračun koji je eto na početku svoga života imamo deficit od 17,5 milijardi kuna. Ono što je dobro, što je dobro, što u ovom rebalansu nema zadiranja u mirovine, nema u doplatak za djecu i u rodiljne naknade, dakle samo doplatak za djecu i rodiljne naknade su uvijek ukupno negdje oko 4 milijarde kuna, nešto više, odnosno nešto manje možda. Međutim, u to je uvijek najlakše zahvatiti i dobro je da SDP-ova Vlada odnosno koalicijska Vlada nije posustala kao što je to bilo 2001. godine odnosno 2002. sa smanjivanjem rodiljnih naknada i doplatka za djecu jer u sustavu rodiljinih naknada odnosno doplatka za djecu imamo i takozvani pronatalitetni dodatak koji traži da se svakom trećem i četvrtom djetetu u obitelji koja ima pravo na doplatak isplaćuje i taj pronatalitetni dodatak od 500 kuna mjesečno. Ovo je trenutak u kojem bismo možda mogli do kraja rasprave a nećemo jer je to praksa hrvatske politike usuglasiti se možda oko jednog pitanja, primjerice oko jednog pitanja, primjerice oko zdravstvenih reformi općenito. Imali smo mnoge reforme, o tome se govori, o tom problemu i ovom rebalansu ali je teško da može biti bilo kakva i bilo koja zdravstvena reforma i bilo koja reforma, bilo kojeg područja života koja se na primjerice sa 2, 3 milijarde sasvim svejedno, sad ne govorim o konkretnim problemima u zdravstvu nego govorim općenito i o svim raspravama recimo u proteklih 10 godina, nema reforme zdravstva koja se sa dodatnim sredstvima ponavljam dvije, tri, četiri milijarde naslanja na proračun, znači na sredstva poreznih obveznika. To nisu reforme. I mi moramo pokušati evo samo oko tog pitanja doći do neke vrste barem načelnoga suglasja u kojem smjeru bi ova ili bilo koja druga Vlada trebala ići. 2014. je godina, ovo je rebalans proračuna za 2014., ova je godina dvostruku izborna dakle neće biti osobite snage za neke reforme, to je jasno. Sljedeća i sljedeći proračun za 2015.sasvim sigurno neće biti proračun koji će biti reformski zato što je to izborna godina, parlamentarni su izbori i sa žaljenjem možemo konstatirati da zapravo pravih učinaka kakve bismo htjeli postići kao zemlja članica EU nema i bojim se da ih neće biti. I nisam sigurna da će naravno niti rast ove godine ovaj nazvat ću ga rebalansirani, ali isto tako da će smanjenje deficita biti moguće i u ovoj godini onako kako je do kraja planirano, a očekuje nas sigurno barem jedan rebalans još, ali još manje da je to moguće u sljedećoj godini. Ja ću podsjetiti i na neke podatke koji su izneseni vezano za makroekonomski okvir vezan za neke makroekonomske podatke koje treba uspoređivati, ne zato da bi se isticalo tko je bio bolji ili tko je lošiji nego da bi se govorilo o trendovima. Primjerice, evo promet od trgovine na malo u 2011. 11%, ali već 2012. pad od 4,3%. Izvoz roba 2011. 9,8 ali evo do 2013.kada je bio pad 6,5 ili 2013.u prvom kvartalu još veći 7,6%. Broj nezaposlenih 2011. 305.333, ali evo u prvom tromjesečju ove godine 378 tisuća dakle više, sada je to više od 380 tisuća. To su podaci koje treba ja mislim uzimati u obzir kada se budu donosile nove mjere, pa i kod pretpostavljamo novog rebalansa. A mislim da nije bilo predstavnika nijednog kluba do sada osim kluba SDP-a koji je govorio o mogućnosti da ćemo se suočiti sa rebalansom proračuna. Ostaje naravno pitanje budući da su se ovdje spominjali, ja neću posebno elaborirati dakle vraćanje odluka o povećanju stope za zdravstveno osiguranje sa 13 na 15%, pa one druge iz nedavne prošlosti dakle iz mandata ove Vlade od PDV-a na turizam i našlo bi se još takvih mjera. Dakle da ne spominjem rebalans u prošloj godini, zadnji rebalans ali je bilo tih naznaka i prije, a osobito i sjećam se da sam o tome govorila u raspravi o proračunu za 2013., pa smo rebalansom morali tražiti nova sredstva recimo za plaće. Mi imamo konstantno čini mi se dva ministarstva sasvim sigurno gdje smo i u zadnjem rebalansu morali skupljati novac za gole plaće. Pitanje je kako će to i koliko će onda ovaj rebalans kako se to kaže u žargonu moći držati vodu? O tome u ovim naznakama nema ni riječi, ali činjenica jest da se i u obrazloženju spominju sredstva koja se moraju na rashodovnoj strani povećati. Primjerice, neću spominjati sanaciju zdravstvenih ustanova ali sredstva za mirovine od 234 milijuna, za naknade nezaposlenima od 100 milijuna i za obveze iz ranijih godina prema brodarima od 100 milijuna. Neću spominjati sve ostale stavke odnosno ostala sredstva. Ne mogu vjerovati da se primjerice nije moglo jasno i precizno izračunati koliko će nam trebati za mirovine u 2014.godini. moglo se je i moralo se, ja znam na što se to odnosi ali to je trebalo apsolutno u potpunosti iskazati u rashodima proračuna kada smo ga donosili za ovu godinu. To govorim zbog toga što se bojim da će tako biti i sa sredstvima koja su iskazana za plaće. Sjetite se MUP-a i Ministarstvo obrazovanja imali su konstantno i u Ministarstvo obrazovanja posebno 2012., 2013.problema sa plaćama i sa nedostatnim sredstvima. I tada smo mnogi od nas govorile da je problem proračuna koji je bio pred nama i koji se predlagao da je prihodovna strana prenapuhana, dakle precijenjena, a rashodovna strana podcijenjena i bojim se da je to jedan od nedostataka i proračuna koji je pred nama odnosno rebalans proračuna. A da je tome tako istaknut ću još jedan podatak. Dakle rashodi za zaposlene ovdje se planiraju smanjiti za 538,4 milijuna, ali s obzirom na povećanje za zdravstveni doprinos od 378 milijuna kuna, stvarno se smanjuju rashodi od samo 158 milijuna kuna. dakle tu povećaš, tu smanjuješ i vrtiš se u krug i to liči na neku vrstu vrtuljka. I onda da se postavlja pitanje kada se vrtuljak tako vrti može li tkogod ili štogod ispasti sa toga vrtuljka? Evo kolegice i kolege, neću elaborirati dalje sve ono što mi se čini da je na neki način već puno puta ponovljeno i izrečeno ovdje u Hrvatskome saboru. još samo dvije male napomene. Budući da se i proračun Hrvatskoga sabora predviđa ovdje smanjiti za 6 milijuna 596 i 69 kuna, ja predlažem da mi zastupnici učinimo napor da to smanjenje upravo na rashodima Hrvatskog sabora bude još nešto veće. Vidjela sam da se planiraju sredstva za obnovu Hrvatskoga sabora, za neke tepihe itd., predlažem da se to, da to zaista nije demagogija i to naravno nisu sredstva koja bi bilo kome bilo što osobito značila. Ali mislim da je važna poruka i da je uvijek politička poruka koju, pogotovo institucije zbog kojih se rebalans donosi važna i morali bismo ju poslati. I na kraju gospodine ministre, ja znam da se to ne može bez promjene Zakona o financiranju političkih stranaka ali koliko vidim, koliko znam, budući da se taj zakon nije mijenjao predlažem da se smanje i sredstva za financiranje političkih stranaka ukupno. Znači onih, to je nekih 50 milijuna kuna, onih koji se financiraju iz državnoga proračuna. Sve smo smanjivali, svugdje smo rezali, to smo ostavili. Mislim da imam pravo to predložiti zbog toga što 2010. kada sam vodila jednu stranku tada smo mi se odrekli 10% sredstava i vratili ih u proračun i predložili svim drugim strankama da učine to isto. Pa mislim da bi isto na toj razini poruke, političke poruke bilo dobro i bilo važno da ta sredstva za financiranje političkih stranaka iz državnoga proračuna smanjimo najmanje za 10%. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo na replike, Branko Vukšić, izvolite.
Uvažena kolegice Kosor vi ste se isto usudili izraziti žal za to zbog toga što nema ovdje gospodina Milanovića, što nije ovdje da brani proračun. Da, vjerovali smo da će se vratiti s puta, kolege iz SDP-a se ljute što mi zamjeravamo, nisam, ne mislim da ste vi, nisam čuo vaš stav o tome, pa ne govorim o vama, da se odmah ogradim ali više puta je to ovdje skrenuta pozornost na to. Pitam koji je to državnik u posljednje vrijeme otišao na put a da se ne zna što će tamo raditi, nikome nije podastro, pa nije on na privatni put otišao 12 dana. Pazite zemlja je u katastrofalnoj situaciji, rekao bi bivši premijer u banani ili u čitavom sanduku banana i premijer odlazi 12 dana, susreće se sa gradonačelnikom predgrađa Sydneya i sa Charlsom Billichem. I kad mi to spominjemo onda smo mi ljudi koji citiraju trač rubrike. A on je postao zvijezda trač rubrike. Sasvim sigurno da je to neozbiljno, da je to odnos prema državi, jednostavno čovjek i kao da kaže mene to više ne zanima, ja ću sada malo putovati po svijetu. Možda je to dobro, možda će biti manje štete.
Hvala. Odgovor kolegice Kosor.
Hvala lijepa kolega Vukšiću. Ne bih ja rekla baš da sam izrazila žal ili žaljenje, ja sam rekla da bih voljela da je predsjednik Vlade ovdje i rekla sam zašto. Zato što je na sjednici Vlade kada se donosio rebalans, prijedlog rebalansa proračuna se zapitao jesmo li to trebali učiniti 4, 5 mjeseci prije i složio se sam sa sobom da smo to trebali. Dakle, da smo sve ove mjere, da smo ih donijeli prije možda bi imale većega efekta. Zato mislim da je bilo dobro da je bio ovdje kao što mislim da bi bilo dobro da je predsjednik Vlade bio ovdje kada smo predlagali novog glavnog državnog odvjetnika to su te snažne poruke koje se naravno uvijek očekuju od predsjednika Vlada. Inače ja smatram da predsjednici Vlade i ministri moraju putovati, da je to uvijek dobro, da moraju putovati, da moraju stalno graditi mostove ali se i ta putovanja mogu uvijek usklađivati sa zemljom domaćinom, odnosno premijerom domaćinom i izabire se vrijeme koje je najpovoljnije. Tako ja recimo mislim da je mogao predsjednik Vlade, gospodin Milanović odabrati primjerice vrijeme kada završe svi ovi poslovi rebalansa pa kada bude stanka u radu sjednice Sabora da ima što manje prijepora oko njegovoga putovanja. I mislim bez obzira što je to bilo tako daleko da je moglo biti nešto kraće jer problema i posla ima preko glave, može se raditi i 15, 16. sati dnevno. Što se tiče gospodina Charlsa Billicha, meni je drago što je gospodin Billich rekao da će on početi raditi portrete bivših hrvatskih, svih hrvatski premijera, da će početi od gospodina Milanovića, pa mi je eto drago, pretpostavljam da će neki portret jednom napraviti kojeg ću ja moći negdje staviti. Šalim se malo. Ali svakako, treba putovati ali treba odmjeriti i vrijeme i naravno sredstava koja se u to putovanje ulažu i konačno efekte od bilo kojeg putovanja.
Hvala. Boro Grubišić, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Kosor rekli ste evo da žalite što nema premijera kako bi mu iznijeli svoje dojmove o ovome rebalansu proračuna, evo nemamo ni vijesti što sada trenutno radi iako je na putu, nadamo se da nije letio Malaysia airlines tako da ćemo ga valjda vidjeti u Hrvatskoj. Ili je pak zaostao možda na putu od Novog Zelanda preko Balija do Hrvatske. No, šalu na stranu, naime govorili ste o točkama, nekim točkama proračuna koje vam se čine nelogične ili pak da nisu u redu sa općim stanjem u društvu i državi. Pa evo da vas izvijestim o tome da sam uložio priličan trud da zbrojim sva sredstva koja se ulažu u informatizaciju po svim ministarstvima, agencijama i ostalima. I znate li koliko se ulaže u te nove strojeve, naprave kako bi se reklo, kompjutorske itd.? Što mislite koliko je u ovom proračunu, u rebalansu proračuna? Čak su i smanjena sredstva u odnosu na prije, ali negdje oko 550 milijuna kuna sada iznose ta sredstva, 550 milijuna kuna u informaticiju. A što god imalo više kompjutora imamo više ljudi koji moraju davati podatke, umjesto da imamo manje, da smanjujemo broj zaposlenih u državnim službama mi imamo veći broj zaposlenih u državnim službama. Nadalje, evo 700 milijuna kuna država štedi na zdravstvu. Iako je zdravstvo u takvom stanju kakvom je, master plan kojim se zapravo dostupnost bolnica smanjuje našim pacijentima reklo bi se master is disaster, je li katastrofa. Za 700 milijuna kuna se oduzima zdravstvo. Čiji je to dogovor ja ne znam ministra zdravlja i ministra financija ne znam. Ali naš ministar financija koji ulaže velike napore [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] Evo samo jedna rečenica. Da obuzda velike želje i razno razne apetite ministara. Ja bih rekao da je on izložen poput Slavka iz vica ili priča o Mirku i Slavku. Slavko pazi metak.
Hvala kolega Grubišić. Odgovor kolegice Kosor, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grubišiću, ponavljam nisam ja se ništa žalila što predsjednika jeste rekli ste isto da sam se žalila i da bih mu iznijela evo žaljenje zbog nekih odluka vezanih za rebalans. Ne nije, jer mi ćemo o rebalansu raspraviti suvereno i bez premijera. Ali mislim da bi bilo dobro jer je tek početak 2014. i rebalans se donosi tek što je proračun za 2014. prohodao. Bilo bi dobro da je predsjednik Vlade ovdje i mislim da bi mogao jednako tako relevantno odgovoriti, odnosno samom pojavom odgovoriti na ono što se ovdje kroz raspravu provlači, a to je odnos njega, ministra financija itd. Dakle, sve te špekulacije bi otpale i to je dobro uvijek, jer ponavljam nije lako raditi taj posao bez obzira kako ga čovjek radi dobro ili loše. Što se tiče informatizacije ja mislim da naša državna uprava mora biti informatizirana da bi bila učinkovita i da bi bila u službi građana. Ali slažem se s vama da je nužno dobro propitati svaku kunu i svaku lipu ne samo na toj stavci nego i na svakoj drugoj jer ovako kad se pogleda proračun iz daljine onda se opet vidi, odnosno rebalans, opet se vidi da su neke stavke u rebalansu tek dotaknute, da nisu puno rezane a znamo. To su neke stavke i za materijalne rashode i za reprezentaciju itd. a mogle su možda više. Međutim, time se to, iskustvo govori time se ništa osobito ne postiže. Osobito se postiže ako, mi bismo morali strukturalno mijenjati naš proračun u kojem je ne znam 80, 85% zadano. I to je problem i za ovu i sve sljedeće Vlade koje dolaze ako se naravno ne dogodi [[Upadica Batinić: Vrijeme.]] eksplozija rasta gospodarstva.
Hvala. Željko Šemper, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Kosor, spominjali ste iznose za mirovine koje su u ovom rebalansu. Pa ja bih vas htio podsjetiti za razliku u vašem mandatu da su mirovine, odnosno usklađivanje mirovina bilo zamrznuto. 2012. i 2013. mirovine su usklađene sa 4,3% i za informaciju o svima da je u prošloj godini iznos za mirovine bio veći 827 milijuna u odnosu na 2012. godinu to je 2,4% i da je to značajno popravila možemo tako reći krvnu sliku umirovljenika gdje je mirovina od 2151 kunu narasla na 2266 kuna. Hvala.
Hvala. Odgovor kolegice Kosor.
Točno je da su mirovine bile zamrznute, točno je. Naravno nisam ja rekla da nisu, točno je. Ali je jednako tako točno i vi to dobro znate da smo u tim godinama isplaćivali, odnosno vraćali dug umirovljenicima. To je svake godine bilo otprilike ako se dobro sjećam milijarda. Jel' tako? Prema tome i to je trebalo negdje naći, to je trebalo isto tako negdje naći. Sad možemo raspravljati o tome jel' to bilo najbolje rješenje ili nije, ali je to trebalo naći. Ali isto tako vi znate da 2011. je uz to sve ostalo bio zamrznut i proračun, odnosno rashodi proračuna su bili zamrznuti, ostali su na razini iz 2010. A u tako zamrznute rashode mi smo uklopili nove 4 milijarde obaveza od kamata do isto tako sredstva za mirovine i nove obveze i prema Europskoj uniji i neke druge. Dakle, to je bila godina 2011. bez rebalansa proračuna. Svakako dakle, ali prethodne godine smo imali i poseban porez koji nije dotaknuo umirovljenike do 3000 kuna mirovina itd. Tako da ja ne bježim od tih činjenica koje su tada bile stvarnost da bismo nekako stabilizirali državne financije.
Hvala. U ime kluba IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina Giovanni Sponza. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Ovaj rebalans proračuna mi u klubu IDS-a vidimo kao nužnu i kao potrebnu mjeru stabilizacije javnih državnih financija. Iz tog razloga rebalans hoćemo i podržati. Državni proračun time i ovaj rebalans odraz je zapravo slike stanja u Hrvatskoj i u samoj raspravi o rebalansu stava sam da trebamo prije svega biti odgovorni, biti spremni istini pogledati u oči i kazati da ovaj rebalans ukazuje da je Hrvatska i to u vrlo teškoj situaciji, situaciji koja nije nastala jučer već traje i razvija se 23 godine. Trebamo svakako uzeti u obzir i duboko poštujemo težinu Domovinskog rata. Trebamo svakako uzeti u obzir i poštovati težinu problema iz poslijeratnog razdoblja i obnove razrušenih dijelova naše zemlje. Ali isto tako trebamo i to jasno priznati da su donašane i u djelo provođene krive odluke, na žalost odluke sa štetnim posljedicama, odluke koje kulminiraju u ovom predugom razdoblju globalne, a napose ekonomske krize. Rekao jesam da ovaj rebalans proračuna ukazuje da je Hrvatska u teškoj situaciji, ali isto tako želim naglasiti da zagovaram stav da Hrvatska ima perspektivu, stav da Hrvatska ima neiskorištenih potencijala, ima neiskorištenih resursa koje treba snažnije staviti u funkciju i ukoliko to doista želimo tada proaktivnim pristupom i konkretnim mjerama možemo prije svega smanjiti nezaposlenost, otvoriti nova radna mjesta, povećati prihode gospodarstvu, posljedično i proračuna od državnog do lokalnog što će tada imati pozitivne efekte i na sve javne usluge i na školstvo i na obrazovanje i na zdravstvo i na umirovljenička primanja. Dakako da se sve to može, pitanje je da li to želimo. Stava sam da to trebamo, ali sa sasvim drugačijim pristupom i pod drugačijim političkim standardima. Trebamo prvo početi poštovane kolegice i kolege od sebe. I današnja rasprava pokazala je da nema nikakve korisnosti od međusobnih optuživanja, od političke destrukcije koju je potrebno zamijeniti kulturom dijaloga i snagom argumenata. Trebamo potisnuti uske interese, trebamo prestati biti isključivi, moramo biti odgovorni jer na nama je obaveza da pronađemo rješenje kako da politički odgovorimo na izazove vremena, vremena koja jesu teška ne samo za Hrvatsku nego za većinu država u svijetu. Da bi sustav profunkcionirao da bi sustav funkcionirao, da bi sustav postao održiv i stabilan ono što prvo trebamo učiniti jest vratiti nadu, optimizam, povjerenje svim stanovnicima naše države. Mi to naprosto moramo jer ljudima treba posao, ljudima treba zaposlenje, ljudi traže sigurnost. A da bi to postigli ponoviti ću moramo početi od sebe, postati otvoreni, biti spremni i čuti i prihvaćati dobre prijedloge neovisno sa čije strane dolazili, nametati ključne teme s ciljem rješavanja problema nezaposlenosti, socijalne nesigurnosti, nametati ključne teme ekonomskih pitanja koja jamče financijsku stabilnost države. Mi to moramo jer vremena za oklijevanje nema. Inače, ovaj rebalans nema smisla. Poštovane kolegice i kolege u ovom sazivu Hrvatskoga sabora ima nas i to ne mali broj načelnica, načelnika, gradonačelnica i gradonačelnika i držim da je jedna od važnih, ali ono što je puno bitnije uspješnih mjera kao odgovor na krizu jeste decentralizacija. Mi iz IDS-a kontinuirano zagovaramo decentralizaciju i na nama je da se svi zajedno potrudimo da stvorimo stabilne i održive uvjete provedbe decentralizacije. Potencijali se najbolje mogu iskoristiti na nivou najbližem građanima, razvoj se može najbrže dogoditi odozdo uz jasna pravila, stabilnu i jasnu infrastrukturu sustava ali sve uvijek pod postulatom održivosti. Dužni smo radi građana sačuvati sve ono najvrednije što su čuvale generacije prije nas, na koncu i od građana jesmo dobili mandat da štitimo javno dobro. IDS je otvoren prema svim konstruktivnim idejama, IDS daje podršku svim inicijativama koje će donijeti boljitak građanima Hrvatske, povećati zaposlenost, osigurati dugoročnost rasta i razvoja Hrvatske. To su teme po kojima mi zastupnici kluba IDS-a želimo dati svoj doprinos. Dakle, da za rebalans ali promijenimo se jer je krajnje vrijeme.
Hvala. U ime kluba SDSS-a Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Netko je rekao da ovo sigurno nije zadnji rebalans koji ćemo imati u ovoj godini. I to je jedino što je sigurno u vezi sa ovim rebalansom budžeta. Bojim se da sve drugo što je planirano rebalansom budžeta je manje sigurno od te činjenice. Ali mi razumijemo okolnosti u kojima smo se našli. Našli smo se u situaciji da zapravo i nakon što smo jedanput konstatirali da nemamo više što pogrebati po dnu lonca u kojem smo kuhali mlijeko da to ponovno činimo. I opet ćemo se naći kroz nekoliko mjeseci u toj situaciji. I osnovno je pitanje zapravo možemo li mi nešto promijeniti, možemo li nešto učiniti da se to promijeni? Možemo li mi konačno nešto učiniti a da pitanje budžeta ne bude samo pitanje dijela fiskalnih mjera Vlade? Možemo li nešto učiniti da pitanje budžeta ne bude samo pitanje vatrogasnih mjera ministra financija i njegovih prvih suradnika? Ovaj puta pod izričitim pritiskom Europske komisije. Gdje je naravno pitanje da li je tom pritisku trebalo u cijelosti udovoljiti? Da li je doista trebalo ići na to da se smanjenje ide do 4 milijarde kuna ili se moglo to razvući i na duže razdoblje? To je pitanje na koje bismo rado htjeli čuti odgovor ministra ovdje u Saboru. Budući da ga nismo imali prilike čuti na drugi način, budući da se o njemu nije raspravljalo u drugim forumima onda bi bilo dobro da to čujemo. A znamo da je ministar i da ste vi na muci kad je posrijedi cijeli posao oko budžeta tj. oko proračuna. Ono što bih htio ovdje kazati jeste pitanje koliko je realno da se ove planirane uštede u proračunu doista i postignu? A znam da se moraju postići, ali koliko je realno da npr. da na 500 milijuna kuna koliko se planira smanjivanjem dodataka na plaće, da se doista postigne 500 milijuna kuna a ne recimo 400 milijuna kuna kao što je vjerojatno ranije s obzirom da će porezna osnovica sa tim smanjenjem biti niža a da o drugim aspektima koje smanjivanje, realno smanjivanje plaće nosi sa sobom kao što su potrošnja … Drugo značajno pitanje je naravno pitanje koordiniranosti mjera Ministarstva financija sa ostalim ministarstvima. Recimo, dobar primjer bi bio pitanje koordiniranosti između Ministarstva zdravstva i Ministarstva financija. Dakle, mi se sada ponovo vraćamo po nalogu Europske komisije ili po traženju Europske komisije ponovno se vraćamo na to da će doprinos za zdravstvo biti 15%. U međuvremenu imamo ponovo gubitke u zdravstvu i naravno imamo ponovo okolnosti u kojima vidimo da taj pokušaj, da se s te strane napravi ušteda, da se oslobodi novac za privredu se pokazalo neuspješnim, zbog čega? Da li zbog ministarstva, da li zbog gospodarstva, da li zbog nedostatka drugih ekonomskih mjera koje mi se čine jednom od temeljnih teškoća u politici Vlade u kojoj nažalost nema dovoljno rasprave, niti ima dovoljno rasprave u javnosti a nema je dovoljno niti unutar političkih krugova. I sasvim je jasno da napori koje Ministarstvo financija poduzima, od kojih značajan dio napora biva pozitivno ocijenjen od opće javnosti, a i ne samo od opće javnosti zapravo se susreću sa golemim teškoćama upravo zbog toga što nema cjelovite ekonomske politike, zbog toga što nema cjelovitih mjera ekonomske politike. I zbog toga što vjerojatno nema potrebne koordinacije unutar same Vlade. I u vođenju ukupne politike Vlade i to predstavlja ozbiljan problem, to predstavlja ozbiljan problem za nas zastupnike u Hrvatskom saboru kada se obraćamo ovdje prisutnom ministru financija jer znamo da ne može sva odgovornost biti na njemu, ali istovremeno znali smo to još prije godinu dana, da će ga sačekati ova vrsta nevolje, da uz sve pozitivne ocjene koje doživljavaju i koje ima u javnosti zapravo će dobar dio tih ocjena se slomiti zbog toga što nedostaju drugi mehanizmi. Ono što bi mene kao zastupnika u Hrvatskom saboru, jednoga od euro intuzijasta u ovom Saboru i u hrvatskoj politici zanimalo koji je naš saldo u posljednjih godinu i pol dana sa EU, i šta možemo očekivati u narednih godinu ili godinu i pol dana, da li je saldo negativan kao što smo mogli čuti da neki govore, članovi Vlade ili je saldo pozitivan kao što neki drugi članovi Vlade govore. To nije pitanje nadmetanja ili nije pitanje percepcije jednog ili drugog člana Vlade, to je naprosto ozbiljno pitanje odgovornosti što treba činiti u danim okolnostima, da znamo koje su činjenice. Htjeli bismo znati koliki su gubici sa naslova carina, vjerojatno ne veliki s obzirom da smo već bili na neki način unutra ali bismo htjeli vidjeti koliki su, htjeli bismo vidjeti koliki su sa naslova naše članarine a koliki su opet uprihodovani s obzirom na korištenje Europskih fondova i s obzirom na korištenje drugih izvora, htjeli bismo to znati zato što je to jedno od mjesta gdje se s jedne strane naše obaveze moraju ispunjavati. Dakle, mi svoju članarinu moramo platiti neovisno o tome jesmo li za nju sposobni ili nismo, imamo li novaca ili nemamo novaca, njih moramo naći ali kad je u pitanju povlačenje sredstava iz ukupne omotnice koja nam pripada, one koje su nam osigurane to je stvar naše sposobnosti, naše pripremljenosti i našega rada. A budući da nije riječ samo o milijunima kuna nego je riječ o milijardama kuna ono što bi nas zanimalo jeste koji su rezultati u tom pogledu. Ono što bih gospodine ministre uz ove opće teme i opća pitanja koja muče naš proračun i proračunsku politiku još jedanput postavio kao problem u ime Kluba zastupnika SDSS-a jeste negativan trend u pogledu osiguranih budžetskih sredstava kada su posrijedi stambeno zbrinjavanje i bivših nosilaca stanarskih prava i kada je posrijedi stambeno zbrinjavanje naseljenika i povratnika na područjima od posebne državne skrbi kao i pitanje obnove u ratom stradalih kuća odnosno ratom uništenih kuća. Dakle ako krenemo od 2011. godine kada je ukupan iznos bio 607 milijuna 817 hiljada 776 za oba programa i za obnovu i za stambeno zbrinjavanje. I ako vidimo da se taj iznos značajno smanjio kada bismo uzeli da je svake godine ostao, da je kojim slučajem taj iznos ostao svake godine na nivou od 607 milijuna kuna u ovim smanjenjima izmjenama budžeta bilo izmjenama bilo njegovim rebalansom, to smanjenje bi bilo odnosno ukupno oduzimanje iz te stavke bi bilo negdje oko 700 milijuna kuna. A imamo li na umu to da je protekle godine dodijeljeno samo tri stana, da je obnova gotovo stala onda su to apsolutno zabrinjavajući podaci. Zabrinjavajući podaci zbog dva razloga. Prvo zbog toga što ionako ti ljudi dugo čekaju na rješenje svojih stambenih problema, a s druge strane i ono malo građevinske aktivnosti koja je bila vezana uz to, a bila je vezana uz to, je de facto s ovim stala. Ne znam što se tim postiglo i kolika je ušteda time postignuta ali ja sam duboko uvjeren da su gubici znatno veći ne samo u pogledu realizacije prava nego istovremeno i u pogledu investiranja u ta područja koja ionako s jedne strane žive o državnih dotacija, bilo po osnovi mirovine, bilo po osnovi skrbi, bilo po osnovi doprinosa države jedinice lokalne samouprave. A ova vrsta aktivnosti je trebala osigurati i nešto više kao što je godinama osiguravala sve do 2011.ta aktivnost je bila vrlo značajna. U različitim područjima, različite manje firme su značajno u tom pogledu doprinosile nekoj vrsti aktivnosti na tom području. O problemu reelektrifikacije o kojem smo prilikom izglasavanja ovoga budžeta koji je sada na rebalansu govorili dosta emotivno i vjerojatno neke ljude povrijedili neću sada govoriti, ali to ostaje doista ozbiljan problem. da ljudi koji su imali struju, koji su je zahvaljujući razbojništvima s jedne strane, pljačci s druge strane i s druge strane potpunoj ne brizi države ostali bez te struje, danas zbog toga što eto moramo svi štediti onda će biti oni ti prvi koji će štediti pa se onda za reelektrifikaciju tih obitelji tih 200-njak naselja neće izdvojiti u protekle dvije godine nijedna lipa. Iz tog razloga gospodine ministre, Klub zastupnika SDSS-a izražava žaljenje što se nastavlja trend smanjivanje sredstva za obnovu i stambeno zbrinjavanje, što se još uvijek ne vidi rješenje kada je posrijedi reelektrifikacija, a s druge strane zajedno s vama izražavamo zabrinutost zbog toga što ova mjera koju ste danas predočili Saboru nosi određene rizike sa sobom oko uspjeha, a posebno zbog toga što nije praćena mjerama ekonomskih politika druge vrste koje bi jamčile da za nekoliko mjeseci nećemo ponovno imati rebalans proračuna i na taj način se ponovo suočiti sa činjenicom da se pitanje budžeta ne može smatrati jedinim mehanizmom kojim će se regulirati mjere ekonomske politike nego obrnuto, da mjere ekonomske politike budu te koje će projicirati dugoročno što će biti hrvatski budžet i na koji način će se hrvatski budžet biti ogledalo ili refleksija mjera ekonomske politike. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Pupovac, dobro ste zamijetili u proračunu na ovih 109 stranica da evo ja ću konkretno izreći brojke, da je u rebalansu proračuna sa stavke obnove gdje je bilo predviđeno 56 milijuna kuna, nova stavka je 35,5 milijuna kuna, dakle smanjenje za 21 milijun kuna. Nadalje, u gotovo svim ministarstvima vidimo da i dalje postoje nabavka novih automobila odnosno obnova voznog parka. Dakle i pored ove narudžbe koja je prošla od skoro tisuću skoro 600 automobila imamo i dalje zahtjeve za obnovu voznog parka. Gledamo stavku širokopojasni Internet, nije velika stavka, bila je 800 tisuća kuna, sada je 650 tisuća kuna. dakle i to što je zaista potrebno tih 800 tisuća kuna za širokopojasni Internet u mnogim krajevima gdje ga nema evo i to smo smanjili. Gledajte, sveučilišta iz državnog proračuna, naime smanjenje je u Splitu za 1 milijun kuna, u Rijeci nema smanjenja za Sveučilište u Rijeci, vrlo zanimljivi. U Zagrebu minus 2 milijuna kuna za Sveučilište u Zagrebu, vrlo zanimljivo. U Puli sveučilište nema smanjenja niti jedne kune, u Zadru također nema, a u Osijeku je smanjenje 500 tisuća kuna. Hrvatski crveni križ bilo je 3 milijuna, sada je 10% manje 2700. I tako od stavke do stavke, a da ne govorim o stavkama o tzv. informatizaciji. Ja sam svjestan da je moderno doba i da je informatizacija potrebna, ali ako vam kažem da je npr. za Ministarstvo poljoprivrede predviđeno za informatizaciju 3 milijuna 900 tisuća. Pa onda ponovo za neku agenciju u poljoprivredi 2,5 milijuna. Pa za informatizaciju Ministarstva zaštite okoliša bilo bi predviđeno 16 milijuna kuna sada je smanjeno na 800 tisuća [[Upadica: Hvala.]] Onda Ministarstvo turizma za informatizaciju milijun i … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Vrijeme je kolega Grubišić.]] To je strašno. Dakle, mogli su se novci možda u ovoj rashodovnoj strani i drugačije rasporediti.
