Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti otvaram 50. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poštovane dame i gospodo, uvaženi zastupnici, cijenjeni gosti, na današnju sjednicu, 50. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH pozvani su: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini, koji redovno prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i goste. Odsustvo su opravdali zastupnici: Nenad Lalić, Denis Bećirović i Zaim Backović, a kašnjenje su najavili zastupnici: Monika Tomić i Asim Sarajlić. Prema informaciji službe sjednici u ovom trenutku prisustvuje 35 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda današnje sjednice. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim da napomenem sljedeće. Na zahtjev Ustavnopravne komisije s dnevnog reda skinute su: Tačka 3. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagač: Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-02-1-1348/17 od 26.05.2017. godine (drugo čitanje). Tačka 9. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1074/17, od 21.04.2017. godine (prvo čitanje). Tačka 10. Prijedlog zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1503/17, od 15.06.2017. godine (prvo čitanje). Tačka 13. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2016. godinu – podnosilac: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-16- 1-1596/17, od 03.07.2017. godine, skinuta s dnevnog reda na zahtjev Komisije za finansije i budžet. Tačka 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekat podrške zapošljavanju) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, materijal 2 broj: 01,02-05-2-1546/17, od 22.06.2017. godine, skinuta s dnevnog reda na zahtjev Komisije za vanjske poslove. Na prijedlog Komisije za saobraćaj i komunikacije, na dnevni red dodata je na osnovu odluke Proširenog kolegija: Tačka 13. Preporuke s konferencije „Nacionalni javni radio-televizijski servis Bosne i Hercegovine, održane 13. i 14.06.2017. u Sarajevu, broj: 01/5-29-1341/17, od 21.07.2017. godine. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Zastupnik Staša Košarac. Izvolite.
Koristim priliku da pozdravim Kolegij Predstavničkog doma, ostale kolegice i kolege, članove Savjeta ministara i ostale prisutne ovdje u sali. Skoro tri godine Klub poslanika SNSD-a je imao za cilj da kroz raspravu otvorimo pitanje povjerenja predsjedavajućem Šefiku Džaferoviću. To smo definitivno poslaničko pravo iskoristili kroz aktuelizovanje tog pitanja na sjednicama Kolegija i na sjednicama Kolegija u proširenom sastavu, zaključno sa jučerašnjim datumom. Naša inicijativa nije prihvaćena od strane članova Kolegija i Kolegija u proširenom sastavu i stoga, u vezi sa članom 71. Poslovnika, koristimo poslovničko pravo i na temelju naših političkih stavova da u ovom mandatu, s obzirom na činjenicu da u rotaciji, a ona je prepoznatljiva u funkcionisanju institucija Bosne i Hercegovine, Vi više nećete predsjedavati, koristimo priliku da još jedanput predložimo tačku dnevnog reda, a to je – Odluka o razrješenju poslanika Šefika Džaferovića sa funkcije predsjedavajućeg i člana Kolegija Predstavničkog doma. Obrazloženje je potpuno poznato javnosti, prije svega u Republici Srpskoj, pa i u Bosni i Hercegovini. I ja želim da još jedanput apelujem na kolege poslanike da prilikom izjašnjavanja o ovoj predloženoj tački dnevnog reda daju podršku našem prijedlogu. Hvala.
Hvala. Zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Mi smo svi u Bosni i Hercegovini svjedoci ovoga stanja i odnosa kojeg ima, imaju poljoprivredni proizvođači, posebno proizvođači malina u Bosni i Hercegovini. Ja sam na prošloj sjednici Parlamenta, skupa sa kolegama iz Nezavisnog bloka, predložio da se uvrsti tačka dnevnog reda – Realizacija zaključaka o ranijim inicijativama koje sam podnosio vezano za sistemsko rješavanje ovoga pitanja, a odnosi se na utvrđivanje najniže zagarantovane cijene i sigurnog otkupa za određene poljoprivredne proizvode, sa akcentom na maline. S obzirom da prošli put nismo imali podršku da to uđe kao tačka dnevnog reda i da se o tome izjasnimo na sjednici predložio sam kroz inicijativu da se to nađe na današnjoj sjednici 3 dnevnog reda. Zato je moje pitanje što to danas nemamo na dnevnom redu, zašto nadležne komisije i zašto komisije juče i preključe u pripremi ove sjednice nisu uopšte se uključile u realizaciju ove inicijative? I, dakle, kako je moguće da nemamo s te strane jednu vrstu razumijevanja koliko se radi o hitnosti, koliko se radi o važnosti ovoga pitanja u ovome momentu za veliki broj hiljada porodica u Bosni i Hercegovini koje žive od malina? Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam Vas i zamjenike kao i kolegice i kolege poslanike, poslanice, predstavnike Vijeća ministara, medija i ostale goste. Današnja sjednica, ako izuzmemo usvajanje zapisnika i komentare na dobijena pitanja, ima 11 tačaka dnevnog reda. Od toga jedan zakon Momčilo Novaković, dva Maja Gasal i Izvještaj komisije o Damirovom zakonu, i na kraju jedan jedini zakon Vijeća ministara, od 11 tačaka. Nikad manja sjednica i nikad veća sramota, posebno jer danas razmatramo Izvještaj o radu Vijeća ministara. Ja znam da će sad biti i rotacija u rukovodstvu, ali ja zaista molim vas kao ljude koji vodite ovaj Dom da još jednom probate, a znam da ste to činili, obaviti razgovor sa čelnim ljudima Vijeća ministara, jer ovo je zaista sramota. Da nije poslanika na današnjoj sjednici mi ne bi imali dnevni red. I što se mene tiče ja ću reći o Vijeću ministara šta mislim kada bude Izvještaj, ali ovo stvarno prelazi u jednu praksu koja nije dobra, jednostavno. Evo, ja ću se zaustaviti ovdje da ne koristim teške riječi. Hvala.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara, cijenjeni gosti. Ja predlažem, odnosno tražim ne predlažem, da se tačka 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine skine sa dnevnog reda, jer nisu ispunjeni poslovnički uslovi da se ova tačka razmatra. Naime, ja sam jučer na sjednici Ustavnopravne komisije imao amandman koji nije dobio podršku Ustavnopravne komisije. S obzirom da je Komisija zakazana u 11 sati, a da član 124. Poslovnika stav (1) i (2) kaže da sam ja dužan najkasnije 24 sata prije početka sjednice da obnovim amandman ukoliko želim da ga branim, ja nisam imao mogućnost da dostavim ponovo amandman u 24 sata, znači u poslovničkom roku, te zbog toga nisam ni dostavio amandman, a želim da ga branim. Imajući u vidu da nisu ispunjeni poslovnički uslovi da ovo bude obavezna tačka dnevnog reda tražim da Kolegij, znači tumačeći Poslovnik, skine ovu tačku sa dnevnog reda. Hvala. 4
Hvala. Ispravka krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, Poslovnik vrlo jasno propisuje šta je obavezna tačka, i obavezna tačka je ona koja je prošla komisijsku fazu. Kada je u pitanju, kada su u pitanju, odnosno ovaj Prijedlog zakona poslanice Gasal-Vražalica ta tačka je prošla komisijsku fazu u skladu sa Poslovnikom i Komisija je, naravno, zakazana u skladu sa Poslovnikom. Gospodin Novaković je juče na sjednici Ustavnopravne komisije istakao vrlo jasno i decidno da amandman podnosi samo da, kako je rekao, bi dokazao da nešto sa Poslovnikom ne valja i da ne treba sjednice komisije zakazivati manje od 24 sata unaprijed. Dakle, Poslovnik to dozvoljava, ja podsjećam da Komisija za vanjske poslove se redovno sastaje jutro prije sjednice, a da se većina komisija sastaje dan prije sjednice. Međutim, ono što je ovdje sada poslovnički bitno je da član 124. stav (2), kada govori o roku od 24 sata, takođe kaže, a to kolega Novaković vrlo vješto pokušava izbjeći, da se ti amandmani podnose nakon što isti nisu usvojeni u komisiji. Dakle, Kolegij tumačeći Poslovnik je i ranije u više navrata istakao da je ovo prva, prvi uslov da prvo amandmani ne budu usvojeni u komisiji, pa ako je to manje od 24 sata onda se može podnijeti. Ovdje se, dakle, postavlja osnovno pitanje, dva osnovna pitanja – je li Prijedlog zakona prošao komisijsku fazu? Jeste, dakle ne može se skinuti s dnevnog reda, ovo je obavezna tačka. A drugo osnovno pitanje – je li kolega Novaković podnio prijedlog amandmana ili mi ovdje raspravljamo o nekoj teoriji šta bi bilo kad bi bilo? Dakle, kolega Novaković kaže da on nije podnio prijedlog amandmana zato što Kolegij to ne bi prihvatio. A Kolegij je i ranije tumačio odredbe Poslovnika, u skladu sa ovim kako sam maloprije naveo, i dozvoljavao raspravu o amandmanima i u takvim uslovima. Prema tome, ako kolega Novaković nije podnio [[poslanik se upozorava na vrijeme]] amandmane ja sugerišem Kolegiju da obustavi ovu dalju raspravu jer onda je ovo sve teorija. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Prije svega nije tačno da sam ja rekao da nešto nije u redu sa Poslovnikom, ja sam rekao da nešto nije u redu sa predsjedavajućim Komisije, jer je zakazao sjednicu 23 sata prije sjednice Doma, čime je onemogućio mene kao člana Komisije da 24 sata prije početka sjednice obnovim amandman. Jasan je stav (2) koji kaže – u istom roku ovlašteni predlagači amandmana, itd. Dakle, to što se kaže nakon toga što nisu prihvaćeni podrazumijeva se, znači, da pošto nisu prihvaćeni on ih ima pravo obnoviti ali u istom roku, 24 sata ranije. Ja imam to iskustvo kad sam predložio amandmane za Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima koji su dostavljeni sa sat zakašnjenja. Na intervenciju gospodina Arnauta ti amandmani nisu raspravljani na sjednici Parlamenta. Ja sam prihvatio činjenicu da ih nisam dostavio 24 sata prije početka sjednice. Ovo 5 je identična situacija i, naravno, ja očekujem da se na identičan način postupi. To što je sjednica kad je bio Zakon o lijekovima bila 48 sati, a ova 23 sata prije početka sjednice Doma to nema nikakve veze. Inače kad smo već kod toga ja se zalažem da ni jedna komisija se ne može održati dan prije sjednice Doma. To je neozbiljno, pa mi imamo komisije koje se održavaju u pola deset a u 10 počinju sjednice Doma. ... rad ako 48 sati prije početka sjednice Doma poslanici nemaju sve amandmane, i obnovljene i nove, itd., i nove aspekte pred sobom, kako možemo ozbiljno raditi. Dakle, izvinjavam se predlagaču Zakona, zaista se izvinjavam, ja ću ovaj Zakon podržati kad se nađe na dnevnom redu, jer mislim da je dobar zakon, ali tražim da se ispune svi poslovnički uslovi da bi se on našao na dnevnom redu
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja mislim da gospodin Novaković, prije svega, ima problem sa Poslovnikom jer nije identična situacija ... situaciji koju je spominjao. U tom slučaju je komisija odlučila dva dana prije sjednice Doma, onda on je, ne znam, bio lijen, kasnio, ne znam šta je bio razlog, uglavnom onda je to predao mimo roka. Ovdje uopšte nije identična sitacija iz razloga koje sam već objasnio. Kolega Novaković pored problema sa Poslovnikom izgleda da će nakon ovog svog izlaganja vrlo brzo imati problem sa Kolegijem zato što će se uvjeriti da Kolegij neće skinuti ovu tačku sa dnevnog reda jer ne postoje poslovnički uslovi da se ona skine sa dnevnog reda. Prema tome, ovaj, ono što Vi zagovarate, meni je apsolutno žao što niste podnijeli taj amandman jer Kolegij bi ga sigurno prihvatio. Ali, sad opet podsjećam, činjenica da Vi ovdje pokušavate da skinete tačku sa dnevnog reda zato što niste iskoristili svoju mogućnost da podnesete amandman je opet teorija i apsolutno nisu onda ispunjeni uslovi da se o tome uopšte raspravlja. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Dobar dan svima. Zahvaljujem predsjedavajući i podzravljam sve nazočne u dvorani. Dakle, ja imam prijedlog, kada je u pitanju dnevni red, da se točka 13. skine s dnevnog reda. Da ne bi kolege koji, čiji sam član ... povjerenstva koje je predlagač ovog materijala, mislili da je to zbog toga što nisam bio na toj sjednici, nije, nego mislim da je ovo trebalo, te preporuke s te konferencije prvo da obradi Vijeće ministara, resorno ministarstvo, pa da zauzme stajalište o tim prijedlozima. I vidjeli ste tamo u materijalu, da imaju neka i tri prijedloga ili četiri, koliko, od samog povjerenstva. Mislim da ove preporuke i ovo što bi bila točka dnevnog reda ne rješava ništa, čak štaviše mislim da samo komplicira dalje situaciju, s obzirom da ste upoznati da su već u proceduri određeni zakoni, a i da je ovo povjerenstvo krenulo sa radom, tako da ne vidim potrebe da mi se danas ovdje iscrpljujemo. Ima i preporuka koje, po meni, su teško prihvatljive uopće ovdje u Parlamentu. Dakle, predlažem da se točka 13 skine s dnevnog reda. 6
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. U ime Kluba Srpske demokratske stranke predlažem da, evo, ne znam, kako odredi, odrede tehničke službe, da danas uvrstimo i tačku dnevnog reda – Odluka o izmjeni Odluke o izboru članova Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije kojom se riječi „Nikola Špirić“ mijenjaju riječima „Borislav Bojić“. Odnosno s obzirom da Komisija za nadzor nad Obavještajnom, koja je juče zasijedala, se oglušila o zaključke ovog Doma i nije nam dostavila Informaciju da li je bilo falsifikovanih zaključaka, smatramo da gospodin Špirić ne može više da bude član te Komisije i predlažemo da umjesto njega član Komisije bude uvaženi kolega Borislav Bojić. Hvala.
Hvala. Zastupnica Hanka Vajzović, zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Član 52. Poslovnika koji se odnosi na sastav i konstituisanje zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Što se tiče ovog prijedloga, dakle, ja neću ulaziti u suštinu imena jer to nije bit, ali kad smo već kod ovog prijedloga ukoliko se mijenja sastav ove Komisije onda je vrijeme da konačno uskladimo sastav te Komisije sa Poslovnikom Parlamentarne skupštine, odnosno Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koji vrlo jasno, ovaj, propisuje, upravo sam citirao član, da 2/3 članova svih zajedničkih komisija čine predstavnici iz Federacije, odnosno poslanici i delegati iz Federacije, a 1/3 iz Republike Srpske. Kao što znamo ova Komisija je od samog početka pogrešno konstituisana kada je to u pitanju, ima jedan više iz Republike Srpske a jedan manje iz Federacije. Tako da ukoliko je prijedlog da se neko iz Republike Srpske zamijeni onda je ovo zaista dobra prilika da to uradimo sa nekim iz Federacije i konačno dovedemo ovu Komisiju u balans sa Poslovnikom, dakle 2/3 da budu iz Federacije, a 1/3 iz Republike Srpske kako to Poslovnik zahtijeva. I ja s tim u vezi, možda čak mogu reći i pozdravljam ovu inicijativu Kluba SDS-a, ovaj, jer su nam time sada otvorili prostor da konačno to dovedemo u balans, da konačno imamo 2/3 iz Federacije kako to Poslovnik zahtijeva. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Sve vas srdačno pozdravljam. 7 Htjela sam samo pitati u vezi sa tačkom, zapravo inicijativom koju sam, koja je bila na dnevnom redu prošle sjednice, a podnesena je 13.06. u vezi sa dešavanjima vezanim za izgradnju Pelješkog mosta i mosta na Savi kod Svilaja. Prošla je ta inicijativa, pitam samo – je li ovo prilika da je uvrstimo u dnevni red. To sam očekivala, možda je proceduralno nešto sporno, odgovor je u kasnim popodnevnim satima stigao. Ukoliko to jeste smetnja je li moguće, evo samo da pitam, da podsjetim na takvu jednu obavezu. Hvala.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahemtović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, poštovani kolegice i kolege, ministri. Obzirom da se ovih dana puno govori u medijima oko, vezano za ovu konferenciju, koja se nedavno održala u Trstu, predsjednika vlada, a poslanici u ovom Parlamentu nemaju informacije od Vijeća ministara, bilo bi dobro da danas uvrstimo tačku dnevnog reda o razlozima nepotpisivanja Ugovora o Transportnoj zajednici zemalja Jugoistočne Evrope. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Staša Košara, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala. Nisam bio u sali kada je bio prijedlog, pretpostavljam, Kluba poslanika SDS-a u vezi sa izmjenom strukture same Komisije za nadzor nad Obavještajno-bezbjednosnoj agenciji. Mislim da se nastavlja praksa da i dalje pokušavamo da dođemo do nekih rješenja koja su očigledno nečija politička potreba u ovoj zemlji i političke potrebe i ... da se sa nekim koji trenutno participiraju u radu Obavještajno-bezbjednosne, odnosno u radu Komisije za nadzor, vrši određen politički obračun. Dozvolite da je to tako mogu da prevedem, ne želeći nikoga da vrijeđan, niti želeći da, ali imam pravo da iznesem politički stav. Ako smo pratili zaključak koji je usvojio Predstavnički dom na prošloj sjednici Predstavničkog doma sjetimo se da nije postojao rok do kada Komisija treba da dostavi izvještaj. I niko, niti ja, prije svega, želim biti ničiji advokat niti ima potrebe bilo koga braniti, samo govorim o ... da mi u Predstavničkom domu još zvaničan akt Komisije nemamo. I apelujem na predlagača da, ukoliko želimo da imamo što prije informaciju, možda se modifikuje prijedlog da se dobije što hitniji izvještaj Komisije, a svjedoci smo činjenice da u sadržaju zaključka, koji je Predstavnički dom usvojio prošli put, nije stajao rok. Evo, toliko. Ne bih više želio dalje da otvaram priču o tome. Hvala.
Hvala. Zajključujem raspravu o dnevnom redu. 8 Prelazimo na izjašnjavanje. Pripremite se za glasanje o prijedlogu predsjednika Kluba SNSD-a Staše Košarca za uvrštavanje tačke dnevnog reda za smjenu predsjedavajućeg ovoga Doma. Pripremite se za glasanje. Glasamo o tome sada. ____________(?) Izvinite, možemo li ponoviti ... Na zahtjev Kluba DF-a ponavljamo glasanje. Pripremite se za ponovljeno glasanje. 6 za, 27 protiv, 4 sudzržana. Ovaj prijedlog nije dobio većinu. Gospodin Šepić je pitao šta je sa inicijativom. Juče na sjednici Kolegija inicijativa je upućena nadležnoj komisiji i biće na narednoj sjednici Predstavničkog doma. Saša Magazinović je iznio primjedbe na dnevni red, nije iznosio prijedloge. Gospodin Novaković, tačka 4. dnevnog reda, molim vas, zahtjev da se skine tačka 4. s dnevnog reda.
4. i 5. da se skine.
4. i 5.
Samo 4.
Tačka 4., nije 4. i 5. Molim vas lijepo, po Poslovniku ovako stvari stoje, mi smo se u Kolegiju konsultirali ovdje i ja ću vam pročitati odredbu člana 124. Poslovnika. Stav (1) kaže – Zastupnici i klubovi zastupnika mogu predlagati amandmane kojima se osporavaju amandmani što ih je povjerenstvo usvojilo. Čitam ovu hrvatsku verziju, od sekretara sam uzeo ovaj Poslovnik. Ti se amandmani dostavljaju najkasnije 24 sata prije početka sjednice Doma. U stavu (2) se kaže – U istome roku ovlašteni predlagatelji amandmana iz članka 118. stavka (1) ovog Poslovnika mogu predložiti amandmane u pisanom obliku koje žele ponovo braniti na sjednici Doma nakon što nisu usvojeni u povjerenstvu. Iz ovoga proizilazi, prema stavu Kolegija, da se praktično posao u sjednicama komisija po Poslovniku treba završiti u onom roku koji će ostaviti rok od 24 sata da bi se mogli podnijeti amandmani. Dakle, ... amandman treba da bude podnesen najkasnije u roku od 24 sata prije početka sjednice Doma, i tako treba organizirati sjednice komisija. To je po Poslovniku. Mi smo 9 do sada imali praksu, i gospodin Arnaut je tu u pravu, da se ne pridržavamo i da prećutno dozvoljavamo da se ide i mimo tih rokova samo da bismo imali što efikasniji rad. I slijedom te prakse mi smo i ovaj puta koncipirali dnevni red. Za ubuduće, dakle, treba se striktno, ovo je prvi prigovor ove vrste kojeg imamo sada u Predstavničkom domu, mi se ozbiljno moramo odnositi prema tom prigovoru, ubuduće organizirati sjednice komisija na način da se ispoštuje mogućnost da zastupnici podnose amandmane u rokovima koji su predloženi. A budući da smo do sada imali praksu da ovo radimo i mimo ovih rokova, to svi, dakle, znamo, Kolegij Predstavničkog doma neće odlučivati sam o ovome, nego će pozvati Predstavnički dom da se izjasni hoćemo li skinuti ovu tačku dnevnog reda ili ne. Ja vas pozivam sada da glasate o prijedlogu gospodina Novakovića. Pripremite se za glasanje. 20 za, 17 protiv, nema uzdržanih. Nema entitetske većine iz entiteta Federacija BiH. Idemo u drugi krug glasanja odmah. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 za, 17 protiv. Iz entiteta Federacija BiH 17 protiv, to je manje od 2/3. Konstatujem da je u drugom krugu glasanja usvojen ovaj prijedlog gospodina Novakovića, tako da će ova tačka po odluci Doma biti skinuta sa dnevnog reda. Zastupnik Lovrinović je predložio skidanje tačke 13. sa dnevnog reda. Nju je uvrstio Prošireni kolegij jučer na sjednici i zastupnik ima pravo predložiti da se ona skine.Ja vas pozivam da glasamo sada o tome. O tome će donijeti odluku Dom. Podsjećam Prošireni kolegij je to uvrstio jučer u dnevni red. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 16 za, 18 protiv, 3 suzdržana. Ovaj prijedlog nije dobio opću većinu i nije usvojen, tako da tačka ostaje na dnevnom redu. Imamo prijedlog zastupnice Aleksandre Pandurević u ime Kluba SDS-a za uvrštavanje tačke dnevnog reda, vi znate koje, dobili ste materijal. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Može. Dakle, na zahtjev Kluba HDZ-a ponavljamo ovo glasanje. 23. glasa za, 13 protiv, 1 suzdržan. Dovoljne entitetske većine. Konstatujem da je ova tačka dnevnog reda uvrštena u dnevni red i neka se situira u dnevnom redu na mjestu kako joj to pripada po Poslovniku. Neka to uradi sekretar Doma. 10 Prijedlog gospođe Hanke Vajzović. Mi smo prošli put odlučili da ćemo to imati danas na sjednici Predstavničkog doma. Tražili smo informaciju od Vijeća ministara i ona je stigla juče. Ja sam je primio u kabinet poslije sjednice Proširenog kolegija, negdje oko 16 sati. Gospođo Vajzović, dakle Vi, na Vama je sada da predložite, ja moram pitati zastupnike, pošto je materijal kasno stigao, hoćete li da glasamo da to bude danas ili ćete da ostavite da to bude obavezna tačka na narednoj sjednici. Svakako će biti na narednoj sjednici. Kažite mi šta predlažete.
Mislim da se trebaju zastupnici izjasniti.
Hvala Vam lijepo. Stavljam prijedlog gospođe, stavljam prijedlog gospođe Hanke Vajzović na glasanje.
Koliko im je vremena, ovaj, ja sam htjela da danas bude.
Stavljam prijedlog gospođe Hanke Vajzović na glasanje da se uvrsti tačka dnevnog reda vezana za Pelješki most. Dobili smo Informaciju jučer. 19 za, 5 protiv, 13 suzdržanih. Dovoljne entitetske većine. Konstatujem da je i ova tačka dnevnog reda uvrštena u dnevni red i pozivam da se situira u dnevni red prema Poslovniku, onako kako joj to pripada. I imamo prijedlog gospodina Sadika Ahmetovića za uvrštavanje tačke dnevnog reda – Informacija o nepotpisivanju Sporazuma od strane Bosne i Hercegovine vezane za Transportnu zajednicu na nedavnom samitu u Trstu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 glasova za, 8 protiv, 4 ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba DF-a ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje, ponovljeno. 27 za, 7 protiv, 3 suzdržana. Dovoljne entitetske većine. I ovo će biti tačka dnevnog reda. Molim da se situira u dnevni red tamo gdje joj pripada mjesto prema Poslovniku. Gospođa Vajzović ima intervenciju. Izvolite. 11
Bojim se da se nismo razumjeli. Nisam insistirala da danas bude, ...
Kažite mi, kažite mi, jasno. Je li ...
da budu, da budu pripremljeni, rekla sam ako nisu, da se izjasne ...
Molim Vas lijepo, ovaj.
jesu li spremni danas ili nisu. Meni je, ovaj, hoće li sada ...
Molim zastupnike, da li ste, da li, ne može tako pitanje.
Dakle, nisam insistirala, nego je važno da budu spremni.
Dakle, donijeli smo odluku da to bude tačka dnevnog reda. Ukoliko budu nespremni, skinućemo je s dnevnog reda, ja ne mogu vraćati ovo glasanje nazad. Poštovane dame i gospodo konstatujem da je dnevni red sjednice Predstavničkog doma, na način kako smo to predložili u dnevnom redu, sa skinutim tačkama od strane Proširenog kolegija, o čemu ste informirani, sa dodatom tačkom dnevnog, sa dodatim tačkama dnevnog reda vezane za prijedlog gospođe Pandurević, gospođe Vajzović i gospodina Ahmetovića. Dakle, to su tačke koje smo danas usvojili, dakle Pandurević, Vajzović, Ahmetović. Konstatujem da 50. sjednica ima izmijenjen i dopunjen dnevni red: Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika 48. i 49. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01-02- 1-1374/17, od 30.05.2017. godine (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-1378/17, od 31.05.2017. godine (drugo čitanje); 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. godine (zakon u drugom čitanju); 12 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17, od 20.03.2017. godine (zakon u drugom čitanju); 7. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-1610/17, od 04.07.2017. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak; 8. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-19-1411/17, od 05.06.2017. godine; 9. Izvještaj o aktivnostima u vezi sa izgradnjom Pelješkog mosta i dešavanjima u vezi sa izgradnjom mosta na Savi kod Svilaja – podnosilac: Ministarstvo komunikacija i prometa BiH (realizacija zastupničke inicijative usvojene na 49. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 05.07.2017.), akt broj: 01-50-1-1474/17, od 25.07.2017. 10. Izvještaj o radu Istražne komisije Predstavničkog doma PSBiH za utvrđivanje stanja u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH, broj: 01-50-5-223-9,9/17, od 27.06.2017. godine; 11. Odluka o izmjeni Odluke o izboru članova Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH – predlagač tačke: zastupnica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-50-1-15-50/17, od 26.07.2017. 12. Razmatranje poslaničke inicijative Nikole Lovrinovića, podnesene 16.06.2017. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim poslaničku inicijativu za uvrštavanje u dnevni red naredne sjednice Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH tačku pod nazivom: Izjašnjavanje domova Parlamentarne skupštine BiH o članu 7. stav (3) i (4) Poslovnika Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Evropskog parlamenta“, broj: 01-50-1-1508/17; 13. Informacija o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem BiH, materijal Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, broj: 03/3-50-14-9-12-3/17, od 12.06.2017. godine; 14. Informacija Vijeća ministara BiH o razlozima nepotpisivanja Ugovora o Transportnoj zajednici Jugoistočne Evrope – predlagač tačke: zastupnik Sadik Ahemtović, akt broj: 01-50-1-15-50/17, od 26.07.2017.; 15. Preporuke s konferencije „Nacionalni javni radio-televizijski servis Bosne i Hercegovine, održane 13. i 14.06.2017. u Sarajevu, broj: 01/5-29-1341/17, od 21.07.2017. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Idemo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 48. i 49. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnike ste dobili. Otvaram raspravu. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite. 13
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Imam primjedbu na zapisnik sa 49. sjednice. Na stranici 14. govorite kako sam ja komentirao, komentirao obavijest dobivenu od Predsjedništva, tražim da se doda – rekaviši da se nada da transkript nije izgorio u događajima iz 2014., a upravo se dogodilo, vidjet ćete kasnije da nisam dobio.
Hvala lijepo. Pošto više nema niko od prijavljenih, molim da službe evidentiraju ovu primjedbu gospodina Lovrinovića i uz ovu primjedbu ćemo Zapisnik staviti na glasanje, kada bude bilo vrijeme za glasanje. Idemo na tačku dva, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i incijative u pisanoj formi postavili su zastupnici: Saša Magazinović postavio pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Upravi za indirektno oporezivanje BiH, guverneru Centralne banke BiH; Denis Bećirović uputio incijativu Kolegiju Doma; Senad Šepić uputio incijativu Kolegiju Doma; Mirsad Mešić postavio pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara; Miroslav Milovanović postavio pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i uputio urgenciju Ministarstvu finansija i trezora BiH; Damir Arnaut postavio pitanje ministru finansija i trezora BiH i Graničnoj policiji BiH, te ministru pravde BiH, ministru sigurnosti BiH; Šemsudin Mehmedović postavio pitanje ministru komunikacija i prometa BiH. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanja Saše Magazinovića, postavljena u pisanoj formi na 46., 48. i 49. sjednici, odgovore dostavili Ministarstvo komunikacija i prometa BiH, Vijeće ministara BiH i guverner Centralne banke BiH; na pitanje Fehima Škaljića, postavljeno u usmenoj formi na 48. sjednici, Vijeća ministara BiH proslijedilo odgovor Ministarstva pravde BiH; na pitanje Zaima Backovića, postavljeno u usmenoj formi na 44. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo vanjske trgovine, ekonomskih odnosa BiH, te na pitanje, postavljeno u usmenoj formi na 45. sjednici, Vijeće ministara proslijedilo odgovor Ministarstva komunikacija i prometa BiH; na pitanje Hazima Rančića, postavljeno u usmenoj formi na 48. sjednici, Vijeće ministara proslijedilo odgovor Ministarstva odbrane BiH; na pitanje Safera Demirovića, postavljenog u pisanoj formi na 44. sjednici, odgovor dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje Hanke Vajzović, postavljeno u pisanoj formi na 46. sjednici, odgovor dostavilo Vijeće ministara BiH, te na pitanje, postavljeno u usmenoj formi na 49. sjednici, Vijeća ministara proslijedilo odgovor Ministarstva komunikacija i prometa BiH; na pitanje Maje Gasal- Vražalica, postavljeno u pisanoj formi na 45. sjednici, odgovor dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje Miroslava Milovanovića, postavljeno u pisanoj formi na 46. sjednici, odgovor dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje Denisa Bećirovića, postavljeno u pisanoj formi na 42. sjednici, odgovor dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje Senada Šepića, postavljeno u usmenoj formi na 48. sjednici, Vijeće ministara BiH proslijedilo odgovor Ministarstva sigurnosti BiH, te na pitanje, postavljeno u usmenoj formi na 49. sjednici, odgovor dostavilo Vijeće 14 ministara BiH; na pitanje Mensure Beganović, postavljeno u pisanoj formi na 46. sjednici, odgovor dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje Damira Arnauta, postavljeno u pisanoj formi na 42. sjednici, na pitanje postavljeno u usmenoj formi na 44. sjednici, odgovore dostavilo Ministarstvo vanjskih poslova BiH. Želi li neko komentirati odgovor? Prije nego što pređemo na komentare samo jedan mali detalj kod dnevnog reda. Dakle, potpuno je nesporno kada je ovaj dnevni red u pitanju i da smo mi uvažili prijedlog gospodina Novakovića i da je tačka četri skinuta, a ja sam rekao da su sve tačke koje su bile na Proširenom kolegiju, dakle, osim te tačke koja je također skinuta uz ono sve što sam govorio sa ovog dnevnog reda. Sekretaru, toga sam se sjetio da, tako da se radi ovaj prijedlog, da ne bude nikakvih nejasnoća, kad se kasnije bude gledao stenogram. Komentar ima zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, moj komentar je da nisam dobio još uvijek odgovore od RTV servisa koje sam uputio. U pitanju je njihov osnivački akt i način na koji su osnovani, a odavno već, preko godinu dana, od Federalne televizije i nisam dobio odgovor od Ministarstva za ljudska prava, pa sad tražim da se postupi po onom našem zakonu što smo donijeli, dakle da jednostavno oni koji nisu dostavili da se kazne, tako imamo sad mogućnost, je li. Hvala ljepo.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, komentar. Izvolite.
Još uvijek nisam dobio odgovore na pitanje Ministarstva prometa i komunikacija. I što se tiče odgovora Ministarstva vanjskih poslova koje je predsjedavajući pročitao da sam dobio, Ministarstvo vanjskih poslova to već neko vrijeme radi, dakle, dostave odgovor koji uopšte nije odgovor na pitanje koje sam ja postavio. I ovo je već prešlo u praksu, i ja sam u više navrata, i o tome ću govoriti danas kada bude Izvještaj Vijeća ministara na dnevnom redu. Tačno se vide ministarstva koja paze da poslanici dobiju odgovore u roku i da dobiju odgovore zaista na pitanja, a ne da se odgovorom pokušava potpuno zaobići ili izbjeći pitanje. Ja sam u više navrata istakao, ja kvalitetne odgovore na vrijeme dobivam od Ministarstva vanjske trgovine, Ministarstva civilnih poslova i to je otprilike to. Al' to se isto tako vidi, s obzirom na kontinutet kvaliteta i način na koji se to dostavlja, vidi se da to ide od glave, vidi se da ide od samog vrha Ministarstva, a u Ministarstvu vanjskih poslova izgleda da imamo ili svjesno ili potpunu nezainteresovanost ministra da poslanici dobiju, ovaj, kvalitetne odgovore, da ih dobiju na vrijeme. I ja ću podsjetiti onda, ukoliko ima ovdje predstavnika Ministarstva vanjskih poslova, jer na ministra sam već navikao da ga nikad nema, ali ako ima predstavnika Ministarstva vanjskih poslova, da ministra obavjeste da ću ja onda iskoristiti poslovničku mogućnost i ići na interpelaciju, interpelacija je dozvoljena ukoliko određeno ministarstvo ne daje odgovore na pitanja na način na koji je to propisano Poslovnikom, i onda ćemo otvoriti ovo pitanje zašto Ministarstvo vanjskih poslova još uvijek nije usvojilo Pravilnik o ocjenjivanju ambasadora i 15 drugih međunarodnih predstavnika Bosne i Hercegovine. To je odgovor koji pokušavam dobiti ravno dvije godine. Dakle, od samog početka ovog mandata ja pokušavam dobiti odgovor zašto Ministarstvo nije usvojilo Pravilnik čije je usvajanje propisano odlukom Predsjedništva BiH još iz 2013. godine. Prije dvije godine su mi rekli da je to zbog personalnog sukoba, da to nije usvojeno zbog personalnog sukoba na liniji bivši ministar vanjskih poslova Lagumžija, i tadašnji predsjednik, član Predsjedništva gospodin Komšić, i da cijene da novim sazivom Predsjedništva i novim ministrom vanjskih poslova da će to biti urađeno u roku od šest mjeseci, a sad je prošlo evo dvije i po godine da i oni to nisu uradili. I nakon toga više nikad nisam dobio odgovor zašto to nisu uradili. I ja mislim da je ovo nešto što zahtjeva interpelaciju, dovoljno je osam zastupnika da inicira ovdje interpelaciju i ako ima ovdje iko ispred Ministarstva vanjskih poslova, jer pored toga što ministar ne dolazi nikad, čak nemamo više ni praksu da nekog pošalje na sjednicu Doma. Eto, ako neko ima da mu prenese ja bih bio zahvalan. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Mensura Beganović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Ovo je jedan dio odgovora koji se odnosio na moje pitanje, na moje pitanje koje se odnosilo na ekonomsku diplomatiju i ovaj dio je prilično iscrpno, dio mog odgovora, odgovora na moje pitanje je prilično iscrpno dostavilo Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, a odnosilo se na aktivnosti Izvoznog vijeća BiH koje djeluje pri tom Ministarstvu. No, ja moram prokomentarisati ono što sam i očekivala da ću dobiti, da je u 10 godina otkako je ovo Vijeće uspostavljeno, nažalost dosta su, dosta rezultata su postigli kad je u pitanju, kad su u pitanju sudjelovanja na sajmovima, možda neka podrška prezentaciji proizvoda Bosne i Hercegovine, izvozni, koji su predmet našeg izvoza, ali ono što moram također primjetiti da je u ovom Vijeću ministara kao posmatrač prisutan i predstavnik Izvozno-kreditne agencije jer su, djelatnost Izvozno-kreditne agencije je jako bitna za izvozne kompanije, pa mi nije jasno da nisu dovoljno, dovoljno ažurno djelovali kad je u pitanju dubioza u koju je postupno ulazila Izvozno-kreditna agencija. Druga moja primjedba na rad ovog Vijeća se odnosi na prošle godine usvojeni zakon kojim se olakšice izvoznicima postaju sve lošije, odnosno neka se prava ukidaju što ni u kom slučaju ne doprinosi povećanju izvoza iz Bosne i Hercegovine kao jednoj od strateških opredjeljenja naše privrede generalno. I naravno, na kraju, ne mogu da ne spomenem da su strategiju rasta izvoza od 2012. do 2015. godine pripremili u nekom, u nekoj formi, ali ona nije ugledala svijetlo dana, niti je prošla institucije usvajanja kroz institucije u Bosni i Hercegovini, tako da je doživljela sudbinu mnogih strategija, strateških dokumenata, koje u ovoj državi nažalost ne možemo da dostignemo. I žao mi je što je ta sudbina, sudbina te strategije, koja je bila predmetom rada ove, ovog Izvoznog vijeća doživljela upravo takvu sudbinu. Zahvaljujem.
Hvala Vam. Zastupnik Hazim Rančić, komentar. Izvolite 16
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Ja sam dobio odgovor od Ministarstva odbrane na usmeno pitanje. Zahvaljujem se na odgovoru, ali nažalost nisam zadovoljan sa odgovorom. Veći dio odgovora se odnosi na aktivnosti i saradnju Ministarstva sa nadležnim policijskim agencijama i tužilaštvima, što je naravno dobro, što ja, ja to prihvatam, to je ok, ali moje se pitanje uopće nije odnosilo na taj segment tog slučaja, nego na aktivnosti koje je iz svoje nadležnosti poduzelo Ministarstvo odbrane. U odgovoru se neprecizno kaže da su poduzeli niz aktivnosti i analiza od strane nadležnih službi, ali nažalost ne piše koje su to službe, koje organizacione jedinice i kada su to uradile, dakle, kada su napravile te analze, pa bi molio da se u tom dijelu odgovor dopuni. I, također, u odgovoru se piše da su, da je donijet niz akata i odluka u vezi sa tim, a kako bi popravili, poboljšali, unaprijedili proces zaštite ljudi, jedinica, formacija, ministarstva, imovine itd., pa vas molim lijepo da i u tom segmentu dopunite oduku(?). Dakle, precizno, jasno, ko je i kad održao i napravio te analize i koje su to odluke donijele i šta je to poduzeto. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Hanka Vajzović, komentar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Riječ je o dva odgovora, dakle dva. Dobila sam odgovore od Ministarstva prometa i komunikacija na dva pitanja i ne mogu reći da sam zadovoljna onim što je, sve se potvrdilo da tamo ništa nije urađeno u vezi s onim što sam ja pitala. Piše se nadugo i naširoko, ovo što je rekao kolega Arnaut apsolutno se slažem, s tim što mislim da je ovakav pristup već uvredljiv. Dakle, ništa nije urađeno ali se piše biće ako Bog da, tako na jedno i na drugo pitanje I mislim da je, da su sazreli uvjeti da se jedna tačka dnevnog reda posveti radu ovog Ministarstva, tamo je puno problema. Da ne podsjećam šta sam pitala, nešto što sam ranije tražila, signalizacija na graničnim prelazima, sve iz opsega njihovog rada. Praktično svugdje škripi i ovo otprilike je ilustracija, kaže se – njihovo okončanje, dakle, ništa nije urađeno, prihvatamo, ali pišemo naširoko, ne obrazlažemo zašto nije urađeno, ali se kaže – njihovo okončanje očekuje se u najkraćem roku. Ono za šta pitam, počne se raditi nakon što pitam i kaže u najkraćem roku će biti okončano. Uopće nisam zadovoljna i mislim da nema smisla više ovako. Hvala.
Hvala. Zastupnik Senad Šepić, komentar. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja se zahvaljujem Ministarstvu sigurnosti na odgovoru, ali bih molio da mi odgovore na ono kako sam pitao. Dakle, ja sam pitao kada će konačno biti realizirana incijativa usvojena ovdje u Predstavničkom domu vezano za ove granične prelaze i prekategorizacije, a dobio sam 17 taksativno nabrojano šta je dosada rađeno. Znači, evidentno je da se nešto radi, ali s druge strane je također evidentno da nema nikakvog pomaka, nema rezultata. Tako da bih molio Ministarstvo da dopuni taj, ovaj odgovor, sa prijedlogom konkretnih mjera, odnosno njihovog plana kako misle završiti ovaj posao.
Hvala Zastupnik Fehim Škaljić, komentar. Izvolite
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo Ja sam u jednom bitnom pitanju budućeg puta Bosne i Hercegovine ka evropskim integracijama pitao Ministarstvo pravde kada ćemo prestati sa praksom koja je u socijalizmu konstituisana da se oduzima privatna imovina, da se zadržava privatna imovina i da je vratimo, kad ćemo imati zakon koji to reguliše. Dobio sam odgovor koji zapravo potvrđuje onu staru birokratsku maksimu – riješi se predmeta, a ne predmet. Nije meni potrebno da mi se navodi hronologija toga kad je, šta je bilo, nego mi je bitno kad će biti, kad će ova zemlja prestati da koristi tuđe? Mi smo proklamovali da smo zemlja demokratije, otvorenog društva i prava na privatnu svojinu. Sve zemlje tranzicije su pokazale svoj odnos prema privatnoj imovini restitucijom. Šta je to kod nas, kad ćemo na stolu imati zakon? Govori se da smo utvrdili nacrt u 2009. godini, pa djeca su izašla iz obdaništa već davno koja su se rodila tada i završila neke škole. Ljudi božiji, hoćemo li poručiti građanima Bosne i Hercegovine, Evropi kojoj težimo, da smo opredijeljeni za evropske strandarde i da ćemo ih izgrađivati ili se ponašamo, samo na prikriven način, nedoslijedno, kao što su se ponašali komunisti koristeći tuđe? Oni su bar u jednom dijelu bili iskreni, jer su proklamovali politiku oduzimanja privatnog, a mi smo proklamovali politiku garantovanja privatnog. Vratimo tuđe ako hoćemo perspektivu.
Hvala. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Dakle, prije osvrta na dobiveni odgovor od Ministarstva civilnih poslova, i zahvaljujem se ministru, ja nikad nisam dobila, dakle dvije godine čekam, odgovor na pitanje koje sam uputila Agenciji za statistiku BiH. Nekoliko puta sam sekretaru urgirala, ali i javno iznosila činjenicu da nikad nisam dobila odgovor, te ovu priliku koristim da ponovno urgiram kod sekretara i da se urgencija uputi. Ja sam postavila pitanje svim nadležnim institucijama obrazovanja u Bosni i Hercegovini i dobila sam odgovor od ministarstava obrazovanja svih osim Kantona 10. Dakle, moje pitanje se odnosilo na djecu koja zbog svog zdravstvenog stanja nisu u mogućnosti da idu i pohađaju nastavu u školi, te bi se trebalo po pravilnicima izvoditi škola, odnosno nastava u kući. To pokazuje odnos Kantona 10, odnosno Ministarstva obrazovanja spram te djece jer ja znam da ta djeca, djeca sa teškim oboljenjima i poteškoćama u razvoju žive na području Kantona 10. Također me iznenadilo da Ministarstvo obrazovanja Sarajevskog kantona je na sedam postavljenih pitanja koliko djece uopće ima u Kantonu koja su, je li, sa teškim oboljenjima i koja nisu u mogućnosti da idu i pohađaju nastavu u obrazovnim 18 institucijama, nadležno ministarstvo Kantona Sarajevo je citiralo u jednoj kratkoj rečenici, dakle na sedam postavljenih pitanja su dali odgovor da su oni usvojili novi Zakon o osnovnom odgoju i obrazovanju i da će, da su maltene sva tretirana pitanja u tom novom Zakonu. Dakle, ministar se nije potrudio da se osvrne šta je sa onom djecom koja trenutno žive i koja zbog svog stanja će ostati najvjerovatnije, zbog njegovog ovakvog odnosa, nepismena, pa čak i roditelji kada zbog starosti ili nečeg drugog odu na onaj svijet, oni neće biti čak ni u stanju da sami sebi pročitaju, jer će ostati nepismeni, a ministar se nije potrudio da organizuje nastavu u kući, pa neće moći sami sebi ni terapiju da pročitaju koju trebaju da uzimaju. Dakle, jedan odnos u Bosni i Hercegovini spram djece općenito je negativan, to je pokazalo i Izvješće o radu Vijeća ministara. Međutim, u ovom odgovoru su se dotakli još nečega, pa kažu da su entitetska ministrstva zdravstva nadležna za registraciju rijetkih oboljenja. Međutim, Federalno ministarstvo zdravstva nema podatke o broju djece sa rijetkim i teškim oboljenjima. Također, Kanton Sarajevo navodi da ima 1.953 djece u Kantonu Sarajevo sa teškim oboljenjima, ali, evo, vidimo da se nadležno ministarstvo nije potrudilo da poduzme nešto kako bi pomoglo toj djeci, odnosno kako bi se izvodila nastava i škola u kući. Također se pokazalo da asistenti, organiziranje asistenata u nastavi u kantonima u Bosni i Hercegovini nije na nivou na kojem bi trebalo biti i da sukladno svim potpisanim konvencijama o pravima djeteta i ljudskim pravima Bosna i Hercegovina je daleko, daleko od uslova, odnosno uspostavi uslova kako bi djeca u Bosni i Hercegovini ostvarila svoje Ustavom zagaranitirano pravo, a to je pravo na obrazovanje.
Hvala. Zastupnik Damir Bećirović, komentar. Izvolite.
Ja bi samo zamolio ministra pravde, još uvijek nisam dobio odgovor koji sam postavio, a tiče se ratnog zločina, znači ubistva vozača iz „Tuzlanskog konvoja spasa“ i pljačkanja tog konvoja. Postavljeno je pitanje već davno, još uvijek nisam dobio odgovor o tome da li se vode postupci bilo kakvi na bilo kom sudu u Bosni i Hercegovini.
Hvala. Zastupnik Safer Demirović, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući, naravno, pozdravljam Vas i sve prisutne. Ja sam dobio odgovor od Vijeća ministara vezano za pitanje oko preuzimanja evropskih direktiva iz tzv. novog pristupa u zakonodavstvo Bosne i Hercegovine i ja sam izuzetno zadovoljan odgovorom, načinom na koji je on napisan, kako je to sve predstavljeno, međutim ono što piše u ovom odgovoru je katastrofalno. Ovo je inače, taj set direktiva je vezan za puštanje u promet ili stavljanje određenih proizvoda koji direktno utiču na zdravlje konzumenata i zdravlje naših građana i mi zapravo od 2012. godine imamo jednu potpunu blokadu u procesu usvajanja ovih direktiva zbog jedne odluke Vlade Republike Srpske gdje je iz Komiteta za tehničke propise povukla svoje članove. I ja za sebe imam pitanje jedno, jednu nedoumicu – danas kad su nam puna usta Evrope, evropskih pristupa Evropi, svi smo, imamo apsolutnu, bar u našim izlaganjima, podršku evropskim integracijama, kako je moguće da imamo ovakvu blokadu 19 u preuzmanju direktiva koje će nam kad-tad biti obavezne i kako ovako možemo da imamo odnos prema njihovoj implementaciji u naše zakonodavstvo? Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Više nema prijavljenih za komentare na dobijene odgovore. Prelazimo na tačku tri dnevnog reda, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01- 02-1-1374/17, od 30.05.2017. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 49. sjednici Doma održanoj 05.07.2017. godine. Komisija za saobraćaj i komunikacije dostavila je 21.07.2017. godine Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je jednoglasno podržala Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Konstatujem da nema poslovničkih uslova da se raspravlja o Prijedlogu zakona, s obzirom da predlagač nije prisutan i pozivam Vas da skinete ovu tačku dnevnog reda u odsustvu predlagača ili da pozovete Dom da odluči hoće li se u njegovom odsustvu ipak izjašnjavati o ovom Prijedlogu. Zahvaljujem.
Hvala Sekretaru, kako stvari stoje sa Poslovnikom? Pročitajte odgovarajuću odredbu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba SDS-a dajem pauzu od 10 minuta. Molim vas nemojte bilo kakve komentare. Pauza 10 minuta.
Prije svega, predsjedavajući, podsjećam da Poslovnik nalaže da nakon pauze, koja je sazvana na zahtjev nekog od klubova, predstavnik kluba je obavezan obrazložiti razlog za pauzu. Također član 7. stav (4) poslanik koji mora napustiti sjednicu za vrijeme njenog trajanja na vrijeme obavještava predsjedavajućeg Doma, te iznosi razloge svog odsustva. S obzirom da ste izgledali iznenađeni kad sam ukazao da predlagač nije tu, iz toga vidim da Vas predlagač, odnosno gospodin Novaković nije na vrijeme obavijestio, ovaj, o svom odsustvu i tražim da se obje ove intervencije u skladu sa Poslovnikom uvrste u zapisnik ove sjednice. Zahvaljujem.
