Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, Zakon o provedbi uredbi broj 528/2012 Europskog parlamenta i vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržište i uporabu biocidnih, krivo govorim ispričavam se, Zakon o predmetima opće uporabe radi ukidanja državnog inspektorata slijedom usklađivanja s odredbama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstva i drugih središnjih tijela državne uprave. Ministarstvo zdravlja je izvršilo predmetnu analizu postojećeg zakonodavstva u čijim se zakonodavnim odredbama spominje nadležnost državnog inspektorata i uskladila postojeći prema novo nastaloj podjeli nadležnosti. Dakle, ovdje se radi da jednostavno ukidanjem Državnog inspektorata se premješta u područje druge nadležnosti, pa predlažem da se ovaj zakon usvoji. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Da li predstavnici radnih tijela odbora Hrvatskog sabora žele iznijeti izvješća? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege predmeti opće uporabe su materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir s hranom i premeti široke potrošnje. Materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir s hranom jesu materijali od kojih su izrađeni predmeti opće upotrebe koji dolaze u neposredni dodir s hranom, a predmeti koji dolaze to je posuđe, pribor, oprema, uređaji, ambalaža koja se rabi u poslovanju sa hranom. A premeti široke potrošnje posuđe, pribor, oprema, uređaji za proizvodnju kozmetičkih proizvoda, ambalaža za predmete opće uporabe, dječje igračke, uključujući proizvode namijenjene dojenčadi i djeci mlađoj od tri godine za olakšavanje hranjenja, sisanja, umirivanja i spavanja, te proizvodi za zabavu odraslih, kozmetički proizvodi, kozmetika sa posebnom namjerom i sve. Evo zašto navodim dosta široko područje jer držim to važnim iako sadržajno ovaj zakon je vrlo kratak, evo kao što smo čuli iz obrazloženja, ali navodim iz razloga da naglasim važnost predmeta opće uporabe, važnost jer vidimo koliko široko područje se pokriva, pokriva. Dakle, i ambalaža i hrana, a o kojoj smo govorili nebrojeno puta u ovom Visokom domu. Naravno da je to potrebno kvalitetno držati pod kontrolom i pod nadzorom uz kvalitetan zakonski okvir i zato je tu bio zakonski okvir ovaj iz 2006. Zakon o premetima opće uporabe, jel tako? Pa je onda 2013., dakle glede daljnjeg usklađivanja sa zakonodavstvo Europske unije, a sa ciljem zaštite zdravlja i očuvanja okoliša. Uvijek je ona ista, tako da ne moram se ponavljati. I sada dolazi, tu je dakle okvir jedan postoji kvalitetan. Sada dolazi u ovim okolnostima, dolazi do izmjene dakle zbog ovih što je rekao gospodin zamjenik ministra zbog potrebe usklađivanja sa novim odredbama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. A kao što je poznato ukinut je inspektorat i s time dakle izmjenama je preuzeo, dakle preuzeo je njihov posao, Državni inspektorat, njegovi poslovi su preuzeti od strane Ministarstva financija, Ministarstva gospodarstva, Ministarstva rada, mirovinskog sustava, Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva turizma u okviru svog djelokruga rada. Dakle što se događa? Događa se da i jedan prostor je preuzeo od inspektorata koji je radio svoj posao su preuzeli i sada ako jedan od inspektora u stvarnosti otkrije neku nepravilnost on znači mora opet izvijestiti Ministarstvo zdravlja a ovaj Europsku komisiju. Što se događa? Događa se jedno ajmo reći lutanje što je opasno s obzirom na prostor o kojem se radi. Radi se o hrani, o djeci, o dojenčadi, o tome o čemu smo puno puta naglašavali koliko je bitno. Dakle, događa se jedno opasno stanje a kaže dolazi, radi se ta promjena da se pravna praznina jednostavno izbjegne. Pa već je praznina nastala u okviru ova tri mjeseca koliko, zamislite što se moglo dogoditi u okviru tri mjeseca da se jednostavno, sjećate se prije nekoliko godina ono sa onim melaninom sa dječjim igračkama, što se moglo dogoditi u tom vremenu sa djecom. Mi puno puta naglašavamo potrebu skrbi za djecu, zdravlje, zdravstvenu upravnost, u tom vremenu se moglo stotinu čuda dogoditi. Mi uvijek naknadno reagiramo. Dakle, želim upozoriti, klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati, dakle ove izmjene neće iz razloga što se, moralo se žurno reagirati ako se već išlo, što mi nismo odobravali a u tom vremenu se moglo dogoditi svega i svačega. Druga stvar narušena je središnja, dakle državna uprava, u svakom slučaju funkcioniranje ja narušeno. A treća stvar, pitam dokle će biti, dokle će ovo trajati ovo usklađivanje. Predugo to traje i da ne pitam o onom dijelu gdje se kaže tko će platiti štetu onim građanima koji se ne snalaze u ovom okolnostima. Evo to su problemi na koje mi želimo upozoriti jer se radi o ozbiljnoj stvari, o predmetima opće uporabe koji imaju široku funkciju. I mislim da ova praznina nije se smjela dogoditi. Itekako je važno područje, o važnom se radi i to je trebalo imati u vidu. A naravno sa ciljem zaštite zdravlja građana, očuvanja okoliša, onome o čemu smo nebrojeno puta govorili u ovom Visokom domu. Klub Hrvatske demokratske zajednice neće podržati ove izmjene. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani kolega. Imamo repliku poštovanog zastupnika Branka Vukšića.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Milinkoviću, vidio sam, mislio sam da je netko još ispred mene, mogao sam to reći u svojoj raspravi ali evo kada sam se javio. Pitali ste samo onu rečenicu, kada ste pitali dokle će trajati ovo usklađivanje. Pa tako dugo dok se netko ne sjeti da ne vrati sve na staro, oni će se usklađivati. Mislim, neozbiljno je ovo usklađivanje. Doći će vjerojatno i druga vlast, pa će druga vlast reći vratimo Državni inspektorat iz svih ministarstava.
Nema odgovora na repliku. Onda molim poštovanog zastupnika Branka Vukšića da iznese stajalište svojeg kluba. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zamjeniče ministra, uvažene kolegice i kolege. Vrlo kratko, zapravo imamo set sličnih zakona gdje pokušavamo uskladiti zakone koji su nužni od onog trenutka kada je ukinut Državni inspektorat. Međutim, mi smo već nekoliko puta raspravili o tome, raspravljali smo o tome je li, bi li trebalo Državni inspektorat ukidati ili nije trebalo. Pošto je već ukinut i pošto već to radimo trebamo upozoriti i to je ono zbog čega smo se u ime kluba Hrvatskih laburista i zbog čega sam se javio. Prelaskom iz Državnog inspektorata u ministarstva dogodio se, dogodila se jedna praznina ne samo u tome da inspektori ne djeluju onako kako bi trebali, jer ako vi nazovete ministarstva i pitate na centrali da vas prespoje sa inspektorima mnoga ministarstva to još ne znaju da imaju inspektore. Druga stvar koja to je, inspektori koji su iz Državnog inspektorata prešli u ministarstva nisu dobili rješenje o preraspodijeli neki su dobili a nisu dobili svi. Pa znači oni koji bi se trebali brinuti o tome da funkcionira sustav nemaju važeće ugovore o radu. A neki od tih inspektora bi trebali provjeravati da li radnici imaju važeće ugovore o radu. Znači inspektor koji je u prekršaju i sam jer mu država nije osigurala sve uvjete za rad on bi trebao postupati po zakonima a sama država ne poštuje zakone. To je nonsens. I kako da mi u Hrvatskome saboru se zalažemo za pravnu državu kada sami ne poštujemo i kada je ukinut Državni inspektorat trebalo je istoga dana donijeti sve zakone i prihvatiti te zakone i ne bi bilo zrakopraznog prostora. Ovako sve ispada neozbiljno. Ono što je gospodin Milinković govorio ovo je jedno područje u kome inspektori imaju stvarno širok djelokrug rada. Mi sve te kontrole shvaćamo poprilično neobavezno, međutim kada se počne o inspektoratima odnosno o inspektorima govoriti, tek onda kad se dogodi neka nezgoda, kada se otkrije da u dućanima postoji roba koja nije prekontrolirana i koja je opasna po zdravlje i po život naročito djece, a to se sjećate da smo često znali, često su se u medijima takvi slučajevi pojavljivali i tek tada smo slušali izvješća inspektora. Koliko inspektori sami djeluju i koliko se kontroliraju svi ti proizvodi, od posuđa, kozmetičkih proizvoda, proizvoda za djecu, ambalaže, zapravo mi pravo stanje ne znamo. Zato ja još jedanput pokušavam, apeliram na one koji ne rade svoj posao, da inspektorima osiguraju osnovne uvjete za rad, a osnovni uvjet za rad je to da imaju važeće ugovore o radu jer nije dovoljno da se inspektori preraspodijele u ministarstva, a da nemaju zapravo rješenje o preraspodjeli i važeće ugovore o radu. Toliko, hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivica Mandić ima repliku.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Branko, doduše vi ste već pred kraj svoje rasprave i dotakli se dio odgovora, ovo što sam ja htio replicirati, da toliko možda u ovome poslu u prelasku Državnog inspektorata prema ministarstvima nije toliko bitna organizacija koliko je bitna suština da li inspektorat radi dobro ili ne. O tome da je odgovornost inspektorata vrlo velika, vrlo značajna, to sigurno je i pogotovo da one robe koje dolaze sa drugih tržišta, koje ne dolaze sa Europske unije, da treba posebnu kontrolu po pitanju i određenih konzervansa i određenih bijelila i određenih upotreba tako da inspektorat ako želi raditi ima itekako puno jer su veliki izazovi.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Mandić, kad se ukidao Državni inspektorat ja sam govorio u ime kluba i tad sam rekao da ne znam, neke zemlje imaju Državne inspektorate, neke zemlje imaju organiziranu kontrolu inspekcije u ministarstvima i da nismo apologeti Državnog inspektorata koje po meni nije dobro radio. Slažem se s vama bitna je suština, bitno je rade li ti inspektori svoj posao, kontroliraju li, štite li građane od opasnosti koje im prijete i tu se u potpunosti s vama slažem.
Hvala lijepa. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je poštovani zastupnik Boro Grubišić u ime kluba HDSSB-a.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Uvaženi zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Svi smo mi i svi dolazimo i dolazit ćemo jasno u kontakt sa predmetima opće uporabe pošto u našem životu i radu nismo ništa drugačiji od ostalih ljudi. Neki dan sam ja kupio presvlaku za trosjed, a sitnim slovima otprilike font 6 na najlonskoj vrećici je pisalo otvoriti ambalažu u rukavicama pa sam se pitao što ambalažu otvoriti, šta je tek onda u samom supstratu, u samoj tkanini koja je u toj vrećici. Kad sam otvorio tu ambalažu onda sam imao što i osjetiti, dakle osjetom njuha, dakle ne bih rekao mirisa. Ima u Dalmaciji jedan dobar izraz, osjet vonja po formaldehidu prije svega. Oni koji su medicinari znaju zašto služi i što je formaldehid. Ali u tim predmetima opće uporabe ima niz i drugih sredstava kako je rekao poštovani kolega Mandić i poglavito u nekim da kažemo deterdženata i kozmetike, bijelila, konzervansa u hrani, zatim u predmetima od kože koja se štavi još uvijek kromom u Republici Hrvatskoj, pa čak i onih otrovnih metala, arsena pa i žive čak. Sad govorim o tome s čime se sve susrećemo, dakle ono što je nabrojeno ovdje koji su to predmeti da bi šira javnost to znala, dakle posuđe, pribor, kozmetika, ambalaža, pa i možemo reći odjeća, dječje igračke, predmeti za zabavu itd. Što ovaj kratko obrazloženi zakon od strane zamjenika ministra govori? Dakle reklo bi da se radi o jednom tehničkom zakonu gdje s obzirom na prestanak rada Državnog inspektorata nadležnosti prelaze na neke druge. I lijepo piše i pobrojano je ovdje na koje to inspektorate odnosno ministarstva prelazi dakle poslovi preuzeti od strane Ministarstva financija, gospodarstva, Ministarstva rada i mirovinskog sustava, Ministarstva poljoprivrede i Ministarstva turizma u okviru djelokruga rada, a odmah u sljedećoj rečenici kaže ovako. Sukladno Zakonu o predmetima opće uporabe ako bi nadležni inspektori, dakle iz ovih ministarstava prilikom obavljanja nadzora nad proizvodnjom i stavljanjem na tržišta predmeta opće uporabe pronašli zdravstveno neispravne, odnosno nesukladne predmete. Dakle upotrijebljen je pogodbeni način ako bi, što nije dobro jer to znači dakle u tom pogodbenom načinu da će mnogo toga promaknuti, kao što i danas promiče jer ne možemo izvršiti inspekciju, bez obzira da imamo ne znam koliko inspektora ne možemo izvršiti inspekciju svih predmeta od opće uporabe na tržištu. Kažu da se oko 6% predmeta od opće uporabe ili za opću uporabu uspije kontrolirati u Republici Hrvatskoj to je statistički tako. Onih 94%, dakle promakne mimo bilo kakve inspekcije i nadzora. Usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije za koje je ovdje rečeno da je bilo 2006., pa 2013. i evo sad 2014. mi sliči pomalo na rečenicu moga bivšeg šefa koji je rekao Boro vratit ćemo se mi jednog dana na onaj radio na diode ili gramofonske ploče. Jer ova tehnika kad zakaže nema više nikakvog ni popravka ni ništa niti s njom znaš rukovati. To ove mlađe generacije znaju od prve, ali mi malo stariji malo nam teže ide. Tako i ovo, dakle zakon koji sad postoji evo donesen 2013. godine mijenja se 2014. pa nije to zbog nikakvog usklađivanja sa zakonodavstvom Europske unije jer inspektorati u Europskoj uniji su riješeni na dva načina. Postoji u nekim zemljama državni, a postoje ovako podijeljeni po ministarstvima. Prema tome, to je samo usklađivanje sa Zakonom o inspektoratu kojim je prestao raditi Državni inspektorat, sa našim zakonom, ne europskim zakonom. I sada se nadležnost daje ovim inspekcijama koje će kaže ukoliko bi to primijetili da ima nesukladnih predmeta ili zdravstveno neispravnih predmeta od opće uporabe odmah obavijestiti Ministarstvo nadležno za zdravlje. Dakle, idemo okolišnim putem do ministarstva koje je zaista nadležno i koje je mjerodavno za ocjenu i kvalitete, ispravnosti i sukladnosti predmeta od opće uporabe. Dakle, to je Inspekcija Ministarstva zdravlja. Dakle, idemo jednim okolišnim putem preko drugih inspekcija. Je li to baš tako potrebno, je li taj proces duži, jesu li ispitivanja koja će provesti razno razni inspektori, dakle dulje trajati. Jasno da će Ministarstvo zdravlja o tome obavijestiti i, odnosno da će se obavijestiti i Europska unija čim se primijeti uporaba takvih predmeta na hrvatskom tržištu. S obzirom na ove promjene, a s obzirom da smo u raspravi o novim inspekcijama pri ministarstvima tada nismo bili za tu ideju da se, da prestane sa radom Državni inspektorat. Bilo bi nesuvislo da budemo sada za ovakav zakonski prijedlog, jer smo i tada bili protiv ukidanja Državnog inspektorata, pa slijedom same naše odluke o neprihvaćanju odluke o prestanku rada Državnog inspektorata i podjele na razna ministarstva ne možemo ni biti za ovakav zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Josip Đakić ima repliku.
Hvala lijepo. Kolega Boro, rekli ste da inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona u obavljanju nadzora nad proizvodnjom i stavljanja na tržište predmeta opće upotrebe obavljaju sanitarni inspektori. I ja bih se složio s time da donosimo ovakav zakon, ali nismo osigurali ni dovoljan broj inspektora koji bi vršili taj nadzor. Reći ću primjer. Od šest mogućih po pravilniku inspektora na području Županije Virovitičko-podravske ima ih 0,5 i taj 0,5 je na porodiljnom dopustu. Ispomoć iz Osječke županije i koprivničke sigurno nije adekvatna. Briga i skrb za ispravnost i proizvoda kao i svih drugih stvari koje sanitarni inspektori nadziru je upitna. Epidemija moguća svake vrste. Tako da donosimo zakone, a nismo osigurali ni osnovne standarde, tj. ljude koji će nadzirati provedbu tih zakona. Provedba zakona sigurno može biti samo od stručnih, kvalitetnih ljudi, a za njih se ne raspisuje natječaj jer je zabrana zapošljavanja u državnoj službi. I sad jedno s drugim kosi se zapravo i ne može biti primijenjeno, jer nema tko provesti to. Ako vaši dođu iz Osijeka na ispomoć u našu županiju sigurno će vaš prostor ostati nepokriven i neće moći adekvatno raditi svoj posao. Stoga je nužno prije svega osigurati dovoljan broj inspekcijskih službi, tj. samih inspektora kako bi mogli pokriti teren i provoditi ove zakone, inače je ovo mrtvo slovo na papiru.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Ja ću početi od kraja vaše replike. Naime, prije da će vam doći iz Bjelovara netko nego li iz Osijeka, a ja sam iz Broda Slavonskog, tako da vam ne mogu tu puno pomoći da nagovorim nekoga od inspektora u Slavonskom Brodu da ode malo do Virovitice, Pitomače ili ne znam ni ja kojeg graničnog prijelaza sa Mađarorsagom, dakle državom Mađarskom. No, što se tiče same vaše inspektorice, dakle imate 0,5. Ne znam kako to mislite 0,5 inspektora. Ali s obzirom na demografsko osiromašenje Republike Hrvatske dobro bi bilo da ne samo inspektorica nego i puno toga imamo više na porodiljskom dopustu u Republici Hrvatskoj ljudi. Ja se nadam da će inspekcija i sanitarna i ostala Ministarstva zdravlja pronaći rješenje za vašu županiju s obzirom da ste ovo ovako javno iznijeli tako da se nadam da će u Ministarstvu zdravlja doći do preraspodjele kadrova i na Virovitičko-podravsku županiju na vaše i opće zadovoljstvo. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba Hrvatske narodne stranke u Hrvatskom saboru poštovana zastupnica Sonja Köning.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče našeg Sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolege i kolegice [[Upadica predsjednik: Nedajte se ovim provokatorima.]] Pogotovo od gospodina Šukera. Evo kolegice i kolege, ovim predloženim izmjenama zakon dopunjujemo sa svega par riječi i mi to u klubu HNS-a podržavamo i ističemo važnost za naš život i zdravlje Zakona o predmetima opće upotrebe, jer predmeti opće uporabe, odnosno materijali od kojih su izrađeni ti predmeti dio su našeg svakodnevnog života. Jedemo iz njih, pijemo iz njih, spavamo između njih, sjedimo, stojimo i hodamo po njima, živimo u kućama i radimo u prostorima napravljenim većinom od tih materijala. I o njima najčešće ne razmišljamo, uzimamo iz zdravo za gotovo, a vrlo je važno za ljudsko zdravlje da su oni za upotrebu sigurni. O tome, između ostalih, brine laboratorij Odjela za predmete opće upotrebe pri Zavodu za javno zdravstvo RH koji posjeduje dugogodišnju tradiciju od preko 50 godina u ispitivanju ali i u istraživanju predmeta opće upotrebe. I ovu priliku zato želim iskoristiti da pohvalim rad djelatnica i djelatnika tog odjela koji u ne idealnim uvjetima brinu o zdravstvenoj ispravnosti predmeta koje svakodnevno koristimo. Želim zato u svega par rečenica predstaviti i njihov rad. U odjelu se općenito prati, proučava i ocjenjuje zdravstvena ispravnost predmeta opće uporabe u proizvodnji i prometu u RH, ali i onih iz uvoza. Ispituje se, uz sve materijale i gotove proizvode koji dolaze u dodir s hranom, i ambalaža za predmete široke potrošnje. U odjelu postoji i vrlo dobra suradnja s fakultetima Sveučilišta u Zagrebu te međunarodna suradnja, a studentima srodnih fakulteta pruža se mogućnost obavljanja stručne prakse i stručnog usavršavanja. Osim toga laboratorij Odjela za predmete opće uporabe aktivno surađuje sa europskim referentnim laboratorijima, pruža znanstvenu i stručnu pomoć raznim institucijama u RH a djelokrug rada odjela uključuje i znanstveno-istraživački rad što je rezultiralo publiciranjem mnogih, mnogih znanstvenih radova. U svom radu koji još jednom pohvaljujem najviše ističu potrebu veće sigurnosti našeg tržišta i veću zaštitu potrošača koja će se vjerujemo kao i oni i ovim zakonom osigurati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Da li predstavnik Vlade RH želi završnu riječ? [[Upadica: Replika.]] A imamo repliku? Ispričavam se, je, je. Ispričavam se, nije bila namjera. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolegice König cijenim vaše zalaganje i razmišljanje glede Zavoda za javno zdravstvo i suglasan sam u potpunosti sa tim. Mislim da je njihov doprinos neprocjenjiv, da sve ove reference koje ste pobrojili da stoje, da su uistinu pokazali se i dokazali da znaju. Cijenim naravno i vaše zalaganje za zdravlje, za dobro naravno, prije svega dobro zdravlje, ali nikako ne mogu razumjeti da onda podržavate ove izmjene i promjene koje na neki način ova praznina, ova pravna praznina da tako kažem kako kažete da jednostavno kroz toliko vremena je moguće se dogoditi jedna katastrofa pri primjeni predmeta opće upotrebe. Tu je problem izuzetno velik, dakle da se jednostavno u tom vremenu. Pa vi zamislite kakav jedan incident koliko može napraviti čudo veliko dakle pri primjeni predmeta nekakvog igračaka dječjih. Pa što se događa, sjećate se prije nekoliko godina, na to ja želim upozoriti. Tu je problem i to nije u suglasju jedno s drugim kolegice poštovana. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Sonja König.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Milinković cijenim vaše slaganje sa mojom pohvalom odjela laboratorija u Zavodu za javno zdravstvo, ali ne slažem se s vama u ovom dijelu koji ste rekli da inspektori u ovom vremenu ne rade jer oni nisu nigdje nestali. Nije praznina kolega, oni rade svoj posao kojim još jedanput ovom prilikom želim ih pohvaliti za taj posao. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Predstavnik predlagateljice nema završnu riječ. Zaključujem raspravu. O konačnom prijedlogu zakona glasovat ćemo kad se steknu uvjeti za glasovanje. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o predmetima opće uporabe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 644. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Najprije da naglasim da je za donošenje ovog zakona potrebna većina svih glasova zastupnika u Hrvatskom saboru, u skladu sa člankom 252. Poslovnika Hrvatskog sabora, a sada utvrđujem da je većinom glasova 77 za, 10 glasova protiv i 10 suzdržanih glasova donesen Zakona o izmjenama Zakona o predmetima opće uporabe u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Dakle, ukratko i ovdje predloženim izmjenama mijenjaju se odredbe koje spominju nadležnost Državnog inspektorata i usklađuju se prema novonastaloj podjeli, odnosno u dijelu provođenja službenih kontrola nad označivanjem genetski modificiranih organizama nadležnost preuzima Ministarstvo poljoprivrede odnosno Inspekcija kakvoće. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra zdravlja. Da li predstavnici radnih tijela žele iznijeti izvješće radnih tijela? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Kutija. Izvolite kolega Kutija.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Ja ću isto tako biti kratak kao što je bio i zamjenik u pojašnjenju jel'. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o genetski modificiranim organizmima vezana je za inicijativu 2001/18 EZ znači mijenja se nadležnost nad provođenjem inspekcijskog nadzora i službenih kontrola u dijelu označavanja GMO organizama i proizvoda koji sadrže ili se sastoje ili potječu od GMO na razini maloprodaje. Nadležnost nad provođenjem ovih inspekcija prelazi sa ukinutog državnog inspektorata na inspekciju za kakvoću hrane ministarstva nadležnog za poljoprivredu. Državni inspektorat prestao je sa radom 1.siječnja ove godine donošenjem zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustroju odnosno ustrojstvu i djelokrugu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave. Članak 13. navedenih izmjena i dopuna zakona propisuje kako će Vlada RH u roku od 30 dana od stupanja na snagu ovog zakona uskladiti Uredbe o unutarnjem ustrojstvu središnjih tijela državne uprave koja mijenjaju ustrojstvo odnosno djelokrug rada. Vlada RH uputila je tijekom prosinca u saborsku proceduru 15-tak zakona kojim se prenosi nadležnost sa državnog inspektorata na ministarstva. Isti su doneseni u ovoj sabornici 24. siječnja ove godine. S druge strane Ministarstvo poljoprivrede na službenim stranicama ministarstva 2. siječnja ove godine objavilo kako Ministarstvo poljoprivrede preuzima poslove državnog inspektorata u okviru svog djelokruga od 1.siječnja ove godine te kako građani svoje zahtjeve mogu uputiti na naznačenu mail adresu. Što želim naglasiti? Znači Ministarstvo poljoprivrede je preuzelo nadležnost nad provođenjem inspekcija prije no što je to potvrđeno u ovoj sabornici, no ako se vratimo na ova dva zakona koji su očigledno odnosno Zakon o genetski modificiranim organizmima, oni su znači očigledno zaboravljeni kad se raspravljalo o ovom paketu zakona prije otprilike mjesec i pol dana kojima se prenosio inspekcijski nadzor i službene kontrole sa državnog inspektorata na ministarstva. Znači, jasna je nužnost njihovog donošenja no isto tako treba upozoriti na postojanje pravne praznine od gotovo tri mjeseca ukoliko je netko te poslove u međuvremenu obavljao, znači da je kršio zakon. Znači, radio je protuzakonito. Isto tako želim, nije direktno vezano uz ovaj zakon ali tiče se GMO-a, na zadnjoj sjednici Odbora za poljoprivredu razgovaralo se je o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i vijeća o kloniranju goveda, svinja, ovaca, koza i kopitara. Postojala je inicijativa, ovo sad nema veze s Ministarstvom zdravlja ali ima veze sa Ministarstvom poljoprivrede. Čuli smo od gospođe Španjol da je pokrenuta inicijativa od uzgajivača istarskog goveda boškarina da se dozvoli kloniranje zbog premalog broja grla. Međutim, čini mi se u Jutarnjem listu u nedjelju prošlu da je ta izjava demantirana od samih uzgajivača što hoću kazati, znači da unutar Ministarstva poljoprivrede isto tako postoji nesuglasje i mislim da je to preopasna tema za ovaj igranje kad je kloniranje u pitanju. Isto tako imamo u novije vrijeme određena istraživanja koja ukazuju da ta tema doista zavređuje posebnu pozornost, posebnu pažnju i nemojmo sebi davati za pravo da olako pristupamo tom problemu. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se i vama poštovani zastupniče i mogu reći da je vaše maslinovo ulje i vino izvan GMO-a sasvim sigurno. Replika, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, slažem se s vašom konstatacijom, ali isto tako kolega Kutija, slažem se i s vašom konstatacijom da je evidentno da je onaj tko je predlagao ukidanje državnog inspektorata nije znao što taj državni inspektorat radi jer nije logično ako s jednom rečenicom trebate promijeniti 30 i još nešto zakona da ih niste poslali u … u Sabor je to promijenio. Dakle, ovo je sad definitivna potvrda sve ovo što se događa od 1.1. na ovamo da oni koji su ukidali državni inspektorat nisu znali šta ta institucija radi, pa dapače, čak su se i nabacivali sa blatom na jednu državnu instituciju koja je dobro radila svoj posao. Ali kolega Kutija, tu imate i puno gorih stvari. Očigledno da niti ne znaju što su poticajna sredstva zapošljavanja kroz Zavod za zapošljavanje jer očigledno za 41 mjeru nema novca i mogli bi po onoj narodnoj, pišem ti polako jer ti sporo čitaš, samo Sabor jako brzo čita ali očigledno po našem dnevnom redu da nemamo što čitati.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Kutija.