Hvala. Nema odgovora. Nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba nacionalnih manjina Veljko Kajtazi. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Svjestan sam teških okolnosti pod kojima su ministarstvo i Vlada donijeli ovaj rebalans proračuna, nacionalne manjine kao i svi hrvatski građani su direktno obuhvaćeni mjerama štednje. Nažalost, osobno smatram kako nacionalnim manjinama nije trebalo u ovolikoj mjeri smanjiti proračunska sredstva. Posljedice će osjetiti mnogi projekti od značaja za sve nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj a posebno one socijalno i ekonomski najugroženije. Drugi značajni problem a na koji sam već nekoliko puta upozorio jeste kategorizacija proračunskih sredstava koja se mijenja kada god je u pitanju novi proračun i rebalans postojećeg. To značajno otežava praćenje novaca tj. ne može se utvrditi gdje su preusmjereni novci i koji su ušteđeni na određenim stavkama. Već duže vrijeme inzistiram na posebnim stavkama unutar pojedinih resora po kojim bi se točno vidjelo koliko je novaca namijenjeno primjerice Romskoj nacionalnoj manjini. Tako bismo mogli vidjeti jesu li sredstva potrošena u tu svrhu te na kakav način možemo izvršiti prenamjenu sredstava ukoliko je to potrebno. Stavka stipendije za Romsku nacionalnu manjinu pod Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta dobar je primjer kategorizacije. Međutim, imali smo veliki problem da ta sredstva koja nisu utrošena u tu svrhu prenamjenu izvršimo unutar istog resora. Nadam se kako ćemo u budućnosti taj problem moći i ispraviti. Najveći problem u ovom rebalansu je proračun, možda je stavka Akcijski plan desetljeća za uključivanje Roma koji se nalazi pod Hrvatskim zavodom za zapošljavanje. Samo na toj stavci koja je jedna od rijetkih vidljivih došlo je do smanjenja sredstava za 6 milijuna 884 tisuće kuna. Danas sam dobio informaciju kako bi se sustav javnih radova sada trebao organizirati po drugačijem modelu. Točnije ukupno 16,5 milijuna eura je moguće dobiti preko financiranja iz EU. Od tog iznosa 5 milijuna eura je namijenjeno dugotrajno nezaposlenim pripadnicima romske nacionalne manjine i mladim osobama do 29 godina. Ovi iznosi naravno ovise o kvalitetnim projektima koji kasnije trebaju biti i odobreni. Problem takvog pristupa jeste nepostojeći kapacitet romske zajednice za uključivanje u izradu projekta te se iskreno nadam kako će u tome segmentu pomoći institucije i Hrvatski zavod za zapošljavanje. Moram naglasiti kako javni radovi u ovom vremenu gospodarske krize predstavljaju možda jedinu slamku spasa mnogobrojnim pripadnicima Romske zajednice obzirom da su zbog promjene zakonske regulative uglavnom prestali baviti poslovima prikupljanje sekundarne sirovine. Ranijih godina kada su postojala sredstva za javne radove Romi i nisu bili previše zainteresirani za takvu vrstu zaposlenja s obzirom da su se bavili svojim tradicionalnim aktivnostima. Nakon ulaska Hrvatske u Europsku uniju i promjenom zakonske regulative potreba za javne radove postala je puno veća. Mnogi Romi su preko javnih radova osigurali minimalne prihode za svoje tradicionalne velike obitelji. Kada je proračunska stavka, akcijski plan iznosila 10 milijuna kuna preko programa smo godišnje mogli angažirati preko 460 Roma koji su na takav način privređivali ali i doprinosili koristi i raznom socijalnom uključenosti u društvu. Sada kada je proračunsko financiranje smanjeno a EU projekti preko kojeg bi se financirali javni radovi još nisu odobreni ostaje za vidjeti koliko će se Roma ubuduće uključiti u programe javnih radova. Stvaranje radnih navika u romskoj zajednici izrazito je bitno za razvoj zajednice. Bojim se da smanjenjem zaposlenosti može doći i do porasta nasilja i kriminalnih aktivnosti unutar zajednice. Također smatram kako se unatoč velikom proračunskom deficitu i potrebi štednji treba zaustaviti kontinuitet smanjivanja sredstava Savjetu za nacionalne manjine. Takva se praksa nastavlja, već nekoliko godina za redom na takav način ograničavaju se kvalitetni projekti i količina pomoći koju taj Savjet dodjeljuje pripadnicima nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj. Mislim kako smo svi ovdje svjesni značaja koji Savjet predstavlja u institucionalnoj strukturi nacionalnih manjina u Republici Hrvatskoj posebice u sustavu potpore ugroženih pripadnika nacionalnih manjina. Dobar primjer su romska i rusinska nacionalna manjina koja ovise o financijskim sredstvima Savjeta s obzirom da nemaju svoju matičnu državu i druge izvore financiranja. Zabrinuti smo da ćemo smanjenjem sredstava još teže moći realizirati kvalitetne projekte. Povećavanje sredstava Uredu za ljudska prava i prava nacionalnih manjina pozitivna je stvar, ukoliko primijetimo da je gotovo po svim drugim stavkama koje se tiču nacionalnih manjina rebalans uglavnom donio smanjenje sredstava. Nadam se kako će povećavanjem sredstava biti iskorišteno u potporu projektima od važnosti za nacionalne manjine. Nažalost, pod stavkom Programa za Rome došlo je do smanjenja od preko 250 tisuća kuna što će značajno utjecati na realizaciju programa od važnosti za romsku nacionalnu manjinu. Rebalans također smanjuje sredstva pod stavkom Promicanje ljudskih prava što osobno smatram loš potez imajući u vidu pogoršanu situaciju na području ljudskih i manjinskih prava u Republici Hrvatskoj. Pogoršanje u položaju zaštite ljudskih prava posebice je vidljivo nakon ulaska u Europsku uniju što je vrlo loša poruka koju kao društvo šaljemo. Iako je gospodarska kriza dobra izlika za smanjenje sredstava na području zaštite ljudskih prava upravo u takvim vremenima dolazi do ugrožavanja pripadnika brojnih manjina protiv čega se kao društvo moramo boriti. Vlada Republike Hrvatske 2003. godine donijela Nacionalni program za Rome, a prošlu godinu i novu Nacionalnu strategiju za uključivanje Roma. Nacionalna strategija za uključivanje Roma predstavlja uz akcijski plan jedan od temeljnih dokumenata koji stvaraju uvjet za napredak Romske zajednice u Republici Hrvatskoj. Ti dokumenti obuhvaćaju područje stanovanja, obrazovanja, zapošljavanje, zdravstvo, te socijalnih statusnih pitanja. Rebalans za ove aktivnosti pod stavkom 513041 planira 191000 kuna. Ovakvim pristupom financiranju strategije nećemo bit u mogućnosti niti dovršiti postojeće, a kamoli započeti nove projekte koji doprinose uključivanju Roma u Republici Hrvatskoj. Unatrag nekoliko godina na međunarodnim konferencijama spominje se iznos od 40 do 60 milijuna kuna koje Vlada izdvaja za poboljšanje kvalitete života i statusa Roma u Republici Hrvatskoj. Pod stavkom rebalans proračun unatrag dvije godine vidljivo je da je stanje daleko od spomenutih iznosa. Iznošenje takvih informacija unosi pomutnju kako u Romskoj zajednici, tako i među većinskim stanovništvom. Još jednom bih zamolio da već u sljedećem proračunskom prijedlogu budu jasno vidljivo koliko je točno novaca u proračunu predviđeno za svaku nacionalnu manjinu. Posebno bih htio napomenuti Romsku nacionalnu manjinu koja ima dva strateška dokumenta, a nema razrađene stavke i podstavke u proračunu. Već nekoliko puta sam skrenuo pozornost i tražim da se to uvede. I dok je ovim rebalansom proračun na svim stavkama nacionalne manjine financiranje smanjeno za ukupno 8 milijuna 148 tisuća 620 kuna, samo Romskoj nacionalnoj manjini sredstva su smanjena za ukupno 5 milijuna 613 tisuća kuna što je istina neravnomjeran teret koji je ta nacionalna manjina snosi rebalansom ovog proračuna. Nacionalne manjine su svjesne težine situacije u kojoj se nalazi naše društvo. Na žalost, našim malim udjelom u proračunu ne možemo značajno utjecati na smanjenje deficita, dok smanjenje za nas predstavlja upitnu realizaciju važnih projekata, te će pogoditi sve, a pogotovo najsiromašniji i najugroženiju Romsku nacionalnu manjinu. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajtazi, ima jedna izreka koju ćete vi sasvim dobro razumjeti kao i ostali. Kaže "kud će suza neg na oko" tako i kada gledamo proračun i ovdje stavke izdvojene bilo u proračunu, bilo u rebalansu proračuna gdje ne vidimo razlike između onih stavki u proračunu i rebalansa proračuna. Dakle, nema smanjenja, ni povećanja, ostale su iste gotovo za sve nacionalne manjine osim za romsku što je vrlo zanimljivo. Zato i kažem kud će suza neg na oko, a vi ste sami izložili u kojim to stavkama je da kažem Romska nacionalna manjina da ne kažem zakinuta, nego gdje je nastalo smanjenje i zaista je upitno kako provoditi i akcijski plan i sve ostalo što je predviđeno za integraciju, uključivanje, dakle Roma u ovu našu zajednicu ako ovakve stavke ostanu. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor kolega Kajtazi, izvolite.
Zahvaljujem se kolega. U potpunosti se slažem s vama i to je jedan od razloga zbog čega ja bih želio pozvati sve svoje kolegice i kolege da jedanput obiđemo svi zajedno romska naselja i da vidimo koliko je uloženo u romska naselja i šta je sve učinjeno. Hvala.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa zamjenikom i pomoćnikom, kolegice i kolege zastupnici. Znamo svi da je Ministarstvo financija i ministar financija glavna i odgovorna osoba u koju su uprte oči kako građana Republike Hrvatske, ali tako i svih ministara. Ministarstvo financija je srce, ja bih rekao tako kada gledamo ljudski organizam, srce i pumpa zapravo cjelokupnoga uz Ministarstvo gospodarstva cjelokupnog sustava. I sada kada promatramo ministra i ono što je on danas izložio u situaciji kada je potpuno jasno da se radi o stalnom padu gospodarstva, stalnom padu, trajnom ja bih rekao tako izvoza, trajnom padu bruto društvenog proizvoda, trajnom padu proizvodnje, padu potrošnje, padu ulaganja ili pak investicija, padu kreditnog rejtinga ne samo u obliku onog kako se to naziva smeće. Što dođe još ispod smeća? Ne bih htio biti prost pa reći, ali dakle i to. Padu plaća, padu platežne moći naših građana, padu svega kako reče Rohatinski što ne bi trebalo padati. No, imamo rast s druge strane nezaposlenosti, rast troškova države, rast javnoga duga i rast, bio je rast deficita proračuna Republike Hrvatske. U takvoj situaciji svaki ministar i svako ministarstvo nastoji u kontaktu sa ministrom financija i njegovom ekipom proći što bolje. Jednom je premijer države koji sad nije ovdje nego malo južno od Zagreba rekao da će svjetska kriza gospodarska Hrvatsku samo okrznuti. No, nije bio u pravu ili pak se nije priredio i pripremio za ono što nas sve čeka, a znalo se da živimo na dugovima, da smo od 2000. godine zaduživani enormno počevši od Vlade SDP-a. Ne eskulpiram tu niti SDP, a niti HDZ. Taj skok zaduženosti, taj stalni trend porasta zaduženosti je od 2000. godine enorman. To zna i gospodin Šuker i svi ostali. I onda ja sam jedanput već rekao ovdje gospodin ministar financija koji se u dogovoru sa ostalim ministrima jednostavno mora paziti. Kaže, Slavko pazi metak jel' pa ga gađa malo Jakovina, pa ga malo gađa Grčić pa ovaj, pa onaj. Svi bi oni da u svom ministarstvu, svom resoru imaju određene stavke, Slavko pazi metak, pazi PDV. Dobro, kako god hoćete. Nećemo se komentirati. No, što reći još? U očekivanju boljih vremena, kaže Kajin da je to 2020., u očekivanju Godota ili možda in the year 2525. kada će nam BDP doći ili ujednačiti se sa onim iz 2008. godine u tom iznosu ja sam optimist bez obzira na ovakvu situaciju i na rub na kojem se nalazimo, zapravo na rubu koji se naziva konkretno dužničko ropstvo. Jer znamo i vidimo efekte toga dužničkog ropstva u tome što 300 tisuća građana imaju blokirane račune. Milijarde kuna su u tome postupku gdje banke koje žive, njihovi menadžeri upravo na minusima građanima pa tu oni žive, od toga oni dijele svoje bonuse. Moramo reći to našem ministru i on to zna zapravo. Jasno da i država ima svoje interese i ciljeve prema bankama pa onda je taj odnos ono ajde malo ćemo biti ipak labaviji. Što reći za zdravstvo? Evo danas smo nakon dugog i silnog iščekivanja, držanja u neizvjesnosti svaki dan dobili smo danas master plan. Pa u prijevodu ne znam ni kako bih ga nazvao, nekakav veliki plan za bolnice ili ne znam ni ja, a moglo bi se reći i na engleski master is disaster. Jer je, da upravo katastrofa da, jer je dostupnost liječenja i dostupnost bolnica našim građanima će biti bitno manja. 30% manje kreveta znači veću gužvu i veći red čekanja na intervencije u bolnicama. I sad imamo čekanje u bolnicama na intervencije, a kamoli sad kada dođe taj tzv. famozni francusko-srpski master plan kojega su smislili za 200 tisuća eura nekakvih kombinacija nekakvih ljudi iz Francuske i Srbije kažu jel'. Ajmo konkretno sad početi. Ja sam u ovom proračunu zapazio upravo da nema gotovo nijednog ministarstva niti agencije niti ureda državne uprave ništa nema, a da nema informatizacije. To sam rekao maloprije u replikama. Vrlo zanimljivo. I to onako paušalno 200 tisuća, milijun kuna, tri milijuna kao da se to dijeli šakom i kapom, informatiziramo se samo tako. Kao da dosada nismo imali nijednog računala u tim službama. Pa sam zbrojio, gledao sam, pisao sam, bio sam toliko uporan da sam cijelu ovu stanku od 13,30 do 15,00 potrošio da bih zbrojio sve stavke na informatizaciji a to možda nije ni ministarstvo učinilo. Dakle, sve stavke na informatizaciji u svim ministarstvima osim, a kasnije sam uključio i Hrvatske vode i Hrvatske autoceste, i vidio da je to oko 550 milijuna kuna opreme u informatizaciji. 550 milijuna kuna! Jer se moglo manje proći? Evo, na primjer Proračunom RH za borbeno vozilo u "Đuri Đakoviću" bilo je predviđeno potpora od 123 milijuna kuna. Sada je 71 milijun i 700 tisuća kuna. Iako je, znamo u kakvom je stanju "Đuro Đaković", znate i vi, da je već sad u poznatom gubitku to što se zna 65 milijuna kuna, a ono što se ne zna bit će stotka. Obnova, ono što je govorio kolega Pupovac, sa 56 milijuna kuna smanjenje rebalansom na 35,5 milijuna kuna. U gotovo svako ministarstvo ili pak agenciji imate stavke obnova voznog parka. Nakon što ste kupili, ja ih nisam kupovao ni naručivao što kaže Vukšić idem tramvajem na radno mjesto u Sabor svaki dan i komuniciram s ljudima u tramvaju i sa vozačem naročito jel', tako da imamo, dakle na pomolu su nove nabavke automobila za ministarstvo ovako kroz proračun provučeno. Imate u proračunu, u rebalansu proračuna. Obrana od tuče, što je vrlo bitno za poljoprivredne krajeve, naročito za našu Slavoniju, sa 14,5 milijuna kuna rebalansom je to smanjeno na 13,7 milijuna kuna. Uza stalno, da ne kažem jedno negodovanje, da te rakete koje se nabavljaju iz alatnice "Đuro Đaković", trećina iz Bugarske, trećina iz Srbije ili iz Makedonije, dakle samo trećinu dobije naš "Đuro Đaković" koji prodaje svoju licencu i u Makedoniju i Bugarsku, dakle za stalne prigovore da to nije efikasno, da to nije djelotvorno, da ima nešto do mreže i ne znam ni ja što. Zato što netko drugi lobira za ta druga sredstva, a ne za ovaj raketni sustav koji je usput by the way da kažem polu-uništen. Pola ga radi, pola ne radi i imamo, zaista sada imamo pomalo nedjelotvoran sustav. Ali, eto i tu smo smanjili sa 14,5 milijuna kuna na 13,7 milijuna kuna. Sveučilišta, dakle 0,7% Hrvatska izdvaja za znanost je li tako gospodine Flego, vi to znate. Najmanje prosječno od svih država u EU, 0,7%. I sada imamo sveučilišta, ovih 5 morskih što ja kažem, pardon 4 morska jel, pet, Pula, Rijeka, Zadar, Split i Dubrovnik, pet morskih, glavno je središte naše zagrebačko sveučilište … i Osječko Josip Juraj Strossmayer i gle čuda, smanjenje potpora sveučilištima u Splitu za milijun kuna, u Rijeci ostala ista svota, u Zagrebu 2 milijuna kuna manje, u Puli ostalo isto kao što je i bilo, dakle ništa, nema smanjenja a vrlo zanimljiva raspodjela tih smanjenja i ostavljanja istih brojki. Ne bih htio aludirati na da kažem određene političke potpore u tim sredinama samoj Kukuriku koaliciji ali mislim simptomatično, više nego simptomatično dakle, Zadar ništa i u Osijeku minus 500 tisuća kuna za Osječko sveučilište. Mirovine boraca eno Bea ja ne bih htio biti zločesti, ostale su iste i ostaju iste godinama, 362 milijuna kuna kao da nitko živ ne odlazi biološkim putem kao što bi bilo normalno od 45 godine da se jednostavno biološkim putem smanjuje broj ljudi. Hrvatski crveni križ kao ustanova od humanitarnog značaja smanjenje je 10% sa tri milijuna na 2,7 milijuna kuna. Ova Vlada svojim rebalansom nastoji ispuniti zahtjeve Europske komisije, Unije i vijeća, Europskog parlamenta kako god hoćete da se smanji deficit proračuna na 3% kroz tri godine. Ovim prvim zahvatom kojim se i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani nastoji naći nekakav balans imamo uštedu od nekih 7, smanjenje od nekih 7 milijardi kuna pa će onda kaže pasti na 4,5% deficit proračuna. No problem je u tome što ta rashodovna strana Hrvatskog državnog proračuna iznosi gotovo 40% BDP-a, zahvaća 40 BDP-a. Tu je problem, a naš BDP ili stagnira ili stalno pada, već sedmo tromjesečje jel tako gospodine Šuker, sedmo tromjesečje pada BDP, kamo sreće? Da se ona ne ostari Kajinova do 2020. da počne rast pa da pomakom BDP-a dobijemo ono što želimo, da se onda time u udjelu rashodovne strane smanji ako stoji isti a BDP se povećava pa jasno da će biti rashodovna strana manja, a kako to postići? Samo gospodarskim rastom, investicijama, novim zapošljavanjem. O tome danas nismo ništa čuli, koji je plan, koja je to krupna strateška takozvana investicija u Hrvatskoj napravljena, kaže se Hrvatske željeznice, pa HŽ CAERGO je upropašten radom ove Vlade i ministra Hajdaša Dončića, upropašten, vozi u nepoznato, pravac u provaliju. Infrastruktura, koliki su mutni poslovi gospodine Linić u Hrvatskoj željeznici? Hoćete da vam donesem dokumente o tome a gdje ćemo potpomagati, tražiti novac iz Europe za Hrvatske željeznice. Energetika, što je to energetika? … pločama na Ugljen, termoelektrana u Plominu koja će tek početi biti građena ako se sve riješi 2017.godine. tako kažu na Hrvatskom radiju, da će početi izgradnja, a šta ćemo mi do 2017.? Promijenit će se i Vlada još, jedna možda i dvije, što ćemo do 2017? Gdje su investicije prije toga, gdje su nam brze investicije? Gdje je onaj kratkoročni nekakav program, nema ga. I onda stvarno Kajin ispada u pravu kada kaže da ćemo tek se možda 2020. dosegnuti BDP iz 2008. Nemojte misliti da ovo govorim što sam zločest i što mislim loše i što mislim negativno i što želim o vama, ne vama osobno nego o ovoj Vladi ružno nego je situacija takva kakva je. Ne mogu ja popraviti svojim govorom ništa, mogu ja uljepšati koliko god hoćete ali to je tako. Kaže se ovako, da postoje netko reče ovdje, čini mi se Šuker, da postoje dva ako, da se Hrvatska može oporaviti ako iskoristi fondove EU i ako provede strukturne reforme. A svi mi pričamo o strukturnim reformama a ne kažemo što je to točno, što znače strukturne reforme, reforma struktura. Gospodin Linić je govorio da postoje i strukturne i ne strukturne mjere, nije baš previše razdvajao te dvije stvari ali govorimo o fondovima EU, kako ćemo mi povući ono što najviše imamo šansi, da povučemo iz fondova za ruralni razvoj novce, gdje ima najviše novaca ako nam u 4 mjeseca EU dva puta vraća program strategije ruralnog razvoja, kao neispravno. Na 300 stranica ispravaka, pa kako ćemo povući sredstva. Dakle, klub HDSSB-a nije zadovoljan ovakvim razvojem događanja i ovakvim novim preraspodjelom rebalansa ni na rashodovnoj a o prihodovnoj strani da ne govorimo pa onda ne možemo ni biti za ovakav rebalans proračuna. Hvala i vama.
Hvala. Imamo jednu repliku, Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Grubišiću, mislim da ćete se složiti s menom ako kažem da su pojedine Vlade odnosno pojedini ministri i financija i resornih ministarstava u vrijeme kad su imali suficitaran proračun pa ih je najviše bolila glava kako rasporediti taj novac kome dati, dok u deficitu sigurno da je glavni zapravo glavna misao kome oduzeti odnosno kakve rezove napraviti. Spomenuli ste isto tako zdravstveni sektor i mislim da ćemo se složiti da je to najproblematičniji dio za taj sektor se vežu dugovi, odlasci liječnika itd. Naime društveni zdravstveni sustav se vrlo često zloupotrebljavao, zloupotrebljavao se jer su bili parcijalni interesi, zatim bili su i stranački, sjetimo se županijskih bolnica kada se po naputcima župana zapošljavalo i sad naravno stvorila se takva situacija kakva je. Zašto to govorim? Upravo zbog toga što imamo izvještaj i sanacijska izvještaja i revizija bolničkih sustava, itd. Znači da je zdravlje pacijenta bilo negdje u drugom planu. Naravno da je zbog toga bila potrebna reforma zdravstva i mene iznenađuje, danas je bio master plan, mislim da se još što se kaže, ni tinta nije osušila, a vi ste već na ovakav način prvog dana javne rasprave, na ovakav način ignorirate taj master plan kao zapravo dio reforme zdravstva koja se treba napraviti, a sjetimo se da je kad je ovdje predstavljana i fiskalizacija, sjetimo se kako je bilo povika i na to, međutim evo danas podatak da je ugostiteljstvo, trgovina i odvjetnici da su prijavili 17,82% više ili 8 milijardi više prometa od 2012. godine. Hvala lijepo.
Hvala. Vrijeme kolegice. Imamo odgovor, kolega Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice o zdravstvu, Dubrovnik vaš, Oktal Pharmi duguje 3 godine za lijekovi, 3 godine, 36 mjeseci, zna to gospodin Lalovac pošto je s mojim bratom koji je u Oktal Pharmi dobar, a budimo konkretni i jasni, da ne kažem privatno. Nadalje, sanacijski ravnatelji šalju sa terena izvješća koja su gora nego li što su bila izvješća prije nego što smo mi stupili na dužnost, veći su dugovi bolnica nego što su bili prije. O čemu mi pričamo? Koji sanacijski ravnatelji? Postavljeni direktivom, … postavljeni, ljudi koji su nesposobni, koji nikad nisu ničim upravljali, čak ni kućnim savjetom. Hoćete da vam kažem o sanacijskom ravnatelju u Slavonskom Brodu? Neću govoriti konkretno imena ni lijepo da govorim. Dalje, zadnja uplata veledrogerijama je bila u 6. mjesecu 2013., u 6. mjesecu 2013., od tada nije ništa plaćeno više. To su činjenice, to radi vaša Vlada, vaše Ministarstvo zdravlja. Kakav master plan? Nestanak bolnice u Kninu, o čemu mi pričamo? Fiskalizacija, pa Srbija ima 10 godina fiskalizaciju, kao država na Balkanu, 10 godina Srbija ima uvedenu fiskalizaciju, legalizaciju 0 kuna, Srbija, balkanska zemlja jugoistočne Europe. Odvjetnici imaju doprinos u fiskalizaciji od 8%, zna gospodin Linić, a u trgovini i u ugostiteljstvu je preko 25 i 40%, jel tako gospodine Linić? Znači, što se događa? Još uvijek se skrivaju od fiskalizacije neki, neki se skrivaju od fiskalizacije. Znate i sami kada, nedaj Bože, doživi bilo tko prometnu nesreću pa kada ugovorite s odvjetnikom tarifu, on vam kaže ono što ostvarimo kod osiguravajuće kuće, 15 ili 20% je moje. To ne ulazi u fiskalizaciju. Gospodine Linić, zapamtite što sam rekao.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a, Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. poštovani ministre, zamjeniče, pomoćniče ministra, kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a održavamo donošenje ovih izmjena i dopuna Državnog proračuna RH i financijskih planova izvan proračunskih korisnika za 2014. godinu. Naravno, u dosadašnjim raspravama jako puno je rečeno o ovome rebalansu i puno šire što nije u kontekstu rebalansa, ali kako to u nas u Hrvatskom saboru biva uobičajeno, nekad je višak, a nekad je i dobro. Ono što je sigurno da ovaj rebalans osigurava, to je jedan makroekonomski okvir i financijsku stabilnost, isto tako jasno se ukazuje i od fiskalnog povjerenstva ovoga Sabora da je ovo napravljeno na način da osigurava primjenu privremenog fiskalnog pravila, a isto tako ne zato što nama to kaže Europsko vijeće, na prijedlog Europske komisije, nego zato što smo mi ulaskom u EU prihvatili ugovor o funkcioniranju EU koji je u biti temelj i koji kaže da mi ako uđemo u proceduru prekomjernog deficita moramo taj deficit smanjiti, u ovom konkretnom slučaju radi se o 3% udjela u BDP-u, odnosno javnog duga smanjiti ispod 60%. Dakle, to je nešto što smo mi i potpisnici i suodgovorni i za druge europske zemlje, a posebno je naročito naravno za RH. Znači nitko nama nešto posebno ne nameće jer tu u Europskom vijeću sjedi i RH. Dakle, ovaj rebalans proračuna to sve zadovoljava, ono što u drugom segmentu se otvara pitanje određenih rizika jer rizici uvijek postoje, je li to rizik da će biti potreban novi rebalans? Da li će se ekonomsko okruženje, bolje rečeno gospodarski rast i ono što je ključno i zapošljavanje realizirati, da će biti oporavka u ovoj godini što bi svi željeli i htjeli, što ne samo da bi željeli i htjeli, nego što ova Vlada i sve čini u okviru svojih mogućnosti da se to i realizira jer je tu ključ i da realiziramo ovaj rebalans, dapače, da on bude u prihodovnoj strani puno kvalitetniji kako bi onoj rashodovnoj strani mogli još više participirati, ovdje imamo smanjenje uloga ulaganja u fiksni kapital da se on može pojačati sa strane države. Da li ovaj rebalans može stvoriti jedan okvir za potrošački optimizam? Iz rasprava teško. Međutim iz realizacije i onoga što očekujemo od gospodarskog rasta, da. On ukazuje na taj segment. Imamo također dva različita mišljenja, a često u Hrvatskom saboru se govori o raznim ekonomskim analitičarima hrvatskim koji iznose svoje stavove i o ekonomskoj fiskalnoj politici, monetarnoj politici različite stavove kao struka, isto tako imamo i MMF imamo Europsku komisiju odnosno Europsko vijeće koje imaju različite stavove u pristupu u nekakvim smjernicama, prijedlozima koje su bile vezane za rebalans proračuna za 2014.godinu. i vidimo da i tu imamo različiti pristup, od dvije različite institucije. Još nam taman nedostaje Europska centralna banka pa bi kako u Europi kažu europska trojka bila na različitim stranama. Zato razmatrajući ovaj proračun ne samo kao prijedlog Ministarstva financija nego je on u biti proračun Vlade RH jel svako je ministarstvo participiralo u većini smanjivalo dio svojih rashoda u svojim planovima za ostvarenje onih rezultata za koje su planirali i u okviru Vlade i ekonomske politike, a i svih drugih politika. Sigurno da postoji jedno otvoreno pitanje, to znamo i mi u klubu HNS-a a vjerujem svi ovdje u Hrvatskom saboru, da je primjena pravila fiskalne odgovornosti unutar ministarstava je iznimno bitna u provođenju ovoga proračuna i sigurno da postoje određeni rizici, ako u zdravstvu ne provedemo reforme i ako se otvore novi proračunski deficiti na toj stavci i to u svakom slučaju o tom segmentu u potpunosti treba voditi računa i jasno kazati jer smo toga svjesni. Ali ovaj rebalans proračuna realno ukazuje i na makroekonomske projekcije i jasno ukazuje na planove svih ministarstava da bi realizirali svoje projekte. I kada se govori i spominje da su se smanjili određeni poticaji za određene industrije onda jasno treba isto tako kazati da su otvorene druge određene stavke unutar ministarstava posebno iskazati ono što je vezano za jamstva za industriju koje mogu osigurati industrijama koje su a vrlo dobro znamo kao i poduzetništvo loše kapitalizirane, sa tim jamstvima mogu i prema HBOR-u i prema komercijalnim bankama ostvariti puno veća sredstva od onih poticaja koji su direktni. Ali i na taj način projektno kao i projektno prema fondovima EU okreće se kompletna politika ove Vlade. Ne više subvencije i ne više poticaji da bi pokrivali dugove, da bi zatvarali oči prema neuspješnima ili kako neki vole reći politički podobnima nego svi oni i u javnim tvrtkama, a i svi oni koji očekuju od proračuna da im pomaže on će biti dio sustava pomoći ali na način da predoče jasne projekte koji mogu na tržištu ostvariti i realizirati dodatnu vrijednost. Prema tome, prividno smanjena sredstva u Ministarstvu gospodarstva realno veći i jači poticaj poluga kroz jamstveni fond da kroz HBOR i komercijalne banke mogu dobiti više sredstava nego što je u osnovi bilo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku. Jasen Mesić. Izvolite.