Hvala. Dakle, neka se uvrsti ovo u zapisnik sjednice, a dobro je gospodine Arnaut da i Vi potencirate pitanje ponašanja zastupnika prilikom napuštanja sale, i svi zaista treba da se obratite predsjedavajućem, pa vodite računa svi o tome ubuduće. A onaj ko traži pauzu ima pravo da obrazloži ima pravo da ne obrazloži. Da li želite? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nemate potrebe. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo. Nakon usvajanja Zakona o izmjenama Zakona o bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini desilo se da su se u praksi pojavili i određeni nedostaci koji su se već u startu manifestovali. Između svih tih nedostataka jedan je bio posebno interesantan. Naime, usvajanjem ovog Zakona mi smo ustvari onemogućili dvije godine da bilo koje lice u Bosni i Hercegovini stekne uslove za polaganje vozačkog ispita D kategorije, jer je Zakon rekao da bi polagali D kategoriju mora imati D1 i D1E najmanje dvije godine. S obzirom da u Bosni i Hercegovini, prema mojim saznanjima, postoje samo dvije autoškole koje mogu vršiti obuku, a da sve ostale nemaju kombije tehničkih karakteristika na kojima se može polagati i D1 i D1E, ja sam predložio da se izvrši izmjena Zakona kojom bi se omogućilo da i dalje i sa C kategorijom možete polagati D kategoriju i naravno zadržao i mogućnost D1 i D1E. Ovakav prijedlog je u saglasnosti sa Direktivom, koja je inače bila jedan od razloga za promjene Zakona, Direktivom Evropskog parlamenta i takođe je u saglasnosti i sa praksom svih zemalja u regiji, a ja ovdje imam i Srbiju, i Hrvatsku, i Sloveniju, i zbog toga sam predložio da se upravo omogući, znači, 21 nastavak prakse koja je postojala i do sada uz uvođenje D1 i D1E. Hrvatska ima čak još liberalnije, pa se kaže i sa B kategorijom i određenim stažom i godinama starosti možete polagati D kategoriju. Ja nisam išao toliko u liberalizaciju toga, ali sam se zadržao na prethodnom, na prethodnim odredbama kako je to ranije bilo definisano. Ostali članovi su ustvari tehničke prirode, naime jedna kazna je propisana u dva člana, što je sasvim nepotrebno, dovoljno je da kazna za nešto bude propisana jednim članom. I zbog toga sam ja i predložio da se to u tim članovima briše, znači gdje imamo dvostruko praktično kažnjavanje. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: zastupnica Maja Gasal-Vražalica, zakon broj: 01-02-1-1378/17, od 31.05.2017. godine (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 49. sjednici Doma održanoj 05.07.2017. godine. Ustavnopravna komisija dostavila je 25.07.2017. godine Izvještaj o Prijedlogu zakona. Komisija je usvojila Prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: zastupnik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-687/17, od 10.03.2017. godine (zakon u drugom čitanju)
... tačku 5., ovaj, tad sam prvi put pritisnuo poslovničku intervenciju. Dakle, ovdje se radi o usaglašavanju u Kolegiju, to je onaj Zakon koji još od marta mjeseca datira da hitna pomoć dobije prednost nad vozilima pod pratnjom. Ja sam na glasanju o usaglašavanju u prvom čitanju podsjetio da postoje indikacije, uzimajući u obzir datume iz relevantnog dokumenta, da se Kolegij nije sastao kao komisija u roku od 3 dana, s obzirom na datum koji stoji pored potpisa gospodina Bosića, i tad sam tražio da me se obavijesti detaljno o tom pitanju i Vi ste u svojstvu predsjedavajućeg tada se obavezali da ću ja dobiti to obavještenje. Ja sad ukazujem da nisam na to dobio, nisam dobio to obavještenje. I s tim u vezi sada dovodim u pitanje da li je i u ovom slučaju komisija se sastala kao Kolegij u roku od 3 dana nakon prvog kruga glasanja. Molio bih da dobijem detaljnu informaciju o tome, uključujući i ko od članova Kolegija je bio protiv da hitna pomoć dobije prednost nad vozilima pod pratnjom. Zahvaljujem
Hvala. Molim vas neka službe pripreme odgovarajući odgovor. Kolegij radi na način na koji radi, dobićete sve potrebne odgovore. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1610/17, od 04.07.2017. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak Zakonodavno-pravni sektor je 07.07.2017. godine dostavio Mišljenje koje ste dobili Kolegij Doma je na 51. sjednici, održanoj 04.07.2017. godine, kao nadležnu za razmatranje Prijedloga zakona odredio Ustavnopravnu komisiju. Nadležna Komisija je 25.07.2017. godine dostavila Mišljenje. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona i utvrdila usaglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku osam dnevnog reda, inovirajte mi ovaj podsjetnik, došlo je do pomjeranja tačaka dnevnog reda. 23
/nije uključen mikrofon/
Aha, ok, u redu je. Prelazimo sada na tačku osam, dakle, dnevnog reda, Ad. 8. Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-19- 1411/17, od 05.06.2017. godine Na 49. sjednici odlučili smo odgoditi raspravu o Izvještaju kako bi komisije ponovno obavile raspravu na svojim sjednicama uz prisustvo ministara, te da Dom obavi raspravu na današnjoj sjednici uz prisustvo predsjedavajućeg i svih ministara u Vijeću ministara BiH. Komisije su dostavile mišljenja o Izvještaju u dijelu koji se odnosi na rad institucija iz njihovih nadležnosti, ali napominjem sljedeće – Komisija za saobraćaj i komunikacije, Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije i Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH prihvatile su Izvještaj. Zajednička komisija za evropske integracije i Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova podržale su Izvještaj. Zajednička komisija za ljudska prava i Ustavnopravna komisija nisu usvojile Izvještaj. Komisija za vanjske poslove odbila je Izvještaj u pripremi 49. sjednice Doma, a na jučerašnjoj sjednici Komisije Izvještaj nije razmatran zbog nedostatka kvoruma za održavanje sjednice. Komisija za finansije i budžet, Komisija za vanjsku trgovinu i carine i Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj nisu prihvatile Izvještaj. Komisija za vanjsku trgovinu i carine predlaže usvajanje zaključka koji glasi – Sugerira se Vijeću ministara BiH da promijeni Metodologiju i način pisanja izvještaja o radu Vijeća ministara BiH, te da novu metodologiju vežu za program rada iz prethodne godine. Mišljenja ste dobili. Otvaram raspravu. Riječ dajem predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Denisu Zvizdiću. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovane kolege iz Vijeća ministara BiH, uvaženi mediji, svi prisutni, sve vas lijepo pozdravljam u moje ime i u ime Vijeća ministara BiH i dozvolite mi da se kratko osvrnem na najvažnije detalje vezane za Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu. Dakle, poštovani zastupnici pred vama je Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu koji je, kao što je to upravo predsjedavajući kazao, izrađen u skladu sa novom Metodologijom, koja je izrađena u saradnji sa SIGMA preporukama i prati iskustvo i praksu većine razvijenih zemalja, skoro svih zemalja Evropske unije, i Izvještaj o radu ovaj put kroz ovu Metodologiju je u potponosti kompatibilan sa programom rada Vijeća ministara. Ono što želim podvući jeste da su u pripremi ove Metodologije učestvovali i Ministarstvo pravde, Ministarstvo finansija i trezora, Ured za zakonodavstvo, Ured koordinatora za reformu javne uprave, Ured za reviziju institucija BiH, Direkcija za ekonomsko planiranje BiH, Direkcija evropskih integracija BiH, Generalni sekretarijat, Parlamentarna skupština i predstavnici projekta koji je financiran ispred Evropske unije. Dakle, govorimo o jednoj novoj Metodologiji koja je prisutna u skoro 24 svim zemljama Evropske unije. Ali, evo, ipak zbog povećanog nivoa svoje analitike i sadržajnosti unutar ovoga Izvještaja on očito zahtjeva i narativno objašnjenje ukupnih rezultata rada koji su bazirani na velikom broju prezentiranih podataka i parametara i zbog toga mi dozvolite da se u mom izlaganju osvrnem samo na najvažnije. Kao što znate odmah na početku mandata ovoga Vijeća ministara mi smo svjesni situacije u kojoj se nalazi Bosna i Hercegovina, kao i potreba i opravdanih zahtjeva građana i institucija Bosne i Hercegovine u smislu definiranja jasnih prioriteta, aktivnosti i mjera koje bi vodile ka očuvanju ambijenta mira i sigurnosti, konkretizaciji procesa evropskih integracija i trasiranju jasne evropske perspektive Bosne i Hercegovine, te poboljšanju socio-ekonomskih prilika definirali nekoliko najvažnijih prioriteta na kojima smo aktivno nastavili raditi i u toku 2016. godine, a najvažniji su dinamiziranje procesa evropskih integracija i aktivan rad na realizaciji Talinskog uvjeta, odnosno uknjižbe perspektivne vojne imovine kao jednog od najvažnijih uvjeta za aktivaciju MAP-a za članstvo u NATO paktu, ekonomski rast i razvoj, odnosno stavljanje potencijala sa kojim raspolaže Bosna i Hercegovina u funkciju planskog i održivog ekonomskog razvoja, vladavina prava i borba protiv organiziranog kriminala, korupcije i svih oblika ekstremizma i konačno jačanje i unapređenje regionalne i međunarodne saradnje. Mogu kazati, i to ću jasno i predočiti kroz brojne parametre koje sam, koje ću vam u nastavku moga izlaganja iznijeti, da smo kao Vijeće ministara BiH u 2016. godini na realizaciji navedenih prioriteta radili vrlo aktivno, vrijedno i konzistentno, i prema mišljenju domaćih, a posebno međunarodnih predstavnika institucija i vrlo uspješno, jer je unutar najvažnije aktivnosti ostvaren kredibilan progres, pa mi dozvolite da navedem samo neke od vidljivih i mjerljivih rezultata u vezi sa svakim od navedenih prioriteta. 2016. godina je, poslije niza godina u kojima je proces evropskih integracija bio usporen, a u određenim periodima i blokiran, sasvim sigurno najuspješnija evrpska godina za Bosnu i Hercegovinu. Da bi se na ispravan način razumjelo značenje ostvarenog napretka u ovoj oblasti neophodno se je podsjetiti na stanje koje je ovo Vijeće ministara zateklo kada su u pitanju evropske integracije Bosne i Hercegovine i koje ćete imati jasno prikazane na naredna dva slajda. Dakle, Bosna i Hercegovina je počela svoje pregovore o SSP-u 2005. godine, kao što vidite na slajdu, parafirala je Sporazum 2007. godine i potpisala Sporazum 2008. godine. Tada smo, kao što vidite, bili rame uz rame sa ostalim zemljama u regionu Zapadnog Balkana, sa Srbijom, sa Crnom Gorom, Albanijom, itd. Međutim poslije 2008. godine dolazi do znatnog usporavanja evropskog puta Bosne i Hercegovine koji u pojedinim periodima dobija karakter potpune blokade, pri čemu Bosna i Hercegovina počinje zaostajati za svojim susjedima, a onda praktično i stagnirati u svim fazama evropskih integracija. To je ustvari realno stanje koje smo zatekli i koje najbolje oslikava težinu situacije sa kojom se suočilo ovo Vijeće ministara prilikom preuzimanja svoje dužnosti u aprilu 2015. godine, a što vidite ustvari na slajdu ispred vas, koji je najbolji odgovor na određene neistine, manipulacije, koje sam imao priliku čuti ili pročitati prethodnih dana, da su naši susjedi napredovali i da su nas pretekli u procesu evropskih integracija za vrijeme mandata ovoga Vijeća ministara. Zbog toga je jako važno podvući i naglasiti periode i godine kada su naši susjedi ostvarili cilj kojem i mi težimo u ovome mandatnom periodu. Dakle, Hrvatska je taj cilj dobivanja statusa kandidata ostvarila 2004., Makedonija 2005., Crna Gora 2010., Srbija 2012. i Albanija 2014. godine. Dakle, kompletan taj proces dobivinja kandidatskog statusa završen je prije 2014. godine, dakle prije imenovanja ovoga Vijeća ministara, dok je ispred nas još uvijek stajalo nekoliko neispunjenih uvjeta od stupanja na snagu SSP-a, pa do Mehanizma koordinacije. Upravo je ovo Vijeće ministara shvatilo potpunu ozbiljnost situacije i vrlo odgovorno, uz pomoć drugih nivoa vlasti koji su bili iskreno a ne deklarativno opredijeljeni za evropski put Bosne i Hercegovine, i posebno uz značajnu podršku i pomoć Predsjedništva BiH, krenulo je u realizaciju uvjeta sa evropske agende 25 Bosne i Hercegovine koje smo u kondenzovanom, kratkom, brzom periodu uspješno realizirali i ostvarili, kako je to naznačeno u Izvještaju za Bosnu i Hercegovinu o njenom napretku u '15. i u '16., kao i kroz izjave brojnih evropskih dužnosnika, impresivan i za mnoge neočekivan napredak, a on se ogleda u sljedećim činjenicama. Odmah na početku 2016. godine Vijeće ministara je, imajući u vidu činjenicu da je već '15. godine stupio na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, te da je usvojena Reformska agenda kao paket sveobuhvatnih reformi, pokrenulo procese usaglašavanja mehanizma koordinacije i tehničke adaptacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, te je slijedom toga u februaru 2016. godine podnesena Aplikacija za članstvo u Evropskoj uniji. U avgustu 2016. godine je, nakon više godina usaglašavanja, usvojen dugo očekivani uvjet, to je Mehanizam koordinacije procesa evropskih integracija u Bosni i Hercegovini, u međuvremenu su sva tijela predviđena Mehanizmom uspostavljena i funkcionišu u skladu s osnovnim principom djelovanja, odnosno učešća u skladu s ustavnim nadležnostima, a s ciljem osiguranja jednog glasa prema Evropskoj uniji. Potpisan je i ratificiran Protokol na SSP da bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Evropskoj uniji i u decembru 2016. godine predstavnici Bosne i Hercegovine i Evropske komisije potpisali su Protokol uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između evropskih zajednica i njihovih država članica s jedne i Bosne i Hercegovine s druge strane i isti je u primjeni od 1. februara 2017. godine. Pored toga usvojena je Odluka Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje o zamjeni Protokola 2. u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju između evropskih članica i njihovih država s jedne i Bosne i Hercegovine s druge strane o definiciji pojma „proizvodi s porijeklom“ i načinima administrativne saradnje. Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju se primjenjuje u potpunosti i u skladu sa njegovim odredbama i pravilima međunarodnog prava. Tijela osnovana na osnovu ovog Sporazuma i nadležna ministarstva i institucije u Bosni i Hercegovini prate i izvještavaju o primjeni i promjeni Sporazuma, čime je Bosna i Hercegovina pokazala da je u potpunosti posvećena provedbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i ispunjavanju obaveza koje proizlaze iz njega. Nastavljen je kontinuitet i u implementaciji aktivnosti definisanih u okviru Reformske agende za Bosnu i Hercegovinu na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini, a kredibilna realizacija navedenih mjera, a podsjećam da je ona na nivou Bosne i Hercegovine na razini od 55%, je dovela do veoma konkretnih i mjerljivih rezultata, odnosno porasta svih makroekonomskih parametara u Bosni i Hercegovini, o kojima ću detaljnije govoriti u nastavku izlaganja. Postignut je i napredak u oblasti borbe protiv svih oblika organiziranog kriminala i korupcije, uključujući izuzetno važnu borbu protiv terorizma, te je značajno unaprijeđena oblast regionalne saradnje, posebno saradnje s našim prvim susjedima, što je potvrđeno i međusobnim posjetama, zajedničkim nastupima i održavanjem zajedničkih sjednica. Takva kredibilna realizacija svih zahtjeva koji su bili postavljeni na evropskoj agendi Bosne i Hercegovine rezultirala je dobivanjem Upitnika Evropske komisije za Bosnu i Hercegovinu koji sadrži 3.242 pitanja i koji predstavlja jedan od najsveobuhvatnijih, najkompleksnijih i najizazovnijih dijelova procesa evropskih integracija Bosne i Hercegovine, jer pokriva sve segmente političkog, pravnog, ekonomskog, socijalnog, društvenog i administrativnog života u Bosni i Hercegovini. Pripreme za dostavljanjem odgovora na Upitnik su počele i prije formalnog upućivanja Uptnika Bosni i Hercegovini u decembru 2016. godine, a Direkcija za evropske integracije Vijeća ministara BiH je već u aprilu 2016. godine svi nivoima vlasti dostavila Listu potencijalnih pitanja pripremljenu na osnovu upitnika susjednih država, te je pokrenuta izrada jedinstvenog informacionog sistema radi olakšanog rada na pripremi jedinstvenih odgovora Bosne i Hercegovine. Izrađene su i Smjernice za izvještavanje, te Lista potencijalnih propisa koje je potrebno dostaviti iz odgovora na Upitnik. Takođe organizovan je i niz radionica i obuka na kojima je sudjelovalo preko hiljedu službenika sa svih nivoa vlasti. 26 U okviru implementacije Odluke o sistemu koordinacije procesa evropskih integracija Bosne i Hercegovine formirana su sva tijela – Kolegij za evropske integracije, Komisija za evropske integracije i radne grupe za evropske integracije, dakle 36 radnih grupa, pri čemu su formirane 33 radne grupe u skladu s poglavljima pravne stečevine Evropske unije i tri grupe za političke i ekonomske kriterije, te za reformu javne uprave. Kolegij za evropske integracije je održao dvije sjednice, Komisija za evropske integracije je održala pet sastanaka, dok radne grupe aktivno rade na procesu priprema i usaglašavanja jedinstvenog odgovora ispred Bosne i Hercegovine. Do sada je 27 od 33 radne grupe održalo svoje sjednice i kompletan proces pripreme jedinstvenih odgovora se nalazi u fazi ubrzane implementacije. Dakle, formirana su i aktivno rade sva tijela predviđena sistemom koordinacije evropskih integracija. Vijeće ministara je, naravno, ativno radilo na ispunjavanju i drugih obaveza iz procesa evropskih integracija, te smo tokom 2016. godine intenzivirali održavanje sastanaka pododbora između Evropske unije i Bosne i Hercegovine u okviru provedbe Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Održani su prvi sastanci niza pododbora, i to Pododbora za poljoprivredu i rudarstvo, Pododbora za trgovinu, industriju, carine i oporezivanje, Pododbora za unutrašnje tržište i konkurenciju, Pododbora za transport, energiju, okoliš i regionalni razvoj, te sastanak Pododbora za pravdu, slobodu i sigurnost. Prema tome iskrena posvećenost kontinuitetu procesa evropskih integracija, posvećenost daljem provođenju reforme, implementacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, te usklađivanje sa pravnom stečevinom Evropske unije i dalje su bili i ostaju u vrhu prioriteta Vijeća ministara kojim predsjedavam i koje je prepoznato kao ključni generator evropskih procesa i integracija, čiji je angažman prepoznat kao izuzetna posvećenost realizaciji ključnih ciljeva s evropske i ekonomske agende, što je dovelo do kvalitetnog, progresivnog i impresivnog napretka Bosne i Hercegovine u implementaciji aktivnosti koje našu državu vode nepovratno ka članstvu u Evropskoj uniji, a što se jasno može vidjeti i iz brojnih izjava evropskih dužnosnika od kojih samo par vidite na priloženom slajdu. Paralelno su vođene aktivnosti i na izradi cjelodržavnih strateških dokumenata s ciljem pristupa IPA sredstvima. I u ovoj oblasti smo zatekli stanje koje je bilo vrlo nepovoljno za Bosnu i Hercegovinu, jer su zbog nepravovremenog usvajanja potrebnih cjelodržavnih strategija IPA sredstva samo za Bosnu i Hercegovinu bila planirana za period 2014.-2017. dok su za sve druge zemlje regiona ta sredstva planirana za period 2014.-2020., zbog čega je Bosna i Hercegovina u proteklih nekoliko godina izgubila, zbog takvih opstrukcija i blokada, više stotina miliona eura. Naime, Evropska unija je na bazi Indikativnog dokumenta iz perioda '13.-'14. obezbijedila finansijska sredstva za Bosnu i Hercegovinu samo za period '14.-'17. i to za sektore – demokratija i upravljanje, vladavina prava, konkurentnost inovacije, obrazovanje i socijalna politika i regionalna saradnja, dok Bosna i Hercegovina nije dobila financijska sredstva za izuzetno važne razvojne oblasti – transporta, okoliša, energetike i poljoprivrede, zbog činjenice da u periodu kada se odlučivalo o ... tih sredstava, a to je bilo, podsjećam, prije imenovanja ovoga Vijeća ministara, nisu bile usvojene cjelodržavne strategije za te sektore. Zbog toga je i godišnja lokacija IPA II financijske pomoći smanjena na samo 40 miliona eura godišnje, odnosno umanjena je za 60 miliona eura na godišnjoj razini, što znači da je Bosna i Hercegovina zbog ranijih političkih i administrativnih blokada u ovom trenutku u situaciji da može povući samo 166 miliona eura umjesto mogućih preko 660 miliona eura. Zbog toga smo se kao Vijeće ministara vrlo ozbiljno i profesionalno posvetili realizaciji obaveza iz postojećeg programa IPA fondova i Evropskoj komisiji smo već u julu 2016. godine dostavili Prijedlog državnog programa pomoći IPA za 2016. godinu u vrijednosti većoj od 50 miliona eura koji je usvojen na Vijeću ministara u septembru 2016. godine. U novembru 2016. godine Vijeće ministara je usvojilo akcione dokumente u okviru IPA programa za '17. na bazi raspoložive godišnje lokacije u iznosu od 40 miliona eura i to u sektorima na poboljšanje 27 upravljanja ljudskim resursima u sistemu državne službe i dalji razvoj statistike, dalja podrška upravljanju javnim finansijama, jačanje efikasnosti i integriteta sektora pravde s fokusom na efikasno provođenje politike borbe protiv diskriminacije. Istovremeno potvrđen je interese Bosne i Hercegovine za korištenje IPA II sektorske budžetske podrške u oblasti zapošljavanja, te je usvojen akcioni dokument za sektorsku budžetsku podršku za sektor zapošljavanja i obrazovanja sa socijalnom politikom. Naravno ključni fokus smo stavili na usvajanje nedostajućih cjelodržavnih strategija od kojih smo usvojili dvije – za transport i okoliš, što je automatski rezultiralo dobivanjem više od 30 miliona eura grant sredstava, podsjećam na sredstva koja smo dobili za dva mosta na Svilaju i u Gradišci, dok se usvajanje preostalih strategija energetike i ruralnog razvoja očekuje u narednih nekoliko mjeseci čime ćemo u potpunosti realizirati sve uslove iz Indikativnog strateškog dokumenta za Bosnu i Hercegovinu za period '18.-'20. koje smo pripremili i pokrenuli u novembru 2016. godine i čijim bi usvajanjem Bosna i Hercegovina imala isti status kao i ostale zemlje u regiji, a bile bi uključene i oblasti za koje nismo imali financijsku podršku, čime bi ponovo imali na raspolaganju više od 100 miliona eura godišnje, što bi značilo najmanje 200 do 300 miliona eura u narednom trogodišnjem periodu. Naredna važna aktivnost koja je bila u fokusu interesa Vijeća ministara jeste korištenje Investicionog okvira za Zapadni Balkan. Državni odbor za investicije održao je četiri sastanka u 2016. godini i u okviru dva poziva za tehničku ... podnesene su aplikacije u iznosu od 14,2 miliona eura, dok su u okviru dva poziva za sufinanciranje investicionih grantova podnesena četiri projekta u okviru prve runde, te devet projekata u drugoj rundi u iznosu od 130 miliona eura granta, preko 730 miliona eura investicija. Pozitivan rezultat ovakvog angažmana Vijeća ministara sa drugim institucijama jeste ovogodišnje odobravanje četiri projekta za Bosnu i Hercegovinu Od ukupno šest koje je dobila regija Zapadnog Balkana četiri projekta je dobila Bosna i Hercegovina koja su u ovome trenutku trenutno na stend-baj poziciji zbog blokade Transportne zajednice koja je od strane Vlade Republike Srpske uslijedila u završnici i finalizaciji procesa pripreme Ugovora o Transportnoj zajednici. U nastavku ću ukratko iznijeti i nekoliko važnih činjenica u svjetlu Izvještaja Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za '16. godinu, a koji potvrđuje našu odlučnost da se prioritetno posvetimo važnim reformama bitnim za pristupanje Evropskoj uniji. U okviru političkih kriterija Bosna i Hercegovina ostaje posvećena realizaciji preporuka navedenih u Izvještaju Evropske komisije za '16. godinu i u tom smislu smo usvojili Akcioni plan za realizaciju preporuka iz Izvještaja sa učešćem svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini. Naročito želim da istaknem da su nakon početnih zastoja u procesu pripreme intenzivirane aktivnosti na finalizaciji odgovora Bosne i Hercegovine na dostavljeni Upitnik Evropske komisije. Ostajemo aktivno uključeni u proces reforme javne uprave, pa je zbog, u skladu s tim izrađen Nacrt strategije reforme javne uprave za srednjoročni period '17.-'20. Bosna i Hercegovina ostaje potpuno opredijeljena na izgradnji vladavine prava na svim nivoima, te reformskim procesima iz oblasti pravosuđa koji se odvijaju i kroz kontinuirane konsultacije u okviru Strukturalnog dijaloga. Usvojen je Akcioni plan za implementaciju Strategije za reformu sektora pravde, a Visoko sudsko i tužilačko vijeće je donijelo niz akata kojima se unaprjeđuje oblast ocjenjivanja rada tužilaca u Bosni i Hercegovini, kao i akti za unapređenje disciplinskog postupka protiv nosilaca pravosudnih funkcija. Ostajemo i dalje posvećeni procesu reformi u oblasti borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, istovremeno prepoznavajući da je potrebno da intenziviramo aktivnosti na unapređenju cjelokupnog okvira za adresiranje ovih, svih izazova u ovoj oblasti. Strategija i akcioni planovi za borbu protiv korupcije usvojeni su na nivou Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i četiri kantona, a tijela za koordinaciju borbe protiv korupcije formirana su na nivou Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Federacije BiH i pet kantona. Usvojena je Strategija u oblasiti migracija i azila i Akcionim planom za period '16.-'20. smo definisali Politiku migracija i 28 azila u Bosni i Hercegovini. Vijeće ministara je usvojilo Migracioni profil za 2016. godinu kao deveti po redu na godišnjem nivou koji ima za cilj osigurati Vijeću ministara BiH realan uvid u ključne trendove u oblasti migracija. U vezi sa navedenim važno je naglasiti da je usvojena i Strategija za integrisano upravljanje granicom u Bosni i Hercegovini za period '16.-'18. Stupio je na snagu Sporazum o operativnoj strateškoj saradnji između Bosne i Hercegovine i Ureda evropske policije. Na osnovu ovog Sporazuma dodatno su usvojeni i Memorandum o razumijevanju vezano za tajnost i sigurnost podataka između Bosne i Hercegovine i Ureda evropske policije, te Sporazum o vezi između Bosne i Hercegovine i Ureda evropske policije. U oblasti sprječavanja pranja novca i finansiranje terorizma bitno je istaći da je Bosna i Hercegovina u završnoj fazi realizacije Akcionog plana kojim će se ispuniti kriteriji za zatvaranje relevantne procedure FATF-a, te da je u proteklom periodu harmoniziran finansijski sistem sa standardima i zahtjevima Manivala, te je Manival povukao, dakle Manival je povukao svoju tzv. izjavu o neusklađenosti Bosne i Hercegovine čime je Bosna i Hercegovina ponovo vraćena u redovnu proceduru, kao i sve ostale države članice Manevala, o čemu ću detaljnije govoriti u nastavku svog izlaganja. Nadalje, u skladu sa preuzetim međunarodnim obavezama Bosna i Hercegovina je značajno unaprijedila kontrolu izvoza oružja usvajanjem novog Zakona o kontroli spoljnotrgovinskog prometa oružja, vojne opreme i proizvoda posebne namjene, a aktivno učestvijemo u Inicijativi EU centara izuzetnosti za smanjenjem hemijskih, bioloških i radioloških i nuklearnih rizika. Dakle, Bosna i Hercegovina je posvećena unapređenju suradnje na području zajedničke vanjske i sigurnosne politike Evropkse unije i pozdravljamo usvajanje Globalne strategije Evropske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku. U tom kontekstu zaključen je i Sporazum sa Evropskom unijom o uspostavljanju okvira učešća Bosne i Hercegovine u operacijama Evropske unije za upravljanje krizama. U svjetlu prethodno kazanog potpuno je jasno da je osnova za stabilan i ekonomski i politički napredak Bosne i Hercegovine dalje kretanje prema članstvu u NATO paktu. Bosna i Hercegovina je dosta učinila u procesu reformi zahvaljujići aktivnosti Ministarstva odbrane, posebno u sektoru, naravno, odbrane, što je realizirano uz značajnu podršku i NATO snaga. Tokom tog procesa mi smo već preuzeli određene standarde NATO snaga. Moram reći da vrlo aktivno i predano radimo na realizacija uvjeta iz Talina kako bi Savjet što prije mogao donijeti odluku o aktiviranju Akcionoga plana za članstvo u MAP. Moram kazati da smo i u ovoj oblasti naslijedili stanje koje nije odražavalo dovoljan angažman ranijih struktura, posebno Ministarstva odbrane kada je u pitanju realizacija ovoga važnoga uvjeta, tako da do imenovanja ovoga Vijeća ministara praktično nismo imali uknjiženu skoro niti jednu lokaciju od tadašnjih 63, sadašnjih 57, te smo samo zahvaljujući angažmanu Ministarstva odbrane na čelu sa ministricom Pendeš, zajedno s našim pravobraniocima i Predsjedništvom BiH značajno pokrenuli aktivnosti u vezi sa uknjižbom vojne imovine. Poseban napredak je postignut u 2016. godini, te je od ukupno 57 perspektivnih vojnih lokacija upisano 27, one se, naravno, sve nalaze u Federaciji BiH, kao što znate, dok se 17 nalazi u procesu knjiženja, a 8 u pripremi za knjiženje i smatramo da ćemo do kraja godine moći kredibilno realizirati uvjet koji bi nam mogao omogućiti aktivaciju MAP-a. Poštovani zastupnici, provedba brojnih reformi, kako na nivou Bosne i Hercegovine, tako i na nivuo entiteta i kantona, te usvajanje zakona i brojnih strategija koji su čekali dugi niz godina, kao što su npr. Strategija u oblasti migracija i azila, Srednjoročna strategija upravljanja dugom Bosne i Hercegovine, Okvirna strategija prometa BiH, Strategija za kontrolu malog oružja i lakog naoružanja, Strategija razvoja sistema javnih nabavki, Strategija reforme upravljanja javnim finansijama u institucijama Bosne i Hercegovine, Strategija razvoja sistema internih finansijskih kontrola u institucijama Bosne i Hercegovine, itd., je dovela do planskog djelovanja povećanja nivoa efikasnosti svih procesa i rasta svih vitalnih ekonomskih parametara 29 u Bosni i Hercegovini. Vijeće ministara BiH je u 2016. godini nastavilo provedbu mjera iz ekonomske reformske agende. U sklopu nadležnosti Vijeća ministara planirane su 34 mjere u Akcionom planu, a do kraja 2016. godine u potpunosti je realizirano 18 mjera, 5 se kontinuirano provodi, dok je za 7 mjera realizacija u toku. Dakle, stepen realizacije planiranih mjera za četverogodišnji period iznosi 55% na nivou Vijeća ministara, dok je u 2016. godini realizovano preko 90% mjera koje su bile planirane za tu godinu. Praktično je prvi put na državnom nivou usvojena Srednjoročna strategija upravljanja dugom, što je bila jedna od bitnih obaveza iz Akcionog plana Reformske agende. Strategija uz prezentaciju strukture duga sadrži procjenu stanja zaduženosti, te definira srednjoročne ciljeve upravljanja dugom i smjernice za dostizanje postavljenih ciljeva. Za razliku od vrlo lošeg, pa i negativnog pada BDP-a koji je na primjer u 2009. godini bio -3%, u 2010. godini 0,87%, 2011. godini 0,96% i u 2014. godini 1,15% rast GDP-a u 2015. godini je bio 3,07%, a u 2016. godini 2,86%. Što, kada se ima u vidu rast izvoza kao jednog od najvažnijih indikatora privrednog rasta koji je u 2016. godini rastao za 4,85%, dok više od 71% izvoza ide prema zemljama Evropske unije i po prvi put je na bazi takvog rasta izvoza pokrivenost uvoza izvozom prešla iznos od 60%, govori o činjenici da su naši resursi na planski način stavljeni u funkciju ekonomskog razvoja, kao i da je značajno unaprijeđen kvalitet i konkurentnost naših proizvoda. Naš fokus je u prvoj fazi provođenja Reformske agende bio na jačanju upravljanja javnim finansijama, značajno je smanjen ukupan trošak plata u javnom sektoru, a očekujemo da ćemo kroz mjere u sklopu reforme javne uprave i dalje povećati efikasnost ... sredstava. U toku 2016. godine ukupno je prikupljeno 6,6 milijardi KM bruto prihoda Uz rast bruto prihoda od 4,5%, ali i skroman rast povrata sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje, neto prihodi su dosegli iznos od 5,5 milijardi KM. Najvažnije, pokretači rasta prikupljenih neto prihoda su bili prihodi od PDV-a, carina i putarina. Kao rezultat provođenja mjera iz Reformske agende Bosna i Hercegovina je očuvala stabilnost finansijskog sistema i svoj kreditni rejting, Izvještaj „Modisa“ za 2017. godinu je očuvao stabilni kreditni rejting Bosne i Hrcegovine sa pozitivnim perspektivama. U oblasti poboljšanja poslovne klime i konkurentnosti najznačajniji pomaci uključuju usvajanje Zakona o carinskoj politici, istovremeno je pripremljen i Nacrt izmjena i dopuna Zakona o elektronskom potpisu, kao i prateći podzakonski akti, dok su u završnoj fazi izmjene Pravilnika i procedura Uprave za indirektno oporezivanje koje će omogućiti ... uvođenje usluga za PDV i porez na dohodak. Izvršeno je mapiranje parafiskalnih nameta koji se uplaćuju u budžet institucija Bosne i Hercegovine i u narednom periodu slijedi harmonizacija parafiskalnih nameta na svim nivoima vlasti. Tokom 2016. godine nastavljen je uzlazni trend u bosanskohercegovačkoj vanjskoj i robnoj razmjeni sa svijetom. Ranije karakteristike su mu bile povećanje obima ukupne robne razmjene, izvoza i uvoza roba, te smanjenje vanjskotrgovinskog robnog deficita i bolja pokrivenost uvoza izvozom u odnosu na prošle godine. Bosna i Hercegovina je u 2016. godini ostvarila izvoz u vrijednosti od preko 9 milijardi KM što je za 4,85% više u odnosu na prethodnu godinu, a što je rezultiralo sa pokrivenošću uvoza izvozom od preko 60%, što je značajno povećanje u odnosu na pokrivenost iz 2015. godine. Ukupan obim vanjskotrgovinske razmjene je povećan za 5,74% i njegova vrijednost je veća od 26 milijardi KM. Evropska unija i dalje ostaje najznačajniji vanjskotrgovinski partner Bosne i Hercegovine po obimu razmjene i njeno sudjelovanje je 70,7% u ukupnom obimu razmjene što, znači, 71% našeg izvoza ide ka zemljama Evropske unije. Na tržište Evropske unije izvezeno je robe u vrijednosti od skoro 7 milijardi KM što je za 5,76% više u odnosu na 2015. godinu, pri čemu pokrivenost uvoza sa izvozom sa zemljama Evropske unije iznosi preko 60%. Nakon Evropske unije zemlje CEFTA-e u razmjeni sa Bosnom i Hercegovinom sudjeluju sa 15,5%, pri čemu je Bosna i Hercegovina na tržište CEFTA-e u 2016. godini izvezla robu u 30 vrijednosti većoj od milijardu i 500 miliona KM, što je dovelo do povećanja izvoza u odnosu na prethodnu godinu za 5,79%. Ovakav odnos vrijednosti izvoza i uvoza rezultirao je pokrivenošću uvoza izvozom u '16. od skoro 59%. Na sudjelovanje EFTA-e i ostalih zemalja spada ... izvoza. Najznačajni partner EFTA-e je Švicarska sa kojom se gotovo i obavlja sva trgovinska, vanjskotrgovinska razmjena u toj oblasti. U 2016. godini uvoz iz Švicarske je smanjen za 39%, dok je izvoz povećan za 13,8%. Među tzv. ostalim tržištima najznačajniji međutrgovinski partneri su Turska, a zatim Kina. U 2016. godini obim razmjene sa Turskom je iznosio skoro milijardu KM, izvoz u Tursku je iznosio više od 400 miliona KM i veći je u odnosu na '15. za 13%. Pokrivenost uvoza sa izvozom je iznosila više od 67%. Sa Narodnom Republikom Kinom primjetno je smanjene uvoza uz blagi rast izvoza, pri čemu se razmjena uglavnom vršila u tekstilnoj industriji. Posmatrano po glavnim trgovinskim partnerima Bosna i Hercegovina je tokom 2016. godine na tržište zemalja Evropske unije ostvarila izvoz roba u vrijednosti od preko 7 milijardi KM, dok je izvoz na tržište zemalja CEFTA-e iznosio više od 1,5 milijardi KM. Posmatrano po zemljama najviše stope rasta izvoza roba zabilježene su prilikom izvoza u Sloveniju 7,8%, Srbiju 6,8%, Hrvatsku 6,5% i Njemačku 4,7%. Ovaj trend se nastavio i u 2017. godini, tako da u prvom kvartalu '17. imamo povećanje izvoza od 16,5%, i to prema zemljama CEFTA-e za 36% ili za više od 1,3 milijarde KM, a prema Evropskoj uniji 13%, odnosno povećanje od 550 miliona KM. Brži tempo rasta izvoza od uvoza doprinio je da pokrivenost uvoza izvozom iznosi do sada nikada zabilježenih skoro 62, 61%. Istovremeno je i rast turizma bio veći za 28%, rast prihoda za 4,3%. Bosna i Hercegovina je još uvijek među 20 zemalja svijeta sa najvećim brojem porasta turističkih posjeta u zadnje dvije godine, a na 6. mjestu smo po porastu broja turističkih posjeta u prvih pola godine 2017. godine, što govori o izuzetnom potencijalu ovog važnog sektora za Bosnu i Hercegovinu. 2016. godinu je obilježio i rast industrijske proizvodnje od 4,3% u odnosu na prethodnu godinu. Ono što je posebno važno istaći jeste činjenica da je ovaj rast obima proizvodnje bio praćen i povećanjem broja zaposlenih u okviru industrije. Posmatrano po sektorima može se konstatirati da su svi sektori pozitivno doprinijeli ostvarenom povećanju industrijske proizvodnje u Bosni i Hercegovini ali ipak najznačajniji doprinos rastu ukupne industrijske proizvodnje u Bosni i Hercegovini ostvaren je u okviru bosanskohercegovačke prerađivačke industrije koja je u 2016. godini, zahvaljujući pozitivnim ekonomskim kretanjima na izvoznim tržištima, ostvarila povećanje proizvodnje od, više od 3% u odnosu na prethodnu godinu. Što se tiče javnog duga Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina je umjereno zadužena zemlja što doprinosi njenoj fiskalnoj snazi i omogućava joj da i pored ograničenog pristupa vanjskom finansiranju može računati na dalju finansijsku podršku međunarodnih finansijskih institucija. U poređenju s državama iz regiona Bosna i Hercegovina je u apsolutnom i u relativnom smislu najmanje zadužena država. Dug Bosne i Hercegovine je oko 6 milijardi eura, dakle nešto oko 40% našeg GDP-a, dok je npr. javni dug Srbije premašio 25 milijardi eura, odnosno više od 73% njihovog GDP-a, a Bosna i Hercegovina još bolje stoji u usporedbi sa Hrvatskom čiji je javni dug veći od 40 milijardi eura i iznosi više od 80% GDP-a. Osim relativno niske zaduženosti Bosna i Hercegovina ima i neuporedivo povoljniju strukturu javnog duga u odnosu na zemlje u okruženju. Naime, glavninu našeg javnog duga, skoro 85% čine dugoročni krediti Svjetske banke, EBRD-a i EIB-a s niskom kamatnom stopom od 0,8 do 1,7% i dugim rokom otplate, dok recimo većinu javnog duga Srbije i Hrvatske čine kratkoročne pozajmice nastale emisijom državnih obveznica sa kratkim rokom otplate 3 do 6 godina, naši rokovi otplate su 20 godina, i visokom kamatnom stopom koja se kreće od 4 do 6%. 31 Sve provedene reforme su dovele do otvaranja više hiljada radnih mjesta što predstavlja optimističan trend u cilju rješavanja najvažnijeg makroekonomskog i socijalnog problema u Bosni i Hercegovini, a to je pitanje nezaposlenosti posebno među mladim ljudima. Ali želim vrlo jasno kazati da trendovi jesu obećavajući ali da nismo zadovoljni i da ćemo biti zadovoljni tek onda kada korist od provedenih reformi budu mogli osjetiti svi građani Bosne i Hercegovine i kada se stvore uvjeti da svi mogu živjeti od svoga rada. Takođe želim istaći da je postignut značajan napredak i u sektorskim oblastima, posebno u kontekstu ispunjenja uvjeta za izradu i usvajanje cjelodržavnih strateških dokumenata. Usvojena je Strategija aproksimacije propisa pravnom nasljeđu EU u oblasti zaštite životne sredine, a Bosna i Hercegovina je ratificirala Pariški sporazum uz Okvirnu konvenciju UN o klimatskim promjenama čime je postala prva zemlja u regionu Jugoistočne Evrope koja je ratificirala ovaj Sporazum. U oblasti transporta usvojili smo Okvirnu transportnu strategiju koja nam je omogućila pristup novim fondovima, te je takođe na nivou Vijeća ministara usvojen Nacrt zakona o elektronskim komunikacijama. Završena je prva faza digitalizacije, a u oktobru 2016. godine je pušten signal, RTV signal čije kapacitete mogu koristiti javni emiteri i ostali
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Denisu Zvizdiću na detaljnom izlaganju. Sada imamo raspravu. Prvi se za riječ javio zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Predsjedavajući zahvaljujem. 34 Poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, poslanici danas nisu ovdje došli da vas bilo šta pitaju, mi imamo jednom mjesečno sjednicu gdje to radimo. I trebali bi imati jednom godišnje, a nemamo, zajedničku sjednicu oba doma gdje mi postavljamo pitanja, vi odgovarate. Današnja sjednica ima nešto sasvim drugo na dnevnom redu, a to je Izvještaj o radu. Danas bi mi trebali da govorimo a da vi za promjenu malo slušate nas. Ja da ne znam ko je šef državne vlade i samo da slušam izlaganje pomislio bih da je predsjedavajući Vijeća ministara Branko Kockica, jer znate kako on kaže – tamo su kuće od čokolade, prozori su od marmelade, tako bajkovito izgleda ovo o čemu ste Vi sada 47-8 minuta govorili. Nažalost, ovo jeste bajkovito ali ne samo bajkovito, ovo je potpuno diskonektovano od realosti u kojoj žive građani. Ja mislim da ste izabrali izuzetno pogrešnu strategiju ali nije moje da vas savjetujem. Rekli ste da idemo argumentom. Ja sam na početku mandata kada ste položili zakletvu, predložili sastav Vijeća ministara, rekao da su svi ljudi pa i Vi robovi izgovorene riječi. Vi ste izašli za govornicu i dali obećanja i poslanicima i građanima Bosne i Hercegovine kojima ste se obratili u direktnom TV prenosu. I zato ću ja prokomentarisati neke stvari koje ste Vi obećali, a niste uradili. Prije svega kazali ste da želiti istaći da Vijeće ministara neće imati namjeru preuzimanja bilo kakvih nadležnosti koje nisu u skladu sa Ustavom BiH, ali da isto tako nećete dozvoliti da se derogiraju nadležnosti koje po Ustavu pripadaju Bosni i Hercegovini. Rezultat toga kroz mehanizam koordinacije kantoni su postali subjekt vanjske politike, a taj isti mehanizam koordinacije funkcioniše samo u Vašim izvještajima. Rekli ste takođe da ćete Bosnu i Hercegovinu učiniti boljom i prosperitetnijom državom, društvom jednakih šansi za sve njene narode i građane. Ne znam dokle ste sa ostvarenjem ovog obećanja, ali znam da tamo gdje Vaša stranka upravlja tim procesima i određuje da li će ovo biti društvo jednakih šansi za sve njene narode to nije tako. U glavnom gradu Bosne i Hercegovine imate jednonacionalne upravne i nadzorne odbore. I ne može niko uprijeti prstom u bilo koji drugi bosanskohercegovački grad kad u glavnom gradu je situacija takva. Preskočiću ovo gdje ste hvalili prethodno Vijeće ministara i Vašeg kolegu Bevandu, malo ste danas drugačije o tome govorili. NATO – nama je kao poslanicima u više navrata rečeno nemojte puno da to čakate mi ćemo to ispod kapi uraditi i registrovati. Pošto se to ne dešava da znate od ove sjednice pa nadalje na svakoj sjednici ćemo pitati pojedinačno šta je sa kojom lokacijom. Ne ide u Republici Srpskoj, recite nam što ne ide, šta je sa ovih 15 u Federaciji. Bilo je 63 perspektivne sad je 57, dakle da li je naša strategija da smanjivanjem broja perspektivnih lokacija ispunimo uslov. Hajde da proglasimo da ih nema nikako i mi smo u NATO-u. O ovome ćemo govoriti na narednim sjednicama itekako. Obećali ste nastavak aktivnosti na realizaciji Aneksa VII – povratak, osiguravanje ravnopravnosti naroda i građana kroz realizaciju mjera za izgradnju povjerenja i relaksaciju međuetničkih odnosa. Međuetnički odnosi su u jednom periodu prošle godine toliko relaksirani bili da je tema tri puta sedmično bila hoće li se zaratiti. Koliko je povratnika i gdje vraćeno na osnovu ovog o čemu ste govorili. Uloga Direkcije za evropske integracije biće obnovljena i ojačana, kako u njezinim baznim nadležnostima, tako u procesu konačnog definiranja mehanizma koordinacije. Ljudi o mehanizmu koordinacije pročitali u novinama isto kao i poslanici. Ključni prioriteti u reformi javne uprave u narednom periodu biće usmjereni na jačanje privrednih potencijala. Kad to kažem onda prije svega mislim na pojednostavljivanju upravnog odlučivanja, preuzimanja odgovornosti i, naravno, podrazumijeva se slušanje glasa privrednika. Kako se sluša glas privrednika najbolje govori to da dva mjeseca niste bili u stanju odgovoriti na zahtjev 30.000 privrednika za izmjenu Zakona o PDV-u. Gospodin Bevanda je poslao odgovor u funkciji predsjedavajućeg Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje ali Vijeće ministara apsolutno nema stav o tome iako je Vijeće ministara bilo takođe zamoljeno 35 da odgovori na ovaj zahtjev. Imate još jedan u proceduri, ali, evo, da vam ja sad to ne govorim, to je vezano za prolongiranje roka plaćanja PDV-a sa 10. na zadnji dan u mjesecu, što je također zahtjev više od 30.000 privrednika. Vijeće za nacionalnu sigurnost, obećali ste za govornicom u direktnom TV prenosu i obećali ste Strategiju sigurnosne politike 2015.-2025. Ni Vijeća za nacionalnu sigurnost, ni Strategije. Rekli ste argumenti. Posebnu pažnju ćemo posvetiti onim sektorima ... imamo komparativne pa i konkurentne prednosti, prije svega energetiku. Energetika, evo danas smo i ministar Šarović i ja davali izjave medijima vezano za uzurpaciju naših prirodnih resursa od strane susjeda za šta ne postoji adekvatna podloga na nivou ugovora. Ne znam šta je bilo na sastanku sa brojnim državnicima iz susjednih zemalja i da li ste ovo pitanje pokrenuli. Strateški sektor, tad ste rekli, koji želim posebno ... jeste sektor poljoprivrede, ruralni razvoj, proizvodnja zdrave hrane, itd. Šta bi sa ovim, šta je urađeno? Šta je s plavim dizelom? Strategija sveobuhvatnog razvoja poljoprivrede, dokle je strategija, kad ćemo je vidjeti, postoji li, je li se išta radi na njoj. Formiranje Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja na državnom nivou će biti potreban, pa i neophodna potez. Dokle ste s tim? Zna li se ko je ministar budući. Preskačem ..., nema baš previše vremena ali, evo, još samo par stvari. Usvajanje Zakona o strateškim investicijama u Bosni i Hercegovini – dokle je taj Zakon, kad će biti u Parlamentu? Evo, mi smo slobodni u Parlamentu, nema zakona nikako, dajte nam da usvojimo to. Formiranje Banke za obnovu i razvoj Bosne i Hercegovine – šta je s Bankom? Za akcize ste tada rekli da će se ovo pitanje tretirati tek poslije vrlo ozbiljnih i prije svega stručnih analiza i dokaznica o pozitivnim efektima na ukupni ekonomski i finansijsko fiskalni sistem. Sva pitanja koja su postavljena, a škakljiva su, ostala bez odgovora. I jedna od posljednjih tema koje ću ja obraditi, pošto ja nemam vremena koliko Vi imate, područje kulture, tad ste rekli – želim posebno naglasiti i ne smije i neće biti stavljeno na marginu jer je kultura jedan od najvažnijih brendova Bosne i Hercegovine. U tom smislu, rekli ste tada – duboko cijeneći kulturna dostignuća svih konstitutivnih naroda treba podvući da je kultura Bosne i Hercegovine proizvod miješanja i preplitanja kulture svih njenih naroda i građana koji ovdje žive, itd., itd. Vrlo ste lijepo govorili tada. Šta je rezultat? Rasturena Komisija za nacionalne spomenike, doduše niste to vi uradili, to je rezultat Predsjedništva, ali je donesena Odluka da se na temeljima spomenika iz hiljadu petsto i neke godine u centru Sarajeva prave poslovni prostori. I ja Vas pitao prošli put, Vi rekli dobiću pismeni odgovor, naravno ja taj odgovor nisam dobio. U međuvremenu u kameru su ljudi rekli da to jeste donešena Odluka i da će se u srcu Baščaršije na tom nacionalnom spomeniku iz XVI vijeka praviti poslovni prostor, ima i projekat. Ja i dalje insistiram da mi dostavite odgovor. Poseban prioritet, ste tada naveli – stvaranje uslova da mladi ostanu u Bosni i Hercegovini i da vežu svoje profesionalne i porodične ambicije za svoju domovinu. U cilju ovog ste tada rekli – donijeti Nacionalnu strategiju za mlade 2015.-2025. Mladi odoše, strategije nema ni na mapi. I pošto ću ja ostati bez vremena, a predsjedavajući će revnosno upozoriti, samo ću na kraju reći dvije rečenice. Ništa od ovog spomenutog, tad ste rekli, neće biti moguće provesti bez vaše podrške, odnosno podrške Parlamenta [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i to je preduslov efikasnog i reformskog djelovanja. E, tek ste ovdje pali, na odnosu s Parlamentom ste potpuno proklizali. Dakle, poslanici većine kad nisu kamere i mikrofoni upaljeni isto kao i mi iskazuju svoju frustraciju vašim odnosom prema Parlamentu koji je izabrao Vijeće ministara [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Stvar, samo predsjedavajući, sa kojom se slažem, pola rečenice, kaže predsjedavajući na kraju – želim vam svakao dobro i nek dragi Bog čuva našu domovinu Bosnu i Hercegovinu. Ovdje se slažemo, i ja Vama želim svako dobro, bez obzira kako ćete politički završiti i neka Vam je Bog na pomoći. 36
Hvala. Ispravka krivog navoda, zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Ma znate što, ja sam bio u dilemi da li mome kolegi Magazinoviću odgovoriti jer, dakle, on je nastojao da govori još ljepše nego što je govorio gospodin Zvizdić, znači i on je pokušao da ostavi dojam. Ali u ovoj prigodi samo sam se odlučio da jedan netočan, po meni, navod ispravim koji je on naveo, a ima ih još ali eto neću o svima, nego kad je govorio o koordinacijskom mehanizmu, dakle radi javnosti prije svega, koordinacijski mehanizam nije Ministarstvo vanjskih poslova, koordinacijski mehanizam nije ni komisija nikakva za vanjske poslove, koordinacijski mehanizam je tijelo koje treba pomoći u procesu europskih integracija, koliko ja to razumijem, da Bosna i Hercegovina ima jedan glas i da ima uređen unutarnji, da se poštuje unutarnji ustroj, Ustav i sve ono što iz toga proizilazi, a u tome je itekakva uloga kantona, odnosno županije, kantona kako je on rekao ja govorim županija. Dakle, one imaju ustavne ovlasti i nikakve, nikakvu oni nemaju ustavnu ovlast vanjske politike, niti to ima koordinacijski mehanizam Tako da mislim ne bismo ipak zbunili javnost ovim što gospodin Magazinović iznosi, i nije to prvi put da govori, dakle bez sudjelovanja županija u ovome procesu evropskih integracija, koje imaju svoje ustavne ovlasti, dakle nećemo moći doći do toga da, evo, u ovim upitnicima korektno odgovorimo onima koji traže odgovore na pitanja koja su nam poslali, a da ne kažem da provedemo sve ono što trebamo provesti da bismo postali članica Evropske unije. Dakle, samo ispravka toga koliko sam ja razumio šta je on govorio.