Zahvaljujem se. Pa kolega Šuker, ima jedna pjesma koja se može kazati direktno tiče te teme, bila je popularna prije nekoliko godina. Čini mi se gospođa Obrovac je ukomponirala, pišem pismo, tinta mi se prolije. Znači, očigledno je da je nestalo tinte kad se je razgovaralo o ovim izmjenama paketa svih ovih zakona vezano za državni inspektorat.
Hvala lijepo. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je klub Nezavisnih zastupnika, poštovani zastupnik Damir Kajin, liste nezavisnih, svi su nezavisni koliko ja znam po Ustavu. Hvala lijepa.
Poštovana gospodo zastupnici, gospodine predsjedniče, zamjeniče, ministre. Da, dobro, ovdje se nema što raspravljati. Svi smo protiv jasno GMO-a iako ćemo isto tako priznati sami sebi da nažalost taj GMO je prisutan i u Hrvatskoj. Znači, svi smo protiv ali on je prisutan, to je naprosto činjenica. Mi možemo iz toga zabranjivati, GMO je s druge strane znamo tu, ali sve moramo učiniti da ga u Hrvatskoj ne bude. Međutim, evo ja ću isto tu gdje je stao gospodin Kutija ići korak dalje i točno u nedjeljnom Jutarnjem listu, veliki naslov, tko želi klonirati boškarina? Naša se grla množe i bez pomoći a mi nemamo novaca ni za ove koje imamo. Koliko je ta rasprava bila bizarna ili nije na tom saborskom Odboru za poljoprivredu, ne znam, ali znam da je unijela paniku među uzgajivače te autohtone istarske pasmine. Ja samo želim spomenuti da u doba prije traktora kada se volovima orala zemlja, u Istri smo imali oko 30 hiljada što boškarina, što …, što balina, savina, …, itd. Još jednom riječi ću reći sve to da ni na koji način ne. Ako treba taj ponos Istre, kao što i sve što je bilo pošteno ponosno, hrabro na tim prostorima polako nestalo ili nestaje, neka i oni nestaju, ali klonirati ni na koji način nemamo prava. Prije 25 godina izbrojano je bili u Istri 103 krave i o 8 bikova, znači boškarina, sad ih već ima negdje oko 1300, možda i 1500 i zašto bi se ih kloniralo. Osobno ja smatram da je boškarin na dobrom putu da bude spašen, a kako ga se spasilo, tako što ga se ponudilo restoranima i što pojedinci imaju danas razloga da ga uzgajaju jer imaju taj neki komercijalni interes. Ako nemaju komercijalni interes nećemo imati niti boškarine. Da tako nema, rekoh ni boškarina ne bi imali. Znači, vrlo kratko, ne kloniranju, ne GMO-u i mene ono što isto živo zanima, tko je taj koji je pokrenuo tu inicijativu o kloniranju? Da li su to bili neki ljudi iz Istre koji to danas demantiraju ili je to, ne znam, neko tijelo na državno razini? Sve u svemu ono što je bitno kada govorimo o toj temi to su poticaji. Oni su krenuli na inicijativu Dina Debeljuha, ondašnjeg saborskog zastupnika '94. godine, oni su se u međuvremenu istopili, svojevremeno se za kravu i tele dalo dobiti do 8000 kuna poticaja, sada je stimulacija 1926 kuna po rasplodnom grlu. Nema terena za ispašu, treba razriješiti pitanje poljoprivredne državne zemlje, najam države zemlje je u Istri relativno skup, a za jedno grlo vam de facto treba najmanje jedan hektar zemlje [[Upadica predsjednik: Kolega Kajin, možete se vratiti na modificiranje.]] Pa nemamo što govoriti o ovom GMO-u, a mene daleko više zanima ovo što nam netko prijeti naprosto sa tim kloniranjem boškarina [[Upadica predsjednik: Nemate obvezujući mandat, pogotovo vi ne.]] Sve u svemu gospodine predsjedniče dobro je da je gospodin Kutija potaknuo tu raspravu, ja se eto pridružujem to inicijativi, ne GMO-o, ne kloniranju. Hvala.
Hvala i vama. Imamo repliku poštovanog zastupnika Branka Kutije.
… [[Govornik nije uključen.]] Ispričavam se. Tko je pokrenuo inicijativu vezano za kloniranje boškarina? Odgovor je vrlo jednostavan, odite u Ministarstvo poljoprivrede i oni će vam kazati tko je pokrenuo inicijativu. Nama je prezentirano da je to, pokrenula se ta inicijativa od strane udruženja uzgajivača istarskog goveda koje se zove boškarin. Da li je to točno ili nije, ja ne znam, ali isto tako sam i ja iščitao ovaj tekst kao i vi u Jutarnjem listu, iz njega je vidljivo da oni to nisu pokrenuli. E sad, tko je ja ne znam, isto tako i mene interesira kao i vas.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ja ne mogu vjerovati da bi to učinili uzgajivači, pod navodnicima, istarskog goveda ili boškarina. Ne mogu vjerovati da bi iza toga npr. stajao gospodin Štifanić koji je predsjednik te udruge i koji to odlučno naprosto demantira. Na isti način to je demantirao i gospodin Gracijano Prekalj iz agencije iz AGRRI koji je doslovce rekao da kloniranje, umnožavanje, što ja znam, jedinki istog genetskog sustava, istarsko govedo bogato je različitim genetskim svojstvima i to treba sačuvati kao njeno bogatstvo, itd. Znači, ne kloniranju. Ne mogu vjerovati da je ta inicijativa krenula iz Istre, ali ako je potrudit ću se i doći do podatka pri nadležnom ministarstvu i vidjeti tko tu govori istinu, odnosno tko obmanjuje i kako istarsku, tako i hrvatsku javnost. Ne GMO-u, ne kloniranju. Ako treba propasti, neka propadne, ali barem ćemo znati što smo nekada bili, što nas je održalo na životu i kako smo ovaj, opekli.
Poštovani kolege, saborska govornica nije predviđena za prikriveno reklamiranje pa makar se radilo o važnoj temi. Molim, poštovani zastupnik Ivica Madić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo, potaknut sa vašim navodom bizaran rad Odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora, ja bih rekao da takve opaske ne bi trebalo davati pogotovo što niste bili prisutni. Ono na što reagiram je sigurno i ovo što je rekao kolega Kutija, da je ovo bio način zaštite posebno ugroženih vrsta i da je došao prijedlog upravo … kako je kolega rekao. Što se tiče stava odbora za poljoprivredu Hrvatskog sabora je sigurno ne i kloniranju, sigurno ne GMO hrani. Ono što ste vi sebe doveli u jednu kontradiktornost kada govorimo o boškarinu, da je to posebno ugrožena pasmina, na kraju smo završili sa komercijalom i pitanjem, vrsta je posebno ugrožena, a ona završava na liniji klanja. Prema tome, to malo ne ide jedno s drugim, a način na koji bi se trebala poticati ili davati potpore i za boškarina, RH i struka treba reći koji je to broj boškarina, da to ne bi bilo u nedogled, a da netko drugi plaća nečiju komercijalu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Damir Kajin.
Da poštovani kolega, pa najviše me uznemirio prije svega natpis u Jutarnjem listu, tko želi klonirati istarsku boškarinu? Evo, to nas je uznemirilo. I ne slažem se s vama da je i ovdje išta bizarno osim činjenice što se poticaji od 94. godine permanentno smanjuju. Rekao sam maloprije za govornicom da su se oni defacto istopili. Svojevremeno se za kravu i tele dalo dobiti do 8000 kuna, sad ta stimulacija iznosi 1926 kuna. I drugu stvar koju ću vam reći, ne ide spašavanje boškarina bez komercijale. Mi ih moramo uzgajati, mi ih moramo nuditi restoranima, jer u protivnom taj istarski kmet, težak, seljak svejedno neće imati interesa tim životinjama posvećivati svoje vrijeme i njima se baviti. I to mora shvatiti i hrvatska javnost, samo tako možemo spasiti istarskog boškarina. A ne samo tu autohtonu sortu nego možda i neke druge. Njihova cijena u restoranima jasno tog kilograma mesa je neusporedivo veća od ostalih, ali da bi ga uzgojili cijena je isto tako puno veća, a o kvaliteti ishrane da se i ne govori.
Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je Klub Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine Cesarik, kolegice i kolege evo ja ću samo malo iskoristit ovu govornicu. Gospodin Kajin vjerojatno u kloniranju boškarina ima prste gospodin Jakovčić sigurno, pretpostavlja. Rekli ste ne kloniranju ne GMO-u. Prije svega na to je trebalo razmišljati u vremenima kad smo pregovarali sa Europskom unijom. Ovo smo, već su svi do sadašnji govornici rekli da je Ministarstvo poljoprivrede preuzima poslove koje do sada i imao djelomično obavljao Državni inspektorat. Međutim, i u ovom dokumentu a i u svim ostalim dokumentima piše što vjerojatno su svi pročitali Europska unija nam kaže, odnosno nalaže u nekima preporuča koegzistenciju genetski modificiranih usjeva s konvencionalnim i organskim uzgojem. Treba osigurati suživot. Mi smo to prihvatili, prema tome ne možemo sada vikati, mi možemo ovdje s govornice se praviti onako svjesnima što GMO znači. Vi kad s pozornice, trebalo je vikat u onim vremenima kada je to bilo uputno i kada smo mogli nešto promijeniti, ne kažem da ne možemo i sada promijeniti. Hrvatska, slažem se sa onima koji se za to zalaže, Hrvatska bi trebala ostati država očišćena ili trebala je ostati očišćena od GMO hrane, ali kažem bilo bi puno lakše to ostvariti da smo na vrijeme upozoravali da je Hrvatska specifična zemlja i da smo se izborili za to da budemo oaza u Europskoj uniji i da uzgajamo znači hranu na konvencionalan način i sa usjevima koji nisu GMO. I ne samo da će se osigurati koegzistencija genetski modificiranih usjeva sa konvencionalnim i organskim uzgojem već će u ne tako dalekoj budućnosti GMO hrana preplaviti Hrvatsku. Jesti ćemo ono što ne bismo trebali jesti, jesti ćemo onu hranu koju smo toliko osuđivali i kada smo već pristali na GMO. Treba reći i to da GMO hranu forsiraju velike korporacije jer je njezin uzgoj daleko lakši, jeftiniji, one to čine ne zbog toga što bi činile dobro čovječanstvu nego zbog što većeg profita. Naročito se GMO hrana ukorijenila u najsiromašnijim državama i treba priznati da su i kad pogledamo sami sebi u oči i priznamo da su korporacije i u Europskoj uniji i u čitavom svijetu znači na kugli zemaljskoj iznad država i da novac sve može, da profit pobjeđuje Vlade i najmoćnijih država, tad ćemo shvatiti da naša borba protiv GMO organizama će biti vrlo teška i da rezultati će biti vrlo mršavi. Hraniti se zdravo, ona parola je čista prošlost jer GMO će nas preplaviti i gotovo da tu nema brane, branu je trebalo raditi ponavljam u vrijeme kada se pregovaralo sa Europskom unijom. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo tri replike. Idemo prvo poštovani zastupnik Damir Kajin.
Gospodine zastupniče ne znam tko ima prste u kloniranju boškarina, ali znam da u toj bizarnosti Jakovčić nema svoje prste. U mnogočemu drugome da, ali u ovome sigurno ne i to mu nitko ne može imputirati. O nekim rabotama npr. od načina preuzimanja medija, kontrole medijskog prostora u Istri, medijskog reketa da, ali o kloniranju boškarina njegov stav je identičan mom i vjerujem vašem i velike većine zastupnika u ovome domu. Jučer sam bio na jednoj tribini posvećenu prilikama Novom listu. I mogu reći samo jedno da medijski standard u tom listu i koji egzistira u primorsko goranskoj županiji, Istra nažalost neće dostići ni za 103 svjetlosnih godina.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Kajin ovo s Jakovčićem je bilo čisto malo bockanje. Ja jesam isto kao i vi i kao što ste rekli gospodin Jakovčić protiv kloniranja boškarina i protiv kloniranja uopće protiv kloniranja i protiv GMO hrane. A što se tiče ovog Novog lista sasvim sigurno treba reći s ove govornice da treba sačuvati Novi list, da država treba sve učiniti kako bi Novi list egzistirao i kako bi maknuli razni … [[Govornik se ne razumije.]] koji izvlače iz medija profite kako bi se bavili unosnijim građevinskim poslovima i kako bi zatrovali medijski prostor. Ovo što se radi u Novom listu sasvim sigurno da je upereno ne samo protiv Novog lista, ne samo protiv novinara nego je upereno protiv demokracije u Hrvatskoj, protiv čitavog medijskog prostora. Netko želi svjesno uništiti jedne dobre novine.
Najprije bez … [[Govornik se ne razumije.]] upozorili su me iz druge strane. Poštovani zastupnik Igor Češek replika.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolega Vukšiću mogu se složit sa skoro cijelom vašom raspravom. Vi ste govorili o suživotu između GMO proizvoda i konvencionalnih poljoprivrednih proizvoda. Miroljubivog suživota nema, nemoguće je. Jer prirodni oprašivači vjetar i kukci ne poznaju razliku između GMO proizvoda i konvencionalne poljoprivrede ili još gore ekološke poljoprivrede. A sami se volimo hvaliti da je u ekološkoj poljoprivredi budućnost. Dakle, vidimo i sami da cijela Europska unija praktički plaća duplo veću cijenu za organski uzgojene proizvode. Ako smo se opredijelili kao takvi i to nam je cilj povećati proizvodnju ekološku i organsku onda dakle Hrvatska mora biti GMO free zemlja.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi gospodine Češek, slažem se, govorili ste o tome da nema miroljubivog suživota, ne samo ako i mi postanemo, a nećemo i nismo, očišćena zemlja od GMO-a, znači čista zemlja sa konvencionalnim uzgojem susjedstvu kao što ste rekli oprašivači nemaju niti oči niti znaju šta je GMO hrana. Ne možemo postaviti neke brane i neke zidove. I zato sam rekao da će borba protiv GMO-a biti gotovo nemoguća i ona je već izgubljena. I koliko god mi ovdje sa govornica vikali da smo protiv GMO-a, GMO nas je okružio, GMO-a je sve više u Hrvatskoj i velike korporacije inzistiraju na tome i to je unaprijed izgubljena bitka.
Poštovani zastupnik Ivica Mandić, replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić sa vama se gotovo u najvećem dijelu slažem. Ali ono što je sigurno a što ste vi u ovoj replici rekli da genetski modificirana hrana stiže u Republiku Hrvatsku, da li protiv mesnih proizvoda, da li preko drugih. Ono što je zadatak nas u ovom Visokom domu, sigurno osigurati građanima da znaju što konzumiraju. I obaveza isticanja na svakom proizvodu taj proizvod ima porijeklo od genetski modificirane hrane. Jer koliko znam Brazil, Argentina, velika polja soje, to je sve genetski modificirana a mi veliki dio proizvoda dobivamo baš, mesnih proizvoda iz tih dijelova svijeta. Pa bi bilo svakako dobro da građani dobiju informaciju a onda građanin po svojoj želi može da li će uzeti tradicionalnu, ekološku, organsku hranu i da on odlučuje sam. Znači bitno je dati građaninu pravu informaciju što se sadrži u određenom proizvodu koji je na tržištu u Hrvatskoj. Uglavnom Hrvatska je još uvijek bez usjeva genetski modificiranih organizama.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Gospodine Mandiću slažem se s vama, građani trebaju znati što jedu, to smo, kada smo govorili o deklaracijama na hrani koje bi trebale biti istaknute čitkim velikim slovima i trebalo bi u dućanima biti kao što piše u nekim restoranima ovdje je pušenje dozvoljeno ili ovdje pušenje nije dozvoljeno. Čini mi se koliko god se mi sada opirali da će uskoro na svim dućanima pisati ovdje je sve GMO.
Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika. Na redu je Klub zastupnika SDSS-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Mile Horvat. Izvolite kolega Horvat.