Uvaženi kolega govorili ste o proračunu vrlo smireno. Vi ste predsjednik Odbora za financije Hrvatskog sabora, nijednu jedinu tematsku sjednicu niste sazvali da bi mogli o fiskalnim stvarima raspravljati o financijama pa i o eventualnim rebalansima i proračunima. I ovo što je govorio kolega Pupovac da nismo imali prilike ni na jednom drugom forumu govoriti o eventualnom rebalansu proračuna. Zašto to niste učinili? Jel to nije možda, trebala bi biti između ostalog vaša dužnost. Svi smo govorili ovdje u Hrvatskom saboru da bi bilo dobro da se toga više radi u odborima, da se na odborima više raspravlja, formirano je i posebno izglasano fiskalno vijeće, ispravite me ako sam se krivo izrazio, prema tome mogli smo o tome dodatno po pojedinim stavkama razgovarati. Čemu se toga libimo i čemu se toga bojimo? Što se tiče potrošačkog optimizma, o čemu vi govorite kolega? O potrošačkom optimizmu u vrijeme kada sustavno smanjujemo i smanjit ćemo i plaće zaposlenicima u državi, kada se ukidaju sva druga prava radnicima, kada se otvaraju pregovori o Zakonu o radu, o kojem potrošačkom optimizmu govorite? Pa padaju vam i prihodi kao što je to rekao gospodin Šuker prihodi od PDV-a u prvom dijelu godine i vi govorite o potrošačkom optimizmu.
Hvala. Odgovor kolega Gjurković.
Poštovani kolega, dakle Povjerenstvo za fiskalnu politiku je počelo raditi u Hrvatskom saboru, ja sam u uvodu u ime odbora i dao tri najznačajnije točke gdje je Povjerenstvo za fiskalnu politiku jasno reklo da je ovo realniji proračun odnosno ovaj rebalans nego što je bio izvorni za 2014.godinu i da se apsolutno očekuje da ovaj rebalans ispunjava fiskalna pravila. Prema tome, fiskalno povjerenstvo je dalo pozitivnu ocjenu o ovome rebalansu sa svoje točke gledišta. Što se tiče Odbora za proračun i financije, on je inače imao 65 sjednica odbora na kojima osim naravno proračuna i rebalansa se vrlo otvoreno raspravlja o svemu, uključujući i proračun i rebalanse, ali i sve zakone koji su dobrim dijelom vezani za realizaciju i proračuna i gospodarski rast. Kad govorimo potrošačkom optimizmu, to je jedna recimo ekonomska kategorija koja stvara, ne filozofska nego jedna ekonomska kategorija koja se u biti stvara jednom atmosferom u društvu. Ona uključuje naravno i stanje u državnim financijama i stabilnost financijskog sustava i investicije i državne investicije i privatne investicije. Ona uključuje i rast broja turista za 11%, odnosno noćenja za 7% u 2 mjeseca. Ona uključuje isto tako jedan pozitivan iskorak od 5,4% što imamo izvješće o rastu industrijske proizvodnje u Hrvatskoj. Ona ukazuje, potrošački optimizam ukazuje i da je izlazak iz krize vidljiv. Sve su to elementi koji stvaraju potrošački optimizam i ono što ovaj rebalans daje kao svoju poruku je da je on stabilan, da je ovo Hrvatska država sa stabilnim proračunom i stabilnim financijskim sustavom.
Hvala. Za riječ se javio ministar Slavko Linić. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Evo na kraju rasprave klubova zastupnika želim se zahvaliti na tim raspravama, ali kod većine klubova je prevladavao oprez, rekao bih velik rizik predloženog rebalansa i ocjena da li je on realan ili ne. Pa da ne idem sa političkim kvantifikacijama rebalansa, ja ću se zadržat na jasnim brojkama koje će možda kod nekih od vas ipak biti razlog da smanjite taj dio nepovjerenja i da možda ipak ocijenite da ima realnosti u predloženom proračunu. 2011. 107 milijardi kuna prihoda, 2012. sa smanjenjem zdravstvenog doprinosa parafiskalnim nametima -2% gospodarskim rastom, 109,8 povećanje prihoda. Rezultat odgovornije poreske politike, promjena niz koje smo imali, prema tome nije bilo negativnih efekata ni sa jednom mjerom koja je išla da jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. A isto tako, reforme Vlade su razlog da smo od 121,4 milijarde smanjili rashode na 119,8 milijardi. Znači 2012. godinu Vlada je rezala rashode i digla prihode neovisno o potporama hrvatskom gospodarstvu. I onda dolazi 2013., opet imamo 1 milijardu prihoda manje, umjesto 109,8 imamo 108,9. Zašto imamo manje prihode? Pa zato što na dvomjesečnoj promjeni politike PDV-a s obzirom na ulazak u Europsku uniju izgubili smo 1,6 milijardi kuna. Prema tome, ulazak u Europsku uniju nas je koštao 1,6 milijardi kuna manje PDV-a i isto tako izgubili smo na carini 600 milijuna. Prema tome, 2 milijarde i 400 prihoda je izgubljeno sa ulaskom u Europsku uniju, ali isto tako na rashodovnoj strani rastemo sa 119,8 na 125 milijardi. 5 milijardi rastemo. E sad idemo vidjet što nas košta Europska unija pa dolazimo do sljedećih podataka, da smo od Europske unije povukli milijardu i 680 milijuna što kroz fondove, a što kroz jednokratnu pomoć Europske unije. U isto vrijeme što koristeći ta sredstva, što osiguravajući vlastitu participaciju i osiguravajući za proračun isplatili smo 3 milijarde 200 milijuna kuna. Prema tome, to je bio taj novi udar koji je povećao naš rashod i 3 milijarde sanacija zdravstva. Znači prihodovnu stranu nam je umanjio pad PDV-a i carine, a rashodovnu stranu doprinos za proračun, participacija za projekte i sanacija zdravstva. 2014. kad gledamo koja je razlika ulaska u Europsku uniju, povući ćemo 4 milijarde i 300, Europska unija će nas koštati 8 milijardi i 100. 4 milijarde nam donosi veće rashode Europska unija i tu je onda vrlo jednostavan odgovor, samo gospodarski rast, samo gospodarski rast može ublažiti ovo što se zove članstvo u Europskoj uniji, bitka za gospodarski rast. I to je razlog da je Vlada smanjivala doprinose, smanjivala parafiskalne namete, radila reprograme, radila i o zakone o predstečajnoj nagodbi. Sve treba učinit da osposobimo gospodarstvo, da budemo konkurentni i da sa većim izvozom ove dodatne troškove i razriješimo.
Hvala ministre. Imamo tri replike. Prvi se javio Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, ne znam da li vam se omaklo ali naprosto moram ispraviti, nije Hrvatska izgubila milijardu i 600 od PDV-a, nego se dogodila odgoda plaćanja. A dakle sam način obračuna PDV-a nakon ulaska u Europsku uniju se promijenio i neke uplate više se ne uplaćuju prilikom uvoza nego kad se roba proda. Ali gospodine ministre, ja se točno sjećam rasprave, niste bili ovdje vi nego su bili vaši suradnici, kad smo upozoravali da ta promjena zakonska će koštati ne da će Hrvatska izgubiti nego će se jednostavno naplatiti u drugoj kalendarskoj godini, dakle došlo je do odgode naplata određenih poreza. Ono što je bilo prije između 1.1. i 31.12. taj iznos se umanjio za milijardu i 600, ali će se uplatit u nekom periodu sljedeće godine. Dakle to je to. Međutim, vrlo je interesantno i ovo što ste rekli za EU fondove 8 milijardi, … da to pojasnite što je to. Međutim ključna stvar je i možda nije dobro što vi na takav način govorite da je Europska unija trošak zato što neki od vaših kolega nisu napravili svoj posao. Da povučemo sredstva iz Europske unije onda ta sredstva ne trebamo više trošiti iz vlastitog proračuna i s tog osnova se smanjuje rashodovna strana, ali nažalost mi ovaj svoj dio moramo platiti u EU i taj dio nam je trošak. Ali postavlja se pitanje što smo napravili da određene troškove eliminiramo iz svog proračuna i da ih plaćamo iz EU fondova. Dakle to je ključno pitanje i o tome naprosto moramo razgovarati jer ako o tome nećemo u ovom Visokom domu otvoreno razgovarati onda ćemo se nažalost sa tim problemima susretati sve ove sljedeće godine. Ali kažem to je problem svih sudionika u procesu, svih onih koji imaju pravo povući novce iz EU fondova, ali onda nećete više dobit novce iz proračuna nego izvolite napravit program i povući novce iz Europske unije, a ne reći lakonski mi nećemo izgubit ni centa, nama se pokvario softver ili nešto drugo. Dakle tu je problem.
Vrijeme kolega Šuker. Shvatili smo. Odgovor na repliku, ministar Linić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Šuker, osnovno je u 2013. godini izgubljeno je 1,6 milijardi kuna PDV-a, znači u toj godini zbog potpuno drukčijeg obračuna za tu godinu je izgubljeno i on se vremenski nikad neće, on se samo premješta iz godine u godinu, ali je zauvijek izgubljeno milijardu i 600 zbog drukčijeg obračuna. Ali pokušavam reći da sve Vladine mjere koje su se odnosile na poreznu politiku nisu imale negativne efekte na deficite proračuna nego drukčiji obračuni i drukčije participacije. Ono što isto tako želim reći, kad govorimo o Europskoj uniji povlači se u ovoj godini 4 milijarde i 300, a u isto vrijeme troškovi po tome će biti 4 milijarde. Što to znači? Povlači se i više nego što su troškovi jer sve ono što povučete to vam je i rashod, ali se nažalost mora dodatno platiti i učešće u proračunu i to je 3 milijarde i 600. Znači u čemu je problem? Sva sredstva koja se povlače ako idu kroz državni proračun oni su i rashodi. Osnovno je, mi moramo shvatit učešće u proračunu je učešće u zajedničko tržište. Nama mora biti cilj da hrvatsko gospodarstvo ne ovisi o domaćem tržištu i potražnji na domaćem tržištu. Hrvatsko gospodarstvo ovisi o europskom tržištu i ovo je naš ulog da bi imali pristup na europsko tržište i da bi hrvatsko gospodarstvo moglo stvoriti gospodarski rast i samo gospodarski rast može bit opravdanje za ovo ulaganje u Europsku uniju. To u ove dvije godine nismo uspjeli, nadam se da hoćemo.
Hvala ministre. Jasen Mesić replika, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, ova vaša zadnja rečenica u dvije godine to nismo uspjeli mi se čini objektivna. Potpuno se slažem ovo kad kažete jedino gospodarski rast to može potaknuti, ali gospodine ministre, govorim vama jer ste ovdje predstavnik Vlade kao predlagač, to se iz ovog proračuna ne vidi. Iz ovog rebalansa proračuna se ne vidi jer kad ću govorit u pojedinačnoj raspravi onda ću vam reći na jednom mikrosegmentu proračuna gdje se i zašto se ne vidi. Istovremeno kad ste govorili o javnim poduzećima da planirate povući dobit javnih poduzeća, da vas obavijestim gospodine ministre, 31.11. je glavni ravnatelj HRT-a izjavio da je u plusu 95 milijuna kuna s 31.11. Nešto je manje to s krajem godine. Pozivam vas da izvršite nadzor da li ispunjava svoje obaveze u roku od 30 dana ili ako je to posebno ugovorom ugovoreno od maksimalno do 60 dana i da li je stvarno u plusu. Jer ako je stvarno u plusu onda postoji mogućnost valjda da se sanira i dio onih poreznih zaostataka koje vi jako dobro znate i na neki način možda da se ta sredstva utroše kao što je i … što mi smatramo da je krivo jer bi bilo bolje njima ostaviti da oni investiraju. Ali glavna stvar je nadzor na koju vas pozivamo jer ako glavni ravnatelj ne ispunjava svoje obaveze u roku od 30 dana i ne ispunjava svoj dio obaveza koji je potpisao ugovorom sa Vladom Republike Hrvatske onda ga treba kazniti gospodine ministre. A ovo što se tiče gospodarskog rasta sasvim imate pravo, gospodarski rast nam treba pomoći, ali gdje to gospodine ministre, kojim to mjerama u ovom rebalansu ćete dodatno pomoći i dodatno potaknuti, a da vam to dozvoljavaju pravila Europske komisije i Europske unije.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Pa gospodarski rast je prije svega pitanje konsolidacije privatnog sektora, rasterećenje tog privatnog sektora prevelikih dugova i to Vlada svojim programom pokušava učiniti. I s druge strane, bitka za konkurentnost tog gospodarstva da pokušaju naći prostora na europskom tržištu kad govorimo o javnim poduzećima, o poduzećima u vlasništvu Republike Hrvatske, završiti postupke kompletnog restrukturiranja, učiniti ih konkurentnijim i sva moguća raspoloživa sredstva gurnuti prema investicijama i ulaganjima. Dvije godine Vlada Republike Hrvatske nije povlačila sredstva iz tih državnih poduzeća nego ih je ostavljala kao akumulaciju u tim poduzećima. U isto vrijeme kod tih državnih poduzeća omogućili smo također da reinvestiranu dobit ne plate 22% poreza na dobit. Prema tome i njima je dana mogućnost. Ovu godinu ocijenili smo da možemo povući i do 50% njihovih … [[Govornik se ne razumije.]] Što se tiče kontrole plaćanja, da provedena je na dan 31.10. i imamo sve podatke o svakom državnom poduzeću, o svakom ministarstvu i mnogim privatnim tvrtkama. Ponovit ćemo te nadzore do 31.3. ove godine i tada ćemo ići i u određene sankcije koje predviđa Zakon o financijskom poslovanju. Prema tome, Ministarstvo financija svoj dio poslova temeljem Zakona o financijskom poslovanju i obavlja. E sad kad govorimo gdje je taj optimizam mi pokušavamo reći da sve mjere Vlade koje smo poduzimali nisu imali negativni utjecaj ni na prihode, a nisu imali ni na rashode. I jedno i drugo su pokazale itekako odgovornost u fiskalnoj konsolidaciji. Ostaje samo pitanje da li ćemo do kraja uspjeti omogućiti hrvatskom gospodarstvu da bude konkurentno na europskom tržištu. Tek tada možemo reći da smo uspjeli.
Hvala ministre. I posljednja replika Branko Vukšić. Izvolite kolega.
Uvaženi ministre Liniću uglavnom ste kroz ove dvije replike odgovorili ono što sam vas ja htio pitati. Međutim, ovo što govorite pitanje glasi o konkurentnosti gospodarstva, je li hrvatsko gospodarstvo konkurentno na europskom tržištu. To je osnovno pitanje. I to nije samo pitanje za Vladu, nego je to pitanje i onima koji gospodarstvom upravljaju, znači pitanje gospodarstvenicima, kapitalistima. Ja sam jedan od rijetkih koji upravo ovdje u Saboru govori i tu se dijelom slažem sa vama da oni nisu odradili svoj dio posla, često nisu odradili svoj dio posla. Tu se slažemo. Gospodarski rast ne može napraviti samo Vlada, ne može napraviti samo Vlada. I sad je pitanje još europskih fondova. Neke od zemalja su daleko više izvukle iz europskih fondova nego što su uplaćivale. Meni se čini, a vi me ispravite da Hrvatska nije dovoljno se spremila upravo za taj nazovimo ga pothvat da uzme daleko više nego što ulaže u EU.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Pa vratimo se na konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Konkurentnost hrvatskog gospodarstva mi smo pokušali kroz rasterećenje nekim poreznim nametima učiniti koliko je to moguće. Najveći problem hrvatskog gospodarstva je prezaduženost, jednostavno ogromne kredite koji im nanose štetu jer ih na vrijeme ne otplaćuju pa imaju pored redovnih i zatezne kamate. I nerješavanje ogromnih zaliha koje su stvorili kroz period krize i kojih se zaliha nisu riješili. To je najveći problem kako da to gospodarstvo bude konkurentno. To nije stav samo Vlade Republike Hrvatske, to vam je stav i MMF-a i Europske komisije. Bitka da stvorimo jaču njihovu konkurentskiju moć je kako ih razdužiti tog opterećenja, razdužiti. Bez toga to gospodarstvo nije u stanju učiniti ništa. Zašto? Jer je kapital u tim trgovačkim društvima postao premali, obveze prevelike i te obveze su potpuno uništile konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Kad govorimo o trgovačkim društvima gdje smo mi većina je problem neprovedenih strukturnih promjena koje su trebale učiniti ta trgovačka društva jačim, konkurentnijim i mogućnost da na hrvatskom tržištu pojačaju investicijsku aktivnost. I u tom dijelu Vlada pokušava nizom mjera sve učiniti da uspijemo i pojačamo tu konkurentnost. Kad govorimo o povlačenju iz sredstava europskih fondova slažem se. Onog trenutka kad budemo imali jače investicije u vodoprivredi, a tu prije svega mislim navodnjavanje, kanale i ostalo, plovne, kad govorimo o Hrvatskim željeznicama, a pogotovo o infrastrukturi, kad govorimo o nekim mostovima onda ćemo biti daleko efikasniji u povlačenju. Na žalost projektiranje, papiri i dozvole su problem zašto se to brže ne može.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Nadica Jelaš, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, zamjeniče s pomoćnicima, poštovane kolegice i kolege. Hrvatska je već šestu godinu u recesiji. Istina zemlja je gospodarski tonula i prije nego što je udarila slikovito ću tako reći u santu svjetske krize, ali problem je što kad se to dogodilo tadašnja, odnosno aktualna Vlada, tadašnja Vlada je sve to zapravo ignorirala. I dok su druge zemlje prilagođavale svoje nacionalne ekonomije tim novim kriznim uvjetima, pa i kroz proceduru prekomjernog deficita. Dakle, nije to to u čemu se Hrvatska našla sada, naša specifičnost. Dakle i druge zemlje su to prolazile. Hrvatska Vlada se ponašala poput orkestra na Titaniku. Govorila je da kriza neće dotaknuti Hrvatsku, brinula je zapravo samo o svojim uskim stranačkim interesima, a najvažniji interes svakako je bio opstati na vlasti pod svaku cijenu. I tu cijenu sada plaćaju hrvatski građani i još će je jedno vrijeme plaćati, jer na žalost prethodna vlast nije učinila ništa da promijeni ono najvažnije. Dakle, da promijeni gospodarsku strukturu jer bismo u tom slučaju danas imali konkurentnije gospodarstvo ovo o čemu je maločas upravo ministar govorio. Dakle, imali bismo gospodarstvo koje bi bilo sposobnije za tržišnu utakmicu, a velim to nekonkurentno hrvatsko gospodarstvo je zapravo izvorište svih problema, naravno i sa negativnim reperkusijama na državni proračun. I zato je aktualna Vlada zapravo većinu svojih mjera usmjerila upravo na jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. U proteklih pet godina realni kumulativni pad bruto domaćeg proizvoda iznosio je 12%. Istovremeno rashodovna strana proračuna gotovo uopće se nije prilagođavala toj činjenici. Trošilo se nezarađeno, proračunski manjak nadoknađivao se zaduživanjem tako da se uz povećanje proračunskog deficita usporedno povećavao i javni dug. I bilo je samo pitanje kad će taj napuhani balon puknuti. I on je puknuo, upravo prošle 2013. godine. Dakle, istina o ogromnom proračunskom deficitu i isto tako ogromnom javnom dugu prošle je godine doslovno ogoljena do kosti. Uvijek je tako, za manjak se ne sazna tako dugo dok je isti blagajnik. Kada se blagajnik promijeni onda istina ispliva na vidjelo. 2013. godina je dakle godina istine, godina osvješćivanja. Ušli smo u EU i EUROSTAT nam je potvrdio da je prijašnjih godina proračunski deficit zapravo bio daleko viši nego što je iskazivan pa je tako primjerice 2011. HDZ-ova Vlada iskazala samo 14 milijardi proračunskog deficita, a on je zapravo bio 10 milijardi kuna veći, iznosio je 24 milijarde kuna. To je bilo kao što kolega Šuker voli reći povijesno najviši deficit i iznosio je 7% BDP-a. I sve je to eto došlo na naplatu ovoj Vladi, naravno uz potrebu sanacije i zdravstva i potrebu sanacije škverova i potrebu restrukturiranja javnih poduzeća i naravno niz drugih obaveza. I na oporbene prozivke da smo trebali znati da ćemo imati dodatne rashode s naslova članarine u EU pa i drugih obveza treba zapravo reći sljedeće: da, znali smo za te dodatne obveze, međutim problem je što za njihovo podmirenje nema novca. Dakle, nema novca jer nema gospodarskog rasta. Na rashodovnoj strani znači imamo milijarde novih obveza, a na prihodovnoj strani nema prihoda jer imamo gospodarski pad. Da imamo gospodarski rast od samo jednog postotnog poena to bi bile nove preko 3 milijarde svježega novca. Dakle, otprilike toliko koliko nam treba u ovoj godini za plaćanje članarine EU. I sada smo u proceduri prekomjernog deficita. A to znači da nam je od strane Europske komisije naloženo da u sljedeće tri godine moramo državne financije dovesti u red. To znači da deficit državnog proračuna moramo smanjiti ispod 3% domaćeg bruto proizvoda, a javni dug moramo smanjiti ispod 60% domaćeg bruto proizvoda. Najteži dio ovog zahtjeva mora se provesti upravo u ovoj tekućoj 2014. godini. Dakle, ove godine deficit se mora smanjiti za 7,7 milijardi kuna, a po 3,5 milijarde mora se deficit smanjiti u 2015. i 2016. godini. Ovo što predlaže koalicijska Vlada ovim rebalansom je dosad zapravo najzahtjevnija fiskalna konsolidacija s tim da je težište te konsolidacije na prihodovnoj strani. Kad se kaže da je fiskalna konsolidacija koncentrirana na prihodovnu stranu onda se uglavnom prvo pomisli da će to značiti veću poreznu presiju, međutim ovaj puta to nije slučaj. Dakle, u ovom rebalansu nema dodatnog opterećenja građana, nema dodatnog rezanja potrošnje jer vrlo dobro znamo da bi to dodatno produbilo recesiju. Osnovne poluge koje Vlada primjenjuje da bi povećala prihodovnu stranu proračuna jest povlačenje novca iz 2. mirovinskog stupa u 1. stup. Dakle, riječ je o akumuliranom novcu kojeg je država zapravo sama uplaćivala za svoje zaposlenike s beneficiranim radnim stažem, dakle za vojsku i policiju, i ta su se sredstva ionako trebala uplaćivati u 1. mirovinski fond jer se iz 1. mirovinskog fonda i isplaćuju mirovine tim zaposlenicima. Tako će se u 2014. povući 2,8 milijarde, a u 2015. još 2,2 milijarde naakumuliranog novca. To je dakle jednokratno ili da budem sasvim precizna dvokratno jer će se u dvije godine odvijati, dakle dvokratno povećanje državnog proračuna ali svake naredne godine prebacivat će se iz drugog u prvi stup i tekuće uplate od oko 400 milijuna kuna. Nadalje, vraća se doprinos za zdravstveno osiguranje na 15%, proširuje se oporezivanje dobitaka od igara na sreću, povećavaju se koncesijske naknade a povećava se i povlačenje ostvarene dobiti u državnim poduzećima. Nešto više nego što je bilo to ranijih godina. Sve navedene mjere trebale bi rezultirati povećanjem prihodovne strane proračuna za 5,8 milijardi kuna, s tim da treba imati u vidu da će se ti prihodi istovremeno i smanjiti otprilike za 1,8 milijardi kuna jer će se dogoditi smanjenje prvobitno, odnosno u rebalansu je predviđeno smanjenje prvobitno projicirane stope gospodarskog rasta na 0,2%. Na rashodovnoj strani proračuna predlaže se smanjenje od 2,9 milijardi kuna, s tim da će se uštede na rashodima postići prije svega smanjenjem subvencija poljoprivredi, brodogradnji, HBOR-u, poduzetništvu ali i smanjenjem dužnosničkih plaća, ukidanjem dodatka na vjernost službi, dodatnim racionalizacijama u poslovanju, smanjenjem materijalnih rashoda ali i odlaganjem, dakle prolongiranjem nekih pa i potpunim odustajanjem od nekih projekata. Međutim, kod toga treba imati u vidu da kad je u pitanju poljoprivreda da će to smanjenje biti kompenzirano povlačenjem sredstava iz europskih fondova. A kad su pak u pitanju potpore poduzetništvu ili mjere za nezaposlene rebalansom se smanjuju prvobitno planirana sredstva u Proračunu za 2014. godinu. Dakle, to nikako ne znači da će ta sredstva biti manja nego što su bila ona koja su ostvarena u 2013. godini za iste namjene. Dakle, kad se nabrajaju planirane uštede u državnim rashodima usmjerene na smanjenje proračunskog deficita što nam je apsolutan cilj važno je naglasiti jedno, dakle ovim mjerama neće se dirati u socijalno najosjetljivije skupine građana. Dakle, neće se smanjivati mirovine, neće se smanjivati naknade nezaposlenima, neće se smanjivati rodiljne naknade, neće se smanjivati prava branitelja i to je ono što dokazuje da je i u ovako nemogućim recesijskim uvjetima ova Vlada zapravo socijalno osjetljiva.
Hvala. Ante Babić, replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice Jelaš, mi kao da nismo dobili iste materijale vezano za ovu točku dnevnoga reda jer ste vi rekli da je ova Vlada čini sve i radi na tome, na jačanju konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, tako sam ja to razumio a mislim da sam to dobro čuo, pa evo vam recimo razvoj i jačanje konkurentnosti prerađivačke industrije -60 milijuna kuna. Provedbom mjera za poticanje investicija malih i srednjih poduzetnika -26,5 milijuna kuna, jačanje konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva -114 milijuna kuna, razvoj poduzetničke infrastrukture i poslovnog okruženja -7 milijuna kuna, jačanje konkurentnosti gospodarstva poticanjem investicija i učinkovitim korištenjem iz EU sredstava -15 milijuna kuna, podrška pripremi projekata za jačanje hrvatskog gospodarstva -8 milijuna kuna. Ja ne znam je li to služi za jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite kolegica Jelaš.
Pa kolega ovako, kad sam govorila o tome da je ova Vlada većinu svojih mjera koje je poduzimala u protekle dvije godine usmjerila na jačanje konkurentnosti gospodarstva onda sam misla upravo na mjere poput smanjivanja stope zdravstvenog osiguranja, doprinosa za zdravstveno osiguranje sa 15 na 13%, dakle ovim rebalansom vraćamo ponovo na 15% ali činjenica je da je gospodarstvu dato preko 2 milijarde kuna i da je to zasigurno doprinijelo da gospodarstvo dođe do svojevrsnog daha, dakle da si pomogne. Dalje, druge mjere su bile, dakle oslobađanje reinvestirane dobiti od poreza na dobit, tu su bili različiti, smanjivanje različitih parafiskalnih nameta itd., itd. A ovo što vi sada govorite dakle da se u ovom rebalansu neke stavke vezane za razvoj i poticanje poduzetništva smanjuju, one se smanjuju rebalansom u odnosu na početne vrijednosti u proračunu za 2014.godinu. To ne znači da se one smanjuju u odnosu na prethodne godine, samo se smanjuju u odnosu na one veličine koje su u većem iznosu planirane za ostvarenje u 2014.godini ali zbog prekomjernog deficita nažalost nismo u situaciji da ih i ostvarimo.
Hvala. Ivan Šuker replika, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Jelaš, da raščistimo tu 2011. Recite mi koliko ste od tih 9 milijardi platili? Niti lipe, to je knjigovodstveno povećanje deficita ali ako hoćete usporediti istu razinu prihoda i rashoda onda vam je deficit 2013.negdje oko 20 milijardi a 2011.je 15 milijardi. To je činjenica, ali isto tako vam u deficitu možete dodati jamstva koja su HŽ dana u protekle dvije godine pa ćete onda vidjet do kojeg ćete deficita doći. Dakle, ajmo pokušati govoriti o istim stvarima i isto ih tumačiti. Isto tako nije jedan posto gospodarskog rasta, povećanje prihoda u državnom proračunu od 3 milijarde. Kolegice Jelaš, tek kad imate gospodarski rast između 2,5, 3% onda povećanje od 1% mi je eventualno povećanje prihoda u državnom proračunu milijardu kuna. Ako imate gospodarski rast od 1% a on vam je došao nakon što ste imali negativni gospodarski rast onda vam je porast na prihodovnoj strani proračuna od samo nekoliko stotina milijuna kuna. Prema tome reći 1% gospodarskog rasta donosi 3 milijarde prihoda u državni proračun naprosto mislim da nije pametno govoriti, nemojte se uvrijediti na ove riječi pametan ali to više onako ovoga nije govoriti na takav način jer trebali bi imati gospodarski rast 7, 8% da bi se to eventualno vidjelo negdje 2, 2,5 milijarde po jednom postupku rasta ovoga u državnom proračunu. I druga stvar konsolidacija se definitivno vrši isključivo na račun poreznog opterećenja građana i gospodarstva RH. Ne može reći da povećanje zdravstvenog doprinosa ako u jednom trenutku bilo rasterećenje, ako je to bilo rasterećenje onda kad ga sad uhvatite onda je opterećenje, prema tome ne možemo koristiti različitu terminologiju za potpuno identičnu stvar samo što je jedna bila u minusu a druga je bila u plusu. Druga stvar, nije istina da nije braniteljima ništa smanjeno, braniteljima su smanjene mirovine za znate kolko?