Dobro, hvala. Diskusija, zastupnik Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući i srdačan pozdrav Vijeću ministara, gostima, kolegicama i kolegama. Na početku ovog mog osvrta na Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2016. godinu želim reći da mi je ova nova metodologija izvještavanja, koju je uspostavilo Vijeće ministara u maju mjesecu prošle godine kada je usvojeno novo Uputstvo o načinu pripreme godišnjeg programa rada i izvještavanja o radu institucija Bosne i Hercegovine, dodatno otežala razmatranje i pretresanje predmetnog dokumenta jer se bitno razlikuje od ranijeg sadržaja, strukture i forme izvještavanja o radu Vijeća ministara. Ranija metodologija izrade izvještaja o radu Vijeća ministara podrazumijevala je posebne tematske cjeline u kojima se izvještavalo o aktivnostima i stanju u oblastima iz djelokruga ministarstava, samostalnih upravnih organizacija i pojedinih tijela Vijeća ministara, te su komisije Predstavničkog doma razmatrale takve izvještaje svaka iz svoje nadležnosti. Ovaj novi način godišnjeg izvještavanja o radu Vijeća ministara daje zbirnu analizu izvršenja Akcionog plana godišnjeg programa rada Vijeća ministara, te isti nije pogodan za razmatranje po komisijama jer nema odvojene tematske cjeline koje bi se evaluirale od strane nadležnih komisija. Možda zbog toga što sam se prvi put susreo sa ovakvim formatom izvještavanja moram reći da je proučavanje istog veoma složen postupak, te da sam se dobro namučio da prikupim informacije koje su mi potrebne za raspravu i evaulaciju istog. Proučavajući Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2016. godinu ja sam zaključio da ova nova 37 kozmetika izvještavanja bi trebala nadomjestiti suštinu, te da se želi ispuniti samo formalna procedura, a mnoga važna pitanja se ne otvaraju, niti navode radi čuvanja prividnog sklada u odnosima vladajućih političkih subjekata. Međutim, suštinsko i cjelovito izvještavanje o radu Vijeća ministara se ne može popraviti formalnim i u najvećem dijelu deklerativnim pristupom izvještavanja kao što je sljedeći navod u Izvještaju pod uvodom na strani 3. gdje se navodi – Bosna i Hercegovina na kraju 2016. godine bilježi značajno poboljšanje ekonomskih parametara u odnosu na posljednju dekadu, najveće prihode, najmanju zaduženost u regiji, te značajan porast broja zaposlenih. Dalje u tekstu nema argumenata, niti izvora na osnovu kojih je postavljena ovakva tvrdnja. U vezi ovakve tvrdnje postavljam pitanje Vijeću ministara – koje su to reforme provedene u 2016. godini da tako značajno poboljšaju ekonomske parametre u odnosu na zadnjih 10 godina, odnosno zašto Vijeće ministara u ovom Izvještaju nije navelo takve aktivnosti u 2016. godini pa da možemo vidjeti koje su to mjere dovele do takvog poboljšanja ekonomskih parametara? Naravno, ja sam izvršio uvid u sve predložene zakone od strane Vijeća ministara u 2016. godini, nisam prepoznao ni jedan predloženi zakon koji bi u tako kratkom roku utjecao na poboljšanje ekonomskih parametara, te smatram da je navedena tvrdnja preuveličana i neobjektivna. Ovo je vrlo ozbiljna tvrdnja koja je morala biti potkrijepljena argumentima, statistikom i brojkama. Relano bi bilo da je Vijeće ministara već kad se u to upustilo ekonomski ambijent u Bosni i Hercegovini opisalo podacima Agencije za statistiku BiH iz decembra 2016. godine gdje je navedeno da je u decembru 2016. godine ukupan broj zaposlenih osoba u Bosni i Hercegovini iznosio 737.954, a registrirano je 510.022 nezaposlene osobe što pokazuje da je broj nezaposlenih skoro sustigao broj zaposlenih i oslikava vrlo nepovoljan ambijent za nova radna mjesta i zapošljavanje. Zanimljiv je i slijedeći hvalospjev na istoj stranici 3. ovog Izvještaja – paralelno sa aktivnostima na evropskom putu fokus rada je stavljen na ekonomski rast i razvoj, što je rezultiralo rastom vitalnih ekonomskih parametara i jačanje vladavine prava. Ja nisam vidio, niti osjetio taj snažan val poboljšanja vitalnih ekonomskih parametara, a da je isto posljedica rada ili rezultat rada Vijeća ministara u 2016. godini. Koji su to reformski zakoni predloženi u 2016. godini od strane Vijeća ministara da su isti toliko utjecali na poboljšanje privrednog i ekonomskog ambijenta, te jačanje vladavine prava? Kako se može tvrditi da je jačana vladavina prava u 2016. godini kad od planiranih 14 zakona iz oblasti pravosuđa Vijeće ministara je usvojilo svega šest, a od toga su tri usvojena od strane Parlamentarne skupštine BiH? U ovom Izvještaju trebalo je navesti i suštinske promjene koje su izvršene, vidljive i mjerljive pokazatelje koji prikazuju objektivnu sliku postojećeg stanja, te nagovještavaju kontinuiran napredak na evropskom putu. U ovakvom načinu i formatu izvještavanja sam popis i opis događaja i doživljaja navedenih aktivnosti nije presudan niti je toliko bitan, bitna je suština i mjerljivi pokazatelji za postizanje cilja. Toga u ovom Izvještaju je vrlo, vrlo malo. Također ovaj Izvještaj obiluje velikim brojem pomješanih podataka kojima se želi prikazati ekonomski rast i razvoj, ali nije navedeno da je realni sektor taj koji ja zaslužan za takve pokazatelje, a da javne vlasti i uprava imaju vrlo nisku zaslugu za navedene ekonomske i privredne pomake. Karakteristika ovog Izvještaja je ta da Vijeće ministara BiH u ovom Izvještaju navodi samo one pokazatelje koji će predstaviti pozitivnu stranu ovog izvještajnog perioda pri čemu se nije vodilo računa o objektivnom izvještavanja. Dokaz tome je isticanje broja usvojenih zakona, strategija, odluka i zaključaka bez podataka o planu istih i postotka izvršenja u odnosu na plan. Kada se izvrši komparacija Izvještaja o radu Vijeća ministara za 2016. godinu sa izvještajima iz ranijeg perioda onda je situacija slijedeća, u dijelu Izvještaja zakonodavnih aktivnosti – 2013. godine Vijeće ministara je utvrdilo 30 prijedloga zakona, 2014. godine 20 prijedloga zakona, 2015. godine 30 prijedloga zakona, a 2016. godine 25 prijedloga zakona. Na osnovu ovih pokazatelja 38 može se zaključiti da je zakonodavna aktivnost Vijeća ministara u 2016. godini skoro na najnižem nivou i poražavajuća je čak i u odnosu na 2014. godinu koja je bila izborna godina, pa razumije se da je tada zakonodavna aktivnost Vijeća ministara oslabljena. U četverogodišnjem peridu od 2013. do 2016. godine Vijeće ministara je u izvještajnom periodu utvrdilo najmanji broj prijedloga novih zakona. Važno je napomenuti da je Program rada Vijeća ministara za 2016. godinu kreiran, pripremljen i usvojen od strane Vijeća ministara BiH, te da Parlamentarna skupština ne sudjeluje, niti usvaja isti. Stoga i jeste zabrinjavajuće da Vijeće ministara ne izvršava aktivnosti koje samostalno planiraju i određuju. U 2016. godini po Programu rada Vijeće ministara je planiralo utvrđivanje 65 prijedloga zakona. Na strani 1. ovog Izvještaja navedeno je da je u izvještajnom periodu Vijeće ministara utvrdilo 19 prijedloga zakona, međutim u trećem dijelu Izvještaja, Izvještaj o zakonima planiranim Godišnjim programom rada Vijeća ministara navedeno je, od strane 187. do strane 201. u koloni 5, da je usvojeno na Vijeću ministara 25 prijedloga zakona, uključujući nove zakone i izmjene i dopune zakona. Pa bih ja molio Vijeće ministara da nas upozna koji je podatak tačan, na strani 1. ili u trećem dijelu ovog Izvještaja. Ja bih razumio ovakve greške da je Vijeće ministara usvojilo u toku godine 150 i više zakona, pa da ih ne može tačno prebrojati, ali da se ne može tačno izbrojati 25 zakona to mi je vrlo zabrinjavajuće i za ovaj saziv Vijeća ministara. Od planiranih 65 prijedloga zakona Vijeće ministara je u izvještajnom periodu utvrdilo 15 novih prijedloga zakona i 10 izmjena i dopuna zakona što je ukupno 38% u odnosu na plan. Na osnovu takvog postotka izvršenja plana zakonodavnih aktivnosti Vijeće ministara nema prolaznu ocjenu. Zašto je tako slaba i niska realizacija planirane zakonodavne aktivnosti Vijeća ministara u 2016. godini nije obrazloženo, niti opravdano u ovom Izvještaju. Kada se izvrši komparacija podataka iz ovog Izvještaja sa podacima iz ranijeg periodu u dijelu prikupljanja javnih prihoda onda je situacija slijedeća. 2013. godine ukupno je prikupljeno na Jedinstvenom računu Uprave za indirektno oporezivanje 5,882 milijarde KM, 2014. – 6,241 milijarda, 2015. – 6,354 milijarde, 2016. – 6,6 milijardi. Vrlo su važni ovi pokazatelji da [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje kontinuirano rastu, te da su u 2016. godini u odnosu na 2013. godinu porasli za iznos od 718 miliona KM. Iako su ukupni bruto prihodi u stalnom porastu onda nije jasno zašto Vijeće ministar uporno predlaže zakonska rješenja kojima bi se, prije svega, zahvatio novac građana i povećala cijena života sve siromašnijih kategorija [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ove zemlje. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Zastupnik Šemsudim Mehmedović, diskusija. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti. Evo, u prilici smo da smo vidjeli jednu ... prezentaciju od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara, koja je zapravo jedan sažetak Izvještaja o radu Vijeća ministara za 2016. godinu koje je, koji je na 320 stranica. I zapravo ovaj sažetak govori o rezultatima rada ovog sastava Vijeća ministara. Naravno da je za nas zastupnike veoma teško bilo pročitati 320 stranica iz kojih bi mogli da izvučemo ovo o čemu je govorio i sam predsjedavajući Vijeća ministara, međutim čini 39 mi se da bi bolji bio pristup da se zapravo i Izvještaj o radu Vijeća ministara, bar prema Parlamentu, bazira na onom zaključku Komisije za vanjsku trgovinu i carine koji glasi da bi trebalo izvještaj da bude na temelju plana rada Vijeća ministara, jer bi na taj način sigurno imali jedan, jednu realniju sliku stanja o radu Vijeća ministara, jer bi imali uporedne pokazatelje. Naravno, to ne zavisi sve ni od Vijeća ministara nego i od nas u Zastupničkom domu koji bi trebali da definišemo kakav mi to zapravo izvještaj želimo od strane Vijeća ministara. Nisu samo, nije samo kvalitet rada Vijeća ministara broj usvojenih zakona, znate, imate mnogo i implementacije već usvojenih zakona u ranijem sazivu Vijeća ministara, pa i izradi podzakonskih akata, raznih pravilnika, instrukcija, itd., itd., što svakako govori o kvantitavnom dijelu rada Vijeća ministara. Znate, mi smo u situaciji da stalno Vijeće ministara upoređujemo sa prethodnim ili još dalje, još prethodnim sastavom Vijeća ministara. Siguran sam da je po broju usvojenih zakona sastav Vijeća ministara iz vremena predsjedavajućeg Adnana Terzića bio jedan od najuspješnijih, ali tada je i ambijent bio pozitivan u smislu izgradnje institucija Bosne i Hercegovine jer smo imali visokog predstavnika u punom kapacitetu koji je bio snažna podrška, ne samo Vijeću ministara, nego svim institucijama Bosne i Hercegovine. I, naravno, od tog sastava Vijeća ministara mi smo imali nakon toga Vijeće ministara na čelu kojeg je bio gospodin Špirić, kao jedno od najneuspješnijih sastava Vijeća ministara, pa smo imali Vijeće ministara na čelu kojeg je bio gospodin Bevanda, pa smo imali, sjetimo se, i usvajanja Fiskalnog okvira za četiri godine, koji je zapravo bio jedan okvir i omča oko vrata budućem sastavu ministara, itd., itd. To su sve elementi koji utiču uopće na ambijent u kome radi Vijeće ministara, evo koje imamo i danas u ovom sastavu. Čini mi se da se nije dovoljno možda osvrnulo u ovom Izvještaju o radu Vijeća ministara ili nije bilo dovoljno vremena da se predsjedavajući osvrne i detaljnije na borbu protiv korupcije u smislu uspješnosti. Znate, strategija u redu, da, ali čini mi se da mjere i radnje koje poduzimamo svi zajedno kao bosanskohercegovačko društvo nisu dovoljne da bi zapravo našli odgovor kad je u pitanju borba protiv korupcije, jer čini mi se da je rastuća funkcija i u ovoj oblasti broj onih koji se bave koruptivnim djelatnostima. Stoga mislim da bi možda trebalo mnogo više, detaljnije se posvetiti ovom pitanju. Da li su građani danas sretniji ili manje sretni? To je ključni odgovor kad je u pitanju kvalitet rada Vijeća ministara. Naravno, taj odgovor ne mogu dati ja, to mogu, to može samo osjećaj građana Bosne i Hercegovine da kaže da li je danas sretniji svaki građanin, prosječan građanin u Bosni i Hercegovini ili ne. Po ovim ekonomskim parametrima koji su, očigledno svi imaju rastuću funkciju trebali bi građani Bosne i Hercegovine da se osjećaju sretnije. Da li je to tako, naravno nek procijene sami. Da li Vijeće ministara vodi brigu o našim bh nacionalnim interesima? Kažem, bh nacionalni interes, znači našim državnim interesima. Ovo govorim sa aspekta, evo čini mi se nedovoljne brige kada je u pitanju izgradnja Pelješkog mosta, jedna od tačaka dnevnog reda biće danas, evo na ovoj sjednici je Informacija o aktivnostima na izgradnji Pelješkog mosta. Čini mi se da svakako treba graditi dobrosusjedske odnose, ali ne na štetu Bosne i Hercegovine, ma o kome se radilo od susjeda. Pa sjetimo se nekoliko puta su kolege zastupnici postavljali pitanja i oko korištenja hidropotencijala, kako prema Hrvatskoj, tako i prema Srbiji na Drini, i prema Crnoj Gori, itd. Čini mi se da nemamo adekvatan odgovor, znate, čim postavite to pitanje odgovor je u smislu – znate nemoj da remetimo odnose sa susjedima. Da, ali znači li to da trebamo rasprodati ovu državu da bi bili zadovoljni naši susjedi. Ja mislim da ne. Stoga očigledno je da korištenje hidropotencijala koji nanose štetu, da tako kažem, građanima Bosne i 40 Hercegovine ma u kojem dijelu živjeli, a korist imaju naši susjedi. Soga mislim da Vijeće ministara treba posebnu pažnju da posveti tome. Takođe kad je u pitanju i spoljnotrgovinska razmjena, mi imamo rast izvoza, ali imamo i rast uvoza. Čini mi se da malo gubimo korak kad je u pitanju, bar ovih sedam mjeseci ove godine, kad je u pitanju spoljnotrgovinska pokrivenost izvoza uvozom, da imamo blagi zastoj. Stoga ona rastuća funkcija koju smo imali u 2016. godini, koja je i predmetom, evo, ovog Izvještaja o radu Vijeća ministara, bojim se da neće taj trenda da se nastavi, nego da će biti ipak neka ravna ... Ovo govorim i sa aspekta spoljne politike za koju je nadležno Predsjedništvo. Gledajte, možda mi nemamo političku saglasnost da, evo, priznamo Kosovo kao državu, to je sasvim jedna politička realnost, ali ako Republika Srbija može nesmetano da sa postojećim dokumentima, međusobno priznavanje dokumenata da građani se kreću na prostore Kosova i, naravno, razvijaju privrednu aktivnost, mi imamo situaciju da imamo vrlo rigorozan vizni režim sa Kosovom iz razloga, govorim ovo iz razloga sprječavanja privredne djelatnosti prema Kosovu, jer znate Energoinvest i ostale velike firme iz Bosne i Hercegovine su imale itekakve privredne aktivnosti na svim prostorima bivše nam zajedničke države Jugoslavije. Al' danas naši ni serviseri ne mogu otići, dok dobiju vizu, znači, voz prošao. To je jedan od problema, znači to je jedna od prepreka za normalno odvijanje privredne djelatnosti. Kakva nam je ekonomska stabilnost? Znači, evo, bilo je govora u ovoj prezentaciji, ja neću o tome. Zatim pitanje otvorenosti tržišta, znate mi smo imali i imamo potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i imamo sa Evropskom unijom potpuno otvoreno tržište, nismo dovoljno u zadnjih nekoliko, evo, godina, pa smijem reći 15 godina, nismo dovoljno vodili računa o problemima koji nas mogu zadesiti i koji su sad na sonu. I mi danas imamo potpuno otvoreno tržište i nemamo zaštićenu bh proizvodnju kad je u pitanju to tržište. Nažalost, nismo dovoljno učinili ni da definišemo regulatore koji trebaju da to regulišu. Imamo, evo, taj sporni Zakon o akcizama gdje imamo tržište nafte i naftnim derivatima, mi imamo danas situaciju da imamo ogroman broj prodajnih mjesta za naftu i naftne derivate, nijedno nije ugašeno. Zašto? Zato što svi, svima se isplati da rade taj posao, zato što je ekstra profit veliki, a pokušavamo da nametnemo još neki namet, da tako kažem, da bi povećali maloprodajnu cijenu nafte i naftnih derivata bez da regulišemo to tržište. Znači, ne smijemo prepustiti građane Bosne i Hercegovine onim lobijima koji međusobno se dogovaraju u formiranju maloprodajne cijene. Monetarna stabilnost, evo to smo imali priliku kod izvještaja Centralne banke. Zatim, sigurnost građana. Da li se danas građani Bosne i Hercegovine osjećaju sigurnije nego u prethodnim sazivima Vijeća ministara? Ja, čini mi se da dijelim mišljenje običnog čovjeka da ipak je danas sigurnosna situacija stabilnija nego što je bila ranijih godina, bez obzira na ove ekscesne događaje i trenutke kada su, evo kao što neke kolege kažu, pitali hoće li biti rata [[poslanik e upozorava na vrijeme]] Neće biti rata u Bosni i Hercegovini, prema toma građani Bosne i Hercegovine se osjećaju mnogo sigurnije. Ja, samo još kratko, znači, zatim medijske blokade, mi imamo danas situaciju da, nažalost, taj ukupni ambijent i mediji kreiraju ne samo, evo, Vijeće ministara, Parlament ili institucije sistema. Prema tome, mislim da svi zajedno moramo promovisati izgradnju slobode, slobodnog društva, izgradnju pravde i pravednog društva [[poslanik se upozorava na vrijeme]] svaka naša odluka i svaki naš zakon ukoliko je nepravedan promoviše sasvim, savim suprotno. I ... da je ovo kratko, koje su bile prepreke da Vijeće ministara bi bilo uspješnije, da li su političke, zakonske, kadrovske, spoljnopolitičke, kakvo je opredjeljenje, znači, ovog sastava Vijeća ministara u pogledu [[poslanik se upozorava na vrijeme]] , je li to NATO i Evropska unija, jesu li to samo dva politička cilja ili nemamo političku saglasnost i jedinstvo u ... pogledu. 41
Dobro.
na kraju – uvjeti rada ...
Hvala Vam gospodine Mehmedoviću, minutu ja tolerišem maksimalno.
nestabilan jer nemamo definisanu političku većinu.
Hvala Vam, hvala Vam.
Hvala lijepo.
Hvala Vam. Gospodin Senad Šepić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Neki od mojih kolega su, evo, prije mene već spominjale i komentarisale ekspoze koji smo slušali prije dvije godine. Bilo bi, bilo bi puno toga dodati na ono što smo maloprije čuli, ali evo ja ću taj dio preskočiti. Dakle, Vama sugerišem da ga Vi malo pročitate, pogledate, sami sebi Vi odgovorite koliko ste Vi zadovoljni onim što ste nam ovdje skoro sat vremena govorili kad ste imenovani prije dvije godine. Dakle, najbolji bio bio i, rekao bih, najdobronamjerniji, najkorisniji pristup za sve nas, da svako od nas se preispita šta je to što je zapravo preuzeo sebi na leđa, šta je obećavao, a koliko je poslije toga sam on zadovoljan time što je govorio i onim što je, što je napravio. Program rada, svake godine Vijeće ministara samo napravi svoj program rada, Vi sami odgovorite koliko ste, koliko ste recimo vi zadovoljni realizacijom onoga što ste sami planirali. Dakle, koliko je realiziranog od onoga što ste sami planirali. Spomenuli ste da je jedna od osnovnih stvari dinamiziranje procesa evropskih integracija, i činjenica je da su se tu neke stvari pokrenule. Dakle, isto je tako činjenica da smo mi dugo godina imali potpuni zastoj na evropskom putu i da, ukoliko to onako čisto, rekao bih, posmatrate kao odnos prema onom što ste Vi zatekli, bilo šta da se desilo možemo govoriti o nekom, o nekom rezultatu. Koliko to na dalje ima taj kontinuitet i koliko zapravo to prati očekivanu potrebu, na to također sami sebi pokušajte dati najbolji odgovor. Neko je od kolega već spominjao, recimo odnos prema vojnoj imovini, uknjižbi imovine. Dakle, ako imamo ovu vrstu direktnog političkog problema u Republici Srpskoj šta je sa onim što trebamo, recimo, ovdje uraditi, u Federaciji BiH, gdje ne možemo kazati da imamo najdirektniju, rekao bih, političku opstukciju. Pogledajte također Pismo namjere kojega ste Vi skupa sa vladama entitetskim napravili i kojega ste, ovaj, dogovorili sa međunarodnim institucijama, sa MMF-om, sa Svjetskom bankom, pogledajte samo recimo tamo rokove, u šest ili sedam oblasti. Vidjet ćete šta ste Vi i u kojem roku otprilike obećali kad je u pitanju stabilizacija javnih, ovaj, prihoda, reforma javne uprave, odnos prema 42 zdravstvenim, ovaj, sektor zdravstva, sektor obrazovanja, socijalni sektor. Dakle, pogledajte rokove koje ste Vi potpisali i dogovorili sa njima i recite jeste li Vi u tom smislu zadovoljni i koji je recimo, kakav je Vaš odnos prema onome što ste sami potpisali i odnos, u odnosu na ono što ste dosada realizirali. Više sam puta do sada govorio o potrebi da usvojimo program integrisanja, program integrisanja Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju. Dakle, da imamo program integrisanja Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju, puno ovih stvari koje danas ovdje govorimo, kad su u pitanju neki rokovi, obaveze, planovi, institucije, nivoi koji trebaju nešto uraditi u Bosni i Hercegovini, bio bi nam jasniji. Vi biste, dakle, danas ovdje kad govorite nam o ovome Izvještaju bili puno precizniji, u jednom smislu i kredibilniji, ali ono što je dakle obaveza, vi ste ti koji treba da predstavljate motor da u ovom smislu ove dokumente pripremate, da ih dogovarate, da pravite tu vrstu razgovora i dogovora na prostoru cijele Bosne i Hercegovine i da ustvari budete oni koji ćete te probleme nuditi i nuditi rješenja na te probleme. Pogledajte, ovdje ste nešto govorili, koliko je Bosna i Hercegovina iskoristila mogućnost, mogućnost fondova i sredstava koje nam daju, ovaj, zemlje Evropske unije, ili koje nam daje Evropska unija kroz program za Zapadni Balkan, vezano za infrastrukturu. Pogledajte recimo i uporedite to sa odnosom drugih zemalja, okolnih, koliko recimo Srbija koristi tih sredstava, koliko Crna Gora, koliko Makedonija recimo, koliko koristimo mi. Kolika je iskoristivost IPA fondova, ovdje ste nešto govorili šta ste zatekli, ali isto tako niste poslije toga dali nikakav ubjedljiv odgovor šta je to zapravo što ste Vi ponudili kao novo rješenje da ono što je bilo prije, svi smo svjesni onoga što je bilo prije, ali šta je to danas, s kojim Vi ustvari danas idejom, incijativama i mogućnostima idete prema Evropskoj uniji i prema ovima koji određuju koji kapacitet i u kojoj formi će IPA fondovi doći u Bosnu i Hercegovinu. Ono što je činjenica, dakle to i stoji u vašem Izvještaju, 19 zakona u jednoj godini. Neko je to u novinara pisao da je to manje od o jednog zakona po članu u Vijeću ministara. U situaciji kad smo godinama stajali, u situaciji kad toliko imamo zastoja, dakle to je ono što vi zapravo kao Vlada i kao Vijeće ministara ste pokazali kao vašu incijativu, 19 zakona predloženih u godini dana. E sad, druga stvar. Ja sam jako svjestan političkog ambijenta, znam šta ste Vi zatekli u Vijeću ministara, znam ja dobro i znamo mi dobro, dakle odnos i one prošle, prošlog Vijeća ministara i uloge i Lagumdžije i Dodika i onoga što smo generalno imali u proteklom mandatu. Ono što je činjenica jeste da postoje određeni parametri, dakle, koje kad ih ovako posmatramo, posmatramo na papiru, oni mogu pokazivati određene pozitivne trendove. Dakle, postoje također parametri koji kažu da smo nekad prije par godina svi bili u recesiji, pa smo se sad svi, dakle, svi smo počeli izlaziti iz recesije. Postoji također činjenica da smo mi do prije dvije godine potpuno imali zastoj, potpunu blokadu na evropskom putu, i prije nego što je došlo ovo Vijeće ministara, dešavao se novi pristup Evropske unije za Bosnu i Hercegovinu. Dakle, ovo Vijeće ministara je ušlo u puno boljem, kako bi rekao, ambijentu, puno boljoj situaciji za neki napredak, za neki razvoj, za neki konkretniji rad, nego što je to recimo bio slučaj do tada. Ono što je posebno ovdje, dakle, važno kada govorimo o tome jesmo li mi zadovoljni sa onim što je uradilo Vijeće ministara jeste recimo kakav je danas imidž naše vlade, kakav je imidž danas recimo Vijeća ministara u svijetu. Dakle, uzmite recimo pa uporedite predsjedavajući, Vi ste ovdje rekli da ste organizvali samit šefova vlada, pobrojali 15 zemalja, delegacija koje su dolazile, dakle, dolazile delegacije, jedan premijer, jedne zemlje, dakle uzmite pa napravite recimo analizu pa vidite koliko Vašem kolegi u Hrvatskoj, u Crnoj Gori, u Srbiji, koliko recimo njemu državnika, premijera njegovog ranga dođe u godini dana, recimo koliko ga primi tih državnika u svijetu, u Evropi, u Americi, u cijelom, kako se zove, svijetu. Vidjet ćete otprilike, kad hoćete objektivno posmatrati, koliko ste Vi uspjeli da izgradite imidž i da uozbiljite situaciju i predstavite zemlju 43 onakvom kakva bi ona trebala, ovaj, biti. Vidjet ćete recimo kroz taj odnos ozbiljnih zemalja, ozbiljnih ljudi prema, prema Vama i prema svemu onom što Vi zapravo radite. Neko je ovdje ovdje od mojih kolega maloprije spomenuo, ključna je stvar kad pričamo o nekom, o sebi, dakle, i pogotovo ljudi koji vode, vode proces, živimo li mi u Bosni i Hercegovini danas bolje. Dakle, jesu li danas ljudi u Bosni i Hercegovini, žive li bolje, imaju li oni bolju, bolji standard, osjećaju li se bolje, dakle, jesu li sigurniji? Ne djelim baš neko, kako se zove, neki optimistički pristup, jesu li ljudi sigurniji. Znate zašto ne djelim? Zato što je u mandatu ove vlade i ovoga Vijeća ministara skoro 150.000 ljudi otišlo iz Bosne i Hercegovine. Ja sam vama to toliko puta do sada govorio ovdje, u ovoj, u ovim klupama. Dakle, mislim da većina nas koji sjedimo ovdje dolazimo iz gradova gdje maltene nestaju cijela, kako se zove, naselja. Ja dolazim iz kraja iz kojeg svakodnevno ljudi odlaze, dakle, čitave se porodice iseljavaju. Gospodine predsjedavajući, Vi možete nama praviti slajdove kakve god hoćete, činjenica je kako se ljudi osjećaju, koliko oni imaju tu sigurnost, je li oni prepoznaju ovo što vi radite kako nešto što pozitivno, govori ustvari o tome koliko ljudi napuštaju ovu zemlju. Dakle, čitave porodice napuštaju ovu zemlju. Sjećate se, ja sam skoro dvije godine ovdje u Parlamentu govorio o potrebi da se riješi jedan najbanalniji, kako bih rekao, problem, da se prošire neke trake, da prelaze ljudi kojima nismo uspjeli osigurati život ovdje, perspektivu ovdje. Dakle ovo što Vi govorite, ovu neku ružičastu sliku koju Vi predstavljate, čitave se porodice iseljavaju, osnovni im je sad problem da ne čekaju na onom graničnom prelazu dva ili tri sata u onim kolonama, nego da se Vijeće ministara i vlada, a to je vaš posao, to nije posao ni kantona, ni Federacije, ni bilo kojeg drugog nivoa, da im riješi recimo da ljudi mogu dostojanstveno preći preko granice za pola sata ili za nekih 15 minuta, da ne čekaju po dva ili tri sata na graničnim prelazima. Vi znate kakav ste imali recimo odnos prema tom tako malom, banalnom primjeru. E ako u tom, u tom primjeru ne možemo pokazati neki kapacitet da prepoznajemo, da prepoznamo problem običnog čovjeka, sve drugo što pričamo je potpuno neka ružičasta, rekao bih, priča koja, koju ljudi nit je razumiju, niti, vjerujete mi, nit će, nit je žele razumjeti. I zato evo, ja želim da pošteno i dobronamjerno govorim o svim ovim stvarima. Kad sve ovo imamo na umu, ovaj Izvještaj i vaš rad, dakle, ne može imati pozitivnu ocjenu, ne može imati prolaznu ocjenu. Nezavisni blok će glasati protiv ovakvog Izvještaja, dakle, sa željom da sve ovo što danas govorimo i sve što ćete čuti od drugih kolega, razumijete i prihvatite kao, rekao bih, dobronamjernu, krajnje pozitivnu i dobronamjernu kritiku, krajnje pozitivan i dobronamjeran pristup da se pokušate promijeniti, da se pokušate popraviti, da jednostavno pokušate biti realniji, da siđete, kako bih rekao, na zemlju i da sa ovim ljudima koje predstavljate da ih razumijete i da u tom smislu čujete, shvatite šta su njihovi problemi i pokušate na to naći odgovor. Dakle, u odnosu prema Vijeću ministara nadalje ćemo se odrediti spram toga koliko ćete vi imati kapaciteta da danas, dakle, da u ovoj formi razumijete šta je sve u tom smislu ta vaša, ovaj, naredna uloga. Zato ćemo, dakle, kao što rekoh, danas biti protiv Izvještaja. Nadalje, s obzirom da se spominje neka osovina Dodik, Čović, promjene, izglasavanje Vijeća ministara, dakle, mi nećemo nikad sigurno biti dio takvih politika, dio takvih destruktivnih stvari, ali ćemo isto tako tražiti riješenja pozitivna, da ovo Vijeće, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Vijeće ministara, dakle, državna vlada da bude drugačija, da bude bolja. Da li ova koja ovdje sjedi ili neka druga, to je stvar koju ćemo u narednom periodu, o kojoj ćemo pričati u narednom periodu i za koju ćemo tražiti najbolja moguća rješenja. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, diskusija. Izvolite. 44
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, predsjedavajući Vijeća ministara u svom izlaganju o Izvještaju o radu Vijeća ministara za 2016. godinu kaže – impresivan napredak. Ja bih rekla da su to teške riječi prevashodno kada vidimo taj Izvještaj, ali ću ja onda iskoristiti ovu riječ pa ću reći da je impresivna slika danas u Parlamentu, odnosno Zastupničkom domu, da imamo Izvještaj, odnosno prezentaciju, da nam se predsjedavajući obratio prije diskusije, da ga je, je li, predsjedavajući Kolegija pozvao da se obrati, što je historijski momenat jer dosada nismo imali tu praksu, čak i kada bi bile neke incijative na dnevnom redu, kada se diskutovalo o njima, pa se tražili odgovori od predsjedavajućeg i Vijeća ministara mi, naravno, smo bivali uskraćeni za njihove odgovore. Tako, čestitka za ovaj korak da nam se obrati predsjedavajući Vijeća ministara, koji mene, naravno, u svojoj diskusiji nije ubijedio u ovaj impresivan napredak, niti me ubijedio da je ovo evropska godina za Bosnu i Hercegovinu, odnosno jeste, ali za koga. Da li za Bosnu i Hercegovinu kao državu ili za pojedinačno odlaženje iz Bosne i Hercegovine? Stoga ja smatram da je ovaj Izvještaj o radu Vijeća ministara prevashodno trebao biti u uvodnom dijelu nakon vašeg odnosa prema odlukama o godišnjem planiranju rada i novoj metodologiji, trebalo sadržavati jedno izvješće o demografskoj slici Bosne i Hercegovine, odnosno koliko nas je umrlo, koliko je rođeno, koliko je iseljeno, pa da vidimo, da mi ovaj evropski put ustvari ne znamo ni za koga ga radimo. Napredak koji je impresivan, kako kaže predsjedavajući, ne znam kome i vjerovatno ćemo, će se pojedinačno ulaziti u Evropsku uniju, ali Bosna i Hercegovina sa ovakvim načinom rada sigurno neće još dugo. Predsjedavajući je spomenuo naravno IPA sredstva i koliko smo izgubili na godišnjim nivoima, pa je spomenuo dvije sektorske strategije, što je recimo za onih 35, koliko bismo mi trebali ukupno imati sektorskih strategija, usvojeno dvije, nisu vrijedne ni spomena. I to ste, naravno, odmah rekli da je to zbog ranijih saziva. Ja se ne bih složila, odnosno možete, možemo mi raspravljati i na taj način da organizujemo možda onu zajedničku sjednicu, koja nam i po Poslovniku bi trebala da je već davnih dana bila organizirana, oba doma sa Vijećem ministara pa da napravimo jednu komparaciju kakvo je to, kakvi su to prethodni sazivi bili, kakvi su danas, ali i u tim prethodnim sazivima su skoro sjedile iste partije koje i danas sjede. Dakle, postavlja se pitanje zašto se osvrtati na nešto što je bilo. Zašto nam niste ponudili odgovore, zašto vi, odnosno ovaj saziv Vijeća ministara nije usvojio neke od strategija? A moje ključno pitanje je zašto Vijeće ministara, evo da se ne odnosimo ili da ne spominjemo prethodne sazive, recimo ovo Vijeće ministara je usvojilo incijativu, koju ste vi kao članovi Kolegija uputili prema Vijeću ministara, a bila je moja incijativa, o stanju ravnopravnosti spolova, odnosno da Vijeće ministara u svojim izvještajima, i počevši sa 2016. godinom, da dostavi pregled stanja ravnopravnosti spolova u svim pojedinačnim ministarstvima. I ja sam dobila odgovor od Vijeća ministara 18. oktobra gdje kaže da je usvojena jednoglasno ta incijativa, zadužuje se Generalno tajništvo Vijeća ministara da u sklopu Izvještaja o radu Vijeća ministara, naravno, dostavi i ovu informaciju. Kada pogledate Izvještaj o radu Vijeća ministara, naravno, tu informaciju nećete naći i ja mogu da donekle shvatim da zbog saziva kakav jeste, samo dvije žene ministrice, i vjerujem da je danas za gospođu Borovac, odnosno ministricu Borovac impresivna slika jer nije usamljena, na ovoj strani, dakle, sjede sve njene kolege i kolegice i jasno mi je da niste opredijeljeni za ravnopravnost. Ali, evo, onda ću ja da počnem da pitam, kad vi spomenete impresivan napredak i zapošljavanje, odnosno rast u industrijskom sektoru, pa zapošljavanje u industrijskom sektoru, mene zapravo zanima, jer kad vam se postavi pitanje, neki ministri se odmah ograde i kažu mi nemamo nadležnost, to je zadiranje u entitetske nadležnosti, mi imamo samo koordinirajuću ulogu – kako ste onda mogli industrije, dakle, mi 45 nemamo industriju na držanom nivou, imamo ove javne sektore gdje se zapošljavaju stranački kadrovi, ko je to zaposlen u kojoj industriji i kojeg entiteta i da li to vi sebi bilježite neke poene koje je možda neka druga vlada ostvarila? A kad spominjete već u kontekstu toga, ja ću da pitam vezano za ovo što ste mi trebali dostaviti, ravnopravnost spolova, koliko ste žena zaposlili u te industrije, odnosno u industrijsku proizvodnju, onda ću pitati koliko je osoba sa invaliditetom zaposleno uopće u Bosni i Hercegovini, jer znamo da po silnim konvencijama ste trebali poraditi nešto i na unapređenju položaja osoba sa invaliditetom, a znamo da po tome zadnjih sedam godina ništa nije učinjeno. Dakle, spominjao je gospodin predsjedavajući zaduženost susjednih zemalja i koliko su se zadužili, te da Bosna i Hercegovina ne bilježi takva zaduženja. Naravno da ste trebali napraviti komparaciju pa da vidimo koliko su oni, te susjedne zemlje, izgradili kilometara, odnosno infrastrukturu prometnu unaprijedili sukladno tim zaduživanjima, a koliko smo se mi zadužili kako bismo krpili budžetske rupe i nemamo čak ni na osnovu onih 8 milijardi ostvarenih prihoda od sadašnjih akciza, nemamo ni kilometar izrađenog autoputa. Dakle, mnogo toga ima što nije impresivno u ovom Izvještaju, a posebno ne nakon onoga što je predsjedavajući iznio. Naravno, da je on tako impresivan napredak u 2016. godini, ja mislim da u 2017. ne bi se članovi Predsjedništva morali crveniti pred nekim evropskim zvaničnicima, jer smo i to pročitali u medijima, da se crvene onako kad stoje pred njima, a vjerovatno u 2017. ne bi ni gospodin Zvizdić dobivao, evo, pisma od gospodina Hana, pa ja pretpostavljam da ćete u narednom, prezentaciji za 2017. godinu citirati, odnosno navesti i izvući neke navode iz tog pisma da nam ovako na slajdu jednom prikažete šta je to sve pisalo u pismu gospodina Hana poslanom, odnosno upućenom prema Vama. Dakle, kada usporedimo početak Vašeg uvodnog dijela u Izvještaju, po mom, ono što sam ja prebrojala u planiranom, odnosno plan rada Vijeća ministara, bilo je 60 zakona planirano, usvojeno je 16, dakle, 26,6 %. To je nešto što će Klub Demokratske fronte apsolutno kao prvi argument opredijeliti da ne damo, odnosno da se izjasnimo negativno spram ovog Izvještaja. Također, u Vašem Izvještaju Reforma javne uprave nije ni spomenuta na način da je se nešto poduzelo po tom pitanju, ali ni u Vašem usmenom izlaganju, zašto s razlogom jer ništa nije urađeno sa reformama javne uprave, a zašto bi i bilo jer vidimo da u nekim pismima se kritikuje Vas kao predsjedavajućeg, da usporite malo sa zapošljavanjem, odnosno Ured za reviziju institucija Bosne i Hercegovine daje svoju preporuku da ovo što Vi zapošljavate preko ugovora o djelu, da biste trebali malo da usporite s tim jer nigdje nema predviđenih, po sistematizaciji, tih radnih mjesta. Također, Zakon o sportu je usvojen u ovom Domu i u Domu naroda i jedna nova stavka u tom Zakonu je bila unaprijediti položaj osoba sa invaliditetom, ali i manje zastupljenog spola, pa je uvedenom džender budžetiranje. Naravno, Zakon o sportu nije ispoštovan, odnosno nema ga u ovom Izvještaju, šta se poduzelo, koliko smo unaprijedili to područje sukladno usvojenom Zakonu. O kulturi, nauci i ostalom da ne pričam, znamo da je kultura uznapredovala onoliko koliko se ima dobra leđa u Parlamentarnoj skupštini BiH da se dodjeli 100.000 KM. Ja još uvijek čekam Izvještaj Komisije, od gospodina ministra civilnih poslova, naravno još nisam dobila. I budući da ste Vi svoje izlaganje nekako bazirali na ovom evropskom putu i učinjenim koracima, evo ja ću se referirati na ono što stoji u Izvještaju, pa kaže – program integriranja Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju, to je Direkcija za evropske integracije, nije postignuta politička saglasnost, ažurirana metodologija za izradu programa integriranja, nije postignuta politička saglasnost, Izvještaj o provođenju SSP-a za prvih šest mjeseci 2016., nije postignuta politička saglasnost, odgovori na pitanja iz Upitnika za 35 oblasti, kaže – Bosna i Hercegovina je dobila Upitnik 09.12., do kraja maja 2017. se očekuju odgovori, naravno nigdje odgovora ni dan danas. 46 Metodologija za sistem koordinacije u procesu usklađivanja nije postignuta. Dakle, sve što se odnosilo i što bi unaprijedilo i dovelo Bosnu i Hercegovinu da se barem malo približi evropskom putu, evo iz ovog Izvještaja se vidi, gospodine Zvizdić, da to baš nije tako kako ste nam Vi predstavili, odnosno da smo mi, čini mi se, svakim danom sve dalji i dalji. Ono što bih ja predložila Vama, budući da će se izgleda raspravljati o tome, o vašoj metodologiji izvještavanja, jeste da Akcijski plan programa rada Vijeća ministara i kad već Izvještaj o realizaciji Akcijskog plana, zašto barem ove šifre nisu usklađene na način da se može pratiti ono što je pod tim kodnim brojem bilo rezervirano ili napisano u programu rada da se vidi u akciji, realizaciji Akcijskog plana da li je izvršeno ili ne? Ono što je karakteristično za Ministarstvo civilnih poslova jeste da onu mjernu jedinicu, da li će dati u procentima, brojčano ili opisno, umjesto da opiše oni navedu samo riječ „opisno“. Pa, dakle, kako ćemo mi sada znati zašto nije strategija mladih usvojena na državnom nivou I samo piše „opisno“, pa što nam niste opisali zašto, da li ste je sastavili, da li ste imali podršku, ko nije dao podršku, itd.? Dakle, ovo što ste Vi naveli da ste imali 287 zastupničkih pitanja i incijativa, dakle po evidenciji službi, ja ne znam koja je metodologija u Vijeću ministara, po evidenciji službi Parlamentarne skupštine BiH, i zahvaljujem se na dostavljenoj informaciji, ukupan broj postavljenih [[poslanica se upozorava na vrijeme]] pitanja i incijativa u 2016. godini je 308. Od toga je dostavljenih odgovora 242. Svi smo svjedoci da mi skoro svake sjedinice apeliramo na nepoštivanje Poslovnika Parlamentarne skupštine, za nedostavljene odgovore, da urgiramo, šaljemo urgencije, itd [[poslanica se upozorava na vrijeme]] dakle metodologija prikupljanja ovih podataka, kada već kažete koliko ste zaprimili odgovora, pa red bi bio da kažete koliko ste ih zaprimili, a na koje ste dali odgovor, a na koje niste dali odgovor. Hvala.
Hvala. Zastupnik Salko Sokolović, diskusija. Izvolite
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne u sali. Evo, reći ću par riječi o Izvještaju o radu Vijeća ministara, mada su kolege prije mene već prilično toga izrekli. Mislim da smo Izvještaj o radu Vijeća ministara trebali razmatrati zajedno i sa izvršenjem budžeta za 2016. godinu, tako da bi imali neke uporedne pokazatelje kad je u pitanju sam učinak rada Vijeća ministara, ovako možemo samo govoriti o nekim planiram aktivnostima, da li su one realizovane ili nisu. I mi upravo i imamo ispred sebe Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2016. godinu prikazan kroz šest izvještaja o realizaciji planiranih godišnjih, planiranih Godišnjim programom rada Vijeća ministara. I, evo, mnogi se žale na metodologiju, ja mislim da ona ipak nije loša jer ovdje precizno vidimo šta je Vijeće ministara planiralo za 2016. godinu i na koji način je pristupilo realizaciji, da li je ta realizacija dobra ili loša, upravo na osnovu onih planiranih aktivnosti, ne ono o čemu je ovdje govorio predsjedavajući Vijeća ministara, znači na jedan širok način ne bazirajući se upravo na ove planirane aktivnosti, a mi upravo trebamo danas govoriti o njima. Pa, evo, ja ću samo par tih planiranih aktivnosti da napomenem ovdje, i zbog nas ovdje i zbog javnosti. Znači, kada su u pitanju izvještaji o zakonima, planiranim godišnjim programom rada, ako nam je to pokazatelj šta je Vijeće ministara uradilo u 2016. godini onda možemo reći da je Vijeće ministara radilo, radilo vrlo loše, jer planiralo je 64 zakonska projekta, nije usvojilo 49, 47 znači negdje 76% planirane aktivnosti nije realizovano. E sad, šta stoji iza toga? Iza toga stoje vrlo važni zakonski projekti koji jesu i na evropskom putu, ali jesu vezani i za život ljudi. I to je ona suština o kojoj mi, evo, i danas trebamo ovdje da progovorimo kako žive građani Bosne i Hercegovine, da li im fale ova zakonska rješenja koja nisu usvojena, jer se ona tiču i ekonomskog napretka države, i sigurnosti o kojoj smo ovdje govorili, o povratku koji nije završen, itd., itd. Pa, evo, samo par, znači izmjene i dopune Zakona o finansiranju, vezano za programsko budžetiranje, izmjene i dopune Zakona o carinskim prekršajima, izmjene i dopune Zakona o Agenciji za osiguranje, Zakon o izmjeni Zakona o poljoprivredi, hrani i ruralnom razvoju, Zakona o hrani, Zakona o veterinarstvu, to su sva, sve zakonska riješenja koja Bosnu i Hercegovinu mogu zapriječiti dalje kad je u pitanju ovaj pristup programu, ovaj, Evropskoj uniji, odnosno neispunjavanju obaveza kada je u pitanju već ranije potpisani Sporazum o pridruživanju. Zatim, Zakon o pravima žrtava torture, Zakon o državnoj agenciji za istrage i zaštitu, policijskim službenicima, Zakon o vanjskoj politici, znači to je jedan set zakonskih riješenja koja nisu usvojena, a jesu planirana u 2016. godini. Dalje, vrlo je važno reći da u ovom Izvještaju imamo Izvještaj o podzakonskim aktima planiranim za 2016. godinu, pa od 184 podzakonska akta, koja su provedbeni dokumenti usvojenih zakona, nije realizovan 131, što znači 71% tih podzakonskih akata iz raznih razloga nije donešeno. Znači, mi možemo donijeti zakon, ako nemamo podzakonske akte teško je krenuti u dalju, dalju realizaciju, pa je i logično ako nismo imali zakona da nismo realizovali ni određena podzakonska akta. Kad su u pitanju javne investicije koje su vrlo bitne, jer evo stalno tražimo sredstva, želimo da zadužimo državu, želimo da na osnovu tog zaduženja, uslovno rečeno, popravimo život ljudi u Bosni i Hercegovini, planirano je 90 takvih aktivosti po programu rada, realizovano je 27, znači nije 63, to je 70% planirane aktivnosti. Ako su nam ovo pokazatelji, a meni jesu jer imam takav, takav vid Izvještaja, onda mogu slobodno reći da Vijeće ministara globalno nije dobro radilo svoj posao, ovaj, izuzimajući pojedina ministarstva, o njima bi se dalo govoriti i reći koja su konkretno ministarstva izvršila, i u kojem odnosu, ovaj, planiranih obaveza, svoje obaveze i tu sigurno ima onih svijetlih primjera kao što je Ministrastvo finansija i trezora, civilnih poslova, i da ne, Ministarstvo sigurnosti u jednom dijelu i da, evo, ne govorim, ovaj, dalje na tu temu. Ja hoću da kažem ovo dalje, da nas podsjetim šta je predsjedavajući Vijeća ministara u svom nastupnom govoru rekao da su ključni prioriteti, ponovio ih je sada ovdje, to su, znači, dinamiziranje procesa evropskih integracija, MAP za članostvo u NATO, ekonomski rast i razvoj, vladavina prava, borba protiv korupcije, jačanje i unaprijeđenje regionalne i međunarodne saradnje. Evo, ja ću nas podsjetiti da nismo ispunili uslove iz Talina i da savez nije, znači NATO savez nije donio odluku o aktiviranju Akcionog plana. To je vrlo važno za sigurnost države Bosne i Hercegovine i to je jedna suštinska stvar, ovaj, i mi kada govorimo ili podnosimo izvještaj onda moramo reći da je to suštinska stvar, šta su razlozi zbog čega se to nije uradilo i šta je bio problem Vijeća ministara da takve, takvu jednu vrlo važnu aktivnost, a planirao je u četverogodišnjem programu rada, onaj, nije realizovao. Iako je usvojena Strategija za borbu protiv kriminala i korupcije i Akcioni plan i samo Vijeće ministara u svom Izvještaju, ovaj, prihvata kontataciju, iznosi konstataciju da nisu zadovoljni onim što se, na osnovu te Strategije i tog Akcionog plana kad je u pitanju borba protiv korupcije, uradilo u Bosni i Hercegovini. I nije nam to trebalo reći Vijeće ministara, to svi mi ovdje dobro znamo u Parlamentu, poslanici to znaju, građani, jer u Bosni i Hercegovini u mnogim segmentima ne postoji, ne postoje sistemska rješenja. Evo uzet ću samo problem zapošljavanja koja je koruptivna aktivnost, ona je politička, zapošljavaju se podobni, ne zapošljavaju se sposobni i zato imamo ovaj problem o kojem je neko maloprije govorio, problem mladih, odlazak te potentne biološke mase koja nema priliku u Bosni i Hercegovini, zahvaljujući ovakvom Vijeću 48 ministara i svim nižim nivoima izvršne vlasti, da na jedan sistemski način, znači koristeći sistemski način dođe do zaposlenja. Bosna i Hercegovina, i to je trebalo reći u Vijeću ministara, je zemlja u mortalitetu, natalitet je ispod i mi polako, a sigurno, prerastamo u zemlju staraca koja će jednog dana nestati. Znači sami ćemo sebe urušiti ako na ovakav način i dalje budemo radili. Mi imamo strategije, imamo akcione planove, borimo se uslovno rečeno protiv korupcije, a onda šefovi političkih partija zapošljavaju podobne, ne možemo doći u situaciju da stručnost, uložena sredstva roditelja u obrazovanje svog djeteta izađu na površinu i da kroz jedan sistemski način riješimo to pitanje. Znači, to je krucijalna stvar ili glavna, osnovna stvar u Bosni i Hercegovini da se jedno takvo pitanje riješi. Imamo katastrofalno, ako smo već o svačemu govorili, onda moramo reći da imamo jedan katastrofalan sistem obrazovanja. Vi ako imate obrazovnu instituciju morate biti dobri sa ljudima koji vrše akreditaciju ovih visokoškolskih ustanova da bi vam oni dali taj, tu akreditaciju jer postoje tamo neki politički ljudi koji kažu – ovaj može, ovaj ne može. I to je korupcija, i to je kriminal u Bosni i Hercegovini. Dalje, imamo loše zdravstvo, zdravstvenu zaštitu stanovništva, znači mi kada govorimo o diskrimnaciji pričamo da li su ugrozili Bošnjaci Srbe, Srbi Hrvate, Hrvati Bošnjake, itd., a najveća diskiminacija [[poslanik se upozorava na vrijeme]] u ovom momentu u Bosni i Hercegovini je, ovaj, ovako nakaradan zdravstveni sistem, sistem zaštite stanovništva, evo brzo ću završiti. Imamo vrlo loš, onaj, odnos spram svim prostorima u Bosni i Hercegovini, znači ono o čemu smo često govorili, to je jedan vrlo loš, neravnomjeran razvoj. Ja znam da ovo sve nisu obaveze Vijeća ministara, ali kroz ove zakone [[poslanik se upozorava na vrijeme]] o kojim sam maloprije govorio, kada ih nismo donijeli, mi smo faktički napravili jedan vrlo loš ambijent u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti na nižim nivoima. I evo, dalo bi se još o ovome puno toga progovoriti, pogotovo o odnosu Vijeća ministra spram ovog Parlamenta, ali evo od mene [[poslanik se upozorava na vrijeme]] toliko. Hvala.
Hvala. Dakle, u ovom trenutku u sali nema kvoruma, ali je svakako vrijeme za pauzu za ručak i ja sada dajem pauzu do 14:30. Nastavit ćemo u 14:30 sa raspravom. Tehnika, dajte uključite mikrofon zastupniku. Izvolite gospodine Ahmetoviću.