Kolegice i kolege, predsjedniče Hrvatskoga sabora, pozdravljam zamjenika ministra zdravlja gospodina, odnosno pomoćnika ministra zdravlja [[Upadica: Zamjenik, zamjenik kolega, zamjenik.]] Zamjenika. Vrlo mali zakon, izmjene zakona u jednom članku, sve su kolege prije toga rekle šta je suština ovih izmjena, dakle usklađuje se nadležnost inspekcijskih poslova i ta nadležnost se sada prebacuje na Ministarstvo poljoprivrede. I tu smo stali. Dakle onda ne bi morali više raspravljati o ovim izmjenama zakona. Ne bi morali kada to ne bi bila po nama jedna vrlo interesantna tema o kojoj se do sada nije previše u medijima razgovaralo. Dakle, GMO hrana, upotreba GMO hrane, proizvodnja GMO proizvoda. U svakom slučaju da o ovom svemu treba da razgovara struka a to su prije svega genetičari, odnosno molekularni biolozi u najmanju ruku. Mi svi možemo laički o tome razgovarati i reći nekakvo svoje stajalište. I ja ću upravo i reći kao laik nekoliko stvari do kojih sam došao analizirajući iskustva i mišljenja akademskih, pojedinih akademskih krugova iz svijeta. Čisto da bih potakao na razmišljanje činjenicu šta je to GMO i šta nas u budućnosti vjerojatno čeka a u skladu sa onim što su kolege ispred mene upozoravali. Po definiciji genetski modificirana hrana su biljke, voće i povrće, usjevi koji se dobivaju križanjem gena različitih vrsta biljaka kako bi se od takve biljke dobila neka nova, bolja svojstva, veći urodi, veći plodovi, ljepši izgled, manja mogućnost kvarenja, a time vjerojatno i nešto niže cijene. I to je definicija GMO hrane i sve bi to bilo idealno kad bi to stvarno tako i bilo. Prva analiza koja je provedena na našim prostorima kaže da bi svega 7% naših ljudi ispitanika, konzumenata, konzumiralo GMO hranu, 58 ih ne bi konzumiralo kada bi imali mogućnost da to biraju. To je vrlo interesantan podatak. Najviše odbijanja GMO hrane, GMO proizvoda pokazali su ispitanici u Dalmaciji, čak 68 i u sjevernoj Hrvatskoj čak 62%. I to vjerojatno govori o činjenici da se na tim prostorima drugačije razmišlja o nekakvim aspektima kvalitete hrane. Isto tako ispitivanja u svijetu kažu sa stanovišta koristi mogu se pročitati i mišljenja da genetski modificirani usjevi ne pružaju korist farmerima u svijetu, umjesto toga utvrđeni su mnogi problemi kao što je povećana upotreba herbicida, nejednake performanse, loša ekonomska dobit za farmere. Ali isto tako se ukazuje da pored toga jačanje korporativnog monopola na hranu ima za posljedicu i osiromašivanje porodičnih farmi širom svijeta, a ovo je činjenica da suština uvođenja GMO hrane jeste jačanje korporativnih monopola na hranu. Sljedeće istraživanje ukazuje na činjenicu da korištenje GMO hrane povećava rizik od alergija u ljudi i domaćih životinja koji konzumiraju takvu GMO hranu. Pa onda imamo rezultate nekoliko naučnih studija koji su pokazali da alergijske reakcije u pojedinim slučajevima mogu biti i fatalni. Zabilježen je recimo porast alergijskih reakcija za 50% više nakon početka korištenja GMO soje u Velikoj Britaniji, Irskoj i SAD-u. Zbog iznijetih činjenica Britanska medicinska asocijacija uputila je otvoreni poziv za zabranu daljnjeg širenja GMO usjeva i hrane, dok je ugledni britanski naučnik sir William Asher koji je predsjednik Upravnog odbora za nauku i obrazovanje Britanske medicinske asocijacije otvoreno prozvao GM hranu frankensteinskom hranom. Dakle to je stav takvog jednog uglednog akademika. Isto tako imamo iskustvo iz Francuske koji su krajem prošle godine rezultati prve dugoročne studije o efektima ishrane GMO sjemenom u svijetu, uradio je tim naučnika Francuskog univerziteta Cayenne. Ova studija je pokazala da Monsantov kukuruz u klasi NK 603 kao najkorišteniji hibrid na svijetu, dakle njihov hibrid koji se uz njega koristi a to je raundap. Inače njegova upotreba je komercijalizirana u Europskoj uniji, korišteni nezavisno ili združeno, zajedno, izazivaju tumore, poremećaje imunosistema, hormona i čitav niz drugih poremećaja koji dovode do prerane smrti. To je istraživanje Francuskog univerziteta Cayenne prošle godine. Organizacija Green Peace objavila je publikaciju "Vodič za kupce" u kojem je predstavila većinu proizvođača hrane i označila one koje sadrže GMO, svjetskih proizvođača hrane. Ja naravno s ove govornice neću reći koji su to ali činjenica jeste naši ljudi moraju znati da se GMO hrana nalazi u ketchupima i sosevima, da se nalazi u supama, kesicama, kockicama, u konzerviranim supama, da se nalazi u vegetarijanskoj hrani. GMO se nalazi u začinima, dodacima, GMO se nalazi u pićima, u svim vrstama piva, kavi, Pepsi, Coli recimo itd. GMO se nalazi i u pekarskim dodacima. Znači da je GMO bez obzira na našu želju da ili ne, on je već kroz proizvode tih svjetskih firmi, proizvođača prisutan ovdje na našem tržištu. Sljedeća istraživanja i sljedeće pitanje je nauka postavila vezano za tvrtku Monsanto, odnosno njihovu čuvenu soju. O tvrtci Monsanto se može dosta toga pričati, nije sad prilika, dakle sa stanovišta poljoprivrednika GMO soja tvrtke Monsanto koja je nekakav obećavajući model za proizvodnju soje u cijelome svijetu, ništa veći prinos nije od uobičajenog, čak štoviše sve Monsantove GM sorte imaju jednu jedinu prednost, one su otporne na vlastite herbicide raundap. Prema tome, sva je filozofija u onome što je kolega Vukšić rekao, u velikim monopolskim proizvođačima hrane koji žele monopolizirati osnovnu stvar, a to je proizvodnja strateških sirovina, a to je proizvodnja hrane. Bilanca GMO-a s obzirom na utjecaj ne ekologiju kaže da je oko 40 modela GMO sjemena na 160 milijuna hektara na koliko su zastupljeni u svijetu, uništeno je više od 40 hiljada sorti hibrida stvaranih evolucijama tokom ovog vremena ili naporima stručnjaka u brojnim institucijama širom svijeta. Prema tome, cijelu jednu naučnu tekovinu mi smo sveli na 40 modela GMO hrane koje kontroliraju dvije do tri korporacije u svijetu. I za kraj reći ću samo da iskustva iz Europske unije, 12 ministara Europske unije pozivaju Bruxelles da ne odobri GMO kukuruz. Naime, u Vijeću za europske poslove vođena je rasprava o odobravanju uzgoja GMO kukuruza otpornog na kukce Pioneer 1507 kojeg je razvila kuća DuPont. Protiv toga je bilo 19 zemalja članica među kojima je bila i Republika Hrvatska. No međutim, tih 19 zemalja članica nemaju kvalificiranu većinu da odbace prijedlog i u tom slučaju po principu komitologije Europska komisija morala bi donijeti sama odluku o odobravanju te vrste GMO proizvoda u roku od 24 sata. I onda se postavlja pitanje kakva je to apsurdna situacija da većina zemalja protiv uvođenja takvog GMO proizvoda, da je Europski parlament protiv takvog uvođenja GMO proizvoda, a Europska komisija želi bez obzira na ovo protivljenje da se takav GMO proizvod uvede na tržište Europske unije. Prema tome, ovo ukazuje na način kako funkcionira Europska unija i naravno ovo ukazuje na način, na činjenicu da postoji izuzetan interes za zaštitu određenih monopolskih svjetskih proizvođača GMO sjemena koji će sutra vjerojatno biti obrazac korištenja na našim njivama. Prema tome, zaključak je jedan. Ako želimo zadržati stratešku proizvodnju u našim rukama, osnovnu stratešku proizvodnju, a to je proizvodnja hrane duboko moramo razmisliti o utjecaju GMO politike koja se u okviru Europske unije nameće članicama Europske unije. U svakom slučaju ćemo ove izmjene zakona prihvatiti.
Hvala lijepa. Imamo sada nekoliko replika. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Horvat, evo uistinu sam suglasan sa vama u ovom dijelu gdje ste govorili i mislim da je bilo potrebno danas naglasiti i ovaj dio GMO-a baš na ovaj način na koji ste vi prezentirali da i saznamo nešto. Danas su možda neke teme koje bi trebale biti brzo i sadržajno su dosta kratke, ali ovo je itekako bitno i važno područje. Vi ste upozorili naravno i na one štetne momente koji mogu biti posljedica upotrebe GMO hrane. Ja želim o tom govoriti jer dolazim iz županije koja je prva se uključila na onu zelenu listu slobodna od GMO-a. Ali u svakom slučaju stoji sve ovo što ste rekli i sve ove štetnosti potencijalne opasnosti koje proizlaze. Naravno spominjali ste u tom dijelu i spominjali ste upotrebu herbicida, pesticida u tom dijelu. Naravno da smo mi u tim okolnostima upućeni na naš način proizvodnje na konvencionalan način o čemu je govorio kolega Vukšić uz evo i upotrebu tu ovih i sredstava o kojima sam rekao. Ali gledajte što se događa? U toj praznini, u tom svemu mi smo prije kratkog vremena raspravljali u ovom Visokom domu o upotrebi pesticida i donesli obvezujuće određene mjere za naše poljoprivrednike koji moraju poći sa edukacijom o načinu primjene, skladištem i sve ostalo. I gledajte u čemu je problem. Sad u tim, da olakšamo našim poljoprivrednicima pravilnik o toj primjeni još nije donesen. Bit će donesen negdje u šestom mjesecu koliko ja znam. Mi smo se u jedinicama lokalne samouprave uključili da pomognemo našim poljoprivrednicima da budu educirani, da mogu primjenjivati kvalitetno i kako treba, a ovdje se čeka. Pa to su nedopustive stvari, to se ne smije događati. To je to.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolega. Ja sam samo htjeo da kažem, imam nekakav dojam da cijela ova stvar ide strateški u dva koraka. Dakle, prvo se na nivou velikih korporacija i na nivou Europske unije uvodi obavezno korištenje određenih GMO sjemena, a iza toga naravno za sobom to povlači i ciljano korištenje određenih pesticida, herbicida i svega ostaloga, jer jedna stvar zajedno sa drugom ide u paketu. I nije to slučajno da je to tako. Da li ćemo se mi educirati, vjerojatno hoćemo. Međutim, puno je veća opasnost ova koja dolazi od karaktera GMO hrane o kojoj sam ja sad govorio. Vjerojatno ćemo mi, naš narod je vrlo vitalan i žilav i on će se pripremiti za ovu vrstu proizvodnje. Pitanje kakve su, koje su strateški dugoročne posljedice korištenja ovakvih sjemena i ovakvih zaštitnih sredstava za ta sjemena.
Poštovani zastupnik Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Horvat, vi ste rekli u svom izlaganju da će nadležnost kontrole preuzeti Ministarstvo poljoprivrede, a ja si postavljam onako pitanje slušajući vašu raspravu, a tko je kontrolirao u ovom periodu kako je Državni inspektorat ukinut. Mi smo u vremenu proljetne sjetve. Jesu li se možda iskoristili ti prostori bezakonja da u Hrvatsku i dođe nešto od takvih proizvoda. A ono što mene kad ste već spomenuli taj dio oko Ministarstva poljoprivrede što mene interesira, možda vi više o tome možete znati. Ja ne mogu baš iščitati, ali ovdje se radi stvarno o području gdje bi morali i građani jasno znati pa i mi kao zastupnici koja je to točno inspekcija, kako se ta inspekcija točno zove koja će kontrolirati GMO. Možda ako imate slučajno kakva saznanja, evo ja bih vas molio još malo dopunskih pojašnjenja.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mile Horvat.
Zahvaljujem se kolega Hrg. Dakle, pravo pitanja ste otvorili. Ja sam samo pročitao ovo što je u izmjenama napisano i ovdje piše: "Nadležna inspekcija za kakvoću hrane središnjeg tijela državne Uprave za poslove poljoprivrede." Prema tome, bilo bi stvarno dobro da nam se predlagatelj, da ovdje kaže da definira koja je, koji je to organ, koje je to tijelo, kako misli raditi, da li je ekipirano. Ja sam ovo shvatio u kontekstu prethodnih zakona gdje smo mi to sve skupa tako već unaprijed uredili pa smo ukinuli inspekciju, pa smo je prebacili na razna ministarstva. Da li je to dobro ili nije to je sad svršen čin. Mi sad sa pozicija današnje tačke raspravljanja kažemo ovo je svršen čin i ovako se mora uskladiti. Ali bi bilo dobro da nam se kaže definicija tijela unutar ministarstva koje će se baviti inspekcijskim poslovima.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Kolega Horvat HDSSB je ovih dana jasno progovorio, dva tjedna da zatvorimo granice bili bi vjerojatno gladni jer veliki je uvoz upravo u Hrvatsku i meni je pitanje sad tko je kontrolirao prekogranični prijevoz prošla tri mjeseca, ali isto tako i postupanje s GMO-om? Zašto to govorim? Zato što godinama mi u Osijeku imamo i Zavod za sjemenarstvo i rasadničarstvo i možemo kontrolirati GMO, ali ono što je najvažnije koja je granica GMO-a u određenom ili sjemenu ili proizvodu? I tko postavlja tu granicu? A onda ne možemo reći da nismo jeli GMO u prošlim mjesecima ali isto tako i da nije sađeno na našim slavonskim i baranjskim poljima GMO sjeme.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Mile Horvat.
Kolega Bubalo ja se slažem s vama i samo ću ponoviti, dakle mogao sam ovdje nabrojati bar 20-ak proizvoda i proizvođača renomiranih, brendiranih stranih tvrtki jer su uglavnom na našem policama strani dobavljači. Vidjeli bi da u svakom od tih proizvoda ima GMO komponenti. Prema tome, mi možemo generalno tvrditi kao zemlja da nemamo GMO proizvodnju, popis tih proizvođača to demantira. Nažalost je to tako. Ja sam rekao da mi nismo svjesni da svaki dan konzumiramo najveći dio proizvoda koji sadrže GMO komponentu, a kada bih mogao, a ne smijem zbog reklamiranja, odnosno anti-reklame pojedinih tvrtki pročitati, iznenadili bi se kad bi vidjeli u čemu sve imamo GMO danas.
Poštovani zastupnik Boro Grubišić u ime kluba HDSSB-a u Hrvatskom saboru. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Čini mi se da kako ono kaže Bosna šaptom pade tako i mi u Hrvatskoj položismo oružje bez ispaljenog metka pred navalom GMO organizama, dakle GMO hrane. Zašto to kažem? Pa zato što Hrvatska ili hrvatski građani nabave, kupe, pribave hrane u visini od 23 milijarde eura godišnje. A od toga je 15 milijardi eura iz uvoza. Odnos prema GMO usjevima i GMO hrani znamo i čitamo iz raznih radova, znanstvenih istraživanja koja su vrlo često kontradiktorna. Industrija, s pravom se može reći industrija GMO hrane, ne kao što netko voli reći bankarska industrija, ovo je baš industrija GMO hrane i GMO sjemena, usjeva je vrlo moćna. To su korporacije koje su udružene na nivou gotovo svih kontinenata. Samo da napomenem da korporacija koja je nastala u SAD-u već je mislim da je gospodin Horvat spomenuo njeno ime ali ovdje nije za ovom govornicom mjesto da spominjemo ili reklamiramo pak ta imena je uspostavila u SAD-u da ne kažem monopol GMO hrane a u EU je to polako ulazilo od 1998. godine. Europski parlament i Europska komisija ne mogu naći zajednički jezik. U Europskom parlamentu zastupnici, njih 751 koliko ima, dakle kod zastupnika preteže mišljenje anti GMO, da skratim, dok Europska komisija očito pod određenim može se reći pritiscima jednostavno drugačije razmišlja. Gdje je nama mjesto, pošto smo članica EU i kamo mi to smjeramo i što možemo učiniti? Dakle, kada gledate nedjeljom, a volim pogledati ja mislim da i još neki od kolega ovdje, dakle onu poljoprivrednu emisiju "Plodovi zemlje" nekada je ona počinjala odmah poslije vijesti, pardon Dnevnika podnevnoga u 12,05 danas ona počinje gotovo u 12,40. Zašto tako kasno počinje? Pa zato što prije toga barem pola sata nas bombardiraju reklamama poljoprivrednih ne proizvoda nego i prije svega sjemena, pesticida, herbicida i svih ostalih sredstava koja se koriste i koja preporučuju raznorazne firme poglavito one iz inozemstva. Sad neću opet govoriti imena ali znamo svi oni koji gledaju. Pogledajte samo koliko je u tih pola sata se izreda firmi koji preporučuju razna sjemena, herbicide, pesticide i sve ono što slijedi iza toga. Tako da čekajući tu emisiju se nagleda čovjek svašta. GMO sjemena, hrana i ostalo su nastali iz težnje kažu za većim prinosima. To je bio osnovni cilj proizvodnje GMO usjeva. Što znači GMO? Dakle, to su genetski modificirani organizmi. Organizmi, dakle radi se o biljkama i životinjama. Iako ima inženjeringa i danas i započelo je i kod ljudi genetski inženjering. Danas se inzulin proizvodi putem određenih dakle GMO operacija na na ešerihiji i coliji iako je inzulin nema svoj Dna ali se na operacijom na DNA ešerihije coli proizvodi inzulin. Danas evo slušamo o pokušajima kloniranja boškarina kako reče jedan kolega. Danas se pokušavaju geni iz crva aplicirati u genetsku strukturu svinje kako bi se u tom procesu stvaranja mesa i ostalih proizvoda od svinje proizvodile omega tri masne kiseline a ne zasićene masne kiseline pa bi onda čvarci i orasi bili otprilike i jedni i drugi sa nezasićenim masnim kiselinama. Vrlo zanimljiva teorija. Neću govoriti o onoj, o križancu svinje i stonoge, to je već bilo na ovom Hrvatskom saboru. Škotski institut je vršio istraživanja o GMO krumpiru koji je prepun takozvanih proliferanata dakle tvari koji odmažu odnosno pardon potiču rast tumora ali ipak i tzv. lektina koji odmažu probavu pa onda nakon takvog konzumiranja takvoga krumpira imate osjećaj napuhanosti, dakle slabog rada probave, gubite i apetit itd. Štošta se radi u tim GMO laboratorijima, da usput spomenem da su svih 30 znanstvenika iz Škotskog instituta pošto je bio financiran samom firmom koja proizvodi taj GMO krumpir dobili otkaz. Odmah su nakon toga saznanja i objave rada u svjetskim časopisima trenutno dobili otkaze. Eto sada mi imamo priliku raspravljati o GMO hrani, o tome tko će nadzirati i kontrolirati tu hranu, Ministarstvo poljoprivrede iako se dobro zna da su i za ove klimatske promjene koje su danas evo vidljive svakome, za povišenje temperature krivi sami ljudi. Tako ćemo i za posljedice koje će nastati a i već sada je poznato iz medicinskih istraživanja počevši od razvoja alergija u nivou od 50% u odnosu na raniji, počevši od pada imuno sustava, od povećanog broja neoplazmi, dakle tumora, novo tvorevina, ajmo da kažem jezikom građana, ljudi, dakle ljudi, hrvatskih ljudi dakle za te posljedice za koje još uvijek nemamo dovoljno informacija jer su primjena GMO nije u tako velikom vremenskom razdoblju da bismo doznali što sve je posljedica primjene GMO hrane kod ljudi. Hrvatska sa 4 milijuna i oko 300 tisuća stanovnika uz sve ono što nam je Bog do što kaže u Gundulićevoj Dubravci ima mogućnosti da i uz konvencionalnu hranu iz sjemena, da uz sve ono što imamo i od ranije bez upotrebe GMO prehranimo i dvije Hrvatske i osam milijuna stanovnika. Nažalost ne znam kome očito je stalo i ove naše da kažem malo tržište od 4 milijuna i 300 stanovnika sad relativno dobrim i velikim površinama i ne zagađenim površinama u RH sa velikim brojem da kažem poljoprivrednih površina, da ih zagadimo GMO proizvodima. Jasno da taj krupni kapital i korporacije koje rade na tome imaju velikoga utjecaja i prije svega novčanog, to je kapital, on ne bira granice i ne bira mjesto svoga djelovanja. Kako se možemo suprotstaviti tome, pa jednostavno konsenzusom, dakle konsenzusom svih nas s obzirom na ova upozorenja koje smo govorili i prije kada smo govorili o GMO hrani, dakle zatim o pesticidima i herbicidima i ostalome da se svi jednostavno složimo u Hrvatskom saboru, ja se nadam da Vlada neće imati u tom slučaju ništa protiv kao što Europska komisija i Europski parlament imaju različita mišljenja. ukoliko smo bili svi jedinstveni mogli bismo donijeti i ovakve zaključke, izglasati ovakav stav da Hrvatska bude slobodna od GMO organizama. Netko je ovdje rekao ili pak u materijalima piše da GMO usjevi potpomažu raznolikost, diverzificiranost vrsta što nije točno a najbolji podatak je taj da je evo kako je rekao i kolega prije mene 40 tisuća izvornih starih sorti uništeno u svijetu, 40 tisuća je uništeno upravo zbog sijanja ili sadnje ili uzgoja GMO vrsta. Ima niz primjera primjene genetski modificiranih organizama na svim kažem usjevima, sjemenima ili pak životinjskim organizmima i evo ovdje piše da će Ministarstvo poljoprivrede označavati, samo označavati GMO proizvode koji sadrže ili sastoje ili potječu od GMO na razini maloprodaje a to znači onih 0,9% više od 0,9% GMO sastava toga sjemena ili pak sadnice ili pak životinjskog organizma tada će se to ili pak hrane porijekla sa više od 0,9% GMO-a, da će biti označeno šesticom, fontom kao što i inače se to radi da bi se prikrilo ili sakrilo zapravo GMO. Kolega je rekao da danas gotovo da nema piva u Hrvatskoj, a većina njih je uglavnom u vlasništvu stranih, dakle i pivovara, a da popijete pivo, a da niste unijeli dio GMO-a počevši od onih supstrata i sastojaka od kojih se pivo pravi da bi se povećala proizvodnja piva, onda je potreban i bolji prinos pivskog ječma ili pak hmelj ili što već ide u pivo, dakle da bi se povećao prijenos, onda se genetski modificiraju i sirovine za proizvodnju piva. Jednostavno imam osjećaj da se nismo dovoljno jasno i aktivno oduprli ovom prodoru, navali GMO organizama na Hrvatsku i da smo zapravo pomalo šutke i ovdje u Hrvatskom saboru bez neke velike rasprave i bez neke velike ili žučne diskusije položili oružje što mi se svakako ne dopada. S obzirom da je zakon zapravo ista tehnička mjera kao i ono što je bilo prije na dnevnom redu, a o Državnom inspektoratu smo se već izjasnili ranije i protiv ovoga zakona će HDSSB biti protiv ili protivan. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grubišić, rekli ste da su često studije i rezultati studija kontradiktorni, ali ja ne bih rekao da je tako. Studije koje rade neovisni instituti i koje rade doista neovisni stručnjaci, biokemičari pokazuju uvijek štetnost i štetno djelovanje genetski modificiranih organizama. Dakle, one u pravilu dokazuju tvrdnju da je riječ o hrani koja štetno djeluje na ljudski organizam. Vi ste spomenuli slučaj sa krumpirom u Škotskoj, gdje je čak i Tony Blair kao što se moglo vidjeti iz medija, reagirao nakon čega je dotični, jedan od najboljih svjetskih biokemičara dobio i otkaz i zabranjeno mu je predavanje u školi. Dakle, riječ je o industriji koja očigledno ima vrlo jak utjecaj na političku sferu. Jedan od zadnjih studija koji se tiče kukuruza genetski modificiranog koji se upotrebljava, koji je odobren za ljudsku upotrebu u SAD-u, nedvojbeno istraživanje dokazuje da šteti ljudskom organizmu i da uzrokuje rast tumora i ubrzanu smrtnost. Dakle, nedvojbeno riječ je o hrani koja je dozvoljena za upotrebu u SAD-u. Dakle, ja mislim dok mi ne budemo imali … da doista, po onoj staroj izreci, hrana nek' vam bude lijek, odnosno lijek nek' vam bude hrana, do tog trenutka nećemo ozbiljno shvaćati koliko je važno zapravo da osnažimo što je moguće više našu poljoprivredu na način da se pristupi znanju, da doista dođemo do kvalitetnih proizvoda, ekoloških, bioloških. Rekao bih najnaprednije metode koje imamo, recimo u Njemačkoj, biodinamička poljoprivreda koja zahtjeva istina puno znanja, ali kvaliteta tih proizvoda je iznad kvalitete koja postoji na tržištu i što je najbitnije, zdravo je i naravno da je puno skuplji taj proizvod, što znači da može biti veća zarada ukoliko se na taj način…
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Matušić, vidite nedaleko od vašeg mjesta prebivališta, dakle sjevernije malo postoji jedan profesor i institut jedan, dakle u jednom većem gradu od onog što je Dubrovnik, koji je upravo, dakle naš domaći čovjek, koji je govorio i koji je pisao o tome da Hrvatska bude i prednjači u GMO istraživanjima i proizvodnji GMO organizama, pročitao sam prije pola sata, sat vremena o tome pa zbog toga sam rekao da su kontroverzni, dakle kontroverzna su istraživanja i stavovi i to visoko, ne samo obrazovani, nego visoko pozicioniranih stručnjaka u svijetu. A što se tiče maligniteta i incidencije, dakle pojavljivanja malignih bolesti i od GMO krumpira, o čemu sam govorio i od GMO kukuruza, to je dokazano. Opet imate i vani stručnjaka koji se jako zalažu, ali vjerujem, a ne mogu dokazati, vjerujem, dakle koje financije? Ovi u Škotskoj koje je financirao Monsanto dobili su otkaz, svih 30 stručnjaka iz Škotske.
Poštovani zastupnik Dražen Đurović, replika.
Hvala. Vi ste kolega govorili o genetski modificiranom inzulinu, no ovdje je zapravo tema samo genetski modificirana hrana, nije upitno da se genetske modifikacije koriste na razno raznim područjima primjene, ali ovdje je fokus samo na hrani. A kada je riječ o toj hrani, nema boljeg primjera, ne treba nam velika istraživanja već zapravo populacijska istraživanja u onim državama i prikaz iz onih država gdje genetski modificirana hrana već desetljećima u uporabi, a to je u prvom redu SAD. Imate iz SAD-a vrlo opsežne i detaljne prikaze statistika što se događa sa populacijom, što se događa sa kroničnim bolestima u SAD-u, što se događa sa kardiovaskularnim bolestima i cijelim nizom novih bolesti koji se pojavljuju u toj populaciji, a nema ih primjerice u takvom udjelu u europskoj populaciji ili u hrvatskoj populaciji. I mogu oni lijepiti markice o nepušenju koliko hoće u SAD-u, ali im to ne pomaže zbog načina kako se hrane i upravo zbog načina i te hrane, GMO hrane koja je nažalost jako proširena u toj populaciji, nisu ljudi krivi, već im jednostavno to tržište gurnulo, oni danas imaju … i kardiovaskularne bolesti u takvoj ekspanziji i takvom rastu kao što nije zabilježeno nigdje praktički na prostoru primjerice EU. Mi smo kao klub ukoliko se sjećate predlagati ukoliko već ne možemo spriječiti tu GMO hranu koja već dolazi na naše tržište u raznim oblicima da se barem u naše zakonodavstvo ugradi, a što nije suprotno uredbama Europske unije da se jasnije i vidljivije označe ti proizvodi. No, predlagatelj je to bio odbio u našem amandmanu prije nekoliko mjeseci.