Hvala. Odgovor izvolite kolegice Jelaš.
Poštovani kolega Šuker, zaista ste mi puno toga sad ovaj rekli, pokušat ću bar na dio tih vaših zamjerki odgovoriti. Dakle, nismo mi rekli da je deficit državnog proračuna u 20111.godini bio 24 milijarde nego je to rekao EUROSTAT, dakle ako ne vjerujete nama mislim da EUROSTATU moramo vjerovati. Što se tiče gospodarskog rasta, to je ovako više jedna slikovita priča koja ima za cilj odnosno za namjeru istaknuti zapravo koliko nam je taj gospodarski rast, dakle o njemu sve ovisi, naravno danas ne bismo govorili o ovakvom deficitu da nismo već 6 godinu u recesiji nego da smo bar imali minimalan rast. Konačno i sami ste rekli da se zadržala ona pozicija rasta od 0,2% koliko god smo i vi i ja svjesni da je to na razini statističke pogreške, bilo bi jako dobro dakle da smo ostali u toj zoni, pozitivnog gospodarskog rasta a ne da se eto dešava ovo što se dešava. Što se tiče smanjenja zdravstvenog doprinosa ja vas moram podsjetiti da ste vi u nizu svojih rasprava znali reći, običavali reći kako je to zapravo uludo bačen novac, da je to disperzirano na ogroman broj, eto i sada to potvrđujete na ogroman broj poduzetnika i da tom pojedinačnom poduzetniku zapravo ne znači ništa, gotovo ništa u smislu smanjenja bruto troška plaće, dakle ako tada to nije bilo nikakvo smanjenje onda ovo vraćanje sa 13 na 15% neće biti makar ne volim tako govoriti, ne volim tako govoriti, ali odgovaram samo na vaš način, dakle onda ovo vraćanje neće biti dodatan trošak.
Hvala. Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo. Kolegice Jelaš vi ste u ovom vašem pohvalnom traktatu novom rebalansu izrekli puno toga, pa bih počeo po redu. Naime, nitko neće biti izravno kako ste vi rekli socijalne grupe pogođene ali vi već sada znate da je i do sada prije ovog rebalansa da smo plaće u zdravstvu, u školstvu i manje da su branitelji potiho, dakle potiho im je smanjenja njihova primanja, da je gospodarstvo kako je rekao gospodin Babić milijardu i pol kuna su smanjeni dotok novca gospodarstvu, a preko gospodarstva i građanima, oni su neizravno pogođeni, kao što je koncesija. Pa gledajte, koncesije za šljunak i pijesak idu dakle na prijavu u državu, a država to … U županiji koja također ima dio od koncesija, mojoj županiji brodsko-posavskoj, nikada ni jedne kune, piše 0 kuna od koncesije ili država nije procesuirala, nije koncesiju verificirala ili je pak ocijenila da ima 0 koristi od koncesionara. Zanimljive su te stvari i gdje se zapravo krije i tko štiti neke ljude koji su u koncesijama, a kao prikazuju da nemaju nikakvoga dohotka. Dalje, o poljoprivredi i smanjenju ovih za poljoprivredu sredstava i prerađivačku industriju od iznosu od 60 milijuna kuna. Kažete da će to, zamijenit će se sa sredstvima iz EU, a govorimo o tim sredstvima, vi kažete 3 milijarde ako povećamo 1% BDP-a, to je oko 3 milijarde kuna, nije točno. Naša participacija u EU, u članstvu za ovu godinu je puna, ona je 600 milijuna eura, 4,5 milijarde kuna. Dakle, 1,5% posto kada bi povećali BDP, onda bi imali te 4,5 milijarde kuna za članstvo u EU, za participaciju u članstvu u EU.Stvari nisu baš takve kao što ste vi izrekli pa evo zbog toga ovo i govorim. Hvala.
Hvala. Odgovor, kolegica Jelaš. Izvolite.
Poštovani kolega Grubišiću, pa kad su u pitanju koncesije, dakle meni nisu poznate pojedinosti ovoga što se događalo u vašoj županiji, ali vjerujem, doista vjerujem, sigurna sam u to da je zapravo država na mnogo načina i ne samo država nego i lokalna zajednica gubila novac. On je zapravo curio kroz prste i nije se reagiralo, zato što je to očito nekome tako odgovaralo. A što se tiče naše participacije, odnosno naše članarine u EU, da vi ste u pravu, ona je tolika koliko ste vi rekli, ali treba voditi računa da uz tu članarinu koju moramo uplatiti smo dužni participirati, dakle dati svoj nacionalni doprinos svim onim sredstvima koji će se preko projekata povlačiti iz Europskih fondova, dakle upravo kada o tome govorimo, govorimo o tim nekakvim novim, ogromnim obvezama teškim milijarde kuna, a da zapravo na prihodovnoj strani nemamo pokrića za njih. Dakle, zbog toga i ovaj rebalans. Između ostalog.
Poštovana kolegica Vesna Želježnjak, rasprava.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani ministre sa zamjenicima, kolegice i kolege. Evo, pred nama je cijeli dan rebalans proračuna kojeg nam je uputila koalicijska Vlada za 2014., naravno sa projekcijama 2015. i '16., a učinjen je prema, između ostaloga, prema preporukama i smjernicama Vijeća EU u što bržem rješavanju proračunskog deficita. Hrvatska nije izuzetak kao članica EU, a niti je jedina koja je ušla u proceduru prekomjernog deficita. U proceduri prekomjernog deficita nalazi se ili je prošlo više od polovice zemalja članica EU. Reforme koje je Vlada provela nisu bile dovoljne za brži gospodarski rast i razvoj Hrvatske, ali isto tako ni gospodarska situacija u EU nije puno bolja, a niti u našem okruženju. Jedan od većih ili glavnih uzroka rasta državnog deficita su izdvajanja visokih sredstava za isplatu kamata, dok s druge strane nedovoljni rast gospodarstva stvara manjak proračunskih prihoda. Kriza nam traje već od 2008. godine i dovela nas je u tešku financijsku situaciju. Ministarstvo financija provodi financijsku disciplinu, ali disciplina nije dovoljna za izlazak iz krize te smanjenje deficita. Određene pogodnosti poduzetnicima i gospodarstvu nisu dale očekivane rezultate. Potrebno je provesti reforme u javnoj upravi, racionalizirati izdatke za plaće, omogućiti financiranje projekata iz fondova EU koji potiču rast gospodarstva. Preporukama Vijeća EU za smanjenje prekomjernog deficita, proračunskog deficita Vlada predlaže povećanje prihoda sa 113,1 milijardu kuna na 117,1 milijardu kuna dok se rashodi neznatno povećavaju sa 130,5 milijardi na 130,7 milijardi kuna. Deficit državnog proračuna predviđa se u iznosu od 13,6 milijardi kuna ili što iznosi 4,1% BDP-a. Izvan proračunski korisnici bilježit će isto tako manjak od 0,4% proračuna pa će manjak opće države biti na razini od 4,5% BDP-a. Javni dug u 2014. godini iznosit će 69,5% BDP-a, ali uz navedeno rast BDP-a u 2014. predviđa se za 0,2%. Mjere u 2014. godini predlažu se, mjerama za 2014. godinu predlaže se ukupna ušteda od 7,7 milijardi kuna na prihodovnoj i rashodovnoj strani, a još za buduće 2 godine, 3,5 milijardi kuna. Povećanje na prihodovnoj strani u 2014. godini planira za 3,980 milijardi kuna i to mjerama vraćenim doprinosa za zdravstveno osiguranje na bruto plaće sa 13% na 15, proširenjima … dobiti od igara na sreću, povrat doprinosa za mirovinsko osiguranje osobama s beneficiranim stažom iz drugog u prvi stup, povećanje koncesijskih naknada te veće povlačenje dobiti poduzeća koja su u državnom vlasništvu. Izvan proračunski korisnici kao što su Hrvatske vode i Hrvatske ceste smanjit će manjak za 280 milijuna kuna. Što se tiče rashoda, oni se povećavaju sa 130,5 milijardi kuna na 130,7 milijardi kuna, to je za 103,3 milijuna kuna ali ukupni rashodi se stvarno smanjuju za 146,7 milijuna kuna. ali bitno je napomenuti da je ovo socijalni rebalans jer nema smanjenja mirovina, nema smanjenja za socijalna davanja. Isto tako rashodi za zaposlene smanjuju se za 108,2 milijuna kuna, ukida se dodatak na vjernost službi 4, 8 i 10% i smanjuje se plaća državnih dužnosnika za 6%. Smanjuju se materijalni rashodi, a najviše se smanjuju usluge za 751,7 milijuna kuna, financijski rashodi za 380,2 milijuna kuna, na ime kamata za kredite znači bit će potrebno manje sredstava za kreditiranje i priliv ujedno od prijenosa iz drugog u prvi stup oko 2,8 milijardi kuna. Subvencije se smanjuju za 615,5 milijuna kuna koje će smanjiti Ministarstvo gospodarstvo i Ministarstvo financija po osnovi programa povlaštenog financiranja i po kreditima HBOR-a. Ono što je bitno reći na kraju je to da se ipak vide određeni pomaci, pozitivni trendovi za siječanj koji su u odnosu na 2013.godinu govore nam o rastu BDP-a za 2% vezano i uz porast naše industrijske proizvodnje ali isto tako i uz dolazak povećanog broja turista u našu zemlju.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Iako mi vaša rasprava liči na raspravu Nadice Jelaš kolegice moram neke stvari reći jer ste me na to naveli. Naime, rekli ste da reforma koju je Vlada provela nisu bile dovoljne. A koje je to reforme Vlada provela do sada? ja ne znam. Dakle, nadalje rekli ste da gospodarstvo nije dalo očekivane rezultate, pa jasno je i pored ona 2% iz doprinosa za zdravstveno nije dala rezultate, ali ste bili na tragu nečega što je bit cijelog problema ali niste to dalje razradili, a to je administracija državna, lokalna koja je ogromna. 450 općina, 120 gradova, 20 županija i država sa svojim ogromnim aparatom dakle aparatom koji je ogroman i neučinkovit. Nadalje, ako mislite da je reforma npr. štampanje novih vozačkih dozvola gdje će država uzeti od građana 200 milijuna kuna jer 200 kuna je nova vozačka dozvola, iako npr. iz Srbije i Bosne voze u Njemačku sa starim vozačkim dozvolama. Mi moramo štancati po uredbi naše Vlade nove vozačke dozvole koje su u EU standardima. Ili pak porez na strane mirovine koje naši ljudi koji su došli živjeti ovdje primaju u Hrvatskoj jeli to reforma? Jeli taj porezni ugriz žestoki reforma ove Vlade koju je ona provela? Ja to ne vidim. Pomoć županijskim upravama za ceste, bila je pomoć 120 milijuna kuna, ukinuto, nema više ŽUC-evima nijedne kune tako piše u ovom rebalansu proračuna.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Vesna Želježnjak.
Pa poštovani zastupniče možda ste me krivo shvatili ali moram vas podsjetiti da sigurna sam da sve ono što je Vlada do sada radila da je dalo rezultate ali nedovoljne za veće promjene koje se trebaju dogoditi u budućnosti. Isto tako moram reći da predstečajnim nagodbama, vi možete reći da to nije reforma, ali to je nešto novo što se napravilo i što su se sačuvala određena radna mjesta kao što ste sami danas čuli da EU podržava to i da će oni prihvatiti možda u malo drugačijem obliku predstečajne nagodbe, zatim niz mjera koje su se provodile koje sada nije potrebno više naglašavati jer kao što ste rekli nećete podržati ovaj rebalans pa onda vi očito i ne vidite određene reforme koje su se dogodile.
Nastavljamo sa raspravom. Na redu je poštovana kolegica zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, zamjeniče ministra, pomoćnici ministra, kolegice i kolege. Ja mislim ne samo danas nego i inače sve ovo vrijeme da vama malo tko u Hrvatskoj zavidi biti na vašoj danas poziciji u današnjem trenutku. pogotovo onda vi gospodine ministre koji ovdje danas branite ovaj rebalans proračuna kada ste s nama ovdje u klupama doduše onda u oporbenim govorili i upozoravali, svjesni da to neće dugo trajati, svjesni isto tako da se sprema preokret vlasti i kako će biti teško. Dakle, kao odgovorna oporba upozoravali smo da se neke stvari zaustave, da stanu, da pogledaju da će biti teško, da će biti gotovo nemoguće. I danas nalazimo se svi skupa pogotovo vi koji ovo predlažete, na kojima je najveća odgovornost da učinite što god je to moguće i ako je moguće u gotovo nemogućoj situaciji. Oni koji danas kritiziraju koji danas već sam više puta rekla i danas ću ponoviti, koji se rugaju čitavoj Hrvatskoj, ovoj teškoj situaciji, koji su toj Hrvatskoj izbili zube, danas joj se rugaju da je krnjava, da je krezuba. Oni čije rasprave u kritici ovog rebalansa proračuna podsjećaju i mogli bi se nekako staviti pod jedan zajednički nazivnik pod zajednički naslov, knjige Nore Ephron, "Ne sjećam se ničeg i druga razmišljanja". Dakle naše je ovdje ne da tražimo opravdanja ali da objasnimo situaciju. I u tom objašnjenju zaista ne tražimo opravdanje, ali smo dužni objasniti građanima što se dogodilo. U nekoliko navrata i u mnogim situacijama to nismo radili jer brzina i težina zadatka i to je na neki način opravdavanje odnosno objašnjenje, u mnogim situacijama činilo se kao otezanje situacije i ljudi su nam to zamjerili. Ljudi žele istinu i kao što je rekla kolegica Jelaš, ovo je jedan trenutak istine i što se prije s njom suočimo, što prije popijemo te gorke pilule bit će nam lakše. Nema više, dosta je bilo onih slatkih šećera i slatkih bombona koje su nam davali. Do 2008. mi smo već onda vidjeli da se bauk inflacije nadvio nad Hrvatskom, rugali su nam se ovdje. E onda je došao onaj kojeg sada ovi bježe, … njihov vođa, ondašnji premijer, šef stranke, došao i obznanio ušla je kriza. Govorili smo i tada, ne znamo na koji je to granični prijelaz ušla, kako je mogla neovlašteno ući jer do tada nikakvih naznaka, negiranje bilo kakve krize bilo je. Istina je i to da nije kriza i treba biti tu pošten, nije kriza samo rezultat rada, onog rada koji se odvija pred sudom, znamo kakav je rad taj bio ili nerada ondašnje bivše vlasti. Nije, ona je rezultat i takvih odnosa i vođenja ekonomske politike na nivou čitave Europske unije koja je južne zemlje dovela u prekomjerni deficit, na neki način direktno ili indirektno ne prisiljavajući nego čineći im privlačnim usluge i servise, a manje privlačnim industriju. Međutim, manji bi bio problem da je samo bilo to. Mi smo ovdje doživjeli i ovdje rukotvorinu oko čega tog zadiranja u proračun na sve načine upravljanja državnom imovinom kako se grabilo onda nije ni čudo u kojoj smo mi sada situaciji. Dakle oni koji su držali vreću ili trpali ili to šutke promatrali kako se izvlači novac, e pustite, dozvolite gospodo, budite toliko pristojni da dozvolite onima koji su sada u poziciji da pokušaju izvući zemlju iz jame u koju ste ju bacili. Dakle, kao što je i ministar uvodno rekao i zašto rebalans i zbog čega rebalans. Počet ću upravo citiranjem nekih naglasaka i sažetka priopćenja o rezultatima detaljnog preispitivanja za Hrvatsku od strane Europske komisije. Dakle komisija je predstavila svoje treće izvješće o mehanizmu upozoravanja u studenom 2013. godine sa detaljnim ispitivanjem 17 zemalja među kojima je i Hrvatska. I ponovit ću, sve ono što je navedeno izrijekom Europska komisija kaže, konkretnije to znači da su se makroekonomske neravnoteže Hrvatske akumulirale u fazi ekspanzije do 2009. godine i otada je Hrvatska zapela u recesiju iz koje se nije oporavila. Dakle do 2009. godine. A što 2008. godine već imamo? Dakle kada je kriza svugdje gotovo na vrhuncu ovdje se negira, uzimaju se za gradnju, vi ste poznati graditelji, HDZ je bio poznati graditelj, dakle stvari koje nisu niti potrebne onda, koje se grade u najboljim vremenima, koji ne znače prioritete za Hrvatsku, koji ne znače ulaganje u strukturne reforme nego zaduživanje pod vrlo, vrlo nepovoljnim kamatama. Bezbroj je primjera, mediji su gotovo od zlatnih zahoda do pojedine dionice govorili o tome. Pa koliko se Hrvatska čerupala na svakom, dakle ne samo na ovaj način, ne samo na način koji neću ponavljati čime se sud bavi, to je samo vjerojatno vrh sante leda. Kako se upravljalo državnom imovinom, ovdje je nešto čak i kolega Grubišić govorio, na to su upozoravali iz Državnog odvjetništva kroz redovna izvješća, samo je to prošlo šutke. Kako se drpa narodna imovina, kroz, ali to nije bilo slučajno, pa bio je pripremljen teren, ja ću to ponovo ponoviti. Izmjenama Kaznenog zakona nestalo je kazneno djelo krađe prirodnog blaga i resursa. Nestalo je kao kazneno djelo uplate doprinosa mirovinskog i zdravstvenog, jedino su porezi ostali kao kazneno djelo, utaja poreza. Dakle šta je to bilo poruka i na taj način su se kupovali glasovi, ne trebate platiti radnika, ne trebate mu platiti za mirovinsko, pa koliko su ljudi u nesvijest padali kad su došli pred mirovinu, ono im nije uplaćen 10 godina, 15 godina doprinos i takve stvari. Koncesije kako su dane, mi nismo mogli saznati tko dobiva koncesije, pod kojim uvjetima. Kako se kad su se gradile određene dionice pojedinci koji su dakle imali tu sreću dobiti taj natječaj, naravno od silnih podizvođača, kopali su kamenje, hrvatsko vlasništvo i onda ga Hrvatskoj prodavali. I danas dakle kad govorimo o ovome, kada se veliki trud povlači, pa vidite i sami, onda dakle veliko neraspoloženje zašto nema novca za ovo, za ono. To bi mi vas trebali pitati. Moramo otplaćivati velike dugove. Kad govorimo o reformi zdravstva, dakle i ovaj navještaj, dakle ja isto mislim kao što je vrlo blago i oprezno mogao je to puno sigurnije i s punim pravom ministar reći dakle da najgora godina ona iza je prošla, da će biti još teških godina, ali da naznake se već navješćuju. Pa o tome također i Europska komisija govori koje uopće čak ministar nije napomenuo. Kaže vide se znakovi potencijalnog preokreta koje podupiru pozitivni utjecaji od ulaska u Europsku uniju. Dakle, ono što je uloženo i što se očekuje, dakle i od farmaceutske industrije, od brodogradnje koja je do sada i u prošloj godini mi znamo i zbog čega, to je ministar i ostali govornici i upozorili. Dakle, da upravo zbog proces restrukturiranja nije se moglo, dakle nisu se mogli zaključivati ugovori, a narudžbi je bilo, nalozi su ostali zbog toga prazni, danas se zaključuju već ugovori. I sa puno pouzdanja imamo pravo vjerovati da će ovakav rebalans, a vrlo je to teško, ne znam tko bi ga mogao bolje složiti u takvoj jednoj situaciji dati određene rezultate. Zato treba imati ne samo razumijevanja, nego zato treba imati, ne treba ljude strašiti nemojte govoriti [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] Nemojte govoriti ono što bi mi vama trebali reći. Hvala.
Hvala i vama. Dvije replike. Poštovani zastupnik Boro Grubišić, prva replika.
Hvala lijepo. Kolegice Ingrid, pošto ste i spomenuli moje ime i rekli točno ono što sam ja već odavno izrekao da je kazneno djelo krađe nestalo iz kaznenog zakonodavstva, vrlo zanimljivo. Nekome je to odgovaralo. I nadalje govorili ste tako lijepo o svemu onom, a ne spominjući imena i ne prozivajući grubo na onaj način na koji je netko ovdje govorio, pa je došlo do određene svađe. Ali ja bih rekao da u ovom obilježavanju stogodišnjice Matoša, gotovo da ste u tom stilu jednom matoševskom izrekli sve ono što je Hrvatsku zadesilo u ovih 10, 15 godina. Dobro Matoš bez brkova, ali dobro zaista je to prekrasno rečeno. I kada govorimo o ovom proračunu, ipak neke stvari mora reći da vi kažete da je on, rebalans idealan i da nemate što prigovoriti. Ali ima toga, ja sam već ovdje i govorio. Kasnije ćete se vi sjetiti nakon koji mjesec što sam ja sve rekao kao i ovo za krađu. Pa evo na primjer odluka o davanju suglasnosti za izmjene i dopune Plana Hrvatskih cesta za 2014. i kaže da su ukupni prihodi milijardu i 817 milijuna, a ukupni rashodi 3 milijarde i 400. Dakle, gotovo dvostruko veći su rashodi od prihoda i to se legalno uvodi ovdje u ovaj dokument. Jasno da je otplata kamata 766 tisuća i 500 kuna, ali ipak je zanimljiv taj podatak da je gotovo, da su rashodi gotovo dva puta veći od prihoda koji su ovdje navedeni. Evo to je samo jedan primjer, neću duljiti jer nemam puno vremena. Hvala.
Druga replika poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Antičević Marinović, ja vam moram reći da ste lijepo govorili o ovom zakidanju radnika. Međutim, ja vas pitam, možda znate vi odgovore, ja ne znam odgovore. Postavljao sam ih i ministru Liniću ali mi nije odgovorio. Procjenjuje se da oko 70000 radnika radi, ne prima plaću i to je kazneno djelo. Koliko je ljudi za to kazneno djelo osuđeno, na koliko je osuđeno i zbog čega ne djeluje pravna država jer ništa se bitno nije promijenilo od onih godina koje ste vi spominjali s tim što treba reći da je na vlasti socijaldemokratska Vlada ili dio vlasti jest, jedan veći dio su socijaldemokrati kako se voli, mada gospodin Milanović kaže da nije socijaldemokrat.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Pa dobro ja sam govorila o tome, o tim izmjenama Kaznenog zakona. Doduše nisam baš tako spomenula, ali odgovorit ću nam jer je u biti točan ovaj podatak što vi govorite kada smo još 2002. godine radili izmjene Kaznenog zakona onda smo tada bili predvidjeli neisplatu plaća kao kazneno djelo. Čak to nije trebalo u jednom uređenom sustavu ni raditi jer je bilo predviđeno kao kazneno djelo povreda prava radnika. Ali onda smo mi vidjeli da poslodavac koji ne isplaćuje plaću, a kupuje nekretnine i tako on dože pred Državno odvjetništvo kaže nisam ja njemu uskratio pravo, nego eto sad trenutno nemam novaca. Pa smo eto morali na takav način mijenjati Kazneni zakon da bi eto sam taj akt neisplate plaće sankcionirali kao kazneno djelo. Naravno da oporba onda nije glasovala za takav zakon. Ali o tome su tadašnji mediji puno pričali. I onda smo imali oko 180 tisuća nezaposlenih. I sama prijetnja da će to biti kazneno djelo mi smo 2003. godine završili mandat. Bilo je onda 75000. Kada smo ponovo preuzeli vlast 150000. Sada u dvije godine kada smo uveli ponovo bili u mogućnosti uveli ponovo to kazneno djelo 70000. Naravno da ih još uvijek ima puno, ali ja vjerujem da će se to smanjiti odnosno anulirati.
Poštovani zastupnik Jasen Mesić, rasprava.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. U nekoliko navrata je i potpredsjednik Vlade gospodin Grčić, a i vi ste rekli moramo zbog tih i tih razloga ići u rebalans proračuna. Jest da smo to znali i prije, ali s onim sredstvima koja nam ostaju pokušat ćemo omogućiti i stvoriti okvir što privatnom poduzetništvu, što kroz državne investicije, što kroz investicije javnih poduzeća osigurati gospodarski rast kako bi i uz pomoć sredstava iz EU ostvarili rast, stvorili nova radna mjesta, novi ciklus potrošnje i zapošljavanja. Teoretski sve stoji. Možemo se s time apsolutno složiti. I onda uzmete jedan mali segment proračuna koji neki od nas dobro poznaju. Recimo uzmete proračun vezan za Ministarstvo kulture. Sektor kulture ostvaruje u EU u prosjeku preko 4% BDP-a, a u prosjeku ponegdje i prelazi 5% zaposlenih. Dakle, radi se o vrlo velikoj djelatnosti. Samo u izdavaštvu gospodine ministre u Hrvatskoj radi gotovo 12000 ljudi, gotovo 12000. Ovo je idealno vrijeme za tu djelatnost kulturnih industrija jer kroz vrlo malo poticaja za prevođenje se tom kompletnom sektoru otvara novo tržište EU. Dakle, sa vrlo malim sredstvima. Kada uzmete Proračun Ministarstva kulture onda vidite da su skinute upravo one stavke koje mogu pomoći gospodarskom razvoju. Sistemski se skidaju sredstva za obnovu kulturne baštine koja moraju biti uložena i koja troše specijalizirani obrti i tvrtke u obnovi pojedinih dijela kulturne baštine i prerađivanje tih spomenika kulturne baštine u nove svrhe. Sistemski se skidaju financije za završenje pojedinih muzeja koji su svima u interesu da se prije završe kako bi čim prije obogatili turističku ponudu, kako bi čim prije počeli ostvarivati vlastiti profit i kako bi djelomično onda za onaj njihov hladni pogon ako se radi o nacionalnim muzejima mogli čim manje izdvajati. To se sistematski skida. Isto tako se skidaju poticaji u ulaganje i proizvodnju audiovizualnih djela. Vi znate dobro da smo prošle godine ostvarili, ove 2013., gotovo 80 milijuna što su strane koprodukcijske kuće potrošile u Hrvatskoj jer su ovdje snimale televizijske ili filmske serije. Vi dobro znate da je u Opatiji sniman recimo film o Diani, da ne kažem kakvu je to promociju imalo za Opatiju, za Rijeku i za onaj kraj. Da ne kažem kakvu promociju imaju Borgia ili Igre prijestolja za Dubrovnik itd. To se gospodine ministre skida. Što znači da šaljemo poruku da nismo zainteresirani, to je onaj povrat dijela PDV-a od 20% koji se vraća nakon što je film završen, što se vraća investitorima na temelju dokaza da su ta sredstva potrošili u Hrvatskoj. Ima analiza Ekonomskog instituta koja kaže da na jednu ovu kunu poticaja se u hrvatsko društvo vraća 2,7 kuna. Otvoreno je više od 200 malih obrta i privrednih subjekata koji su vezani za audiovizualnu produkciju. O promociji zemlje, o turističkoj promociji ni ne želim reći kako je to dobro. Istovremeno kad vam kažem da preko 11 tisuća ljudi radi u izdavaštvu istovremeno se skidaju poticaji za izdavaštvo koje grca u problemima. Umjesto da se njima ostavi kako bi oni mogli pojačanim prijevodima što sam već napomenuo izaći na to tržište, a vi upravo govorite o gospodarskom rastu i mogućnosti izvoza. Pa to je proizvod za izvoz. Dječje slikovnice su proizvod za izvoz jer s njima prodajete i autora i ilustratora i grafički dizajn i vrlo su jednostavne za prijevod i otvarate ogromno tržište gospodine ministre. S time čuvate i kulturni identitet i stvarate nove kreativne kulturne industrije i na neki način ostvarujete dobit i gospodarski rast u tom sektoru. A u sektoru kulture postoje segmenti koji mogu biti samoodrživi. A pogledajte gospodine ministre što se ne smanjuje u istom tom proračunu. Neprofitni mediji, njih se ne dotiče nitijednom lipom. Njima je jedini cilj da budu neprofitni, a istovremeno stvarate ove stavke koje stvaraju novu vrijednost. I njih u rebalansu ne dirate. A proklamirano i vi i potpredsjednik Vlade i premijer i kolegice i kolege i svi mi se zalažemo za neki rast. Oprostite, ali gdje je tu logika? I tko to može braniti i tumačiti? Pogledajte nadalje gdje se ne skida. U nečemu što se zove promocija kulture putem Zaklade "Hrvatska kuća – Croatia House". Neka mi bilo tko od kolegica i kolega ili vaših ako hoćete kolegica i kolega u Vladi kaže ijedan program koji je ta zaklada napravila, ijedan jedini, i neka mi kaže da li je ta zaklada prikupila jednu jedinu kunu iz bilo kojeg drugog izvora osim iz vašeg proračuna. Istovremeno se smanjuje međunarodna kulturna suradnja. Zato što za programe Zaklade "Kultura nova – Croatia House" nije potreban natječaj. A za međunarodnu kulturnu suradnju je potreban natječaj. To se, ovo se smanjuje gdje je potreban natječaj i gdje su propisani kriteriji, a ovo se gospodine ministre ne dira. Potpuno se ne dira Zaklada "Kultura nova" koja dobiva novaca gospodine ministre više nego svi programi svih arhiva u RH. Više nego cjelokupna zaštita svih pokretnih spomenika u RH. Da li postoji ijedna analiza koliko se radnih mjesta time otvara? Koja se kulturna industrija s time generira? Kako, ako uzmemo da ovo što vi govorite, ako se načelno oko toga složimo, ako akceptiramo ono što govori gospodin Grčić kao potpredsjednik Vlade zadužen za koordinaciju tih resora kako onda ovo može proći? Zašto ne bi Hrvatska stvarno išla tim putem jer stvarno imamo i potencijal i kapacitet za razvoj kulturnih industrija. I ovo je pravo vrijeme u tome. I ako pogledate Proračun EU kreativna Europa 2013.-2020. to je jedna od rijetkih stavki koja se izrazito povećava, gdje se fuzionira djelovanje medija i kulture jer je cilj upravo da se proizvodi kulturnih industrija što više povežu sa medijima kako bi se oni mogli marketinški na neki način oglasiti jer je svima jasno da te takve kreativne industrije, kulturne industrije nemaju dovoljno onog marketinškog potencijala kako bi se mogle probiti na tržište. Zašto ne idemo u završenje tih muzeja, ako nam je cilj da čim prije počinju djelovati u turističkoj ponudi, ako nam je cilj da čim prije počnu promovirati RH ili taj kraj, bilo koji gospodine ministre i ako nam je cilj da čim prije dobrim upravljanjem počinju ostvarivati vlastiti prihod? 30% svojih troškova, 50% svojih troškova, daj Bože i više da uspiju ostvariti svojih troškova. Ali već time nam je onda s onog djela gdje moramo davati za takozvani hladni pogon imamo toliko manje, ne ni mi to skidamo i držimo one stavke koje idu direktno u potrošnju. Kako, na koji način i to je bio temelj onoga što sam vas pitao, ako se već ide u rebalans, ako je već ovako kao što nam tumačite kako onda ovo drži vodu? Kako i na koji način bilo komu objasniti da Hrvatska ima tendenciju da kao ostale Europske zemlje koje imaju preko 4% BDP-a iz kulture i skoro 5% zaposlenih ide u tom smjeru, jer ne ide gospodine ministre. Vi ste ovdje predstavnik Vlade i vama ovo govorim zato što je takva situacija, kako i na koji način onda ovo braniti i svaki put ćete se vrtiti u krug, ponovno ćete se vraćati na iste stvari a nećete generirati gospodarski rast a mogli ste u ovom djelu par stotina radnih mjesta postići sa vrlo malim efektima, sa preraspodjelom ovoga što ste skidali, da ste skidali na pravim mjestima i na pravim mjestima pomogli. Jer analize su vrlo jednostavne. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Mesiću, slažem se s vama da imamo jako puno kulturnog potencijala i sigurno da kulturne industrije koje mogu nastati iz svega toga mogu stvarati i vlastite prihode i upravo zbog toga je potrebno kulturi novca. Međutim, ovdje ste uputili pitanja ministru financija a mislim da bi ova sva pitanja trebalo uputiti resornom ministarstvu kad gledate koje su se stavke skidale. Osim toga za opravdanost odnosno skidanje ovakvih stavaka mi bi trebali imati izvršenje proračuna za prošlu godinu, da bi vidjeli da li su ta sredstva ubiti potrebna ili ne. Evo hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Ma je, slažem se ali i gospodin ministar je rekao ovdje da u ime Vlade predstavlja proračun i jednostavno je jedini target koji u ovom trenutku imamo. Slažem se da je odgovornost za to složi prije svega matično ministarstvo, ja sam već izgubio glas govoreći u ovom Saboru. Dakle, ovo stvarno nema veze s nikakvom ideologijom i politizacijom. Ovo je po meni toliko jednostavno, tolika jednadžba da uopće ne mogu shvatiti ni s pozicije političkog pragmatizma zašto se ne ide u tom smjeru. To može uroditi samo plodom i apsolutno se slažemo ovo što ste rekli. Dakle, razumijem ako idete u rebalans u redu, ali zašto režete one stvari koje vam donose dodatnu vrijednost. To je potpuno jednostavno, pa zato smo uveli te av poticaje u ovom Saboru, svi smo glasali za njih, pa to je dobro za proračun, to je dobro za Hrvatsku. Prema tome, ne vidim nikakvog razloga zašto tu gdje smo prošle godine ostvarili pozitivne uspjehe, prošle godine u vrijeme mandata ove Vlade su ostvareni pozitivni iskoraci, snimali su se kao produkcija ovdje u Hrvatskoj, ostvaruju se profit. Zemlja se promovirala, dolazi su ljudi, ministar Maras je šetao po snimanjima. Ja tražim od vas dobro. Prema tome….