Hvala lijepo. Kao što kazah, nema ni Kluba kojem pripadate, ali nema veze, evo ako ima kvorum ja mogu početi sa radom, a nema ni predsjedavajućeg Vijeća ministara, a prošli put smo pomjerili tačku zbog neprisustva ministara i kompletnog Vijeća ministara. Ali imalo je to svojih i pozitivnih stvari zašto je odgođena rasprava sa prethodne sjednice do sada jer u međuvremenu je demokratija evaluirala u Bosni i Hercegovini pa imamo situaciju da SNSD predstavlja HDZ ili Hrvati predstavljaju Srbe u Vijeću ministara BiH, i to je ono što je jako dobro, pozitivno, i sada 49 imamo situaciju ovu da skoro pa 2/3 zastupnika podržava ovo Vijeće ministara i da polako, ali sigurno prelazimo u građanski princip ili građanske neke principe kada je u pitanju, eventualne smjernice za promjenu Ustava BiH. Ja sam pokušao u ovom što, elaboraciji koju nam je iznio gospodin Zvizdić, pisati nekoliko, nešto ovih crtica, tako da kažem, ali zbog vremena nisam, ovaj, uradio toga puno zato što bi se o Vijeću ministara i njegovom radu u prethodnoj godini imalo puno štošta reći. Kad su u pitanju evropske integracije nije bilo teško napraviti pomak poslije katastrofalnih političkih poteza koje pravio u prethodnom mandatu predsjednik, bivši predsjednik SDP-a, Zlatko Lagumdžija, i koji je tu situaciju svukao potpuno, potpuno u ravan. Stoga, dakle ovaj blagi napredak koji je bio u prethodnoj godini mora se priznati da je on u 2017. u potpunosti zakočen. Zašto? Zato što Vijeće ministara mora prihvatiti činjenicu, pa i ovaj Parlament, pa i ja lično, da mi u principu ne vladamo ni političkim procesima u Bosni i Hercegovini, političkim procesima vladaju oni koji su danas otkazali ovaj ručak u Mostaru. Dakle, to je stvarna i prava činjenica kad je u pitanju vođenje politike u Bosni i Hercegovini. Znamo mi svi da je ovaj sistem za koordinaciju bio jedan od osnovnih uslova da Bosna i Hercegovina, da se ocijeni kao pozitivan napredak Bosne i Hercegovine ka evropskim integracijama. Ja i dalje mislim da je ovaj sistem ukočio i zakočio Bosnu i Hercegovinu i da on nije trebao Bosni i Hercegovini jer Bosna i Hercegovina je jedina zemlja kojoj se taj institut uveo. Bosna i Hercegovina ima Vijeće ministara koje po zakonu koordinira drugim i nižim nivoima vlasti. Mi imamo sada sistem koordinacije na deset lista sa nekakvih više stotina ljudi koji učestvuju u tom procesu i koji polako uzimaju ingerencije Vijeća ministara BiH. I siguran sam da zbog pogleda na politiku, a nije teško procijeniti kakvi su oni kad je u pitanju Evropska unija, kad imate one koji su uzeli političke principe vladanja u Bosni i Hercegovini, jedan gleda, jedan od lidera gleda malo sjevernije na istok, jedan malo južnije na istok, a ovaj što je u Bosni, on se vrti ne zna ni on gdje. Tako da oko te evropske priče i stvarnih nadležnosti i stvarne političke snage imamo jedan ringišpil iz kojeg, vjerovatno, nećemo izaći, a Vijeće ministara, odnosno ljudi koji tamo sjede nemaju hrabrosti da to kažu. Znamo svi da je ovaj sistem koordinacije otkočen u kafani u Istočnom Sarajevu i, dakle, dobro bi bilo za, najviše profita u tome je imao Milorad Dodik i vjerovatno onaj vlasnik kafane koji bi, koji je izreklamirao kafanu, a bilo bi dobro da joj promjeni ime, jer se desila, u Barci se desila velika varka. Bilo bi dobro kad spominjemo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju da imamo analizu i da znamo koji su njegovi efekti. Dakle toga, toga nema. Dakle, možda se, evo, i poslanici i ja lično trebamo pojedinačno raspitati o efektima potpisa Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. O Upitniku isto tako, ne znamo u koja je doba, gdje je, ko je odgovoran, jesmo li poslali odgovore, jesmo li preveli, nismo li preveli, dakle, nema pravog odgovora bar u jednoj rečenici šta je stvarni problem, šta je stvari problem sa Upitnikom. Katastrofalan je podatak kad su u pitanju IPA fondovi i, evo, prebacivanje lopte da je to problem nekog, nekog pređašnjeg perioda, ali kada uporedite zemlje u regionu i kad vidite da Srbija ima negdje oko milijardu i po, ovaj, vuče sredstava iz IPA fondova, 700.000 Makedonija, Bosna i Hercegovina 160, 166. Nema nagovještaja hoće li se to bar približno popraviti ili približiti zemljama u regionu. Kad je u pitanju Talinski ovaj proces, ili kako ga već zovu, ja bih se više osvrnuo na to, na ono što je napisano u Dejtonu i onom Bečkom sporazumu kad je u pitanju odbrana, a to je balans naoružanja između Hrvatske, Srbije i Bosne i Hercegovine. Ja sam svjestan činjenice da je, da imamo nove momente u okruženju jer je Hrvatska ušla u NATO savez i ona sada prati standarde NATO saveza, a Srbija kao odgovor na to nabavlja rakete, a Bosna i Hercegovina nema novca, ili ne želi da ima novca da popravi i helikoptere koje već ima. Na to nema pravog odgovora ili nema prave politike da odgovori na ta pitanja koja su jako važna, krucijalna i 50 nacionalno važna za Bosnu i Hercegovinu. Kad je u pitanju ova uknjižba imovine, bilo bi dobro, dakle, pregovarati i sa NATO-om da ono što je u sudskom procesu i uknjižbu koju vrši sud, da to može biti dugotrajan proces. Kad će se taj proces završiti? Sud može odlučivati po raznim žalbama i 10 godina. Ima li neko hrabrosti da otvorimo pitanje sa NATO-om da to ne bude uslov, jer je to stvar suda, a mi po nekom pravilu ne možemo uticati na odluke sudova. Puno toga možemo čuti, dakle, sa raznih sastanaka da se razgovaralo kako u regionu, tako i unutar Bosne i Hercegovine o izgradnji infrastrukture u Bosni i Hercegovini. Mi za tri godine nemamo ni metra izgrađenog autoputa. Čak smo zakočili i ono što je trebalo doći iz ovih fondova Evropske unije, a bio je uslov potpisa ovaj Sporazum u Trstu. Nema odgovora kako nam rade agencije, nema bar u Izvještaju, svjedoci ste, dakle, da imamo različitih pogleda kad su u pitanju problemi koje imamo trenutno u OSA-i. Šta je sa drugim agencijama? Šta je sa BH televizijom, ima li Vijeće ministara, ukoliko nema ovaj Parlament, snage da to riješi, ima li snage da riješi taj problem? Nema odgovora ni na ta pitanja. Aneks VII, dakle, uopće nije spomenut u Izvještaju. Je li to završen proces povratka. Ja znam da možda jeste Zašto? Zato što se u njega uopće više ne ulaže, zato što više niko ne gleda na taj proces. Ja sam već ranije govorio, i to ponovo potvrđujem, to nije sarkazam, to je istina, proces povratka se, bar kad je u pitanju, govorim o bošnjačkom ovom dijelu zato što znam, vjerovatno je slično ili isto i kad su u pitanju druga dva naroda, proces povratka se sveo na šverc i prodaju bolesnih junica po Republici Srpskoj. Kako ćete na tom principu, čobanskom principu, vratiti intelektualce? Ja ne okrivljujem tu ministricu, dakle, koju uvažavam visoko, ali trebalo je sublimirati taj dio, jer gro novca je u entitetskim vladama kada je u pitanju povratak. Kako ćete privući mlade ljude da se vrate? Ili je ovo proces da i ono ljudi što se vratilo iseli sa područja gdje žive većinski Srbi ili većinski Bošnjaci ili većinski Hrvati. Je li to proces uspostave ponovo čistih etničkih teritorija. Kome to odgovara? To su pitanja, vrlo važna starteška pitanja za ovu zemlju. Ja znam, dakle, ja sam prošao kroz ovaj Izvještaj, strategije, memorandumi, sporazumi, itd., oni jesu potrebni, sprovode li se. Gdje je pravda u ovoj zemlji? Borba protiv korupcije, koliko imamo presuda za korupciji u 2016. godini? Nemamo skoro nijednu, nemamo skoro nijednu. Prije nekoliko dana, hvalimo se kako su tamo, ovaj, našli ogromne kilograme heroina, nije niko uhapšen. Čija je to droga, čiji je heroin, da li to država nekog štiti? Dakle, to su pitanja na koja treba i moramo imati odgovore, dakle to su vrlo, vrlo važni odgovori [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Obrazovanje, dakle, to je potpuni haos, bar kad je u pitanju ovaj Okvirni zakon. Dakle, vi prije nekoliko dana, hajde mogu da shvatim smjenjujete dekanesu Medicinskog fakulteta u Sarajevu, ali zato što jednog od predsjednika u ovoj zemlji žena hoće, ne date toj istoj ženi izbor u zvanje redovnog profesora iako tri osobe, ili onoliko koliko je potrebno, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] kažu da ima uslove. Dakle, to su katastrofalne stvari, taj princip rada nije dobar. Ovdje sva ta pitanja treba otvoriti, treba ih kazati, to su krucijalna pitanja [[poslanik se upozorava na vrijeme]] za život u ovoj zemlji, a ovaj redoslijed odluka, memoranduma, itd., puno ne pomaže običnom čovjeku. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Vrlo sam pažljivo slušala mog uvaženog kolegu Ahmetovića koji je vrlo često, i često daje zaista opravdane kritike, međutim ovaj put, valjda u žaru tog da pokaže kako se može bolje, 51 iznio je neke opaske koje zaista ne stoje i na koje moram reagovati. Prije svega ne vidim kakve veze Savjet ministara ima s izborom dekanese. Evo, nek ste sve u pravu ali Savjet ministara i dekanesa Medicinskog fakulteta zaista ne vidim nikakve, ne vidim njihove nadležnosti. Borba protiv korupcije, kažete da nema presuda. Pa ne sudi Savjet ministara, ne procesuira Savjet ministara. Ja vjerujem, evo, recimo ... tiče našeg ministra Mektića da on ima te nadležnosti da bi dobar dio u ovoj zemlji bio u zatvoru i presuđen, ali nažalost nema, meni je žao što nema. Govorili ste o IPA sredstvima. Prije svega treba da shvatimo da Savjet ministara nije vlada. I, nažalost, bojim se da je ovaj Savjet ministara talac ukupnih političkih odnosa i talac i entitetskih vlada. Tačno je da Srbija povlači ogromna sredstva, i kako su meni u Briselu rekli – ni jedna zemlja u procesu pristupanja Evropskoj uniji nije toliki procenat IPA sredstava povukla kao Srbija, 98%. Oni su angažovali eksperte iz Slovenije, dali im pare da im prave projekte. Kod nas to, nažalost, nije tako, mi godišnje gubimo 20 miliona evra, neka me isprave uvaženi ministri, samo iz IPARD fondova. Zašto? Zato što, evo biću slobodna i reći, entitetski ministar poljoprivrede gospodin Mirjanić smatra da to njemu nije neki prioritet Okvirna strategija ruralnog razvoja, da on ne treba tome da posveti pažnju i da mu ne trebaju, valjda, te pare, jer pretpostavlja da poljoprivrednici u Republici Srpskoj mnogo dobro stoje. Što se tiče Aneksa VII i procesa povratnika, uvaženi kolega Ahmetoviću, hvala Bogu u ovoj zemlji [[poslanica se upozorava na vrijeme]] , evo završavam ovim, njihove kuće. Druga je stvar što su ljudi, prošlo je 20 godina, u međuvremenu stekli svoje domove, odselili se i nemaju namjeru, nažalost, da se vrate u ovu zemlju, jer su negdje izgradili vani, na [[poslanica se upozorava na vrijeme]] mjestu svoje egzistencije. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Dakle, malo mi je ... kolega Ahmetović, ovaj, čini mi se da to baš i nije bio neki osvrt na Izvješće o radu za 2016., nego onako sve što mu je na um palo, što također ima pravo, ja se s tim slažem, ali, evo, neke bih stvari ipak možda malo više radi javnosti, nego što bih replicirao njemu, ima pravo da misli i govori kako god hoće. Možda nije impresivan napredak Bosne i Hercegovine ni u čemu, ono što je gospodin predsjedavajući Vijeća ministara rekao, ali je sigurno dobar u odnosu na stanja koja su bila u prethodnom periodu, tako je čovjek i rekao ako sam ga dobro razumio, a sigurno nije dovoljan koliko bi trebao biti. To se sve možemo složiti i to je tako. Kad ste govorili o evropskim integracijama onako, dosta ovako interesantno, a imali ste u zadnjih pola godine dva puta pred sobom izvješće temeljito o statusu evropskih integracija, dakle baš specijalna izvješća koja smo mi tražili zaključcima, niti ste se Vi javili niti niko, to sam ja već ovdje govorio, dakle potpune materijale i SPP i sve što vas je zanimalo, nije nitko progovorio, pa ni Vi. Ne znam što niste tada govorili ali, evo, možda danas Vas je, možda je bila prezentacija bolja nego što je bila tada u tim materijalima. 52 Kad je u pitanju MAP, dakle, ne znam koliko je to sad samo stvar Vijeća ministara ali, evo, recimo ja sam bio jedan od onih koji sam rekao da bih najrađe ukinuo taj uvjet, odnosno pokušao ... da ne postoji uknjiženje vojne imovine. Po meni se može uknjižiti na bilo koju razinu državne vlasti, a dati vojsci na korištenje 100 godina ili milion godina i da jednom prekinemo s tom pričom, dakle da riješimo taj problem i da idemo u realizaciju otvaranja MAP-a. Ali, evo, to je i gospodin ... od mene dobio, ovaj, prijedlog, pa bilo je nekih rješenja da se i tako tome pristupi na taj način. Kad ste govorili o povratku, ovaj, bili ste možda ček i u prilici da recimo pomognete povratak Hrvata u Travniku gdje se nakon pokušaja dobrog povratka '98. godine dogodilo ono što se događalo u Travniku, ubojstva povratnika i policajaca, dakle, a ni do dan danas nemamo ništa od toga riješeno. Ali, evo, to nije tema ovog Izvješća, tako da se u suštini mogu složiti sa onim što je gospođa Aleksandra Pandurević govorila, dakle da stoji onako kako je ona rekla i opservirala na način prije nego [[poslanik se upozorava na vrijeme]] što sam se ja javio za riječ. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa nek se to napiše u Izvještaju da je završeno. Ja mislim da nije.
Koje?
Pa da je završen Aneks VII. Ja mislim da nije. Ja nemam problem, gospodine Lovrinoviću, da o svakom čovjeku povratniku govorim po imenu bez obzira na naciju, dakle zašto, kako, i da tražim da se to, dakle ja nemam taj problem, dakle bez obzira na kojem dijelu, ovaj. U ovom Parlamentu sam molio SDA, dakle načelnika tada SDA Kalesije da zaposli nekakvog Srbina koji tamo štrajkuje ispred Vlade, pa kako ću ja u Srebrenici pitati da se zaposli Bošnjak, prije, ne znam, 10 godina je to bilo. A kada je u pitanju Okvirni sporazum, pročitajte ga, dakle ja spomenuo dekanesu ali sam rekao da to i nije problem, ali Okvirni sporazum je jasno propisao i kazao način na koji se utvrđuje napredovanje u visokoškolskim ... Vi imate slučaj zato što neće supruga predsjednika, jednog od predsjednika u ovoj zemlji, dakle neda izbor vanrednom profesoru samo zato što ona tako hoće, a ne zato što ona ispunjava, kako je zakon rekao, uslove. Zato ja govorim o jednom primjeru bahatosti i odnosa, dakle, naspram osoba koje trebaju obrazovati mlade generacije. A niko ne gleda ili uopće nema reda u tome šta rade privatni univerziteti u Bosni i Hercegovini. Imate veliku inflaciju i diploma, i profesora, i magistara i svega onoga što u ovom trenutku imamo, od nikad nije kasno do svega onoga što imamo. Dakle, ja govorim da se mi trebamo time baviti. Ja razumijem ovu metodologiju, ova metodologija je [[poslanik se upozorava na vrijeme]] metodologija za izvještavanje nekog možda u Briselu, ali mi moramo napraviti 53 izvještaj našim građanima onog [[poslanik se upozorava na vrijeme]] radimo, da nas razumiju.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Ovo bi ujedno mogla da bude i intervencija kao ne pridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Mi danas ovdje ne raspravljamo ni o čijoj supruzi, niti o radu Medicinskog fakulteta i dekanese Ali gospodine Ahmetoviću kada u okviru ispravke krivog navoda kada se već tako zdušno borite za prava dekanese, smijenjene dekanese, gospođe Džuvo, onda treba da znate, snagom argumenata, dakle, da raspravljamo, ako već želite da otvorimo tu diskusiju, da li je dekanesa Džuvo predavala na katedrama za koje ima reference, da li je bila na predmetima koje baš ona sa svojom strukom pokriva. Dakle, nemojte imputirati premijeru Zvizdiću i Vijeću ministara nešto što se tu dogodilo. Ukoliko Vi imate svoj privatni nesporazum s predsjednikom Stranke demokratske akcije, gospodinom Izetbegovićem i njegovom suprugom, prenesite to na svoju privatnu sferu ali nemojte prenositi ovdje i spočitavati takvo nešto gospodinu Zvizdiću.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Premijer Zvizdić je u svom obraćanju se fokusirao na nekoliko tačaka i tim redom ću ja ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Dao sam riječ zastupnici prije nego što ste se Vi javili za repliku. Nastavite.
i diskutovati. Premijer Zvizdić je najprije išao sa definiranjem prioriteta, potom dinamiziranje procesa evropskih integracija, i tim redom ću ja diskutovati. Nakon desetogodišnjeg zastoja, a mi smo svi svjedoci da je to tako, bar mi koji smo dugo godina u Parlamentu, vodeći računa o činjenici da je 2005. godine, da su počeli pregovori o SPP- u i činjenici da je Hrvatska dobila status kandidata 2004. godine, Bosna i Hercegovina bila u teškom zastoju na našem evropskom putu sve do 2015., odnosno '16. godine, kada je konačno u februaru 2016. prihvaćena aplikacija za članstvo Bosne i Hercegovine Evropskoj uniji, i ja čestitam kako članovima Predsjedništva, tako i predsjedavajućem Vijeća ministara i njegovom timu saradnika koji su učinili značajne napore i iskorake na našem evropskom putu. I to je nešto 54 što ne može niko spočitavati. Moram se osvrnuti na diskusije nekih zastupnika koji su, izjave zvaničnika, međunarodnih zuvaničnika, ja ću među njima spomenuti izjavu gospodina Hana, gospođe Mogerini, gospodina ... koji potvrđuju posvećenost kontinuitetu evropskih integracija i napretku u kontekstu reformskog programa našeg Vijeća ministara, koji su oni pozdravili, danas su neke od zastupnica, zastupnika ovdje to spočitavali, gdje ja ne mogu se složiti, naravno, s tim, jer ne vidim razloga zašto bi ... međunarodni zavaničnici bez bilo kakve potrebe. Dakle, moram reći da su međunarodni zvaničnici pohvalili ovo što Vijeće ministara radi. Za mene je vrlo važna činjenica da su učinjeni, unatoč vrlo otežanim uslovima u kojima je radilo Vijeće ministara, i stalnim napadima gospodina Dodika, koji je predsjednik manjeg bosanskohercegovačkog entiteta, da uništi sve reforme koje su učinjene u periodu '96.-2006. kada je donešen niz strateških dokumenta, dakle unatoč otežanim uslovima u kojima radi Vijeće ministara, uključujući i Savez za promjene koji čine dio parlamentarne većine, učinjeni su vrlo značajni koraci naprijed u smislu borbe protiv korupcije, borbe protiv terorizma, reforme sektora pravde, integrisanog upravljanja granicom, transportne politike, i to jesu pomaci naprijed i to ne može niko spočitavati da je drugačije. Usvojeni su akcioni dokumenti za sektore javne uprave na koji nas je opomenula i Evropska komisija u Izvještaju za 2015.-2016. godinu, zatim akcioni dokumenti iz unutrašnjih poslova i pravde. Pet prioritetnih projekata iz oblasti transportne i infrastrukture u Bosni i Hercegovini Evropska komisija jeste uvrstila u Transportnu mrežu Zapadnog Balkana, do nas je dalje, znamo mi gdje je problem. Bosna i Hercegovina uvrštena je na listu zemalja kvalifikovanih i certificiranih za izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda na tržište Evropske unije, sačuvana je visoka kvota za izvoz mesa u Tursku, uz čestike na angažmanu pojedinih članova Predsjedništva BiH, čestitke premijeru Zvizdiću i uvaženom premijeru, gospodinu Šaroviću, ministru koji uistinu svoj maksimum ulaže vezano za oblast vanjske trgovine. Otvoren je Zemaljski muzej u Sarajevu. Jako puno napora je učinio ministar Osmanović za stavljanje stećaka na UNESCO-vu listu svjetske baštine i znam da čini značajne napore na uvrštavanje nekih bosanskohercegovačkih proizvoda, odnosno predmeta iz nematerijalne kulturne baštine na UNESCO-vu listu, i ja se nadam skorim rezultatima, jer koliko znam aktivnosti su u toku. U Izvještaju Svjetske banke, a to niko ovdje danas ne spominje, ..., konstatovan je napredak Bosne i Hercegovine po uvjetima poslovanja za 28 mjesta naprijed, i to je pomak. Ja i na tome čestitam Vijeću ministara. Porast bruto domaćeg proizvoda, porast industrijske proizvodnje, pokrivenost uvoza izvozom predstavljaju vitalne parametre koji jesu u porastu, i to ne može niko spočitavati. Porast prihoda od indirektnih poreza za 200 miliona više nego što je planirano, porast deviznih rezervi za 675 miliona KM, porast depozita građana u bankama koji drže 10,5 milijardi KM, što predstavlja najveći iznos do sada meni daje nadu i ohrabrenje da Bosna i Hercegovina sa ovakvim sazivom Vijeća ministara ide naprijed. Ja dolazim iz Zeničko- dobojskog kantona. Zeničko-dobojski kanton je najveći privredni izvoznik iz Bosne i Hercegovine. Želim da kažem da Zeničko-dobojski kanton 73% ukupne proizvodnje izvozi u zemlje Evropske unije, što znači da su proizvodi kvalitetni, certificirani i priznati na međunarodnom tržištu. Takođe želim da kažem da je za dvije godine, od 2014. do 2016. – 19.000 osoba uposleno u Zeničko-dobojskom kantonu, sa provjerenim podacima da je riječ o vrlo malom broju ljudi koji su napustili Zeničko-dobojski kanton i otišli u druge zemlje. Takođe želim da kažem da, još nekoliko samo stvari koliko mi vrijeme dozvoljava, u smislu regionalne saradnje učinjeni su značajni pomaci, ja im i na tome čestitam, dobra saradnja sa Vladom Hrvatske i Vladom Srbije. Ta regionalna saradnja podstiče ekonomski i demokratski razvoj, stvara mir u regionu, i to je ono što je jako potrebno za budućnost i mir u Bosni i Hercegovini. Takođe usvojena Strategija u oblasti imigracija i azila, usvojena Strategija za 55 integrisanje i upravljanje granicom, svi napori koje uvaženi ministar Mektić čini, na čemu, ja, dakle, i njemu i svim ministrima iz Vijeća ministara čestitam, zatim unapređenje saradnje u smislu zajedničke vanjske i sigurnosne politike u smislu odbrane predstavljaju takođe iskorak naprijed. Ako je GDP 2010. godine bio 0,87%, a 2016. 2,86% ko onda može reći da Bosna i Hercegovina ne ide naprijed. Možda ide isuviše polako da bi obični građanin mogao osjetiti pomak naprijed ali ne može se reći da ne postoji dobra volja i dobra namjera Vijeća ministara da učine kvalitetnijim život građanima Bosne i Hercegovine. Još bih željela da samo istaknem da se nadam da će Vijeće ministara učiniti sve na brendiranju bosanskohercegovačkih proizvoda. Brendiranjem bosanskohercegovačkih proizvoda oni će postati konkurentni na evropskom tržištu i tržištu trećih zemalja. Certificiranjem tih proizvoda i davanjem pečata bosanskohercegovačko mislim da ćemo pomoći našoj privredi, našim građanima i time stvoriti mjesto i povoljniju poziciju za ulazak u porodicu, evropsku porodicu evropskih zemalja, odnosno zemalja Evropske unije. Otprilike toliko, i samo još da kažem da, naravno, čestitam na izmjenama Krivičnog zakona BiH koji je omogućio skidanje sa „sive liste“ Manivala. To je nešto što je jako dobro urađeno, uz to vodeći računa i o činjenici da postignuti sporazumi između Bosne i Hercegovine i Europola u smislu tajnosti, sigurnosti izmjene podataka i borbe protiv kriminala i terorizma mora davati veći garant sigurnosti građanima Bosne i Hercegovine. Ja sam među onim zastupnicima koji misle da je nekad bolje ne donijeti zakon nego donijeti loš zakon, a mi se sjećamo recimo samo dva loša zakona u vrijeme kada sam ja bila u opoziciji u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH – Zakon o sukobu interesa i Zakon o javnim nabavkama. Svjesni smo činjenice da je Zakon o sukobu interesa otvorio prostor za korupciju, a Zakon o javnim nabavkama je pokazao niz manjkavosti. Evo, sada se prave korekcije. Ali sve ovo govori o činjenici da pomaka, dakle, ima. Ako je 7 milijardi KM izvezeno u Evropsku uniju, u zemlje CEFTA-e više od milijarde i ako je porast izvoza za 16% samo u prvom kvartalu 2017. godine to meni daje za pravo da smatram da treba podržati ovaj Izvještaj i da su predstavnici Vijeća ministara uradili značajan posao, a ja vjerujem da će oni učiniti sve najbolje što mogu u interesu građana Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Nemojte biti nervozni, ovaj. Evo, dakle, zadnjeg pisma iz Brisela, Han – razočaran sam, odsustvo Vašeg potpisa je obeshrabrujući pokazatelj opredijeljenosti Bosne i Hercegovine za evropsku perspektivu. To je zadnje pismo. Zašto? Zbog ovog samita u Trstu i nepotpisa, ... kojeg sam tražio da bude tačka dnevnog reda. Te nije Vlada Republike Srpske, te telefonska sjednica u pola noći, te neznam ko je glasao, ko nije glasao, te, dakle to su stvari koje ovaj Parlament treba i mora znati. I nisam govorio ja o uvaženoj, kako je, ovoj što je Vi branite, jel imate potrebe, ja nemam potrebe, ja govorim o pojavnom obliku kad je u pitanju visoko obrazovanje u Bosni i Hercegovini. Niti sam ja niti ste Vi, ovaj, doktorice Kapetanović, ti koji trebamo kazati da li neko ispunjava uslove, to je propisano zakonom. I nastavnici iz uže oblasti potpišu izvještaj o 56 izboru u veće zvanje, zvanje ili docenta ili, itd., i vanrednog profesora, itd., i svi ti potpišu i onda rukama, onaj, ljudi koji odlučuju, dakle, glasanjem kažu ovo, to nije. To je pojavni oblik koji nije dobar za visoko obrazovanje u našoj zemlji, mi imamo Okvirni zakon. Taj pojavni oblik ne smije biti dio onoga što čini sistem obrazovanja u Bosni i Hercegovini. Ja o tome govorim. A ko ima potrebu da brani kako je, takvu vrstu stvari u ovoj zemlji, pa nije to ni blizu Evrope, pa nije to ni u Južnoafričkoj Republici. Dakle, ako ćemo startati iz Afrike u Evropu, evo, hajde da prihvatimo to kao ... i činjenice. Da ne govorim o sebi, neću o sebi govoriti, neću o sebi govoriti. U Tuzlanskom kantonu vam jedan čovjek vrši izbor, ovaj, dakle Skupština kantona izabrala rektora. Je li to način [[poslanik se upozorava na vrijeme]] na koji, je li to autonomija [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ili ono što imamo ili nemamo. Dakle, ja o tome govorim. Da li je to onako kako treba napisati u izvještaju ja ne znam ali, evo, to su činjenice, istina o ovoj zemlji.
Hvala. Zastupnik Mirsad Isaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ispravka krivog navoda se odnosi ustvari na izlaganje gospođe Kapetanović. Ono o čemu sam ja danas čuo, je li, i od predsjedavajućeg Vijeća ministara i gospođice Kapetanović, ja imam osjećaj da ne živim u ovoj državi i da živim negdje drugo i ovako, ovakav napredak ja mislim da nije zabilježen u Evropi. Rast GDP-a, rast izvoza, izvoz pokriven uvozom, rast bruto društvenog proizvoda, štednja je 11 milijardi, pa vi recite u čemu je onda problem, u ovoj državi nema problema. 150 hiljada ljudi koji su otišli iz ove zemlje, mi ćemo u 2017. imati još 150 hiljada da će doći u Bosnu i Hercegovinu i ovdje živjeti, jer je ovdje dobro živjeti poslije ovog izvještaja. Mislim da je to takva situacija. Što se tiče podataka iz Zeničko-dobojskog kantona, jedna je istina – 39.000 radnih mjesta u Zeničko-dobojskom kantonu je nestalo, 39, firme svjetskog glasa kao što su Vatrostalna, i danas kad se govori o Kuvajtu vidite natpis Vatrostalna, nema i ne postoji, ne zna se šta je s njima. Neko je upropastio te firme. Zna se ko je bio na vlasti i ko ih je upropastio. Znači, ono čime su nezadovoljni privrednici ... [[ne razumije se]] o izvozu u Zeničko-dobojskom, da, tačno, bazna industrija se izvozi, 70% ... [[ne razumije se]] Čime su nezadovoljni privrednici? Premijeru, nezadovoljni su raspodjelom javnih prihoda u Zeničko-dobojskom kantonu. Ako su ostvarili dohodak tamo, ako su izvezli, oni hoće da imaju prihode. Mi smo inicirali izmjene i dopune Zakona o raspodjeli javnih prihoda, nikada nisu ugledale svjetlost dana. Dakle, neravnomjerno, ovdje su govorili o neravnomjernom razvoju Bosne i Hercegovine, ovo je klasičan primjer. Ako je Sarajevo centar ove države i ako je izlog ove države, otiđite 60 km u Vareš pa ćete vidjeti kako izgleda u XVIII vijeku jedan grad. Prema tome, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i to je stvarnost ... trebamo svi otići i vidjeti. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravka krivig navoda. Izvolite. 57
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospodine Ahmetoviću izašli ste nema veze, ja ću reći, nemam ja potrebu da branim nikog izuzev svog djeteta i nisam ja ničiji glasnogovornik ovdje, ali Vi manipulišete s neistinama. A u okviru te Vaše manipulacije ste mogli, kad ste već spominjali donošenje strategija, što spočitavate premijeru Zvizdiću nedonošenje Strategije poljoprivrede i energetike kad znamo da nije problem u njemu, nego u Vladi, aktuelnoj vladi manjeg bh entiteta. Nije tačno gospodine Isakoviću to što ste rekli. Prvo ja nisam gospođica, ja sam gospođa, ... se niste mogli odlučiti između gospođice i gospođe, radite ono što je neko pokušao gospođici Pandurević, odnosno gospođi, nema više gospođica, nemojte me vrijeđati. Drugo, otiđite aktuelnom premijeru gospodinu Galijaševiću koji će Vam iznijeti zvanične parametre koji su vezani za Zeničko-dobojski kanton. Moguće da su se gasile neke firme, ali vodeće firme u Bosni i Hercegovini su u Zeničko-dobojskom kantonu od Mann Hummela pa nadalje. Najbolji privrednici su iz Zeničko-dobojskog kantona i, naravno, Tešnja, naravno u Tešnju. I nisam iznijela neistinit podatak jer su svi podaci koje sam ja iznijela ovdje usaglašeni sa informacijama sa Zavoda za zapošljavanje.
Hvala. Zastupik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Uvažene koleginice i kolege. Pokušaću da ne potrošim svih 10 minuta jer čini mi se da postoji opasnost sada i ponavljanja već ovog što je rečeno. Prije svega reći ću nekoliko riječi o metodologiji. Naime, ovakva metodologija je sve nas u Parlamentu iznenadila, zbog toga smo imali, na kraju krajeva, problem u komisijama, jer jednostavno nismo na ovakav način navikli da razmatramo izvještaj. Šta je ustvari ova metodologija obezbijedila s jedne strane? S jedne strane obezbijedila je da Savjet ministara u svom Izvještaju govori i o onome što nije njegova nadležnost čime je preuzeo i odgovornost za nešto što i nije mogao uraditi jer nije njegova nadležnost. Tako da meni ovaj Izvještaj po ovoj metodologiji više liči na izvještaj vlade koja nema nadležnosti u vladi. Zbog toga je to problem i zbog toga ne trebamo se čuditi što sad kolege u diskusijama idu u širinu, jer je Izvještaj tako napravljen da bukvalno, ovaj, možete ovdje govoriti o svemu i svačemu, i o zapošljavanju iako to najmanje ima veze sa Savjetom ministara, i o borbi protiv kriminala, iako to ne može Savjet ministara obezbijediti, znamo zbog koga i zbog čega. ... možemo govoriti sada o školstvu, o zdravstvu, itd., itd., a gotovo ništa od toga nije u nadležnosti, ili vrlo malo, u nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine. Ja imam puno primjedbi na rad Savjeta ministara kao i većina nas koji sjede ovdje. Ja mislim, ili ja sam nezadovoljan sa brzinom puta kojim idemo ka Evropskoj uniji, ja mislim da treba ići brže, ali je sad veliko pitanje da li je Savjet ministara odgovoran zato što ne idemo brže ili su neki drugi, bez kojih Savjet ministara ne može obezbijediti tu dinamiku, uticali na to da mi idemo ovako kako idemo, odnosno sporo. Nezadovoljan sam sa rezultatima u borbi protiv korupcije i kriminala, mislim da je to jedna od nadležnosti ... sudova i Tužilaštva BiH, ali isto tako znamo da ne može Savjet ministara tu puno uraditi. Nažalost, mi smo ovdje razmatrali Izvještaj Tužilaštva, Suda, Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, imamo na sceni da, situaciju u 58 kojoj ma šta vi govorili o radu Tužilaštva smatra se da utičete na, da vršite pritisak na Tužilaštvo. Ne smijete kritikovati više Tužilaštvo jer vršite pritisak, ne smijete kritikovati Sud jer vršite pritisak. Što god i koga god kritikujete vi vršite pritisak a oni su nezavisna institucija koja ne postiže nikakve rezultate. Treća oblast u kojoj se ovaj Savjet ministara, po meni, ovaj, trebao dokazati, i mislim da se tu u značajnoj mjeri i dokazao, jeste međunarodna politika i međunarodni odnosi. Ja mislim da smo tu napravili napredak u odnosu na prethodna vremena. I da nije ove metodologije onda bi se mi danas bavili ovdje samo sa nekoliko oblasti između kojih su i ove, po meni, tri najvažnije koje sam ja ovdje napomenuo, a ne bi se bavili nizom drugih pitanja. Ali, eto, takva metodologija, žrtva te nove metodologije je, znači, i sam Savjet ministara ali i mi ovdje u Parlamentu. Nisam ja, naravno, zadovoljan ni politikama onih koji su zajedno sa nama u Savjetu ministara, ali hajte vi meni recite kad je od Dejtona na ovamo pravljena vlast na istim politikama. Nije nikad, pa nije ni sada, i vjerovatno dugo neće, jer partije ulaze u vlast sa različitim politikama i različitim ciljevima. I tako je u zemlji koja je formirana i koja je organizovana na ovakav način. Ovih dana je, nažalost, ovaj Izvještaj uporno dovođen u vezu sa povjerenjem Savjetu ministara, pa je rečeno – ukoliko Izvještaj ne bude prihvaćen glasaće se o povjerenju Savjetu ministara. Naravno, ukoliko Izvještaj ne bude prihvaćen Savjet ministara neće dobiti povjerenje, odnosno biće mu izglasano nepovjerenje. Slijed toga ide imamo li novi Savjet ministara, imamo li novu većinu? Je li nova većina ona koja nakon prošlih izbora godinu i po dana nije došla do Savjeta ministara, a mi imamo još goru. Je li to ta nova većina koju mi očekujemo nakon što smijenimo ovaj Savjet ministara? Je li nova većina uopšte moguća u ovom momentu ovdje, i ako nije da li razrješenje Savjeta ministara vodi Bosnu i Hercegovinu u još veću krizu? Naravno, odgovor je – da. Imaćemo vlast koja nema povjerenje, kojoj je izglasano nepovjerenje, koja po Ustavu radi u punom kapacitetu, ali koja nije odgovorna više nizašto jer je njoj izglasano nepovjerenje. Ustvari na taj način bi izašli u susret ovom Savjetu ministara da mogu raditi onoliko koliko mogu, a da nizašta nisu odgovorni jer nismo im izglasali nepovjerenje i ostavili ih da rade. Iz svih tih dilema, iz svih tih razmišljanja ja i većina kolega ovdje moramo stvoriti neko mišljenje ili neki svoj stav. Ja ne želim biti dio procesa koji će još više zakomplikovati situaciju koja je dozlaboga komplikovana. Ne želim dati svoj doprinos makar on bio jedan glas tom procesu, jednostavno mislim da ovaj Savjet ministara treba nastaviti da radi uz sva naša nezadovoljstva, uz sve te probleme, itd, zato što do drugog ne bi ni došli do kraja ovih izbora i zato što bi jednostavno njima mi omogućili da rade mnogo lagodnije nego što to danas rade. Ja sam ovdje poslanik ispred Koalicije PDP-NDP. Ovaj prvi dio koalicije ima ministra spoljnih poslova i drugi dio zamjenika ministra. Ja moram biti iskren da sam ja zadovoljan sa radom onih koji su ispred ove koalicije, zadovoljan sam i sa radom ostalih srpskih ministara. Ja bih zaista, ne znam, bilo bi licemjerno od mene da budem zadovoljan radom ministara i zamjenika ministara, a da glasam protiv Izvještaja i protiv Savjeta ministara. Kako bih ja uopšte mogao objasniti svoj stav da sam zadovoljan radom ministara ali nisam zadovoljan radom Savjeta ministara. To je za mene prosto nemoguća situacija. I imajući upravo i ovo što sam sad rekao, a i ono što sam do sada govorio, a nisam puno govorio o rezultatima zato što, ponavljam, politike su veoma različite, sa različitim politikama smo ušli, rezultati su, ne samo rezultat ovog Savjeta ministara, nego i svih drugih u ovoj zemlji koji su radili manje ili više, bolje ili lošije, zato o tome nisam puno ni govorio, ali, kažem, kad uzmem sve ovo u obzir onda meni jednostavno druga varijanta osim toga da podržim ovaj Izvještaj čini se u ovom momentu nekorektnom, nerealnom, 59 nepotrebnom i ne vidim, ne vidim zaista sebe u toj nekoj novoj, ne većini, nego u novom problemu koji bi se napravio izglasavanjem nepovjerenja ovom sazivu Savjeta ministara.
Hvala Vam. Vi ste prvi od svih diskutanata koji nije potrošio punih 10 minuta, doduše skoro je to tu negdje, ali niste upozoravani, niste prekoračili i hvala Vam. Zastupnik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. I ovaj Izvještaj kao i sve druge izvještaje ili naš način rada možemo razmatrati na nekoliko načina, pa i više od ovoga šta ću ja kazati. Na primjer možemo razmatrati na način da vidimo i iznosimo šta je od toga urađeno na jedan afirmativan, pozitivan način, naravno i ovaj i druge izvještaje, pa i naš rad možemo razmatrati i na jedan drugi način gledajući šta nije urađeno i iznoseći te stvari, pogotovo imajući u vidu i prvotno obraćanje predsjedavajućeg Vijeća ministara prilikom potvrđivanja, odnosno imenovanja Vijeća ministara. Možemo gledati jel' čaša pola do puna, do pola puna ili je do pola prazna. Metod kao forma, način izvještavanja počesto je osporavan, bilo je ovdje i prijedloga i diskusije, naravno ovaj Izvještaj kao što vidimo na početku je utemeljen na Odluci o godišnjem planiranju rada i načinu praćenja i izvještavanja u institucijama Bosne i Hercegovine, „Službeni glasnik BiH“, broj 94/14, dakle iz 2014. godine, te Uputstvom o načinu pripreme godišnjeg programa rada i izvještavanja o radu u institucijama „Službeni glasnik BiH“, broj 45/15, dakle iz 2015. godine. I možemo kazati dobar je, nije dobar, treba ova ili ona metoda, ali čini mi se da bi, bilo je tu nekih prijedloga, najbolje bilo kad bi mi smogli snage da zadužimo Vijeće ministara ili neka radna tijela ili nas poslanike da mi utvrdimo formu, metod, sadržaj izvještavanja ovog Parlamenta, ne samo od Vijeća ministara, nego od svih drugih institucija koje podnose ili izvještaj o radu ili podnose informacije o svom radu kad mi ono kažemo primamo na znanje kad definitivno ne donosimo odluku. I onda bi, onda bi smo izbjegli sve ove priče, jer naime ma kako da se uradi izvještaj, i ove, i prošle, i pretprošle, itd., pa i budućih godina, uvijek će biti onih koji su zadovoljni ili nezadovoljni s metodom i biće onih koji će se lakše ili teže snalaziti u pronalaženju odgovora u tim izvještajima. Ono što je, po meni, veoma važno jeste kao ključna stvar ovog Izvještaja da su trendovi, procesi, procenti, brojke, činjenice u jednoj uzlaznoj liniji, dakle sve brojke koje su sadržane u Izvještaju, sve brojke koje je uvaženi predsjedavajući Zvizdić iznio u ovoj prezentaciji, govore da imamo pozitivan trend. Jesmo li mi sad zadovoljni ili nismo, je li to dovoljan rast privrede, je li to dovoljan broj ovoga ili onoga, jesu li brojke ovakve ili onakve, to je druga stvar, ali je ključno da je to jedna uzlazna linija u odnosu na '15., '14., '13. i tako, onaj, druge godine. A naravno, bez loših namjera, i oni uporedni podaci koji su korišteni vezano za naše komšije u okruženju u pogledu prihoda, zaduženosti, itd., dakle i tu imamo, imamo pozitivne pokazatelje. Ja bih, dakle, mogao i da ponavljam te brojke obzirom da su neki to osporavali u smislu i rasta privrede i naročito ove prerađivačke industrije, i brojki, i prikupljenih prihoda, i skromnog iznosa povećanja povrata PDV-a, jednu od brojki sa kojom se nikad neću moći složiti i koja je za mene, dakle, jako loša po sve nas u Bosni i Hercegovini, jeste ukupan uvoz u Bosnu i Hercegovinu i ukupan, što je još najgore, ukupna deficit. Tu ima pozitivna stvar, povećanje izvoza iz Bosne i Hercegovine i povećanje pokrivenosti uvoza sa izvozom iz Bosne i Hercegovine sa 58%. To su pozitivni pomaci, ali ne mogu se složiti s tim da iz Bosne i Hercegovine ode 16 milijardi novca, jer preko 16 milijardi je tu uvezeno, i da imamo negdje oko 6,7 milijardi deficita. Svi nivoi vlasti, od lokalne, entitetske, Brčko Distrikta, Bosne i 60 Hercegovine moljaču po nekoliko desetina miliona eura kredita od ovog, onog, Međunarodne banke, itd., da ih ne pominjem, a mi kada bi bili složni u Bosni i Hercegovini i samo podržali akciju „Kupujmo domaće“ nekoliko milijardi našeg novca bi ostalo u Bosni i Hercegovini. Nama zapravo pitanje je da li bi uopće trebali bilo kakvi krediti kad bi bili složni i kada bi kupovali domaću robu. Kada bi samo popravili taj odnos izvoza i uvoza na način da smanjimo taj deficit, da kupimo domaće robe sve iz Bosne i Hercegovine, mi bi tako, onaj, najbolje za sebe napravili da s tim novcem razvijamo Bosnu i Hercegovinu. Ukupno gledano da li je moglo bolje? Pa naravno da je moglo bolje, i mi u Parlamentu smo mogli bolje i Vijeć ministara, ali počesto, neko je rekao od kolegica i od kolega, oni bivaju taoci ponekad podrške ovdje u Parlamentu, ponekad entitetskih vlada, ponekad ovih ili onih, sve u skladu sa ustavnim uređenjem. Naravno, i negdje na drugim mjestima sam govorio, i ja bih volio da je više zakona od Vijeća ministara došlo u parlamentarnu proceduru i da su neke stvari, onaj, bolje i efikasnije i brže riješene. Neko je spominjao i govorio da nema izvještaja drugih institucija na nivo države, ja predlažem da još jednom, da još jednom pogleda ovaj Izvještaj, detaljan sa svih 320 koliko stranica, pa će vidjeti tamo da u onim tabelarnim dijelovima, naravno da ima, sve tamo piše koja je aktivnost, ko je zadužen, uradio, nije uradio, itd., itd. Ne falim model, možda je on malo teži za snaći se, možda je nekome lakši, uopšte neću da uđem, ... u to, ali ako smo složni i ako znamo šta hoćemo hajmo izglasati tu metodologiju i način izvještavanja ovdje u Parlamentu i onda će to biti obaveza i Vijeća ministara i svakom od ministarstava, je li, i svim drugim agencijama i direkcijama na nivou Bosne i Hercegovine. Najbolje je govoriti o činjenicama, brojkama, one su nepobitne, naime teško ih je rušiti i obarati, a ponekad počesto svi mi, onaj, više trčimo u onu političku sferu. Sad mogu navesti dva primjera, ne moram pominjati općine, možemo naći jednu općinu ili bilo koji drugi nivo vlasti, može to važiti i za državu, i za entitete, i za Brčko Distrikt, i za kantone, ako u nekom kantonu nešto ne valja, a tamo je recimo ili je načelnik iz jedne stranke ili premijer iz te stranke i većina ministara i ima tu većinu, i kad tamo ne valja stanje onda smo listom sposobni i utrkujemo se i kažemo ne valja ta stranka, ne valja taj načelnik iz te stranke, ne valja premijer, itd., itd. Kad bude nešto dobro, možemo uzeti drugu općinu koja je vrlo uspješna, evo kolega Mehmedović dolazi iz jedne takve općine, i ako je tamo načelnik iz jedne općine, ako je većina iz jedne stranke u toj općini ili ima neku parlamentarnu većinu i ... predsjednik stranke i sve nismo baš spremni potvrditi i kazati – da, oni su zaslužni za to i to. Sad mi znamo, govorim ovo iz ugla našeg ustavnog uređenje, koje mi svi znamo kakvo je, sve što ne valja mi bi sad spremni bili na ovoj sjednici natovarit na leđa Vijeću ministara, a da li su oni za to zaslužni, da li su oni za to nadležni ili nisu to je ustvari pravo pitanje. Naravno da npr. na podatku o povećanju broja zaposlenih, naravno da ima zasluge i drugih nivoa vlasti, čak bih ja rekao svaki pojedinac koji sam sebe uposli ili svaki privatnik bilo kroz obrt ili kroz pravno lice zaposli 3, 5, 10 ljudi, naravno da je enormno zaslužan i da je direktno i najdirektnije doprinio onoj liniji povećanja broja zaposlenih u Bosni i Hercegovini i naravno da je sporno pitanje koliko je to u proizvodnoj, ili uslužnoj, ili u trgovinskoj djelatnosti, ili u administraciji ili na budžetu. Sve su to, onaj, otvorena pitanja. Ali, evo, na kraju želim samo kazati po meni je ključan trend, a to je uzlazna linija pokazatelja u 2016. godini. Jesam li zadovoljan s tim, kao i svi vi siguran sam i kao Vijeće ministara i kao pojedini ministri, pa, nismo, svi bi mi voljeli da je to brže, više i bolje. Hvala.
Hvala lijepo. 61 Za riječ se javio predsjedavajući, kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege zastupnici, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, uvažene dame i gospodo. Dozvolite mi da i ja kažem nekoliko rečenica o ovoj, očigledno u svakom trenutku, a u Bosni i Hercegovini posebno u ovom trenutku, važnoj temi, dakle Izvještaju o radu Vijeća ministara BiH za prošlu godinu. Svi mi, dakle, znamo da stanje u Bosni i Hercegovini kada su u pitanju oni segmenti koji se tiču rada vlada, pa ako hoćete i parlamenata i ukupno vlasti kada je u pitanju životni standard građana nije na dobrom nivou, i ukoliko bismo na osnovu toga mi procjenjivali, samo na osnovu toga, rad aktuelnih vlada, onda nema tog izvještaja bilo koje vlade u bilo kom sastavu i u bilo kom sazivu a koji bi mogao dobiti podršku bilo koga parlamenta. Ali mi djelujemo u vremenu i prostoru, djelujemo u okolnostima i, određenim okolnostima, i za istpravnu ocjenu aktivnosti jedne vlade, pa između ostaloga i Vijeća ministara BiH, koje je po zakonu u funkciji vlade, treba stvari potpuno objektivizirati i onda poći od naslijeđenog stanja u trenutku kada Vijeće ministara preuzima obaveze, od rezultata do donašnjega dana, uključujući i proteklu godinu i naravno ambijent u kojem se sve to dešava, i na osnovu toga donijeti procjenu da li je Vijeće ministara BiH zadovoljilo ili nije zadovoljilo kada je u pitanju Izvještaj za prošlu godinu. Ovo Vijeće ministara naslijedilo je stanje iz mandata 2010.–2014. godina koje su na kraju mandata karakterizirale blokade Bosne i Hercegovine po svim aspektima, reformski zastoj, i ne samo reformski zastoj, nego i nazadak u pojedinim oblastima i naslijedili su, naslijeđeni su loši ekonomski parametri. Dvije i po godine nakon konstituiranja Vijeća ministara, uključujući naravno i prošlu godinu, imamo stanje koje je prezentirao predsjedavajući Vijeća ministara. Evropski put Bosne i Hercegovine je deblokiran, Vijeće ministara je uradilo značajan dio posla, i rekao bih lavovski dio posla, u deblokadi Bosne i Hercegovine na evropskom putu. Mi treba pošteno da kažemo da je ovo Vijeće ministara napravilo Reformsku agendu, Akcioni plan, riješilo pitanja prilagodbe SSP-a, riješelo pitanje Mehanizma koordinacije, podnijelo kredibilnu aplikaciju za članstvo u Evropskoj uniji. Treba korektno i pošteno da kažemo da je napravljen napredak i kada je u pitanju NATO put Bosne i Hercegovine. Naravno, nije Vijeće ministara samo zaslužno za to, ali lavovski dio tih zasluga se odnosi na Vijeće ministara, ima tu i Predsjedništvo i Parlamentarna skupština, dakle ja bih rekao, vlasti u ovom sazivu, ali sad raspravljamo o dijelu odgovornosti koja se tiče Vijeća ministara BiH. Kada su u pitanju reforme, vidjeli smo da su svi ekonomski pokazatelji u poboljšanju, nije to dovoljno, nije to dovoljno za jedan, ja bih rekao, normalan životni standard građana, ali je bolje, mnogo bolje od onoga što je naslijeđeno. Ovo Vijeće ministara je konstituirano nekoliko mjeseci nakon izbora, prošlo Vijeće ministara je konstituirano, čini mi se, 17 ili 18 mjeseci nakon izbora. Prema tome, ovo su činjenice o kojima treba da govorimo i ako posmatramo, dakle, naslijeđeno stanje i posmatramo stanje koje jeste danas onda onaj ko želi da bude objektivan analitirčar on ne može a da ne zaključi da je ovo Vijeće ministara dalo rezultate i da zaslužuje da Izvještaj za prošlu godinu bude ocijenjen ovdje u Predstavničkom domu pozitivno i da bude podržan od nas. Poštovane koleginice i kolege, mi smo bili na izborima 2014. godine, preuzeli smo odgovornost i odgovornost za dio posla kojeg radi Vijeće ministara transferirali smo prema Vijeću ministara. Svi smo mi zajedno odgovorni za trenutno stanje u Bosni i Hercegovini i ja mislim da rasprave ovakvog tipa treba da nam posluže da objektivno izanaliziramo stanje, da 62 objektivno kažemo šta to nije u redu, da objktivno kažemo šta je to što je Vijeće ministara moglo da uradi, a nije uradilo. Ja nisam čuo danas tu vrstu argumentacije šta je to što je moglo da uradi Vijeće ministara, a nije uradilo. Evo, govorimo o akcizama, govorimo o gradnji puteva, svi mi znamo da je to odgovornost entitetskih i drugih nižih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini, ali dobili smo od ovog Vijeća ministara prijedlog zakona ovdje u Parlamentu kojeg iz ovih ili onih razloga nismo usvojili, koji je trebao snažno da podstakne ili da pokrene cestogradnju u Bosni i Hercegovini. Problem, i pošteno je, dakle, da kažemo, da je npr., konkretno sada, ovo Vijeće ministara riješilo pitanje Manivala, o čemu je govorila gospođa Kaptanović. Niko se više ne sjeća jednog velikog problema kojeg smo imali ovdje u Bosni i Hercegovini, izvoza poljoprivrednih proizvoda životinjskog porijekla. To je riješilo ovo Vijeće ministara, više to niko ne pominje. Susjedski odnosi Bosne i Hercegovine su, ja mislim, danas mnogo bolji nego što su bili 2014. godine, evropske relacije mnogo bolje. Dakle, nema segmenta, ja sada ne mogu da pobrajama, svi su ovdje ljudi prisutni iz Vijeća ministara, ministar Mektić se je javio ima sastanak, dakle svih deset ih je danas članova Vijeća ministara ovdje, nema segmenta u kojem nećete naći napredak. Govorili smo, evo, o nepokretnoj vojnoj imovini, evo govorimo o Strukturalnom dijalogu, govorimo o muzeju, o civilnim poslovima, o ljudskim pravima, o svemu dakle, finansijama. Postoji, dakle, napredak. Drugi je problem što je ovo Vijeće ministara djelovalo i djeluje u nepovoljnom političkom ambijentu, ono djeluje u ambijentu kada ima stalne blokade koje dolaze od entitetskih vlada, naročito od Vlade entiteta Republika Srpska, ovdje postoji stalni konflikt između predstavnika iz Republike Srpske koji su, dakle, ovdje u Parlamentu u Vijeću ministara i Vlade Republike Srpske i postoji utakmica koja otežava, negativna utakmica, rad Vijeća ministara BiH, ovdje postoji strašna politizacija, postoje procesi unutar političkih stranaka. Danas smo čuli diskusije onih koji su podržali ovo Vijeće ministara, danas imaju potpuno suprotna mišljenja i ja mislim da to nije vezano za rad Vijeća ministara. Imamo političke stranke koje čine koaliciju, a iznose negativne stavove kada je u pitanju rad Vijeća ministara, vidjećemo kako će se odnositi kada je u pitanju Izvještaj, i to je stvar koja se ne tiče ovog Vijeća ministara. Ja mislim da će ova parlamentarna većina i da će ovo Vijeće ministara nastaviti da funkcionira do izbora 2018. godine, neko je o tome govorio. I ja vas pozivam da ne gubimo vrijeme na jalove političke rasprave i na politizaciju. Hajte da damo snažnu podršku ovim ljudima ovdje, da ih zadužimo da ovih godinu i nešto dana, godinu i po dana iskoristimo najbolje kako bismo mogli tada da konstatujemo da je životni standard građana ove zemlje još bolji ili da je na višem nivou nego što je danas, a danas nije na zadovoljavajućem nivou. Ja mislim da bi to trebala da bude poruka. Što se mene tiče, dakle hvala vam što ste danas, ovo je priv puta, ja sam dugo ovdje u Parlamentu, ovaj, i rijetko sam vidio svih deset članova Vijeća ministara da sjede i da prate sjednicu, dakle danas ste vi ovdje, hvla vam na tome. Vi imate, dakle, što se mene tiče moju podršku i ja očekujem da Predstavnički dom razumije ovu stvar na ovaj način, nikome nije u interesu politizacija, mnogo ćete više ili mnogo ćemo više političkih poena ubrati ukoliko budemo imali konstruktivan odnos i pomogli ovom Vijeću ministara da napravi još veće pomake u Bosni i Hercegovini, nego što ćemo objeđivajući jedni druge ujagmit poneki jeftini politički poen, a od toga niko nema koristi. Hvala vam.