Hvala. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolega Đurović što ste me i podsjetili na onu raspravu koju smo vodili ovdje prije 6 mjeseci i bitku da se barem jasno i vidljivo označi dakle GMO hrana. Ono što ste govorili o Sjedinjenim Američkim Državama, pa razvidno je i iz, evo ako gledamo nekakav Oprah show, onaj Jerry itd. pa vidite da je postotak adipoznih, dakle debelih ljudi u SAD-u iznimno visoku u odnosu na ostale države, to je patološka debljina, to su ljudi koji imaju 180 kila, 150, 100, 200 kila nevjerojatno. Jasno da to povećava incidenciju srčanih bolesti i drugih bolestiju, šećerne bolesti. A kad ste govorili već o inzulinu jasno da inzulin nije hrana ali je, dakle služi za utilizaciju dakle hrane koju čovjek pojede. Pa sam samo spomenuo kao jednu od dvojbi gdje se ljudi, gdje znanstvenici lome koplja o tom inzulinu proizvedenom dakle, onom životinjskom, bio je goveđi i svinjski itd., a evo ovaj je čak proizvodne iz da kažem određenih genetskih mutacija na escherichia coli, jel jednoj bakteriji, gram negativnoj pri tome.
Poštovani zastupnik Tomislav Žagar replika.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grubišić evo danas su gotovo svi govornici pa i vi ste bili među njima ste se složili oko toga da je genetski modificirani organizmi tj. hrana da je štetno. I tu, zapravo i sami ovako na prvu, budući da sam kao čovjek uplašen zapravo svih posljedica koje mogu proisteći iz konzumacije takvih, takve hrane. Međutim, i sami ste rekli da nas nemamo dovoljno podataka oko toga koliko zapravo štetnosti može izazvati genetski modificirana hrana. Istina ovdje to danas spominjete u, francuski znanstvenici su na pokusu sa štakorima utvrdili štetnost izazivanja tumora. Ono što je suština replike koju želim reći je da znanost napreduje. Mi se možemo ovdje složiti, možda i paketom zakona u budućnosti, možemo ukloniti genetski modificirane organizme iz upotrebe. Da li ćemo to na taj način da mi ne proizvodimo takvu hranu ili da spriječimo uvoz takve hrane. Međutim, znanost nećemo zaustaviti. Mislim da ta borba nije ni toliko trivijalna ni jednostavna. Spomenuli ste i proizvodnju ljudskog proteina inzulina. Sigurno da je to jedan od pokazatelja da genetski inženjering može biti i imati pozitivne strane. Zagovornici, a nema ih malo, postoje znanstvenici koji zagovaraju pa čak sve protivnike nazivaju da su zaostali, da jednostavno ne razumiju stvari pa zato se bune. Možemo reći da je situacija dosta složena, čeka nas teška borba što će zapravo, a vi sami ste rekli trebat će dugo vremena proći da se vide zapravo učinci svega ovoga što se danas događa. Evo, hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega žagar, dobro ste analizirali ono što sam rekao, ali unatoč svih dvojbi znanstvenika oko GMO hrane, unatoč svih rezultata koje su, i posljedica, koje su sada evidentne, dakle o onome što je govorio kolega Horvat alergije, pad imuniteta. Evo u Americi imamo zaista ogroman postotak velikih ljudi, pa pogledajte snimke iz New Yorka i aktualne i one iz emisija popularnih američkih, Jerrya, Oprah show itd. Pogledajte koliko debelih ljudi tamo sjedi. Dakle, tamo nije, nisu dovedeni samo debeli ljudi nego populacija koja je izabrana onako ad hoc. Prema tome, ja sam ipak s obzirom na to da dolazim iz Slavonije, ne samo zbog toga, nego i po prirodi konzervativac, dakle poput još nekoga u Europskom parlamentu. Ali, dakle po pitanju GMO rađe bih, ja se nadam da i, a i vi pojeli ono što nije, što nema utjecaja GMO-a nego ono što ima, priznajte i sami.
Poštovani zastupnik Igor Češek, replika.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani kolega Grubišić vi ste praktički na kraju svoje rasprave govorili o GMO pivu. I da upravu ste, pivo sadrži kukuruzni sirup kao zamjenu za šećer, jeftinija je zamjena, a obično pošto se radi o uvozu, poznato nam je kolika je proizvodnja GMO kukuruza u svijetu i kako se taj kukuruz koristi. U njega je praktički instaliran gen bakterije bacillus … [[Govornik se ne razumije.]] kako bi bio otporan kukuruz na zlaticu. No što se ubiti dogodilo, što nam priroda kazuje? Pa priroda sama nam potvrđuje da ta kukuruzna zlatica postala otporna na takav hibrid kukuruza. Dakle, mi čak ni uz GMO proizvodnju ne možemo se boriti protiv prirode. Ali ono što je još više zabrinjava tko koristi takov kukuruz u prehrani? Koristi se naravno u stočarstvu, a možemo i svjedoci smo da u 2013. godini u Hrvatskoj smo proizveli milijun kilograma mlijeka, milijun tona mlijeka manje nego u 2012. godini. Dakle, činjenica da smo uvezli toliko mlijeka više i zabrinjavajuće je da se i djeca hrane s takvim mlijeko, a možemo čak slobodno reći i zapitat se da li je to mlijeko zdravo i GMO slobodno.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Kolega Češek u Novoj gradišci postoji tvornica pivskog slada, dakle u Novoj gradišci dakle u našoj županiji Brodsko-posavskoj. Sav njen asortiman odlazi u inozemstvo, u izvoz komplet i od tog pivskog slada se proizvodi pivo u nekoj drugoj državi, dakle u inozemstvo što na to reći? Pa to je upravo neprimjer u smislu izvoza nego proizvodnje na našim poljima koja i koje imamo u svim našim slavonskim županijama pivskog slada koji nema mogućnosti da, ili količina koje bi bile značajne u smislu GMO-a. Što se tiče mlijeka, pa ja bih, ne znam kako bih to nazvao, je li to namjerno ili pak iz nehata uništavanje domaće proizvodnje mlijeka koja je bila milijardu litara, milijardu su bile proizvodnja, milijardu litara su hrvatske potrebe, 900 milijuna litara smo proizveli 2011., '10., '11. godine a sada je knjiga spala na tri slova, pa je sada to negdje oko 500 milijuna litara ili pola domaćih potreba. I u stalnom je padu jer se farme muznih krava zatvaraju iz dana u dan, propadaju, krave se prodaju idu na prisilno klanje itd..
Hvala lijepa. Iscrpili smo listu klubova zastupnika prijavljenih za raspravu po ovoj temi replike i odgovore. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Na redu je poštovana zastupnica Marija Ilić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Sabora i zamjeniče ministra. Naime, prema mojim saznanjima nedavno se 19 država članica Europske unije izjasnilo protiv GMO-a. Pa slijedom toga i Hrvatska držim da ne bi trebala ovisiti baš o svim odlukama u Briselu jer Hrvatska zasigurno ima pravo zaštiti se u potpunosti od GMO-a jer za to naravno ima i uvjete. I na taj način biti spremna na trenutak kada će Europska komisija popustiti pritisku i to svakim danom sve više i koji je u zadnje vrijeme vrlo velik. Prema Direktivi 2001/18 Europske komisije, svaka država članica Europske unije ima pravo donijeti odluku o zabrani prometa GMO-a. I to pravo moramo iskoristiti što prije jer sada se odlučuje što će buduće generacije i naša djeca jesti i konzumirati. Nažalost GMO kukuruz kao što nam je poznato, već je tu negdje, proizvodi se i uzgaja u Španjolskoj. A uzgoj takvog kukuruza postoji i u Češkoj, Slovačkoj, Portugalu, Rumunjskoj pa i Poljskoj. Hrvatska treba stvoriti jasne mehanizme zabrane GMO-a i odaslati poruku da želi ostati država slobodna od GMO-a. Ne možemo odbaciti mogućnost, odnosno rekla bih činjenicu da konzumiranje GMO hrane ima niz zdravstvenih rizika kao što su to i uglavnom svi prethodnici rekli uključujući oštećenje organa, sterilnost, smrtnost dojenčadi, urođene mane, alergije, povećanje rizika od raka i niza drugih bolesti. Hrvatska ima jedinstvene prirodne vrijednosti i veliku mogućnost za razvoj ekološke proizvodnje hrane i može osigurati prirodnu prehranu budućim naraštajima. Naša zemlja koja kao rijetko koja u svijetu ima uvjete za proizvodnju zdrave hrane oslobođene od GMO-a. Upravo kraj iz kojeg dolazim, Slavonija i Baranja je neiscrpan resurs proizvodnje ekološki zdrave hrane koja može prehraniti ne samo Hrvatsku već i veliki i veći dio Europe. Zato apeliram da se zalažemo onoliko koliko možemo svi za razvoj eko poljoprivrede i njene prednosti u pogledu prehrane i zdravlja ljudi, zaštite okoliša a samim tim dobar rekla bih ekonomski razvoj temeljem proizvodnje a onda i izvoza ekološki zdrave hrane koja se sve više potražuje i gotovo je trend rekla bih na svjetskom tržištu. Oduprimo se razno raznim korporativnim prije svega profiterima pa nekim europskim odborima, komisijama koje nam jednostavno hoće nametnuti GMO proizvode. Mi imamo kvalitetu zemlje, imamo vodu, imamo sunce i toliko da se proizvodnjom ne bi GMO proizvoda ne bi nikada trebali baviti. Držim da proizvodnja zdrave hrane i našeg turizma može Hrvatsku izvući iz krize, dobrim dijelom staviti je na pijedestal rekla bih svjetske sile za proizvodnju zdrave hrane bez GMO-a. Na putu odluke 14 županija slobodnih za sada od GMO-a mišljenja sam da smo dužni napraviti ili stvoriti preduvjete za budućnost Hrvatske bez GMO-a. A naravno ono što je vrlo važno i vrlo bitno je stvoriti mehanizme kontrole na ovom području plasmana GMO-a u našu zemlju na naše tržište, koji kontrole moraju biti rigorozne. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imamo repliku. 1, 2, 3, 4., 5. Poštovani zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa slažem se s vama kolegice da bi bilo zapravo vrlo bitno da Hrvatska donese jednu takvu odluku da bude zemlja oslobođena od GMO proizvoda i organizama i da u tom smislu pogotovo što se tiče hrane da bi trebala napraviti taj iskorak i da ga možemo napraviti, da je to isključivo na nama hoćemo li napraviti taj iskorak ili nećemo. Pa ja se bojim da je već i sada zbog nedostatne kontrole hrane u Hrvatskoj, proizvoda u Hrvatskoj, ja se bojim da je već i sada prisutan, čak i u onim županijama u kojima se formalno donijela odluka o tome da je županija bez GMO organizama. Dakle ja se bojim da zbog nedostatne kontrole već sada imamo prisutne na tržištu i u hrani takvu vrstu hrane, proizvoda koji u sebi sadrži GMO. I u tom smislu doista trebamo osnažiti te institucije koje bi mogle raditi kontrolu, svakodnevnu kontrolu. Činjenica je da najčešće proizvođači hrane koji se koriste velikom količinom herbicida, pesticida itd., da vrlo često oni sami financiraju određena istraživanja i naravno da je rezultat takvih istraživanja vrlo upitan. Mi trebamo jačat neovisne institucije u sustavu, potpuno neovisne koje će svakodnevno kontrolirati sve vrste hrane. Mi jedino na taj način možemo bit sigurni da ćemo doći do kvalitetnih istraživanja, do kvalitetnih rezultata i sasvim sigurno da je budućnost u ekološkoj proizvodnji. Ali ekološka proizvodnja kao što sam već maloprije rekao, podrazumijeva puno više znanja, naravno ulaganje u znanje i sasvim sigurno konačni proizvod će biti znatno skuplji, ali i isplativiji svima onima koji se budu bavili takvom vrstom proizvodnje. Biodinamička poljoprivreda na prvom mjestu, a onda ispod toga organska, ekološka itd.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Marija Ilić.
Pa poštovani zastupniče, ja sam u svojoj raspravi i naglasila posebno da ništa bez rigorozne kontrole i slažem se s vama čak u onom segmentu gdje ste rekli da bi zasigurno neovisne neke institucije koje bi se formirale dakle od struke koje bi vršile tu kontrolu, dakle one koje nisu pristrane.
Poštovani zastupnik Mile Horvat, replika.
Zahvaljujem se. Kolegice Ilić, vi ste ovdje nabrojali niz bolesti koje su evidentirane kao nuspojava primjene GMO hrane. Dakle ja hoću samo reći sljedeće, nije ni čudo što se pojavljuju te bolesti, ne znam da li je poznat podatak ali je poznat termin ciklon B koji se koristio u drugom ratu kao izuzetan otrov sa posebnom namjenom, da sad ne govorimo, ali je činjenica da je taj ciklon B u nekom razblaženom obliku je korišten kao pesticid, a recimo Monsantno firma ga je '67. uvela kao pesticid u normalnu upotrebu svoju. Pitanje je da li se on i danas koristi, daj Bože da se više ne koristi, ali je činjenica da se unazad godina taj ciklon B kao pesticid koristio. Između ostaloga dakle šta mi onda očekujemo da imamo povjerenje u GMO proizvode, sjemena i tako, koju nam nude takve jedne svjetske korporacije, a znamo još neke druge podatke o načinu rada tih korporacija. I strah vaš da šta će naša djeca jesti je potpuno opravdan, naša djeca već sad u ketchupu jedu GMO dodatke, u čiliju jedu, jedu u Nestleu, u Nesteu, u lemonu, jedu u onoj hladnoj kavi, irskoj kavi i da ne nabrajam još toga svega gdje se sve ne koristi GMO dodatak. Pitanje je samo naravno granice gdje je ta suptilna granica između koristi i opasnosti od takvih GMO pripravaka.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Marija Ilić.
Poštovani zastupniče, ma slažem se s vama, gotovo isto razmišljamo. Naravno da nisam struka, kao što niste ni vi, da ulazim u analizu koliko u kojoj biljci, u voćki ili nekom povrću koje svi zajedno kupujemo negdje ima otrova. Ali upravo zbog svega toga bi trebali podržati da se kontrole u našoj zemlji, a imamo uvjete za to, dakle imamo uvjete za proizvodnju zdrave hrane, za proizvodnju hrane koja će ići na izvoz, koja je itekako sada trend na svjetskom tržištu, ali da nama na mala vrata ne uđu upravo otrovi o kojima ste pričali, bi trebala se pojačat kontrola. U potpunosti se slažem s vama.
Poštovani zastupnik Branko Kutija, replika.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče. Pa kolegice, svoje izlaganje ste počeli sa glasovanjem u Europskoj komisiji, 19 kontra 28, odnosno 19 za, a ostatak je bio protiv. No unatoč tome znate kako je to završilo, znači većina je bila za ali procedura oko autorizacije uzgoja na teritoriju Europske unije GMO kukuruza ići će dalje. S druge strane, Vlada Republike Hrvatske 29. ožujka je donijela uredbu temeljem koje se ukida dosadašnja obaveza proizvođača da označavaju proizvode koji sadrže GMO organizme. E sad spojimo jedno i drugo zajedno, napravimo paralelu, izvucimo zaključak. I kazali ste isto tako da se zalažete da Hrvatska bude zemlja oslobođena od GMO proizvoda. Znači isključivo i jedino vlastitom kontrolom ćemo postići to za što se vi zalažete, ali sada nemamo takvu trenutno situaciju. Ponavljam znači Vlada je donijela uredbu temeljem koje se nema više obaveza označiti proizvode koji sadrže GMO organizme.
Poštovani zastupnik Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegice Ilić suglasan sam u potpunosti sa cijelim onim dijelom gdje ste govorili o GMO proizvodima, štetnostima, potencijalnim rizicima, sve ono stoji. I sam dolazim iz županije koja je isto tako u ovoj grupi slobodnih od GMO-a. Ali mene je više potaklo na repliku onaj dio gdje ste govorili da Hrvatska ima uvjete za proizvodnju zdrave hrane, za proizvodnju ekološke hrane, za proizvodnju dovoljne količine hrane. Pa mi imamo potencijale za proizvesti hrane za 25 milijuna ljudi, ali to zahtijeva. Ako je poljoprivreda strateška grana to jasnu strategiju zahtijeva, zahtijeva jasna pravila igre. Ne mijenjanja u tijeku utakmice da se mijenjaju pravila na ovakav način, da se drastično srežu potpore koje su na neki način unaprijedile, podigle proizvodnju. Pa to je bilo očito, proizvodnja je bila dosta visoka, a onda na kraju ovi podaci koje govori kolega Grubišić stoji ne može se na takav način. I ekološka proizvodnja zahtijeva isto tako jasan način podupiranja. Sve to zahtijeva, dakle jedan napor, jasno određenje, a nikako recimo određena lutanja da tako kažem i nespremnosti. Puno puta i ići sada u razini ovih europskih okolnosti, ići sada na dopune, izmjene. To je štetno i to je unazadilo našu poljoprivredu i sad smo zato, jesmo na tim, u tim okolnostima u kojima jesmo. Evo to je problem. To traži pravila igre. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Marija Ilić.
Poštovani zastupniče, pa drago mi je što se slažete sa mnom. Zapravo ja vjerujem da u ovoj sabornici nema ni jednog zastupnika koji se ne slaže sa tezama o proizvodnji zdrave hrane u našoj zemlji. Mi imamo resurse i mi imamo posebno kad je i sami znate Slavonija i Baranja u pitanju koja je još uvijek dijelom i pod minama, koja se mora očistiti od mina mogla bi biti resurs iz kojeg bi svi mogli, dakle čitava zemlja, a i dio Europe kao što ste rekli gdje bi se proizvodila zdrava hrana. Naime, ja sam to i rekla. Možda nekog svi mi ovdje koji smo imali rasprave i potaknemo na razmišljanje da bi se po tom pitanju i u tom smjeru moglo poći. Pravila i postoje da ih se krše i pravila postoje da ih se mijenja. I šprema tome, svi oni koji su dužni da to čuju, evo tu je i zamjenik ministra da čuje i da se usmjere prema nekim pitanjima koja smo mi ovdje u svojim raspravama postavili. Hvala.
Poštovani zastupnik Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice, sve ovo što ste vi govorili je stvarno u redu i čovjek ne bi ništa mogao na to prigovoriti. Samo ima jedan problem. Govorili ste o tome da bi se trebalo oduprijeti velikim korporacijama jer one naravno potiču GMO, uvoz GMO-a da Hrvatska ima potencijal u proizvodnji hrane posebno ekološki čiste hrane. I sada dolazimo do problema. Vi govorite to u ime Hrvatske stranke umirovljenika, članice Kukuriku koalicije koja je napravila zlo obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, a uništavanje obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava jednako povećanje GMO proizvodnje hrane ili uvoza. To vam je tako. Pa ja postavljam vama sad pitanje kako ćemo pojačati ekološki čistu proizvodnju ako je od strane vodeće političke stranke u Kukuriku koaliciji nedavno na jednoj raspravi rečeno da je radno mjesto na selu, na OPG-u preskupo i da ih treba smanjiti, da treba zapošljavati u većim sustavima. Da li vi imate snage unutar vaše koalicije nešto na tom planu napraviti i u stvari oduprijeti se pomoći očuvanju OPG-a kako bi se moglo razvijati proizvodnja hrane posebno hrane koja je čista od GMO-a.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Marija Ilić.
Pa poštovani zastupniče, ja nikad ako imam neku raspravu i ako imam svoj stav i mišljenje ne želim si na taj način poentirati. Vaše isključivo, vaša replika je politički usmjerena, pa valjda ne očekujete od mene da idem u analizu svega što je Kukuriku koalicija do sada rekla, napisala ili donijela neke odluke. Da repliciramo na ovaj način kroz ono što sam ja zastupala, a to je proizvodnja zdrave hrane. Zar mislite da u Kukuriku koaliciji nema ljudi koji zdravo razmišljaju? Zar mislite da je sve zlo u ovoj našoj zemlji poteklo od ove Kukuriku koalicije? Nemojte zanemariti da je 23 godine iza nas koje smo proveli. Dakle, ako tražite krivca onda tražite od 90-tih pa do sada ovdje. Hvala.
Iscrpili smo listu prijavljenih za raspravu i listu replika i odgovora na repliku. Nema završnog obraćanja. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti za glasovanje. Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o genetski modificiranim organizmima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 645. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona istodobno upozoravam i ovdje za donošenje zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika u smislu članka 252. Poslovnika Hrvatskog sabora. Molim da se izjasnimo. Tko je za konačni prijedlog zakona? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 77 glasova za, 20 glasova protiv i 1 suzdržanim glasom donesen Zakona o izmjeni Zakona o genetski modificiranim organizmima u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, predloženim izmjenama mijenjaju se odredbe koje spominju nadležnost Državnog inspektorata i usklađuju se prema novonastaloj podjeli, dakle nadležnost u provođenju službenih kontrola nad označavanjem, napominjem dakle nad označavanjem GM hrane i GM hrane za životinje nadležnost preuzima Ministarstvo poljoprivrede, dakle Inspekcija kakvoće hrane. Kontrola genetski modificirane hrane, odnosno hrane za životinje se i dalje nastavlja i nadležnost je Ministarstva zdravlja, odnosno Ministarstva poljoprivrede. U Ministarstvu zdravlja u nadležnosti Sanitarne inspekcije i ove godine je u razdoblju od siječnja do ožujka ove godine provedeno 50 kontrola i nije nađen nijedan pozitivan rezultat. Hvala lijepo.
Hvala. Da li u ime radnih tijela želi netko uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Đurđica Sumrak. … [[Upadica se ne razumije.]] Pardon, Branko Kutija. Izvolite kolega Kutija.
Gospodine zamjeniče, odnosno zamjeniče predsjednika Sabora, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo na predzadnjoj sjednici Ministarstva poljoprivrede mi smo dobili jedan materijal koji je bio priprema za sastanak Vijeća ministara koji je već sada održan 24. ožujka i citirat ću vam jedan stavak koji ima čini mi se direktno veze sa ovom temom. A kazano je da će na tome susretu ministara se raspravljati među ostalim o međunarodnoj poljoprivrednoj trgovini. Kaže: "Najvažniji pregovori trenutno se vode sa SAD-om i trebali bi rezultirati najvećim područjem slobodne trgovine na svijetu. Europska unija i SAD izmijenili su svoje inicijalne ponude za liberalizaciju trgovine i pokazalo se da su one neuravnotežene jer EU nudi veću liberalizaciju od SAD-a." Ponavljam, veću liberalizaciju od SAD-a. Ministarstvo poljoprivrede sudjelovalo je u izradi zajedničke pozicije EU u dijelu prijedloga trgovinskih uvjeta za poljoprivredne i prehrambene proizvode. Problem u pregovorima sa SAD-om je velika tajnost, isto tako vrlo ovako simptomatično jel', na kojoj posebno kaže inzistira SAD zbog čega nismo u mogućnosti povesti otvorenu raspravu u našoj javnosti o mogućim pozitivnim i negativnim učincima budućeg ugovora sa SAD-om. Ja osobno mislim da to ima direktno veze sa ovom temom koja je na dnevnom redu. U prethodnoj raspravi isto tako smo čuli dosta o povećanju bolesti po mišljenju pojedinih stručnjaka koje prouzrokuje GMO hrana. U uglednom časopisu, neću navesti ime naravno, u rujnu 2012. objavljen je rad ekipe znanstvenika sa jednog francuskog sveučilišta koji dokazuje da je GM hrana izuzetno opasna. Znači, istraživanje je provedeno na štakorima, trajalo je 2 godine za razliku od dotadašnjih, na temelju kojih je GMO proglašen bezopasnim, a koja su trajala samo 3 mjeseca. Znači, rezultati pokazuju da GM kukuruz može izazvati tumore i skratiti životni vijek. U glodavaca smrtnost je bila dvostruko veća, a oštećenje bubrega i jetre pet puta veće od prosjeka. Na temelju istraživanja provedenih u Italiji čiji su rezultati isto tako objavljeni ustanovljeno je da je glodavaca hranjenih GM kukuruzom došlo do poremećaja imunološkog sustava. Ruski znanstvenici prije dvije godine isto tako su objavili senzacionalne rezultate 2-godišnjeg istraživanja tijekom kojeg je ustanovljeno da hrčci hranjeni GM hranom u trećoj generaciji potpuno su izgubili sposobnost reprodukcije. Čudnovati su putevi hrane pa i bez ulaženja u detalje možemo zaključiti da zapravo ne znamo što jedemo. A još '70-ih godina prošlog stoljeća Kissinger je cijelu filozofiju sažeo u jednu rečenicu, kontroliraj naftu i kontrolirat ćeš zemlju, kontroliraj hranu i kontrolirat ćeš ljude. Hvala.