Hvala lijepa. Druga replika poštovanog zastupnika Branka Vukšić.
Uvaženi kolega Mesić, još se uvijek kod nas kultura i umjetnost smatraju pukom potrošnjom koja nikome ne koristi. Mislim, trebali bi znati oni koji odlučuju o budžetu, raspodjeli sredstava da je treća industrija u Europi i u Americi audiovizualna industrija, to je biznis. A kod nas se kaže, ma pusti one glumce, to nešto glume, snimaju, pusti to, to je kod nas ta primitivna logika. Postoji jedan projekt da se u Velesajmu napravi filmski grad, sjetite se Jadran filma, nekad, koliko je to bila ugledna, ali to treba isto, kažu to treba se netko sjetiti pa treba i država imati, treba i Ministarstvo kulture imati za to sluha i potaknuti ljude, dati, izboriti se za to. Točno je, Dubrovnik je promoviran, promovirana je Opatija, promovirani su ti gradovi ali čak nije ni toliko važna ta promocija. Od toga se može dobro živjeti, zarađivati. Mi smo nekad bili u regiji vodeća zemlja. Poslije toga znate dobro da je Brno, da je Prag preuzeo taj primat, iz te industrije se zarađuje ogroman novac. Mislim da je upravo kolegica Šimac-Bonačić potvrdila ono što sam ja maloprije govorio ili ujutro, više ne znam kad sam govorio da je trebalo ovdje biti svi ministri i predsjednik Vlade jer ste rekli za to bi trebala dati odgovor ministrica kulture, da jer ministrica kulture je mogla drukčije odlučiti, recimo da neprofitni mediji se smanje a da se dobije. Vaše pitanje na mjestu je bilo, samo da još to kažem, oko HRT-a, HRT ugrožava filmsku industriju u Hrvatskoj jer HAVC-u ne dodjeljuje sredstva koje Vlada dogovorila i to za to treba gospodin Radman odgovarati, ali gospodin Radman ima otvorene ruke da krši zakon.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Poštovani kolega, ne znam zapravo šta bi vam odgovorio jer mislim da ste sve točno rekli i ovoga pa evo suzdržat ću se od odgovora na repliku, s obzirom da je to tako.
Napokon jedna fina gesta. Poštovani zastupnik Josip Borić, rasprava.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče, ministre sa suradnicima. Znam da je trenutna vlast došla na vlast u vremenu koje nije lako. Ali gledajući ovu strukturu proračuna stalno na nju upozoravam. Pogledajmo sve aktivnosti, više-manje su sve jednake pa 90% su prepisane iz 2011. Desetak posto imamo novih koji su se pojavili usred novih mogućnosti EU fondova, itd., nekih manjih aktivnosti. Znači da nije bilo previše ni volje da se struktura tog proračuna barem u tom dijelu mijenja. Ne znam što uopće reći da vlast to želi čuti ili uopće primijeniti jer kad pogledam svoje rasprave za proračun, za 2012. pa rebalanse pa 2013. pa rebalanse, ja osjećam da se vrtimo u krug da govorimo više-manje iste i poznate stvari, a da nam je svakim danom sve teže i gore. Vlast ne reagira na upozorenja oporbe, ustraje na svojim potezima i tu smo gdje smo sada. Koje su mjere poduzete? 01.03.2012. podignut PDV s 23 na 25, nije pomoglo. Ukinuta je nulta stopa PDV-a, ni to nije pomoglo. Oporezuju se dividende, ni to. Rasle su trošarine, ni tu nismo ništa uspjeli napraviti. Trenutno je Hrvatska druga u EU po visini opće stope PDV-a, a mislim da treća po međustopi PDV-a. Rasle su i sve cijene energenata, benzin, plin, električna energija. Ne trebamo zaboraviti da kad rastu cijene energenata, da rastu i troškovi proizvodnje, a posljedično i sve cijene povezanih proizvoda od transporta do hrane. Međustope su se mijenjale pa su se podizale, spuštale, doprinosi za zdravstvo sa 15 na 13 pa ponovno vraćeno na 15%. Ne zaboravimo da je to bio razlog i objašnjenje vladajućih da je to kompenzacijska mjera za podizanje stope PDV-a sa 23 na 25% pa smo vam mi gospodarstvenicima smanjili to i gdje smo danas? Pa ako je bila kompenzacijska mjera, budimo do kraja iskreni, budimo u toku i vratimo onda i PDV na 23%, da bismo se malo varali. Ja ne želim u to vjerovati, ali i tako ispada. Što su te mjere donijele? Pad BDP-a dvije godine i 6 kvartala za redom. Što kaže gospodin Grčić na pad BDP-a? Za 2012. kaže očekivano, ali da tu promjenu očekuje u drugoj polovici 2013. Onda kada, što kaže na 2013.? Ono što je na kraju 2012. bio pad od 2,2% sada je 1,2%, a ono što je lani bio minus 1,9% sad je minus 1%. Taj je trend lagan, ali oporavak se vidi. Što dodati uopće takvim izjavama? One govore same za sebe i znam da je teško braniti proračun i prijedloge proračuna svaka dva mjeseca u nekim kratkim vremenskim periodima, a da se ništa ne mijenja. Sve ove metode pokušaja i pogrešaka plaća narod. Što smo mi dobili s tim krivim mjerama? Zdravstveni doprinos urušio je zdravstveni standard, rezultat manje kreveta, spajanje bolnica, novi dugovi, vraćeno sada ponovo na 15%. Što je rekao Grčić za to? To bi bila stalna mjera za zatvaranje rupe u zdravstvenom proračunu koja se objektivno otvorila. Ministar nam danas govori drugačije. Znači nemamo usklađenost na vrhu Vlade, što to nešto znači jer on priznaje da je ta mjera otvorila dugove u zdravstvu. PDV na usluge u turizmu smanjili sa 25 na 10%, samo ugostiteljima, a onda svima podigli za 3%-tna poena na 13%, znači i uslugama smještaja i ugostiteljskim uslugama. To je loša stvar, na taj način oduzeto turizmu 400 milijuna kuna. Postajemo nekonkurentni, smanjit ćemo razinu investicija. Jedna možda mjera koja je prošla ovako sa strane, ali vrlo važno, naknada za korištenje vode podignuta sa 1,35 na 2,80. To je samo kampovima uzelo 200 milijuna kuna. Kaže Jakovina da moramo s nečim pratiti investicije. Pa odmah ajde na turistički sektor. Jednostavno nema stabilnosti sustava, a onda nema investicija, propadaju i oni koji su bili donekle uspješni. Što uopće imamo sa ovim prijedlogom proračuna? Imamo li uopće razloga za optimizam? Pogledajmo prihode i rashode u protekle 3 godine. Čuli smo danas prvu novost, da su prihodi u 2013. bili na razini 108,9 milijardi što je 100 milijuna manje nego 2012. A danas tvrdimo da ćemo u ovoj godini mi kroz razno razne mjere koje su predložene narasti za punih 7 milijardi u odnosu na 2013. godinu. Možete li vi u to vjerovati? Ja ne mogu u to vjerovati kada su 2 godine pokazale da smo uspjeli rasti samo 2 milijarde, uz sav red, uz sve nove mjere. Možemo li se s takvom pričom izvući? Očito da ne možemo, moramo plesati kako kaže EU, s time se moramo složiti. Što se uopće promijenilo u 2 mjeseca od zadnjeg proračuna? Milanovićev SDP dostigao je Račanov po broju nezaposlenih. Broj blokiranih građana narastao je za 15 tisuća, a iznos duga istih za 800 milijuna. Blokirane su najveće dosada, preko 23 milijarde kuna samo građani. I najavljene su nam 3 investicije treću godinu za redom. Zagrebačka obala, Plomin i LNG. Evo, mi svi vjerujemo da će to početi u ovoj godini. Ja bih volio da to počne, ali neće početi. Nažalost, ne možemo si govoriti stvari koje neće trajati duže od nekoliko mjeseci. I zbog toga ne mogu podržati ovaj proračun jer ne uvažava ni regionalni razvoj, tamo smo stavku za pomoć i pripremu EU projekata smanjili, a recimo ostavili smo stavku za privatizaciju, propalu privatizaciju HPB banke, konzultantima 8 milijuna kuna. Ja to ne razumijem. I sada na kraju, nemam puno vremena, moram nešto reći i privatizaciji turističkog sektora. Ja dolazim sa otoka Raba, ova Vlada oglasila je prodaju Imperiala na burzi na način, prvi korak iskaz interesa za ulaganje putem pisma namjere, drugi korak poziv za podnošenje ponuda. Mi smo na Rabu svi iznenađeni, mi smo očekivali da nakon što smo se stoljeće cijelo borili za tu firmu, zadnjih 20 godina odolili svima koji su htjeli tu firmu, koja je izašla iz stečaja da danas se moramo boriti za to da opstanemo na tom otoku. Imperial je glavno turističko društvo na otoku, broji dionica na prodaju 318 tisuća prosječna cijena 25 eura, za 7,5 milijuna eura za 60 milijuna kuna što se prodaje? Prodaju se hoteli Imperial, Karolina, Padova i Eva sa 650 kreveta, dva turistička naselja sa preko 700 smještajnih jedinica San Marino i Suha Punta, prodaju se 10 vila, prodaju se dva autokampa sa 5 tisuća smještajnih jedinica svi na lokacijama uz more ukupno površinski samo objekti 100 tisuća metara kvadratnih. Površina zemljišta ispod objekata koji se koristi 25 hektara. Kaže ovdje na kraju ova Agencija za investicije i konkurentnost po dostavljanju ponude za kupnju odabrat će se najbolji ponuđač temeljem kriterija utvrđenih natječajem. Tko je to spreman riskirati sudbinu, ovdje piše 260 stalno zaposlenih, preko 70 onih koji su u podnajmovima, preko 2 tisuće ljudi koji ovise o toj glavnoj tvrtki? Znajući za Haludovo, znajući za Sunčani Hvar, znajući za sve propale privatizacije turističkih kuća po Jadranu. Netko se igra sa sudbinama ljudi. Za 60 milijuna kuna kako je sada cijena ili kako danas kuloari bruje za 100milijuna kuna ili 15 milijuna eura. Jeli to vrijedno nečega kada je firma stabilna, iskazuje neto dobit, država za nju ne treba dati ni kune, plaća svima sve što treba platiti i lokalnim samoupravama i državi, vraća uredno kredite i svi ovi hoteli i sve ovo je obnovljeno na razini 3 ili 4 zvjezdice u proteklih 8 godina? Znači gotovi objekt netko će dobiti, a samo hotel Padova vrijedi 100 milijuna kuna knjigovodstveno. Za prodaju jednog hotela čovjek je riješio sve. Kada još otpustim 150 što uvijek rade ti naši novi investitori, odmah imam dobit od preko 20 milijuna kuna godišnje i vratio sam ulog u 3 ili 4 godine. Ministre to govorim zato jel ste vi bili i član radne skupine koja je prihvatila u jednom trenutku i ESOP kao program radničkog dioničarstva. I mislim da bi bilo najkorektnije da se najprije ljudima kaže prava informacija jer je svi kriju. To se dešava onako sa strane. Oglašena je prodaja tri najkvalitetnije turističke tvrtke koje rade s dobiti. To su hotel Imperial, Plat i Maestral, a svi gubitaši su i dalje na leđima države. Njih se ne prodaje. Ja to ne mogu razumjeti. Ako je i to dio ovog proračuna ja sam i s te strane protiv toga.
Hvala lijepo. Idemo na replike. Prva replika poštovani zastupnik Damir Tomić.
Hvala lijepo predsjedniče. Rijetko pohvalim neku HDZ-ovu raspravu pa neću ni sada. Naime, rekli ste da ova Vlada radi na principu pokušaja i pogrešaka, to naravno nije točno, to je daleko od istine. Onaj tko radi i griješi, složit ćete s tim. U svojoj raspravi, a pažljivo sam vas slušao, doista niste rekli nijedan konkretan prijedlog. Zašto sam rekao ono na početku? Zato što trebam pohvaliti kolegu Mesića, nisam mu replicirao ali doista je stvarno rekao jednu činjenicu. Jedna kuna uložena u audiovizualno vraća tri kune državi, to je činjenica i to treba potpisati. Ovo što ste vi govorili stvarno ne znam što ste htjeli reći. Jeste li mogli spomenuti da je u siječnju ove godine industrijska proizvodnja porasla za 5,4% u odnosu na prethodni mjesec nakon 9 mjeseci gdje se to nije dogodilo, da je 2,2% porasla industrijska proizvodnja u odnosu na siječanj prošle godine, to je statistika ona je neumoljiva. Često se pozivate na statistiku. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Kolega Tomić rekli ste da nisam dao primjer. Kakao nisam dao primjer pokušaja i pogreške, zdravstveni doprinos, lijepo sam ga objasnio, čak sam citirao sve izjave. Znači pokušali smo sa 13% i onda smo ga vratili na 15% jer je Grčić rekao da bi to bila stalna mjera za zatvaranje rupe u zdravstvenom proračunu koja se objektivno otvorila. Nama ministar financija govori nešto drugo, zato ja kažem da te izjave na vrhu, pa zna se tko je u Vladi zadužen i tko je potpredsjednik za gospodarstvo itd. i ako govori on jedno, a ministar drugo onda mi nemamo pravu informaciju. Kome vjerovati? Ja sam danas naveo i neke druge mjere koje je poništio premijer, možda su bile dobre, ali ajmo se uskladiti više u tom vrhu vlasti tko šta smije i tko šta ne smije. Jer ovako pričati i možemo mi jedni drugima prebacivati, gledati se i preko nišana ali nama generalno svima zajedno nije dobro. A što se tiče ovih povećanja nekih koji su se pojavili kao nova statistika pa i sam taj potpredsjednik Grčić je rekao da treba biti oprezan, da vidimo šta će to značiti. Pa ajmo biti oprezni da vidimo. Ali ja s obzirom na brojke koje su ovdje pokazane, ako smo u dvije godine uz sav red i sve što se dešavalo rasli dvije milijarde i nikako da se pomaknemo na treću, bojim se da ćemo u ovoj rasti sedam. A ako bude drugačije, ja ću priznati.
Poštovani zastupnik Jasen Mesić, replika.
Poštovani kolega drago mi je da ste spomenuli ovu situaciju sa Imperialom i na Rabu što se događa i spomenuli ste na neki način dali ste pregled svega onoga što se dešava i što stvarno u konkretnoj raspravi želimo doprinijeti prilikom ovog rebalansa proračuna. Na neki način ste ukazali da mogu i radnici i ljudi koji su stvarali to poduzeće dobro upravljati i poslovati sa dobiti, plaćati državi svoje obaveze itd. ali vratit ću se opet kolega na kulturu vi to niste stigli jer ste više govorili o turizmu. Recimo manifestacije nisu smanjivanje u budžetu kulture. Jedna manifestacija koja posebno nije smanjivanja u budžetu kulture su vam recimo Festival u Leipzigu gdje Hrvatska šalje u svom trošku i promovira pojedine književne autore. Vjerovali ili ne, ove godine je pomoćnik ministrice kulture kao jednog od reprezentativnih pisaca RH poslao sam sebe u smislu da dovoljno ispromovira svoje djelo koje je uspio ko pisac napraviti dok je pomoćnik ministrice. I onda u izboru komisija koja odlučuje o tome koji će hrvatski književnici biti predstavljeni vani ko naš izvozni proizvod u izdavaštvu predstavi između ostalih i sam sebe. Fantastična kulturna politika, usklađeno sa smjernicama Vlade, Ministarstva financija i koordinacijom gospodarskih resora, a o društvenima da ne govorim. Kolega, prema tome ima pojedinačnih primjera uspješnosti i mjesta za optimizam, potrošački optimizam kako to kaže kolega Srđan u ovim nekim segmentima gdje netko pošalje sam sebe kod državnog dužnosnika, a ujedno i pisca. To svaka čast.
Pa najbolje se pozna. Josip Borić zastupnik, odgovor na repliku.
Hvala. Pa mene to kolega Mesić muči jer mi svi živimo s tim ljudima i svaki tjedan i gledam i njihov strah je nešto što je opravdano. Bojimo se da ćemo iz jedne mirne sredine koje sve normalno funkcionira prerast u nekakvu sredinu raznoraznih očekivanja, nemira, a onda su svi nezadovoljni a nema potrebe. Zašto, tko objavljuje ovakve dokumente, ovo rade u ime Vlade Republike Hrvatske. Pogledajte prvu rečenicu, Republika Hrvatska putem Agencije za upravljanje državnom imovinom, AUDIO, oni ne znaju da se to promijenilo, da postoji Državni ured za upravljanje DUDI. Onda dolje napišu da agencija ne preuzima odgovornost niti obveze za informacije o ovakvom dokumentu. Kakav je to pristup investitorima? Ti koji ih žele prodati nečiju budućnost, mi smo to čuvali 100 godina, 20 godina ne samo SDP-ove i HDZ-ove Vlade i sada kad si uspio sačuvat dođe nekakav lik iz Zagreba, idemo mi to prodat za, evo nominalna vrijednost dionice 25 eura, 300 000, 7,5 milijuna eura. Evo jer se mi slažemo da ovolika površina samo u objektima 100 000 kvadrata, samo u zemljištu 25 hektara, na najboljim lokacijama vrijedi 60 milijuna kuna. A ignoriramo male dioničare koji imaju 44% i stalno im nudimo priču da bi mogli i radničko dioničarstvo, ali idemo mi to prodat. Pa čemu to, zašto da u taj prostor te Primorsko-goranske županije unesemo nemir kad postoji interes radnika da time žele upravljati kao što su to radili radnici Jadranke Lošinj, kao što su radili radnici hotela Baška itd. i uspjeli su, ali dopustite im da nešto rade. Za mene je to nerazuman potez i nikome ne donosi nikakvu korist.
Poštovani zastupnik Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Borić, slušajući vas ja naprosto ne mogu vjerovati da se ovakva stvar događa za vrijeme SDP-ove vladavine jer danas smo s druge strane slušali sasvim drugačiju priču, a pogotovo mi je nejasno da se može objaviti ovakav dokument Vlade od jedne institucije koja je konačno objavila Registar državne imovine. To je naprosto fantastično i jedino što u ovoj cijeloj priči vi meni niste rekli da li je objavljena i slika onoga tko će to sve skupa kupiti, onda bi priča bila upotpunjena, A što ste govorili o tim nekakvim krivim šumovima između članova Vlade, pa evo današnji primjer je najbolji. Maras kaže ukinut ćemo komorski doprinos, a ministar Vrdoljak kaže ne radi to njegovo ministarstvo, a onda će se javit netko treći pa će to poklopiti. Pa takvih šumova i signala imamo koliko god hoćemo, zato nam je i rebalans proračuna ovakav kakav je jer ja stalno ponavljam da ove sve porezne igre i igrice koje su se događale nisu odigrali ključnu igru onoga tko je trebao pokrit sve to skupa zato jer je jedan koalicijski partner bio protiv jednog zakona. Prema tome ja ponavljam, kolega Borić meni stvarno nije jasno da bi se za vrijeme SDP-a mogao raspisat jedan ovakav natječaj. Da je to vrijeme HDZ-a pa bi čovjek rekao ajde, to je tako, ali za vrijeme SDP-a da se ovako nešto dogodi pa kad se vratim na neke poništene natječaje Sunčanog Hvara i neke druge stvari, ja naprosto ne mogu vjerovati.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Kolega Šuker, vjerovali vi ili ne ali to vam je vani i to je istina i sad tko će tu izvući deblji kraj, ja se bojim da će izvući oni zaposleni, a onda sveukupni građani i da ćemo svi zajedno iz jedne normalne, mirne sredine koja se lijepo razvija, proteklih 15-tak godina dostigli smo određene nivoe, raste nam broj stanovnika, ljudi hoće dolazit na taj otok, Rapska fjera je recimo jedna kulturna priredba gdje ne znamo više-manje tko i od aktualnih političara i u Saboru nije bio tamo jer to je zaista jedna primjer firma. Jel vi vjerujete da tih 100 000 kvadrata prostora, znači objekata i 250 000 m2 zemljišta uz more vrijedi 60 milijuna kuna? Tko u to vjeruje? Možemo li to prodat za 60 milijuna kuna? Čujem ja, raznorazne se priče kolaju zašto, jer imamo takav sustav da se sad kaže sad prikupljamo ponude uredno, ok, ali zašto nitko u lokalnoj samoupravi ne želi objasniti o čemu se tu radi, zašto tajnovitost, zašto ovakvi papiri kojima se odriče odgovornost od informacija. Zašto? Jer mi smo kažem 20 godina uspjeli se sačuvati, a sada će to očito netko s tuđim kapitalom, odeš u banku, uzmeš 15 milijuna eura i tvoj je cijeli otok, svi su ti na dispoziciji. Čemu ćemo svjedočiti, a imamo iskustva, loša iskustva pa i u našoj Primorsko-goranskoj županiji, Haludovo. Ne želim Haludovo na otoku Rabu, ne želim, a nema potrebe, država je vlasnik i nema nikakav teret sa tom firmom. Tamo ljudi uredno rade, imaju plaću, ovdje piše prosječno 898 eura. Pa jel to malo? Odlično. 260 stalno zaposlenih, nekoliko stotina sezonskih radnika, 70-tak povezanih objekata u najmu tj. 70-tak obrta. Pa čemu to, za 60 milijuna kuna u državni proračun? Ja se s time ne slažem.
Hvala lijepa. Sljedećih 10 minuta slušamo poštovanog zastupnika Gorana Marića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima. Pokušat ću nešto kazati da izazovem što manje replika. Gospodine ministre, da je situacija kojim slučajem bolja u Hrvatskoj, da je rast, da je smanjenje nezaposlenosti, uvjeren sam da bi bilo najmanje 6-7 ministara Uvjeren sam da bi bilo najmanje šest, sedam ministara koji bi sebi zasluge pripisivali za to. Njima bi se vjerojatno pridružili guverneri i viceguverneri kako su oni uspješnom svojom vizijom i politikom doveli do takvog dobrog stanja. Vi biste najmanje u tome imali vjerojatno zasluga. Ali kad je stanje loše, kad je gospodarski pad, povećanje nezaposlenosti 41000 u odnosu na današnje vrijeme prije dvije godine. Odgovornost za to na žalost pada samo na vas, jer neki uspješno izbjegavaju odgovornost i samo, čak se bave proročanstvom, najavljuju ali uvijek natrag. Oni proriču povijest zapravo. A i danas sam spomenuo u replici da imamo dosta visokih pozicija koje nemaju nikakve društvene koristi posebice u području ekonomije. Državni proračun je instrument fiskalni koji bi trebao zrcaliti stanje, realno stanje, ali i glavne državne ciljeve. On je instrument ekonomske politike kojim se izravno utječe na ekonomsku aktivnost jedne zemlje, na gospodarski rast, na zaposlenost, na platnu bilancu, na investicije, na štednju, na inflaciju, na sve. Je li proračuni posljednjih godina i ovaj rebalans, odnosno peti rebalans u ove dvije godine je li odražava realno stanje i je li zrcali najvažnije ciljeve Republike Hrvatske. Pokazalo se da nije po rezultatima. Je li, ako su rezultati loši i proračun je loš. Ako su rezultati loši politika ne može biti dobra. U tome samo ustraje jedna institucija da sjajno radi, a rezultati sve gori, a to je ona institucija koja sama sebi određuje plaće i pripisuje si naknade za rad u savjetu takozvanom kojeg ne postoji uz svoju plaću. Ako je nužan rebalans a nije bilo izvanrednih okolnosti onda je pogrešan bio proračun. Znači da se nerealno predviđalo, ali i da se ishitreno mijenjalo. A 2012., trinaesta i četrnaesta planiran je gospodarski rast i rebalansima također, a nije ostvaren u niti jednom periodu. Na temelju čega se planirao gospodarski rast i na temelju čega se ovim rebalansom planira gospodarski rast. Što je to što predlagatelja ohrabruje na tezu da će biti gospodarskog rasta, nitko sretniji da ga bude. Ali svi makroekonomski pokazatelji upućuju da njega neće biti. Imamo pad svih pet godina, evo šesta godina i bez sumnje pad je uvijek pad. Ali nije jednako pasti u bunar ako je mrak ili ako gledamo u nebo ili zatvorimo oči. U Hrvatskoj nije mrak, je malo sumrak ali se problemi još uvijek daju razaznati i nema potrebe padati u bunar. Možemo padati u bunar samo ako gledamo u nebo ili ako zatvaramo oči nad problemima. Rashodi su problem, ne smanjuju se. Prihodi su problem, a ne povećavaju se iz ekonomske aktivnosti. Zašto naznačujem te probleme? Svaka država ima najosnovnijih, najbitnijih elemenata. Ima zastavu, ima grb, ima valutu, platnu bilancu i proračun. Kad bilo koji od tih elemenata bude ugrožen, ugrožena je država. Kad bilo koji od tih elemenata nestane, nestaje država. Državni proračun je godinama ozbiljno ugrožen. Ako je državni proračun ozbiljno ugrožen, ozbiljno je ugrožena Hrvatska. Zato moramo problemima suptilnije pristupati, rashodima više pozornosti posvetiti. Najlakše je donijeti odluku i linearno smanjiti plaće. Ali što će to prouzročiti? Smanjenje plaća će u ovakvoj situaciji dovesti do smanjenja potrošnje, a to nam nikako ne treba. To nam štetu daljnju nanosi. Ali mi malo zatvaramo oči na neke rashode koji su štetni čak u ovakvoj situaciji za državu koji mogu biti manji i nužno je da budu manji. Primjerice samo koliko rashoda ima na te tzv. agencije? Ima ih koje su nužne, koje trebaju, koje dobro donose državi. Ali ima ih nepotrebnih. Ima ih toliko da nepotrebno troše na službena putovanja, na službene automobile, na intelektualne usluge i samo intelektualne usluge. Samo konzultanti i intelektualne usluge. Pa hajmo jedanput stat na kraj takvoj vrsti iscrpljivanja državnog proračuna i bez obzira tko će zbog toga dignuti glas. Ovaj proračun i svi dosadašnji opterećeni mnogim stvarima. Ali mi smo i ne optužujem nikoga, nikoga samo konstatiram. Mi smo jedinstven primjer u svijetu da koncesije u pravilu stvaraju prihod državnom proračunu. Kod nas koncesije stvaraju rashod državnom proračunu. I nije bitno sad tko je to stvorio, ali ne smijemo takve stvari gledati i ne mijenjati. Je li moguće, kako je moguće? Pa ne smijemo barem nove greške činiti. Mi samo po koncesije tri u ovoj godini plaćamo 400 milijuna kuna, skoro pola milijarde naknade. Evo jedna agencija, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja ona iz svoje aktivnosti kao regulatornog tijela bi se morala financirati svojom aktivnošću. Ne bi smjela biti na državnom proračunu. Ali ako neće raditi, kao što ne radi, onda je treba financirati. I čim se pojavi neka državna tvrtka odmah utvrdi da ta državna tvrtka remeti i zlorabi svoju poziciju na tržištu. Ali kad su to telekomunikacijske tvrtke e onda AZTN šuti, kad su to neke druge industrije AZTN šuti. Nek malo pogleda kako u Srbiji iste tvrtke koje i u Hrvatskoj ne dobivaju ni kune kazne za blaže prekršaje dobivaju milijunske kazne u Hrvatskoj. Eto prihoda državnom proračunu. Konzultanti, samo konzultanti. Svaka agencija, svaka tvrtka konzultanti. Koja ironija, parodija zapravo, da Državni ured za upravljanje nekretninama koje država ima viška plaća zakupninu nekom drugom. Neodrživo stanje. Promijenite Zakon o HNB-u podržat ćemo ga ovdje, da svu dobit HNB mora isplatiti u državni proračun. Kakva je korist što će ona zadržati 50% ili 60% dobiti? I neću se osvrtati, kolega Šuker je rekao dok su bili jedni drugi na vlasti čak nisu htjeli ni lipe isplatiti od dobiti u državni proračun. To je bila osveta Vladi. Oni se poigravaju sa Vladom, ali se nemaju pravo poigravati sa državom. Mi donosimo zakon, izmijenimo taj zakon da uplaćuju dobit u državni proračun. Što se sa Turističkom zajednicom događa? Pa gospođa koja je trudna ostala uštedjela je, nju je smijenila jer nije trošila. Kamo sreće, a da se i postavi pitanje pojedinih ministarstava i Turističke zajednice isto bi došli do ušteda. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Nema replika.