Hvala. Rasprava, zastupnik Amir Fazlić. Izvolite. 63
Pa, evo, ja ću iskoristiti priliku da pozdravim predsjedavajućeg i predsjedavajućeg Vijeća ministara i članove Vijeća ministara i kolege poslanike i goste. Teško je sad nešto novo reći nakon svih ovih diskusija o Izvještaju o radu Savjeta ministara za 2016. godinu, ali je činjenica da smo čuli i od samog predsjedavajućeg i od poslanika i niz dobrih stvari, ali i niz stvari koje se kao mana adresiraju Vijeću ministara u smislu šta su to mogli uraditi, a šta to nisu uradili. Ono što mogu da kažem, da je ova nova metodologija donekle malo uticala na neke stavove kod pojedinih kolega, ali je činjenica da, da jedan poslanik reče dajte da mi definišemo metodoligiju i da je usvojimo i da kažemo šta to hoćemo. Međutim ono, ono što je, na neki način, popravilo onaj umjetnički dojam o ovom Izvještaju o radu Vijeća ministara to je sama prezentacija predsjedavajućeg Vijeća ministara i niz numeričkih podataka, pokazatelja, uporednih pokazatelja koji su nas, na neki način, uveli u stanje gdje smo to bili i gdje smo to sad. Moram da podsjetim da je ovo Izvještaj za 2016. godinu kad je koalicija jako dobro funkcionisala, kad nismo imali ovih političkih trzavica koje eventualno imamo u 2017., i za koje se svi nadamo da će biti prevaziđeni s obzirom i na vrijeme koje dolazi i izbore i sve one obaveze koje imamo na evropskom putu. Ja neću ponavljati neke stvari koje, koje su ovdje kolege iznijele, koje je predsjedavajući Vijeća ministara iznio i koje su brojčano vidljive i koje su egzaktne, kao što je rast izvoza, onda aktivnosti vezane za evropske integracije, znači sve ono što je urađeno na tom putu i dobre ocjene ovog evropskog puta i da je to najuspješnija godina, rast GDP-a, povećanje broja uposlenih i niz drugih pokazatelja, ali hoću da kažem da smo danas čuli niz diskusija koje ne smatram da su negativne, jako su dobre, koje izlaze iz konteksta i nadležnosti samog rada Vijeća ministara. Ali Bože moj mi smo navikli jel' da tako diskutujemo i da se dodirnemo i tih tema i to je neizbježno, neizbježno spomenuti i visoko obrazovanje, neizbježno je spomenuti i privrede u nekim kantonima, i neke dobre primjere, i neke loše primjere, i činjenica je da Vijeće ministara iako nema ustavnu nadležnost neka koordinacija može biti tu jača. Mi iz Stranke demokratske akcije ćemo, normalno, podržati ovaj Izvještaj i očekujemo da stranke parlamentarne većine i podržaćemo Izvještaj, znači, cjelokupno, nećemo ovdje se osvrnuti, nećemo reći ovaj ministar je bio dobar, ovaj nije, mada u političkom žargonu postoje i te teze da se to malo poljulja, pa kaže e ovaj je ministar iz ove stranke kojeg ćemo podržati, ovaj nije i tako. Znači, Stranka demokratske akcije će podržati ovaj Izvještaj sa željom da Izvještaj u 2017. bude bolji, mi ćemo podržati ovaj Izvještaj. Uvijek izvještaj može biti bolji i ima tu segmenata koji su mogli biti bolji, je li, ali s obzirom na političke prilike u Bosni i Hercegovini, s obzirom i na nas same i šta pitamo, i šta tražimo, i kako se odnosimo, i sve ostalo, mislim da je Vijeće ministara zaslužilo jednu prolaznu ocjenu i da sa jačim žarom i sa više aktivnosti privede neke poslove na uspjeh svih građana Bosne i Hercegovine, ali prije svega poslove vezane za evropske integracije. Znači, Klub poslanika SDA daje punu podršku radu Vijeća ministara.
Hvala. Zastupnik Željko Komšić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem pedsjedavajući. Pa, evo, ja ću se zaista truditi dabudem koliko toliko objektivan, mada ne garantujem da će to tako izgledati, a moguće da sam i ja čak u nekim stvarima u krivu i zato ću uvijek tu staviti 64 upitnik. Obraćaću se najviše Vama, gospodine predsjedavajući Vijeća ministara, jer Vas držim nekako odgovornim za rad cijelog tijela. Iskren da budem spadam u red ljudi koji su bili obradovani kada Vas je Vaša stranka predložila za predsjedavajućeg Vijeć ministara, jer Vas se sjećam kao odličnog, ako ne možda i najboljeg premijera Kantona Sarajevo dok ste vodili tu vladu, a imao sam priliku tad da radim i sa Vama kao načelnik općine. Naravno postojale su i tada političke razlike, ali kada je dolazilo do krupnih stvari koje su se ticale velikog broja ljudi i nekih važnih situacija uvijek smo uspjeli naći neki kompromis, nismo se kockali u ime političkih ciljeva i političkim prepucavanjima sa nekim velikim stvarima. I spadam zaista u red ljudi koji je, kojem je bilo drago da ste to Vi, da ste Vi izbog svoje stranke. Naravno, jasno mi je kako stvari funkcionišu, ne želim da Vam fakturišem ono za šta objektivno niste Vi krivi, niti Vaši ministri, isto kao što želim da se osvrnem i na ovu diskusiju koju danas vodimo u ovom domu i da kažem ono što svi znamo, ako ništa drugo zbog javnosti. Neće se, niti se odlučuje u ovom Domu hoće li ovo Vijeće dobiti povjerenje ili neće, odluke se donose na drugim mjestima svi vi to znate. Isto tako kao što mi svi znamo da manje-više ono što možemo da prigovorimo i predsjedavajućem Vijeća ministara i njegovim ministrima, zapravo se prava faktura treba ispostaviti na neku drugu stranu. Vama zamjeram, Vama zamjeram, i Vama kao predsjedavajućem i nekim Vašim ministrima za koje sam siguran da su željeli da ovo sve uspije i da se bar velika većina od vas trudi da stvari ispadnu dobre, velika većina, ne svi, ima nekih ministara koje ja da sam na Vašem mjestu molio bih da ne izlaze na televiziju, jer kako nemušto govore to je strašno, to je strašno. Ima među vama časnih i poštenih ljudi, ja posebno cijenim ministra Mektića i njegovu hrabrost i nadam se da ne griješim, to što je častan čovjek. Druga je stvar što ja mislim da on nema ništa, niti treba da ima išta sa procesuiranjem određenih predmeta, sa radom tužilaca, sudova, ja mislim da to nije njegov posao, ali cijenim njegovu hrabrost i čestitost, jako cijenim. Dakle, od Vas, gospodine Zvizdiću, i od nekih ljudi u tom Vijeću ministara, jer ipak su to ljudi sa iskustvom, nek mi bude oprošteno na izrazu, očekivao sam više drčnosti, da oprostite, i da znate svojim političkim šefovima reći – ne, jer ja znam da Vi odluke te niste donosili, kao što se ni odluka o povjerenju Vama i nepovjerenju neće donijeti ovdje sad, nego je ranije donesena na nekom drugom nivou, pa se onda pitamo koliko je ova rasprava uopšte isprazna. Ali eto, kad smo već kod toga, neću da Vam stavljam na teret ono s čim Vi nemate veze, što Vam neki naravno stavljaju, neću da se pozivam na Vaš ekspoze, fino je zvučao, bilo nerealnih stvari odmah smo u početku znali, optimizam, bar na početku, je očekivan i poželjan, druga je stvar kad se susretnete i sudarite sa realnošću odnosa političkih u Ustavom uređenoj zemlji kakva je Bosna i Hercegovina, ali Vam zamjeram što ste podlegli nekim pritiscima, kao što zamjeram i Vašim ministrima što su podlegli nekim pritiscima, prije svega političkih šefora i vrhova stranaka. Niste to smjeli uraditi sebe radi. Znam ja da to ide mnogo druguačije u političkim strankama i da bi na neki način ... neku vrstu političke sankcije da ste drugačije postupili, to tako kod nas hoda, ali mislio sam da ćete Vi imati ..., imati hrabrosti da se oduprete tome. Na primjer, sad ću konkretno da pobrojim ono na šta se Vaš Izvještaj odnosi, to je 2016., neću da pričam o '15., '14., itd., i ekspozeo, to sad nema veze, Mehanizam koordinacije, gospodine Zvizdiću, nikad nam niste odgovorili – šta, kako, kada je došlo do usvajanja tog Mehanizma? Sjećate se ovdje zabune – postoji, ne postoji. Pa i Parlament sazna da on postoji, pa sad ima pitanje – ako već postoji što ne radi, zašto taj Mehanizam koordinacije ne radi? Mislim da ste pogrešno, u potpuno pogrešan politički koncept ušli zahvaljujući dogovoru Vašeg političkog šefa i šefa SNSD-a, po meni to niste smjeli uraditi, morali ste reći – ne, ne tom konceptu, ali tu je šta je, imamo Mehanizam a nemamo ga. Znam da se žurilo, Evropska unija pritiskala, šta briga Evropljane kako ćemo se mi dogovoriti, oni kažu dajte nam neki dogovor pa šta god je to, a mi živimo ovdje. 65 Druga stvar, malo, neće hronološkim redom biti, Transportna zajednica – zašto niste potpisali taj Sporazum, po zakonu ste imali pravo? Vi znate da je po Zakonu o zaključenju međunarodnih ugovora, sporazuma, itd., itd., nije Vam potrebna saglasnost entiteta, nemojte da se lažemo, ljudi, to je institut koji smo naprečac uveli u politički život Bosne i Hercegovine, tamo stoji mišljenje. Mišljenje, dame i gospodo, od kako je svijeta i vijeka, ima ovdje dovoljno pravnika, mišljenje je institut koji nije obavezujući. Niste bili dužni čekati saglasnost, jer u Zakonu tako ne stoji. Ako hoćete tu praksu da uvodimo pa dajte predložite izmjene Zakona pa nek stoji saglasnost, ako uspijete dobiti većinu, ali u Zakonu važećem ne stoji saglasnost, nego mišljenje. Mišljenje se ne mora ispoštovati. A ako hoćete da idemo dalje, mišljenje ne stigne u zakonom propisanom roku, znate pravnici kako se to zove, šutnja administracije i kako se to tretira ta situacija. Akcize na gorivo, zapetljali ste se i sami niste znali gdje ćete, ni sami niste znali gdje ćete. Tvrdoglavo ste gurali nešto i ispalo je smiješno. Neću da pominjem akcize, na primjer, na duhanske proizvode, pa da ulazimo u analizu na osnovu podataka Uprave za indirektno oporezivanje koliko smo zapravo novca izgubili, koliko nam se akciznom politikom koju vodimo tu prelilo prihoda na crno tržište. Znate li da po podacima kad ih uporedite mi u Bosni i Hercegovini smo nacija koja prestaje pušiti, a svi znamo da to nije tako, samo su se ljudi zbog akcizne politike prebacili na crno tržište. Kao što sam protiv toga da Vam se fakturiše da ste Vi krivi što nema procesuiranja slučajeva za korupciju, ali Vi nemate ništa s tim, ja Vas molim onda se nemojte ni hvaliti onim sa čim Vi nemate ništa, na šta ne utičete. Kakve Vi veze imate s brojem zaposlenih? Koji su to zakoni i mjere kojima Vi utičete na to kad znamo da je to dominantno u rukama entitetskih vlada. Osim toga neću, kolega Emrić imao je odličnu diskusiju na početku i precizno je to, očigleno se posvetio Izvještaju, precizno je to ..., evo natuknuću pitanje – otkud Vam ovi podaci koje ste nam iznijeli, koji su to izvori? Jer neki podaci koje je kolega Emrić iznosi ne slažu se s Vama, on se pozivao na Zavod za statistiku. Šta Vi imate s brojem zaposlenih, šta se hvalite tim? Nemojte to raditi, nema potrebe, braniću Vas od toga da Vam se fakturiše ono što ne ide u Vaš posao, ali nemojte se ni tim hvaliti. Stanje u Obavještajnoj agenciji, tu ste odgovorni, zapravo kako je postavljen naš sistem, Vi i Vaša dva zamjenika ste tu, pored ove komisije, šefovi cijele ... Ne izlazite pred nas da nam objasnite šta mislite poduzeti ... Opasno se igrati tom institucijom, opasno je i nju rasturati, to su mehanizmi, elementi prinude u jednoj državi. Država ne može funkcionisati bez Obavještajne agencije, policijskih struktura, u ovom slučaju SIPA-e na državnom nivou, i vez vojske. Onda dolazimo do vojske, ponašanje Vaših ministara, ja premijeru nisam primjetio da ste se oglašavali u toku krize oko referenduma i upotrebe Oružanih snaga, je po meni sramotno. Zašto? Sve mi je jasno kako je došlo do toga i jasno mi je, jasni su mi politički odnosi, ali kad dođemo do takvih osjetljivih stvari vrijedi samo ono što u zakonu piše, a zakon je na državnom nivou. Premijeru, niste reagovali na kršenje Okvirnog zakona o visokom obrazovanju ... poslanik se upozorava na vrijeme/... Vi niste dužni da brinete o izboru profesora, ali ste dužni da reagujete kad se kriši Zakon o visokom obrazovanju, kao što je to bilo u Tuzlanskom kantonu, jer je taj Zakon prekršen. Šutili ste [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Niste smjeli šutiti, evo završavam. Može još. Moje je mišljenje da ne kontrolišete situaciju sa Agrokorom i da će to imati daleko poraznije efekte u Bosni i Hercegovini na ljude koji rade u tom sistemu, ali eto, vidjećemo šta će biti, ja se nadam da tu griješim. 66 Iz svih ovih razloga, kažem, ne ulazeći u ono što nije Vaša nadležnost a za šta Vas neki optužuju, držeći se onoga što se dešavalo u [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nažalost moram reći, ja ću glasati protiv ovog Izvještaja i osjećam malo i gorčinu zbog toga, jer premijeru Zvizdiću ja sam onaj, od onih ljudi koji su vjerovali u Vas, znam Vas daleko jačeg i daleko ...
Hvala Vam gospodine Komšiću. Moramo dati riječ sljedećem govorniku. Zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Čuli smo u nekoliko navrata ovdje pitanje, kao – zašto niko ne ulazi u to šta je Vijeće ministara, odnosno predsjedavajući mogao uraditi, a da nije uradio? Ja ću se svakako toga dotaći u mojoj diskusiji, ali prije svega želim naglasiti onima koji su to potencirali, nema potrebe da mi dajemo kao poslanici mišljenje o tome šta su mogli uraditi kad je dovoljno da pogledamo šta je sam gospodin Zvizdić rekao da će uraditi, a što nije uradio. Možemo pogledati šta je rekao da će uraditi u njegovom ekspozeu, i tu je rekao da će biti poljoprivredna strategija i neke puno još ambicioznije stvari po pitanju poljoprivrede, ništa od toga apsolutno nema. Rekao je u ekspozeu još puno toga, ni 10% nije ispunio, a ne možemo reći da smo negdje na početku ili sredini mandata, 2018. je za, odnosno izbori 2018. su za nešto više od godinu dana. A, evo, ako ćemo se dotaći konkretno Izvještaja za 2016. godinu, možemo i tu pogledati šta je sam gospodin Zvizdić rekao da će uraditi, a nije uradio. I da ne ulazim previše u to, rekao je u Planu rada za 2016. godinu da će Vijeće ministara predložiti 65 zakona, nije predložio niti jednu trećinu, prema njegovom Izvještaju za 2016. godinu predložio je 19 zakona. I zbog toga sam ja na Ustavnopravnoj komisiji po prvi put vjerovatno u istoriji ovog Doma rekao da ja neću da repliciram Plan rada Vijeća ministara, da kažem da će Ustavnopravna komisija razmotriti 65 zakona kad je bilo očito u martu kad smo taj Plan rada usvajali da neće ni trećinu toga usvojiti i evo ova 2017. godina će izgleda biti još gora kad je u pitanju taj Plan rada, odnosno izvršenje Plana rada Vijeća ministara. Ovdje smo čuli danas puno brojki, ali bez da ulazim u sve to, najgore su obmane da nas susjedi nisu prestigli i onda evo šta brojke kažu. Prošlo je tačno 18 mjeseci od aplikacije Bosne i Hercegovine. E hajmo sada pogledati uporedno u regiji – Srbija je predložena od strane, odnosno dobila je prijedlog za status kandidata od strane Evropske komisije 21 mjesec od aplikacije, od podnošenja aplikacije, mi očito to nećemo stići, Hrvatska i Makedonija 14 mjeseci nakon podnošenja aplikacije, znači to nas je već prošlo, Crna Gora 23 mjeseca, vrlo teško da ćemo ih stići i jedino Albanija prošlo je 4,5 godine u njihovom slučaju, al' to je zato što su prerano predali aplikaciju objektivno. A šta je uglavnom razlog u ovim slučajevima osim u slučaju Albanije, gdje sam upravo rekao šta je bio razlog? Upitnik. Prošlo je, evo, gotovo 8 mjeseci, i 9. avgusta će biti 8 mjeseci, otkako je Bosna i Hercegovina dobila Upitnik i to još uvijek nije završeno. Albanija je dostavila odgovore na Upitnik nakon 4 mjeseca, Crna Gora 4,5 mjeseca, Hrvatska 4 mjeseca i nekoliko dana, Srbija 2 mjeseca i Makedonija isto 4 mjeseca i desetak dana. Znači, mi smo sad već probili duplo od toga, dakle 8 mjeseci i vrlo je izvjesno da će proći još 4 mjeseca, a možda čak još 8 mjeseci, s obzirom da smo mi, koliko sam ja upoznat, stali na prevođenju, a problem što nisam dovoljno kao poslanik upoznat, dakle u ovim klupama, ne govorim koliko sam upoznat iz medija, nego koliko sam kao poslanik upoznat, ovaj, zadnja stvar koju smo ovdje diskutovao kad je ovaj, kad je Upitnik u pitanju se ticala upravo prevođenja. Nikad osim toga 67 Vijeće ministara se nije udostojilo da nama neku zvaničnu informaciju po tom pitanju dostavi. A ono što je interesantno u Izvještaju ste naveli, onako mogu reći neskromno, da je Johanes Han pitanja za Upitnik predao lično, citiram, predsjedavajućem Vijeća ministara doktoru Denisu Zvizdiću. Ja sam pokušao naći informacije za druge zemlje ko je primio pitanja, ali niko se time nije javno hvalio, vjerujte mi, ko je primio pitanja od koga, al' sve te zemlje, evo kako sam maloprije rekao, su za dva do četiri mjeseca odgovorila na pitanja i to je ono što je bitno. Bezvizni režim, takođe konkretna primjedba, samo tri zemlje su nam ukinule vize za vrijeme mandata predsjedavajućeg Zvizdića i ministra Crnadka, samo tri zemlje, a i to među te tri zemlje Bjelorusija što baš, evo uz dužno poštovanje, nije baš neka pohvala jel', ovaj, i što je uzgred rečeno samo potpisano na početku mandata ministra Crnadka, a sve je završeno prije toga i Indonezija, ali to nema veze sa Vijećem ministara zato što su istog dana dekretom ukinuli vize državljanima preko 50 zemalja. Dakle, ne može se ni hvaliti sa tim. Bosna i Hercegovina je u ovom periodu, 2014. Bosna i Hercegovina je bila na 42. mjestu tzv. viza indeksa, danas 2017. godine, dakle za Vašeg mandata pali smo na 53. mjesto i kontinuirano padamo, 2016. smo bili na 52., ove godine smo na 53. mjestu, dakle imamo kontinuirani pad, a tu smo sletili sa čak 42. mjesta iz 2014. godine. Zakoni, samo 19 u izvještajnom periodu, ove godine samo 5, ne računajući reciklirani o akcizama. Vas je 20, predsjedavajući i 9 ministara i 10 zamjenika, dakle vi u prošloj godini imate prosjek manje od jednog zakona po ministru i zamjeniku. Klub SBB-a u prošloj godini ima bolji prosjek od vas. U ovoj godini, kako sam već rekao, imate pet novih zakona, ne računajući one reciklirane o akcizama, Klub SBB-a i SDP-a imaju osam. Evo, konkretno ste ražili šta su mogli, a nisu uradili, evo mi smo mogli i uradili, oni su mogli, a nisu uradili. Ministarstvo vanjskih poslova, gdje je Zakon o vanjskim poslovima, gdje je Pravilnik o ocjenjivanju ambasadora i drugih međunarodnih predstavnika? Da podsjetim, Predsjedništvo je u maju 2013. godine usvojilo Odluku kojom nalaže usvajanje Pravilnika o ocjenjivanju ambasadora. U maju 2015. pitao sam ministra Crnadka zašto to još nije usvojeno, i dobio sam idući odgovor – da je to bilo, citiram, zbog sukoba na relaciji bivši ministar vanjskih poslova Lagumdžija i tadašnji član Predsjedništva gospodin Komšić, te da, dalje citiram, cijenimo da su se izborom novog saziva Predsjedništva i imenovanjem novog ministra vanjskih poslova stvorili uslovi da se Pravilnik usvoji u kratkom periodu. E taj kratak period već traje 2 godine i 3 mjeseca. I sad se objektivno postavlja pitanje, uzimajući u obzir taj Vaš odgovor, ako je to što ste Vi rekli osnovni razlog sukob Lagumdžija-Komšić, da se Pravilnik ne usvoji za dvije godine, imate li Vi onda, gospodine Crnadak, neki još veći sukob nego što su njih dvojica imali s nekim u Predsjedništvu? Ja samo citiram Vaš odgovor. Ljudska prava, ja od maja pokušavam dobiti odgovor od Vijeća ministara šta misle o diskriminirajućim izjavama načelnika Općine Novi Grad o tome ko može, a ko ne može biti Bošnjak. I taj načelnik još ode toliko daleko, pa kaže – da je, citiram, radio istraživanja o tome. I kad sam zvaničnicima u Vijeću Evrope govorio o ovim pseudonaučnim tvrdnjama oni su bili konstenirani, jer ih je to podsjetilo na najmračnije dane evropskog kontinenta, istraživanje o tome ko može biti neke nacije, ko ne može. A znate šta ih je još više konsteniralo? Da mi je ministrica za ljudska prava dostavila odgovor u kojem kaže – da, citiram, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice nije nadležno da zauzima stavove o izjavama izabranih i imenovanih zvaničnika, kraj citata. A vaša sestrinska ministarstva u regiji bar jednom sedmično osude neki govor mržnje i postave to na svoju web stranicu. I onda se čudite kad neko verbalno napadne Bošnjake u Podrinju, izdate stranačko saopšetnje kada Bošnjake napadne predsjednik entiteta, umjesto da djelujete institucionalno, govorim za SDA, i da vaša ministrica, a i Vama gospodine Zvizdiću Vaša ministrica za ljudska prava da ona djeluje. Ali pardon, ona je već rekla da nije 68 nadležna da, ponovo citiram, zauzima stavove, zauzima stavove po pitanju izjava izabranih zvaničnika. I onda kad pokušam pitati gospodina Zvizdića o tome, koristeći svoju poslovničku mogućnost, gospodin Zvizdić se ne udostoji uopšte da ustane i izađe za govornicu da da odgovor šta misli o izjavama načelnika Novi Grad, Općine Novi Grad o tome ko može i ko ne može biti Bošnjak. I to me vraća na suštinu ovog Izvještaja, članom 9. Odluke o godišnjem planiranju rada i načinu praćenja i izvještavanja u institucijama Bosne i Hercegovine, na kojoj je ovaj Izvještaj i baziran, propisano je da Izvještaj priprema Ured predsjedavajućeg Vijeća ministara, citat – Ured predsjedavajućeg Vijeća ministara. Dakle, ovo je pripremio Ured predsjedavajućeg Zvizdića. I glasanjem ćemo se o tome, o toj činjenici očitovati. Stoga podsjećam na situaciju sa Zajedničke komisije za ljudska prava gdje sam pitao zašto je potrošeno 280.000 maraka u 2016. godini za brošure o dijaspori A ministrica [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Borovac mi je rekla, završavam zaista, da je to pogrešno, da je toliko planirano ali nije utrošeno. E ako je to pogrešno, a jeste, postavlja se pitanje šta još u ovom Izvještaju nije tačno? [[poslanik se upozorava na vrijeme]] I onda se, dobro iskoristiću repliku, završiću pa ću iskoristiti repliku. Zahvaljujem.
Replika se koristi za odgovor na neki navod drugog govornika, a ne za nastavak diskusije. Zastupnik Asim Sarajlić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Cijenjene kolegice i kolege. Dakle, ispravka krivog navoda se odnosi na diskusiju kolege Arnauta. Dakle, navod je bio – vaša ministrica za ljudska prava. Dakle, nije to ničija ministrica za ljudska prava, gospođa Borovac je ministrica za ljudska prava i izbjeglice Vijeća ministara BiH. Dakle, raduje me da gospodin Arnaut se bavi analitikom i uporednom analizom sa stanjem u regionu i evropskim putem zemalja susjeda, ali me isto tako žalosti što o Izvještaju o radu Vijeća ministara za 2016. godinu ima vrlo selektivan pristup, pa se u diskusiji o Vijeću ministara bavi i radom Predsjedništva BiH, bavi se načelnikom Novog Grada, bavi se predsjedavajućim Vijeća ministara, bavi se Ministarstvom vanjskih poslova, za što vjerujem i znam da ima određena znanja, kvalifikacije, iskustvo, bavi se svim drugim ne bavi se, recimo, u 2016. godini jako aktuelnim pitanjima iz domena Ministarstva odbrane, kolege su već o tome govorile, o određenim situacijama, kadrovima, ne bavi se prometnom politikom ili politikom u oblasti prometa i komunikacija, gdje također imamo o čemu diskutovati. Dakle, vrlo selektivan pristup i vrlo ličan pristup prema predsjedavajućem Vijeća ministara. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Tako je predsjedavajući. Da pojasnim, ja sam rekao da ću koristiti repliku čim sam vidio da se gospodin Sarajlić javio, znao sam da će biti krivih navoda, tako da evo, upravo sam ... 69
E ovo je sad stvarno, hajde dobro, pa nemojte nas podcjenjivati. Hajde nastavite.
Ispravka krivog navoda gospodinu Sarajliću. Dakle, kada je u pitanju ministrica za ljudska prava BiH upravo njen odnos, znači odbijanje da mi da odgovor na pitanje ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] sad ću reći, upravo mi je to pokazalo da nije – moja. Ako ja ne mogu od nje dobiti odgovor na pitanje šta misli, koji je stav nadležnog Ministarstva o onakvim izjavama koje su zaista sramotne, ja se nadam da ću ja do kraja ovog mandata od nekoga u ovom Vijeću ministara dobiti stav o tim izjavama, jer ja kad kažem o tim izjavama u Vijeću Evrope ljudi su konsternirani da je to moguće, a onda tek kad čuju da ministrica za ljudska prava kaže da nije nadležna da o tome zauzima stav, ljudi ne mogu vjerovati. I jesam zbog toga rekao – vaša. Znači, to apsolutno stoji. Što se tiče Ministarstva odbrane 14. januara smo mi dostavili gospodinu Zvizdiću zahtjev za smjenu zamjenika ministra odbrane, gospodina Jusića, zbog onoga što je uradio, odnosno poteza koje je poduzeo i onih koje nije poduzeo po pitanju 9. januara. Gospodin Zvizdić nikada nije se javno očitovao o tom pitanju, osim da kaže da je to zaprimio i da čeka ishod istrage. To je jedino što sam ja čuo od gospodina Zvizdića, a da ne govorim da se nije udostojio da dostavi, znači, prijedlog za smjenu. Vi ste otvorili pitanje Ministarstva odbrane, i, evo, ja vas podsjećam da gospodin Zvizdić i dan danas čuva gospodina Jusića koji je uradio, odnosno nije uradio određene stvari po pitanju 9. januara. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Mirsad Đonlagić, zastupnik Asim Sarajlić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, kolegi Arnautu, dakle ne čuva gospodin Zvizdić ni jednog zamjenika ministra, niti čuva ovoga o kojem smo govorili u Ministarstvu odbrane. Ja sam govorio o pojavama u Ministarstvu odbrane, bilo ih je više i razgovarali smo ovdje na različite teme, ne samo o 9. januaru, 9. januar je samo jedna od tema, i, naravno, govorio sam o selektivnom pristupu. Dakle, ovdje se jasno vidi da se govori personalno o predsjedavajućem Vijeća ministara, da se govori o ministru vanjskih poslova i ministrici za ljudska prava, nisam čuo osvrt na rad ostalih u Vijeću ministara. O tome sam govorio.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite. 70
Ja stvarno ne znam kako zadovoljiti, ovaj, vas iz ovog kluba. Gospodin Rančić kaže – što ovdje niko ne kaže šta su, nisu uradili, a da su mogli uraditi. Onda ja ustanem i kažem šta nisu uradili da su mogli uraditi, a onda kaže – čekaj, što ne govoriš o ovim drugima. Pa, da mi gospodin Džaferović da 20 minuta možda bih i govorio, ali, mislim, limitiran sam i vodio sam se onim što je rekao gospodin Džaferović i gospodin Rančić. Ali, evo, kad smo već kod toga, ovaj, ja sam na komisijama, podsjećam da je Ustavnopravna komisija, na kojoj sjedim, nadležna za sva ministarstva, na toj Komisiji, a posebno na Komisiji za ljudska prava sam istakao pozitivne primjere. Istakao sam primjer odnosa danas prema poslanicima i delegatima koji pokazuju ministar Šarović i ministar Osmanović, dakle bez ikakvih nacionalnih, stranačkih, itd., vrlo objektivno vam kažem – ti ljudi uvijek, njihova ministarstva, al ta ministarstva, pazite sva su ministarstva jednaka, zna se da od glave to dolazi, uspostavili su kulturu u ta dva ministarstva da se odgovori daju u roku od 30 dana i da se daju kvalitetni odgovori, a ne činovnički odgovori. I eto pozitivnih primjera, ... mogu ići dalje. Ali ne možete vi, znači, s jedne strane tražiti da ukažemo na to šta su mogli uraditi, a nisu uradili, a onda se žaliti što ne idemo kroz svih 10 pojedinačno. Zaista nema vremena, svaki poslanik ovdje, vrlo dobro znate, dobije 10 minuta i kad bi o svih 10 ovih govorio, znači predsjedavajući i 9 ministara, to bi bila minuta po ministru. A vjerujte mi neki zaslužuju puno više od minute za njihov nerad, a neki zaslužuju i puno više od 10 minuta za njihov rad.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda poštovanog kolege Arnauta, kaza da sam ja njega prozvao da kaže šta Vijeće ministara nije uradilo. To apsolutno nije tačno, u svojoj diskusiji nisam nikoga pomenuo i čak se trudim i izbjegavam i ne želim pominjati kolege, ne želim biti ličan maksimalno, dakle, dok to mogu. Govorio sam o mogućim načinima rasprave ovog ili bilo kojeg drugog izvještaja, govorio sam o pozitivnom i negativnom pristupu, govorio sam o mogućnosti da se raspravlja o ovom Izvještaju na način da se ističu pozitivne stvari koje su urađene i govorio sam da je moguće o ovom i drugim izvještajima govoriti na način šta nije urađeno, a upoređujući, ne znam, sa prvotnim izlaganjem predsjedavajućeg koje se odnosilo na mandat, a ne samo na '16. godinu, nego, eto, mi imamo tačku dnevnog reda Izvještaj o radu u 2016., i nisam pozvao kolegu Arnauta da on govori. Naime, ja i nemam tu namjeru, Bože sačuvaj, da bilo kome od poslanika kažem kako će diskutovati i šta će diskutovati, nemam ja to pravo i ja se tako ponašam.
Hvala. Zastupnik Mirsad Đonlagić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. 71 Pa, evo, danas smo čuli zaista jako mnogo diskusija i hajde da kažem da je sa svih strana se pokušala dati ocjena o radu Vijeća ministara, odnosno o Izvještaju o radu Vijeća ministara. Komisije su rekle svoje, i prateći šta su komisije uradile možemo da kažemo koga su komisije kritikovale, a čiji rad su indirektno i pohvalile. Ali, evo, ja ću prvi i jedini da kažem danas da ću ja biti ličan. Evo iz kojih razloga. U Bosni i Hercegovini na sceni apsolutno egzodus, to nije iseljavanje, to nije ekonomska migracija, možete nazvati to kako god hoćete, ali je egzodus. Ali ja ću u tom egzodusu da govorim nekoliko riječi o egzodusu sportista. Niko ne može da mi kaže da Vijeće ministara nije nadležno za te stvari. Sad su upravo u jeku pripreme reprezentacija za evropska prvenstva i njihove odlaske i ja sam u prilici sa mojim kolegama da iz svog džepa finansiramo državne reprezentacije jer drugačije ne mogu da odu na evropska takmičenja. To je bruka i sramota za ovu zemlju. Kad sam prošle godine napomenuo, prilikom usvajanja Zakona o izmjenama Zakona o sortu, da to nikakvog pozitivnog efekta na sport neće imati, to mi je bilo zamjereno. A, evo, pokazalo se da nikakvog pozitivnog efekta na sport to nema. Nemojte mi reći da u Vijeću ministara ne postoje mehanizmi da se te stvari mogu riješiti. Samo treba, hajde da kažem, malo više i političke volje da se ti problemi riješe jer se radi o državnim reprezentacijama. Dakle, to je nešto što je potpuno neshvatljivo, i ja, zaista, ne mogu da se pomirim sa činjenicom da imamo Izvještaj ovakav kakav imamo i da od tih nekoliko stvari koje su vrlo bitne za predstavljanje države u Evropi, jer na osnovu toga će o nama sticati dojam, a ne samo onako kako nam je sad za vrijeme posjete Berlinu rečeno, brutalne stvari su nam rečene da je meni bilo vrlo neprijatno. Druga stvar, kakav je odnos prema nama parlamentarcima. Ja sam postavio vrlo jednostavno pitanje ministru vanjskih poslova, da je on meni došao pa rekao – znaš ne mogu ti odgovoriti pismeno ali ti mogu reći da ti ne mogu odgovoriti na to pitanje, ja bih to prihvatio. Ali jedna potpuna ignorancija i neodgovor na moje pitanje je nešto što vrijeđa dostojanstvo, prije svega mene, evo govorim to lično, ali ja mislim da to treba da vrijeđa svakog ovdje ko sjedi u ovom prostoru ovdje, da se tako bilo ko iz Vijeća ministara, koga smo mi birali, može prema nama ponašati. Dakle, nemojte mi samo govoriti da ne može biti bolje, može biti bolje samo ukoliko bi ljudi koji rade te određene poslove htjeli i želili da riješe taj problem. Ja još jednom upozoravam, reprezentacije mogu neotići, vrlo lako se to može desiti, i onda ćemo na pres konferenciji pozvati sve one koje smo molili i ispod ljudskog dostojanstva, ja sam molio i preklinjao, zajedno sa svojim kolegama, da ne daju svoje pare, nego da daju državne pare za državne reprezentacije. To je bruka i sramota. Neću da govorim o obrazovanju koje je katastrofalno, mislim da je i kolega Komšić to pomenuo. Pa ako je to tako sve loše, pa zar se to ne smije reći. Ali, evo, ja sam rekao ono što je lično mene pogodilo i lično što mene dodiruje, gdje sam ja izuzetno prisutan i izuzetno aktivan, 24 godine sam donio ogromna sredstva košarci, nikad dinara nisam uzeo, ni telefon naplatio, ni benzin naplatio, ni dnevnicu naplatio. I to niko, to, to je nebitno, znate mi se svi bavimo globalnom i velikom politikom, ali ono što je život time se niko ne bavi. I to je suština. I ja to vrlo ozbiljno prigovaram pojedinim ministrima i smatram da svi moraju da se angažiraju mnogo više nego što je to bilo do sada. I mislim da zbog svega toga ja apsolutno izražavam svoje nezadovoljstvo sa svim ovim stvarima koje smo čuli ovdje danas. Hvala.
Hvala. Imamo još prijavljenog zastupnika Mirsada Isakovića. Izvolite. 72
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću biti vrlo kratak sa samo nekoliko stvari koje nisu obuhvaćene ovim Izvještajem ili koje su djelimično uočene, koje nisu jasno, dakle, obrađene. Rekli smo da je Programom rada Vijeća ministara od predviđenih 65 samo 16 zakona predviđeno, dakle to dovoljno pokazuje koliko je bilo rada na tom zadatku kojeg su sami sebi postavili. Dakle, ni jedne jedine riječi nema o BHRT-u, o IPA programima se govorilo ali nije se reklo da smo svega 28,7% IPA sredstava iskoristili, a da smo realizovali svega 4,8%. Dakle, apsolutna nezainteresovanost za IPA sredstva. I nama mogu dati milijarde ali mi očito nećemo ili ne znamo koristiti ta sredstva. A, podsjetiću vas samo da je Hrvatska u godini kada je ušla u Evropsku uniju imala od 800 do 1.000 ljudi koje je zaposlila, dakle, da rade programe, IPA programe i da koristi sredstva IPA programa. Mi danas nemamo strategiju na tom polju, barem je ja nisam vidio, niti u ovom Izvještaju stoji, u kojoj bi jasno vidjeli da ljude educiramo za izradu programa i za razvoj ove države. Ono što je, po meni, jako bitno, a nije ovdje rečeno, je pitanje Agrokora, dakle ni u jednoj jedinoj rečenici nije spomenuto. I vrlo kratko pitanje za Vijeće ministara – koliko je pitanja iz Upitnika prošlo ovaj mehanizam koordinacije? Meni se čini ni jedno da nije prošlo. Evo, toliko. Hvala lijepo.
Hvala. Ja sada zaključujem raspravu, dakle zaključujem raspravu i dajem riječ predsjedavajućem Vijeća minsitara, gospodinu Denisu Zvizdiću, jer je rekao da želi da se osvrne.
Zahvaljujem se uvaženi predsjedavajući. Još jednom pozdravljam uvažene zastupnike i zastupnice, moje kolege, medije, sve prisutne u ovoj sali. Izašao sam samo da se zahvalim većini zastupnika za izuzetno korektne diskusije i za veliki broj vrlo kvalitetnih smjernica, sugestija koje će nam sasvim sigurno pomoći da radimo još bolje i kvalitetnije u nastavku našega rada, ali, evo, izašao sam i da odgovorim na par diskusija, pogotovo onih zastupnika koji su u svojim diskusijama, iako im to baš ne ide najbolje, pokušali biti duhoviti, pa i cinični, pokušavajući da svoje politikanstvo, kritizerstvo i paušalne procjene pokriju takvim neuobičajnim ponašanjem za ovaj cijenjeni Dom. Tako da ću ja odgovoriti samo djelu zastupnika na one argumente koji zaista nisu utemeljni na bilo kakvim činjenicama. U vezi sa nastupom uvaženog zastupnika Magazinovića, ja ga naravno neću uporediti sa Kockicom, jer čovjek je bio duhovit što on nije, ali da Vas lično ne znam mislio bih da je u Parlament došao Koperfild koji naravno pokušava da nas hipnotizira, da vjerujemo samo njemu i da zaboravimo sve ono što je u prethodnom mandatu radio SDP, a na čelu sa neprikosnovenim vođom. Obzirom da ste vodili tri ključna resora, dakle mi bi sad trebali sve skupa to zaboraviti i ponašati se kao da je čitav svijet nastao od danas i od ovoga Izvještaja. Zato želim samo da vas podsjetim možda na neke stvari, jel, jer naravno niste kazali nijedan argument unutar brojnih floskula koje ste izrekli, a učinak SDP-a koji je imao tri ključna ministarstva, ponavljam, sa neprikosnovenim i voljenim vođom na čelu, je bio potpuna blokada evropskih institucija. Recite nam samo jedan argument u vrijeme kada su ministri iz SDP-a bili u Vijeću ministara u kojem smo napredovali na putu evropskih institucija, dajte nam samo jedan podatak. Blokada NATO 73 pakta i MAP-a, znamo iz koje stranke je bio ministar, recite broj lokacija koje su uknjižene kao Talinski uvjet. Stagnacija na putu ekonomskog razvoja, recite nam parametere iz toga perioda od GDP-a, broja uposlenih, izvoza i sve ono što bi moralo odražavati privredni razvoj Bosne i Hercegovine. Govorite o strategijama, koliko je usvojeno strategija u vrijeme kada su dominantnu ulogu u Vijeću ministara imali ministri iz SDP-a. Usvojeno je nula strategija, zbog toga smo izgubili IPA fondove i gubimo 400 miliona u trogodišnjem periodu zato što nije bilo strategija za koje ste bili zaduženi da ih usvojite. Recite nam Vašu djelatnost, spominjali ste i kulturu, naravno, najpoznatiji ste po tome da je godinama bio zatvoren Zemaljski muzej, da je Bosna i Hercegovina došla na crnu listu Manivala, da nije bilo nikakve saradnje sa Europolom, da je međunarodna saradnja i saradnja sa susjedima bila na najnižem mogućem nivou. To su učinci onoga o čemu ćemo stalno pričati, i kada me god budete pitali za moj ekspoze, iza koga ja vrlo ponosno stojim, ukupne njegove realizacije, moj početni odgovor će biti podsjećanje na ove nevjerovatne uspjehe, a onda naravno i odgovor na realizaciju rada Vijeća ministara, ekspozea. Naravno, imali ste vi i veliki uspjeha, moram priznati. Jedan od najvećih je ugovor sa Milbauerom čime ste počastili građana Bosne i Hercegovine da plaćaju najskuplje lične karte i vozačke u Evropi i u regiji. Što se tiče izlaganja uvažengj zastupnika Emrića, Vi ste to analizirali, ali miksanjem podataka od '13. do '16. ste ustvari pokušali da opravdate argumente koje Vi iznosite, iako oni uopće ne govore o realnim činjeničnim faktima i ovo je Izvještaj o radu Vijeća ministara za '16., a ne Izvještaj o radu Vijeća ministara za '13. godinu. I pravili ste, naravno, vrlo čudne, čudna poređenja, jer recimo u Vašem, Vašoj izjavi, nastupu, ja Vas praktično citiram, kažete da je skoro identičan broj nezaposlenih i zaposlenih, iako prije toga kažete da je 500.000 nezaposlenih, a 760.000 zaposlenih, ali to pokušavate opravdati da su ta dva broja praktično ista, a razlika je skoro 300.000. Nema uvaženog zastupnika Šepića, pa onda neću ni govoriti iako sam, naravno, imao dosta činjenica da se osvrnem i na njegovu diskusiju. Na vrlo korektna pitanja uvažene zastupnice Maje Gasal-Vražalica, mogu reći da su do sada usvojene 22 strategije, ali ja sam govorio o dvije strategije koje su bile vezane za IPA fondove. Dakle, za IPA fondove su bile relevantne četri strategije, transporta, okoliša, energetike i poljoprivrede Dosada su usvojene dvije, transporta i okoliša, očekujemo vrlo brzo usvajanje energetske strategije, vjerovatno do kraja ove godine i poljoprivredne i time ćemo ustvari završiti te četri strategije koje bi nam omogućile da produžimo IPA fondove za period '18.-'20., za koje do sada nismo imali mogućnost da pristupimo tim fondovima. Što se tiče uvaženog zastupnika Sokolovića, mog dragog ranijeg stranačnog, ali sada osobnoga prijatelja, ja ću samo reći jednu malu kratku napomenu, ne želeći da, želeći da jednim primjerenim riječnikom samo spomenem činjenicu da kada se govori o MAP-u stiče se utisak da smo Talinske uvjete dobili prije sedam dana. Tako nastupate Vi i tako su nastupali svi koji govore o MAP-u. Dakle, Talinske uvjete je Bosna i Hercegovina dobila 2009. Od tada je prošlo osam godina i to se, evo recimo, poklapa sa Vaša dva mandata u Parlamentu BiH i bilo bi lijepo znati koliko incijativa, koliko aktivnosti, koliko projekata, koliko zakona ste Vi za tih osam godina pokrenuli da se riješi Talinski uvjet? Sada ispada odjednom da je Talinski uvjet došao prije sedam dana i ovo Vijeće ministara kao treba da ga riješi za sedam dana. Mi smo za godinu dana uradili 27 puta više nego prethodnih osam godina, jer smo registrovali 27 lokacija, a zatekli smo da nije registrovana nijedna lokacija. 74 Što se tiče Aneksa VII nigdje i nikada i niko nije napisao, niti rekao da je on završen i sve dok postoji i jedna osoba u Bosni i Hercegovini koja želi da se vrati na svoje predratno stanište Aneks VII nije završen. Naprotiv, riječ je o hiljadama stambenih jedinica koje se obnavljaju, za koje postoje projekti, obezbjeđen novac i u tom smislu ako je potrebno ministrica Borovac može dati vrlo preciznu, posebnu i detaljnu informaciju u vezi sa tim. Imao sam pripremljene i odgovore na, evo, neka konkretna pitanja koja je postavio i gospodin Komšić, ali nije ni on tu pa ću to izbjeći. Što se tiče diskusije uvaženog zastupnika Arnauta, mogu reći da je ekspoze vezan za period od četiri godine, ne za 2016. godinu. On se realizira vrlo kvalitetnom dinamikom i na kraju kada dođe vrijeme ja ću podnijet izvještaj o rezultatima svega onoga što piše u ekspozeo. Naravno, ne mogu prihvatiti princip i strategiju u kojoj se stalno pita za neke nove strategije. Prije nekoliko, prije, prošle godine ste pitali šta je sa Strategijom transporta, pa kad je mi usvojimo onda se to odjednom zaboravi i pita se šta je sa Strategijom okoliša, kad je mi usvojimo onda odjednom se pita šta je sa Strategijom poljoprivrede, itd. Dakle, mi vrlo ozbiljno radimo sav svoj posao i teze poput, recimo, ove da su nas prestigli susjedi su potpuno neodržive. Ja sam pokazao slajdove, svi naši susjedi su završili svoj kandidatski status prije imenovanja ovoga Vijeća ministara, dakle prije 2014. godine. Mi smo možda za Upitnik probili rok od nekoliko mjeseci, ali prije toga je probijen rok od 8 godina evropske stagnacije Bosne i Hercegovine i mi smo te procese značajno dinamizirali. Što se tiče informacija u Izvještaju, one su potpuno tačne i treba ih samo znati čitati, jer postoji planirano i realizirano. Informacije sam dobio direktno, odnosno dobili smo direktno od ministarstava i njihovih službi i ministri odgovaraju za te vrste svoji informacija i tu nema ništa sporno. A što se tiče ovoga Izvještaja on kao tačka dnevnog reda, koliko ja vidim, nije naslovljen kao izvještaj o radu predsjedavajućeg Vijeća ministara nego Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH i molim da se toga držite. Što se tiče bezviznog režima, tu je naravno ministar Crnadak koji vam može odgovoriti na to i na sva druga pitanja koja ste postavili. I, evo malo objašnjenje, s tim završavam, u vezi sa zahtjevom koji ste uputili za smjenu zamjenika ministra Jusića. Dakle, ja nisam nikad obrazložio taj zahtjev na način na koji ste vi to prezentirali, ja sam vrlo jasno rekao da od vas tražim da ponovite zahtjev u kojem SBB samo traži smjenu ministra i ja ću tu smjenu odmah pokrenuti, ali ne pod obrazloženjem da je on kršio Ustav i zakone, jer Istražna komisija to nije konstatovala. I ja ne želim da prejudiciram takvu vrstu, takvu vrstu, dakle, evo da kažem, objeda na zamjenika ministra Jusića. I na kraju potpuno se slažem sa onim što je rekao gospodin Đonlagić, imamo isti stav kad je u pitanju sport. Želim samo da kažem par podataka, da podsjetim sve nas zajedno, da smo na stavci, budžetskoj stavci za budžet i kulturu kada je imenovano ovo Vijeće ministara zatekli 0 sredstava. Dakle, vjerovali ili ne, ne znam da li se sjećate, ali budžetska stavka za sport i kulturu koju je naslijedilo ovo Vijeće ministara je bilo 0, pogledajte sada koliki su ti iznosi. Dakle, mi stalno radimo na tom pitanju i ove godine smo povećali sredstva za strukovne sportske saveze razumijevajući potrebu da ti savezi imaju finansiranje, cijeneći njihove uspjehe i ja zaista evo kao predsjedavajući Vijeća ministara u kapacitetu koji imam uvijek ću stati iza povećanja budžeta za sportske saveze, povećanja budžeta za sport i kulturu, naravno izdvajanje za one sportske saveze koji donose ozbiljne međunarodne rezultate, ali vi isto tako znate da mi moramo u Vijeću ministara imati jednoglasne odluke i konsenzus da bi usvojili takve odluke. 75 Evo, samo digresija, koje je pitao gospodin Komšić, dakle mi nismo ovisili od mišljenja i stava Republike Srpske u vezi sa Transportnom zajednicom kao Vijeće ministara, ali nismo mogli dobiti konsenzus svih ministara, pa i onih koji dolaze iz Republike Srpske bez mišljenja i stava Vlade Republike Srpske. To je bio razlog zbog čega nije postignut konsenzus u vezi sa Transportnom zajednicom. Hvala.
Hvala Vam. Ja sam rekao da sam zaključio raspravu, ali očigledno da neki od zastupnika tako ne misle. Da ja sada ne bih objašnjavao dalje, Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja upravo na to želim ukazati, dakle dva člana Poslovnika. Član 75. kaže – učeće u raspravi, poslanik ili drugi učesnik u raspravi na sjednici Doma može govoriti kada zatraži i dobije riječ od predsjedavajućeg ali ne duže od 10 minuta. I onda član 180. – prava i dužnosti Vijeća ministara, tačka d) – ima pravo i obavezu intervenisati u raspravama. Dakle, ukoliko, predsjedavajući Zvizdić upravo nije učestvovao, odnosno intervenisao u raspravi onda se postavlja pitanje po kom članu Poslovnika je govorio. Dakle, ja Vas uvjeravam, ja sam siguran da ste Vi svjesni toga da ne postoji član Poslovnika po kojem je bilo moguće obraćanje gospodina Zvizdića osim u raspravi. Prema tome, rasprava se ne može zaključiti, a da nakon toga bilo ko, poslanik ili drugi učesnik, u njoj učestvuje. Ja Vas zbog toga pozivam da, i radi jasnih poslovničkih odredbi, ali i radi principa demokratičnosti, dozvolite ipak osvrt na neke od ovih stvari koje je gospodin Zvizdić rekao, uključujući i ovo što je SDS i SNSD od nas tražio, izvadite ovo oko 9. januara odmah ćemo glasati za smjenu Jusića. Gospodin Zvizdić se upravo pridružio SDS-u i SNSD-u, i mi to nikad nećemo izvaditi.
Hvala. Ja bih Vas zamolio samo da me ne educirate kada je u pitanju Poslovnik. Ja ga izvanredno poznajem i znam da nema riješena sva moguća pitanja i u tome i jeste uloga i zadatak nas koji vodimo ovaj Parlament, pa i vas zastupnika. Dakle, ovo je jedno od neriješenih pitanja, Vi to znate. Ja znam da ja ne mogu uskratiti riječ nekome ko to traži ali sam ja pokušao, zamolio vas da saslušamo predsjedavajućeg, da zaključimo raspravu. Vi tako ne želite, očigledno je to, dakle hoćete da govorite, pa evo sada izvolite. Gospodin Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Gospodine Zvizdiću niste Vi ovdje da pitate nego da odgovarate i kad u narednom mandatu se kandidujete, pa budete izabrani u Parlament onda ćete Vi pitati, a neko ko bude tu sjedio će odgovarati na pitanja. Svojim istupom ste pokazali da niste dorasli funkciji koju obnašate, jer na način kako ste Vi meni odgovorili odgovara političar kantonalnog formata, državnik to uradi puno šarmantnije i puno drugačije. Državnik ako ništa ima toliko mudrosti da 76 ono što ste Vi govorili nađe nekog poslanika pa ga zamoli da mi replicira, ne spušta se tako nisko kako ste Vi spustili. U svojoj političkoj dezorjentisanosti Vi ste uvrijedili i jedan broj kolega sa kojima sjedite u Vijeću ministara, a koji su učestvovali i u prethodnom Vijeću ministara. Da su na dnevnom redu pojedinačni izvještaji vjerujte da bi neki od izvještaja ministara bili usvojeni, ali ovako kako su s Vama zajedno svi će doživiti istu sudbinu i nisu oni krivi za to. Na kraju, izbjegavanjem odgovora Vi ne bježite od mojih pitanja, nego od sebe samog i svojih neispunjenih obećanja o kojima niste bili u stanju ništa reći. A u tom ekspozeu, koji obiluje neispunjenim obećanjima, Vi ste, između ostalog, rekli i sljedeće – znam da ćemo ja i kompleto Vijeće ministara biti pod velikim pritiskom i da će naš ključni suparnik u borbi za provođenje pomenutih reformi biti vrijeme i velika, ali moram kazati, opravdana očekivanja naših građana da se poslije dužeg perioda stagnacije počnu dešavati pozitivne promjene. Vaš ključni suparnik, niti je vrijeme, niti velika očekivanja, Vaš ključni suparnik u provedbi reformi ste Vi sami sebi, a pozitivne promjene su toliko pozitivne da se sve rasprada, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] od stranke pa do koalicije. Hvala.