Hvala. Imamo prijavljene dvije replike. Dražen Đurović, izvolite.
Hvala. Kolega kad ste govorili o znanstvenim istraživanjima i posljedicama GMO hrane postoji tu još stvari koje bi možda valjalo evo pa bih se ja nadovezao zapravo na to. Činjenica je da mi mnoge ili usudio bih se reći većinu zbivanja na molekularnoj razini fiziološki zapravo ne znamo. Onaj jedan manji dio koji znamo kako se odvijaju i to na osnovi raznih modela zapravo danas primjenjujemo kao skup spoznaja koji imamo o načinu funkcioniranja ljudske biologije ili s druge strane o načinu primjene nekih lijekova koji naravno djeluju i mijenjaju tu biologiju u cilju liječenja. Vrlo je slična stvar i kad je riječ o fiziologiji same prehrane. Dakle o fiziologiji same prehrane mi još puno manje znamo nego fiziologije zapravo ljudskih zbivanja i dobar dio učinaka zapravo takve genetski modificirane hrane nitko sa sigurnošću zapravo ne može projicirati što će se događati sa ljudima u razdoblju od sljedećih 10, 20, 30 ili 50 godina kad se ta hrana a interes i pritisak industrije je nevjerojatan da se ta hrana zapravo ustali u stalnoj primjeni među ljudima. Nema gotovo objektivnih i relevantnih istraživanja koje bi zaista bila neovisna kao što ih nažalost nema ni u drugim pratećim industrijama u kojima se vrti veliki novac a koji se izravno reflektiraju na ljudsko zdravlje kao što je primjerice industrija lijekova. To je činjenica od koje praktički mi danas ne možemo pobjeći, odnosno moje mišljenje je bolje reći.
Hvala. Odgovor kolega Kutija, izvolite.
Zahvaljujem se. Kolega Đurović, istina je to što ste kazali kad ste spominjali znanstvena istraživanja. Jedan od velikih izuma jedne kompanije, sjeme se zove ovako ima čudno ime terminator, daje sterilne plodove, zašto? Znači, da bi taj koji sije to sjeme opet dogodine u velikim količinama opet kupio novo sjeme jer to staro ne može se reproducirati, evo to dovoljno govori dokle je otišlo ovo područje ili s druge strane isto tako je činjenica da nikada u povijesti svijeta nije toliko velika moć kad je proizvodnja hrane u pitanju, nije bila u tako malom broju ruku ili glava.
Hvala. Branko Hrg replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Kutija, rekli ste da su čudnovati putevi hrane. Pa da, vjerojatno su ova zadnja tri mjeseca isto bili čudnovati kad vjerojatno nije bilo kontrole jer je nama trebalo da tri mjeseca da dođe na saborske klupe jedna rečenica izmjene zakona kako bi se kontrolirao eventualni uvoz GMO hrane. Nisam siguran u čudnovatost, nisam siguran da je to tako dugo slučajno trebalo, po meni onako ne mogu se oteti dojmu da i nije slučajno da je tri mjeseca prošlo jer u ta tri mjeseca bi bilo vrlo zanimljivo vidjeti što se sve uvozilo u Hrvatsku, da li je bilo mogućnosti uvoženja GMO sjemena, GMO stočne hrane, vjerojatno je a poslije ćemo se opet čuditi što nam se događa, zašto nam propada poljoprivreda, zašto nam propada proizvodnja i zašto postajemo ekološki nečista zemlja.
Hvala. Odgovor kolega Kutija. Izvolite.
Pa kolega Hrg, kad spominjete kontrolu hrane u pravu ste. Jedno istraživanje koje je javno objavljeno u jednom dnevnom listu hrvatskom je pokazalo čini mi se da se 96% proizvoda nikada ne kontrolira. Evo sam taj postotak dovoljno govori za sebe i koliko tu onda prostora za manipulaciju u svakom slučaju ima.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba HDSSB-a Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvaženi zamjeniče ministra. Ja nisam zapravo ni razmišljao ali kolega me potakao da ste priupitam je li za ovo nadležno Ministarstvo poljoprivrede iako ste vi zamjenik ministra u Ministarstvu zdravlja. Ako sve ove GMO stvari prenosimo na kontrolu i nadzor Ministarstvu poljoprivrede ne znam zašto nije ovdje ministar, netko iz Ministarstva poljoprivrede, pa nije mi jasno o čemu se radi, tko je nadležan Ministarstvo poljoprivrede ili Ministarstvo zdravlja. Možda bi bilo dobro da je tu netko iz Ministarstva poljoprivrede jer radi se upravo o tome da mi prenosimo ovlast nadzora na Ministarstvo poljoprivrede. Ali dobro. Kada kupite ili kako je rekao kolega Hrg ova tri mjeseca sumnje tako bi se mogla kratko nazvati dakle tri mjeseca bez nadzora uvoza GMO sjemena ili pak stočne hrane, tri mjeseca sumnje onda imate uputstvo uz takvo sjeme da samo određene pesticide, herbicide, insekticide možete koristiti i to točno određene. Zašto to određene, pa zato što ta ista firma koja proizvodi to sjeme ima i svoj pesticid kojim se tretira biljka koja izraste. Ako slučajno imate bilo kakve zalihe ili upotrijebite drugi pesticid onda će se dogoditi da vam se osuši taj usjev. Zanimljiva je to sprega dakle jedne kemijske i GMO industrije kao što je vrlo agresivna i farmaceutska i ta GMO industrija. To su dvije najagresivnije rekao bih gospodarske danas grane i industrije u svijetu, umrežene, korporativno organizirane i vrlo prodorne da kažem agresivne. Rekao je ovdje kolega kontroliraj naftu ali to je još bilo davano prije, danas će biti, sad će biti i voda, ona koja će biti poput nafte pa ćeš kontrolirati zemlju, kontroliraš hranu time ćeš i kontrolirati ljude. Zašto to govorim? Pa nije samo to da se na nekim ispitivanjima potvrdilo da, koja su točna i egzaktna da različiti način djelovanja GMO organizama, počevši od evo i spomenuta je i reprodukcija, reprodukcijski organi i to u trećoj generaciji. Što to za Hrvatsku bi značilo, ne možemo ni zamisliti. O alergijama i povećanom broju alergija i u Hrvatskoj, ali i svuda u svijetu za 50% možemo najbolje doznati iz radova alergoologa, bilo pedijatara, bilo internista. O povećanom broju neoplazmi, bolestima imuno sustava, auto imunim bolestima koje su nepoznatog podrijetla prema liječničkoj kodifikaciji, dakle nepoznatog podrijetla da i ne govorimo. Sada se trenutno iako mi tek usvajamo ili provodimo uredbu EU broj 1830 iz 2003. godine, dakle nakon 11 godina, sada se vode pregovori o platformi, zajedničkoj platformi SAD-a i EU o primjeni GMO, upotrebi GMO organizama. To će značiti ukoliko ostane pri onome što smo doznali i što se može doznati iz krugova i parlamentaraca ili pak Europske komisije koja je čak i liberalnija od SAD-a, da vi ili bilo tko od nas neće moći zasjati neku domaću sortu kukuruza kako bi imao za kućne potrebe, jedan … kao što bi rekli u Bosni, to je tisuću kvadratnih metara, da biste imali za … ako hoćete žgance, palentu, kako god hoćete reći, za svoje potrebe, za svoj ukus, okus, kako god hoćete. Dakle, bit će po tom, po toj platformi stroge mjere sijanja onih sorti kako to EU i Amerika dogovore. Hrvatska iako je nekako ovamo na rubu još uvijek se naši seljaci odupiru nekim mjerama i na raznorazne načine dobivaju, neće imati mogućnosti razvijati te, kako netko ovdje reče raznolikost vrsta biljnih, dakle ili … vrsta pa neće imati priliku ili će pak biti izbrisani kao vrste neke domaće stare sorte ili pak vrste iz upotrebe. Dakle, što to nama nude prema ovoj uredbi i prema onome što će uslijediti još, dakle te GMO firme, GMO industrija? Pa nude nam kada kupujete sjeme ili ovih tri mjeseca imate sjeme koje je GMO i ono je 20 kuna jeftinije na tržištu negoli nekakva druga domaća, da kažem sorta. I onda normalno seljak u ovoj situaciji u kojoj je, naravno da će računati, pogotovo ako ima veće površine koliko mu to treba i koliko će uštedjeti, navodno uštedjeti na tom sjemenu. Pa onda mu fino piše u uputstvu čime mora, kojim pesticidom mora prskati taj usjev, a to je opet pesticid, proizvođač je ista firma koja proizvodi i sjeme. I na tome kao u gostionici nema puno zarade na hrani, ali ima na piću. Tako i ovdje, nema puno zarade na sjemenu, ali će zaraditi na pesticidu koji je specifičan upravo za to sjeme. I tako to ide, to je jedna sitna, mala prijevara. Eto, zato će biti nadležno Ministarstvo poljoprivrede ubuduće, iako kažem ovdje imamo gospodina uvaženoga zamjenika ministra zdravlja da tumači, dakle ove promjene zakona, a u svezi inspekcijskog nadzora nad GMO organizmima. I ne samo to, negoli evo u ovom dijelu zakona i o označavanju GMO organizama, dakle o načinu kako to i Europa radi, kako ona to označava, evo pa da i mi primijenimo te europske mjere, a uskoro evo kako se pregovori vode, možda ćemo već nagodinu morati ponovo mijenjati ove zakone i zakonske oblike, odnosno ovaj set zakona u svezi GMO organizama ako i kad, ne ako nego kad Amerika, SAD i Europa, EU postignu tu svoju platformu, svoj dogovor, kada nećemo više imati mogućnosti sijanja svojih sorti za svoje potrebe nego da će biti stroga kontrola da se primjene GMO organizmi i od svjetskih, neću reći … kako to vole neki reći, ali od onih koji su vrlo snažni, vrlo moćni i kapitalom potkovani proizvođači GMO organizama kao i onih iz farmaceutske industrije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Dražen Đurović, izvolite.
Hvala. Vi ste kolega dobro primjetili, dakle ovdje se mijenja jedan članak Zakona o GMO-u koji glasi da nadoznačavanjem GMO-a ili proizvoda koji sadrži ili se sastoji ili potiče od GMO-a na razini maloprodaje, nadležna inspekcija za kakvoću hrane središnjeg tijela državne uprave za poslove poljoprivrede, a dosad je bio nadležan Državni inspektorat i ja se onda isto pitam ako se tu radi o tome da se nadzor nad GMO-om prepušta nekom tijelu poslova poljoprivrede, zašto je predlagatelj i u ime predlagatelja danas ovdje s nama zamjenik ministra zdravlja ili zdravstva? Meni to stvarno nije jasno, da li je to, logički gledano, da li je to zato što i on sam smatra da se ovo pitanje zapravo više reflektira i vlada na zdravlje ljudi nego na hrvatsku poljoprivredu ili je tu zato da se zapravo stvori zabuna među onima koji to gledaju, da oni misle da se ovdje mi zapravo bavimo pitanjem zdravlja ljudi a ne zapravo interesima nekih skupina u proizvodnji GMO hrane. I s treće strane i pitanje zašto se uopće pitanje zdravlja ljudi putem GMO-a prepušta Ministarstvu poljoprivrede, a zašto Ministarstvo zdravlja nije proširili nadležnost, zapravo nad kontrolu ispravnosti i ove hrane, a ne samo pitanje njene ispravnosti već ono što je nama svima puno važnije to je pitanje utjecaja te hrane na ljudsko zdravlje i posljedice koje te hrana može imate na ljudsko zdravlje.
Hvala. Odgovor kolega Grubišić. Izvolite.
Pa kolega Đurović, potpuno je nesuvislo ili nelogično da evo ove zakonske prijedloge da kažem predlaže nama, čita ovdje gospodine Cesarik zamjenik ministra zdravlja, pa bi se to moglo nekako zbog upravo zbog gledateljstva i hrvatskih građana predstaviti kao ono što je rekao pokojni Ivan Tomić, "Jel velika varka malog Marka.", tako kada prenosi utakmice Dinama na radiju. No, zaista je čudno, a mislim da nitko u Europi ne bi imao ništa protiv da se ovaj zakonski prijedlog i preuzimanje svega onoga što proizvodi GMO utjecajem na ljudski organizam bavi i onaj tko je za to nadležan a to je Ministarstvo zdravlja ili eventualno njegova inspekcija ili kako god hoćete koji organ. Pa i malo prije smo spominjali Zavod za javno zdravstvo, pa valjda on nije nikakav, u nikakvoj vezi sa Ministarstvom poljoprivrede nego sa Ministarstvom zdravlja valjda. Dakle, tu nešto nije logično, ali evo nama se to tako predstavlja i u početku to nismo ni primijetili tek smo kasnije se malo konzultirali i ovako divanimo o tome svemu. Hvala lijepo.
Hvala. Branko Hrg replika. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić mene to ne čudi što ste vi postavili kao pitanje zašto jedno ministarstvo predlaže, a drugo preuzima, a toga nema tu. Ovoj državi se i onako više ne zna tko što predlaže i tko što treba raditi. To je sasvim normalno, opasnost je samo u tome što će tako biti i u provođenju ovog zakona, ni tada se neće znati tko je odgovorna osoba, tko je taj tko treba nešto poduzeti. Znate, ova serija popularna u susjednoj državi "Lud zbunjen normalan" je mila majka za našu državu ovoga trenutka. Oni su funkcionalno kompatibilni i jako dobro funkcioniraju za razliku od nas. Ali ono što sam ustvari htio reći i zašto sam se najviše javio. Dakle, zatražio sam malo savjete i mišljenje ljudi koji su iz te struke pa mi jedan doktor znanosti, veterinarske struke rekao ovako: po meni je nemoguće definirati nadležno tijelo za uvođenje GMO-a. … [[Govornik se ne razumije.]] kapacitiranost ljudi koji rade na tim poslovima nije na razini da mogu odlučivati o eksperimentima u GMO u prirodi. Naprosto će dati ovlast nekome tko i neće u praksi moći provesti ništa, to je odgovor u stvari što se ovdje događa.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo u vašem komentaru o radu Vlade ne bih, vi ste sve rekli. Ali ovo što ste dobili dopis jednoga od stručnjaka, a rekli smo da su oni ponekad i kontradiktorni međutim to što on izražava sumnju dakle u to da inspekcija Ministarstva poljoprivrede ili Ministarstvo poljoprivrede odlučuje ne samo o nadzoru nad GMO sjemenom, usjevima i hrani GMO. Puno je veći segment se nalazi upravo u djelovanju, u posljedicama tih GMO organizama na ljudski organizam. A o tome kakve su posljedice GMO organizama na ljudski organizam upravo je, može brinuti i nadležan je i nekako pripada, ponajviše pripada Ministarstvu zdravlja, a nikako Ministarstvu poljoprivrede jer mi, kolega je veterinar, doktor veterine kao i moja žena, ali ne znam kako će to Ministarstvo poljoprivrede i doktori veterine, i agronomi brinuti o ljudskom zdravlju. Ili nas sve skupa smatraju nečim drugim pa samo prebačeni u Ministarstvo poljoprivrede.
Zahvaljujem. Ovime smo završili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o provedbi Uredbi EZ.br.1829/2003 Europskog Parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. godine o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje i Uredbe EZ.br.1830/2003 Europskog Parlamenta i Vijeća od 22.rujna 2003. godine o sljedivosti i označavanju genetski modificiranih organizama i sljedivosti hrane i hrane za životinje proizvedenih od genetski modificiranih organizama kojima se izmjenjuje i dopunjuje direktiva 2001/18 EZ., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 642. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite. I za donošenje ovog zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika Hrvatskog sabora u smislu članka 252. Poslovnika Hrvatskog sabora. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 77 glasova za i 22 protiv donesen Zakon P.Z.br. 642 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Nastavljamo sa: - Konačnim prijedlogom Zakona o izmjeni Zakona o provedbi uredbe (EZ) br. 258/97 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27.siječnja 1997. godine o novoj hrani i sastojcima nove hrane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 647 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske prijedloge akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili. S nama je u ime predlagateljice zamjenik ministra. Izvolite zamjeniče.
Hvala vam lijepo. Dakle, predloženim izmjenama mijenjaju se odredbe koje spominju nadležnost državnog inspektorata i usklađuju prema novonastaloj podjeli, tako je već rečeno u tri navrata. A nadležnost u provođenju službene kontrole u području označavanja nove hrane, nadležnost sada preuzima Ministarstvo poljoprivrede i inspekcija kakvoće hrane. Dakle, ova kontrola u području označavanja i ranije nije bila u nadležnosti Ministarstva zdravlja. Ta je dakle podjela podijeljena, nije dobro da onaj tko kontroli da i kontrolira označavanje. Prema tome, imate mogućnost da i druge službe kontroliraju vaš rad. Opet napominjem da Ministarstvo zdravlja nije prekinulo kontrolu niti nad genetski modificiranim organizmima niti nad hranom niti nad novom hranom. Dakle, Ministarstvo zdravlja, sanitarna inspekcija je do sada redovito provodila i provoditi će kontrolu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ukoliko ne, otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Stjepan Milinković. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Ako je tko u ovom Visokom domu govorio o hrani, to sam sigurno ja i još su mi danas rekli nisi još ni u replikama ni u raspravi spomenuo mlijeko. Naravno da ga sada spominjem i žao mi je, nisam to, nisam se javljao po toj problematici iz neke osobne promidžbe nego jednostavno iz potrebe da ukažem na teškoće u poljoprivredi poglavito u mljekarstvu i stočarstvu. I bio je najbolji komentar prije određenog vremena da su moje rasprave puno puta izazivale podsmjeh kada sam govorio o mlijeku ali veli sada bi oni koji su se možda smijali trebali plakati. I u istinu držim da je tako. Naravno da sam govorio o potrebi proizvodnje zdrave hrane. Ali u ovome stoji o potrebi te proizvodnje hrane postoji u programu Vlade, ove Vlade gdje kaže da je potrebno proizvesti dovoljne količine za prehranu vlastitog pučanstva, za dovoljne količine za prehrambenu industriju i naravno za očuvanje ruralnog prostora. Prije kratkog vremena je u posjetu ovom Visokom domu bila delegacija Odbora za poljoprivredu Turske koji su rekli koliko oni ulažu baš sa tim ciljem održavanja tih ruralnih područja čuvanja tih vrijednosti i uistinu kada danas vidimo naša sela poteknu nam suze jednostavno da su uistinu tužna slika. Svakako dakle potrebno je govoriti o dovoljnim količinama hrane o čemu sam rekao ali naravno i o potrebi proizvodnje zdrave hrane. Zdrave hrane zato, danas je dosta puta spomenuto isto medijski natpisi glede hrane. I ja sam isto primijetio prije nekoliko dana jedan natpis gdje kaže šokantna otkrića u hrani Zavoda za javno zdravstvo o čijim kvalitetama je danas ovdje bilo govoreno. I u veljači svaki 10-ti proizvod, svaki 10-ti prehrambeni proizvod je bio zdravstveno neispravan. Zdravstveno neispravan. To je opasno i to je alarmirajuće. To je opasno i to je alarmirajuće. I zato i stoji onda pripomena prije određenog vremena gdje je glavna državna inspektorica rekla da jednostavno sa polica nekih naših velikih centara da ne bi ni pod razno uzela određenu hranu. Jer tu jednostavno činjenica da mi puno puta jedemo smeće. Jednostavno odgovor koji govori dovoljno sam za sebe. Posebna je priča nova hrana, uvođenje nove hrane i zdravstvena ispravnost nove hrane je regulirana dakle Zakonom o hrani, Zakonom o hrani je regulirana, Zakon dakle o provedbi ove Uredbe 258 i Zakonom o službenim kontrolama. Ali je dobro se podsjetiti kako smo čuli, danas smo malo o ovoj GMO hrani, dobro je posjetiti što je to nova hrana. Što je to nova hrana? I kaže, nova hrana jest hrana i sastojci hrane koji se do sada još nisu upotrjebljavali u većem opsegu za prehranu ljudi koja nije rezultat genetske modifikacije a koja svojim sastavom, svojstvima i učinkom može utjecati na odabir prehrane ili zdravlje ljudi. Razvrstava se u sljedeće kategorije. Hrana i sastojci hrane s novom ili namjerno promijenjenom primarno molekularnom strukturom koja ne uključuje genetsku modifikaciju. Drugo, hrana i sastojci hrane koji se sastoje ili su izolirani iz mikroorganizama gljiva ili algi. Hrana i sastojci hrane koji se sastoje ili su izolirani iz biljaka i sastojci hrane izoliranih životinja osim hrane i sastojaka, hrane dobivene tradicionalnim načinima razmnožavanjem ili uzgojem a za koje je otprije poznato da se sigurno mogu konzumirati i hrana i sastojci hrane dobiveni tehnološki proizvodnim postupkom koji se do sada nije koristio a uzrokuje znatne promjene u sastavu ili strukturi hrane i sastojaka hrane što utječe na njihovu prehrambenu vrijednost, metabolizam čovjeka i razinu neprihvatljivih tvari za prehranu ljudi. Govorim to jer vidim i dosta široko je područje, ali evo u tom naputku ministarstva glede upotrebe hrane i stavljanja na tržište te nove hrane. Postoje 14 točaka koje se moraju zadovoljiti. 14 točaka, ja ću samo neke spomenuti da ne nabrajam ono pojedinačno. Ali kaže, potvrdu o alergološkim testovima in vitro, in vivo ukoliko se radi o hrani gdje postoji mogućnost pojave alergija, bilo je govora danas ovdje glede kod ove genetski modificirane hrane isto tako. Nadalje, tehničku dokumentaciju proizvodnog postupka. I dakle i izvod iz Upisnika registriranih objekata gdje se hrana proizvodi i institucije koja je izradila studij potvrdu kojom se dokazuje kako hrana ili sastojak hrane zadovoljava kriterije iz članka 7. Pravilnika itd.. Dakle, to su one stvari specifične i sada mi u ovim okolnostima dakle glede promjene ministarstva, ustroja ministarstva, konkretnije dakle ukidanja Državnog inspektorata možemo jasno postaviti ovdje pitanje tko će to sada, tko će to sada u ovom vremenu dakle, tko će to kontrolirati, tko je trebao kontrolirati tijekom ova 3 mjeseca. Kaže se da ne dođe do one pravne praznine. Praznina je nažalost došla, opasnost je velika. Opasnost je velika a stalno govorimo o zdravoj hrani, potrebi zdrave hrane, nova hrana naravno ima posebne rizike. A onda se lovimo za glavu kada dođe do onog momenta prije kratkog vremena sa aflatoksinom. Sjećate se što je bilo i kako je bilo. Drugo, pa se sjećate u jednoj zemlji kao što je Njemačka prije nekoliko godina kad je bilo ono sa escherichiom, kakva je panika nastala sa escherichiom, sjećate se vrlo dobro što se događalo i kako je to bilo. U tom smislu držimo da ovo stanje koje se dogodilo sada u ovom vremenu, bez obzira na ove izmjene, nije dopustivo da ono štetno, da se narušava sustav državne uprave, centraliziraju se nepotrebno te službe i mislim da je ovo opasno i da je na ovo trebalo mislit. Sad smo tu gdje smo, ali mi naravno iz ovih razloga o kojima sam govorio i opasnosti koje mogu iz toga proizići, klub HDZ-a ne može podržati ove izmjene. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Milinković, rekli smo u više rasprava da se uspije kontrolirati samo 6% proizvoda na hrvatskom tržištu. Zavod za javno zdravstvo Republike Hrvatske utvrdio je da dakle iz te mase od 6%, samo 6%, da je 10% neispravnih. Dakle kada gledamo to u ukupnom uvozu hrane od 15 milijardi, znači onda od th 6% to je 0,6% onih neispravnih. Međutim ja sam uvjeren a i vi ste, s obzirom da danas već postoji proizvodnja recimo margarina od polivinilskih masa razne vrste, dakle mažete ono najlon vrećicu po kruhu ili ga jedete, koji nema gotovo nikakvih različitih organoleptičkih svojstava, ali njegovo djelovanje na metabolizam i na sve ostalo u ljudskom organizmu je ono što je i neistraženo, a sasvim sigurno ne može biti taj margarin isti od polivinilske mase i od mlijeka. Dakle, kontrola takvih proizvoda i stavljanje na tržište takvih proizvoda mislim da je kontrola odnosno nadzor premalen da bismo imali kvalitetnu hranu na našim policama naših robnih kuća. Dakle to je premalo i da taj nadzor će biti vrlo, vrlo oskudan bez obzira na vašu što vi kažete centralizaciju ili Ministarstvo poljoprivrede, inspekcije itd. Ono što najviše pogađa hrvatskog potrošača, a neki dan smo raspravljali o pravima potrošača, je upravo taj široki, veliki uvoz od oko 15 milijardi kuna hrane a zapravo polusmeća ili smeća.