Odlično! Hvala svima.
Poštovani zastupnik Damir Kajin. Nije prisutan, gubi pravo daljnje rasprave o ovoj stvari. Poštovani zastupnik Ante Babić, rasprava u trajanju od 10 minuta.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre sa zamjenikom i svojim pomoćnicima, kolegice i kolege. Danas je stvarno dosta toga rečeno i ponavljati se ne bi bilo dobro. Zagolicala me doduše ova vaša rasprava kolega Mariću. Nešto sam gledao, ni sam ne znam koliko zapravo agencija ima u RH, a tu bi se dalo jako, jako puno uštedjeti tu ste u pravu. Pa evo možda je dobro da to i ministar ovdje čuje pa se možda nešto da i napraviti. U ove dvije godine mandata ove Vlade ovo je 5 rebalans proračuna i kako god raspravljali ili bilo sa strane pozicije ili oporbe jasno je da je proračun temeljni dokument i da je to zapravo jedan instrument koji kao što kaže kolega Marić zrcali ekonomske ciljeve u RH. To zapravo nitko ne može pobiti. Isto tako napominjem da oni koji rade rebalans proračuna moraju poštivati politiku vladajućih, ili bi to barem trebali, zbog toga su i došli na vlast. S tim u vezi je i ministru financija sigurno najteže i učiniti određene poteze i zadovoljiti sve korisnike proračuna pa smanjiti deficit je sigurno teška misija i mi koji smo u jedinicama lokalne samouprave kad se nađemo u sličnoj situaciji nije nam lako isto kao ni vama gospodine ministre. No, proračunski rashodi, način na koji su se mogli smanjiti danas smo to slušali, a nije loše ponoviti, jesu stvarno strukturne reforme. Teško ih je raditi u polovici mandata, ali nešto bi se dalo napraviti pa i iz rasprave kolege Marića bi se moglo dosta toga večeras što se čulo iskoristiti u rashodovnoj strani. Međutim, prihodovnu stranu ne možemo zanemariti odnosno prihodi proračuna pune se iz gospodarskih aktivnosti. I to je ono što je najbitnije. Zašto to govorim? Zbog toga su se događali ovi rebalansi proračuna u ovih 2 godine. Već na samom početku Vlade sjećam se inauguralnog govora premijera Milanovića koji je došao ovdje u Hrvatski sabor i po programu 21 Kukuriku koalicije znam da nije bilo nikakvih svjetonazorskih i ideoloških tema i vjerovao sam da će to ići u dobrom pravcu. Međutim, dolaskom na vlast zapravo se govorilo samo o onim ideološkim i svjetonazorskim temama, a najmanje se govorilo o određenim gospodarskim mjerama koje bi potakle i veću potrošnju, a i sigurno imali jednu bolju gospodarsku situaciju u RH. Naravno, te ideološke i svjetonazorske teme neću ovdje ponavljati da se ne bi replicirali i da ne bi uludo trošili vrijeme što mi sigurno nije cilj. Da smo to vrijeme potrošili u traženju određenih mjera za gospodarstvo, za poduzetnike koji su bili spremni ulagati sigurno bi nam bilo lakše. Prije gotovo godinu dana, toga se dobro sjećam, govorili smo o određenim mjerama porezne politike ili bolje rečeno porezne presije koja je gušila gospodarstvenike, koja je gušila obrtnike. Tom poreznom presijom zapravo i nametima investitori nisu htjeli ulagati kako domaći tako i strani već su se povlačili, odnosno radije su štedjeli nego da u tim okolnostima pravne nestabilnosti ili porezne presije zapravo ulažu u RH. I u konačnici pod takvim uvjetima zašto bi netko i ulagao u RH? Pitanje svih pitanja je kako privući nove investicije kako bi se proračunski prihodi punili gospodarskim aktivnostima a ne dogodi li se to uskoro morat ćemo očekivati novi rebalans proračuna i u to ne treba sumnjati. Vraćam se na temu rebalansa proračuna poglavito za određene gospodarske mjere pa ću ih još jednom ponoviti što zapravo nije dobro što se dogodilo ovim rebalansom proračuna. Za razvoj i jačanje konkurentnosti prerađivačke industrije smanjili smo proračun za 60 milijuna kuna. isto tako provedbe mjere za poticanje investicija malih i srednjih poduzetnika i obrtnika smanjili smo 26 milijuna kuna. Jačanje konkurentnosti malog i srednjeg poduzetništva smanjili smo za 114 milijuna kuna, razvoj poduzetničke infrastrukture i poslovnog okruženja smanjili smo 7 milijuna kuna. Jačanje konkurentnosti gospodarstva poticanjem investicija i učinkovitim korištenjem sredstava iz EU smanjili smo 15 milijuna kuna i bit će jako teško kao i u podršci i pripremi projekata za jačanje Hrvatskog gospodarstva gotovo 9 milijuna kuna. Što reći kakvu će štetu napraviti ovaj rebalans jedinicama lokalne samouprave a tiče se planiranja izvršavanje sredstava za plaće službenika koje su jedinice lokalne samouprave preuzele od države, rade na poslovima izdavanja akata vezanih za gradnju. Istina je, to su sredstva državnog proračuna ali se ustupaju jedinicama lokalne i područne samouprave. Što će oni u ovome trenutku napraviti jer su ta sredstva planirali u svojim proračunima? Prijedlogom državnog proračuna za 2014.godinu ta su sredstva bila ispravno planirana, međutim, evo sada ovim rebalansom ona su umanjenja za 12 milijuna kuna. Danas se dosta govorilo o sredstvima iz EU i tu bih se složio sa ministrom Linićem, istina je da tih milijardu i 800 milijuna kuna ide u rashodovnu stranu državnog proračuna. Međutim, tih 3,5 milijarde kuna koji su se mogli povući i oni sigurno ne idu u prihodovnu stranu proračuna RH ali bi oni indirektno povlačeni tako preko jedinica lokalne samouprave i drugih korisnika stvorili jednu veću gospodarsku aktivnost a time i veći prihod za državni proračun, znači indirektno bi sigurno to bio i prihod za državni proračun. Za vrijeme ove Vlade RH je napustilo više od 30 tisuća mladih ljudi. Međutim, vi ste u državnom uredu za Hrvate izvan Hrvatske smanjili sredstva za 2,8 milijuna kuna. Pa možda iako to ne volim ali ironično pred sam kraj, znate kad smanjite ta sredstva državnom uredu za Hrvate izvan Hrvatske a ljudi koji su napustili Hrvatsku možda smo im trebali ta sredstva ostaviti na toj poziciji pa barem za ono što nisu mogli iskoristiti u RH, kroz namještenje, kroz zaposlenje, barem da to iskoriste u inozemstvu. Ja mislim koliko to oporo bilo da Kukuriku Vlada, Kukuriku koalicija je dosta prespora, da su se pokazala određena praktična neznanja, operativno se to jako loše radilo i zbog svega toga se zapravo došlo u situaciju za ovaj peti rebalans proračuna u ove dvije godine. I na kraju kada jedna država u dvije godine ima pet rebalansa proračuna ona sigurno šalje signal i onim najoptimističnijima da se moraju zamisliti o politici ove Vlade. A to svakako ne ulijeva nadu da će nam biti bolje i da se što je prije moguće moramo spremati za sljedeći rebalans proračuna koji ne bi volio da se dogodi. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolege. Imamo repliku poštovanog zastupnika Jasena Mesića.
Pa poštovani kolega, jedva sam našao šansu ovoga da vam dam repliku jer ste stvarno dobro i razgovijetno i jasno govorili, posebno ste dobro istaknuli ovaj probleme Hrvata izvan RH, posebno ste to dobro istaknuli. Ali postavili ste jedno pitanje, da li se radi o neznanju ili se radi o tome da se sustavno nešto ne želi? Evo motiviram i podrškom kolege i kolega Vukšića i kolege Tomića, dal se stvarno ne zna ono što smo recimo govorili o poticajima ovdje u zoni djelatnosti, kad evo vidimo da to kolega Tomić vrlo jasno zna. I kad se to zna kolega dal netko sustavno minira proračun i mjere koje mogu potaknuti gospodarski rast. Vi ste izrazili sumnju da se možda nešto ne zna, da je netko u zabludi, da netko nema vremena jer promovira svoju knjigu u Leipzigu pa ne stigne ovoga raditi na rebalansu proračuna. Možda je tu problem, možda se netko bavi takvim stvarima ili se ne želi poštovani kolega ili to nekome nije bitno ili nekog to baš briga jer valjda ne može onda iz tih sredstava u poticaju i radu vizualnu djelatnosti ne može na taj trošak valjda prezentirati svoju knjigu ili ne znam šta pa onda valjda tu nema tolikog interesa, poštovani kolege jeste se možda to zapitali? Vi to gledate previše dobronamjerno, iz tog kuta to gledate poštovani kolege jer ste vi takav dobronamjeran čovjek i onda mislite da su svi takvi oko vas.
Šutnja je znak odobravanja. Idemo dalje u raspravu. Poštovani zastupnik Ivo Jelušić, deset minuta.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre i zamjeniče, kolegice i kolege. Vrijeme je odmaklo i nadam se da neću iskoristiti svih svojih deset minuta. Htio bih barem tako. Kada uvijek govorimo o rebalansu pogotovo mi koji smo sada u poziciji dakle vladajućih i da ih vladamo, uvijek kao u startu imamo nelagodu da moramo kao braniti se, kao da je rebalans sam po sebi nešto loše, samo po sebi čim se donosi, kao da je to nekakav popravni. Međutim, ako pogledamo pošteno i iskreno u zadnjih par godina nikada nismo bili da nije bilo rebalansa, nekad ih je bilo i više, osim 2011. kada je nije bilo ni jedan, ali kada namjerno HDZ-ova Vlada nije ga htjela raditi, bila bi u izbornoj godini radila rebalans, ali su radili prenamjene unutar, Vladinim odlukama. Prema tome rebalans je postao nešto normalno, ja predlažem da o njemu razgovaramo kao nešto normalno. S tim više što ovaj rebalans smo i očekivali, na neki način bio je i najavljen. Znali smo da ćemo ući u proceduru prekomjernog deficita i kada smo vidjeli određene gabarite u kojima se moramo kretati, evo napravili ovaj rebalans. A gabariti u kojima se moramo kretati i kojima težimo, a to je da u narednih 3 godine dođemo u tzv. … uvjete, a to znači da nam javni dug bude ispod 60% i deficit ispod 3%. Ove godine što činimo, postupak, dakle jedan korak po tome, približavanju k tome. Dakle, planirani je deficit bio ove godine 17,5 milijardi, što je negdje oko 5,2% BDP-a, smanjujemo ga sada na 13,6 milijardi, dakle za 3,9 milijardi ili u postotku na 4,1. Značajno smanjenje, je li moglo još? O tom potom, čuli smo puno rasprava, ali da se olako moglo, a nije htjelo, to sigurno da … Svi se sjećamo ili barem bi se trebali podsjetiti prve godine ove Vlade, 2012. kada smo deficit sveli na 10 milijardi, od HDZ-ovih 14,5, 15 milijardi, dakle mi smo smanjili za 4,5, 5 milijardi i to je bio veliki uspjeh i to htjeli, ne htjeli pa čak i naši politički protivnici su nam to morali priznati. Sada ispada da ovih 13,6 milijardi je puno više od toga, da idemo na gore. Pa pitanje je jel to baš tako, nominalno je, ali stvarno i nije. Kada pogledamo razliku između 2012. i 2014. razlika je u tome što smo sada u EU i što naša članarina na doprinos EU koju moramo iz proračuna dati, 3,5, 3,6 milijardi, kada to odbijemo od ovih 13,6, dođemo na 10 milijardi, prema tome, da, nemamo doprinosa za EU ove godine, ne bismo bili u tih ipak tada dobrih, prihvatljivih i od svih pohvaljenih ovih 10 milijardi deficita koje smo uspjeli realizirati 2012. godine. Pa i prošle godine, isto tako ne bismo imali puno veći deficit nego što je to bilo, imali bi ga negdje opet na razini 10 milijardi, a opet nije bilo doprinosa za EU i da nismo imali problem sanacije zdravstva koja nam je ostavljena, prethodna Vlada, Vlada HDZ-a. Dakle, nešto što je …, nešto što nije bila potrošnja te godine. E sada, jesmo li mogli povećati prihode? Teško, a da ne povećavaš poreze jer kao što ste primjetili, ako ste primjetili, dobronamjerni su to mogli biti, da niti jedan porez nije povećan, osim porez na dobitke od igara na sreću. I mislim da oko toga se i možemo složiti, dapače, dobro da je to uočeno kao problem i dobro je da se to počelo i da je Vlada uočila taj problem, da se to riješi. Jer zašto bi nečiji dohodak, tko radi čitav mjesec i zarađuje 3, 6 ili 12 tisuća kuna, plaćao na tu svoju plaću, … dohodak, porez od 12, 25 ili 40%, a netko tko dobije tek tako od igara na sreću, ne bi. I to smo evo dodatno, to je jedini dodatni porez i ja bih rekao sigurno apsolutno opravdan. Da li smo mogli povećati, dakle da povećavajući stope, povećavajući veći zahvat, pa mislim da i to ne, jer ako išta to je ova Vlada u ove dvije i pol godine napravila ogromnog reda i da konačno porez počnu plaćati svi oni koji trebaju. Nikada dakle toliko nije bilo povike da je porezna presija, a stvar nije porezna presija nego uvođenje reda, prema tome i to se napravilo, nema više privilegiranih, nema više onih koji mogu biti, a da ne plaćaju porez, da im se to tolerira. Prema tome, napravljeno je u tom smislu sa prihodovne strane što se moglo napraviti, naravno postavlja se uvijek pitanje jesu li napravljene sve potrebne reforme, da li donošena drugačija zakonska rješenja koja su bila potrebna da bi BDP bio veći, da bi gospodarstvo bilo jače, da bi bilo više zaposlenih? Ali nismo istina Bog ni u ove dvije godine čuli, niti ovdje u sabornici, a bome niti u javnosti ozbiljne primjedbe, a što smo trebali napraviti, a da nismo? Sve ove mjere, ne bi ih sada nabrajao, ali koje su bile u tom pravcu su dale određenih rezultata, da njih nije bilo danas bi sigurno bili u još goroj situaciji, da nismo ukinuli porez na reinvestiranu dobit, sigurno da bi još manje bilo reinvestirane dobiti, još manje bi bilo zaposlenih, još gora bi situacija bila, ali smo prihode, nismo prihodovali u proračun. Naravno da se postavlja pitanje, da ne bi netko pomislio kada sam rekao da je EU negativno se odrazila na proračun, je, na proračun se ulazak u EU negativno odrazio, to moramo jasno i glasno reći. Prema tome, imamo članarinu koju moramo iz proračuna, dakle u proračun ne dobijemo ništa iz EU, dapače, indirektno gubimo, nema više carina, nema prihoda od carina pa i gospodarska aktivnost nam je vjerojatno pala u zemljama … gdje smo izgubili određene privilegije, pod navodnicima privilegije, itd. Ali dugoročno rečeno, sigurno da od EU očekujemo da dade svoj doprinos i našem razvoju, na koncu konca naš čeka u ovih narednih 7 godina, u više godina u financijskom okviru 11,6 milijardi eura koje možemo povući za različite projekte, bilo kapitalne, infrastrukturne ili za gospodarske, samo je pitanje hoćemo li to znati. Prema tome, sigurno da ćemo imati, dakle to neće biti prihod u proračun, ali će doći u infrastrukturu, u krvotok gospodarske Hrvatske, sigurno da će to dati odgovarajuće rezultate. Prema tome, da li se moglo još rezati? Tu su neki večeras govorili o tome. Naravno da je pitanje uvijek koliko, kolega Marić, da li rezati plaće plaće u javnom sektoru i mirovine za gotovo pola proračuna da ne zbrajamo sada gotovo pola proračuna. Naravno tu možeš srezati samo je pitanje onda koliko uništavaš smanjuješ potrošnju, koliko smanjuješ kupovnu moć stanovništva i kako će se to odraziti na BDP. Prema tome, ovaj proračun sigurno nije idealan i ovaj rebalans, ali u okvirima moguće realno moguće rješenje da na neki način održimo potrošnju u granicama koliko god je to moguće, a s druge strane da ne ugušimo gospodarstvo i njegov razvoj. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Poštovana kolegica zastupnica Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Poštovani ministre mislim da nema onoga koji vam zavidi na poziciji u kojoj ste, a svi koji imamo iskustva u slaganju proračuna, predlaganju i branjenju znamo koliko je to teško pogotovo u današnje vrijeme. Naime, osigurati kunu više na prihodovnoj strani odnosno nekome uskratiti kunu na rashodovnoj traži jako puno truda, a nema stavke odnosno grupe koju se zadire u džep sa tom kunom manje na rashodovnoj strani da se neće dići i da neće reagirati. Zato ne mogu vjerovati da ste vi jednostavno došli tu prezentirati nam ovakav proračun sa nekim stavkama, tražiti da podignemo ruku kada redom evo čitat ću npr. za administraciju za plaću u Ministarstvu socijalne skrbi predlažete 45% više sredstava, za administraciju u gospodarstvu točnije doprinose na plaće 113% više, ostale nespomenute rashode također kod administracije u gospodarstvu 238% više. Agencija za malo gospodarstvo ovim rebalansom dobija 68% više, administracije i plaće za ovu istu agenciju 8 milijuna i 650 tisuća kuna više. Danas smo mogli pročitati da npr. ravnatelj Agencije za plaćanje u poljoprivredi i ribarstvu i ruralnom razvoju zajedno sa četvero kolega putuje u Portugal, to će naše građane stajati 75 tisuća kuna, tema je ribarstvo, a kaže nitko iz tog sektora ne ide. Naime, ta ista agencija je nedavno nabavila 9 vrhunskih televizora u vrijednosti 121 tisuću kuna. Ova sredstva ste vi tu nama prezentirali i vi ste isto tako tražili da mi podignemo ruke za to. Ja sam uvjerena da vi u svom uredu ne trebate i nemate televizor, nisam sigurna koliko ga stignete ni u svom domu u svojoj kući gledati, a ova sredstva ste vi predložili nama i ovaj Sabor je podigao ruku da bi oni mogli ovakve stvari sebi dozvoljavati. Istovremeno za subvencije za trgovačka društva za poljoprivrednike i obrtnike smanjujemo taj iznos za 72%. Jedan iznos i jedna stavka koja je isto onako iznenađujuća u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva, ribarstva i ruralnog razvoja naknade troškova osobama izvan radnog odnosa povećavamo za 800%. Najveće indekse povećanja sam primijetila na plaćama za Operativni program prometa, prioritet 3 imamo povećanje od 1278% što znači 12 puta. Još veće povećanje imamo kod plaća Operativnog programa regionalne konkurentnosti za 2188% ili 21 put. Nakon svega ovoga vi ovo nama prezentirati i očekujete našu podršku. Nisam uvjerena da ni vi ste uvjereni da je ovo najispravnije i u ovom vremenu neophodno. S druge strane imamo pripremu projektne dokumentacije za pretpristupne fondove EU smanjenje 33%, dalje priprema i provedba EU projekata u regionalnom razvoju smanjenje 23%, Projekt zaštite Jadrana od onečišćenja domaća komponenta se smanjuje za 7 milijuna i 700 tisuća kuna kao i razvoj sustava javne odvodnje i zaštite vode i mora za 101 milijun. Najsimpatičnije ja bih rekla, ako ne i najšokovitije u Ministarstvu turizma Program za pripremu projekata za strukturne fondove, smanjili ste ga za 99,9% pa fino ga izbrišite pa neka ga više i ne bude. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovana kolegice. Poštovani kolega Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre sa zamjenikom, kolegice i kolege. Proračun odnosno rebalans proračuna su glavne smjernice politike društva, to svi znamo to su osnovni nekakvi postulati i onda ako je to tako onda ja iz ovog proračuna iz ovih iznosa koji su po pojedinim pozicijama koje ću izanalizirati koje su tako definirane ne vidim da će ljudi koji su posebno pogođeni bili i trpe danas još uvijek, danas 2014.godine trpe posljedice rata da će se ta njihova pozicija sanirati odnosno da ćemo izvršiti ono što smo rekli da ćemo izvršiti. Ja znam da gospodin ministar financija nije najbolja adresa za ovo što ću reći i znam da bi on vjerojatno kada bi mogao i kada bi imao prostora tu stvar puno kvalitetnije i drugačije uredio i mislim da je bilo možda bolje i korisnije da ne kažem riječ primjerenije, da su ovdje bili određeni resorni ministri i da su sve ove naše poruke i naša viđenja rebalansa proračuna čuli jer su ustvari oni ti koji su pretpostavljam vama iskreirali svoje resorne novce pa ste ih vi upakirali tako kao što ste upakirali uz dužno uvažavanje svih pretpostavki koje ste uvodno rekli. Naime, šta ja hoću reći? Mi smo u proračunu kada smo usvajali proračun za 2014.godinu išli sa tri vrlo bitna amandmana za nas jer kroz te amandmane bi se ustvari riješila pozicija iz koje bi se onda zadovoljile nekakve egzistencijalne potrebe određene kategorije ljudi koji se nalaze u statusu povratnika i ratnih stradalnika. Dakle ne radimo, ja sad neću govoriti o širem aspektu ovoga proračuna nego upravo o toj kategoriji. Naime, mi smo prvim amandmanom tražili da se državni ured koga smo formirali u 5. mjesecu prošle godine dakle točno prije godinu dana, a trebao se baviti obnovom i stambenim zbrinjavanjem, smo tad projicirali kad smo ga osnovali određene troškove za njegov rad pa smo rekli da treba određena sredstva još dodatno obezbjediti. To su bila nekakvih 85, 86 milijuna kuna kao što su već neki prethodnici i spominjali. Tad smo rekli da kod proračuna nema tih novaca, da će ih biti u rebalansu 2014. godine. Isto tako smo proračunom tražili još neko umanjenje, dakle od tog iznosa tražili smo 50 milijuna kuna kako bi taj ured mogao financirati da bi danas u rebalansu proračuna došli do situacije da je taj ured dobio svega 13,5 milijuna kuna. Od tih 13,5 milijuna 8 milijuna će vjerojatno biti cijena hladnog pogona tako da taj ured ustvari neće imati prevelikog manevarskog prostora da radi ono za što je u osnovi osnovan. Ja ovdje moram reći da je vidljivo da je Ured za stambeno zbrinjavanje unutar svojih financijskih kapaciteta izdvojio i 17 milijuna kuna za inostranu komponentu, a to je učešće u inostranoj komponenti kako bi mogli povući 75 milijuna stranih donacija. Dakle iz tih svojih kapaciteta su oni to uradili. Šta ja hoću reći? Dakle mi smo potpuno svjesni situacije u kojoj se nalazi proračun, dakle ne živimo izvan toga i prihvaćamo da je kriza i kažemo kada bi na ovo što danas vidimo ovdje u rebalansu proračuna dodali još 10 milijuna onda bi taj državni ured mogao donekle ispuniti zadaću do kraja 2014. godine. Dakle ne tražimo ni 50 niti nešto nego na ovu poziciju koja je sada, koja pokriva samo hladni pogon državnog ureda, kada bi dodali još taj iznos onda bi oni funkcionirali do 2014. godine. Druga stvar koju smo prije dva mjeseca u proračunu tražili to je bio tzv. APN, Agencija za pravni promet i posredovanje gdje smo rekli da je 10 milijuna predviđeno za otkup stanova bivšim nositeljima stanarskog prava premali iznos i da ćemo svega 10 stanova tom cifrom, odnosno 20 stanova moći otkupiti, a ciljana veličina do kraja godine je bilo nekakvih 100-tinjak stanova. Svjesni smo, ponavljam opet, situacije u rebalansu proračuna ali tvrdimo sa dodatnih 10 milijuna sredstava bi mi mogli otkupiti nekakvih još, riješiti još 50-tak stanova i tad bi vjerojatno onda i do kraja 2014. godine ispunili najveći dio plana APN-a za 2014. godinu. Ovdje moram reći da je postojala dobra volja Ministarstva graditeljstva da se sa pozicije poticane stanogradnje određen dio stanova koji su izgrađeni, a za koje ne postoji interes da se na neki način prebace u APN i namiri ovaj dio od bivših nositelja stanarskog prava. I nije dobro ukoliko postoji ta namjera i postoji ta mogućnost, a da se zbog određenih knjigovodstvenih barijera, odnosno prepreka to i ne uradi. I treća stvar na kojoj smo inzistirali i koja je vrlo bitna, a to je sanacija električne mreže za 200 domaćinstava. Ona je tad tražena 35 milijuna kuna. Vidimo da nismo napravili pomaka, vidimo da nismo ovdje, da ne postoji očito model da se obezbjedi 30-tak milijuna kuna da se tih 200 domaćinstava na neki način da im se omogući pristojan život. Ja moram reći tu su mjesta, poput 16 domaćinstava recimo u Barilovićima, 17 je u Slunju, 13 domaćinstava je u Donjem Lapcu, Pakrac … 10 domaćinstava, Karini itd., dakle to su ljudi, to nisu pojedinačni slučajevi, to se radi o cijelim selima, mogao bih ih ovdje nabrajati. I cijela ta stvar, ponavljam ponovo, košta 30 milijuna. Mislim da postoji mogućnost, u krajnjem slučaju postoji i tvrtka koja se zove HEP koja ima enormni proračun na kraju godine i za koju bi to trebalo biti izvodiva stvar i ne vidim razloga da se to ne uradi. Sljedeća stvar koju bih rekao, vi ste govorili, ključno pitanje u svemu tome jesu naši troškovi oko pristupanja Europskoj uniji i postavlja se pitanje koji su efekti ulaska u Europsku uniju. Spominjali ste iznos naš od 8 milijardi koji moramo sad, koji smo učlanjenjem ove dvije godine dali. Dakle, velika su očekivanja od fondova Europske unije i logično je ako smo toliko dali da očekujemo nešto da povučemo. Vi ste rekli milijardu i nešto ćemo uspjeti izvući novaca. Međutim, o čemu se radi? Prethodno moramo uraditi neke stvari koje nismo uradili, dakle nismo donijeli strategiju regionalnog razvoja. Da bi donijeli strategije moramo donijeti Zakon o regionalnom razvoju, nismo ni njega donijeli i kad to sve uradimo moramo dobiti akreditaciju Europske unije kojom bi se odobrio model i metodologija upravljanja EU fondovima. Dakle put je dug i ako je to tako, ako to sve nismo uradili onda ja sumnjam da će biti vremena da mi do kraja 2014. godine sve te administrativne pripreme i kapacitete države pripremimo kako bi mogli povući iznos koji se očekuje da bi bar bio nekakav ekvivalent ovom što smo uložili i to bi bilo na neki način domaćinsko ponašanje. Ja ću samo reći da je činjenica da podaci nekakvi govore, ako ćemo potrošiti 450 milijuna novaca iz europskih fondova potrebno je imati 900 milijuna eura vrijednih pripremljenih projekata koji su već ugovarani ili su u provedbi. Projekt se u najboljem slučaju ako ide bez prepreka može ugovoriti za 3-6 mjeseci, a provedba o kompleksnosti projekta može trajati godinu i više dana. Prema tome, uzimajući to sve u obzir mi u 2014. nemamo velike šanse da realiziramo nešto od tih sredstava Europske unije. Isto tako se potpuno slažem sa mojim prethodnicima, sa kolegom Marićem koji je upozorio na rad agencija. Ako se izanalizira ovdje vidimo da pojedine agencije samo njihovo postojanje i nekakvi njihovi hladni pogoni, troškovi koštaju po dvadesetak milijuna kuna. U određenim agencijama čak možemo prepoznati i rashode za usluge u visini od 5 milijuna kuna itd. itd. da se ne, može se ovdje govoriti u svakom slučaju i o fakultetima odnosno visokim učilištima za koje znamo da oročavaju određena sredstva, vidimo ovdje da su na priličnom teretu društva, imaju ogromnu reprezentaciju koja se u medijima pojavljuje, a oni su ovdje na teret društva. Prema tome, mi mislimo da unutar ovog rebalansa proračuna koje ste vi postavili kako ste mogli postaviti. Dakle, vi ste ga tako napravili postoje nekakve mogućnosti da mi ove tri stvari koje po drugi puta apostrofiramo danas da riješimo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević. Nema ga prisutnog, gubi pravo. Poštovani kolega zastupnik Tomislav Ivić, nema ga. Gubi pravo. Poštovani kolega zastupnik Ante Jerolimov, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Evo kolegice i kolege, prilikom predstavljanja Proračuna za 2014. godinu o čijem rebalansu raspravljamo cijeli dan danas njegov predlagatelj ministar financija Slavko Linić kazao je kako je ovo riječ o borbi za opstanak što sam već danas rekao. Pa danas neka 4 mjeseca kasnije zaista možemo konstatirati da je ta borba okončana porazom. Prvo je propao Plan 21, a sada je pao i proračun. Ali nije tako davno bilo, dakle u studenome 2013. godine kad smo mi iz HDZ-a a i drugi kolege iz oporbe te većina financijskih i ekonomskih stručnjaka i analitičara upozoravali da je projekcija proračuna nerealna i preoptimistična. Naravno, kakvi su bili odgovori i reakcija predlagatelja da je ovo održiv, realan proračun, nas se ovdje nasmijavalo i prozivalo za nekakav manjak optimizma. Svako malo ista priča. Mi iz HDZ-a upozoravamo na neodrživost i kao zloruki proroci najavljujemo rebalans, a ministar sve to negira i odbija, a vrijeme pokazuje da smo na žalost mi bili u pravu. Iskreno na žalost jer nikome kome je stalo do države nije u interesu i ne vesele sve ove negativno rekordne brojke hrvatskog gospodarstva, a danas smo ih čuli više puta. Pa s obzirom na ovaj kasni sat i vrijeme izostavit ću taj dio. Radije ću se osvrnuti na neke manje, ali konkretne reperkusije proizašle iz ovog Prijedloga rebalansa proračuna, a koje će donijeti po mom mišljenju više štete nego koristi samom proračunu ali i svim našim građanima. S obzirom da dolazim iz otoka i da posebnu senzibilnost gajim prema ovom problemu pitanje subvencije u djelatnosti javnog prijevoza u linijskom obalnom prometu i ove godine u ovom rebalansu ostalo isto, ali u odnosu na 2008. ono se smanjilo za nekih osamdesetak milijuna kuna i to je itekako utjecalo na kvalitetu i standard života otočana, a i na dva veoma konkretna primjera ću vam reći da je jedan od tih da je poskupila cijena trajektnih karata zbog kontinuiranog smanjenja potpore svake godine, a drugi da je smanjen intenzitet i broj linija. Prva žrtva ako se mogu tako izraziti ove vladine štednje na linijskom obalnom pomorskom prometu jest brza brodska linija Pula – Unije – Susak – Mali Lošinj – Ilovik – Silba i Zadar. Naime, upravo je neki dan ravnatelj agencije potvrdio da ta linija više neće sufinancirati što u prenesenom smislu, značenju znači da će prestati ploviti. I sad zamislite koliko će jedna Pula, jedan Zadar a i svi ti brojni otoci preko kojih je išla ta linija izgubiti turista, a samim time i novca. Na tom jednom naizgled malom primjeru zadan je veliki udarac ne samo Istri, Zadru i otocima, a i u pomorskom smislu Istra je ostala odsječena od ostatka Dalmacije i obrnuto. Neću govoriti o smanjenju sredstava Hrvatskih cesta od 9,3 milijuna kuna za rekonstrukciju uređenja cesta na otocima, od 20 milijuna kuna manje za građevinske radove na području obnove i razvitka vodoopskrbe, iako dame i gospodo naravno znate da je vodoopskrba gorući problem naših otoka i pitam se zar je ušteda od nekoliko milijuna kuna vrijedi štete koje će se zadati hrvatskom turizmu i da li bi se taj isti novac, čak i više slio nazad u državni proračun. Kad govorim o vraćanju novca u državni proračun onda se moram dotaknuti i problema o kojem su mnogi moji prethodnici govorili, a riječ je o zadržavanju dobiti javnih poduzeća. Projekcije govore da je to negdje na razini pola milijarde kuna. A što to znači u životu? Reći ću vam na jednom primjeru manje investicije jedne trafostanice u općini Poličnik. Riječ je o izuzetno važnom projektu za cijelu Zadarsku županiju od koje bi moglo imati koristi hrvatsko gospodarstvo u cjelini, jer naime u tom dijelu moje županije nalazi se jedna od najuspješnijih poslovnih zona u Dalmaciji, poslovna zona Grabin. Istovremeno općina Poličnik razvija i drugu poslovnu zonu Murvica jug, dok grad Zadar radi na mega zoni Crno. Sve te tri poslovne zone koliko god zvučalo nevjerojatno u 21. stoljeću su na čekanju zbog nedostatka električne energije. Naime, zbog velikog interesa ulagača, dakle onih koji pune proračun, nema dovoljno kapaciteta za priključak novih potrošača struje. Slično je i s drugim projektima kojima su potrebne nove količine struje, od projekata u Benkovcu pa sve do nove luke u Gaženici. Da bi bilo još apsurdnije lokacijska dozvola za gradnju 110 kw trafostanice je ishodovana, općina je darovala teren HEP-u ali HEP zbog ovakvih Vladinih mjera nema sredstava za jednu takvu investiciju. A ta investicija višestruko bi vratila uloženi novac kroz investicije, pokretanje pogona, otvaranje novih radnih mjesta. I umjesto vjetra u leđa Vlada je odlučila HEP-u odnosno sama sebi rezati granu na kojoj sjedi. A 100 investitora stavljeno je na čekanje i oni čekaju na tu nesretnu električnu energiju. Možda malo ovako lokalpatriotski govorim u ovom izlaganju ali nisu ovi primjeri problemi karakteristični samo za Zadarsku županiju i htio sam ovim primjerima ukazati na jednu pogubnost loše gospodarske politike koja je i dovela do svih ovih negativnih brojki koje smo danas čuli. Ali i činjenica da nas je Europska komisija uvela u postupak prekomjernog deficita. Jedini instrument Vladine ekonomske politike je represivna fiskalna politika. Po već viđenom scenariju proračunske rupe krpaju se preko leđa poreznih obveznika. Pa se tako povećava zdravstveni doprinos, širi se obuhvat poreza rekao bih na sve i svašta, povlače se mirovine iz 2. stupa, povećava se državni udio u koncesijama, naknadama od koncesija, povlači se dobit iz javnih poduzeća, rastu trošarine i da ne nabrajam niz mjera koje nisu dobrodošle. Ali očigledno kako postoji sve manje prostora za nova porezna opterećenja građana i čisto sumnjam da će Vlada uspjeti ubrati sve ono što je isplanirala rebalansom. Stoga se slažem s ocjenama nekih svojih kolega kako ovo nije jedini i posljednji proračun odnosno rebalans u 2014. godini. I ono čega bi se svi zajedno trebali bojati i zapitati da li je sljedeći na udaru da li su vlasnici nekretnina sa famoznim porezom na nekretnine. Na kraju citirat ću jedan predizborni slogan Kukuriku koalicije koji je glasio: "Dug život, a ne život na dug." Mislim da iz današnje perspektive možemo sumnjati da će s ovim mjerama biti duži život naših građana, ali dug bi mogao prerasti u bankrot.