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Nažalost moram ispraviti krivi navod predsjedavajućeg Zvizdića jer ja nisam miksao podatke i vrlo precizno sam naglasio da sam komparirao podatke 2016. godine sa podacima ranijih godina. Mislim da je to svima bilo jasno da to nije miksanje, miješanje, već kompariranje, poređenje, kako bih mogao objektivno procijeniti rad Vijeća ministara u 2016. godini sa ranijim godinama, pa da vidimo kako tu stvari stoje i da li Vijeće ministara u tom dijelu, primjera radi zakonodavnih aktivnosti, može dobiti prolaznu ocjenu. A kako drugačije donijeti neki objektivan sud ako nećemo vršiti analizu, a analiza se radi samo sa preciznim podacima. Uopće oni nisu miksani, neću ih ponvaljati. I rekao sam da vama nisu tačni podaci o broju usvojenih zakona za 2016. godinu, i precizno naveo, na strani broj 1 – uvod, naveli ste 19 predloženih zakona, u trećem dijelu Izvještaja, prebrojte, vidjećete da piše da, u petoj koloni, za 25 predloženih zakona. I ja sam precizno Vas pitao da nam kažete koji je podatak tačan, da li na prvoj strani ili onaj u trećem dijelu Izvještaja. Takođe u trećem dijelu Izvještaja ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] tačno, zahvaljujem, ja sam to i naveo u svojoj diskusiji jer sam shvatio da se radi o grešci na prvoj strani uvodnog dijela vašeg Izvještaja. Takođe ja nisam rekao da je identičan broj zaposlenih i nezaposlenih, već sam, evo sada ću sebe citirati, rekao sljedeće – podaci Agencije za statistiku iz decembra 2016. godine gdje je navedeno da je u decembru 2016. godine ukupan broj zaposlenih osoba u Bosni i Hercegovini iznosio 737.954, a registrirano je 510.022 nezaposlenih osoba, što po [[poslanik se upozorava 77 na vrijeme]] da je broj nezaposlenih skoro stigao broj zaposlenih. Razlika je 227.932. Ali kada poredite podatke zemalja u okruženju sa tom statistikom ...
Hvala Vam Jasmine.
onda ćete vidjeti koliko se mi nalazimo u teškoj situaciji što se tiče ambijenta ...
Vrijeme je gospodine Emriću isteklo. Zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda.
Ja znam da je stvar odluke i stvar političkog konsenzusa, ali time je i odgovornost stranaka koje odlučuju o tim stvarima, odnosno ljudi koji dolaze iz tih stranaka time veća. Ali molim vas, Bosna i Hercegovina se divi Marinu Čiliću koji igra za Hrvatsku iz Međugorja, Bojanu Bogdanoviću koji je najskuplji igrač NBA lige iz Mostara, Zubcu Benderu koju su iz Čitluka, pa onda Begiću i Osmiću, a igraju za reprezentaciju Hrvatske, pa Begiću i Osmiću iz Živinica koji igraju za reprezentaciju Slovenije, pa djevojci koja je iz Brčkog najbolja odbojkašica reprezentacije Srbije i najbolja odbojkašica u Evropi ili, recimo, Kuzmiću koji je zvjezda prelaznog roka i sad igra za Real Madrid. O tim stvarima sam ja govorio, možda to nekom u ovoj zemlji i odgovara da ti mladi ljudi odlaze iz ove zemlje. Pa zašto ćemo se mi baviti sportom, pa zašto ćemo se mi obrazovati, nama to ništa ne treba, to treba drugima i mi ćemo snabdijevati druge države sa mladim kadrom, mladim sportistima. To ne može biti pitanje konsensusa političkih stranaka koje o tim stvarima odlučuju. To je imperativ koji se u ovoj zemlji mora riješiti i odgovornost onih koji su na najistaknutijim pozicijama je samim time i veća i tu nema opravdanja. Hvala.
Zaključujem raspravu. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Izvještaj o aktivnostima u vezi sa izgradnjom Pelješkog mosta i dešavanjima u vezi sa izgradnjom mosta na Savi kod Svilaja – podnosilac: Ministarstvo komunikacija i prometa BiH (realizacija zastupničke inicijative usvojene na 49. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 05.07.2017.), akt broj: 01-50-1-1474/17, od 25.07.2017. Ministarstvo komunikacija i prometa BiH dostavilo je 25.07.2017. godine Izvještaj kojeg ste dobili. Gospođa Vajzović je kod utvrđivanja dnevnog reda htjela da pita zastupnike da li su spremni danas za raspravu ili ne. Da li ostajete Vi kod tog Vašeg stava da ja pitam zastupnike hoće li danas da raspravljaju, ili ćemo to ostaviti za iduću sjednicu? Ovo je sad tačka dnevnog reda. 78
Hvala predsjedavajući. Ja bih voljela jednu, jedno uvodno neko izlagajne sa prijedlogom za zaključke.
Prije nego što Vi krenete moramo riješiti ovo pitanje. Dakle, je li Vi i dalje ostajete da, sa Vašim stavom sa početka sjednice, kada je u pitanju, kad smo utvrđivali dnevni red, da se pitaju zastupnici jesu li ovo uopće pročitali, ovo je jučer stiglo u četri sata ovdje u Parlament, jesu li spremni da raspravljaju ili za iduću sjednicu?
Tako je, tako je.
Dakle, Vi kažite meni da li ostajete kod toga ili ne. Ako ne ostajete mi idemo sa raspravom, ovo je tačka dnevnog reda.
Dobro, ja ću Vam reći. Budući da smo već uključili, možda to možemo riješiti zaključcima da za sljedeću sjednicu, to je bila moja ideja, da za sljedeću sjednicu razdvojimo ove dvije tačke i da praktično raspravu ostavimo uz zahtjev Vijeću ministara da nam dopuni ovo što su dosad. Htjela sam na to ukazati, ovo što su poslali kao materijal vrijedilo bi dopuniti jer on nije dobar.
Gospođo Vajzović, još jedanput ponavljam.
Ne ovu tačku da prenesemo.
Dakle, ne možemo mi ništa sada da uradimo ...
Ništa ne možemo?
povodom ove tačke.
Ako ne možemo ništa drugo nego da ovo ostavimo, raspravu za iduću sjednicu, onda je to to.
Je li ostajete Vi kod toga? 79
Jeste uz prijedlog da budu ...
Predlažete li da pitam sada zastupnike, Parlament, da se ovo skine za iduću sjednicu?
Može se skinuti kao obavezna tačka. Ako je moguće da se razdvoje ova dva pitanja jednako važna, prenesite evo. Kako god hoćete.
Ispravka krivog navoda.
Pa bilo je Svilaj, Pelješac, ostaviti za iduću sjednicu. Dobro, većina ih se požalila da je kasno došlo i evo ja sam.
Stavljam prijedlog gospođe Hanke Vajzović. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Ja zaista, ovaj, vidite, evo, mogu li ja Vas prozvati kako predsjedavajućeg. Mislim da je proizašlo vrlo jasno iz diskusije gospođe Vajzović da je ona predložila maltene zaključak da se ovo odgodi i da se dopuni. Mislim da je to u redu. Može se i o tome glasati, znači po tački dnevnog reda se to može uraditi, može se usvojiti zaključak da se to odgodi za iduću sjednicu. Zaista ja imam obavezu poslovnički intervenisati kad čujem nešto smisleno. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, povreda Poslovnika. Izvolite.
Pa, ja mislim da mi ni nemamo drugu mogućnost. Naime, kao nadležna Komisija je ovdje Komisija za saobraćaj i veze. Ovaj materijal Komisija nakon dobijanja od Savjeta ministara, odnosno, od Ministarstva, nije imala, nije razmatrala. Dakle, prirodno bi i logično bilo da prije nego što dođe na Parlament, da se ovaj materijal nađe na nadležnoj Komisiji čime bi ova tačka dnevnog reda stekla status obavezne tačke dnevnog reda i ne bi se mogla skinuti. Zbog toga ja mislim da, da jednostavno mi danas treba da skinemo tačku dnevnog reda, da ide u nadležnu 80 Komisiju i da za sljedeću sjednicu dobijemo izvještaj nadležne Komisije po ovoj incijativi. Čini mi se da je to do sada takva praksa bila i ne vidim zašto bismo sada od toga odstupili.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam se bio pogrešno prijavio, bolje da sam odmah ovo, pa da dođem na red prije. Pa, kolege su se izjsnile, dakle kolegica je predložila i izjasnili su se da hoće danas da raspravljaju o tome. Pa šta sad cirkuzamo, dakle, oko ovoga? Ili otvorite ovu točku dnevnog reda, imaju zaključci ili ima već šta ima, nek se završi. Kolege koje sad govore da nisu spremne glasovale su i podržale ovu točku dnevnog reda, pa nema smisla. Dakle, ovo sve skupa nema smisla.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Mislio sam, onaj, da se isključim, ali morate mi ovo popraviti, ali već kad sam, ovaj, nešto ne funkcioniše ova veza gospodine predsjedavajući. Mi smo se jednom izjasnili, dakle šta je problem da otvorimo to pitanje danas, ne moramo ga zaključiti, pa ovdje je Vijeće ministara, ministar. Mi dok dođemo, dok dođe na red u ovom Parlamentu da imamo stav, blizu Neuma će biti otvarenje, ovaj, svečano, ovog mosta. Eto tako sporo, onaj, reagiramo. Dakle, šta je još važno, mi ne trebamo imati loše odnose sa Hrvatskom, svako odlaganje, dakle, otvara, ovaj, i stavlja znak pitanja na odnose sa Hrvatskom. Možda nema tu nikakvih problema, možda ima, dakle trebamo dobiti taj odgovor. Zašto da to visi kao problem između dvije zemlje, možda nema problem, neki misle da ima, a mi nemamo odgovor. Skoro je bila sjednica Vijeća ministara i Vlade Hrvatske zajedno, zajednička sjednica. Pa to je, kao što sam prošli put na Parlamentu rekao, trebalo biti jedno od pitanja koje, koje, ne znam da li je o tome razgovarano. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Bećirović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Ovo je opet, kao kolega Lovrinović, pauza od 10 minuta u ime Kluba, najlakši način da se dođe do riječi. Pa ne, na način na koji ste Vi. Pauza od 10 minuta tražimo u ime Kluba.
Da, da naravno, 10 minuta pauze na zahtjev Kluba DF-a. 81 Nastavljamo sa radom. Klub DF-a je tražio pauzu. Izvolite gospodine Bećiroviću.
Usaglasili smo što smo trebali. Hvala.
Dobro. Gospođa Vajzović Izvolite.
Nije se prijavila, nek se prijavi.
Samo se prijavite gospođo Vajzović. Izvolite gospođo Vajzović, imate riječ.
Hvala predsjedavajući. Dakle, ovu sam inicijativu uputila nakon što u komisiji nisam uspjela dobiti kvalitetne odgovore, prenijela sam na Zastupnički dom. To traje, odgovor je došao, rekla bih, u 12:05, dakle, nakon radnog vremena jučer više kolega je izrazilo žaljenje da neće moći učestvovati kvalitetno u raspravi jer nisu dobili materijal na vrijeme. Utoliko prihvatam da se ova tačka prenese na narednu sjednicu, kao obavezna tačka i da rasprava bude u okviru dnevnog reda planiranog za narednu sjednicu.
Hvala. Stavljam prijedlog gospođe Vajzović na glasanje, da se ovo odloži za iduću sjednicu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 glasa za, 7 glasova protiv, 2 suzdržana glasa, dovoljne entitetske većine Ovo će biti tačka dnevnog reda iduće sjednice. Idemo na tačku 10., Ad. 10. Izvještaj o radu Istražne komisije Predstavničkog doma PSBiH za utvrđivanje stanja u Izvozno-kreditnoj agenciji BiH, broj: 01-50-5-223-9,9/17, od 27.06.2017. godine Izvještaj ste dobili. Istražna komisija predlaže Domu usvajanje sedam zaključaka. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. 82
Amir Fazlić ...
Ostajete li, insistirate li Amire?
Ma htio sam samo da skrenem pažnju o ... entiteta, samo je Vijeće ministara zaduženo, nije sva nadležnost tu na Vijeću ministara.
Dakle, diskutuje Amir Fazlić, sad Vi nastavite.
Pa ništa, evo to je moja osnovna primjedba po ovim zaključcima, znači ... entiteta da se definiše, je li.
Hvala Vam lijepo. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Odluka o izmjeni Odluke o izboru članova Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH, predlagač tačke: poslanica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-50-1-15-50/17, od 26.07.2017. godine Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Vi ako uzmete stenogram sjednice Predstavničkog doma iz marta 2015. godine, kada je popunjena zajednička, odnosno kada su sve zajedničke komisije, uključujući i ovu Zajedničku komisiju popunjene, vi ćete naći moju diskusiju u kojoj sam ukazivao na činjenicu da član 52. Poslovnika Predstavničkog doma vrlo jasno kaže – Zajednička komisija ima 12 članova, od kojih se 6 bira iz Predstavničkog doma, a 6 iz Doma naroda, s tim da 2/3 članova biraju s teritorije Federacije, 1/3 sa teritorije Republike Srpske. I ja sam još tada ukazao da ova, a tad su bile tri gdje je došlo do tog entitetskog disbalansa, u dva slučaja, ako se sjećate i možete pogledati stenogram, disbalans je bio na štetu Federacije, a u jednom slučaju na štetu Republike Srpske. Kolegij je tad to skinuo s dnevnog reda, obavio konsultacije, popravio taj entitetski disbalans u slučaju dvije komisije, od tri zajedničke na koje sam ukazao, ali to nije uradio u slučaju ove Komisije. I tada je napravljen zaista jedan loš presedan, a reći ću i opasan presedan, s obzirom na specifičnost ove Komisije, jer podsjećam ova Komisija je maltene jedina koja nije regulisana 83 samo Poslovnikom, već je njeno postojanje i djelovanje eksplicitno regulisano Zakonom o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH. Prema tome, s te tačke gledišta radi se o izuzetno bitnoj komisiji. To pitanje, nažalost, Kolegij je ignorisao, stavio na glasanje i mi smo dobili, ja mislim prvi put u istoriji Parlamentarne skupštine BiH, Zajedničku komisiju gdje je postojao taj entitetski disbalans i na štetu Federacije, zato što je 7 članova Komisije iz Federacije, a 5 iz entiteta Republika Srpska što jasno ne čini 2/3 u odnosu na 1/3 jer je taj omjer onda 8:4. S obzirom da je sada ponovo ovo pitanje otvoreno u smislu članstva u ovoj Komisiji, gdje se predlaže zamjena jednog člana te Komisije iz entiteta Republika Srpska, i ja kažem, ja ću se ovdje apsolutno držati Poslovnika i Zakona o OSA-i, neću uopšte ulaziti u imene, niti u entitete, jer smatram da je to manje bitno, uglavnom predlaže se smjena jednog člana te Komisije iz entiteta Republika Srpska i predlaže da se taj smjenjeni član zamijeni sa drugim članom Predstavničkog doma takođe iz entiteta Republike Srpska, čime bi se zadržao taj entitetski disbalans na štetu Federacije BiH. E sad, kad sam rekao maloprije opasan presedan, prelazim na član 18. Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH koji takođe vrlo jasno i eksplicitno kaže – članovi Zajedničke komisije kandiduju se sukladno principu proporcionalne zastupljenosti političkih stranaka u Predstavničkom domu, znači sukladno principu proporcionalne zastupljenosti političkih stranaka u Predstavničkom domu. Proporcionalna zastupljenosti političkih stranaka u Predstavničkom domu je kako slijedi SDA 7 od 42 – 16,6%, spram toga SDA u ovoj Komisiji ima samo jednog člana od 12 i to je 8,3%, dakle duplo manje nego vaša proporcionalna zastupljenosti u Predstavničkom domu. SDS u Predstavničkom domu, i sad se držim striktno terminologije iz Zakona o OSA-i, SDS ima 5 od 42 člana u Predstavničkom domu, jer Zakon, član 18. Zakona o OSA-i kaže – sukladno principu proporcionalne zastupljenosti političkih stranaka, ne klubova, politička stranka SDS u Predstavničkom domu ima 5 članova od 42 i to je 11,9%, u Komisiji za rad OSA-e imaju dva člana trenutno i to je, 2 od 12, to je 16,6%. Dakle, oni su već sada, u prednosti u Komisiji za nadzor za rad OSA-e imaju 11,9%, imaju 16,6% a u ovom Domu imaju 11,9%. Ali, evo, čak ako im priznamo Klub cijeli koji broji 7 od 42 onda u Predstavničkom domu njihova proporcionalna zastupljenost je 16,6% i to je identično zastupljenosti dva člana od 12 u Zajedničkoj komisiji, to je takođe 16,6%. Međutim, ukoliko se ovo promijeni, ukoliko SDS-u sada damo 3 člana u Komisiji za nadzor nad radom OSA-e SDS će imati 3 od 12, to je 1/4, to je 25%. Sad ja zaista otvoreno pitam i SDA, koja ima 8,3% u toj Komisiji, jel' spremna da SDS-u da 25% u toj Komisiji? Ja smatram da je to apsolutno protivno, prva stvar entitetskim interesima Federacije, druga stvar – šta vi radite, hoćete da date SDS-u 25% kontrole nad Komisijom, pa niko to nema. Evo pogledajte, molim vas, u Komisiji za nadzor nad radom OSA-e SDA ima jednog člana, SBB ima jednog člana, Nezavisni blok jednog člana, DF jednog člana, SDP jednog člana i SNSD-e i SDS imaju po dva člana. Kako sad da SDS-u damo 3 člana, a da SDA ostane sa jednim članom, da DF ostane sa jednim članom, da SBB ostane sa jednim članom, a da SDS odjednom dobije ta tri člana. Ovo je apsolutno, dakle ja sad podsjećam, imamo ovaj entitetski disbalans koji Poslovnikom nije dozvoljen, jer će onda ostati omjer 7 iz Federacije, a 5 iz Republike Srpske što nije 2/3 – 1/, ali imamo puno ozbiljniji zakonski problem, jer član 18. Zakona o OSA-i kaže – članovi Zajedničke komisije kandiduju se sukladno principu proporcionalne zastupljenosti političkih stranaka u Predstavničkom domu. Čak i ako priznamo status kluba svoj, svih 7 ovih poslanika, opet ni po kom principu ne mogu dobiti 3 člana u Zajedničkoj komisiji bilo kojoj, a pogotovo Zajedničkoj komisiji za nadzor nad radom OSA-e, s obzirom na vrlo jasan i precizan tekst člana 18. Zakona o OSA-i. Ja stoga pozivam Kolegij da vrlo ozbiljno pristupi ovom pitanju, da se ovdje ne rukovodi dogovorima koji su postignuti prije ove sjednice, bez obzira šta su SDA i SDS jedni drugom obećali, ja vas upozoravam da 25% dati SDS-u mimo vrlo jasnih odredbi Zakona o OSA-i, ,akon 84 što je već prekršen Poslovnik i nakon što, nakon inicijative gospođe Pandurević konačno imamo priliku da ispravimo ovu grešku koja je napravljena po pitanju Poslovnika, nemojte da onda idete još 10 koraka naprijed, pa da kršite vrlo jasan član 18. Zakona o OSA-i, jer onda će doći u pitanje kompletan parlamentarni nadzor, odnosno validnost istog nad ovom izuzetno bitnom Agencijom, izuzetno bitnom za sigurnost Bosne i Hercegovine. Nemojte da vas personalna razmišljanja odvedu u tom krivom pravcu. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Sad mi je jasno što se ovaj put kolege iz SNSD-a nisu javile kad imaju jako dobru advokatsku uslugu gospodina Arnauta, mislim da je Milorad Dodik jako ponosan danas na njega. Znate, u životu postoje principe i kad se tih principa ne držite onda makar treba da ćutite. Svi se mi ovdje sjećamo, i naš Poslovnik određuje da sve komisije trebaju biti zastupljene prema određenom principu, a jedan od njih je i zastupljenost političkih partija i broj poslanika koji imaju, pa onda postoji i dogovor da se gleda ravnopravnost naroda, a onda ste upravo kolega Vi, Arnaut, nešto što je pripalo hrvatskom narodu prema dogovoru, a to je mjesto najbitnije komisije u ovom Parlamentu Ustavnopravne, nemilice onako izvršili pritisak na gospodina Komšića da se pomjeri s te pozicije i gle čuda niste insistirali da opet to bude predstavnik hrvatskog naroda, tu ste sjeli. Pa ste onda poput furije pomeli gospodina Komšića iz naše delegacije u Savjetu Evrope, da biste Vi sjeli. Pa neću da podsjećam i gospođa Maja Gasal-Vražalica i gospođa Hanka Vajzović, sve ste ih pomeli i uzeli pozicije koje prema broju poslanika pripadaju DF-u. Ja neću ići u tu krajnost da računam, a vjerujem da su i u DF-u toliko širokogrudi ljudi, da nisu imali potrebu da računaju procente i za koliko su oštećeni. Gospodin Komšić jako dobro radi u Ustavnopravnoj komisiji bio ili ne bio na njemo čelu. Dalje, kaže SDS ima 25%, a ja mislim da mi treba s obzirom da predstavljamo Republiku Srpsku imati 33,33. No, nema veze, da imamo i 80 to ništa apsolutno ne znači, nemojte ovdje manipulisati javnošću, jer Vi jako dobro znate kako zajedničke komisije funkcionišu, da za svaku odluku te zajedničke komisije mora glasati jedan Srbin, jedan Hrvat i jedan Bošnjak i naravno određen broj delegata iz Predstavničkog doma i iz Doma naroda. Ne postoji nikakav dogovor SDS-a i SDA oko zamjene gospodina Špirića. SDA je to kao i svi jutros saznali ovdje. Postoji nešto što se zove štićenje zakona i mene čudi da Vi kao pravnik, recimo, niste napisali krivičnu prijavu protiv gospodina Špirića, jer predsjednik Vaše partije odlično zna da je gospodin Špirić falsifikovao zaključke. I valjda je prije svega ovdje da, naša obaveza da štitimo zakone. Vi hoćete da kažete da žalite Nikolu Špirića, to je suština, da Nikola Špirić treba tamo da ostane. Zašto ako je čovjek kršio Zakon? Kako da vjerujemo da neće još grublje zloupotrebe počiniti, kako da vjerujemo predsjedavajućem koji u februaru mjesecu kaže – u predmetu „Ušće“ nije bilo, OSA je postupala pravilno, nije bilo prisluškivanja funkcionera Srbije, a onda nam na prošloj sjednici kaže OSA je slušala funkcionere Srbije? Da li je to odgovor na rad predsjedavajućeg Komisija za nadzor nad Obavještajnom agencijom? Da ne govorim o drugim propustima gospodina Špirića, koji je tu Komisiju jako dugo iz svoje pozicije ranije u Savjetu ministara koristio samo za to da u Obavještajnu agenciju uhljebi pola svoje familije, uključujući i 85 svog sina. I ako hoćete, ja se pitam kako je njegov sin dobio produženje mandata u Beogradu, da li je iskoristio tu poziciju da njegov sin dobije nastavak mandata u Beogradu? Treba da raščistimo te stvari. Kaže – vrši se prisluškivanje funkcionera Srbije. Ja, oprostite, sumnjam, na osnovu tog, da je to radio sin Nikole Špirića koji sjedi u Beogradu, on jedini to može uraditi, jer on radi tamo, tamo radi posao obavještajca. Dakle, nikakvih dogovora nema, nikakvih teorija zavjere nema, niko u Obavještajnoj, ni evo ni SDA i SDS zajedno bez HDZ-a ne može, odnosno bez predstavnika hrvatskog naroda donijeti bilo kakvu odluku. Ja mislim da je posao te Agencije da zaštiti zakonitost, da ispita zakonit rad i menadžmenta i da vodi računa o tom da Agencija radi zakonito, ali i da itekako spriječi političke pritiske koji pokušavaju onemogućiti Agenciju da radi u skladu sa zakonom. I mene čudi da se ta Agencija nije, ta Komisija nije oglasila povodom skandaloznih napada na ljude kojima su stavljene mete na leđa, a koji rade u Obavještajnoj agenciji. Meni je strašno da se kaže, tamo radi 200 Srba iz Republike Srpske, da je to neprijateljska agencija. Tamo rade ljudi koj su stvarali Republiku Srpsku, da li je onim momcima, meni su dolazili uplašeni momci iz Banja Luke koji rade gore u centru, neko im je stavio etiketu na leđa. Hoće li neko sutra ko je psihički neuračunljiv zbog takvih izjava napasti te momke, napraviti akt neki nesrećni u Banja Luci gore. I na sve se to, zanimljivo je, ćutali. Hvala.
Hvala Zastupnik Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Meni je, mislim i svima, jasno da SBB očigledno neće glasati za smjenu gospodina Špirića i sad treba naći razlog zašto, kako to obrazložiti vjerovatno onim ljudima, ne vrhu stranke jer vrh stranke je vjerovatno to i tako odredio i naredio, nego kako obrazložiti to ljudima iz stranke koji to neće baš moći lako razumjeti. Ali nisam se za to javio, nego da vam objasnim, odnosno da informišem ili podsjetim Parlament kako je uopšte došlo do izbora članova te Komisije. Mi smo od početka pregovora bili protiv toga da Nikola Špirić bude član te Komisije zato što ima očigledan sukob interesa, jer njegov sin, odnosno najbliži rod radi u toj Agenciji. I to je bio sasvim dovoljan razlog da mi zahtjevamo da on ne bude u toj Komisiji. Republici Srpskoj pripadaju 4 mjesta zato što 1/3 od svih članova Komisije treba da bude iz Republike Srpske, od 12 članova Komisije 4 su iz Republike Srpske. U ovom Domu iz Republike Srpske imaju, iz Republike Srpske imaju dva kluba stranaka iz Republike Srpske i ima jedan predstavnik tada Kluba SDA, gospodin Sadik Ahmetović. Dogovorili smo se da damo po dva člana iz Kluba SDS-a i dva člana iz Kluba SNSD-a u tom trenutku, a onda je SDA insistirao da bude gospodin Ahmetović takođe član te Komisije i tako je došlo do ove situacije koju spominje gospodin Arnaut. Znači, ne našim pokušajima da za Republiku Srpsku izvučemo više nego što je predviđeno, nego zahtjevom iz SDA da njihov poslanik iz Republike Srpske bude član te Komisije. Eto toliko, da bude jasno.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite. 86
Vrlo je interesantno kako vrijeme prolazi kako ljudi sve više pokazuju svoje pravo lice i mene sad interesuje hoće li SDA dopustiti ovo. Gospodine Bosiću ovo što ste sada, hodali ste vrlo tankom linijom, gospodin Ahmetović, znači, nije dovoljno ravnopravan poslanik iz entiteta Repubika Srpska, da kad on uđe u neku zajedničku komisiju, šta hoćete reći, zbog četa, zbog čega on nije dovoljno ravnopravan poslanik iz entiteta Republika Srpska? Iz entiteta Republika Srpska se bira 14 poslanika u ovom Domu, izabrano ih je 14, on je jedan od tih 14 i on ulazi u ovu kvotu od 4 koliko Republici Srpskoj pripada, 14 od 42 je 1/3, 4 od 12 je 1/3, sve se dijeli tako od Dejtona, pazite to, ne od Dejtona, hajde da se vratim malo, od Ženeve i Njujorka. U Ženevi i Njujorku prije Dejtona je ovo, ovaj princip uspostavljen i vi sad, i odnosi se jednako na Bošnjake, Srbe i Hrvate iz entiteta Republika Srpska. Što se tiče gospođe Pandurević, nisam ja advokat SNSD-u, ja sam advokat Federaciji BiH i njenim interesima kad već drugi iz ovog entiteta to ne žele da urade, a evo ispostavilo se nakon diskusije gospodina Bosića trebam i Bošnjacima biti advokat, i nije problem bio sam i Ganiću mogu i, i to vrlo uspješno kao što znate. Jedna stvar koje, predsjednik SBB-a, rekli ste gospođo Pandurević, zna da je Špirić kršio zakon i po tome bi ja trebao znati. Ne znam, nije nikad pričao sa mnom o tome. Hićete da Vam kažem zašto? Zato što Zakon o OSA-i, Zakon o obavještajnim podacima vrlo jasno kaže ima princip potreba da zna, i ako, bez obzira što ja imam pravo da znam kao poslanik u ovom Domu, time što ne sjedim u toj Komisiji za nadzor nad radom OSA- e, i evo imam predstavnika Ministarstva sigurnosti koji može potvrditi ovo što govorim, ja nemam potrebu da znam šta se dešava na toj Komisiji i time bi gospodin Radončić prekršio zakon ukoliko bi mi rekao šta se dešava na toj Komisiji. Prema tome, ne znam. Rekli ste isto da smatram da Špirić [[poslanik se upozorava na vrijeme]] apsolutno me ne interesuje hoće li ostati Špirić. Međutim, ako Špirić ode ja ovo vidim kao konačnu priliku da uđe neko iz Federacije. I ovo sam govorio u martu .... .../zvučno upozorenje za poslanika/... godine, govorim istim žarom, istim intenzitetom kao danas i to dovoljno govori o mojoj konzistentnosti. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja ću se referirat na jedan dio rasprave kolegice Pandurević, meni je bilo zanimljivo, pa i drago, na neki način, čuti to da se nijedna odluka u ovom Povjerenstvu zajedničkom ne može donijeti bez predstavnika hrvatskog naroda, u ovom slučaju HDZ-a BiH. Ja bih Vas molio da tu činjenicu prenesete i educirate svog stranačkog kolegu, a člana Povjerenstva, gospodina Darka Babalja koji je juče čitavo popodne pričao medijima kako je donešen zaključak na tom Povjerenstvu za kojeg sasvim sigurno nije bio nijedan član hrvatskog naroda iz tog Povjerenstva, ne samo da nije bio član hrvatskog naroda, nego nije bila ni većina u Povjerenstvu. To bi bilo vrlo korektno jer su juče sa Povjerenstva koje radi u, rekao bih, jednom posebnom režimu tajnosti, itd., iznešene tolike dezinformacije u javnosti, ovaj, da je to nevjerojatno, pa s obzirom na karakter Povjerenstva i karakter Agencije kojim se Povjerenstvo bavi strahovito opasne i netočne informacije. 87
Hvala Zastupnik Sadik Ahmetović, diskusija. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Mene računajte da sam iz Bosne i Hercegovine pa će onda to vjerovatno biti egal, ovaj, i mislim da je to manji problem negoli problem koji ima sama Komisija, i ja sam o tome govorio na prošloj sjednici Parlamenta nimalo politikantski. Nažalost, neki mediji, koji poprilično kontroliše moja bivša politička stranka, su me stavili u kontekst spašavanja Nikole Špirića Ja sam samo htio da o ovom veoma važnom pitanju i ozbiljnom pitanju raspravljamo i koračamo kako bi što manje nanijeli štete Obavještajnoj službi, i ništa više. Jučerašnji razlog neglasanja Safeta Softića i obrazloženje, koji je trenutno potpredsjednik SDA, je bilo identično onome što sam govorio ovdje na Parlamentu, potpuno identično. Nažalost, kao što sam već rekao, dakle neki portali koji se finansiraju čak i iz Vijeća ministara, grantovima iz Predsjedništva, koje finansiraju građani, idu dotle da, pa kažu da meni Nikola Špirić nudi mjesto u SNSD-u. Biću sad malo subjektivan, dakle to je dno dna, da Sadik Ahmetović, koji je rođen u Srebrenici, preživio genocid, da mu se spočitava to. To rade portali koje finansira SDA. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, ima, ima na portalu, dakle pogledajte, podjeliću vam to. I danas mislim, i juče sam to rekao, dakle Komisija i način na koji je predsjedavao Nikola Špirić jučer Komisijom je jako konfuzno i smišljeno konfuzno, i ja mislim, i juče sam to rekao, da rad ove Komisije treba uozbiljiti, ali isto tako mislim da treba uozbiljiti i rad Obavještajne službe. Koraci kojima trebamo koračati jesu da prvo riješimo ovo pitanje koje je danas kandidirano na ovoj sjednici Predstavničkog doma, jer puno je važno za ovu zemlju kako i na koji način funkcionira Obavještajna služba. I ona mora biti služba svih građana ove zemlje, ne ni jednog pojedinca, niti bilo koje političke stranke, a trenutno ono što sam ja vidio i što mogu da primjetim je otimanje za OSA-u čija će, čija će biti. I stoga mislim da se manje trebamo baviti ovim nekim manje važnim stvarima i da trebamo uozbiljiti rad Komisije za nadzor OSA-e i mislim da je ovo dobar put koji je predložen. Hvala.
Hvala. Zastupnik Mirsad Đonlagić, diskusija. Izvolite.
Ovo je prosto nevjerovatno koliko se o ozbiljnim stvarima neozbiljno razgovara ili koliko se vrlo teške kvalifikacije izriču kao potpuno normalna stvar, to je isto ili rekao dobar dan ili rekao jednu takvu tešku kvalifikaciju, to je toliko postalo normalno. Ovo je jedno izuzetno ozbiljno pitanje i ja ne vidim da se ovom pitanju pristupilo ozbiljno. Znate, ovdje ima uvreda 88 koje nama nisu potrebne, ja ne znam zašto to uvreda ako neko iznosi svoje mišljenje a da ga se pri tome ne demantira u nekom, s nekim drugačijim, kvalitetnijim mišljenjem, nego se, nego ga se pokuša ili destabilizirati ili defamirati ili bilo šta uradit nešto što bi taj izgubio kredibilitet. I zbog svega toga ja tražim pauzu do šest sati, da bi mi nastavili ovu diskusiju ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa meni je vrlo važno ovo pitanje o čemu raspravljamo, ja sam poredao sebi neke stvari u životu koje su mi vrlo važne, ja sam slušao i neozbiljne diskusije, pa nikog nisam kritikovao zašto neozbiljno diskutuje. Ja tražim, ozbiljna stvar je, i tražim pauzu od 20 minuta da bi mogli da nastavimo ili da o ovome raspravljamo na idućoj sjednici. Ovo ćemo još nakon te naše pauze odlučiti šta ćemo mi predložiti Molim vas predsjedavajući tražim pauzu do šest sati.
Na zahtjev Kluba SBB-a pauza do 18:00 sati, nastavljamo u 18:00 sati. Molim vas da zauzmete vaša mjesta, nastavljamo sa radom. Predsjednik Kluba SBB-a je tražio pauzu do 18 sati. Imamo li gospodina Đonlagića da nam se obrati ili će neko ispred Kluba? Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Evo, gospodin Isaković, kao zamjenik šefa Kluba treba obrazložiti zahtjev za pauzu.
Dobro, samo nemamo kvoruma još koliko ja vidim. Sačekajte malo još, nemojte. Sad imamo, je li imamo? Eh sad imam kvorum. Dakle, gospodin Isaković u ima Kluba. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Bile su neophodne konsultacije poslije novonastale situacije. Evo, mi smo se konsultovali i mislim da predsjedavajući će doći, predsjednik Kluba će doći i nema nikakvih problema, možemo da nastavimo sjednicu.
Dobro. Hvala. Zastupnik Staša Košarac, diskusija. Izvolite. 89
Zahvaljujem. Želim da sve nas podsjetim na prvu incijativu koja je bila na prošloj sjednici Predstavničkog doma gdje je predlagač insistirao da se suspenduje predsjedavajući Komisije za nadzor nad OSA-om. Kao argument predlagač je koristio medijski nastup i medijske podatke koji su se pojavili par dana prije same sjednice Predstavničkog doma. Imali smo situaciju poslije toga da se insistiralo, kroz usmenu raspravu, da o tom pitanju Komisija donese odluku da li je to bilo tako kako je navedeno u medijskim nastupima. I danas, mi naravno znamo kako je Komisija reagovala po tom pitanju kroz čin glasanja 7 – 4 – 1 na način da Komsija koja je nadležna nije utvrdila razloge zbog kojih bi se trebao Nikola Špirić suspendovati sa pozicije predsjedavajućeg. Tada nam je polazna osnova za raspravu ovdje u Predstavničkom domu i za davanje zadaće Komisiji bio medijski nastup, medijski natpisi, pisanje, itd. Danas imamo drugu incijativu, da se traži smjena Nikole Špirića kao člana Komisije. Na osnovu čega, šta je danas argument? Ima li neko da odgovori? Imamo li zvaničan stav, odnosno izvještaj Komisije, pa evo da to shvatimo kao podlogu o čemu treba razgovarati? Naravno da nemamo i nemamo polaznu osnovu za incijativu o današnjoj raspravi o tome da Špirića treba smijeniti sa pozicije člana Komsije. I tu su činjenice, može neko da ne djeli iste političke stavove, ali je to činjenica. Mi moramo biti svjesni činjenice i većina vas koja pokušava da već nekoliko dana obavlja razgovore, da predlaže nekoga u ime gospodina Špirića, da spominje neke ljude iz SNDS-a, da samo pokušamo u tolerantnoj, demokratskoj atmosferi da poredamo činjenice. SNSD je najjača opoziciona stranka u Predstavničkom domu. Imamo šest mandata, potpuno je primjereno i logično da iz kvote Republike Srpske SNSD kao ozbiljna i najjača opoziciona partija ima svog člana u Komisiji za nadzor nad OSA-om iz Predstavničkog doma. I mi od tog našeg političkog stava nećemo odustati uvažavajući i drugi Dom, uvažavajući i sve činjenice i konstalaciju odnosa, neophodnu konstalaciju odnosa u strukturi Komisije. Nemojte da bilo ko pokušava da nameće bilo kakva druga rješenja jer su ovo činjenice. Predsjednik Odbora u Narodnoj skupštini Republike Srpske za bezbjednost je čovjek koji dolazi iz opozicije, koga je predložila opozicija, pretpostavljam da ga je predložio Savez za promjene, i on je danas predsjedavajući te Komisije. SNSD je imao mogućnosti zajedno sa koalicionim partnerima da postavi nekog drugog opozicionog poslanika za predsjedavajućeg te Komisije za odbranu i bezbjednost. Ali ovdje je potpuno vidljivo da neko to stalno pokušava da nametne kao zadatu temu od prvog dana. Ne stoje priče da je samo jedna strana istine šta misle zaposleni u Obavještajno- bezbjednosnoj agenciji na temelju određenih stavova, i mi imamo informacije šta pričaju zaposleni u Službi koji dolaze iz Republike Srpske, i mi znamo. I ne treba ni tim ljudima koji, vjerovatno rade u otežanim uslovima, emocijama pokušati napraviti dodatni, dodatnu vrstu problema, ali moramo biti odgovorni pa reći – oni koji danas participiraju u radu zajedničkih institucija, koji vrše vlast, su omogućili da Mehmedagić bude direktor Obaveštajno- bezbjednosne agencije, a to dira emocije, neko je rekao, demobilisanih boraca koji danas rade u Obaveštajno-bezbjednosnoj agenciji a dolaze iz Republike Srpske, jer ga se sjećaju u Dobrovoljačkoj s tenkovima ili ne znam ni ja s čim drugim. Da li to dira emocije? Jučer hodali sa pištoljem ovdje, bar po medijskim natpisima smo vidjeli, da li je iko danas o tome govorio da direktor Obavještajno-bezbjednosne agencije dolazi na sastanak Odbora naoružan? I to vrijeđa, i to vrijeđa emocije, i to šalje lošu poruku. Prema tome, na nama je odgovornost, vrlo često smo skloni da kažemo da neko krši zakon, ovaj Dom niti niko od nas pojedinaca ne utvrđuje ko krši zakon. Molim vas da porodice na pominjete, molim vas da porodice ne pominjemo. Razumijemo da imamo različite stavove, nemojte članove porodica da, nemojte to da radite ljudima na takav način. Ja nisam čuo s druge strane tako nešto. Neće se postići ništa na takav način. Mislim da ovaj, ovo, potpuno neprimjereno, ovakav način, ovakva tendencija da danas Predstavnički dom 90 raspravlja o smjeni Nikole Špirića kao člana Komisije, ne zato što Nikola Špirić je naš stranački drug, potpredsjednik naše stranke, između ostalog, možda je i to dodatni motiv i imperativ, ali ne možemo tvrditi da je Nikola Špirić prekršio zakon jer mi ne utvrđujemo da je bilo ko od ljudi koji participira u institucijama prekršio zakon, a nemamo ljudi zvaničan izvještaj Komisije za nadzor nad Obavještajno-bezbjednosnom agencijom. Ne možemo na osnovu paušalnih procjena donositi takve odluke. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Kako sam već naveo, radi se o izuzetno ozbiljnom pitanju sa stanovišta, ne samo Poslovnika, već i Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH, dakle radi se o vrlo jasnom disbalansu na štetu Federacije, radi se o prijedlogu Kluba SDS-a da se napravi enorman disbalans u korist SDS-a, 25% članstvo u ovoj Zajedničkoj komisiji, te s tim u vezi SBB predlaže da se prijedlog odluke Kluba SDS-a razdvoji, da se prvo glasa, da se Dom izjasni prvo da li će uopšte smjenjivati bilo koga iz ove Zajedničke komisije. Ukoliko Dom izglasa smjenu njenog jednog člana da se onda primjeni i potpuno ispoštuje ovaj princip 2/3 – 1/3 u korist Federacije, da se potupno ispoštuje član 18. Zakona o OSA-i i Klub SBB-a će u tom slučaju predložiti kao člana Komisije, da popuni upražnjeno mjesto, ukoliko do upražnjenja dođe, profesora Mirsada Đonlagića. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, diskusija. Izvolite
Hvala lijepo. Dakle, veoma je teško reći da ovaj Parlament nikada nije imao manji kredibilitet nego što ga danas ima, i to nikad ga nije imao manje nego u posljednjem sazivu. Nikada nismo imali pred sobom manje argumenata kada o nečemu raspravljamo, naročito nikada nismo imali dovoljno argumenata ako hoćemo nekoga da osporimo. Tako obično parlamenti ne rade i čak ni parlamenti u našem okruženju ne rade. Mi pravimo jednu novu sliku, a to je slika kako ćemo nekoga ocrniti, opanjkati i bez ikakvog kritičkog momenta da se osvrnemo na to i da nađemo nešto kao argument, da kažemo – ti si zbog toga i toga takav i ne možest to raditi. Hoću da vas podsjetim samo vremena kada je vršen izbor Zajedničke komsije za nadzor nad Obavještajnom agencijom I tada je bio Nikola Špirić problem. Znate zašto? Zbog kompetencije. Godinama je Obavještajna agencija bila mimo svake kontrole. Ono što je zadatak Parlamenta, da vrši nadzor naročito na ta dva najosjetiljivija sektora, a to je sektor obavještajni i sektor odbrane i bezbjednosti, to sadašnji Parlament ne radi. Kad biste pitali nekoga od ljudi koji nisu sad baš članovi tih komisija, vidjeli biste da pitanje parlamentarnog nadzora nije stvarno ni postavljeno nikada. Ja bih bila presretna da sam čula od ljudi koji su ovdje govorili, izuzev toga što donose 91 svaki put pregršt tih informacija iz novina, jer ništa drugo i ne čitaju, bilo bi jako dobro da smo vidjeli stvarni argument zašto, zašto je takvo stanje u Obavještajnoj agenciji i ključni odgovor radi li Agencija dobro. Ako se neko odluči da smjeni nekoga i to bude prvi put u istoriji parlamentarizma na ovom nivou Bosne i Hercegovine, onda, pazite, moramo imati stvarno argumente, da vidimo koji su to argumenti. Prvo pitanje koje bi ja, kao čovjek, postavila je – dajte mi izvještaj nadležne Komisije za kontrolu nad radom Obavještajne agencije da vidim je li konstatovano da Zajednička komisija radi svoj posao. Mi nemamo taj izvještaj. Komisija, kako sam vidjela iz ovoga što je dosad rečeno, Komisija još se nije pozabavila time da vrši stvarni nadzor. Naprotiv, Agencija vrši nadzor nad Komisijom, i to je jedinstven slučaj, to kao da bi Ministarstvo ove odbrane vršilo kontrolu Parlamenta, parlamentarne komisije koje, koja je takođe zakonski uređena. Pogledajte reakcije, gledam kad poslanici reaguju i komentarišu tu, svi oni koji su na bilo koji način imali kontakt i problema sa Obavještajnom agencijom oni sasvim drugačije sude o ovom problemu. I svi oni koji misle da ova zemlja ne može da ima takvu Agenciju koja će direktno biti pod utjecajem dvije političke partije, u ovom slučaju, koje su dogovorile svo ovo zamešateljstvo, Stranke demokratske akcije i Srpske demokratske stranke, ne mogu da glasaju i prihvate tako nešto. Dakle, građani ove zemlje moraju da znaju da borba za bolji rad Obavještajne agencije je takva da se ne, da se nikakva sredstva više ..., ne znam dokle će nas sve dovesti, hoće li nam živa glava ostati od ove ovakve borbe. Prekombinovali smo se, kad kažem – smo se, mislim na neke koji su se prekombinovali. Zato pitanje Nikole Špirića i njegovog ostanka na čelu ovakve Komisije je pitanje koje može da postavi samo onaj koji kaže da ima konkretne dokaze da on kao predsjedavajući nije radio svoj posao kako treba, i to da ima argument za to. Ne može se desiti da jedan član ove Komisije za nadzor nad Agencijom kaže – mi o tome ćemo raspravljati tek u nastavku sjednice, a drugi kaže – Komisija je radila sve kako treba i Agencija radi kako treba. Postoji mnogo primjedbi na rad ove Agencije. I umjesto da smo kao Parlament sačekali da dobijemo konačan stav, da Komisija završi svoj rad, požurili smo da izbrišemo čovjeka i da postavimo nekoga na kog ćemo imati mnogo više uticaja i nekoga ko će imati mnogo manje kompetencija da bude stvarni predsjedavajući ovako jedne kompleksne Komisije. Svi koji ste odlučili da učestvujete u tome, vratite se na polaznu tačku, ko zna šta nam ovako teško vrijeme donosi. Hvala.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja sam čuo danas ili sada jednu kontataciju da OSA vrši nadzor nad Parlamentom, a ne Parlament nad OSA-om, to sve Vi rekli. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Onda je to neko drugi rekao, a meni se učinilo Vi. Dakle, jasno je rečeno, a možete pogledati ono što ste rekli u stenogramu, da OSA vrši nadzor nad Parlamentom. E sad ja pitam 92 ko je kriv što OSA vrši nadzor nad Parlamentom? Jesam li ja kriv koji nemam nikakvu informaciju o tome, jer mi nije ni dozvoljeno da ih imam, ili članovi Komisije koje je ovaj Parlament izabrao za nadzor nad radom OSA-e? Ta Komisija koju smo mi izabrali ovdje, takva kakvu jesmo izabrali tada, je bila dužna da obezbijedi da ona vrši nadzor nad OSA-om, a ono se ispostavilo da ona to nije obezbijedila. I odjednom je to sad problem, problem je da li će eventualno izabrani novi član Komisije iz reda srpskog naroda znati to da radi u odnosu na nekog drugog člana iz reda srpskog naroda. Ja nisam optužio gospodina Špirića da je on omogućio da OSA kontroliše Parlament, ja mislim da on to nije omogućio, ja mislim da to neće omogućiti bilo ko ko bude u Komisiji ispred ovog Parlamenta, ne samo iz reda srpskog naroda, nego iz bilo kog naroda od ova tri naroda. Ali isto tako, ako se Komisija zatvori, pa sve o čemu ona raspravlja i što ima veze [[poslanik se upozorava na vrijeme]] i što nema veze sa ..., onda ću ja početi da sumnjam da se Komisija [[poslanik se upozorava na vrijeme]] nalazi u istoj ravni sa OSA-om. Izvinjavam se. Hvala.