Hvala. Odgovor kolega Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo ovi podaci o kojima vi govorite, premale kontrole, naravno potvrđuje ona moja nastojanja tijekom svih ovih … potrebe proizvodnje dovoljnih količina kvalitetne domaće hrane u kojoj smo bili itekako učinkoviti, zahvaljujući operativnim programima u stočarstvu gdje su podignute mnoge štale. Proizvodnja je bila povišena do one razine, vi ste govorili o milijardu litara, a sada je to prepolovljeno. Proizvodnja mesa isto tako je pala. Dakle nedopustivo je da se tako važna strateška grana kao što je poljoprivreda, stočarstvo, dovede na takvu razinu. Dakle s time je ugrožena ona temeljna funkcija o kojoj sam govorio u raspravi, dakle i dovoljne količine hrane za prehranu vlastitog stanovništva, dakle dovoljne količine za prehrambenu industriju, ali naravno i održivost ruralnih područja. Pa ne moraju nas doći Turci ovdje poučiti kako da mi čuvamo svoja ruralna područja, pa to su one vrijednosti na koje smo ponosni i uistinu danas kad dođemo na ta naša tužna sela ima osnove i razloga da nam suze poteku. Hvala lijepo.
Sljedeća replika Dražen Đurović, izvolite.
Da, zamislite kolega Milinković, jedna država, megadržava kao što je SAD sebi može priuštit jednu agenciju "Food and drug administration" i rješava i problem lijekova i problem hrane i stavljanje u promet i nadzor. Jedna mala državica od 4,3 milijuna stanovnika mora imat zasebnu Agenciju za lijekove, zasebnu Agenciju za hrane, svako ministarstvo zasebne inspekcijske službe jer kao ne možemo imati jedan učinkovit Državni inspektorat. Pa to je sramota. Pa mi sami od sebe radimo lakrdiju i sprdnju. I kako se mijenjaju vlasti tako se mijenjaju sustavi zato što sami sebe i svoj sustav ne možemo uređivati. Netko misli da će promjenama forme promijenit funkcioniranje sustava i naravno da je Državni inspektorat bio dobro rješenje, puno bolje nego ovo. I naravno da mi kao Hrvatska moramo imati više ministarstava nego Francuska, nego Njemačka, nego Ujedinjeno Kraljevstvo jer ipak mi smo megadržava u odnosu na jednu Francusku ili Njemačku. Pa to su nevjerojatne stvari. I naravno da onda sustav ne može funkcionirati uslijed ovih stalnih tranzicija. A da ne kažemo da ovakvo loše rješenje koje su oni iznjedrili ovim promjenama, ukidanje Državnog inspektorata, raspršivanjem inspekcijskih nadzora, silnim brojem agencija, mi ćemo onda opet dogodine kad oni padnu, a mi preuzmemo odgovornost za upravljanje državom opet sve morati mijenjati. Ali što ćete kad se to mora mijenjati, jer ovako ovo neće moći ostati jer će biti disfunkcionalno. Pretpostavljam da se slažete sa mnom.
Hvala. Odgovor kolega Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa naravno da se slažem kolega Đurović, ali ste spomenuli agencije, brojnost tih agencija, ali bitnija je učinkovitost i u tom dijelu u poljoprivredi ima se što za reći. Pa evo Agencija za poljoprivredno zemljište … sad se evo očekuje izmjena Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Zašto, zato jer se dogodilo da nisu stavljene u funkciju one količine o kojima smo se ovdje … [[Govornik se ne razumije.]] da se privede funkciji, da se povisi proizvodnja i sad zašto. Zato što je preopširna bila dokumentacija i … [[Govornik se ne razumije.]] Mi smo sad mnogi iz jedinica lokalne samouprave pozvani tamo na konzultacije da kažemo svoje primjedbe koja gotovo stoji na mrtvoj točci. Agencija na plaćanje, pa sjećate se koliko je bilo onih jedva su provukli kroz onaj zadnji momenat. I onda se govori, vidite kolike mi imamo mogućnosti iz Europske unije i za izrada programi ruralnog razvoja vidimo gdje to stoji, a velike se očekuju. Ja sam bio na jednoj prezentaciji u Ministarstvu gospodarstva gdje je kino dvorana bila premala od zainteresiranih konzultanata, ljudi, premala koji su zainteresirani naravno za povući sredstva a to stoji. To stoji i nije izgledno da će to biti. Dakle, naravno ako je još agencija, ona treba biti učinkovita, ona treba poslužiti onoj namjeni za koju je, a u ovome, u području poljoprivrede uistinu dosta toga nije u redu i naravno zato smo tu gdje jesmo. Hvala lijepo.
Hvala. Branko Hrg, replika. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Milinović, rekli ste da vaše rasprave o poljoprivredi i selu često puta izazivaju podsmjeh kolega u Saboru. A ja ću reći ovako, da to je točno ali samo podsmjeh onih koji ne znaju kako ti ljudi žive i koje ti ljudi probleme imaju. Govorili ste o zdravoj hrani u vašoj raspravi u ime kluba i o novoj hrani. Pa ja moram reći da je hrvatskom seljaku u principu iz godine u godinu sve manje omogućena proizvodnja zdrave hrane, a kad ste govorili o onom, postavili ste pitanje tko će u stvari kontrolirati ovu novu hranu. Vjerojatno nitko, jer ćemo doći opet do one definicije koje jedan poznati režiser rekao ovih dana onako u usputnom razgovoru da Hrvatska nije toliko siromašna koliko je neorganizirana. I to je naš problem. Mi sami sebi kompliciramo život. Kao što je kolega Đurović malo prije govorio sami sebi osnivamo stalno neke nove institucije, sami sebe zavežemo u čvorove i nakon toga naravno tko stradava, stradavaju građani Republike Hrvatske. I tako to ide iz zakona u zakon, iz izmjene u izmjenu. Stalno nešto novo izmišljamo i na kraju ne znaš ni kome bi se javio, kome bi se obratio, koga bi što pitao, kome bi što prijavio u krajnjem slučaju i tko bi na kraju krajeva trebao donijeti nekakvi konačni pravorijek, nekakvu konačnu odluku i sankcionirati u krajnjem slučaju neke stvari.
Hvala. Odgovor kolega Milinković, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, svjestan sam ja onih reakcija i okolnosti kada su moje rasprave o mljekarstvu, o stočarstvu izazivale podsmjeh. Ja sam govorio naravno iz razloga što poznam tu problematiku, jer živim u takvom okruženju i vidim svakodnevno propadanje obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, teškoće sa kojim živimo. Sjećam se jednog komentara da je jedan kolega rekao da ja raspravljam, da se raspravlja slučajno o putu na mjesec da bih ja govorio o mlijeku. Pa vjerojatno i ovi koji idu gore astronauti oni bi isto morali trošiti mlijeko sigurno, ali ne, bolje da tamo ono u prahu vjerojatno koriste nego da ovi uvoze sa onim cisternama pa se ono govorilo svojevremeno da su ove mješaone. Ima mješaone da su naše ove mljekare da su se pretvorile u mješaone mlijeka onog uvoznog. Naravno da je potrebno, da je to preosjetljivo područje, da je potrebno stalno naglašavati, da ga je potrebno i unaprjeđivati i brinuti o tome. Ja dolazim iz jedne sredine koja evo i u tim okolnostima naravno sa velikim marom, ljubavi, entuzijazmom radi i brine o proizvodnji mlijeka. Bilo je tu danas o boškarinu govora. Mi imamo, mi smo tradiciju uzgoja simentalske pasmine već preko sto godina i sada smo svjedočili. Mi poduzimamo i konkretne mjere u tom dijelu. Mi smo sada bili domaćini osnivanja prve proizvođačke organizacije mljekara Drava – Sava, dakle koja bi mogla unaprijediti to područje. Nudimo i konkretne primjere koje bi mogle, ali očekujemo i pomoć i razumijevanje na onim instancama koje mogu pomoći. Hvala lijepo.
Hvala. I Branko Kutija, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Milinkoviću, govorili ste o analizi hrane i poraznim rezultatima. Znači, činjenica jeste da je Zavod za javno zdravstvo prilikom testiranja na prisutnost opasnih bakterija na 240 uzoraka utvrdio, odnosno proglasio zdravstveno neispravnim čak 10% od ukupne količine analiziranih uzoraka. Što to u prijevodu znači? Znači da nam sustav kontrole ne funkcionira i da će biti ako je do sada Državni inspektorat bio ustrojen tako kao što je bio ustrojen, da će, za očekivati je da će stanje biti još gore onda sa ovakvim novim ustrojem čini mi se. Isto tako ste spominjali zdravu hranu i GMO. Znači, činjenica jeste da u Hrvatskoj i u Europskoj uniji postoje odredbe o obaveznom negativnom označavanju proizvoda koji sadrže više od 0,9% GMO-a u svom sastavu. Međutim, profesor Vrčak sa Farmaceutsko biokemijskog fakulteta u Zagrebu kaže da to, taj postotak nije znanstveno utvrđen. I ima još jedna lijepa rečenica koja govori o GMO-u, a izrekao ju je jedan publicist 2005. u knjizi pod nazivom "Sjeme uništenja". Širenje genetski modificiranih usjeva i hrane diljem svijeta danas je toliko uhvatilo maha da ga se može i mora proglasiti zločinom protiv čovječanstva. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa zahvaljujem kolega Kutija što ste primijetili ove navode i sigurno da je potrebno posebnu pozornost i naglasak staviti na zdravu hranu, na ispravnost i u tome Zavodu za javno zdravstvo čuli smo danas je i osposobljen i u svim onim segmentima i tehničkim i ljudskim da može, i može i osposobljen je za izdavanje i certifikata za zdravu hranu. Isto tako suglasan sam u ovom dijelu da imamo mi potencijale za proizvoditi zdravu hranu, ali moraju postojati jasna pravila u tijeku utakmice. Ne može se mijenjati, ako se netko odredi da on zna da danas su pravila takva i da se neće za kratko vrijeme promijeniti. Svjedočili smo u toj proizvodnji hrane i mlijeka da su se preko noći donosile radikalne koje su dovele naše proizvođače stočare, mljekare u nesagledive teškoće. I posljedično tome je došlo do ovoga do čega je došlo, propadanje OPG-a, 30 tisuća krava na prisilnom klanju i što se događa, sad kažu e sad ćemo mi odjedanput dati nove junice koje će trebati naravno kreditno se opteretiti. Pa ne može se to preko noći riješiti, to je ozbiljna stvar. A što se tiče zdrave hrane naravno da je potrebno sve ovo naglasiti da se na vrijeme neke uoče možebitne teškoće i da ne dođemo u situaciju ono kad dođe, e sad se svi alarmiraju, stožeri se slažu koji će u tome se braniti e onda je već i kasno. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama. Ovime smo završili sa prijavljenima. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o provedbi Uredbe, EZ.br.258/97 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 1997. godine o novoj hrani i sastojcima nove hrane, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 647. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. I za donošenje ovog zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika Hrvatskog sabora u smislu članka 252. Poslovnika Hrvatskog sabora. Molim da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova 77 glasova za i 22 glasa protiv donesen zakon br. 647 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskoga parlamenta i Vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 649; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je u ime predlagatelja zamjenik ministra. Zamjeniče izvolite uvodno.
Hvala vam lijepo. Dakle, predloženim izmjenama mijenjaju se odredbe koje spominju nadležnost Državnog inspektorata i usklađuju prema novonastaloj podjeli, a nadležnost u provođenju službenih kontrola nad proizvodima tretiranim biocidima preuzima Ministarstvo zdravlja kao temeljni nositelj zakonodavstva u području biocida. Hvala lijepo.
Hvala. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče ministra. Danas sam dosta govorio ali i ovo je isto interesantna tema, možda ovako sadržajno kratka izmjena ali zahtjeva po meni isto pozornost i da smo upoznati. Jer stalno govorimo uvijek i u okviru svakog zakona se puno puta ponavlja radi zaštite života i zdravlja ljudi. Uvijek je to u svakom zakonu ovakve vrste ovakvih karakteristika naglašeno i tu je nepotrebno naglašavati i potrebu dakle da je to nužno i bitno i važno, da je to nam i prioritet na neki način. Ali, je potrebno naravno i znati što su ti biocidni pripravci i možda razne kemikalije. I puno puta dolazimo u određene nedoumice da jednostavno i ne znamo. Pa bih ja rekao da prema definiciji su biocidni pripravci aktivne tvari i pripravci koji sadrže jednu ili više aktivnih tvari priređeni u obliku u kojem se isporučuju korisniku čija je namjena uništiti, odvratiti, učiniti bezopasnim i spriječiti djelovanja odnosno nadzirati bilo koji štetni organizam na kemijski ili biološki način. A štetan organizam je svaki organizam čija je prisutnost nepoželjna ili koji ima štetan učinak na ljude, njihove aktivnosti, proizvode koje rabe na životinjama i na okoliš. Evo to potvrđuje o čemu sam ja govorio da može taj štetan organizam može svakako prouzročiti štetnost po zdravlje ljudi i da je naravno potrebno isto tako iako postoji veliko područje primjene tih biocidnih pripravaka stalno dolazi do određenih dilema glede zaštite sredstava za zaštitu bilja. I naravno široko je područje gdje se može primijeniti i to je regulirano dakle ovom uredbom o kojoj je gospodin zamjenik ministra govorio, a ta uredba dakle ta 528 s njome se uređuje stavljanje na tržište uporaba biocidnih pripravaka koji se rabe za zaštitu ljudi, životinja, materijala ili predmeta od štetnih organizama kao što su nametnici ili bakterije, djelovanje aktivnih tvari sadržanih u biocidnom pripravku. I ta je uredba usmjerena na poboljšanje djelovanja tržišta biocidnih pripravaka u Europi i sve je to bilo na neki način jasno postavljeno i važno i bitno u smislu onoga uvodnoga što sam ja rekao. I sad dolazi dakle u okviru ovih okolnosti o kojima danas govorimo cijelo prijepodne, dakle zbog promjene ustrojstva djelokruga ministarstava dolazi dakle da je to u nadležnosti Ministarstva zdravlja. Što je naravno dobro, ali je opet došlo do one praznine o kojoj sam ja govorio, pravne ili kako god hoćemo, gdje se moglo opet dogoditi incidenti ovakve ili onakve vrste naravno sa štetnim posljedicama. I u tom smislu opet upozoravamo da ovakva eksperimentiranja nisu dobrodošla i iz tog razloga mi ne možemo i podržati ovu promjenu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe EU br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa stavljanjem na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 649. Rasprava o Konačnom prijedlogu Zakona je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Također za donošenje ovog Zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika Hrvatskoga sabora u smislu članka 252 Poslovnika Hrvatskoga sabora. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Ima li netko suzdržan? Ima. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 22 glasa protiv, 1 suzdržanim glasom donesen Zakon br., P.Z. 649 u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o transparentnosti tokova javnih sredstava, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 640; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. U ime Vlade s nama je zamjenik ministra Boris Lalovac, uvodno zamjeniče izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vrlo kratko, Zakon o transparentnosti tokova javnih sredstava donesen je sredinom prošle godine u ovome Visokome domu kako bi se uskladili sa direktivama odnosno Komisija o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzetnika. Direktiva je naglasila da se mora osigurati transparentnost sredstava odnosno računovodstveno razdvajanje onih sredstava koje dolazi iz javnih izvora odnosno iz proračuna ili drugih djela javnih izvora. Ono što se radi o ovim izmjenama je samo da se proširuje za određenu grupu javnih poduzetnika odnosno poduzetnika koji imaju posebne ovlasti da oni moraju voditi to odvojeno računovodstvo odnosno posebno računovodstvo i za ona poduzeća koja imaju javne ovlasti a ne samo da dobivaju određena javna sredstva i druga promjena odnosi se na usklađivanje sa Prekršajnim zakonom. Zahvaljujem.
Hvala zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle na očigled jedan tehnički zakon koji bi trebao ponuditi jasniji i transparentnije vođenje sredstava koje se dobiju putem obavljanja djelatnosti koja su dana određenim trgovačkim društvom temeljem javnih ovlasti. Međutim, ovo što ovom zakonu fali s obzirom na ove izmjene u članku 1.je ja sam iskreno govoreći očekivao popis koja su to poduzeća. Druga stvar, nije mi jasno zašto mi cijelo vrijeme govorimo o računu kad bi bilo logičnija stvar da to bude podračun i da se analitički u knjigovodstvu ti prihodi i rashodi temeljem tog podračuna vode posebno i da se one mogu vidjeti a s druge strane kad se napravi konsolidirano financijsko izvješće za jedno trgovačko društvo onda je to to, jer se postavlja jedno drugo pitanje. Dakle, logična je stvar da se posebno vode i prihodi i rashodi koji terete taj dio za koje trgovačko društvo dobilo javne ovlasti iz jednostavnog razloga da se tu ne bi smjelo omogućiti nekome da stječe ekstra profit jer ako netko temeljem prihoda i rashoda za određene poslove temeljem koje ostvaruje prihode iz državnog proračuna ili naplaćuje prihode temeljem prava za obavljanje poslova koje imaju javne ovlasti stječe neopravdano visoku dobit onda je logična stvar da on građanima RH i trgovačkim društvima naplaćuje usluge neopravdano visoko i da temeljem toga je stekao dobit. Dakle, meni je dakle daleko logičnije da mi to želimo vidjeti. Druga stvar, zašto sam rekao popis? Pa zato što ima nekoliko društava u RH kojima je izuzetno visoke prihode i u privatnom su vlasništvu a dobile su na određeni način ovlasti, prije svega o tome smo govorili na Odboru na financije, ima i određenih društava koje imaju status udruge a koje imaju javne ovlasti i temeljem toga ostvaruju vrlo visoke prihode. To su nekakva auto-moto društva i slične stvari. Dakle, to je jedno. Druga stvar, ima puno državnih javnih poduzeća koja imaju status ustanove i imaju javne ovlasti i imaju vrlo visoke prihode. Jer gledajte u proteklih nekoliko godina i za vrijeme prošle Vlade i za vrijeme ove Vlade se govorilo o tome kako se trebaju ukinuti nekakvi parafiskalni nameti a prije svega se to odnosilo na javna poduzeća koja su na određeni način ustanove, imaju određene javne ovlasti i temeljem toga naplaćuju izuzetno visoke prihode. I sad pogledajte što se događa, ovo što je najatraktivnije zapravo, nažalost u negativnom smislu najatraktivnije je povećanje cijene vode za hrvatske građane, gospodarstvo od 1.4. Dakle ako pogledate što se o Vladi govorilo proteklih mjeseci onda se govorilo i godina dana, da su se smanjili parafiskalni nameti određenih poduzeća u državnom vlasništvu. Je, smanjili su se parafiskalni nameti Hrvatskih voda za poduzeća ali su se povećali temeljem određenih zakonskih promjena naknade koje plaćaju svi korisnici, dakle svi oni koji imaju vodomjer i koriste vodu i s tog osnova se praktički ono što se smanjenjem parafiskalnih nameta Hrvatskim vodama smanjilo, s tog osnova im se to ponovo omogućilo da na takav način zarade novce. Iskreno govoreći oni koji plaćaju to sve skupa, njih nitko nije pitao da li oni to žele ili oni to ne žele, oni to naprosto moraju platiti. I taj iznos je daleko veći od ovoga iznosa koji mi želimo regulirati ovim zakonom. Zato kažem bilo bi dobro zbog ovog Visokog doma, zbog hrvatske javnosti da smo naveli koja su to poduzeća koja imaju takve ovlasti, koja su to poduzeća koja dobivaju novce iz državnog proračuna i da vidimo koja je to veličina sredstava, dakle koji je to iznos, onda bi vjerojatno ovaj prijedlog izmjena izgledao sasvim drugačiji jer ja koliko znam ove tvrtke dakle i Hrvatske šume i Hrvatske vode a možemo reći čak i na određeni način i HEP nisu na ovom popisu. Oni imaju posebnu priču. A kad vi pogledate njima je država dala i monopol i određene ovlasti i kad pogledate njihov ukupan prihod tu se radi skoro oko 20-tak milijardi kuna. Možda sam pretjerao za milijardu, dvije, a mi iskreno vremeno govorimo da trgovačka društva kojima su dane određene ovlasti trebaju voditi poseban račun i trebaju ga voditi iz razloga da nešto ne naplaćuju 100 ako to mogu obaviti za 50 jer nije logično da netko s osnova toga da im 30 ili 40% ukupnih prihoda bude dobit. I po meni je dakle prije svega ovaj zakon zbog toga da se na određeni način regulira cijena ali kažem daleko bitnije mi je ovo kod javnih poduzeća jer kad pogledate što rade Hrvatske vode onda ćete vidjeti da su one dobile itekako javne ovlasti. Kada pogledate koliko one troše proračunskih novaca jer praktički ako nekome date mogućnost da ubire nekakvu naknadu ili nekakav porez, mi smo mu praktički, ako govorimo Zakonu o fiskalnoj odgovornosti dali određen prihod državnog proračuna. On temeljem toga radi određene javne radove, dakle odražava neke javne objekte i zato kažemo, mislim da bi se oni trebali naći u ovom nekakvom posebnom dijelu tim više što je bilo puno povike oko nekakvog budućeg statusa Hrvatskih voda, da netko želi privatizirati vode i ovo i ono, međutim njih je samo trebalo definirati da budu kao trgovačka društva iz jednostavnog razloga da vode svoje financijsko knjigovodstvo kao trgovačka društva, a ne kao ustanove. I dakle, mi ćemo kao klub podržati ovaj zakon jer nemamo razloga da ga ne podržimo jer svaka transparentnost u trošenju javnih sredstava je dobro došla i naprosto na tom procesu treba uvijek raditi jer on nikada nije gotov, on nikada nije završen i ono što se danas čini automatski, možda prije 2, 3 ili 5 ili 6 godina je praktički bilo nemoguće napraviti, za to vam je najočitiji primjer možda Zakon o financiranju političkih stranaka jer recimo da je netko prije 7 ili 8 godina nekoj političkoj stranci poslao inspekciju iz Porezne uprave to bi bilo bogohuljenje, danas je to najnormalnije stvar. Dakle, određeni procesi naprosto trebaju sazrjeti. I druga stvar, kada govorimo javnosti financija onda naprosto ne mogu da se ne osvrnem na neke akte koje smo mi donijeli u ovom Visokom domu, a to je Zakon o izvršenju državnog proračuna gdje smo mi definirali koliko je iznos javnog duga. Taj je iznos u odnosu na ono što smo mi definirali Zakonom o izvršenju državnog proračuna je premašen ohoho i to isto govori i transparentnosti. Znači, klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona, ali smatramo da predlagatelj bi trebao ove neke stvari uzeti u obzir, prije svega kažem što neka javna poduzeća u RH koja su dobila javne ovlasti okreću skoro 20-ak milijardi kuna godišnje i sigurno bi bilo u interesu građanima RH vidjeti kolika dobit i kako se ostvaruje iz tih sredstava i da li recimo ta sredstva, osobito oni recimo koji su bili prije 2 mjeseca poplavljeni, da li ona sredstva koji uplaćuju građani RH i gospodarstvenici se koriste na adekvatan način i da li bi se ta sredstva temeljem određenih promjena mogla adekvatnije i bolje koristiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Boro Grubišić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolega Šuker u završetku ili svršetku vašega govora govorili ste o izglašenju državnog proračuna za prošlu godinu i rekli ste o stavkama koje bi se možda mogle bolje i korisnije upotrijebiti kako ste sami rekli. Pa samo sam htio napomenuti da u tom izvršenju državnog proračuna za prvih 6 mjeseci prošle godine, 2013., imate u stavci kod Hrvatskih voda 100 tisuća eura za edukaciju, 750 tisuća kuna za edukaciju. Pazite, za edukaciju. Kasnije je u državnom proračunu za ovu godinu ta stavka nestala, svi su se valjda educirali ili je pak zamijećena rasprava naših saborskih zastupnika, oporbe u svezi te stavke pa su to nekako preraspodijelili na materijalne rashode, službena putovanja, itd. Dakle nema više, edukacija je završena 2013., više se nitko neće educirati.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker. Izvolite.