Hvala lijepa. Idemo na replike. Poštovana zastupnica Juričev-Martinčev Branka, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Jerolimov rekli ste, govorili ste o gorućim problemima naših otoka. Ja bih vas nadopunila sa još par brojki i podataka. Naime, ovim rebalansom za lučke kapetanije, odnosno za opremanje lučkih kapetanija plovilima, vozilima, uređajima i ostalom opremom predviđa se 23% manje. Za obnovu i održavanje poslovnih prostora lučkih kapetanija i ispostava 48% manje, a svi znamo što znači u našem kraju lučke kapetanije. To znači sigurnost na moru, posebno u ljetnim mjesecima. Međutim, u pripremi je novi Zakon o pomorskom dobru a za utvrđivanje i provedbu granica pomorskog dobra sa izvlaštenjem ostavljamo 450 tisuća kuna. 70% manje sredstava. Ja ne znam što se može i kakvo izvlaštenje se može učiniti sa ovim sredstvima. Dalje, sezonu dočekujemo sa manjkom za protupožarnu zaštitu, toliko su smanjena sredstva čak za 9 milijuna i 750 tisuća kuna, toliko da nećemo moći imati dovoljno ni za gorivo ni za remont. Sa tim brojkama kao što sam rekla čekamo turističku sezonu kao i bez direktorice Hrvatske turističke zajednice. Ministar turizma jučer po osmi put obilazi Istru, a u vašoj Zadarskoj županiji, u našoj Šibensko-kninskoj i Splitsko-dalmatinskoj bio je samo na početku mandata. Kod nas kao da neće biti turističke sezone ili je turizam pripao IDS-u i Istri, a od nas se samo očekuje punjenje proračuna i povećanje prihoda. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ante Jerolimov.
Pa dobro, nemam praktički što odgovoriti nego se zajedno kolegice Juričev složiti s vama da je uistinu stanje takvo kakvo ste rekli. Spomenuli ste i lučke kapetanije, pa moglo se tu skinuti 100% i napraviti ušteda od 100%. Zašto? Zato što imamo na terenu primjere da su pojedini kapetani lučkih ispostava otišli u mirovinu prije dvije, tri godine i još ni dan danas se nisu primili novi lučki kapetani nego se primaju nekakvi pripravnici na 1600 kuna. I toga ste vi vjerojatno svjesni i u vašoj županiji, toga sam ja svjestan u svom Preku ali i u Starigradu i diljem naše županije. O pomorskom zakonu novom o pomorskom dobru vidjeli smo da i pojedini čelnici jedinica lokalne samouprave koji ne dolaze iz naše stranke nego iz Kukuriku koalicije se ne slažu sa svime što predviđa taj zakon, a poglavito ne u ovoj ajmo reći besparici i nestašici financijskih sredstava da se gomilaju nove agencije, da se stvaraju nove agencije koje bi trebale izvršiti izmjeru pomorskog dobra kao da ona povjerenstva gdje su bili zastupljeni svi od katastra, suda, županija, predstavnika jedinica lokalnih samouprava nisu bila vjerodostojna. Ali očito treba nekoga smjestiti u te agencije pa onda taj iznos koji ste naveli je vjerojatno samo iznos za njihove plaće.
Poštovani zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Jerolimov kazali ste da je i ministar Linić rekao da je ovo vrijeme borbe za preživljavanje. Pa naravno da je, zbog toga sam i upozorio na rashode državnog proračuna jer oni prijete takvo naglo povećanje rashoda prijeti i ozbiljno ugrožava opstojnost čak i same države. Rashodi državnog proračuna rasli su godinama brže nego rasta u gospodarskih aktivnosti a onda imamo 6 godina i 6 godinu gospodarsku stagnaciju a ubrzani rast rashoda državnog proračuna. Zato je nužno smanjiti rashode državnog proračuna a ima mjesta gdje čak i štete, društveno su štetni neki rashodi i upozorio sam koji su. Javni dug opasno prijeti i ugrožava stabilnost RH, kamata na zaduženost je veća skoro 15% ukupnih rashoda državnog proračuna. Nama povećanje javnog duga ne želim dramatizirati al nam prijeti dužničkim ropstvom a jedanput davno Zak Russel je kazao slobodni narodi, upamtite možete steći slobodu ali jednom kad ju izgubite nikad je nećete moći obnoviti a ako izgubimo ekonomsku slobodu nećemo je moći više nikada obnoviti i onda će hrvatski san ostati ne ostvaren i uprljan i zato moramo sve učiniti da javni dug prestane biti toliki uteg RH i da se stravično ne povećava jer ćemo doći u situaciju iz koje se nećemo moći izvući. Hvala lijepa.
Odgovor, Jerolimov.
Pa slažem se vama gospodine Mariću u potpunosti, ja mislim da je i ministar Linić upravo svjestan situacije u kojoj se nalazi država i sigurno da mu nije lako, sigurno da daje punu energiju da bi nešto pomaknuo ali ga vjerojatno ove kolege ne slijedu, ne da ga ne slijedu nego ga čak i cipelare po medijima što možemo svakodnevno svjedočiti a premijer ga podučava kako to s prijateljima treba razgovarati i progovarati. Jasno da vi kao vrstan ekonomist da znate da ne treba samo raditi na rashodima nego da treba u neku ruku povećati i prihode a da bi povećali prihode da moramo povećati i izvoz, da moramo povećati investicije, otvoriti nova radna mjesta i da je to jedini put oporavka i gospodarskog pomaka.
Replika, Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani kolega, spominjući zonu Poličnik što je za svaku pohvalu, jedan mali Poličnik napravio je zonu. Vi ste spomenuli i nazvali ste je mega zona Crno, to je zona, ona je samo mega po vremenu, poslovna zona Crno u kojoj se obećava da će ta biti poslovna zona lokalne vlasti o 2005.pa onda dođu državni izbori, pa 7., 9., 11.bit će, ni jedna još mrika tamo još nije posjećena da bi danas gradski oci nagoviještali da li nam uopće treba zona Crno a od države smo dobar dio terena dobili za tu poslovnu zonu Crno i tek prošle godine neka simbolična naknada su uspjele gradske vlasti platiti državi. Nadalje govorite upravo i kukate kako nad vodovodizacijom i putovima otoka, zar to također, pogotovo oni koji su sastavni dio grada Zadra, to su također gradske vlasti bile obećavale u svakom projektu, sad nema ništa a da državne ceste, autoceste niste tako skupo gradili sigurno bi bile i te već davno asfaltirane. Osim toga, svi projekti, mi smo imali nedavno prikaz projekata i bilo koja vlast u bilo kojoj kadrovskoj kombinaciji nešto je pripremila projekte, grada Zadar ni jedan nema pripremljeni projekt. I već kad ste završili sa citatima i izbornim porukama, zar ste zaboravili za vašu HDZ-ovu poruku, HDZ zna a sad ne znate ništa.
Odgovara Ante Jerolimov.
Zna gospođo Ingrid HDZ sve. To ste se vi uvjerili koliko 7, 8 puta koliko ste sudjelovali na lokalnim izborima i ja razumijem vašu frustraciju da ne možete osvojiti izbore, nemojte mene pitati tipično o gradu Zadru i samo o gradu Zadru, vi ste vijećnik u gradskoj skupštini bila do sada, ja mislim da ste i sada ali nisam siguran. Prema tome sigurno puno više možete pridonijeti kako sam rekao i kod svojih ministara i kod svoje Vlade da se upravo i ta zona među ostalima stavi u funkciju. Određeni radovi u toj zoni su započeti, ne sve će država mora omogućiti komunalnu infrastrukturu gospođa Ingrid da bi ta zona saživila. Upravo sam ja sad govorio da ne postoji 110 kilovodni vod da bi svi oni koji žele investirati u tu zonu a ima ih 100 što u zonu Crno, što u zonu Graba, što u zonu Murvica, ne mogu, vi se smijete ali to je istina. možete provjeriti i kod načelnika općine ako ne vjerujete gradonačelniku grada Zadra, možete provjeriti kod načelnika općine Poličnik, gospodina Lončara pa ćete vidjeti da ima 100 investitora koji čekaju da se riješi ovaj problem kako bi pokrenuli nekakvu proizvodnju u tim zonama. A ja vas molim za malo više sluha prema Zadru i zadarskim problemima pa ćemo napraviti to, sve što je ljudima dolje potrebno i što ljudi očekuju jednako i od onih koji jesu na vlasti i od onih koji nisu na vlasti ovdje u Saboru da se bore za nekakve zadarske interese.
Posljednja replika Jasen Mesić.
Evo uvaženi kolega, stvarno ste ispali korektni i u svemu ovome što ste govorili i apelirali da se zajednički iz pozicije svih stranaka i u poziciji i u opoziciji radi za interes kako Zadra, Zadarske županije ali i cijele Hrvatske. Ono što vam želim reći kolega, nakon evo, sad je 9 sati, bilo je odličnih rasprava iz kolega, kolegica iz SDP-a i Laburista i nas iz HDZ-a. Što mislite da li nas je itko čuo? Ili smo stvarno od ujutro do danas imali skup raznih riječi i da ne velim, jedan igrokaz za javnost? S obzirom da je ovdje ministar financija, da li sve ono što smo konkretno pokušavali reći, da li ono što će doći na glasovanje s amandmanima, da li stvarno postoji mogućnost da oko nekih stvari oko kojih se složimo, možemo popraviti u ovom rebalansu proračuna? Pa nije baš stvarno da je svaka od ovih 1000 stavki baš najbolje napisana. Možda se može naći 1, 2, 3, 4 koje je moguće drugačije napraviti i na drugačiji način predložiti. Da li mislite kolega da smo to u svojoj raspravi, zastupajući dio građana koji su glasali za svakoga od nas u različitim izbornim jedinicama, da li smo to na bilo koji način uspjeli, to pitam i vas kolega i sve ostale kolegice i kolege i ministra financija. Kad već HRT-u nije nimalo bitno da o ovome izvijesti u bilo kojoj specijaliziranoj emisiji, nego rađe radi specijalnu emisiju o izborima u Srbiji, svaka čast, sve u redu, ali stvarno ne nađe za shodno niti pozvati ministra financija da o tome nešto kaže, niti nekoga iz opozicije da eventualno da neku kritiku i neki prijedlog, ajde da onda barem onih 2, 3 sitnice oko koje se možemo složiti, da pokušamo se složiti.
Kolega Jerolimov, nije ravnatelj HRT-a, ali će odgovoriti na vašu repliku.
Neće biti kolega Jerolimov, ali gospodin Mesić bi mogao biti jer on je tu puno stručniji od mene, a evo ima jednu retoriku koja je [[Upadica Stazić: Možda sad i replicira.]] danas vrlo pohvalna i siguran sam da je rijetko ovdje to shvatio i čuo onako kako ste vi gospodine Mesiću zamislili, ali smatram da je ministar financija ozbiljan čovjek, da radi ozbiljan posao i da će sigurno ozbiljno proanalizirati sve što je ovdje rečeno, a nama bi svima ovdje trebalo biti stalo do toga da bez obzira koja stranaka je na vlasti, bez obzira koja stranka obnaša trenutno vlast, da omogućimo našim građanima da žive bolje, da žive sigurnije, lagodnije i da ove rasprave ne budu političko prepucavanje, što ste vi napravili, što smo mi napravili, a često se svodi, evo i zadnja replika, na tako nešto što mi koji dolazimo iz jedinice lokalne samouprave nismo navikli na takve odnose. Dapače i općinska i gradska vijeća često, pogotovo u malim sredinama zajednički se bore da dovuku bilo kakvu investiciju u svoje mjesto i tako olakšaju život tim ljudima dolje. Smatram da bi se tako trebalo ponašati i u ovom Parlamentu kada je riječ o razini cjelokupne države Hrvatske, a da dobrih dobronamjernih kritika treba postojati, da treba ukazivati na različita mišljenja, treba, ali ne treba biti zlobe i pakosti što smo danas bili i svjedoci od nekih saborskih zastupnika.
Nakon gotovo 12 sati rasprave, završna riječ pripada ministru financija, Slavku Liniću.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Eto, zahvaljujem zaista na kvalitetnoj raspravi vezano za prijedlog rebalansa proračuna za 2014. godinu. Negdje sa krajem ove rasprave dobili smo i 7 amandmana koji u biti posebno ukazuju na sugestije gdje bi se možda moglo smanjiti, a povećati. U ime Ministarstva financija, zaista ćemo se potruditi da sa svim ministrima ozbiljno razmotrimo sve vaše prijedloge i amandmane i da probamo vidjeti što se da učiniti da se rebalans proračuna popravi i da se uvaže neki od vaših prijedloga. Ono što zaista još jednom želim napomenuti, to je da se Vlada opredijelila da rebalans ovog proračuna učini na taj način da pronađe dodatne prihode od nešto manje od 4 milijarde i da isto tako smanji rashode za 3,5 milijarde. To je negdje ono što smo ocijenili da je neophodno kako bi mogli s jedne strane smanjiti deficit, približiti se svoti od 4,1, 4,5 kada gledamo deficit državnog proračuna 4,5% BDP-a i s druge strane da bi mogli pokriti … tranšu dugova iz zdravstva. Uvijek je ono osnovno, dosta je rasprava bilo kako god smo krenuli u ovu raspravu oko rebalansa proračuna, da li sav teret prenijeti na rashodovnu stranu. Problem smanjenja samo rashodovne strane bio bi problem ugrožavanja bilo kakvog rasta u RH i zato smo i išli da podjednakim teretom na prihodovnoj i rashodovnoj strani pokušamo pronaći rješenje. Ono što također je vrlo jasna poruka Vlade RH da mirovine koje su u prosjeku 2400 kuna ne možemo i ne smijemo dirati pa jednostavno u tom dijelu iako su mirovinski fondovi najveći deficiti RH, mirovinski fondovi su upravo ti koji stvaraju najveće deficite iz razloga što su obaveze blizu ili preko 36 milijardi, a 19 milijardi su prihodi, ali jednostavno sa ovako niskim mirovinama jedino rješenje je veći broj zaposlenih, veći iznosi oni koji uplaćuju mirovinske doprinose, a ne bilo kakvo diranje. I isto tako nastojali smo ne smanjivati socijalna davanja i naknade nego obrnuto, reformama odmaknuti od socijalnog prava sve one koji nemaju pravo na socijalna primanja da bi na neki način veću zaštitu učinili prema onima koji trebaju socijalnu zaštitu. I ono što želim posljednje reći, nastojali smo zaista zaposlene u državnim službama što manje opteretiti sa smanjenjima iz jednostavnog razloga jel ni prosječna primanja zaposlenih u državnim i javnim službama više nisu iznad prosjeka primanja u RH. to je ono što je Vladu RH rukovodilo da predloži ovaj proračun i velim sa ozbiljnim razmatranjima vaših amandmana bit ćemo spremni za glasovanje. Hvala vam lijepa još jednom.
Zahvaljujem. Želju da repliciraju iskazuju dva zastupnika. Prvi je Josip Borić.
Hvala lijepo. Možda sam dosadan ministre, ali o ovome nisam čuo vaš stav, ja sam govorio dosta o privatizaciji Imperiala i to je dio rebalans očito. Ovdje je navedeno i Ministarstvo financija kao ministarstvo za kontakt potencijalnih investitora. Nakon što završi prvi krug, a on završava za mislim desetak dana, prikupljanje interesa za ulaganje putem pisma namjere pa sam htio čuti vaše mišljenje. Jel zaista želite prodati Imperial klasičnim načinom izlistavanjem na burzi ili ste spremni razmišljati i o radničkom dioničarstvu? Mislim da je to za mene krucijalno pitanje danas ovdje i o tome ću govoriti u budućem vremenu jer to interesira mnoge na ovom otoku, a to i u Primorsko-goranskoj županiji iz koje ste i vi i mislim da nikome nije svejedno što će se dešavati sa tom uspješnom državnom tvrtkom.
Odgovor ministar financija Slavko Linić.
Nije vezano za proračun ali želim vrlo jasno reći, kao osoba koja sam učestvovao u mnogim privatizacijama zalažem se za radničko dioničarstvo. Ali da nešto isto razumijemo pod istim uvjetima kao i svi drugi. Prema tome, Rab Imperial je prošao fazu pretvorbe i dobar dio radnika je vlasnik Raba Imperiala čak sam bio dio tima koji je formirao gospodin Sanader kao premijer vlade koji je trebao dati modele i dali smo modele da radnici uzmu jedan dio i da postanu 100%-tni, a da država preuzme drugi dio. Nažalost ti modeli nikad vlada nije prihvatila. I danas smo pred tim da smo u ovom Saboru prihvatili Strategiju privatizacije, prema tome, da Rab Imperial treba ići u privatizaciju i dapače treba podržati radnike da uđu u taj model. Prema tome, sami ste rekli da to i nije tako velika vrijednost, prema tome uvjeren sam da se radnici i građani Raba mogu organizirati i da ih samo netko treba povesti i da će svaka banka pratiti koliko god se boje ući u netransparentno vlasništvo jer se tako smatra radničko dioničarstvo. Ako grad Rab sa svojim građanima i zaposlenima bude za to da će svaka banka to podržati i uvjeren sam da u tome možete uspjeti i od toga ne trebate odustati.
Hvala. Druga replika Jasen Mesić. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine ministre, posebno ohrabruje ovo što ste rekli da ćete još jedanput razmotriti konkretne prijedloge i konkretne amandmane. Također mi je bilo drago od vas konkretno čuti da ćete napraviti nadzor nad javnim poduzećima posebno na HRT-u zaključno sa 31.3.i provjeriti da li se na hrvatskoj javnoj televiziji drže zakona koji su doneseni u ovom Saboru i na neki način ispraviti to i pokušati i tamo ispraviti stvari. Mislim da vam ni u tome neće biti lako. I složio bih se s onim kolegama iz opozicije da nije lako ovo mjesto ministra financija u ovom momentu, ali na neki način stvarno mislim da ako želimo dobro ovo što je govorio i kolega Jerolimov, da moramo naći snage i stvarno stati iza nekih stvari zajednički. Hvala lijepa.
Odgovor ministar financija Slavko Linić.
Da, slažem se s vama. Ako inzistiramo na odgovornosti privatnih tvrtki i jednostavno tražimo od njih da redovito plaćaju poreze, da međusobne obveze izvršavaju jedni prema drugima onda u biti trebamo biti državni proračun, državne tvrtke koje moraju prednjačiti u tome i rokove plaćanja moraju poštivati i to je razlog zašto smo obavili pregled u zadnjem kvartalu prošle godine i zašto ćemo ga ponovit sa 31.3.i objaviti zaista da li državna poduzeća, ustanove izvršavaju svoje obaveze prema Zakonu o financijskom poslovanju.
Zahvaljujem. Dakle rasprava o tekstu Prijedloga izmjena i dopuna državnog proračuna je završena. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
a) Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu. a) Prijedlozi izmjena i dopuna Financijskih planova za 2014. godinu: Hrvatskih voda i Hrvatskih cesta a) Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna i Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2014. godinu konsolidirano. Rasprava o tekstu prijedloga izmjena i dopuna državnog proračuna je završena. Amandmane su podnijeli imamo posebnu tablicu pa molim predstavnika predlagateljice poštovanog ministra financija. Upadica se ne razumije./… A, ok. Hvala lijepa. Prema stavkama u proračunu, dobro to mi se sviđa. Amandman br. 1. poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Ministarstvo branitelja, izvolite. Vesna Nađ, zamjenica ministra branitelja. Izvolite poštovana zamjenice.
Amandman br. 1. u Glavi 41. Ministarstvo branitelja aktivnost A 522022 stambeno zbrinjavanje invalida iz Domovinskog rata povećati za 20 milijuna kuna tako da iznosi 63 milijuna 350 tisuća 500 kuna. Sukladno odredbi članka 38. stavka 2. Zakona o proračunu predlaže se povećati iznos smanjenja sredstava u Glavi 020 Vlade Republike Hrvatske aktivnost A 508015 naknade zaslužnim osobama za 4 milijuna 435 tisuća kuna, aktivnost A 509014 Nacionalna zaklada za razvoj civilnog društva Udruga za razvoj zajednice.
Poštovana zamjenice vrijedno je za Sabor da se izjasnite da li prihvaćate ili ne prihvaćate. Oni imaju svi amandman. I obrazloženje zašto ga prihvaćate i zašto ga ne prihvaćate. To će biti dovoljno. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Amandman br. 1. ne prihvaća se uz obrazloženje na poziciji A 522022 stambeno zbrinjavanje invalida iz Domovinskog rata sredstva osigurana u Financijskom planu za 2014. godinu se odnose na primitke od zaduživanja koja ovise o dosada opterećenim stanovima i kreditima te se sukladno članku 41. stavku 2. Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji osiguravaju kroz otplatu kredita i obročnu prodaju stanova i kuća.
Hvala lijepa. Nema podnositelja amandmana, moramo odlučiti. Molim da se izjasnimo. Tko je za amandman poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća? Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 2. istog zastupnika poštovana zamjenice ministra.
Amandman br. 2. se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, na poziciji A 753009 zapošljavanje hrvatskih branitelja smanjena su sredstva u Financijskom planu Ministarstva branitelja za 2014. godinu zbog donošenja novog programa i uvođenja novih mjera u kojima je naglasak na povlačenje sredstava iz EU. Budući da se kroz navedene mjere računa na navedena sredstva EU nisu potrebna dodatna sredstva u iznosu od 3 milijuna kuna već će se program pomoći provesti s predviđenim iznosom.
Hvala lijepa. Nema poštovanog podnositelja amandmana, poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Moramo se izjasniti. Tko je za amandman br. 2. poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 3. također poštovani zastupnik Josip Đakić.
Amandman br. 3. se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje, na poziciji A 753014 nacionalni program psihosocijalne i zdravstvene pomoći sudionicima i stradalnicima Domovinskog rata smanjena su sredstva u Financijskom planu za 2014. godinu za organizaciju konferencije PSP centara budući da će se konferencija održati u kraćem trajanju s manjim brojem sudionika. Također, sredstva su smanjena i na refundacijama bruto plaća djelatnika regionalnih centara. Iako je broj djelatnika ostao isti do smanjenja je došlo jer je dio djelatnika primljen u stalni radni odnos te im se plaće isplaćuju s pozicija Ministarstva zdravlja.
Hvala lijepa. Pošto nema poštovanog zastupnika podnositelja amandmana moramo se izjasniti. Tko je za amandman br. 3. kojeg Vlada ne prihvaća? Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa poštovana zamjenice ministra branitelja. Sada prelazimo na Ministarstvo kulture. Molim zamjenika ministrice, poštovanog Berislava Šipuša da se očituje na amandman br. 4. Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se odbija, ne prihvaća se uz obrazloženje, procjenjuje se da će smanjena sredstva za poticanja proizvodnje audiovizualnih djela biti dostatna za podmirenje nastalih obaveza, a ukoliko neke od obveza ne budu podmirene platit će se početkom 2015. godine. Osim toga rebalans proračuna odnosi se na sredstva iz izvora 11. dok su sredstva koja su namijenjena neprofitnim medijima sredstva koja se posebnom odlukom ostvaruju iz dijela prihoda igara na sreću kojom je utvrđen raspored i iznos sredstava za pojedine namjene te nije predmet ovog rebalansa.
Hvala lijepa. U ime podnositelja amandmana Kluba zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče ministrice vrlo je jasno zašto je klub HDZ-a inzistirao na ovom amandmanu. A to je zbog toga što pojedine kreativne industrije mogu doprinijeti gospodarskom rastu RH u cjelini. Jedna od najučinkovitijih mjera zadnjih godina koja se pokazala su upravo poticanje audiovizualne industrije odnosno koprodukcijskim projektima snimanja koji se odvijaju u RH. Po ovom limitu koji je sad postavljen od 8 milijuna znači da se može snimiti maksimalno iznos u vrijednosti od 40 milijuna. Vi dobro znate da su u pregovorima već sad vrlo značajni projekti. Imamo najavu iz Vlade od predsjednika Vlade da novog rebalansa neće biti, a ako projekt bude realiziran u ovoj godini onda ga sukladno tome u ovoj godini i treba platiti. I jednostavno ne drži vodu objašnjenje da će biti plaćeno u 2015. Već danas na naslovnici jednoj od naslovnica dnevnog tiska imate upozorenje da postoji mogućnost da snimanje serije "Igre prijestolja" otiđe u drugu zemlju, a podsjećamo isto tako da ova mjera postoji u svim zemljama koje direktno konkuriraju Hrvatskoj na privlačenju te vrste investicija. Da ne govorimo koliko audiovizualni projekti koji se ostvaruju u RH imaju isto tako pozitivan efekt na promociju RH u inozemstvu posebno turizma itd., itd. stoga tražimo glasovanje vezano uz ovaj amandman.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 4. Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća? Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 5. poštovani zamjeniče ministrice kulture istog Kluba zastupnika u Hrvatskom saboru.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Naime, prema prijedlogu rebalansa radi se o sredstvima kojima karakter subvencija i subvencije su u Ministarstvu kulture smanjene za 2 milijuna kuna. Smanjenje ovih sredstava neće se negativno izraziti na kinematografsku djelatnost jer Hrvatski audiovizualni centar ima i dopunska sredstva za financiranje kinematografske djelatnosti koja se ostvaruje po posebnom Zakonu o audiovizualnim djelatnostima. Skrećemo pozornost da se sredstva namijenjena pak zakladi Kultura nova te zakladi Hrvatska kuća ostvaruju prema posebnoj odluci Vlade RH o korištenju sredstava dijela prihoda od igara na sreću te kao takva nisu ponovno predmet ovog rebalansa.
U ime podnositelja amandmana Kluba HDZ-a poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani zamjeniče ministrice, postoji analiza ekonomskog instituta u RH koje su bile prezentirane na tematskim sjednicama Odbora ovdje u Hrvatskom saboru gdje se jasno kaže da je jedna kuna uložena u audiovizualnu industriju, vraća se u iznosu od 2,7 kuna. Više od tri stotine malih poduzeća vezano upravo za ovu djelatnost je pokrenuto uz nekoliko zadnjih godina u RH, oni ostvaruju specifične djelatnosti, zapošljavaju veliki dio ljudi. Što se pak tiče ovoga što govorite da se financira iz lutrije moram reći da dolazite u paradoksalnu situaciju i da neke djelatnosti koje nemaju takav efekt za gospodarski rast RH financirate sa više sredstava nego financirate kompletne povrat poreza vezanog za strane audiovizualne koprodukcije da ih financirate sa više sredstava nego cjelokupnu arhivsku djelatnost recimo RH itd., itd. Istovremeno u što financirate projekt Croatien Hous Hrvatska kuća istovremeno smanjujete sredstva programima međunarodne kulturne suradnje za koju moramo reći da je i u proteklim godinama i prošle godine podsjetit ću samo Hrvatska parter Frans kulturne sezone u Francuskoj imala izuzetno zapažene uspjehe i doprinijela promociji RH i hrvatskog turizma vani tako da je ovo potpuno kontradiktorno i stoga Klub HDZ-a traži glasovanje evo o ovom amandmanu.