Hvala Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Član 52. Poslovnika propisuje sastav i konstituisanje zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Čuli smo ovdje od gospodina Novakovića dva puta, član komsije iz reda srpskog naroda. To je apsolutno pogrešan pristup, srpski narod je u toj Komisiji ravnomjerno zastupljen, entiteti nisu i ukoliko dođe do smjene člana iz eniteta Republike Srpske, neophodno je da se taj disbalans koji je greškom Kolegija, namjernom, jer ja sam na ovo ukazivao prije dvije godine, napravljenom još tada, i da 2/3, kako to Poslovnik propisuje, bude s teritorije Federacije, a 1/3 sa teritorije eniteta Republike Srpska. I Poslovnik je tu vrlo jasan i ja zaista molim i Kolegij da ukaže gospodinu Novakoviću kada govori paušalno i potpuno pogrešno o članovima Komisije iz reda srpskog naroda. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja sam govorio o srpskom narodu, a ne o Republici Srpskoj, a sad to možda se Vama ne sviđa i što god ja dalje rekao ne vrijedi, jer jednostavno nema to gdje ući što ja govorim.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite. 93
Gospodine Novakoviću, ovo o krivici gospodina Špirića za stanje u OBA-i, predsjedavajući je samo prvi među jednakima. To je kao da, ne znam, gospodinu, ne znam ko ovdje ima iz Komisije za odbranu, kažete da je on kriv za stanje u Ministarstvu odbrane. Ali je sigurno, ima druga stvar, da postoje ikakva pravila u ovoj kući, u ovom visokom Domu, ne bi se dogodilo da svi koji ulaze u zgradu moraju ostaviti oružje u prizemlju izuzev direktora Obavještajne agencije. On je heroj nad herojima, junak nad junacima. Za njega ne važe nikakva pravila, ni pravila da ostavi oružje kad ulazi u Parlamentarnu komisiju. Valjda to je pravilo koje ne bi trebalo, po kome ne bi trebalo da se razlikujemo, je li to nije stramota? Pa to, to govori da ustvari je Komisija maska, a on je slika i on ne da da Komisija radi svoj posao. I nemojte da pravite iluziju kako jedan čovjek od 12 može da napravi bilo kakve promjene.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite
Gospodine predsjedavajući. Pokazalo se, nažalost, da mi nismo dorasli poziciji ... mnogi, koji odlučujemo o ovim pitanjima. Na prošloj sjednici mislim da niko tako snažno ne urušava dignitet poslanika kao mi sami u Predstavničkom domu. Prošli put sam rekao, dakle, da je nevjerovatna ideja bila da ovaj Dom suspenduje Nikolu Špirića sa pozicije predsjedavajućeg, ne govorim o Nikolu Špiriću ili bilo kom, pozicije predsjedavajućeg Komisije ove, a da apsolutno nemamo poslovničke nadležnosti u tom smislu. I onda kad se jučer desila sjednica Komisije bilo je potpuno logično da Predstavnički dom dobije zapisnik, dakle, ili izvod iz zapisnika o ovoj tački da se vodi rasprava. Dakle, ne želim da štitim bilo koga u smislu bilo kakvog kršenja Poslovnika, Ustava ili zakona, ali nevjerovatno je da se jutros usvoji sa 23 glasa Odluka o izmjeni Odluke o izboru članova Zajedničke komisije. Za 11 godina nikada dosada, koliko sam ja u Domu, u Predstavničkom domu nije bilo ovakve, prijedloga ovakve tačke dnevnog reda. Ovo je jedna nevjerovatna situacija koju ću uporediti, nek se ne uvrijede druge kolege, ovo je tipično za srpsko-srpska posla i netrpeljivosti, mnogo gore od balkanskih poslova. Dakle, ja nemam uopšte dileme da treba raspravljati o nečijoj odgovornosti, ali kada bi predlagao tačku dnevnog reda onda bih dostavio materijal koji argumentovano ukazuje na to. Pozivati se na bilo kakve medijske špekulacije ili izjave, moram takođe reći nevjerovatno je da izjave koje slušamo sa sjednica Komisije, koja je vrlo važan dio, dakle, parlamentarnog nadzora obavještajnih službi, što je najznačajniji dio demokratije i kontrole, dakle, određenih agencija u bilo kojoj demokratskoj zemlji, da čujemo potpuno različite stavove koji se iznose oko toga, i to takođe govori kakvi smo mi. Vjerujte, mnogo za mene više uznemiravajuća stvar je, recimo, natpisi u medijima koji su se pojavili vezano za rukovodioce nekih od agencija jutros. Ne znam da li je to istina ali na pamet mi ne bi bilo da na osnovu tog natpisa tražim smjenu rukovodioca te agencije. To nije dobra poruka, ako je to istina, to je zabrinjavajuća stvar. To podsjeća na period da smo mi ostali u mentalnom sklopu djelovanja, ako se ovi, ima starijih ovdje, iz Brionskog plenuma ili perioda, kako se razračunavalo sa ljudima. Ja ne bih imao dilemu da kažem Nikoli Špiriću – Nikola Špiriću, moj uvaženi kolega, član si Parlamenta, jasni su argumenti koji ukazuju na to, da ne bismo raspravljali o tome, ja sam za to da budeš smijenjen. Ali obračunati se na taj način, pozivati na priču ko koga zapošljava, to je ispod svakog nivoa, to svaki dan čujemo da kolege protiv kolega govore, to nije dobro. Da li mi imamo ikakvog ponosa s kojim bismo se suočili vezano za bilo 94 koju od tih priča? I u čitavoj ovoj priči, dakle, mi smo procijenili da je to važno pitanje, a da nije važno pitanje uticaja ili parlamentarne kontrole nad radom obavještanih službi, nad funkcionisanjem Oružanih snaga. I znate šta? Rezultat toga, tog, dakle snažne kontrole takvih službi, od bilo čije, sa bilo čije strane, ili političkih partija, ili pojedinaca, moćnika, nismo imali devedesetih godina u bivšoj zemlji. Mi smo imali tragičnu situaciju u bivšoj zemlji zbog toga, tragičnu situaciju samo zbog toga što se nije uspostavilo, dakle, balans ili kontrola nad nečim. Sada u ovoj priči mi se razračunavamo, govorimo da treba ovoga na ovaj način isključiti i taj način. Dakle, smatram da Kolegij nije smio dozvoliti raspravu o ovoj tački, jednostavno tražiti dostavu materijala, zatvorenu sjednicu bez prisustva javnosti i raspravljati i tome. Kako je moguće da jučer sa sedam glasova, dakle, usvojeni, odbijenog tog prijedloga o suspenziji istog, što je nečuveni institut suspenzije predsjedavajućeg Komisije, jednim uzdržanim glasom i četri glasa protiv, mi imamo takvu odluku Komisije i danas ovaj Dom izokrene situaciju, jer znate šta, treba da pokažemo borbu kako ćemo svakoga u zemlju satjerati ako ne izvršava nečiji politički stav, ako nije pod pritiskom nekoga ili ako odudara od toga. Šta to uopšte može da znači? Je li ne bi bilo logično tražiti informaciju Komisije, donijeti odluku, izjasniti se o tome i nastaviti rad kako bi nam priličilo. Da li će nebo spasti ako je neko od članova neke komisije, zato što ćemo ga smijeniti na taj način? To ukazuje da mi moramo jasno reći kakvi se postupci vode u argumentima za pokretanje bilo kakve incijative. Ako mi tako radimo u radnim tijelima čiji smo mi članovi, pa kako se u drugim, ovaj, institucijama gdje bi mi bili dužni, dakle, i odgovorni za sve što je zakonitost i poštovanje Ustava upravo ovdje. U tom smislu, dakle, smatram da je ovo nepotrebno, ovo je najmanje potrebno inicijatoru ili prijedlogu incijative, najmanje i najveća šteta. Ovo je najmanje potrebno bilo kome od nas da na taj način raspravljamo o tome kakav je neki kolega. Dakle, morali bismo imati argumente ako je u pitanju falsifikat zapisnika, molim vas, kakav je to Parlament u kome ja ne mogu dobiti zapisnik i nemati stav da vidim da je neko to prekršio, kakva je to Komisija iz koje mi ne možemo ukazati kako je moguće raditi? Šta to sada znači, da ja onda ozbiljno mogu da razmišljam da svakog momenta neko me u ovoj zemlji prati, da svakog momenta neko može da ugrozi bilo čiju, ovaj, našu bezbjednost, da bilo koji telefonski razgovor ne mogu da obavljam jer me neko prisluškuje. Šta je to onda? I, takođe, smatram da je ovdje napravljena zamjena teze, taza. Najbolje je reći, znate šta – dajte smjenite ovog Srbina, ovaj drugi nije ništa lošiji od njega. Smatram da je to, da je mene neko na to mjesto predložio, nema čuda nebeskog da bih prihvatio, ali opet, to je stvar odluke ili stavova. Ne branim nikoga, ne govorim o tome da li je neko kriv ili nije, ali glasati o ovakom prijedlogu na način kako je predložen je nevjerovatno. Takva odluka je nevjerovatna i smatram da Dom u najmanju ruku treba da prekine ovu sjednicu, da Kolegij utvrdi kriterije rasprave o ovom pitanju, da zatvorimo sjednicu za javnost i bilo šta i da raščistimo ako postoji bilo čija krivica, da tog momenta svako od tih bude. Da li je Nikoli Špiriću zabranjen pristup informacijama, da li Nikola Špirić ima, dakle, mogućnost prisustva? U čemu je Nikola Špirić osoba kojoj treba oduzeti pravo u nekoj komisiji, ili bilo ko od nas, sada govorim, izvinjavam se što govorim o Nikoli Špiriću, dakle u bilo kom smislu. U tom smislu smatram da, da mi sebe degradiramo na osnovnim pitanjima kojim najviše zakonodavno tijelo jedne zemlje ne bi smjelo dozvoliti bez obzira na političku različitost. Toliko, hvala.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, diskusija. Izvolite. 95
Pa, ja ću ovdje raspravljati, odnosno govoriti kao član Povjerenstva, na neki način skoro kao na poziv kolege Novakovića da, eto, s te sjednice Povjerenstva kažem ono što nije tajna kako bi zbog digniteta ovog Doma i zbog digniteta svakog pojedinačnog zastupnika kada, evo, raspravljamo u ovoj atmosferi ovoj temi, imali nešo više infomacija, kad već nemamo pisanih materijala. Naravno, ovaj, kazat ću ono što smijem kazati jer znate kakav je status tih sjednica. Kazat ću vam kako je izgledao dnevni red te sjednice, a taj dnevni red ja dobijem na stol, u ured, javno, dakle nije tajni podatak, znaju ga svi novinari, a jučer ih je tamo bilo, ne znam koliko. Dakle, dnevni red jučerašnje sjednice Zajedničkog povjerenstva je bio, je izgledao ovako 1. Usvajanje Zapisnika sa 15. i 16. sjednice Povjerenstva. 2. Realizacija zaključaka sa 16. sjednice Zajedničkog povjerenstva – rasprava o stanju u OSA BiH. Na tu je drugu točku bio pozvan Izvršni obavještajni odbor i rukovodstvo OSA BiH, osim nas članova Povjerenstva, još sedam ljudi. Na samoj sjednici Povjerenstva predloženo je i usvojeno da ove točke dnevnog reda obrnemo, što je prilično atipično, ali to smo usvojili i na takav način raspravljali iz jednog jednostavnog razloga, znajući da će na ovoj prvoj točki dnevnog reda, usvajanje ova dva zapisnika možda biti, moguće biti dosta rasprave, a vjerojatno neki drugi put i hoće, kako ne bi ovih sedam ljudi koji su tu došli opterećivali točkom dnevnog reda koja se njih ne tiče, a oni su već bili tu, dakle, troje ljudi iz OSA-e i četvero ljudi iz Vijeća ministara, zapravo iz ovog Izvršnog obavještajnog odbora. I na taj način smo raspravljali. Ta rasprava o drugoj točki dnevnog reda o kojoj dakako ne smijem ovdje ništa reći, o meritumu, ali ću reći, bila je duga, možda je i kolega Ahmetović upotrijebio dobru riječ, i konfuzna, to se doneke i mogu složiti, trajala je više od tri sata, i nakon toga smo prekinuli sjednicu bez rasprave o prvoj točki dnevnog reda, to je usvajanja zapisnika sa 15. i 16. sjednice Povjerenstva iz razloga što je došlo vrijeme Kolegija, pa Zajedničkog kolegija, itd., i što je dio članova Povjerenstva imao nekakve druge obveze. Dakle, onu točku dnevnog reda u kojoj se sadrži meritum ovoga o čemu mi ovdje danas pričamo, eventualne greške, krivice, zloupotrebe Poslovnika od predsjedavajućeg Povjerenstva mi nismo raspravljali. I čini mi se, kad raspravljamo o ovako koncipiranoj danas ovdje točki dnevnog reda, da je dobro da svi to ovdje znate i ja samo zato ovo ovdje govorim. Hvala.
Zahvaljujem. Rasprava, zastupnik Nikola Špirić. Izvolite.
Gospodo članovi Savjeta ministara, gospodine predsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Kolegija, kolege i kolegice poslanici. Sa pažnjom sam, doduše izvan ove sale, pratio raspravu povodom ove tačke dnevnog reda i odlučio javnosti radi da budem ovdje. Moram da kažem da se ne slažem sa mojim kolegom Lazarom Prodanovićem da ne trebate danas donijeti odluku, donesite je. Nije ovo Komisija Nikole Špirića, ovo je Komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Volio bih da su rasprave koje sam čuo bile u nivou dostojanstva poslanika, da se ne ide javnim pogovaranjem, pokušajima inkriminacije, presudama bez suda, i vidim da ovaj Parlament njeguje tu praksu i da 96 lagano kreiramo atmosferu koja u Bosni i Hercegovini može nanijeti više štete nego koristi, a ubjeđen sam da je to tako, mi smo jedini. Ja vas molim, dakle molim da Parlament, dakle, zadatak je svakog parlamenta da omogući parlamentarni nadzor nad obavještajnim sektorom. Ne postoji ni jedan parlament u Evorpi i svijetu gdje obavještajni sektor nije pod parlamentarnim nadzorom. Opasno je kad agencije obavještajne izađu izvan zakona i nemaju parlamentarnog nadzora. Jednako je opasno ako nema unutrašnjeg nadzora kroz generalni inspektorat ili ako je taj nadzor onemogućen. Negdje je generalni inspektorat izvan agencija apsolutno ..., kod nas je unutar Agencije. Najmanji je problem hoće li Nikola Špirić predsejdavati Komisijom, ali ono što vas molim u interesu ove zemlje, obezbjedite parlamentarni nadzor. Ne može Agencija biti ničiji politički plijen, ne može Agencija biti pripremana za treninge, za predizobrnu kampanju i unutarstranačke obračune. Ne može biti zabranjeno generalnom inspektoru da vodi unutrašnje istrage, nije dobro U jednoj zemlji koja je ranjiva, multietična, izašla iz rata, da se primjeni koncept obavještajnog sektora kao u Turskoj, jer danas imate nekoliko stotina hiljada ljudi koji će odgovarati za verbalni delikt. Protiv sam toga da se uvodi verbalni delikt u Bosni i Hercegovini, da se služba instruira i da ide u tom pravcu, protiv sam toga. Pitao sam juče na sjednici, ako se vi ne brinete jel' zatovrena, otvorena za javnost, ja jedino ovdje mogu da govorim, iako ste rekli da sam zloupotrijebio, da sam kriminalac, ovakav, onakav, itd. Dakle, ko traži tuđu glavu nek i svoju stavi na panj, to je stara poslovica. Dakle, protiv sam toga, pitao sam, kada je ..., je li Republika Srpska dio Obavještajne zajednice? Jeste. Da li je Služba u obavezi da razmjenjuje obaveštajne podatke sa institucijama Republike Srpske? Pitao sam – kada je posljednji put to urađeno? U ovom mandatu nijednom. Juče sam čuo najsramnije riječi o rukovodstvu Republike Srpske na toj Komisiji, onih koji traže moju glavu. Ne mogu institucije biti meta Službe, ulazi se u opasnu zamku. Ja vas molim, nije, ne krši služba zakon svaki dan nijedna na svijetu, opasno je kad jednom uđe u tu zamku. Zašto se mi bojimo? Pa nije valjda da se Parlament boji da preuzme svoju ulogu u kontroli. Zašto se mi bojimo da generalni inspektor dobije zakonitu nadležnost i da vrši unutrašnje istrage? Kome to smeta? Pa da li mi ovdje jačamo parlamentarni nadzor kao Parlament ili jačamo Obavještajnu službu? To su prava pitanja, nije Nikola Špirić. Izaberite, popunite, želim, čestitam kolegama koji će to raditi, neću ništa ružno da kažem ni onom kog birate, ni ko je tamo, to su moje kolege, a samo smatram da nije ljudski, sramotno je ljudi. Sramotno je da se kaže da nisu usvojeni zaključci, a u zapisniku piše da su usvojeni sa 5 glasova za, 3 uzdržana – Babalj, kolega Bećirović i Ahmetović, i 2 glasa protiv, samo nema zaključaka. To je suština problema obavještajnog sektora, nije Nikole Špirića, pa nije to moja Agencija, to nije privatna Agnecija. I mi smo jedina, ako pokažemo odsustvo kompetencije Parlamenta i Komsije da nadziremo ulazimo u situaciju da će ljudi plaćati glavom cijenu takvog obavještajnog sektora, što je opasno, mnogi danas osjećaju te ožiljke. Ja sam očekivao da će Parlament stati u zaštitu da kaže – ne, ne može se izvan zakona i Ustava. Pa najmanja je priča Nikola Špirić, da me zgazi auto sutra bi birali novog, ali birajte riječi ja vas molim, ja sam 20 godina ovdje, nikog ja od kolega nisam uvrijedio, pomenuo nikoga. Ako ima kršenje zakona, imaju institucije kojima sam ja dostupan svaki dan, imate li hrabrosti, ima li ljudskosti. Imam danas osjećaj umjesto da budem u najvišem zakonodavnom tijelu kao onaj starac kad su mu oči vadili i kad je rekao – samo vi djeco radite svoj posao. Svija(?) će vas stići obavještajni sektor ako izađe izvan zakona. Gdje to još u jednoj zemlji ima da na čelu komisije nije neko od predstavnika opozicije, progutajte vi iz većine, gdje još to ima? Ja mislim da nema nigdje. Zašto nećemo da uzmemo kompetencije koje nam pripadaju? Čega se moje kolege boje da kažu jasno jesu li bili dio većine ili nisu dio? Hej ljudi nismo mi sudnica, čega se bojimo, taj strah mene plaši. I gdje god da budem, bio u Komisiji, izvan Komisije, uvijek ću se zalagati da Komisija i rad Komisije bude 97 omeđen zakonom, da ona ima parlamentarni nadzor ko god bio u njoj i da Glavni inspektorat dobije kompetencije koje mu pripadaju. Ne može biti, ne može biti dezavuisanje glavnog inspektora u blagovremenoj kontroli ono što ovaj Parlament može prihvatiti, ne može. Ja mislim da to nije dobro, možda ..., dovedena je Komisija u situaciju da bi, sad odlučuje glasovima 6:6. Ja sam očekivao da Parlament pitati zašto je to tako. Ako je Nikola Špirić krivac da nema većine u Komisiji, pa to se može na demokratski način uraditi, opet ispoštovati Poslovnik i zakon. Pa nije slučajno da je toj Komisiji data uloga da predsjedavajući Komisije ima, dakle, da kompetencije predsjedavajućeg Doma. Dakle, ja vas molim samo birajte riječi, biranim riječima, i posvetite pažnju tom veoma bitnom sektoru u ovoj zemlji, koja može graditi uspjeh ove zemlje, a može nas odvesti u situaciju da se ne poznajemo. To je vrijeme, želim da vjerujem da je davno iza nas, želim da vjerujem da se Služba neće zloupotrebljavati za političke obračune, za montiranje procesa. Pa nije valjda da treba ja o tome da govorim nakon 20 godina provedenih ovdje, gdje su ove moje kolege koji su toliko treninga prošle sa međunarodnom zajednicom, šta znači kontrola nad obavještajnim sektorom. Pa zar vi koji 20 godina sa mnom dijelite hljeb možete vjerovati da postoji vaš kolega koji bi poslao zaključke koji nisu usvojeni, zašto izmišljate problem, zašto bi to uradio. Pa, pogledajte koji su zaključci usvojeni, je li iko se interesovao koji su zaključci, da se obezbjedi dovoljan kvantum informacija da bi Komisija mogla da odlučuje. Ja ne mogu da vjerujem. I molim vas nemojte dozvoliti da Obavještajna služba postane politički plijen ili megafon jedne partije. Nemoguće je da kroz ruke rukovodstva OSA-e, tu ima različitih stranačkih ljudi, ne interesuje me, ovdje je zahtjev od direktora OSCE-u i OHR-u nama nepoznatog sadržaja, to bi isto bilo kao da bi šef neke obavještajne službe američke tražio da susjedne zemlje sankcionišu neku saveznu državu Amerike. Ljudi gdje smo, je li ovo suverena zemlja? Jesmo li mi Parlament koji hoće da ima sve informacije ili nećemo? Zatvorite sjednicu, nebitno je da li sam član, predsjednik Komisije, to je apsolutno nebitno, zatvorite sjednicu da na vrijeme razgovaramo. Pravovremena reakcija ovog Parlamenta je pomoć OSA-i. Ovakve rasprave i ovakve riječi su poledica za Obavještajnu službu. Ja sam mislio da neću morati da govorim na ovakav način i ne mislim uopšte, prijatelji, da sam ja napadnut, kažem moglo se desiti nešto drugo, i tamo piše ako je predsjedavajući spriječen zamjenjuje ga privi zamjenik, pa drugi, sve je tamo predviđeno. Pošto vi hoćete da to lomite preko koljena, ok, niste sačekali ni izvještaj Komisije, već danas tvrdite zloupotrijebljeno, niste sačekali da vam pošaljemo izvještaj kakav god da bude. Dakle, ja vas molim samo radite posao, čuvajte dostojanstvo i obezbjedite ulogu Parlamenta i Komisije. Nemojte da bježite od ovih izazova inače će nas zapljusnuti, dići će se, sjetite se prvog parlamenta demokratskog koji nas je uveo u rat, ne on uveo, tad su govorili nemoguće [[poslanik e upozorava na vrijeme]] situacija kroz izbjegavanje ove kontrole na mnoge stvari koje nikad ne bih želio [[poslanik e upozorava na vrijeme]] ikome dese. Dakle, hvala vam lijepo, volio bih da se biraju riječi kad se lično govori, nemojte suditi bez suda, smognite snage i izbjegnite politička podlijevanja kao način obračuna. Eto, hvala vam lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 12. dnevnog reda, 98 Ad. 12. Razmatranje zastupničke inicijative Nikole Lovrinovića, podnesene 16.06.2017. godine, koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim zastupničku inicijativu za uvrštavanje u dnevne redove narednih sjednice Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH tačke pod nazivom: „Izjašnjavanje domova Parlamentarne skupštine BiH o članu 7. st. (3) i (4) Poslovnika Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Evropskog parlamenta“, broj: 01-50-1-1508/17. Kolegij Doma odredio je Zajedničku komisiju za evropske integracije kao nadležnu za razmatranje ove inicijative. Predlagač inicijative dostavio je 29.06.2017. godine materijal za dopunu inicijative. Nadležna Komisija dostavila je Informaciju o inicijativi 25.07.2017. godine. Komisija se nije izjašnjavala o zastupničkoj inicijativi Nikole Lovrinovića, niti je zauzimala stavove o bilo kojem zaključku predloženom u vezi s ovom inicijativom. Otvaram raspravu. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Sad malo europskih tema jel', al' voli bi da onda nije bilo na ovoj sjednici, međutim tako se dogodilo. Međutim, i ovo nije baša lagana tema i prvo od toga što ste rekli zadnje da se Povjerenstvo nije izjašnjavalo, odnosno da ste kao Kolegij odredili ovo Povjerenstvo da o ovoj mojoj inicijativi, odnosno ovom problemu ono da svoje mišljenje, a mi smo zbog toga što se ne možemo dogovoriti upravo poslali na Dom jedan i drugi da imamo konačan stav što nam je činiti i kako. Podsjetiću kolege da se radi o Poslovniku o radu Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje i da je već više od godinu i po dana kako mi ne možemo dogovoriti Poslovnik, zapravo ne možemo dogovoriti jedan njegov članak. Taj članak je članak 7., vidjeli ste iz ove inicijative, i otprilike ne možemo da dogovorimo stajalište kolega iz Evropskog parlamenta koji se odnose na stavove (3) i (4), kapacitet Delegacije nije takav da je to mogao prihvatiti i unatoč svim pokušajima mene kao predsjedavajućeg najviše, a i kolega iz Delegacije, odnosno Povjerenstva za evropske integracije, a podsjetiću vas i to da smo mi u istom sastavu i Delegacija u POSP-u a i Povjerenstvo za evropske integracije koje ovaj Parlament, odnosno zajednički oba doma Parlamenta formirali kao svoje radno tijelo stalno. Dakle, kako nisam mogao to podnijeti, naravno, u ime Povjerenstva jer i oko toga nisam mogao, naravno, dogovoriti se na sjednici Povjerenstva, onda sam ovu inicijativu podnio kao zastupnik i podnio sam, dakle, inicijativu otprilike kao član tog Povjerenstva, evo ne kao predsjedavajući. Bez obzira na sve to mi smo jučer pokušali da, ja sam zapravo sazvao sjednicu, naravno, na tragu zahtjeva Kolegija da eventualno možda još jedanput pokušamo neko rješenje. Bilo je nekoliko jučer zaključaka koje sam, prije svega, ja osobno predlagao, da recimo jedan od zaključaka je bilo da možda danas ne zauzme se konačni stav ovoga Doma, nego da se on uputi Ustavnopravnom povjerenstvu, nažalost ni taj zaključak nije mogoa proći na Povjerenstvu, do toga da se prihvati u meritumu ova moja inicijativa na Povjerenstvu, pa bih ja možda čak i povukao ovu svoju inicijativu da je bilo volje, ni to se nije prihvatilo. A na koncu jedino što sam mogao u Povjerenstvu, a da ne bih doveo u pitanje rad Povjerenstva, jer dosad doista nisam i moram pohvaliti da smo sve odluke dosad donisili na Povjerenstvu, govorim konsenzusom, pa i 99 na Dlegaciji, dakle i one koje nismo donijeli nismo se preglasavali, pod znacima navoda, jer znate kako se radi u tim zajedničkim tijelima. Nije mi, dakle, ništa drugo preostalo nego da zapravo prije svega kao predsjedavajući, a i malo ovdje imam samo kolegicu Nerminu, ja mislim, i Aleksandra, da, ovaj iz Povjerenstva, da, ovaj, nego da vidim stav Doma oko toga. Dakle, nema smisla da Delegacija, znači sad kao Delegacija u ovom sastavu zajedno sa kolegama iz Evropskog parlamenta ovoliko već čeka i opomenuti ste, imate sav materijal ovdje od raznih kolega iz Evropskog parlamenta i onih koji su bitni i manje bitni, da je to vrijeme da se razriješi, i taj problem sam ja, evo, pokušao staviti pred vas ovdje. I ja, dakle, unatoč svemu što se mi nismo tamo izjasnili, ja sam predlagač inicijative, ja ću predložiti danas da se mi izjasnimo o jednom zaključku, dakle koji bi glasio: - Dom naroda i Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvaća članak 7. Poslovnika Parlamentarnoga odbora za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine i Evropskog parlamenta koji glasi: Na prijedlog Biroa Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridurživanje preporuke Odbora se mogu dati Evropskom parlamentu, Parlamentarnoj skupštini BiH, Vijeću ministara BiH, Vijeću za stabiliziranje i pridruživanje, Vijeću EU i Evropske komisije. Drugi stavak – Prijedlog preporuke utvrđuje Biro konsenzusom, Biro vam je, dakle, rukovodstvo ovoga POSP-a, znači tri člana naša, tri člana iz Evropskog parlamenta, od nas su to gospođa Nermina Kapetanović i gospodin Ognjen Tadić. Treći stavak – Svaki član Biroa prije konačnog glasovanja o preporukama Odbora može zatražiti stanku u svrhu usuglašavanja. Četvrti stavak – Amandmani na prijedlog preporuka i finalni tekst preporuka se smatraju usvojenim ako dobiju dvotrećinsku potporu nazočnih članova Delegacije Evropskog parlamenta i dvotrećinsku potporu članova Delegacije Parlamentarne skupštine BiH. Drugi stavak, da tako kažem, odnosno druga točka ovoga zaključka – Dom naroda i Zastupnički dom Parlamentarne skupštine, pošto ide na oba doma, Bosne i Hercegovine zadužuju Delegaciju Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje da u što žurnijem roku zajedno sa Delegacijom Evropskog parlamenta zakažu sjednicu Parlamentarnoga odbora za stabilizaciju i pridruživanje i usvoje Poslovnik, sukladno stavovima usvojenim na sjednicama domova Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, pretpostavka ovog, ove druge točke je da ovo Dom prihvati. Naravno ako ne prihvati, dakle, ovo u kompletu da onda je izlišna ova druga točka. Samo još nekoliko riječi, dakle, što to zapravo znači. Naime, u razgovoru sa kolegama na prvoj sjednici POSP-a bilo je od njih stav da oni, dakle, rade tako što odlučuju o preporukama i onome što radi Odbor nadpolovičnom većinom, da je to praksa i da je to nekakav standard po kojem oni rade sa svim zemljama koje su postale članice Evropske unije i onima koji još to čekaju. Mi u Delegaciji to nismo mogli prihvatiti pa smo formirali, dakle, odnosno po odlukama vašim imamo Delegaciju, pa smo donijeli svoj Poslovnik. Mi imamo pripremne sjednice, u tom Poslovniku smo zapravo prepisali naš Poslovnik od Povjerenstva. Nekakvih stotinu mehanizama zaštite smo tražili da ne bi došlo do preglasavanja ili nečega što se jedan dio kolega iz Povjerenstva plaši ili boji, ili s pravom ili bez prava, sad ja u to ne ulazim. Na koncu poslije silnih razgovora kolege iz Evropskog parlamenta su pristale da, dakle, jedino ovo, ovom Povjerenstvu dopuste da se dvotrećinski odlučuje, kvorum za zasjedanje POSP-a od nas 25 je 100 onoliko kliko nas dođe. Znači, tamo je rečeno od nazočnih jednih i drugih, ali dvotrećinskom većinom Delegacije kolega iz evropskog i dvotrećinskom većinom nas koji dođemo tamo. Dakle, to je, oni su rekli bio minimum njihov koji oni nisu mogli više ispod toga, jer su oni odstupili od svojih standarda. Na koncu, dakle, ni to nama nije bilo dovoljno, onda smo mi opet na prijedlog koji smo proveli kroz našu Delegaciju išli s prijedlogom da preporuke o kojima će se glasovati na tome POSP-u, dakle pripremi Biro, a Biro da odlučuje konsenzusom. Dakle, Biro, rekao sam vam tko ga čini, i oni su i na to pristali samo im se pojavio problem kada zasijeda POSP ako kolege iz Parlamentarnog odbora, dakle, zatraže da se o nečem izjasni što oni predlože. Mi bi to opet možda mogli vratiti na Biro, međutim ako budu insistirali da se o tome izjasni Parlamentarni odbor, onda oni predlažu da se to uradi dvotrećinskom većinom. Dakle, ta dva stavka koja su vam u inicijativi, a sad sam ja stavio kompletan članak 7. kako bi glasio u tom Poslovniku, je njima, kako su oni rekli, više nemoguće dalje popuštati i to je ono što oni očekuju da mi prihvatimo. Kako mi to nemamo u Delegaciji ja želim da se o tome izjasni Dom, možda je to, nije dosad bila praksa, dakle ne može Dom odlučivati o poslovniku jednog povjerenstva, zato sam to pretvorio u zaključak i da nas vi ako ovo prihvatite kao formulaciju zadužite da onda sa kolegama usvojimo ovaj Poslovnik. Ako ne, ja onda ne znam, dakle, vidjećemo što ćemo činiti, sazvaću Delegaciju i, ili ću sam odlučiti što ću, ali jednostavno ili Delegacija u ovom sastavu u nemogućnosti više da, dakle, da donese valjanu odluku o tom Poslovniku ili nešto drugo treba činiti. Ali evo, dakle, predlažem ovaj zaključak za usvajanje. Hvala lijepo.
Dobro, samo jedno pitanje, molim Vas, radi pojašnjenja. Zašto se vi niste na Komisiji izjasnili na ovu temu?
Dakle, ja sam vam rekao da sam imao, da smo se mogli izjasniti o stavu (3) i (4) ne bi došlo pred vas. Dakle, bio je prijedlog da se kolege na Povjerenstu izjasne o meritumu moje inicijative. Znači, o meritumu se nisu htjeli izjasniti jer bi to značilo da smo se onda dogovorili o Poslovniku, ja bi onda povukao ovu inicijativu, dakle jedini sam ja mogao povući inicijativu po Poslovniku, jer sam njezin predlagač. Kako nisu mogli se, kako se nismo mogli oko toga zaključka dogovoriti, ja sam predložio zaključak možda ste vi trebali to uputiti Ustavnopravnom povjerenstvu, ne nama jer mi, mi da smo mogli to riješiti ne bi ga uputili na domove, ne bi ga ja uputio na domove. Preko godinu i po dana to stoji kod nas, bilo je raznih prijedloga kako da to riješimo, a mi nijedan nismo našli rješenje. Dakle, zato smo zatražili pomoć domova. Drugi je prijedlog moj bio da danas se ne zauzme konačan stav zaključka, prijedlog zaključka, nego da se to vrati Ustavnopravnom povjerenstvu pa da se na narednoj sjednici iza godišnjih odmora izjasnimo konačno, domovi o tome stavu. Kako ni to kolege nisu htjele prihvatiti, onda moja inicijativa nema smisla, ali nema smisla ni da ja vodim Delegaciju godinu i po dana, da se ja ne mogu dogovoriti o članku 7. Jedan dio kolega smatra da smo odstupili od principa, da odstupamo od naših principa utvrđenih ovdje za rad zajedničkog povjerenstva. Pa i oni su ostupili od principa, nikome nisu dali da se dvotrećinski glasuje osim nama. Dakle, ja ne mogu više naći rješenje, predsjedavajući sam, nema smisla da ovako ovo stoji, nudim nek to Dom presječe ovako ili onako. Ako bude to negativna odluka ovog Doma i drugog Doma onda će to biti stav Doma. Ili ako bude prihvaćeno ovo onda će to takađe biti stav Doma koji će obavezati Delegaciju. Ja ne znam šta bih drugo. 101
Hvala Vam lijepo na pojašnjenju. Zastupnik Fehim Škaljić, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući Džaferoviću. Dame i gospodo. Birokratizacija je nadmudrivanje u važnoj stvari saradnje Evropskog parlamenta i Parlamenta BiH kroz Odbor za pridruživanje i stabilizaciju. Uopšte se ne razgovara, taj proces je blokiran dvije godine, imali smo jedan sastanak i poslije toga ništa više, svelo se i s jedne i s druge strane na nadmudrivanje. Oko čega? Nema Poslovnika. Kad je mogao Poslovnik biti razlog da dva parlamenta ne razgovaraju, kad je Poslovnik argument da zajedničko tijelo sa jednakim udjelima ne sjeda i zajednički ne traži rješenja, tim prije što to tijelo zajedničko donosi preporuke koje parlamenti razmatraju sve u okviru svojih procedura. I tom činjenicom niko i nikad i ni u kojoj proceduri ne može biti ugrožen. Gospoda, naše kolege u Evropskom parlamentu snažno doprinose tome da nema sastanaka, i ja sam to prigovarao. To što imamo problema u zemlji i da nismo utvrdili Poslovnik, to ne znači da trebamo isključiti da se dva parlamenta koja su zadužena da iznalaze rješenja da se ubrza proces pridruživanja Bosne i Hercegovine, ne susreću. Ja sam kolege obavijestio u ovome tijelu – ako se ovo nastavi i narednih mjeseci ja ću se povući iz njega, ne želim da učestvujem u takvoj jednoj dimenziji, dva parlamenta nemaju nikakvu saradnju. Onu saradnju koja je projektirana i planirana kroz odbore za pridruživanje i stabilizaciju, apsolutno je birokratizirana i mi nemamo nikakve kontakte osim kontakata administracije. To je neodrživo i to treba ili definisati ili raspustit takvu saranju koja ne doprinosi ničemo što je potreba građanima Bosne i Hercegovine.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, diskusija. Izvolite
Da ne ponavljam ono što su prethodnici rekli, ovdje je problem i nastao zbog proceduralno-intelektualne egzibicije Ognjena Tadića na jednoj od prvih sjednica. I stavovi su, on je zakucao stavove koje su pratili drugi koji se manje ili više razumiju, ili manje-više su razumjeli ono o čemu on govori, i iz njegove te neke potrebe da dominira i da pokaže svoje pravno znanje Bosna i Hercegovina, evo, skoro dvije godine nema formirano tijelo, jedino tijelo gdje smo mi i poslanici iz Evropskog parlamenta ravnopravni. Lovrinović se zaista trudi, ja to moram ovdje reći, nema kakave varijante nije pokušao kao predsjedavajući da izađemo iz ovog problema. Sa većinom tih stvari ja se ne slažem ali njegov pristup je dobronamjeran i zaista čovjek pokušava, evo i ovo danas što imamo pred sobom je dobronamjeran pokušaj da se taj proces otkoči. Nema obavezujućih odluka, dakle treba shvatiti o čemu mi govorimo, ovo tijelo, evo i Fehim je spomenuo, ne donosi obavezujuće odluke, to su preporuke koje su se i ranije donosile kad nismo imali SSP na snazi, samo su se drugačije zvali. Mjesec dana unaprijed se dogovore ti svi stavovi, nema preglasavanja, nema amandmana, nema kritičnih situacija, i mi smo na toj bezazlenoj stvari, banalnoj, napravili ovakav problem koji kad bi učestvovali u radu i kad bi znali koliko je to banalno shvatili bi razmjere sramote što ovaj Poslovnik nije usvojen. 102 I još jednu stvar da kažem, unutar naše Delegacije se u svakom trenutku može donijeti svako rješenje preglasavanjem i Ognjena i Aleksandre, ali to se ne želi uraditi i to se nije uradilo godinu i po dana i neće se ni uraditi, ali dajte da napravimo ovaj iskorak, ja prvi nisam za ove 2/3, ovo nigdje na svijetu ne postoji 2/3, 3/5, 4/5, nema kakvih prijedloga nije bilo. Sve druge zemlje kažu nadpolovična većina, mjesec dana unaprijed dogovorimo preporuke i idemo raditi posao. Dakle, nikad se nije desilo preglasavanje. I ovo je problem. Ja zaista apelujem, ja prvi nisam za ove trećine iz principijelnih razloga, ja sam to predsjedavajućem i rekao, ali zaista podržavam napor da se uradi, pa evo i to je korak koji ide ka nekakvom kompromisu. Banalna stvar, a ogromna sramota. Evo, predsjedavajući je neki dan govorio na Komisiji za vanjske poslove, gdje dva puta, Ognjen sjedi tu, dva putu mu, ljudi ga poimenično ..., ne znam što će mu to u životu, ovo je bezveze stvar, da je nešto krupno pa zakočio pa hajde. Ne znam, stvarno ne razumijem.
Hvala. Prije no što nastavimo dalje, u skladu sa članom 27. Poslovnika, u daljem toku sjednice ograničavama raspravu na 5 minuta. Riječ ima Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, nije, na neki način osvrt na ono što je gospodin Magazinović i gospodin Škaljić rekli, ja sam siguran da je i gospodin Magazinović mislio da je bezvezna stvar ovo kako mi to zapravo ..., ali ovaj POSP je obveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, to je jedino parlamentarno tijelo koje je tim Sporazumom predviđeno. I, pazite, to je kršenje Sporazuma o stabilizaciji, to je vrlo ozbiljna stvar, može biti, ja ne znam ni što dosad već nije bila iako imate u ovom materijalu nekoliko vrlo ozbiljnih pisama šta se može dogoditi, dakle mogu i sankcije biti čak i financijske naravi, mogu se procesi zaustaviti kao nešto što smo radili kod MMF-a, ja i ne znam sad sagledati šta bi to sve moglo biti. Nije u redu, ali ja ne ulazim. Kad je ovo gospodin Škaljić govorio, dakle ja sam i to pokušavao sa kolegama iz Evropskog parlamenta da sazovemo sjednicu bez Poslovnika, samo da se sastanemo nakon godinu dana, dakle nije bilo moguće prihvatiti, nisu htjeli prihvatiti, ne mogu raditi bez Poslovnika i to je to. Dakle, da znate da smo i to pokušali, evo što je kolega i govorio, dajte bez Poslovnika, da ne kažem sad šta mi je odgovoreno, nema smisla. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite
Stenograma radi, možda sam se ja pogrešno izrazio pa samo da, dakle bezveze, glupo, politički nezrelo je ovo što mi radimo, a POSP kao POSP je izuzetno važan, na kraju krajeva to je prvi put da smo negdje ravnopravni s Parlamentom Evropske unije. 103
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Pa, vidite, kako rasprava teče meni se čini da manje znam, odnosno problem se predstavlja sve složeniji, pa smo sad ušli u sferu i mogućih sankcija, što onda ovo pitanje čini dramatičnijim, a time čini i dramatičnijim način odlučivanja o njima. Ja u ovom momentu zaista, ako postoji takva mogućnost, kao što kažete, različitih vrsta sankcija, pa čak koje idu i do, ne znam ni ja, problema sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, odnosno njegovom primjenom, ja u ovom momentu onda zaista ne mogu se izjašnjavati o ovome bez da dođem i do tih nekih drugih još saznanja o ovom pitanju. Ja najiskrenije govorim, kada sam pogledao ovu inicijativu prije sjednice meni su se neke stvari činile logične, sad poslije ove rasprave sam prilično zbunjen i moram biti iskren da ja nisam u situaciji sada da glasam o ovim zaključcima, ja govorim o sebi, i zbog toga možda nije loša, loš ovaj prijedlog da mi to damo, recimo, da li ćemo Ustavnopravnoj komisiji ili ne znam ni ja šta sad već odluči ovdje Parlament, ali da dobijemo neko vrijeme da na sljedećoj, do sljedeće sjednice mogu doći i do nekih drugih saznanja koja u ovom momentu ja zaista nemam. I svako moje izjašnjavanje bi bilo onako kao da bacite kockicu pa šta se okrene. A, ponavljam, možda bih ja to i mogao da me niste sada sasjekli sa ovim, mogućnošću sankcija, to već daje posebnu onda težinu ovom pritisku tastera ovdje. Hvala vam.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. U Izvještaju Evropske komisije o napretku Bosne i Hercegovine u 2016. godini je posebno parafirana činjenica da mi nismo postigli dogovor o zajedničkom tekstu Poslovnika u ... za stabilizaciju i pridruživanje, i ja smatram to nacionalnom sramotom, dakle, cijele Bosne i Hercegovine. Slažem se i podržavam, potpuno akceptiram diskusiju uvaženog gospodina Magazinovića, dijelimo potpuno identične stavove. Mislim da, dakle, da bit svega je činjenica da dio zastupnika ne želi, dio članova komisija ne želi da shvati da je riječ o preporukama koje nisu obavezujućeg karaktera, to je jedan. Dva, vječito postoji strah od preglasavanja u Bosni i Hercegovini. Tri, i što je najgore, mislim da smo mi jedina zemlja koja pokušava da dobije status kandidata i da bude primljena u Evropsku uniju koja postavlja svoje uslove Evropskoj uniji. To je nemoguće. Naime, nama je i gospodin Picula i svi iz delegacije sa evropske strane su rekli da ne možemo mi njima postavljati naše uslove, pa su oni učinili i kompromise, kako je gospodin Lovrinović kazao u svojoj diskusiji, oni su učinili neke pomake, evo sad sa 2/3, izvjestan kompromis i dobra volja s njihove strane se pokazala, ali ja mislim da s bosanskohercegovačke strane je vrlo neozbiljno da mi, koji pokušavamo da steknemo status kandidata, da mi postavljamo uslove kolegama iz Evropskog parlamenta. U najmanju ruku se ponašamo tako kao da mi njih primamo u Evropsku uniju, a ne oni nas. I mislim da moramo takve prakse zaustaviti i konačno doći do jednog dogovora. 104 Da li će Ustavnopravna komisija, ako bi se ova loptica prebacila na Ustavnopravnu komisiju, ne znam da li je to baš najpametnije, i tamo se može dogoditi isto preglasavanje, ... postoji u dijelu delegacije. Da li će doći do sankcija? Moguće da hoće, ali osnovna poruka koju mi kao bosanskohercegovački parlamentarci dajemo je da smo neozbiljni pregovarači, ne uzimaju nas ljudi za ozbiljno. I ja ne mislim da treba zakazati sastanak sa evropskim kolegama sve do onog časa do kad mi ne usvojimo Poslovnik i ne dogovorimo se oko toga. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Trebao sam ostaviti da gospodin Bosić, ali gotovo je sad. Dakle, gospodinu Novakoviću samo, ako će mu biti lakše, dakle ja samo razmišljam, jer ovo je Sporazum kojeg mi kršimo, imate Vijeće za provedbu, Odbor za provedbu i pet, šest, sedam, osam pododbora, i sad zamislite da ni jedan od njih nije formiran, to zna gospodin predsjedavajući Vijeća ministara, i ako se to ne formira, dakle šta se događa? Vi kršite Sporazum koji ste potpisali, a u Sporazumu koji ste potpisali je pododbor, POST. Prema tome, ništa tu ja, ja samo naslućujem da bi, al' da ljudi još imaju strpljenja sa nama govori da godinu i po dana, osim pisama koja nam pišu, nismo ništa učinili. Dakle, radi se o članku 7. koji, eto, netko ne može preuzeti na sebe nekakva, na leđa, ne znam, nekakvu obvezu da glasuje po Poslovniku po kojem radi povjerenstvo ovoga Doma kada radi svoj redovan posao. Dakle, sve se izmiješalo. Možda je pogreška naša bila što smo u delegaciju i povjerenstvo stavili iste ljude, ne znam, evo možda je i to bila greška. Ako vi hoćete, ja sam i na povjerenstvu predlagao, ako vi hoćete takav zaključak predložiti Domu da se ovo vrati na izjašnjavanje ..., ne znam, u nekoj proceduri ... Ustavnopravno povjerenstvo da prođe ili ne znam već šta vam treba, nemam ja opet, i to je još jedan moj ustupak da se dođe do rješenja, ali da se na sljedećoj sjednici to završi, dakle da se to završi. Nemam ja ništa protiv, ja nemam ništa protiv što ćete vi sad meni ovo oboriti i onda tek ulazimo u problem, jer ... iza toga stao Dom. Znači, ja nemam ništa protiv, evo ja ću prihvatiti vaš zaključak, formulirajte kako hoćete, ja sam to predlagao jučer, jučer na Povjerenstvu ni to nisam mogao ... Dakle, da ide natrag Kolegiju, da je Kolegij trebao, ovaj, povjeriti to Ustavnopravnom a ne nama, jer mi da smo mogli mi bi se dogovorili. Ili dajte onda formirajte drugu delegaciju pa možda će se ona dogovoriti, mi se možda neznamo dogovoriti, šta ja znam. Da li me razumijete, dakle napravite takav zaključak, mene što se tiče, evo, ja ću ga prihvatiti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Razumijem Vas, ali ovo više ja ne razumijem stvarno. Moram reći da ovo više ne razumijem.
Hvala. Zastupnik Mladen Bosić, zamjenik predsjedavajućeg, rasprava. Izvolite. 105
Evo, ja bih, razumijem važnost ove tačke i podržavam i što se otvorila rasprava ovdje i mislim da svi imamo dobru želju da se to pitanje jednom razriješi, jer to je kamen oko vrata koji treba razriješiti. Ja ne bih želio da sad glasanjem, na neki način, propadne ova inicijativa zato što nemamo dovoljno informacija, ja predlažem da se nađe način da se o ovome odlučuje na sljedećoj sjednici jer imam osjećaj da bi vrijedilo i da ima šanse da se nađe sporazum.
Hvala Vam lijepo. Gospodine Lovrinoviću da li se Vi slažete kao predlagač da se Parlament sada izjasni da se ova tačka, radi konsultacija koje je ponudio gospodin Bosić kao mogućnost, odgodi za iduću sjednicu? Da li se slažete da se glasa?
/nije uključen mikrofon/
Kažite to u mikrofon.
Prihvaćeno.
Hvala Vam lijepo. Dakle ja stavljam prijedlog gospodina Bosića da se o ovome raspravlja i izjasnimo na idućoj sjednici, da se uzme vrijeme da se vidi šta se može uraditi da se oko ovoga, ovo pitanje riješi. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 27 glasova za, bez protiv, 5 suzdržanih, dovoljne entitetske većine. Ovo će biti razmatrano na idućoj sjednici Predstavničkog doma. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, to je, Ad. 13. Informacija o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem BiH, materijal Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, broj: 03/3-50-14-9-12-3/17, od 12.06.2017. godine Zajednička komisija za ekonomske reforme i razvoj dostavila je Kolegiju Doma 16.06.2017. godine prezentaciju aktivnosti Agencije za nadzor nad tržištem BiH, s prijedlogom da se ona razmatra na sjednici Doma. Kolegij Doma je na 51. sjednici, održanoj 04.07.2017. godine, navedenu prezentaciju odlučio uvrstiti u dnevni red ove sjednice Doma. Agencija za nadzor nad tržištem BiH dostavila je 17.07.2017. godine Informaciju o stanju u oblasti nadzora nad tržištem neprehrambenih proizvoda u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. 106 Vidite ovako, dakle, ovo je, po mom također mišljenju nema manje važne i više važne tačke dnevnog reda, ali ovdje je jako važna stvar, ovdje je Komisija tražila mogućnost prezentacije kao što je i Vijeće ministara prezentiralo Parlamentu. Mi nismo mogli donijeti tu odluku bez, ovaj, da li Komisija ostaje i dalje kod toga ili ima neko da nam prezentira sada ovo stanje po ovoj tački dnevnog reda.
/nije uključen mikrofon/
Da, zamjenik direktora je ovdje. Evo, otvaram raspravu, mislio sam nešto predložiti ali odustajem, otvaram raspravu. Zastupnik Đorđo Krčmar, rasprava. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege. Mi ostajemo, znači, kod ovog prijedloga za prezentacijom, ovo što ste Vi sad spomenuli.
Dobro. Hvala Vam lijepo. Ja predlažem onda ovako, da ovo pomjerimo za iduću sjednicu, da se na idućoj sjednici napravi u okviru tačke dnevnog reda prezentacija, dakle da se pripremi i da povodom ove tačke također bude prezentacija na isti način kao što je to bilo danas sa Izvještajem o radu Vijeća ministara. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 26 glasova za, 1 protiv, 5 suzdržanih, dovoljne entitetske većine. Usvojili smo, dakle, ovaj prijedlog da ovo bude tačka dnevnog reda iduće sjednice i da to bude, ovaj, da ne bude podnošenje informacije, nego da uz podnošenje informacije bude i prezentacija od strane onih koji su ovlašteni da to rade po ovoj Informaciji. Prelazimo na tačku 14., to je Ad. 14. Informacija Vijeća ministara BiH o razlozima nepotpisivanja Ugovora o Transportnoj zajednici Jugoistočne Evrope – predlagač tačke: poslanik Sadik Ahemtović, akt broj: 01-50-1-15-50/17, od 26.07.2017. Otvaram raspravu. Zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Pa, evo, slušao sam ovu prethodnu raspravu, pa sve ove prethodne rasprave, u ovoj zemlji stalno neko nešto koči. Razlog zašto sam pitao je jedna konfuzna situacija kad je u pitanju i ovo 107 nepotpisivanje, ko koči ovaj Sporazum i koji su razlozi, obzirom na vrlo štetne posljedice koje on, njegovo nepotpisivanje ima, obzirom da je uslov Bosni i Hercegovini onemogućavanje povlačenja sredstava za četiri projekta koja su, jedan dio i na izgradnju Koridora 5c. Imali smo različitih informacija u javnosti i ja mislim da bar kao poslanici trebamo znati, da možemo odgovoriti kad nas neko pita u čemu je problem, jer većinu stvari koje se dešavaju u ovoj zemlji, a koje bi trebali znati Parlament i zastupnici, mi u principu ne znamo ili pročitamo iz različitih medija, koji u principu su podijeljeni u Bosni i Hercegovini i svako na svoj način piše, i na takav način se stvara pogrešna slika. Kad tome dodamo da je evropski komesar Johanes Han poslao vrlo, onako za diplomatiju vrlo jako, rekao bih, pismo, ovaj, onda još više prostora da danas saznamo ko to zaista usporava ili ko koči potpisivanje ovog Sporazuma. Jer, imali smo različitih informacija da je to Vlada Republike Srpske, nije dala saglasnost, a da ministri iz Republike Srpske nisu zbog toga glasali, pa onda je bilo nekakvo glasanje, bar je tako bilo u javnosti, negdje u nekim večernjim satima, pa su poslanici iz Republike Srpske dali suglasnost, ovi ... dali suglasnost, ali nisu dali ministri iz HDZ-a. Bilo je i informacija da je to zbog intervencije i suradnje ili onoga što funkcioniše od ovog zadnjeg susreta u Mostaru Milorada Dodika i Dragana Čovića. Dakle, radi se, po meni, o vrlo ozbiljnom, važnom Sporazumu i ima logike da nas se upozna bar o osnovnim stvarima zašto ovo nije potpisano i zašto smo jedina zemlja u regionu koja nije stavila svoj potpis, ovaj, na ... Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Htio bih samo da upoznam ovaj cijenjeni Dom da je Komisija za saobraćaj i komunikacije na posljednjoj sjednici donijela zaključak da se od ministarstva traži informacija o ovom pitanju sa svim pozitivnim i negativnim efektima koje izaziva potpisivanje ovog Sporazuma. Dakle, mi smo na neki način dali već zadatak ministarstvu, nismo, naravno, mogli dobiti odgovore jer smo to uradili prije nekih 6-7 dana na Komisiji, ali hoću da Dom zna, dakle, da smo mi to na Komisiji već uradili. I kad sam se već javio za riječ ja ovdje imam, znači, i Sporazum i Ugovor o osnivanju i pravila, Aneks I i Aneks II, i stav Vlade Republike Srpske, itd., itd., no nešto me posebno zbunjuje i ja bih molio prije nego što dobijemo ovo pojašnjenje koje je tražio kolega Ahmetović da se i ovo pojašnjenje tu riješi. Naime, u ovom pismu koje je gospodin Han uputio predsjedavajućem Zvizdiću stoji, pročitaću – Imajući sve ovo na umu želio bih da pojasnim da će se podrška Komisije za sva četiri projekta nastaviti čim se riješe otvorena pitanja u vezi sa ... fiskalnim prostorom, uključujući usvajanje Zakona o akcizama, i kada Bosna i Hercegovina potpiše Ugovor o Transportnoj zajednici. Tada očekujemo rješenje za pitanje koje je postavio Brčko Distrikt u vezi sa projektom „Luke Brčko“. Vrijeme je od velikog značaja. Ako ne vidimo rješenje ovih pitanja do kraja septembra razumjet ćete da ćemo morati izvršiti realokaciju ovih fondova na projekte u susjednim zemljama. Dakle, do sada u javnosti se moglo čuti da je ključni problem nepotpisivanje Sporazuma o Transportnoj zajednici. U ovom pismu stoji i dodatni 108 problem, znači pitanja Brčkog i onaj što je posebno značajan, pitanje Zakona o akcizama, odnosno usvajanje akciza koje u ovom Parlamentu dva puta nisu dobili podršku. Volio bih ako ima nešto što se u međuvremenu nakon ovog pisma desilo, ako je eventualno dogovoreno da to samo bude Sporazum, potpis Sporazuma o Transportnoj zajednici onda mi tu imamo napredak bar u javnosti. Koliko sam ja mogao pročitati da je u razgovoru sa Vladom Republike Srpske, da su približeni stavovi i da se očekuje ovih dana da će se doći do rješenja. Evo, dakle, ako već budemo dobijali informaciju od Savjeta minstara da dobijemo i o ovom dijelu pisma koje je gospodin Han uputio predsjedavajućem Savjeta ministara.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nisam bio na ovoj sjednici Povjerenstva o kojoj govori predsjedavajući, gospodin Novaković, i nisam mislio diskutirati zato što nisam bio, međutim ove stvari koje je iznio su mi dobra potka za ono što hoću reći. Naime, prije svega bih volio da gospodin Ahmetović kaže koje su to informacije, ja ga molim da kaže ovdje gdje je čuo te informacije o tom potpisu i tom, da ustane i da ovdje kaže da je taj i taj rekao tu, ili da je potpisano, a ne da ovako. Ja bih volio i molim ga ponovo, ponavljam, da kaže koje su to informacije. Dakle, ako je to tako da čujemo i mi. A s druge strane ja sam na nekoliko sesija različite vrste, dakle, kad je u pitanju jugoistok Evrope i sve ove aktivnosti koje se vode, pa i o ovoj Transportnoj zajednici, dakle, najviše čuo iz medija, i neko je danas od kolega još također o tome govorio. Ja samo vidim, i neću puno o tome, dakle, da se u zadnje vrijeme od gospodine Zvizdića pa nadalje, dakle neki akteri izvršne i zakonodavne vlasti, razgovaralo o projektu tzv. Zapadni Balkan, a da mi zapravo ne znamo šta to znači. Ja ne znam, ja sve što znam znam iz medija. Ja sam na nekim sesijama bio gdje, i neki su samnom razgovarali, čak neki zastupnici, evo nije bitno iz kojeg parlamenta, tražili da razgovaraju na tu temu samnom kao predsjednikom Kluba i onda sam ja njega, te neke, pitao, dakle, je li to zamjena za evropski put, je li to alternativa. Šta je to? Dakle, jednostavno neke naše ..., neke naše institucije razgovaraju, vode razgovore o raznim tim pričama jugoistoka ili Zapadnog Balkana, a da mi zapravo ovdje ne znamo o čemu se tu radi. Ma, mislim mogu ja znati, mogu ja sad ovdje se praviti da ja znam mnogo više nego što sad govorim ovdje, ali ja govorim službeno ... Nedavno sam bio na konferenciji dole jednoj u Crnoj Gori gdje kolega iz Crne Gore ustaje i kaže – ako je to to, dakle, ne pristajemo na takvu vrstu zajednice, nego će svak svoj put evropski tražiti sam za sebe. Dakle, ako je pitanje uređenja kriterija za cijelu tu regiju i ako je to supstitut za naš evropski put i ako je to vezanje jednih za druge na evropskom putu niko nama to ne daje odgovore. Samo je netko ušao sa nekih sastanaka o fiskalnoj zajednici, o novčanoj zajednici, o poreznoj zajednici, o carinskoj zajednici, o prometnoj zajednici, pa šta radite ljudi, ko je ovlastio nekoga da pravi nekakvu novu zajednicu. Ja ne znam o čemu se ovdje radi, ne znam što je potpisano i što je nepotpisano. Zato bih i ja volio da sačekam ovu informaciju, valjda će iz tih materijala biti vidljivo, a i konačno bi bilo vrijeme da na toj, možda idućoj sjednici nas neko informira šta se tu događa, dakle šta se tu događa. Je li to nasljedstvo Berlinskog procesa, je li to, šta je to, jel' to, šta je to što kaže naš narod u Bosni i Hercegovini. Dakle, nemojte da mi saznajemo iz medija, mi smo Parlament, dajte da vidimo je li to neko pravi supstrat za neku priču 109 koju bi trebala Bosna i Hercegovina sama ..., jel' to, kakva je naša pozicija ..., ko na šta pristaje, koje su obveze, jel' se to formalizira, jel' se to samo ... formalizira. Svi to predstavljaju kao nekakvo primamljivo, nešto što je alternativa, nešto što će urediti ovaj prostor koji će postati primamljiv, evo, i Evropi. Ne znam. Dakle, dajte da nas neko o tome informira. Ja bih volio, dakle ovo će, ovo je svakako informacija kako je gospodin Sadik i naslovio, dakle da to bude idući put, i ako dobijemo i ovu informaciju na sjednici Parlamenta da nam se pripremi ta jedna informacija šta je ta priča Zapadni Balkan ili jugoistok Evrope, šta je to, ko je to, gdje to, ... onaj sastanak premijera i da vidimo šta su, po kojim ovlastima se to radi, ustavnim utemeljenjima, itd.? Evo, hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja sam tražio informaciju kolega Lovrinović, ja da znam, ovaj, te sve informacije ja bih vam rekao.