Da, kolega Grubišić, zato jesam rekao da bi možda predlagatelj ovog zakona trebao itekako razmišljati da i ova javna poduzeća uvrsti u ovo iz razloga što naprosto treba postaviti pitanje da li ta sredstva koja se ubiru su adekvatna, da li su temeljem toga i građani i gospodarstvo opterećeni ili naprosto ako postoje nekakvi strateški projekti kao što je recimo navodnjavanje, da li će se to financirati iz nekih drugih sredstava. Ali naprosto se nikome, ova transparentnost kretanja javnog novca ide ka tome da se vidi kud i kako se troše novci onih građana, preko onih poduzeća koja su dobila javne ovlasti. Prema tome ako je to za privatna poduzeća koja su dobila javne ovlasti, onda to treba važiti i za državna. Barem bi trebalo vrijediti ubuduće jer kažem javnost i transparentnost je proces koji se konstantno nadograđuje, on nema nikada "e sad smo mi to napravili, to je ok", to je naprosto nešto na čemu treba kontinuirano raditi jer kontinuirano se događaju određeni procesi koje treba kontrolirati. Zato kažem neke stvari koje se danas čine normalnim, možda prije nekoliko godina su bile, bilo bi bogohuljenje da ih je netko spomenuo.
Zahvaljujem. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a, Krešimir Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani zamjeniče predsjednika. Poštovani pomoćniče ministra financija sa svojim suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog zakona o izmjenama Zakona o transparentnosti tokova javnih sredstava s konačnim prijedlogom zakona i to je vrlo važno. Važno je da nas Europa tjera da budemo transparentni, da na transparentan način troše se državna sredstva isto kao što se troše i europska sredstva koja dolaze polako u RH i koja će dolaziti u idućem vremenu. Gledajući upravo ovaj prijedlog, ustvari to je konačni prijedlog zakona, onda ovo proširenje, dobro je da se proširuje jer upravo gledajući RH, ali gledajući i naše javne financije i gledajući što se događalo u prošlom vremenu da često se nisu i pravdala sredstva, da su se sredstva i trošila nenamjenski što je često u Državnim revizijama i revizorskim izvješćima, imali smo prigodu čitati, slušati u saborskim raspravama i to treba prevenirati. Zato jer dobro i da se povećavaju i prekršaji, da se kažnjavaju oni koji ne vode javne financije uredno. No evo moje je pitanje danas koliko je do sad bilo tih koji nisu na onaj propisani način koristili upravo ta državna sredstva pa isto tako sredstva koja su bila uplaćivana na njihove račune, koja nisu namjenski financirala ono za što su bila predviđena? Znači, molio bih, evo gospodine Lalovac da iznesete brojku koliko je do sada bilo tih koji nisu uredno servisirali svoje obveze ili onih koji nisu namjenski trošili sredstva. Znam da su ovdje u pitanju i poduzeća, znam da su u pitanju i jedinice lokalne i regionalne uprave, znam imate popis pa ste nam i popis mogli danas dostaviti ovdje u Hrvatski sabora, a isto tako i popis onih koji nisu poštivali do sad zakonsko rješenje. Maloprije kolega Šuker spomenuo je vode, spomenuo je vodna poduzeća. Vode dosta investiraju i rade projekata i vjerujem da namjenski koriste sredstva, no evo tema možda koja evo mene zanima ali i ostale naše sugrađane, pitanje jednog ZAMP-a. Maloprije ste govorili o parafiskalnim nametima, puno je njih u Republici Hrvatskoj. Pa sigurno da bi bilo lijepo u Hrvatskom saboru sagledati ta izvješća, vidjeti da li su namjenski trošena sredstva, znači po svim izvješćima al zato prvo i osnovno je da dostavite popis svih koji imaju tu obvezu. Imali smo u prošlosti i nenamjensku potrošnju sredstava kad govorimo i o brodogradnji i o HŽ-u, ali isto tako znamo da se upravo putem tih sredstava u dobroj mjeri u prošlosti i kupovao socijalni mir i da se je upravo blagonaklono gledalo i na izvješća koja su ukazivala da su se sredstva trošila ne namjenski. No, ono što bitno je našim sugrađanima da potrošačka košarica sve je manje. Pa i jučerašnje povećanje nije prvoaprilsko nego je stvarno, povećanje prekjučerašnje, povećavanje cijene tj. naknade za korištenje voda u iznosu od 110%, sa 1,35 na 2,85. Sigurno će se odraziti na svaki račun svakog potrošača vode u Republici Hrvatskoj i sigurno da će svatko od nas osjetiti to po džepu. No, kad je u pitanju namjena tih sredstava često se ističe da će ona koristiti za razvojne prijedloge i projekte u budućnosti, no gledajući izvješća Hrvatskih voda onda možemo konstatirati da će se ona vjerojatno koristiti za tekuće kreditne aranžmane i one projekte koji su već isfinancirani za koje ne možemo u ovom trenutku servisirati obvezu. No, gledajući Republiku Hrvatsku, gledajući naš dug koji se ne iz mjeseca u mjesec povećava, nego iz dana u dan vrtoglavo gdje smo došli danas na 220 milijardi kuna, onda mislim da je itekako važno da se i sva jamstva, ali i ugovori evidentiraju kako ne bi jednog dana opet izlazili kosturi iz ormara i kako bi uredno vodili naše financije. I gledajući Republiku Hrvatsku, gledajući volumen koji izdvajamo za kamate svake godine on je sve veći, možemo reći da ulazimo u dužničko ropstvo, a vjerojatno razlog jedan dio i nenamjenskog trošenja sredstava u prošlosti, ali isto tako i neiskazivanje u našim javnim financijama svih onih ja bih rekao jamstava, a danas i ugovora koji se ne evidentiraju a odnose se na buduće razdoblje. Zato je bitno upravo iskazati i taj volumen, bitno je iskazati i popis svih koji koriste ta sredstva, ali isto tako bitno je evidentirati i sve ugovore koji će se odnositi na buduća razdoblja. Upravo zbog transparentnosti, ali ne samo zbog Europe, upravo zbog nas koji živimo u Hrvatskoj i koji želimo da Hrvatska može servisirate svoje obveze u idućem vremenu. Gledajući ovaj prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o transparentnosti klub HDSSB-a će podržati ovaj prijedlog jer nama je bitna transparentnost i bitno nam je da nitko ne radi sankcije a oni koji rade i ne troše sredstva namjenski da se sankcioniraju.
Hvala. Prelazimo na replike. Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo spomenuli ste naknadu za korištenju voda. Dakle, u proteklih četiri godine se dva puta smanjivala onaj, naknada za vode ili kako se već zvala i to se pompozno govorilo kako se hrvatsko gospodarstvo rasteretilo za 250 milijuna. Da, rasteretili smo hrvatsko gospodarstvo kao što smo i preko zdravstvenih doprinosa govorili da smo rasteretili hrvatsko gospodarstvo pa smo onda građanima uveli PDV. I sad po potpuno identičnom obrascu rasteretili smo hrvatsko gospodarstvo sa jednim parafiskalnim nametom, ali zato svakom građaninu Republike Hrvatske smo na kubik vode dodali kunu i koliko već ide. I da li je to rasterećenje ili to nije rasterećenje? Pa bilo bi poštenije reći da Hrvatske vode ulaze u te takve i takve projekte i za tog osnova trebaju toliko i toliko financijskih sredstava. Zato sam i rekao da bi njih trebalo ugraditi u ovaj zakon, upravo zbog toga. Jer kad pogledate da vidite spisak na koje se ovaj zakon odnosi, onda bi vidjeli da oni koji praktički imaju javne ovlasti, a to je nekoliko državnih poduzeća ovi koji, na koje se ovaj zakon odnosi je minoran iznos u odnosu na ovih dvadesetak milijardi koje okreću državna poduzeća. Ali kažem najsvježiji primjer nažalost u negativnome je ova naknada za korištenje voda koja je stupila na snagu 01.04. A što se tiče jamstava, ja vam moram reći da sva jamstva koja je Republika Hrvatska izdala imate u izvješću o izvršenju proračuna i u svakom proračunu, jer svako jamstvo koje nije na takav način usvojeno u Hrvatskom saboru ne može se sutra protestirati, ne može biti tako. Prema tome, što se tiče jamstva, a to što neko zaboravlja da to piše tu pa kaže da su to kosturi to je onda drugi par cipela. Zato sam ja neki dan kad sam raspravljao o onom jamstvu za HŽ govorio ako ćemo to gledati na takav način da je to nekakav kostur u budućnosti, ali za ovaj dio javnih poduzeća itekako bi trebalo ući ovaj Zakon o transparentnosti javnih sredstava jer onda bi neke stvari sasvim drugačije izgledale.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo. Izvolite.
Evo kolega Šuker dosta ste imali replika, pokušat ću odgovoriti iako trebalo bi duže od dvije minute. Ali gledajući Hrvatske vode naknada je podignuta i prošle godine, ali isto tako i ove godine. Znači dva povećanja imamo cijene u kratkom vremenu od godinu i nešto dana, što sigurno da, osjetiti će svaki konzument vode u Republici Hrvatskoj. No, ono što predviđamo u idućem vremenu gledajući kako se Hrvatske vode zadužuju i gledajući što investiraju bojim se za desetak godina da neće biti prvoaprilska šala, da cijena jedne boce Jane će biti otprilike cijena kao i kad pustimo vodu iz pipe. Prema tome, moram biti razboriti kod tog zaduživanja, dal se ono, ona sredstva koja dobivamo iz Europske unije multipliciraju ili ih trošimo bez multiplikacije. No, maloprije ste spomenuli i zdravstvo, mi smo bili protiv smanjenja sa 15 na 13 jel jasno da nije bilo studije, nije bilo jasne vizije i to se pokazuje sa ovim povećanjem zdravstvenog sa 13 na 15 a izgubljeno je 4 plus one kamate 6 milijardi kuna. I nitko ne odgovara Republici Hrvatskoj zato što je išla u nepromišljenu odluku i što 6 milijardi kuna smo se zadužili. Jer kako se Hrvatska zadužuje to izgleda nikog više ne zanima. Bitno da se još uvijek možemo zadužiti iako nam je kreditni reiting smeće pa pitanje dana kada će nam prestati mogućnost da se uopće možemo zadužiti na europskom ili svjetskom tržištu. Kada govorimo o kosturima iz ormara bitno je da se svako ne samo jamstvo nego i ugovori koji se odnose na buduće razdoblje iskazuju, evidentiraju a imamo situacija da se to ne događa danas. Prema tome opet ćemo imati kosture iz ormara a to je ono što nije dobro. To jasno govori o netransparentnosti naših financija.
Zahvaljujem. Dražen Đurović replika, izvolite.
Hvala. Spominjali ste upravo taj parafiskalni namet od kunu i pol po kubiku potrošene vode koliko je nametnuto svim potrošačima od 1. travnja. Nevjerojatno je bilo objašnjenje ministra poljoprivrede prije dvije večeri u središnjem dnevniku kada je izjavio da prosječna četveročlana obitelj troši 10 kubika vode i da je to prosječno povećanje za 15 kuna po mjesečnom računu. Prema toj njegovoj neistinitoj tvrdnji značilo bi da se po članku obitelji mjesečno troše 2,5 kubika, dakle to je potpuno netočno. Dakle, po članku obitelji se prosječno troši 4 do 5 kubika mjesečno, kod onih korisnika a to su manje-više svi građani koji nemaju dodatni izvor vode osim one potrošnje iz vodovoda. Prema tome, to je na prosječnu potrošnju od 20 kubika za četveročlanu obitelj rast cijene vode za 30 kuna. Ukoliko je račun bio oko 200 kuna to je znači praktički 10 do 12% rast cijene. A da ne govorimo da taj parafiskalni namet na razini jedne godine izvlači 450 do 500 milijuna kuna. Odakle? Pa iz potrošnje, iz džepova osiromašenih građana i svih onih korisnika. Dakle, vi ste u jednoj godini jednim izmišljenim nametom izvukli 450 do 500 milijuna kuna koje su ljudi trebali potrošiti za namirenje svojih drugih životnih potreba, za kupnju kruha, mlijeka, mesa, cipela i ostalog. Prema tome, to je izravni udar na potrošnju. Koju potrošnju? Onu potrošnju koja i tako u Hrvatskoj pada zato što pada standard. Prema tome, ovakav krug rješenja, a da ne govorimo kaže treba nam za nešto. Pa stavite onda parafiskalan namet 100 kuna mjesečno, definirajte pa vračajte dugove. Nije pitanje što nam treba već što je pravedno i što je izdržljivo za hrvatske građane. Ovakvi nameti više nisu izdrživi a o tome govori i ovako ogroman broj ovrha koliko danas imaju hrvatski građani.
Hvala. Odgovor, kolega Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Đuroviću, cijena je povećana kunu i pol ali ono što je evidentno da naši sugrađani sve manje troše vode jer ljudi štede. Pa kada vidite da štede o tome hoće li oprati ruke ili neće oprati ruke to je već problem koji jasno ukazuje da u Hrvatskoj zvona zvone na velike. 400 tisuća nezaposlenih, veliki broj koji rade a ne primaju plaću. Jasno da ne mogu servisirati ni pitanje plaćanje cijene vode iz svakog mjeseca kada im dođu računi. Prema tome, vidljivo je i svaki mjesec da broj sve veći je ovrha na račune što jasno ukazuje da na pad standarda smanjenje potrošačke košarice. Ali ono što je nama bitno da se upravo ta sredstva koriste namjenski. Ali isto tako da se multipliciraju putem sredstava Europske unije. Ono što možemo reći za cijenu vode, cijena vode je rasla i prošle godine ali i ove godine. Ali ono što gledajući izvješće Hrvatskih voda, cijena će opet rasti i iduće godine i jednostavno imate situaciju gdje plaće padaju, cijene rastu i potrošačka košarica naših sugrađana je sve manja, sve lošija a to je jasan znak da nema u Hrvatskoj jasne strategije.
Hvala. U ime kluba Hrvatskih laburista-Stranke rada Zlatko Tušak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Hrvatski laburisti-Stranke rada podržati će Izmjene zakona o transparentnosti tokova javnih sredstava prvenstveno zato što svaka transparentnost i poboljšanje transparentnosti ide u korist javnog trošenja javnih sredstava i u interesu građana ove države. Ali ima i jedno pitanje na koje bih volio i odgovor i na neki način praksa koja se dešava u našem Saboru a to je pitanje kada smo i donosili ovaj Zakon negdje krajem 5. mjeseca ili početak 6. mjeseca, Zakon je imao svega negdje 11 članaka i tada je bilo kazano da je potpuno prenošenje tog Zakona u skladu direktive koja obvezuje da se transparentnost trošenja novaca prema Europskoj komisiji, Europskoj uniji. Tada taj Zakon od 11 članaka, ja jednostavno si postavljam pitanje, ako je kompletno prenesena tada u Zakon direktiva kako nam se onda mogu desiti ovakvi propusti da idemo evo nakon manje od godine dana Izmjene zakona zbog određenih nejasnoća. Mislim da je to prvo neodgovorno kada se pristupa određenim zakonima a pogotovo kada se daje u obrazloženju da se kompletno prenose direktive. Jer što to znači? To znači da ipak direktiva nije do kraja prenesena u zakon. I sada kada govorimo o transparentnosti onda ovaj dio zakona je prvenstveno zbog transparentnosti na nacionalnoj razini tako se kaže i transparentnosti prema Vijeću Europske unije. Što to znači? To znači da smo mi morali prihvatiti određene odredbe i određena pravila vezano za trošenje javnih sredstava na način da one budu pod kontrolom. Jer do sada smo se ponašali i znademo da namjenska sredstva smo trošili negdje potpuno drugačije za isplatu plaće ili u neke druge svrhe, što je bilo neodgovorno ponašanje. I kakvu mi imamo u biti transparentnost? Ovaj zakon je u transparentnosti gdje imamo obavezu prema Europskoj uniji, a kakvu obvezu imamo prema našim građanima. O tome smo evo i danas maloprije, prethodnici su govorili oko povećanja cijene vode, oko poslovanja i trošenja sredstava pojedinih poduzeća koja jesu od javnog interesa i koja služe građanima. Oni svoje račune šalju redovito građanima, a građani koji ostanu bez posla ne mogu platiti, iza toga idu ovrhe, one građane koji su u takvoj situaciji da ne mogu njih nitko ne štiti, a ova poduzeća itekako su debelo zaštićena, a sa svojom transparentnošću jer ono što kažu transparentnost je najveća garancija da ne dolazi do korupcije, da ne dolazi do nezakonitih radnji i da ne dolazi do nekontroliranog trošenja javnih sredstava. Mi tu transparentnost kod nas nemamo kvalitetno postavljenu. Za primjer, Slovenci imaju na svojoj web stranici, mislim da se to zove supervizor i svi tamo su podaci oko svih troškova svih javnih poduzeća, pogotovo oni koji su od interesa za građane i svaka transakcija se može vidjeti, svako plaćanje, dok evo kod nas do takvih podataka teško možemo doći. Ima puno podataka koje jednostavno ili mora se posebno tražiti ili mora se nekoga moliti da bi se jednostavno do njih došlo. Za primjer imali smo i jučer je bilo govora o predstečajnim postupcima i mi jednostavno ne možemo dobiti ovaj podatak koliko je to do sada u obavljenim predstečajnim postupcima došlo u proračun Republike Hrvatske, koliko je naplaćeno prema završenim nagodbama u predstečajnom postupku, koliko je izgubljeno i oprošteno sredstava po toj osnovi. Jasno da to su podaci koji itekako zanimaju naše građane. Jasno da i ovdje kada su prethodnici govorili da u ovom zakonu smo trebali imati i popis tvrtki na koje se to odnosi i onda na taj dio skrećemo određene pažnje. Imamo Zakon o javnoj nabavi, tu smo i smanjili onaj dio mogućnosti neposredne pogodbe, e sad pitanje je koliko se to radi transparentno jer bez te transparentnosti jasno da se uvijek krije netko tko će itekako iskoristiti takvu situaciju. I zato uz ovaj dio što je promjena ovog zakona samo u tehničkom dijelu i što sam rekao Hrvatski laburisti nemaju ništa protiv toga, mislimo da je to na kraju i poboljšanje. Ali jedno upozorenje, da česta izmjena zakona praktično stvara jednu pravnu nesigurnost, ne samo kod ovog zakona jer ovaj zakon je samo jedan mali ovaj dio, ali kod masu drugih zakona kako će onda investicije dolaziti u Hrvatsku zbog nesigurnosti promjena zato što ne znaju što ih sutra čeka, kakve će zakonske odredbe biti. I dajmo se jedanput na neki način opametimo, pristupimo izmjenama pojedinih zakona na kvalitetniji način, na osnovu argumenata, na osnovu sagledanih činjenica, na osnovu kvalitetne javne rasprave i onda donosimo zakone, one koji će biti u interesu građana Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega, govorili ste o javnoj nabavi, dakle opet ću počet od kraja. Naime, zanimljiva je javna nabava u Republici Hrvatskoj koja je dakle postoji Središnji ured za javnu nabavu, a kada pogledate rebalans proračuna onda ćete vidjeti da je u rebalansu proračuna predviđeno dvostruko više sredstava od sredstava koja su predviđena za kupovinu 1581 automobila. Dakle, za automobile je predviđeno oko 300 milijuna kuna, a za informatizaciju, nabavku informatičke opreme kada pogledate po svim ministarstvima i agencijama oko 600 milijuna kuna. Vrlo zanimljiva brojka i podaci. Kada govorite o javnoj nabavi, pa znate da smo podigli onu brojku za izravnu pogodbu, dakle mogućnost izravne pogodbe sa 70 000 na 200 000 kuna što otvara različite sumnje u mogućnosti iskorištavanja tih 200 000 kuna. Nadalje, kada govorite o vodi onda ste rekli da je to, možda bih mogao nazvati to drugi vodovodni harač u godinu dana, upravo drugi jer lani je cijena podignuta vode za 30%, sada za 1,5 kunu, a nitko ne kaže da će na tu 1,5 kunu još se platiti 25% PDV-a pa onda nije 1,5 kuna nego 1,87 kuna po kubnom metru, a građani da bi to amortizirali trošit će sve manje vode, ograničavat će potrošnju vode kako reče jedan moj kolega. Vidimo to i po tome što potrošnja deterdženata i sapuna u Republici Hrvatskoj pada. I sada neki dan sam prao automobil u autopraonici dakle onoj gdje sam pereš automobil. Došao je jedan gospodin na biciklu, dovezao 4 boce od 6 litara vode i napunio ih tehničkom vodom. Pitam zašto, pa kaže zato što je to besplatno pa mogu to odvest.
Hvala. Vrijeme kolega Grubišić. Odgovor kolega Tušak, izvolite.
Hvala. Kolega Grubišić, potpuno se slažem sa vama. Cijena vode enormno raste i jasno da građani, pogotovo u ovakvoj situaciji gdje imamo jednu trećinu građana u Republici Hrvatskoj koji su na rubu siromaštva teško plaćaju ove račune. Jasno da su neki i iskoristili određenu situaciju promjene statusa poduzeća koja se bave sa distribucijom vode na način gdje je došlo do razdvajanja tih poduzeća, pa su i u tom dijelu nametnuli i podigli već sada prije ovog povećanja određeni dio vode. Jasno, ali to je u nadležnosti lokalne samouprave. Ali pitanje vode itekako je bitno, jer ona je za osnovni život potrebna i ako o tome nećemo voditi računa onda teško da naši građani mogu podmiriti taj dio svojih obaveza iako ne plate vodu onda im vrlo brzo dolazi ovrha i tu ih nitko drugi ne pita. A s druge strane potpuno se slažem ono što ste rekli kada je u pitanju javna nabava. Javna nabava mora biti transparentna, mora biti vidljiva jer se radi o sredstvima hrvatskih građana i oni moraju imati uvid za svaku kunu koja je za nešto potrošena jer to je jedini način suzbijanja korupcije. Ako će se raditi tajno, ako će se tek nakon godinu ili dvije saznati u šta su potrošena pojedina sredstva onda jasno da ima onih koji itekako vole da im se pojedini novci lijepe za prste ili da određene stvari sebi ostvaruju određenu korist.