Hvala lijepo. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 5. Kluba Zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 6. poštovane zastupnice Sunčane Glavak. Zamjenik ministrice poštovani Željko Uklir, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici. Amandman se ne prihvaća iz razloga što slijedi Uredba kojom će se prihodi od taksi prenijeti na jedinice lokalne samouprave pa naknaditi taj dio koji do sada nije bio na ovaj način reguliran.
Hvala lijepa. Podnositeljica amandmana poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče, jel u to bi smo mi trebali vjerovati odnosno i udruga gradova i svi gradonačelnici koji su se pitali zašto su sredstva smanjena na 12 milijuna kuna, to vam zapravo možemo vjerovati na časnu riječ da će to biti riješeno uredbom ako je to tome tako ja mislim da se to ipak ne može riješiti uredbom jer da se može riješiti uredbom onda ne bi bila ta sredstva planirana u državnom proračunu koji je bio u izvornom obliku za ovu godinu i ovim rebalansom smanjena su sredstva na 12 milijuna kuna. Dakle, uz dužno poštovanje gospodine zamjeniče, ja ne znam zašto se onda prišlo decentralizaciji izvršenja nekih poslova, zašto su gradovi morali preuzeti poslove na sebe a zašto im se uskraćuju na ovakav način sredstva. Bez obzira na ovo što vi kažete, ja tražim glasovanje i izjašnjavanje kolega i kolegica o ovom amandmanu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 6. poštovane zastupnice Sunčane Glavak kojeg Vlada ne prihvaća? Tko je za? Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 7. poštovanog zastupnika Josipa Đakića, zamjenik ministra, Saša Zelenika, izvolite poštovani zamjeniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnici, amandman se ne prihvaća iz razloga što su sredstva osigurana na ovoj poziciji dostatna za namjene za koje su namijenjena. Naime, sredstva za sufinanciranje udžbenika koji su se do 2014.godine osiguravala za sufinanciranje u okviru Ministarstva branitelja i Ministarstva socijalne politike i mladih od ove godine su samo objedinjena u okviru Ministarstva, znanosti, obrazovanja i sporta. Kako se kriteriji korisnika sredstava nisu mijenjali smatramo da su osigurana sredstva dostatna za sufinanciranje udžbenika za učenika osnovnih i srednjih škola.
Hvala lijepa. Podnositelj amandmana nije prisutan pa ćemo izjašnjavanjem odlučiti o amandmanu. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 7. poštovanog zastupnika Josipa Đakića, tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 8. poštovanog zastupnika Veljka Kajtazija, zamjenik ministra Božidar Štubelj, izvolite poštovani zamjeniče ministra, očitujete se.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, amandman se ne prihvaća. Traženo uvećanje sredstava na aktivnostima Akcijskog plana desetljeća za uključivanje Roma od 2005.-2015. nije moguće osigurati predloženim izmjenama i dopunama državnog proračuna RH za 2014. Sredstva za mjere aktivne politike zapošljavanja za Rome osigurat će se iz strukturnih fondova EU u narednom razdoblju. Sredstva planirana unutar glave Hrvatskog zavoda za zapošljavanje, aktivnosti 68 90 13 na poziciji 323, rashodi za usluge, nije moguće umanjiti za predloženih 2 milijuna 641 tisuću kuna jer su ista potrebna za obavljanje redovnih aktivnosti zavoda u uvjetima povećane nezaposlenosti. Sredstva planirana unutar glave 08 605 Ministarstva rada i mirovinskog sustava, aktivnosti o razvoju ljudskih potencijala, prioritet 145 nije moguće umanjiti predloženih 4 milijuna 243 tisuće jer su sredstva potrebna za provedbu operacijskih planova u okviru Europskog socijalnog fonda, odnosno operacije za koje je provedba započela kroz instrument pretpristupne pomoći IPA i Europskog socijalnog fonda za lokaciju iz 2013. godine. Sredstva za provedbu osigurana su iz Europskog socijalnog fonda te nije moguće umanjenje.
Podnositelj amandmana, poštovani zastupnik Veljko Kajtazi.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče. Prihvaćam ovu odluku Vlade iako nisam zadovoljan smanjenjem proračunskih sredstava u stavci akcijskog plana za uključivanje Roma, a informacije koje nisam imao u vrijeme podnošenja amandmana vezana je upravo za sredstva Europskih socijalnih fondova i mogućnosti korištenja tih sredstava u sustavu javnih radova uistinu je pozitivan te se nadam kako će se spomenutih 5 milijuna eura, dobar dio biti upotrijebljen za radnu aktivaciju mladih i dugotrajno nezaposlenih Roma. O važnosti javnih radova za Romsku zajednicu već sam govorio te se iskreno nadam kako će postojati administrativni kapaciteti kako bismo uspješnim projektima i programima iskoristili većinu sredstva koji su nam dostupni. Hrvatska do sada i nije bila najuspješnija u korištenju dostupnih sredstava te se iskreno nadam kako su neke lekcije iz tog područja sada savladane te će ići u korist kako nacionalnih manjina, tako i većinskog stanovništva. Hvala.
Tražite glasovanje ili [[Upadica Kajtazi: Ne tražim.]] Hvala lijepa. Hvala vam lijepa. Amandman broj 9, u ime Povjerenika za informiranje, poštovani ministar Arsen Bauk.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Negdje u ovo doba prošle godine donesen je Zakon o pravu na pristup informacijama u kojima je uvedena Institucija povjerenika za informiranje. Unatoč što izmjena i dopuna državnog proračuna 2014. godine su pokrenute radi smanjenja rashodovnih sredstava u cilju provođenja procedura prekomjernog deficita na razinu 258 Povjerenika za informiranje, predloženo je povećanje rashoda od 445 tisuća kuna ili skoro 32% više nego što je to bilo u prijedlogu proračuna. Ovim amandmanom zahtjeva se i dodatno povećanje, nažalost u ovome trenutku Vlada ne prihvatiti taj amandman.
U ime podnositelja amandmana, poštovani zastupnik Milorad Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, mi razumijemo da se mora štediti i da se mora rezati na različitim aspektima, to je naš klub prihvatio u nizu stavki i to teška srca, ali ovdje je riječ o jednom iznimno važnom institutu za funkcioniranje naših institucija kao mjera prevencije protiv korupcije i kao mjera osiguravanja prava građana na informiranje kada je posrijedi rad naših institucija. 8 hiljada javnih tijela, tijela javne vlasti koje bi Povjerenica za informiranje u skladu sa zakonom trebala nadzirati i po potrebi izricati sankcije sa ovoliko ljudi koliko ovog trenutka ima, sa ovim kapacitetima koje ovog trenutka ima je naprosto iluzija. Naše susjedne zemlje, dakle na sjeveru Slovenija i na istoku Srbija imaju do 15 zaposlenih u Uredu povjerenice, odnosno povjerenika za informiranje. Sa ovim što je sada predviđeno mi jedva možemo održavati to što smo odlučili, a to je da imamo povjerenicu i tajnicu povjerenice. To apsolutno nije dovoljno i u tom smislu u ime kluba SDSS-a tražim da se glasa o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 9 Kluba zastupnika SDSS-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Ocjenjujem nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Amandman broj 10 poštovane zastupnice Mirele Holy, sličan, ali iz različitog dijela.
A obrazloženje u ovome dijelu koji se tiče Povjerenika za informiranje je dakle identično, ovome prijedlogu proračuna sredstva su već povećana za skoro 30% i u ovome trenutku nažalost daljnje povećanje Vlada RH ne može prihvatiti.
Hvala lijepa. Podnositeljica amandmana, poštovana zastupnica Mirela Holy.
Poštovani predsjedniče. Pa ja mislim da je izuzetno važno da osiguramo normalno funkcioniranje Povjerenice za informacije s obzirom na činjenicu da bez toga je pitanje da li ćemo imati kvalitetnu provedbu ovog zakona. Zakon kojeg smo donijeli je vrlo kvalitetan zakon, ali on će ostati samo mrtvo slovo na papiru ukoliko nećemo osigurati dovoljna sredstva za zapošljavanje novih ljudi koji će moći doista i provoditi ovaj zakon u praksi. Ovo je izuzetno važna institucija koja osigurava poštivanje demokratskih standarda i na kraju krajeva sprečava korupciju pa ja mislim da bi bilo ipak potrebno glasati o ovom amandmanu koji je isti, a inače sam ga podnijela na zamolbu udruge GONG.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 10 poštovane zastupnice Mirele Holy kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Iscrpili smo listu amandmana. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2014.godinu i Projekcija za 2015.i 2016.godinu. Napomena, za donošenje izmjena i dopuna proračuna potrebna je većina od svih zastupnika Hrvatskog sabora tj. 76 ruku najmanje u skladu sa člankom 91. Ustava RH. Molim da se izjasnimo tko je za prijedlog? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 25 glasova protiv da su donešene izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2014.godinu i Projekcija za 2015.i 2016.godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada bez prihvaćenih amandmana. U skladu sa člankom 24. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti na financijske planove izvanproračunskih korisnika. 1. dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2014.godinu i projekcije za 2015. i 2016.godinu. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 24 glasa protiv donešena odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2014.godinu i projekcije za 2015. i 2016.godinu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. Dajem na glasovanje odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2014.godinu. Molim da se izjasnimo dizanjem ruke tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 23 glasa protiv donešena odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2014.godinu i projekcija za 2015. i 2016.godinu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. U skladu s prijedlogom Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskog sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obave redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2014.godinu i izmjena i dopuna financijskih planova prije njihove objave u Narodnim novinama". Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv predloženog zaključka? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 24 glasa suzdržana donesen predloženi zaključak.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 637 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Ovaj zakon raspravljat ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli nadležni i zainteresirani odbori. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar financija Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vrlo kratko, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna usklađujemo sa predloženim rebalansom proračuna. osnovna karakteristika koja je rezultat rebalansa je da smanjujemo ukupnu visinu zaduženja za 7 milijardi kuna, pa su to stavke koje mijenjamo u Zakonu o izvršavanju da bi znali za koje iznose možemo zadužiti … . / . na inozemnom i domaćem tržištu. Isto tako ovdje smo unijeli i ako se sjećate rezultate onog prijevremenog zaduženja u 2013. godini, a koji se odnosi na obveze za ovu godinu. Također mijenjamo visinu zaduženja kod izvanproračunskih korisnika Hrvatskih voda i Hrvatskih cesta. Nažalost podižemo jamstvenu zalihu sa 434 milijuna na 729 iz razloga što smo isplatili neka jamstva. Također s obzirom na uštede smanjujemo izdvajanja za subvencije u HBOR-u 150 milijuna kuna pa je i taj dio riješen. A isto tako da bi osigurali prihode u državnom proračunu po osnovu rezultata poslovanja trgovačkih društava od strateškog i posebnog interesa gdje smo i većinski i manjinski vlasnici, definiramo u ovom Zakonu o izvršenju kako to treba učiniti, a isto tako mogućnost da agencijama i nekim zavodima također možemo povući određene iznose potrebne za prihode u državnom proračunu. To su otprilike osnovne karakteristike izmjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju državnog proračuna.
Zahvaljujem ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre. Koliko su god neke promjene u ovom Zakonu o izvršenju državnog proračuna logične i usklađuju se s onim što je bilo danas raspravljano u Saboru, to su dakle članak 2., 3. i 4., međutim iskreno govoreći meni nije jasno zašto članak 5. uopće trebaju biti predmet Zakona o izvršenju državnog proračuna iz nekoliko razloga. Prvo, ustrojem Državne riznice svak onaj tko ima bilo kakav nalog za isplatu točno se zna kako to rješava sa Državnom riznicom i ne vidim uopće razloga zašto bi mi u članak ugradili mogućnost da Ministarstvo unutarnjih poslova za pogrešno više uplaćene prihode od novčanih … i troškova postupka iz nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova. Ista stvar se daje Ministarstvu pravosuđa. Jer ako dajete ovo pravo onda se postavlja pitanje protustavke u državnom proračunu, zašto, zato što su oni proračunski korisnici. Dok je to bilo u nadležnosti Ministarstva financija onda se točno zna kako se to i s koje pozicije se to rješava u državnom proračunu, zato mi je ova odredba nejasna jer praktički dajete ovlasti Ministarstvu unutarnjih poslova i Ministarstvu pravosuđa da ulaze u ingerencije Ministarstva financija. Mislim da se to moglo riješiti tehnički na drugačiji način, sa rješavanjem i slanjem određenih naloga Državnoj riznici i to po meni nije predmet Zakona o izvršenju državnog proračuna. To je tehnika i mislim da to naprosto nema mjesta, ali ako se stavi onda bi po meni ova ocjena izvora potrebnih sredstava i provedbu zakona trebala glasit malo drugačije jer Zakonom o izvršenju državnog proračuna da se regulira način korištenja sredstava državnog proračuna i zaduživanja i logična stvar da za provedbu ovog zakona su osigurana sredstva u državnom proračunu. Ali mi ovdje sad ugrađujemo nešto što nije u skladu s onim što je do sada regulirano kroz Zakon o izvršenju proračuna. Zato kažem stvarno mi nije jasno, možda je bio pritisak od vaših kolega iz ova dva ministarstva ali mislim da to zbog funkcioniranja Državne riznice i načela jedinstva Državne riznice nije dobro da se ovakva odredba …. Dakle to je ono što mi u klubu HDZ-a smatramo. Također u članku 2. dakle evidentno je da je prošle godine izvršeno zaduženje i da je to kao depozit preneseno u ovu godinu i da s tog osnova negdje po prilici 4 milijarde i još nešto kuna se država treba manje zadužiti, a ovo drugo smanjenje je posljedica dakle planiranog smanjenja deficita. Ovo su sve drugo tehničke stvari, međutim mene bi zanimalo s obzirom da ste rekli da se povećava jamstvena pričuva koja su to jamstva naplaćena zbog kojih se povećava jamstvena pričuva za mjesec dana. I ono što mi nikako nije jasno i koliko sam se god trudio da vidim smisao ovog članka 5. nisam ga naprosto našao iz nekoliko razloga. Dakle prije svega, u članku 46. u stavku 1. se kaže članovi Skupštine trgovačkih društava od strateškog i posebnog interesa za Republiku Hrvatsku u kojima Republika Hrvatska ima većinski paket dionica ili većinski udio, obvezni su poduzeti sve potrebne radnje i mjere u trgovačkim društvima da dio dobiti nakon oporezivanja u 2013. uplate izravno u proračun, a razmjerno paketu dionica i udjela Republike Hrvatske u temeljnom kapitalu. Dakle mi ako imamo većinsko vlasništvo onda imamo unutra i članove svoga odbora i točno se zna da Vlada Republike Hrvatske na određen način daje upute članovima odbora kako će glasati i ako Vlada Republike Hrvatske donese odluku da to trgovačko društvo, zapravo da članovi Nadzornog odbora najprije na Nadzornom odboru to izglasaju, da se on to kasnije usvoji na skupštini, ne vidim uopće razloga zašto bi to trebalo bit u Zakonu o izvršenju proračuna. Još ovaj prvi dio i nije toliko sporan, ali mi nije jasan ovaj drugi dio, a to je stavak 2. u sukladu sa stavkom 1. u trgovačkim društvima od strateškog i posebnog interesa Republike Hrvatske u kojima Republika Hrvatska ima manjinski paket dionica ili manjinski udio, članovi nadzornih odbora i članovi skupština koji zastupaju Republiku Hrvatsku obvezni su zahtijevati da se dio dobiti nakon oporezivanja za 2013. uplati izravno u proračun. Gledajte, kolegice i kolege, mi ugrađujemo odredbu u zakon koju nismo u stanju provest ako nemamo suglasnost onoga tko ima većinski paket. Dakle mi ako nemamo 50% glasova na skupštini, ako nemamo 50% članova Nadzornog odbora, mi tu odluku ne možemo provest. I što će se dogoditi ako smo mi to ugradili u Zakon o izvršenju državnog proračuna, a nismo u stanju provesti? Dakle, meni stvarno nisu jasne ove odredbe tim više što Vlada to svojom odlukom može napraviti. I ako ste vi ovdje u obrazloženju proračuna naglasili da želite povući dobit iz trgovačkih društava i da je to jedan od modela i načina kako riješiti problem prekomjernog deficita dakle to je vaše pravo da predložite. Ali ne vidim zašto to ugrađivati kao odredbe u Zakon o izvršenju proračuna, tim više što mi u Zakonu o izvršenju proračuna unosimo nešto što je regulirano Zakonom o trgovačkim društvima. I mi točno znamo u ovom trenutku ako se sazove skupština, da ne može skupština izglasati odluku ako većinski vlasnik kaže da neće isplatiti dobit. Jer što će biti recimo mi donesemo ovakav Zakon o izvršenju proračuna, međutim evo uzmimo primjer INA-e. Dobro INA je ove godine u gubitku, pa neće imati potrebe raspravljati o dobiti. Ali recimo INA-e, strateški partner ima toliko, Hrvatska ima toliko i mali dioničari imaju nekakvih 2, 3% ili tko već ima to. I recimo Mađari se dogovore sa ovima koji imaju 2% dionica i jednostavno kažemo mi nećemo isplatiti dobit, mi tu dobit želimo recimo daj Bože da je tako ali, uložit u Rafineriju Sisak. I kako će onda članovi Nadzornog odbora i skupštine provesti Odluku Zakona o izvršenju državnog proračuna? Dakle, mislim da ova odredba, ja znam da se vi želite osigurati s obzirom na prihode da nekom ne padne na pamet da iz ovog ili onog razloga se ta dobit ne uplati. Ali naprosto ne vidim kako možemo u Zakon o izvršenju proračuna ugrađivati odredbu koja je neprovediva bez prethodnog dogovora. Dakle, to je nešto što mi nije jasno. Isto tako, članak 46b. Ako mi moramo u Zakonu o izvršenju proračuna ugrađivati da su agencije dužne višak prihoda nad rashodima uplaćivati u državni proračun onda je to smiješno, onda je to smiješno. Zašto? Zato što odluku o tome kako će se raspolagati sa viškom prihoda agencija donose ljudi koje je imenovala Vlada. Jer te agencije su vladine praktički u sto postotnom iznosu. I logična stvar, ako Vlada donese takvu politiku da će agencije uplaćivati novce u državni proračun to naprosto Vlada jednom svojom odlukom da smjernice svim članovima nadzornih odbora, upravnih vijeća koji se nalaze u trgovačkim društvima, agencijama, da prilikom glasovanja na nadzornim odborima, na skupštinama trebaju donest takvu i takvu odluku. Oni to izglasuju i to je to. Prema tome, ništa mi sa ovim Zakonom o izvršenju proračuna nećemo promijeniti. Zato mi nije jasno zašto proširujemo ovaj Zakon o izvršenju proračuna koji je do sad ipak bio limitiran u određenim okvirima što se s njim reguliralo na po meni nekakve parcijalne stvari koje su jednokratne primjene. Ili recimo, a što bi se dogodilo ako netko u Vladi gospodine ministre se uspije izboriti, jedan resorni ministar recimo kod predsjednika Vlade i da neko poduzeće ne bi bilo dobro da uplati dobit u državni proračun, nego da se ta dobit preusmjeri u nešto šta ja znam drugo. Hoćemo li mi onda morati mijenjati Zakon o izvršenju proračuna? Jer mi praktički obavezujemo sve s ovim. Ovo su obvezujuće odredbe. I zato kažem ja iskreno ne vidim smisao ovoga, a može biti puno problema tim više što i s tim ću zaključit ovu svoju raspravu, sa ovom odredbom članka 46a. i 46b. Vlada definitivno napušta još jedan svoj ekonomski koncept, a to je da će nosioc gospodarskog razvoja u Republici Hrvatskoj biti javna poduzeća. To je činjenica. I to nije nikakva ni politička floskula ni demagogija, nego ovo je naprosto potvrda da Vlada odustaje od onoga što nas je dovelo do gospodarskog pada od 2% u 2012. godini. Zašto? Pa dobro se sjećate da tadašnji prvi potpredsjednik Vlade i predsjednik Vlade su govorili da nosioci gospodarskog razvoja u Republici Hrvatskoj će biti javno poduzeće. I danas imamo dvije stvari da nam je proračun preko ovog rebalansa proračuna ekonomska politika doživjela kapitulaciju, a sada i sa drugim aktom potvrđujemo. I sad me stvarno zanima tko će bit nosioc gospodarskog razvoja u Republici Hrvatskoj. Prema tome, gospodine ministre ja predlažem neću davat amandman jer ga ne stignem napisati da ovaj članak 46. to je članak 5. i članak 1. izbacujemo iz ovoga Zakona o izvršenju državnog proračuna. Njima naprosto ovdje nije mjesto. I vi i ja dobro znamo što se zakonom rješavalo. I vi se dobro sjećate da je nekada u zakonu bilo kad nikako nisu mogli drugačije riješiti pitanje povrata PDV-a za vatrogasna vozila da smo to u zakonu definirali da će se to vratiti kad se predoče računi. Isto tako, jedan ekstremni primjer je bio da 2003. su praktički sve jedinice lokalne samouprave na područjima od posebne državne skrbi bile blokirane jer nisu imale dovoljne prihode da bi pokrili povrat poreza na dohodak, pa smo tada u Zakonu o izvršenju državnog proračuna ugradili jednu odredbu koja je još uvijek, da se povrat poreza na dohodak za jedinice sa područja od posebne državne skrbi vrši iz državnog proračuna a ne iz proračuna jedinica lokalne samouprave. Ali smatram da ove dvije odredbe nisu na takvoj razini, tim više što ova prva odredba direktno gospodine ministre po meni udar na Riznicu jer ne vidim razloga zašto bi ona bila nutra. Prema tome, mi ovo ne možemo podržati.
Zahvaljujem. U 21 sat, 30 minuta i 33 sekunde potrebu da replicira iskazuje Branko Vukšić.
Uvaženi gospodine Šuker, rekli ste da su ove obvezujuće odluke. Međutim, kako mogu odluke koje su protivne Zakonu o trgovačkom društvu, jer vi ne možete kao što ste i sami obrazlagali trgovačkom društvu u kojem država nema većinu narediti ostatku društva da mora donijeti odluku da se uplaćuje dio sredstava koji je višak u državnu blagajnu. Prema tome, to je protivno Zakonu o trgovačkim društvima. I slažem se sa vama da Ministarstvo pravosuđa i policija ima posebni status on koji može zadirati u nadležnost Državne riznice. Evo toliko, zato sam i povukao raspravu.
Na repliku odgovara Ivan Šuker. Izvolite.
Da kolega Vukšić, zato i jesam rekao ako ova odredba članka 1. ostane ovakva kao što je onda će se ovdje u ocjeni potrebnih sredstava i u proračunu morati naći pozicija s koje će se to skidati. Jer druga je stvar kad nalog za to daju neka druga ministarstva, druga je stvar kad to Ministarstvo financija radi. Ali ovaj članak 46.a on je naprosto neprimjenjiv jer mi ne možemo dati nalog članovima nadzornog odbora da izglasaju nešto za što nemaju dovoljno ruku. Dakle, to je ista priča kao da Vlada svojom odlukom da naputak da sutra imate nadzorni odbor, na nadzornom odboru predložite da se ta dobit, dakle naš postotni dio uplati u državni proračun. Ako onaj tko ima većinski paket dionica to izglasa izglasat će se, a ako ne izglasa neće se izglasati. Međutim, ako mi to ugradimo u Zakon o izvršenju državnog proračuna onda je ta odluka obvezujuća. Za koga? Tko je odgovoran za izvršenje proračuna? I tu ministri financija sami sebi tovarite nekakav teret koji vam ne treba. I vi ste odgovorni za izvršenje proračuna. I kažem što će biti nažalost, i to je praksa, to ste osjetili, što će biti ako neki ministar kaže u tom trgovačkom društvu ne treba isplatiti dobit i recimo članovi nadzornog odbora i oni drugi vlasnici to ne izglasaju. Zašto ovo ne preseliti na odluku Vlade? Dobro znate da uvijek Vlada daje naputak članovima nadzornog odbora i članovima koji zastupaju skupštinu kako se ponašati na nadzornom odboru i kako se ponašati na skupštini. A na kraju krajeva temeljem tog izvješća se daje razrješnica članovima uprave, a isto tako se odlučuje o raspodijeli dobiti. I to je predmet o kojem raspravlja skupština. Ali kažem, što će se dogoditi ako netko postavi odgovornost onoga tko je odgovoran za izvršenje proračuna ako se nije provela odluka iz članka 46. stavka 2. i 3.?
Za klub Nezavisnih zastupnika javili su se Ivan Grubišić i Damir Kajin. Nema nijednoga, gube pravo, ovaj klub gubi pravo na raspravu. Završna riječ pripada ministru financija Slavku Liniću.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kratko obrazloženja s obzirom na primjedbe i sugestije gospodina Šukera. Kad govorimo o članku 1. svaki dan Ministarstvo financija ima 50 do 100 zahtjeva, svaki dan, za povrat previše uplaćenih sredstava. Da li po osnovu kazni Ministarstva unutarnjih poslova ili Ministarstva pravosuđa? Pomnožite to sa 270 dana pa ćete vidjeti koji je to ogroman broj zahtjeva. Za svaki zahtjev za povrat Ministarstvo financija pismenim zahtjevom se obraća ili jednom ili drugom ministarstvu da dobije obrazloženje i da dobijemo suglasnost oko tog dijela. Prema tome, nepotrebna prepiska, nepotrebna komunikacija i odugovlačenje procedure povrata sredstava građanima koji su pogrešno uplatili iznos. I to je razlog zašto je Ministarstvo financija ocijenilo da neće biti nikakvog upita u Riznicu niti ja bih rekao zloupotreba Riznice ako nadležnim ministarstvima damo pravo da pogrešno uplaćene iznose vrate građanima RH. I zato i nadalje smatramo da ne vidimo problema da ministarstvima koja su jednostavno izdali rješenja, a netko pogrešno uplatio direktno to ne provedu i ne smanje. Što se tiče novina u ovom zakonu, a to su mjere za umanjenje prekomjernog deficita. Postoji pitanje da li želimo ili ne želimo shvatiti da prekomjerni deficit je problem RH i da je to problem koji mora rješavati svatko tko radi za RH. Vlada Republike Hrvatske je čak u preambuli mnogih zakona navela zašto se pristupa određenim izvanrednim mjerama. Pa smo se zaista pozvali i na ustavne odredbe, a i na razloge da tumačimo što to znači prekomjerni deficit. Kako itekako je važna svaka kuna prihoda želimo i u zakonu koji veli kako će ostvarivati te prihode reći da ovaj puta nitko nema slobodu u odabiru što će zastupati kad je u pitanju država Hrvatska i što su interesi RH. Znači, stalo nam je da se ti prihodi naplate. I zato imamo dvije formulacije, tamo gdje smo većinski vlasnici onda je obveza članova koji zastupaju RH da poduzmu sve potrebne mjere da se uplati adekvatni iznos kako će to biti utvrđeno po prijedlogu CERP-a ili DUDI-ja. Kad smo u manjinskom paketu tada obvezujemo članove koje zastupaju RH da se bore za prijedloge koje će utvrditi CERP i DUDI. Prema tome, to smo uvrstili u izvršenje proračuna jer dozvolit ćete i prekomjerni deficit nije uobičajena procedura, nije nešto što se uobičajeno događa. I želimo samo dati jači značaj politici Vlade u borbi za prikupljanje svakog prihoda. I da, Ministarstvo financija će imati vrlo jasnu raspodjelu dobiti po prijedlogu CERP-a i po prijedlogu DUDI-ja i to je ono što ćemo itekako pratiti temeljem ovih odredbi članka 46.a i 46.b da vidimo kako se ponašaju, da li oni koji predstavljaju većinski paket u trgovačkim društvima gdje smo većinski vlasnici i kako se bore oni koji zastupaju Hrvatsku kao manjinski vlasnici, da li su vrlo jasno izrazili svoj stav, interes Vlade RH i kako je to realizirano. Zato smo ocijenili da dodati nove odredbe kad je u pitanju mjera za umanjenje prekomjernog deficita nije na odmet nego samo pojačava ozbiljnost u borbi za prikupljanje prihoda. Zahvaljujem na raspravi i eto pokušao sam obrazložiti zašto su ove dvije nove specifičnosti u prijedlogu zakona.
Zahvaljujem. Čut ćemo još i sad repliku Ivana Šukera. Izvolite.
Gospodine ministre, ja u potpunosti razumijem vaše razloge ali isto tako zbog tih razloga ne bih htio da se ugrađuje nešto što nije dobro. Vi dobro znate da ministar pravosuđa i ministar unutarnjih poslova mogu davati isključivo naloge za sredstva koja su im odobrena na njihovim ministarstvima u Visokom domu. Prema tome, oni nikakav drugi nalog ne mogu izdati, a ovo što ste vi rekli, proceduru, mora se tražiti suglasnost, to vi tehnički možete dogovoriti da ide na drugi način ali dobro, vi to tako govorite. Međutim članak 46.b je nešto drugo. ovo je izvršni dokument, dakle njegovo naziv Zakon o izvršenju državnog proračuna, to je znači izvršni dokument a vi ste u izvršni dokument ugradili pogodbenu odredbu jer članak 46.b stavak 2.je pogodbeni, to ne može biti izvršan, on je pogodbeni i dakle odstupate od osnovnog načela ovog zakona. Meni je jasna vaša namjera ali kao što se uredbom promijenio udio naknade za koncesiju tako je Vlada mogla donijeti ovu svoju uredbu ovome. Mi smo o ovome raspravili danas u donošenju proračuna a Vlada je mogla donijeti ovu uredbu. Dakle, to je moje razmišljanje i mišljenje da naprosto ovome uz puno razumijevanje za prekomjerni deficit, da se želi dat na značaju, da se želi istaknuti koji su problemi. Dakle meni je sve tu jasno, ali mi nije jasno da u izvršni zakon guramo nešto što je pogodbeno, to je to. A isto tako u članku 1.ministar pravosuđa ne može izdati nalog niti za lipu koju mu nije odobrio ovaj Sabor. Zašto? Zato što i državna revizija kontrolira svako ministarstvo posebno i sad me zanima da li se ova sredstva nalaze na proračunu kod njih na pozicijama ili se nalaze u državnoj riznici. S koje pozicije će se ova sredstva vraćati?
Hoće li ministar odgovoriti? Ne. Nema potrebe. Zahvaljujem svima na raspravi i zaključujem ovu raspravu. Prekidam sada sjednicu. Nastavit ćemo sutra s konačnim prijedlogom Zakona o zaštiti potrošača. Laku noć! SJEDNICA PREKINUTA U 21,38 SATI.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 637. Rasprava o tekstu zakona je zaključena. dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala. Rasprava o tekstu zakona je zaključena. dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 81 glas za i 24 glasa protiv donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. Godinu u tekstu kako ga je predložila Vlada RH. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, nastavljamo u plenarnom zasjedanju 12. sjednice Hrvatskog sabora. Vidim u zraku ruku poštovanog zastupnika Dragutina Lesara.