/nije uključen mikrofon/
Ali ja Vam govorim ono, dakle ja sam tako rekao da sam čitao po medijima različitim, a Vi znate da različito piše Večernji list, nekakav medij u Sarajevu i, ne znam, u Banja Luci, potpuno različito u ovoj zemlji je to tako. Dakle, ne želim da, ne želim ulaziti u špekulacije ali pištu to, ovo što sam kazao. Zato je važno da imamo informaciju ko je zakočio, tako sam rekao, dakle u ovoj zemlji svaki dan neko nešto koči, u principu da država ne napreduje. Dakle, to je razlog, dakle da ne špekulišemo nek izađe neko iz Vijeća ministara, slušao sam izjave predsjedavajućeg, i ministra vanjskih poslova, i ministra prometa, dakle da ne dođemo u situaciju, onaj, da špekulišemo. Mislim da imamo pravo kao poslanici da znamo bar dio onoga što je za javnost. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, i ja se slažem i vidjeli ste šta sam sve diskutirao. A, dakle, jeste li Vi nama sada samo citirali jedan medij ili ste sve te što ste pročitali i u svim tim piše to što ste rekli.
[[nije uključen mikrofon]] 110
Pa, svaki drukčije, onda trebali ste i te navesti što su drukčije rekli. Jedni su rekli, trebali ste reći da je to to, a drugi su rekli da je govorio gospodin Dodik i gospodin Bosić, pa treći da je govorio gospodin, ne znam, Dodik i Bakir Izetbegović. Pa, mislim mogli ste nam sve medije pročitati pa da vidimo, jer mi svakako samo ovdje radimo danas šta su mediji rekli. U nas je ... Hvala lijepa, ne trebam više.
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, diskusija. Izvolite
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Naime, zahvaljujem se kolegi Ahmetoviću što je uopće inicirao ovu tačku dnevnog reda jer je očigledno da mi nemamo dovoljno informacija o tome ni šta je to Transportna zajednica, ni koje su joj ovlasti, ni šta obuhvata, itd. Ima mnogo nejasnih pitanja, između ostalog da li ova Transportna zajednica obuhvata sve vidove saobraćaj. Čini mi se da iz Nacrta ovog ugovora o formiranju Transportne zajednice iz decembra 2016. godine nije obuhvaćen vazdušni i cjevovodni saobraćaj, a mi znamo šta cjevovodni saobraćaj i vazdušni znači za Bosnu i Hercegovinu. Prema tome, očigledno je da nam trebaju informacije, ali kvalitetne informacije, jer ne želimo da slušamo i čitamo iz medija o onome što se događa a vezano je za cijenu koju će platiti na kraju građani Bosne i Hercegovine, jer neko je spominjao već da je to uslov uvođenja akciza. A ako pogledate i strateška opredjeljenja, odnosno Strategiju koju smo mi usvojili vidjećete da se planira usvajanje još dodatnog Zakona o akcizama, odnosno akciznog dijela poreza za razvoj željeznica. Prema tome, to se itekako tiče građana Bosne i Hercegovine, a trebalo bi se ticati i nas. Prema tome, svakako pridružujem se onima koji smatraju da trebamo imati zvaničnu pisanu informaciju o ovom pitanju. Naravno, tu se postavlja mnogo pitanja, da li ministarstvo raspolaže analizom koja vrednuje prednosti i nedostatke pristupanja Transportnoj zajednici Zapadnog Balkana. Nije li ovo zapravo ulazak evropskih transportnih kompanija na prostore Balkana i nije li to osvajanje tržišta na jeftin način, na način da mi platimo i rekonstrukciju svih transportnih puteva, uključujući prvenstveno i željeznice i da plaćaju građani kroz akcize sve te troškove i vraćaju ove kredite koji su nama obećani, a da na kraju izgubimo tržište. Onda mi izgleda radimo za nekog drugog. Ako mi to ne znamo raditi onda treba da jasno kažemo da ne znamo. Zatim, koliko je neophodno sredstava za obnovu i unapređenje željezničke infrastrukture da bi se dostigli EU standardi. To izgleda niko ne zna, nego evo vama novac, zaduživaćemo se dokle bude potrebno, a onda će na kraju građani Bosne i Hercegovine platiti cijenu. Stoga ja podržavam, snažno podržavam, da zaključimo danas da Vijeće ministara dostavi Parlamentu informaciju šta to zapravo podrazumijeva, i sve ove odgovore o kojima smo ... govorili.
Hvala. Zaključujem raspravu. Dajte mi prijedlog tog zaključka gospodine Mehmedoviću, dajte prijedlog zaključka, treba da bude u pisanoj formi. To je obaveza gospodina Ahemtovića, ali evo 111 Vi ste istakli prijedlog pa dajte prijedlog Vi. Dakle, meni treba da možemo o nečumu da glasamo. Nemamo o čemu da glasamo. Ispravak krivog navoda, gospodin Ahmetović. Izvolite.
Mi imamo predsjedavajućeg Vijeća ministara ovdje, imamo ministre, imamo ljude, neka izađu neka kažu. Mislim, može biti informacija usmena ovdje, ... nekoliko rečenica kaže. Ja ne razumijem, dakle, u kakvom mi ovdje, kakav je ovo odnos Vijeća ministara prema Parlamentu, dakle, na važnom pitanju. Cijela Bosna o tome priča, svi mediji, piše nam evropski komesar, ja tražim informaciju bar sa pet rečenica, mi, pa ne tražim ja to zbog sebe. Ako ćemo ignorisati ovako važne stvari u ovoj zemlji ja ne znam šta, koja je svrha, ovaj, ovog našeg zasijedanja. Da poslanik ne može pitati Vijeće ministara i da Vijeće ministara sjedi, ćuti i neće mu kazati ... rečenicu. Ja ne razumijem. Dakle, vjerovatno, ovaj, imate neku pravničko-poslovničku, ovaj, odgovor, ali, evo, dakle, ja prihvatam i da se ne odgovori, ali i to je odgovor. Hvala lijepo.
Hvala. Dakle, ovdje piše u materijalu Informacija Vijeća ministara o razlozima nepotpisivanja Sporazuma, Ugovora o Transportnoj zajednici Jugoistočne Evrope. Ovdje je predsjedavajući Vijeća ministara koji može iznijeti, ovaj, stav, ja tu nemam ništa protiv, ali mislim da bi bilo bolje da dobijemo pisanu Informaciju. Radi se o važnoj stvari i postupimo na način na koji je gospodin Mehmedović predložio, ali ako Vi insistirate, a predsjedavajući želi, ja mu dajem riječ, nikakav problem, dakle, to nije. Gospodine Zvizdiću ako želite izvolite, imate riječ.
Hvala predsjedavajući. Nema, naravno, nikakvih problema da damo kratku informaciju, a širu informaciju sa više detalja ćemo pripremiti i u ime, i ispred Vijeća ministara i dostaviti ili Parlamentu, ili uvaženom zastupniku. Ovdje su postavljena dva pitanja Ja ću kratko taksativno u skladu sa činjenicama odgovoriti na jedno i na drugo. Prvo je pitanje Ugovora o Transportnoj zajednici i aktuelne situacije u vezi sa potpisivanjem, odnosno nepotpisivanjem Ugovora o Transportnoj zajednic. Procedura pripreme Ugovora o Transportnoj zajednici ispred Bosne i Hercegovine je krenula 2009. godine. 2009. godine su utvrđene osnove takvog Sporazuma, odnosno Ugovora. Takve osnove Sporazuma i Ugovora sa ključnim ulaznim podacima i tekstom je usvojilo Predsjedništvo BiH 2010. godine. Od tada do danas šest zemalja Zapadnog Balkana zajedno sa Evropskom unijom je uskladilo taj Ugovor, koji nije pretrpio velike izmjene. Što se tiče Bosne i Hercegovine, odnosno Vijeća ministara ministar Jusko je u februaru parafirao Ugovor o Transportnoj zajednici. Od tada pa otprilike do mjesec dana prije Trsta, dakle, nismo dobili nikakve specijalne zahtjeve, primjedbe ili sugestije na bazi kojih bi trebalo da dođe do drastičnih promjena samog Ugovora. Prvi put na Vijeću ministara Ugovor bio je tri ili četiri sedmice, ne sjećam se više, prije samog Samita u Trstu, a drugi put praktično par sedmica prije Samita u Trstu. I prvi i drugi put za Ugovor o Transportnoj zajednici na redovnim sjednicama Vijeća 112 ministara nismo imali glasove ministara koji dolaze iz Republike Srpske iz prostog razloga da smo u tom trenutku imali jedan vrlo interesantan, čudan, što se mene tiče, naravno, krajnje neozbiljan, neargumentiran i provakativan stav koji smo dobili od strane Vlade Republi8ke Srpske, a to je da taj Ugovor treba potpisati kada Bosna i Hercegovina postane članica Evropske unije, što je, naravno, potpuno besmisleno i nema veze, ne korespondira sa stvarnim stanjem. No taj stav je ostao prisutan sve do momenta dok smo mi otišli u Trst i nismo, ponavljam, imali glasove ministara koji dolaze iz Republike Srpske ili, evo, da kažem ministara Saveza za promjene, čime nismo mogli usvojiti konsenzusom Ugovor o Transportnoj zajednici. Kada se, naravno, povela priča oko toga i kad su očito svi shvatili konsekvence negativne koje Bosna i Hercegovina može imati u vezi sa Trstom, onda smo dobili stav, to je novi stav, a bila su tri stava u tri dana, Vlade Republike Srpske da oni uvjetuju izmjene Ugovora o Transportnoj zajednici koji je, dakle, već bio u Trstu parafiran od ostalih zemalja i od Evropske unije. I sasvim je logično da takav Ugovor ne može biti promijenjen u zadnja 24 sata. Naravno i dalje smo nastavili razgovarati i da objasnimo, ponavljam, negativne konsekvence koje možemo imati, posebno sa aspekta činjenice da smo se izuzetno potrudili u pripremi projekata za Trst, dakle zaista smo se potrudili, ne samo Vijeće ministara, nego i drugi nivoi vlasti, naši projekti koje smo kandidirali su proglašeni najozbiljnijim i najzrelije pripremljenim i od šest projekata koje je dobio region Zapadnog Balakana četiri projekta je dobila Bosna i Hercegovina. Dakle, sve to smo objasnili i onda, naravno, u zadnjem momentu je bila informacija da Republika Srpska je odustala od tih uvjeta. Zbog toga smo u zadnji momenat pokušali putem, da kažem, vanredne telefonske sjednice da pokušamo postići konsenzus da bi se tako nešto moglo potpisati. Naravno, ostao je, nažalost, još jedan uvjet koji nije vezan za Ugovor o Transportnoj zajednici, ali jeste uvjet na koji ne možemo pristati, ili evo da kažem ja, ministar Jusko, itd., kao i svi drugi ministri ne možemo pristati i zaista vrlo jasno želim da kažem na to nikada nećemo pristati, a to je zahtjev da se državni ministar u državnim poslovima, međunarodnim poslovima rotira sa entitetskim ministrima. Dakle, na takvu stvar nismo pristali bez obzira na projekte, na novac, itd., o koliko god novca da je riječ mi moramo poštovati Ustav i zakone na to smo se obavezali i još uvijek, naravno, dok taj uvjet ne bude povučen ili dok ne bude redefiniran mi ne možemo pristati na prihvatanje takvog uvjeta i naravno imamo situaciju s Transportnom zajednicom kakvu imamo. Mi se svi slažemo da ministri saobraćaja treba da imaju dobru saradnju, da razgovaraju o projektima, da pokušaju naći najvažnije prioritete za Bosnu i Hercegovinu, ali u međunarodnim ugovorima i poslovima Bosnu i Hercegovinu sada i uvijek može predstavljati samo državni ministar. To je razlog i to je priča o Transportnoj zajednici. Ova druga priča koju je spomenuo gospodin Lovrinović, dakle nema nikakvih razgovora niokakvoj zajednici Zapadnog Balkana koja bi bila supstitucija našem putu ka Evropskoj uniji, to je vrlo jasno kazano i u Trstu. Dakle, pojavljivale su se različite ideje o carinskoj uniji, itd., takvo nešto, naravno, nije nikada niti dogovoreno, niti je to neko zvanično predložio, niti se o tome zvanično razgovaralo, niko nije preuzeo nikakvu obavezu i nigdje ništa nije potpisano. Mi smo razgovarali o sljedećoj stvari – da unaprijedimo odnose u regionu, mi ga možemo zvati Jugoistočna Evropa, ja se slažem, i ja ga zovem Jugoistočna Evropa, ali svi drugi u Evropi ga zovu Zapadni Balkan, dakle berlinska inicijativa i Fond su vezani za Zapadni Balkan i namjera berlinske inicijative je da prvo Zapadni Balkan infrastrukturno poveže, a onda Zapadni Balkan sa Evropom. No, razgovor je bio da unaprijedimo ono što nam CEFTA dozvoljava, Protokol 5, Protokol 6, da uklonimo nevidljive carinske barijere, da ne moraju naši kamioni sa pivom stajati na granicama po četiri ili pet dana ili sa nekim animalnim proizvodima, itd. Dakle, da unaprijedimo naše odnose trgovinske, da uklonimo nevidljive carinske barijere, da možemo priznavati referentne laboratorije, da formiramo asocijacije privrednih komora zbog nastupa na trećim tržištima, itd., itd., i da se saobraćajno kvalitetnije povežemo u smislu protoka roba, ljudi, poslije kapitala, itd. Sva je priča bila o tome, sa vrlo jasnom definicijom da takvi procesi neće 113 uticati na individualne aspiracije i brzinu pristupa svake od zemalja Jugoistočne Evrope, odnosno Zapadnog Balkana Evropskoj uniji. I to je sve što je bilo u Trstu. Ono što se mi nadamo, evo da kažem Vijeće ministara, zaista smo spremni da prihvatimo Ugovor o Transportnoj zajednici, mislim da svi trebaju odustati od maksimalističkih ciljeva. Ja sam i ranije više puta to rekao mehanizam koordinacije, o kojem smo i danas pričali, nije i nikada neće biti supstitucija niti za ustave, niti za zakone Bosne i Hercegovine. On je određen za sasvim druge namjene, kao što je recimo namjena izrade odgovora na Upitnik, a ne za namjene Transportne zajednice. I mi kao Vijeće ministara pristajemo na saradnju da zajednički određujemo najvažnije prioritete za Bosnu i Hercegovinu, ali uistinu nikada ne možemo pristati na rotaciju. Čini mi se da je to sada svima jasno i da smo vrlo, vrlo blizu da, evo da kažem u narednim danima ili sedmicama, prihvatimo taj Ugovor i time steknemo pretpostavke da mogu biti operativna sredstva za projekte. I još samo dvije rečenice, ovo što je vezano za akcize. Dakle, naravno, onim koji predstavljaju Evropsku uniju nije do kraja jasno da oni mogu dati 46 miliona eura grant sredstava svojih poreskih obveznika, a da mi ne želimo da imamo bilo kakvu kontribuciju u realizaciji tih projekata. Njima to nije jasno, i zbog toga u pismu jasno piše. Ako mi možemo osmisliti drugi model, a ja sam više puta u javnim nastupima govorio da sam sa nivoa entiteta čuo o različitim varijantama, iako mi nikad niko nije ni jednu objasnio, nema nikakvih problema, onda ne trebaju akcize ako imamo drugi model kako ćemo finansirati cestogradnju. I od svih ovih projekata oni nisu svi vezani za akcize. Dakle, Bosni i Hercegovini u ovome trenutku ima praktično preko 450 miliona KM koji nisu vezani za akcize, a dolaze od međunarodnih finansijskih institucija, nisu uslovljeni akcizama, mogu biti stavljeni u funkciju cestogradnje, govorim o obavezama na nivou entiteta, a od ovih projekta dva su vezana za akcize, jer je takav dogovor sa EBRD-om. I to je u principu sva priča u vezi sa ove dvije teme. O ovim specifičnim stvarima koje je uvaženi zastupnik Mehmedović spomenuo, to ćemo, naravno, mi pripremiti jednu detaljnu informaciju. Tamo imaju protokoli, aneksi, riječ je o svim vrstama saobraćaja, mi se ... prilagođavamo standardima Evropske unije. Tamo je čak predviđeno ako mi smatramo da nismo u stanju da se prilagodimo standardima Evropske unije da bukvalno možemo jednostrano raskinuti ugovor i reći ne želimo više biti dio Transportne zajednice zato što mi nemamo kapaciteta da prilagodimo naše željeznice i puteve onoj situaciji kakvu imamo u regionu i u Evropi. S druge strane Evropa nudi kvalitetna grant sredstva, kreditna sredstva da naše željeznice mogu biti povezane sa čitavim regionom, Evropskom unijom, naši putevi, plovni putevi kao što je recimo Luka Brčko koja se veže na Dunavsku inicijativu, itd. Dakle, ničim nismo uslovljeni. Ako smo u stanju pratiti standarde ok, oni će nam pomoći finansijski, stručno i tehnički, ako nismo, mi ćemo donijeti takvu odluku i reći – u ovome trenutku nas izuzmite, nismo u stanju donijeti standarde, čekaćemo narednim pet godina. Ali ja mislim da jesmo u stanju i da ovu stvar treba da napravimo.
Hvala Vam lijepo. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. 114 Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Zvizdić, dva puta je sad u svom izlaganju rekao da strategija nije usvojena jer nije bilo glasova ministara iz Republike Srpske. Je li gospodin Adil Osmanović bio protiv? I vidite o čemu se ovdje radi. Ustav propisuje da maksimalno 1/3 članova Vijeća ministara može biti, da minimalno 1/3 treba biti iz Republike Srpske i pošto je njih 10, predsjedavajući Vijeća ministara i devet ministara, onda je to uvijek četri iz Republike Srpske, i sjećate se bio je Tarik Sadović, pa poslije njega, uvijek je bio jedan Bošnjak u Vijeću ministara iz Republike Srpske i sad je to Adil Osmanović. I sad mi ovdje opet imamo to poistovjećivanje eniteta Republika Srpska sa srpskim narodom. I ja razumijem kad to rade Momčilo Novaković i Mladen Bosić, kad pojašnjavaju da Republika Srpska u ovoj Zajedničkoj komisiji ima pet članova umjesto četri koliko ih sljeduje, jer je jedan od tih pet, i citiram njih, jer je jedan od tih pet Sadik Ahmetović. Šta time želite reći, kao da on nije ravonopravan građanin eniteta Republika Srpska, pa se on eto pika malo drugačije pa zato Republika Srpska može dobiti pet kad je on jedan od tih pet. I istu stvar ovdje imamo od predsjedavajućeg Zvizdića. Onako kaže, dva puta nije bilo glasova ministara iz Republike Srpske i zato ja otvoreno pitam je li Adil Osmanović bio protiv, a ja sam siguran da nije? Nego vi jedostavno također poistovjećujete Republiku Srpsku sa srpskim narodom i to je vrlo opasno, jer kažem kad to rade Mladen Bosić i Momčilo Novaković, hajde, ovaj, ne mogu pristati na to, ali vidim gdje idu, ali me interesuje gdje vi idete s tim, ovaj, kada SDA pristane na to, bilo da je u pitanju članstvo u Zajedničkoj komisiji ili izlaganje gospodina Zvizdića, onda se ja zaista pitam dokle ide taj simbiotički odnos SDA i SDS-a. Zahvaljujem.
/nije uključen mikrofon/
Kako da ne, naravno, samo izvolite. Predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Zvizdić.
Uistinu ne mogu da razumijem gospodine Arnaut zašto ovo radite, ali eto to je Vaša stvar i Vaš odnos. Dakle, ja tražim da se stenogram izvuče iz moje diskusije, da li sam rekao ministri iz Republike Srpske, odnosno ministri iz Saveza za promjene. Prema tome, potpuno odbacujem sa gnušanjem i indignacijom sve konstatacije koje ste sada u ovom smislu rekli u vezi s ovim jer uostalom ovo uopće nije bila tema. Tema je Transportna zajednica i tema je incijativa koju je podnio gospodin Sadik Ahmetović. Dakle, nema potrebe zaista da ovakvu stvar radite i nije mi jasno zašto ovo radite. Naravno, konstatovali smo maloprije, ta opsjednutost sa predsjedavajućim Vijeća ministara, ali mislim da tu stvar trebate malo relaksirati prvo sami sa sobom.
Hvala lijepo. Zastupnik Željko Komšić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa nije ispravka, ali je pitanje. Prvo moram reći da mi je jako, jako žao što nije potpisan ovaj Ugovor. Ja mislim da je to strašna prilika bila i ja se nadam da će to biti riješeno do septembra do kada je, tako da kažem, dat jedan novi rok. Ali ispravite me ako griješim, da se nije nešto promjenilo a da ja nisam ispratio, u ovom slučaju kada je riječ o potpisivanju ovog 115 Ugovora, pošto je riječ o aktu koji ne završava svoj život u Vijeću ministara, nego još ima fazu, dolazi na Parlament, dakle, nije riječ o konačnoj odluci, vama ne treba to, vi ne morate imati jedan, jedan, jedan kod glasanja, pošto nije riječ o konačnoj odluci. Kada je riječ o konačnoj odluci koju donosi Vijeće ministara onda morate ispoštovati ovaj način glasanja, jedan, jedan, jedan, plus većina, a sad niste imali to. Ja mogu da cijenim Vašu, kako da kažem, ne znam kako da nazovem, pokušaj da dođete do konsenzusa da se svi slože, ali formalno-pravno Vi ste imali ovlaštenja sva da potpišete ako je većina ministara u Vijeću ministara glasala za to. Nije Vam trebalo da ljude prebrojavate ni po enitetskoj, ni po nacionalnoj pripadnosti izuzev ako se nešto izmijenilo a ja ne znam. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma, zakon reguliše kako se to završava i Poslovnik o radu Vijeća ministara. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Neću se ja baviti ovim poslovničkim zavrzlamama jer imamo dovoljno govornika danas i svih ovih sjednica koliko smo imali, nego pokušat ću, evo, zbog možda nečitkosti, da predložim zaključke, zbog stenograma, da svi razumiju. Naime, ovo o čemu je govorio uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara odnosi se zapravo na ovlaštenja Regionalnog odbora, odnosno Upravnog odbora i EU komsije, član 24., Prvi i Drugi protokol koji se odnosi na Bosnu i Hercegovinu, a to je vezano za, evo, zahtjev za rotaciju učesnika u Upravnom odboru, ali predlažem zaključak. Da Vijeće ministara dostavi pisanu informaciju o Odluci – Ugovoru o formiranju Transportne zajednice zemalja Zapadnog Balkana, kao i da dostavi odgovore na sljedeća pitanja. Koje oblasti transporta obuhvata, a koje ne? Da li je eventualno usvajanje u koliziji sa usvojenim strateškim dokumentima u Bosni i Hercegovini? Da li Vijeće ministara raspolaže sa analizom koja će pokazati koje su prednosti i koji nedostaci ovog ugovora? Kolika su transportna javna preduzeća spremna za otvaranje tržišta? Koliko je neophodno sredstava za obnovu i unapređenje infrastrukture u Bosni i Hercegovini? Da li će se ratificirati ovaj ugovor ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH, pretpostavljam da? Ko i kako će vraćati kredite? Hvala lijepo. 116
Dostavite to nama, mi čitamo sve moguće rukopise. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja također tražim stenogram i tražim posebno tonski zapis, ovaj, pošto sam onog trenutka kad je gospodin Zvizvić izgovorio da nije bilo glasova ministara iz Republike Srpske, to zapisao i onda počeo pisati i repliku. Onda je to, dok sam pisao repliku, drugi put rekao, nije bilo ministara, glasova ministara iz Republike Srpske. Ja opet podsjećam, znači to je poistovjećivanje Republike Srpske sa, evo recimo, Savezom za promjene ili srpskim narodom, svejedno, u svakom slučaju izostavljen je gospodin Adil Osmanović, a to me podsjeća na svu ovu diskusiju oko Zajedničke komisije i priče da, eto, pet je opravdano zato što je jedan od tih pet Sadik Ahmetović. Zaista, ovaj, to je previše za čuti u ovom Parlamentu i neophodno je da se prestane poistovjećivati bilo koji entitet sa bilo kojim narodom. Imamo relevantne odluke Ustavnog suda, također imamo Ustav BiH koji kaže ko se odakle bira i koji također govori o sastavu Vijeća ministara. Zahvaljujem.
Šta je ovo sad opet? Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, pošto ulazimo u ovu drugu fazu rasprave, onda smo se malo oraspoložili, zaigrali, razigrali, pa ćemo ovako ponovo do nekih 11, 12 sati, pa da se ja uključim, nisam danas nikako. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma ja, nisam odavno, jeste. Sad ću ja kao kolega u njegovom stilu, je li Vi to kolega predlažete da se jedan narod preglasa? To je sad u Vašem stilu. Nije, iz Republike Srpske je, iz nekog drugog naroda je iz Republike Srpske, ali jedan naroda da se preglasa. Je li to Vaš prijedlog? Je li prijedlog gospodina Komšića da mi to potpišemo bez obzira na stav ministara iz Republike Srpske pa da padne na Parlamentu, pa da od blamaže napravimo veliku blamažu? Od toga što smo potpisali nešto što neće biti ratifikovano na Parlamentu, valjda je bolje da ništa ne potpišemo ako nemamo garanciju da će se ratifikovati ovdje na Parlamentu. E sad, ja ovo u stilu svog kolege, ovo su njegove konstrukcije i meni su ovako vrlo simpatične ove konstrukcije, je li tako. Kolega Lovrinoviću pošto Vi se snažno zalažete za odbranu naših srpskih interesa ovdje u Parlamentu ja očekujem podršku Vašu i na ovom, ovaj, pitanju. Dakle, ja bi volio sad da vidim je li to prijedlog da se, ja tu, ja tu stvarno poštujem predsjedavajućeg, evo sad da kažem, poštujem predsjedavajućeg jer vodi računa o tome da nešto što tamo bude završeno, dobije podršku ovdje u Parlamentu, jer ako to ne bude, imamo veću blamažu. 117
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajući. Malo je neuobičajno, ali ja moram replicirati mom uvaženom kolegi Novakoviću. Kolega Novakoviću, prije svega mislim da ste nekorektni prema gospodinu Damiru Arnautu. Ja sam uvjerena da je gospodin Arnaut protiv preglasavanja bilo kog naroda. To je dokazao kada je srušio Aprilski paket u ovom Parlamentu koji je omogućavao da se, upravo preglasavanje u ovom Parlamentu. Takođe, sigurna sam da se gospodin Arnaut zalaže za interese Republike Srpske mnogo više nego što su se u neka protekla vremena zalagale neke partije koje nose prefiks „srpski“ jer, ponoviću, interese Republike Srpske u tom momentu, 2005., kada je padao Aprilski paket, spasio je gospodin Damir Arnanut. I mi smo mu na tome izuzetno zahvalni.
Hvala. Ministar finansija i trezora u Vijeću ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Pozdrav svima i hvala na prilici da se obratim i da pokušam samo da skinemo maglu koja je stvarno potpuno nepotrebna. Izgleda svi su čitali, ovaj, što kažu, raznorazne medije, ja ću iznijeti fakte i otprilike potvrditi ono što je rekao predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić i da se niko ne ljuti, da se ne nadmećemo i da kažem kratku povjest problema i put ka riješenju. Evo tu je i gospodin Jusko pa ja mislim da će potvrditi da, da sažmemo. Znači, na 106. sjednici, održanoj 22.06., znači preskačemo ono 2009. i sve ostalo, 22.06.2017. godine materijal je skinut prvo sa Odbora, pa je onda skinut sa dnevnog reda na prijedlog ministara iz Saveza za promjene uz obrazloženje da je negativno Mišljenje Vlade Republike Srpske. To je činjenica, znači o njemu nije bilo izjašnjavanja, nego je skinuto. Na 107. sjednici, održanoj 06.07.2017. godine, ponovo je kolega Jusko kandidirao ovaj materijal, znači 06.07., i opet je bio istovjetan zahtjev, s tim da je bilo naznaka da će Vlada Republike Srpske valjda izmjeniti, ovaj, stavove i ostalo i, znači, nije bilo izjašnjenja. Mi smo zaključkom zadužili Ministarstvo komunikacija da u narednim danima, uz napor svih, obavi razgovore sa svim zainteresiranim i utvrdi, ovaj, prohodnost ovoga dokumenta. Znači, 12.07., pratite jer potvrđujem kako je bilo, 12.07. je bio sastanak u Trstu i znalo se sve šta, šta je to tamo, dugo se radilo na ovome svemu i jednostavno, jednostavno delegacija koja je otišla u Trst nije imala suglasnost niti izjašnjenje Vijeća ministara vezano za ove stvari. I mislim da to, ovaj, korektno prenosim. Bio je pokušaj telefonskog organiziranja sjednice i na tom telefonskom izjašnjenju nije bilo potrebne ni one opće većine, govorim uopće o nacionalnoj i ostaloj. I šteta je što ovaj posao nije završen. Ali, opet kažem, iz poštovanja prema svim u Vijeću ministara, pokušaj održavanja te kohezije, bez obzira šta to, ko o tome mislio neću nikome replicirati, Poslovnik o radu Vijeća ministara regulira način rada i odlučivanja, postoji kvorum nacionalni, ukoliko nema predstavnika jednog naroda ne može početi sjednica i nema kvoruma za održavanje sjednica, tako kaže Poslovnik. Eto, kroz to smo mi prošli uz vjeru i trud da, da će šteta biti relativizirana i da ćemo mi pristupiti Prometnoj zajednici. I sve ovo što je ostalo bilo to su puke manipulacije i 118 to ću iskoristiti, nećete shvatiti kao zlouporabu, jer bilo je svačega, da je HDZ bio protiv, da smo mi glasali protiv, i to su jednostavno bezočne laži, dužan reći. Hvala.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, zastupnik Željko Komšić. Izvolite.
Ja ljudi zaista ne uživam u ovoj vrsti rasprave jer smatram da je besplodna, ali kad hoćete, hajd sad da tjeramo do kraja, nemam ja problema s tim. Pitam ponovo je li se nešto promjenilo predsjedavajućeg Vijeća ministara, a evo tu je i njegov zamjenik, je li se nešto promjenilo u načinu glasanja u Vijeću ministara? Šutnja znači odobravanje, dakle nije. Kad je riječ o konačnim odlukama, ispravite me ako griješim, tad vam je neophodna opća većina, plus jedan B, H, S, je li tako? Gospodine Novakoviću, sad da Vam nešto kažem, pošto Vi znate detalje, kao što ih i ja znam, kako se odvijalo glasanje u dva kruga, u prvom glasanju, gospodine Zvizdiću, ispravite me, ministri iz reda srpskog naroda su bili protiv, je li tako? Nisu? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim, molim? [[zajednička diskusija]]
Ne da nećete, nego tako ne može. Izvolite Vi diskutujete i nemojte međusobno voditi dijalog.
Slažem se, ali ja vas molim, cijeneći pokušaj da se dođe do konsenzusa, ljudi nemojte uvoditi pravila koja ne postoje u našim zakonima. Ovo je politički pokušaj da se dođe do konsenzusa, a ovamo je konkretna šteta što nije došlo do potpisivanja tog Ugovora, mada ste imali većinu neophodnu za to u Vijeću ministara. To je jedno. I šta sad mislite da sad, nismo to potpisali i sad ko biva doći će to. I da sve prođe na Vijeću ministara, ovaj rotacioni sistem zastupanja, je li mislite da će to proći ovdje u Parlamentu? Odgovaram Vam gospodine Novakoviću Vašom argumentacijom. Besmislena je i ova Vaša, a i ova moja kojom Vam ja sad odgovaram. Zato postoje zakoni ljudi, da se držimo njih. Ne možemo na silu uspostavljati pravila 119 mimo zakona, pa čak i o ovako važnim stavarima, ili može? [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Ako idemo u tom pravcu, onda ćete to dobiti isto sutra ovdje na Parlamentu.
Hvala Vam lijepo gospodine Komšiću. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Što kaže gospodin Komšić, sad ćemo tjerati do kraja, je li, i ko zna šta ćemo istjerati, jer javi se predsjedavajući Vijeća ministara i kaže dva puta nije bilo glasova ministara iz Republike Srpske, onda se javi gospodin Bevada koji je, podsjećam, zamjenik, jedan od zamjenika predsjedavajućeg Vijeća ministara i on kaže, nije bilo opće većine. E sad, ja vam kažem, ministara iz Republike Srpske je četri, ako stoji ovo što je predsjedavajući rekao, i ako su samo njihovi glasovi falili, onda je trebalo biti opće većine. Ako nije bilo opće većine, ako je tačno ovo što zamjenik predsjedavajućeg govori, onda je tu bilo i ministara iz Republike Srpske, i ministara iz Federacije koji su glasali protiv. I sad imamo dva člana Vijeća ministara, predsjedavajućeg i zamjenika i jedan kaže da je palo zato što nije bilo glasova od ministra iz Republike Srpske, a drugi kaže to je zato što nije bilo opće većine. Možda je najbolje da se oni dogovore zašto je, ovaj, se ovo desilo. Što se tiče ovog navodnog preglasavanja, neki ljudi, konkretno kolega Novaković, kolegica Pandurević, uopće ne razumiju izgleda o čemu se ovdje priča. Dakle, kad kažem da mi smeta da predsjedavajući Vijeća ministara poistovjećuje glasove iz jednog eniteta sa glasovima jednog naroda, tu opšte ne govorim o preglasavanju niti sam ja iznio argumentaciju kako je trebalo glasati ili kako nije. Ja samo kažem, ukoliko je Adil Osmanović glasao za to, onda nemojte govoriti da nije niko iz Republike Srpske, da nije bilo glasova ministara iz Republike Srpske, onda recite nije bilo glasova srpskih ministara i meni je to sasvim prihvatljivo. Recite nije bilo glasova iz Saveza za promjene, i to mi je sasvim prihvatljivo, ali ono što mi apsolutno nije prihvatljivo je da predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine poistovjećuje glasove iz bilo kojeg eniteta sa glasovima bilo kojeg naroda. To je apsolutno neprihvatljivo, a pogotovo je neprihvatljivo da se desi nakon što to urade gospodin Novaković i gospodin Bosić po pitanju članstva u Zajedničkoj komisiji za odbranu i sigurnost gdje kažu – pa znaš šta, jest pet, ali znaš taj jedan od tih pet je Sadik Ahmetović, pa to se baš i ne pika toliko, i onda mi uvodimo taj jedan princip da se jedan enitet poistovjećuje sa jednim narodom. I sad opet kažem, kad to rade Novaković i Bosić, ovaj, na to smo u neku ruku i navikli, međutim kad to počne, na to počne pristajati SDA, onda zaista imamo veliki problem. Zahvaljujem se.
Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Preporuke s konferencije „Nacionalni javni radio-televizijski servis Bosne i Hercegovine“, održane 13. i 14.06.2017. u Sarajevu, broj: 01/5-29-1341/17, od 21.07.2017. 120 Komisija za saobraćaj i komunikacije dostavila je Kolegijumu Doma 25.07.2017. preporuke sa konferencije „Nacionalni javni radio-televizijski servis Bosne i Hercegovine“ održane 13. i 14.06.2017. godine u Sarajevu sa prijedlogom da se razmatraju na današnjoj sjednici Doma. Kolegij Predstavničkog doma u proširenom sastavu je na 54. sjednici, održanoj 25.07.2017., navedeni materijal odlučio uvrstiti u dnevni red ove sjednice. Komisija za saobraćaj i komunikacije usvojila je četri zaključaka te predlaže Domu njihovo usvajanje. Zaključci glase: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Odbora Javnog radio- televizijskog sistema BiH da Domu dostavi Nacrt izmjena i dopuna Zakona o Javnom radio- televizijskom sistemu BiH kojim će obezbjediti privremeno finansiranje javnih emitera u periodu od godinu dana do utvrđivanja konačnog rješenja za finansiranje Javnog RTV sistema Bosne i Hercegovine. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Interresorne radne grupe za analizu primjene Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH da hitno počne raditi. 3. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 60 dana izradi akcioni plan za rješavanje pitanja finansiranja Javnog RTV sistema BiH u koji je uključena i finansijska pomoć za izmirenje dugovanja i obaveza BHRT-a. 4. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH ukazuje na značaj i hitnost potrebe da Parlament Federacije BiH u najkraćem roku provede postupak imenovanja članova Upravnog odbora Radio-televizije Federacije BiH. Otvaram raspravu. Zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, valjda još imamo malo snage. Dakle, ja predlažem da se ova točka dnevnog reda, odnosno sve ovo što je pred nama, materijal, pretvori u informaciju i da, predlažem zaključak – Točka 15. Preporuke s konferencije „Nacionalnih javnih radio-televizijskih servisa Bosne i Hercegovine“, održane 13. i 14.06.2017. prima se na znanje kao informacija. Zašto ja ovo predlažem? Dakle, ovo se događalo na onoj istoj sjednici što sam maloprije govorio, na kojoj ja nisam bio, pa, ovaj, a tamo samo čuo da sam hvaljen od koleginice, dakle, kako to da ja nisam tu bio, a toliko sam zainteresiran za ovu temu. I jesam, i zato je možda falilo to, možda bi moja pamet bila bolja, pa ne bi ovakve preporuke ni bile, prije svega, recimo preporuka koju je Povjerenstvo pod jedan, pod tri, to su vam već zaključci koje smo mi imali od ranije u raznim sesijama i nikad nisu provedeni, pod četri je pitanje možemo li mi uopće zadužiti neku drugu razinu Parlamenta da on donosi nešto što mi hoćemo, a pod dva, dakle, moram objasniti zašto Interresorna radna skupina nije počela sa radom. Naime, Vijeće ministara je konačno izabralo tu, je li, to Povjerenstvo i imenovalo mene za predsjednika, da me nisu ni pitali hoću li ja to biti, ali dobro, izabrali su me za predsjednika, i onda ja sam dobio 30 dana tu odluku službeno da sam to, kad je zapravo istekao rok da sam morao završiti sve, pa na moju intervenciju, saznajući, dakle, okolo da sam predsjednik, dajte mi neku odluku, i kolegama da vidimo da smo mi ti, kako ćemo raditi? Dakle, nije bilo jasno uopće kako će raditi to 121 Povjerenstvo jer ga je formiralo Vijeće ministara a ne Parlament. Mi imamo svoje uhodane režime, a ja sam zastupnik, dakle, predsjednik sam toga, pojavio se problem loše odluke, nije, dakle, nije napravljena kako treba, nije riješeno pitanje infrastrukture rada tog Povjerenstva, na koji način će djelovati, raditi. I na moje intervencije nešto se napravilo, dobili smo, dakle, nakon isteka vremena u kojem sam trebao završiti posao, tek da počnem raditi i već je poslat poziv za trideset, čini mi se, prvi ovoga mjeseca da se sastanemo, da vidimo kako ćemo i što ćemo raditi. Druge nije bilo jer nije bilo do nas, dakle, jednostavno negdje je bilo kuršlusa nekakvog, ne znam zašto. Dakle, ja predlažem, kako sam rekao, ovaj zaključak zato što ova konferencija ne može ničim zadužiti ovaj Parlament da na ovaj način rješava ova pitanja, a i već su ovi zaključci bili koji uglavnom nisu provedeni, a uputili smo, podsjetiću vas, i zakone u proceduru i neki se pripremaju da upute i biće ovo razmatrano na ovom Povjerenstvu, tako da će to biti svrsishodnije nego što ćemo donijeti ovakve preporuke. Hvala ljepo.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, diskusija. Izvolite.
Vidite, mi smo na Komisiju dobili materijal koji je glasio upravo ovako – Preporuke sa konferencije „Nacionalni javni radio-televizijski servis Bosne i Hercegovine“, održane 13. i 14. jula 2017. godine. Komisija je mogla da ovo pitanje razmatra, primi ona k znanju i time završi ovu priču, međutim, vi ste dobili dokument oko tih preporuka i mogli ste vidjeti da se preporuke odnose na raziličite nivoe vlasti, znači, neke su za Parlament, neke za Savjet ministra, neke, itd., itd. Mi smo zbog ozbiljnosti čitave te priče, a sa željom da ne budemo optuženi kao Komisija da nismo htjeli da razmatramo preporuke tako važne međunarodne konferencije, a važna je bila sa stanovišta onih koji su tamo bili prisutni, vrlo ozbiljno se bavili time. Pa smo pozvali Upravni odbor sistema, menadžment BHRT-a, itd., itd., i tu smo saznali neke stvari koje do tada nismo znali. Recimo da Odbor Javnog sistema ne radi i da nije u mogućnosti da radi zato što Parlament Federacije nije predložio člana Odbora sistema, i da je Odbor sistema u potpunoj blokadi. Da taj isti Odbor sistema zbog blokade nije u mogućnosti, onaj član, o kome smo mnogo puta govorili ovdje, zakona koji kaže da oni odlučuju o načinu takse, ubiranja takse, da oni ne mogu se sastati, a kamo li odlučivati. Dalje smo saznali da Interresorna radna grupa koja je, između ostalog, i ovdje na Parlamentu, imanovani ljudi u tu Interresornu radnu grupu, još se nije sastala nijednom, i to smo tamo saznali. I na osnovu svega toga mi smo formulisali neke zaključke, to su ova četri zaključaka. Prvi, znači, u kome tražimo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Samo da ja pojasnim, u kome mi ne tražimo, dakle, da se donese zakon neki novi, nego samo da se izmjene zakoni koji definišu naplatu takse.
Pa imali smo i prije taj zakon. 122
Pa imali smo, naravno, pa je propao. Ono što, što je posebno ovdje problematično i što smo pokušali da formulišemo da ne izgleda tako, jeste da Predstavnički dom ukazuje na značaj i hitnost na Parlament Federacije. Dakle, nismo mi dali nalog Parlamentu Federacije, znamo mi da to ne možemo, ne predlažemo ni da ovaj Parlament to da, jer ne može, nego smo htjeli ukazati, našli smo formulaciju da im ukažemo na problem. Znam ja da mi nećemo ništa postići time, ali smo, ako ništa drugo, ovim zaključcima što se nas tiče kao Komisije, a mislim i ovog Parlamenta, dali dužnu pažnju ovom ozbiljnom problemu. Mi ga očito kroz ove zaključke nećemo riješiti. Eto to je, to je malo da pojasnim otkud ovakvi zaključci i otkud uopšte da se on nađe na sjednici Komisije.
Hvala. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ovo što je kolega Novaković iznio Klub Demokratske fronte apsolutno smatra i razumije svu hitnost koju, u kojoj se nalazi, situaciju u kojoj se nalazi Javni RTV sistem, no međutim, nekad se meni čini kao da pričamo o sistemu kao sistemu, kao pojmu, a ne kao da tamo ljudi rade. Pa na svakoj sjednici imamo evo prisutne kamermane, novinare iz Javnog RTV sistema, kad biste ih upitali kad su zadnji put imali topli obrok, vjerovatno se ne sjećaju, kad bismo ih upitali kad su primili posljednju platu, vjerovatno se ne sjećaju. Stoga bih ja predložila predlagaču, odnosno, je li, Komisiji, ako je moguće da u ova svoja četri zaključka, dakle, navede krajnji rok. Ovaj prvi zaključak koji se tu, koji navodi Komisija da se dostavi prijedlog nacrta, ja bih tu stavila do naredne sjednice Predstavničkog doma i da je to sasvim dovoljno vremena da se pripremi taj prijedlog nacrta koji će biti dostavljen nama na razmatranje, a također, jer smo mi iscrpili ovu temu, svi smo rekli šta imamo, u situaciji u kojoj se nalazi Javni RTV sistem koji je pred gašenjem, na izdisanju, smatram da bi i članak, tačka tri, umjesto 60 dana od strane Vijeća ministara da očekujemo da se dostavi, da smanjimo na 30 dana. Smatram da ima dovoljno roka od 30 dana da se to može pripremiti i dostaviti, a time bismo također pokazali koliko razumijemo ovo upravo što je kolega Novaković spomenuo, svu hitnost ovog stanja. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, na neki način, dakle, kolegi Novakoviću i gospođi Maji, ovaj, dakle, konferencija koja je bila organizirana, čiji ste materijal raspravljali tada na Povjerenstvu, je govorila o radio- televizijskim servisima u Bosni i Hercegovini, dakle u množini. To je jedna stvar. Druga stvar, vi u svim zaključcima govorite o sustavu. Da li ste vi to, dakle, s tim htjeli objediniti ne znam, ali, dakle, nema, nema tu šta i ništa novo nije rečeno ni ovim preporukama što mi već nismo donijeli u ovom Parlamentu. Zbog toga ja predlažem da se ovo prihvati kao informacija jer puno je tu 123 nejasnoća. Sam gospodin Novaković je rekao da je tu masa zaključaka na toj konferenciji bila koja se zvala – o servisima, a vi sve zaključke govorite o sustavu. Dakle, sad da li se ovo odnosi na servise RTRS, Federalni, BHRT samo, očito da je bila glavna tema BHRT, kao servis, a ne kao sustav. E sad ste vi to sve pretvorili u zaključke oko sustava i sad je tu sve, još ste dodali veću konfuziju, po meni, nego što je došla od njih. Zato predlažem da se usvoji kao informacija, imamo mi vremena opet da, eventualno na prijedlog Povjerenstva dodamo kakve hoćete zaključke i predlože vam koji, evo, ostaju uglavnom mrtvo slovo na papiru.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja čvrsto obećavam da na današnjoj sjednici više neću.
A nećete imati ni prilike.
S obzirom da više nemam priliku, je li? Naime, kolegici Maji samo da kažem, razmišljali smo o tome, međutim, ne možemo rokom obavezati RTV sistem, Odbor sistema, kad Odbor sistema na funkcioniše i ne znamo kad će Federalni parlament imenovati člana Odbora sistema. Dok god ga on ne imenuje Odbor sistema ne može se sastati. Možemo mi pisati kad god hoćemo rokove, ali Federalni parlament dok ne imenuje člana Odbora sistema ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa isteko mu prije pet godina mandat, tom što ne dolazi, a novi nije izabran. Dakle, zato nismo rokove stavili, nemoguće, nema rokova. Nemam ja ništa protiv, kolega Lovrinoviću, da mi ovo prihvatimo na način kao što Vi to kažete, primili k znanju i gotovo. Što se mene tiče proće ova informacija primili je k znanju, usvojili zaključke, kako god mi to uradili, mi nećemo ovaj problem riješiti na ovaj način, to je sigurno.
Hvala. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, ispavka krivog navoda. Izvolite.
Zašto onda nismo uvrstili, odnosno zašto Komisija nije,da se prvo, da prvi zaključak, odnosno prijedlog zaključka bude da se dostavi cjelovita informacija o funkcionisanju ili nefunkcionisanju Odbora kojeg Vi navodite? Ako ima da je imenovan, a ne radi, ne dolazi, ili pak nema, isteko mu mandat, dakle, dajte nam cjelovitu informaciju kao najvišem 124 zakonodavnom tijelu da to bude prvi, da se dostavi do naredne sjednice, pa ćemo onda razmotriti koji su daljnji koraci. Možda vi kao Komsija znate, ali ...
Zaključujem raspravu. Na ovaj način mi smo, uvažene dame i gospodo, iscrpili raspravu o svim tačkama današnjeg dnevnog reda. Ostalo je da glasamo. Glasanje će biti u 20:45. Molim vas da se pripremite za glasanje. Prelazimo na glasanje po tačkama dnevnog reda današnje 50. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH od 26. jula 2017. godine. Glasamo o tački 1. – Usvajanju Zapisnika 48. sjednice Predstavničkog doma. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 33 glasa za, nema glasova protiv, nema suzdržanih. Konstatujem da smo usvojili Zapisnik 48. sjednice. Sada glasamo o usvajanju Zapisnika 49. sjednice Predstavničkog doma. Glasamo o usvajanju Zapisnika sa primjedbom zastupnika Nikole Lovrinovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 32 glasa za, nema protiv, 1 suzdržan, dovoljne entitetske većine. Usvojili smo i Zapisnik 49. sjednice. Prelazimo na tačku 3. dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01-02-1-1374/17, od 30.05.2017. godine (drugo čitanje). Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 32 glasa za, nema protiv ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Sa zaključcima sadržanim u Izvještaju.
Jeste, glasamo o Izvještaju sa zaključcima Istražne komisije. 26 glasova za, nema protiv, 6 suzdržanih, dovoljne entitetske većine. Dakle, usvojili smo Izvještaj o radu Istražne komisije sa zaključcima Istražne komisije. Prelazimo na tačku 11. – Odluka o izmjeni Odluke o izboru članova Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH – predlagač tačke: poslanica Aleksandra Pandurević, akt broj: 01-50-1-15-50/17, od 26.07.2017. godine. Glasamo o usvajanju Prijedloga zaključka zastupnika Damira Arnauta Tekst Zaključka glasi: Dom će se o ovom pitanju izjašnjavati tako da se prvo izjasni o smjeni člana Komisije, a da potom glasa o izboru novog člana Komisije. Ukoliko član Komisije, član bude smijenjen, SBB predlaže da se za novog člana Komisije izabere poslanik, prof. dr. Mirsad Đonlagić. Pripremite se za glasanje o ovom Zaključku.
/nije uključen mikrofon/
Zaključena je rasprava. 127
/nije uključen mikrofon/
U toku je glasanje, nema više intervencija.
/nije uključen mikrofon/
A šta Vas interesira, kažite?
Kažem, dakle, ovo je tri koraka, glasamo prvo da se razdvoji smjena i imenovanje. Tek ukoliko se to prihvati može se pristupiti glasanju o smjeni, a ako se čovjek smjeni tek tada se glasa o postavljanju Đonlagića. Trebamo biti apsolutno jasni oko ovoga, prvi korak je da se razdvoji glasanje.
Dakle, molim Vas lijepo, Vi mene pratite šta ja radim. Dakle, Vi ste napisali Zaključak i služba je prepisala Vaš Zaključak i ja sam ga pročitao i ništa ja više nisam kazao. Dakle, glasamo o tekstu Zaključka Damira Arnauta. I to je stavljeno po Poslovniku od strane službe na to mjesto prvo, a Zaključak glasi: „Dom će se o ovom pitanju izjašnjavati tako da se prvo izjasni o smjeni člana Komisije, a da potom glasa o izboru novog člana Komisije. Ukoliko član Komisije bude smijenjen SBB predlaže da se za novog člana Komisije izabere poslanik, prof. dr. Mirsad Đonlagić. Ukoliko ovaj Zaključak bude usvojen onda se glasa o smjeni Nikole Špirića, a nakon toga glasa za Mirsada Đonlagića. Ukoliko Zaključak bude bio odbijen, onda se glasa o prijedlogu zastupnice/poslanice Aleksandre Pandurević. To je Poslovnik ...
/nije uključen mikrofon/
Ma pustite me, kako tako imate stalno potrebu, dozvolite mi da radim svoj posao, mislim. Ne znam u čemu je zaista problem, mislim moram, evo ja sam danas cijeli dan trpio to, ali evo da ostanem da šutim i dalje. Pripremite se za glasanje o tekstu Zaključka, kojeg sam pročitao, Damira Arnauta. 8 glasova za, 23 glasa protiv, 1 suzdržan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 128 Na zahtjev Kluba DF-a ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje, ponovljeno glasanje 7 glasova za, 23 glasa protiv, 2 suzdržana glasa. Zaključak ... [[zajdenička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Stavićemo i Vaš zaključak na glasanje.
/nije uključen mikrofon/
Dakle, Vaš zaključak gospodine Lovrinoviću ne mijenja suštinu i ... [[zajednička diskusija]] Molim, molim sekretara, molim vas, molim vas, pripremite se za glasanje o prijedlogu zaključaka Komisije za saobraćaj i komunikacije. Meni je ovako napisano od strane službe. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada. 26 glasova za, 11 protiv ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]