Hvala. Sljedeća je replika Krešimir Bubalo. Izvolite.
Kolega Tušek, kad ste govorili o transparentnosti tokova javnih sredstava govorili o transparentnosti tokova javnih sredstava govorili ste o predstečajnim nagodbama. To ne da su tisuće kuna ni milijuni, tu su izgleda i milijarde oproštene. No, prvo je pitanje zašto su neki bili povlašteni pa nisu morali plaćati porez i to godinama pa su se milijunski iznosi nagomilali, a drugo je pitanje zašto se nije radila procjena rizika naplate tih potraživanja prije nego što se je nekom otpisivalo predstečajnim nagodbama upravo ti iznosi. Da se radila procjena rizika sigurno da bi se jedan dobar dio potraživanja i naplatio, ali isto tako bilo bi to transparentno. Prema tome, gledajući Zakon o transparentnosti tokova javnih sredstava u tom toku treba biti i ono što se otpisuje i ono što neki nisu godinama plaćali porez, a danas se smiju onima koji su uredno plaćali.
Hvala. Izvolite kolega Tušak.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bubalo, potpuno se sa vama slažem kada ste rekli o transparentnosti kada su u pitanju predstečajne nagodbe jer jasno da bi građani volili znati koliko je novaca oprošteno. Jer na kraju krajeva radi se o novcima koje su građani izdvajali i moraju znati. Slažemo se i sa time da predstečajne nagodbe su bile nužne, ali pitanje da li u ovakvom dijelu kroz promjene zakona koji je dva puta, uredba je mijenjana i na osnovu tih uredbi je promijenjen maltene cijeli ovaj zakon bez kvalitetne rasprave ovdje u ovom Domu ili kvalitetne rasprave struke koja je trebala ipak svoje mišljenje reći oko tog zakona. I zbog toga je vrlo bitno da znademo koliko novaca je na osnovu toga nekima oprošteno ili koliko je novaca na osnovu završenih predstečajnih nagodbi ušlo u proračun i vraćeno. Bez te transparentnosti i ovaj dio provođenje predstečajnog postupka dolazi pod sumnju. I to je vrlo bitan segmenat, radi se o ogromnim sredstvima. I jasno da građani bi volili i moraju znati o čemu se radi i kome je oprošteno pod kojim kondicijama, a od koga je naplaćeno.
Hvala. I završno u ime predlagatelja zamjenik ministra Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem na raspravi i slažem se sa vašom, jednim dijelom vaše rasprave i ono što mi se nameće nekakvo pitanje da pripremimo nekakav izvještaj upravo vezano za ova poduzeća koja će biti obuhvaćena ovim zakonom. Slažem se, trebalo je možda u obrazloženju otprilike navesti koja bi to bila poduzeća. Teško ih je navesti u samom zakonu budući da direktiva govori da se on ne odnosi na ona poduzeća koja imaju veći promet od 40 milijuna eura, odnosno to je oko 300 milijuna kuna odnosno dvije uzastopne godine morate, tako da to mogu biti kriteriji iz godine u godinu ovisno o njihovom poslovanju, njihovim prihodima, netko može ispasti, netko može upasti tako da je teško ih je fiksno definirati. Ono što je njihovo, ima i određene javne ovlasti i svakako to je onda trebao netko imati dugoročniji karakter. Ono što se meni nameće iz ovog vašeg današnje rasprave je da možda pripremimo kada zapravo i završi ova godina, znači da pripremimo jedan izvještaj upravo na ova poduzeća na koja se odnosi ova transparentnost i da vidimo, a ponovo se vezuje i na ono što je kolega Bubalo rekao o namjenskom trošenju tih sredstava što se može koristiti kroz određene proračunske nadzore i utvrditi da li su bile određene nepravilnosti ili nisu i kako ih određeno ispravljati. A ono što je jako bitno, a vidjeli ste da je Ministarstvo financija nedavno izašlo sa izjavom da ćemo obvezno da kako su rokovi plaćanja. To je jedan izuzetno vrlo važno pitanje i također govorimo o transparentnosti, da ćemo vrlo brzo objaviti i ne samo sva javna trgovačka društva nego i ministarstva i druga tijela državne uprave kakvi su rokovi plaćanja u ministarstvima i u drugim tijelima. Također, dovodi do ove povećane transparentnosti. Evo znači prihvaćam vaše primjedbe koje su bile u ovome segmentu, a ono vezano i za predstečajne nagodbe svakako u ovom Visokom domu ćemo napraviti jedan sveobuhvatni izvještaj sa popisom svih poduzeća. Na tome se radi i nadamo se da kada bude izmjena zakona koja će biti negdje u četvrtom, petom mjesecu da ćemo priložiti i kompletan izvještaj o učincima predstečajnih nagodbi koji se zapravo za svaku kompaniju na stranicama FINA-e govorim o transparentnosti, znači za svaku kompaniju se može vidjeti koliko tijela državne uprave. Znači ne treba se čekati izvještaj, se može vidjeti koliko se zapravo, kakav je izgledao taj model za restrukturiranje. Znači za svaku kompaniju trenutno sada se na stranicama FINA-e za tijela državne uprave vide koliko su ona sudjelovala u ovome postupku restrukturiranja. Međutim, po samim segmentima budući da su unutar toga tijela državne uprave odnose se i na poreze i na ovaj jedan dio fonda za razvoj i zapošljavanje i za određeni dio jamstava će se dati kroz sveobuhvatan izvještaj u ovome Visokome domu. Zahvaljujem.
Hvala zamjeniče ministra. Imamo dvije replike. Goran Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Lalovac vrijedi svaki napor u cilju rasvjetljavanja netransparentnog trošenja državnog novca. Ali, imaju neki simptomi koji upućuju na žarišta. Ako se pažljivije analizira onda je vidljivo da najviše netransparentno djeluju intelektualne usluge i korištenje intelektualnih usluga državnih tvrtki i institucija koje koriste sredstva državnog proračuna. Tu prednjače i marketinške tvrtke, odnosi sa javnošću. Vrlo bi interesantno bilo da jedno društvo sa svojih 5, 6 povezanih društava ima milijardu 148 čini mi se milijuna kuna prometa samo prihoda ukupnog u nekoliko godina samo po osnovi komunikacija i marketinga. Koliko je od tih sredstava uprihodovala ova grupacija jedne te iste vlasničke strukture sa državnim poduzećima? I kojim državnim poduzećima? Crveno svjetlo se pali kad neke tvrtke imaju milijardu i 100 milijuna kuna prihoda u par godina samo od takve djelatnosti i zapošljavaju ukupno 14 djelatnika. Na 14 djelatnika milijardu kuna prihoda. To ne može biti transparentno nikako. E, mora vlast se interesirati s kim se to ostvarilo i gdje je taj novac otišao poslije toga. A većinu je sa državnim tvrtkama od toga.
Hvala. Odgovor, zamjenik ministra. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem na pitanju. Ja bih volio da možda i dobijemo podatke o kojoj se to tvrtci radi i onda da se zapravo napravi i određena revizija. A ono što ste rekli u ovom vašem dijelu korištenja intelektualnih usluga i drugih usluga vezano za državni proračun prema akcijskom planu partnerstva za javnu i otvorenu vlast Ministarstvo financija sudjeluje na tome da ćemo negdje za 6 mjeseci, znači svatko onaj tko radi sa državom, odnosno preko jedinstvenog računa Riznice, preko OIB-a će se moći ukucati taj OIB i vidjeti znači koliko je određena tvrtka radila poslova sa svim ministarstvima. Znači, ono što se evidentira preko jedinstvenog računa Riznice. Znači, to je također jedan korak o transparentnosti i korištenja sredstava koje firme i kako rade sa državom. A vezano za javna poduzeća svakako ako mi date te podatke također bi se i to trebalo objaviti. Zahvaljujem.
Hvala. Zlatko Tušak, replika. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Zamjeniče ministra kada ste spomenuli da ćemo dobiti izvješće oko predstečajnih nagodbi meni je osobno to drago, ali želim vam samo reći jedan primjer, radi se o predstečajnoj nagodbi koja je završena sa SPAČVA-om gdje je dio imovine u Bjelovaru za drvnu industriju ČESMA pripalo Hrvatskim šumama. Trebala se tamo nastaviti proizvodnja, radilo se o 160 radnika. U međuvremenu ta tvrtka i iznajmljeni prostor je završila u stečaju, radnici su se našli na Zavodu za zapošljavanje. Hrvatske šume su raspisivale nekoliko natječaja da bi konačno u 11. mjesecu prošle godine poduzetnik Jozo Kalem sa svojim poduzećem bio izabran od Hrvatskih šuma. Moje pitanje je, morao sam požurnicu ovdje slati, da bih dobio od Ministarstva poljoprivrede i ministra Jakovine odgovor, kakav ugovor Hrvatske šume sklapaju sa poduzetnikom koji je izabran na tom natječaju? Prošlo je 7 mjeseci da su radnici završili na Zavodu za zapošljavanje. U tih 7 mjeseci ti radnici da su radili i primali plaću u doprinose fondova bi negdje oko 3 milijuna kuna uplatili. Njihova kupovna moć bi bila kudikamo veća i kroz kupovanje i porez na dodatnu vrijednost isto bi bili korisni ovoj državi. Hoću reći da je javno poduzeće za primjer Hrvatske šume netransparentno, neodgovorno se ponašaju, a ponekad kada i predstečajna nagodba dobro završi mi imamo posljedice koje itekako su velike. To je pitanje neodgovornog ponašanja.
Hvala. Odgovor? Izvolite zamjeniče ministra.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa stvarno ne mogu, ne znam o konkretnom slučaju, ima i prošlo je oko 900 predstečajnih nagodbi ali ono što je jako bitno reći prošlo je 900 predstečajnih nagodbi nego nažalost većina njih, vidjet ćemo kako će opstati unutar godine dana o oni su dobili određeni da ne kažem nekakav određeni time-out. Po mom osobnom mišljenju polovica njih neće uspjeti. To je nažalost činjenica, to je nažalost iako su prošli ti modeli financijskog restrukturiranja, iako se jedna ajmo reći agonija i djela radnika koji rade u tim poduzećima dala im se određena nada međutim vrlo teško se dobiva do dodatnog kapitala, do bankarskog sektora koji će dati, treba nastaviti financirati te kompanije. Glavni razlog je što mnoge predstečajne nagodbe iako će završiti financijsko restrukturiranje unutar godine dana vidjet ćemo, pratiti ćemo koliko će njih opstati. Nažalost, zbog nedostatka dodatnog kapitala za razvoj, za investicije sav ovaj Vladin model koji ste vi podržali, koji je dobar, kažem da se da određena šansa neće biti uspješan ukoliko ne nađemo dodatnih izvora da ta poduzeća zasada izvučemo da počnu raditi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o transparentnosti tokova javnih sredstava, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. E. br. 640. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno, sa 105 glasova za, donesen zakon PZE br. 640, u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Nastavljamo sa objedinjenom raspravom po 4 točke dnevnog reda. Ja ću ih čitati redom, ali molim za razumijevanje ukoliko krivo iščitam neki otok, nije englesko govorno područje. - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske, u odnosu na Arubu, i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 643; - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske, u odnosu na Karipski dio Nizozemske (Otoci Bonaire, Sint Eustatius i Saba) i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 646; - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske, u odnosu na Sint Maarten i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 641; - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske, u odnosu na Curacao, i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 648; Predlagateljica Zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili. S nama je zamjenik ministra, ne treba uvodno, hvala zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Krešimir Bubalo, izvolite.
Hvala lijepo. Evo četiri točke su objedinjene, više njih ali sadržaj je otprilike sličan. Ovo je potvrđivanje međunarodnog ugovora, ja bih rekao s više ovih otoka, otočića ali otprilike važna je informacija da gledajući europsku direktivu iz 2003. znači onu 48, da članice EU itekako vode brigu o onome koliko imaju štediša, kolike su kamate, gdje to štediše štede ali i ono najvažnije da prihod koji ostvare od štednje a to se zove kamata da im oporezuju. Mi imamo u Hrvatskoj u prošlim godinama rast nerezidenata koji štede u RH i sigurno da je to brojka koja je vrlo važna jer često kad se izbaci ona brojka štednje u RH često pomišljaju naši sugrađani da to sve Hrvati štede. Ma ne, imate jedan dobar dio nerezidenata koji štede u Hrvatskoj jer su prihodi od kamate prilično bili visoki u prošlim godinama i to ih je motiviralo da upravo štednju usmjere u RH. No drugo je pitanje i ono što se često čuje unutar Kukuriku koalicije da li se imovina treba oporezivati ili ne, da li treba oporezivati nekretnine ili prihod od štednje no sve te europske zemlje, među njima evo i Kraljevina Nizozemska ali i druge ne samo da gledaju da li su svi obuhvaćeni upravo tim porezima i gledaju da im netko ne pobjegne a upravo Hrvatska je ušla 1.7.2013. u EU i imamo obvezu dostavljati upravo ta izvješća. Ta izvješća će biti vjerojatno godišnja i očekujem da i taj dio mi servisiramo no ono što je bitno da u Hrvatskoj nema oporezivanja upravo prihoda od štednje. Prihod od štednje i gledajući stavljanja imovine u funkciju ona sigurno doprinosi gospodarskom rastu. Pa jasno da i ove borbe između SDP-a i HNS-a, da li nam treba rast ili ne treba, da li nam treba oporezivati štednju ili ne, da li treba oporezivati imovinu ili ne. Često se vide upravo suprotstavljena mišljenja. No ono što Hrvatskoj treba, treba razvoj ali isto tako znamo da službenom bankarskom tajnom smo itekako ograničeni da se ta izvješća dostave i u tajnost izvješća nerezidenata iz RH. Vjerujem da ćemo korektno dostavljati izvješća o tim štedišama u RH. No ono što bi bilo puno važnije da mi kao odgovorna država ne samo da znamo koliko štediša imamo vani, nego da znamo kolike su to milijarde iznošene upravo na te pojedine otočiće pa bilo da su to Karibi, bilo da su neki drugi otočići gdje su naše hrvatine iznosile ja bih rekao milijune i milijarde. Upravo to je tema gdje ulaskom u EU možemo poentirati kako bi znali tko to ima štednju vani i koji su to Hrvatine iznijele štednju u prošlih 20 godina van a znamo da to nije bilo racionalno jer su imale mali prihod, upravo malu kamatu na prihod od štednje. Što ih je to motiviralo da iznose štednju van. No nama je poznato da nema dvostrukog oporezivanja i logično bi onda bilo da Hrvatska uvede neki najminimalniji porez na prihod od štednje, naj, naj minimalniji da radimo pilot projekat a kroz taj pilot projekat sa svim zemljama u bilaterali bi onda dobili informaciju što to naše hrvatine imaju vani. Znamo da člankom 140. Ustava Sabor potvrđuje međunarodne ugovore. Ovo je jedan od ugovora koji je važan upravo za ove otočiće, za Nizozemsku ali mislim da je važan i za RH kako bi znali gdje je novac kojeg fali u RH. Prema tome, Klub HDSSB-a će glasovati za, podržat će ovaj prijedlog zakona o potvrđivanju ovih konvencija između Kraljevine Nizozemske i sad da ne nabrajam sve oko dohotka od štednje u obliku isplate kamata upravo u interesu kako bi znali gdje je to novac koji je nekad bio u Hrvatskoj ali isto tako vidimo po ovome da sve europske zemlje vode brigu oko svojih građana, ja očekujem da počnemo voditi brigu i mi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Hoćemo s replikama nastaviti nakon stanke ili? Nećemo. Ništa, prelazimo na replike. Dražen Đurović.
Vi ste kolega spominjali pitanje depozita i uvođenje eventualnog poreza na štednju odnosno na depozite, a s druge strane imamo problem neaktivnosti kapitala na hrvatskom tržištu pa zašto bi taj kapital bio aktivan i investirao kada trenutno može dobiti kamate na oročene depozite znatno više nego recimo što je stopa inflacije u Hrvatskoj, praktički Hrvatska ide prema deflaciji. Dakle, naravno da onome tko ima kapital u ovom trenutku je znatno jednostavnija, taj kapital ni na koji način nije oporezivan, puno mu je jednostavnije po stopi od nekoliko posto ubirati rentu nego izaći na jedno vrlo rizično tržište kao što je hrvatsko s tim kapitalom i pokušati nešto s njime zaraditi. I ova vaša ideja oko toga pilot projekta, uvođenje nekakve minimalne stope poreza na štednju je zapravo vrlo zanimljivo i možda bi bio bolji nego ono što se kod nas najčešće dešava ili ništa ili nešto strašno pa onda to strašno kada se dogodi onda kasnije u nekoj fazi utvrđujemo razmjere štete koju će to proizvesti, a nismo ih mogli prethodno zapravo na pravi način procijeniti. Bilo bi dobro zapravo da se mnoge mjere posebno porezne i one mjere koje se na financijskom tržištu donose, da se zapravo donose puno sporije, da se donose kroz takve ili slične neke modele i da se zapravo može opipati na nekom uzorku da li ta mjera zapravo nosi nešto dobro u konačnici Hrvatskoj ili donosi nešto loše. I treća stvar što ste spominjali iznešen kapital iz Hrvatske u svakom slučaju svi mi manje-više imamo ovakve ili onakve spoznaje da je velika količina kapitala iznesena iz Hrvatske i da je taj kapital odnesen zato što nije bio stečen na zakonit način.
Hvala. Krešimir Bubalo, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Đuroviću, imamo neaktivnost kapitala, ali oni koji imaju kapital neće da se upuštaju u projekte jer upravo ne plaća se porez na prihode od toga kapitala, a i logično bi bilo da imamo pilot projekat kako bi znali za sve one naše iznijete novce iz Hrvatske jer upravo bilaterali sa europskim zemljama imali bi mogućnost vidjeti tko to štedi izvan Hrvatske, a Hrvat. No upravo taj kapital treba stavljati u funkciju i kada gledamo recimo, priča se dosta o … Hrvatskim cesta pa zašto ne bi hrvatski kapital, kapital hrvatskih fondova, a i hrvatskih dijela hrvatskih banaka koji je još malo ostao i ostalih upravo usmjeren bio u … Hrvatskih cesta, a ne da prodajemo ono još malo što je ostalo. Zato sam govorio o toj minimalnoj stopi, upravo o pilot projektu kako bi saznali što to Hrvati izvan Hrvatske imaju, ali isto tako kako bi bilo evidentno sav onaj kapital koji je nestao iz RH, a išao je se oplođivati, ali gotovo da nema kamate i one minimalne u europskim zemljama, prema tome znamo što je bio razlog, zašto je taj kapital izvezen iz Hrvatske.
Hvala. Goran Marić, replika. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bubalo, kazali ste da bi voljeli vidjeti kada je i kako netko iznio novac iz Hrvatske. A sigurno nije mogao biti iznešen zakonito, … tko je god to učinio prije unatrag više od 3, 4 godine, učinio je to protuzakonito. A kako je došao do takvog novca? Najvjerojatnije protuzakonito jer je neisplativije u inozemstvu držati novac nego u Hrvatskoj, ali daleko od očiju bi bilo pametnije to držati što nije stečeno na transparentan način. Hrvatska ima sve instrumente saznati svu štednju i imovinu svih hrvatskih građana u inozemstvu ma gdje se taj novac nalazio, to se može samo procjenjivati, ali ja odgovorno tvrdim da je to više od 15 milijardi eura. Jedna … dolazi od zastupnika europskih parlamenata premijeru Milanoviću da se očituje u takvim tvrdnjama, nije se nikada Hrvatska Vlada očitovala. Što se tiče poreza na mirovinu, u trenutku kada ljudi ostaju bez posla i ostalo je samo ono malo nekretnine što ne može niti iznajmiti niti prodati, evo tu baš kroz prozor se vidi iz Sabora već 3 godine natpis "prodaje se", nitko nije ni pogledao, a kamoli upitao pošto je. Ali porez se plaća iz dohotka ne iz nekretnine. Ako nemate dohotka iz čega ćete platiti porez, prodati nekretninu da biste platili porez na tu nekretninu, a to nije razumno. A na štednju svakako se može uvesti, ali oprezan treba biti jer nije dopustivo da je kamata veća od stope inflacije i nije normalno da netko štedi 10 milijuna eura u banci.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mariću, evo dosta ste tema dotakli koje su važne upravo za RH, ali isto tako i ono što se događalo u prošlosti radi jedne bolje budućnosti RH jer Hrvatska se zaduživala u prošlim godinama, a imamo pojedinaca koji su iz Hrvatske iznosili milijune, vi ste spomenuli 15 milijardi eura, ne mogu pretpostaviti da li je to tako ili ne, ali sigurno da je i HNB imala kontrolne mehanizme i o Zakonu o sprječavanju pranja novca, ali i druge mehanizme. Ne čudi me kad je u jednom od postupaka koji je ovih dana bio aktualan, gdje ono, u Češkoj, Slovačkoj, nama su poslali Zakon o pranju novca i ukazali na nešto što su pojedinci radili. E to je sramota i tu se vidi jedan nerad sustava, a kada bi mi sa pilot projektom oporezivali, normalno da se ne treba oporezivati to snažno onda bi kroz pilot projekat bilateralu znali gdje je to štednja isparila, jer nije ona isparila upravo zbog tih malih prinosa nego što je u pitanju prljav novac, a sami ste rekli da je tržište nekretnina je ubijeno u Republici Hrvatskoj, pa još kad bi se ovaj porez na nekretnine kako se procjenjuje stavio još više bi ubilo tržište nekretnina. Ali gledajući porez na štednju, znači na novac koji postoji u bankama, posebno vi ste spomenuli ove velike iznose, pa i on se može limitirati ako je osigurana štednja do 100 000 eura, a i to se može limitirati. Ali pojedinci koji drže milijune u bankama a ne stavljaju ih u funkciju onda sigurno da ih itekako treba oporezivati jer zbog toga i nema gospodarske aktivnosti, jer poznato je na zapadu ili recimo u jednoj Americi ako je prihod kamate 1%, 0,49 plaćate porez. Prema tome, i normalno je da Amerika budi jednu poduzetničku aktivnost i da kapital stavlja u funkciju. Mi trebamo gledati takve obrasce.
Nastavljamo sa raspravom. U ime kluba HDZ-a Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče sa suradnicima, kolegice i kolege nije Hrvatska tako neuređena zemlja kao što se ovdje govori. Ovo je samo jedna od završnih faza da se sredstva koja se nalaze na egzotičnim otocima naprosto dobije evidencija i da bude tako i nije dobro govoriti o neuređenosti jer Hrvatska ima svoj ured za sprječavanje pranja novca koji je članica mani vala a to je međunarodna asocijacija takvih institucija i sve te transakcije se bilježe. Prema tome, država, Hrvatska država u financijskom dijelu itekako uređena država, itekako uređena država. Da nismo takvi ne bi među prvim poglavljima koje smo završili u pregovorima za Europsku uniju ne bi bila zakonodavni dio Ministarstva financija. I nije dobro, bez obzira ko to govori govoriti na ovakav način o svojoj državi. Svi oni koji su iznijeli novce oni su u evidencijama nekoga. Međutim ovaj zakon ima sasvim drugačiji smisao i sasvim drugačije nakane. Jedan od toga je da države međusobno razmjenjuju informacije o tome koliko koji građani imaju sredstava iz jednostavnog razloga što na ovim egzotičnim otocima često se nalaze sredstva koji su predmet nekakvih nelegalnih i nečasnih radni, a vi znate da je Republika Hrvatska prije desetak godina potpisala međunarodni sporazum oko sprječavanja međunarodnog terorizma itd. i šverca. A to je jedna od vrlo bitnih stvari jer danas međunarodni terorizam nema granica, ako mu ne spriječite dotok kapitala onda smo mu praktički omogućili da radi što god hoće. I dubina i snaga ovoga zakona počiva upravo u tome i nije iz Hrvatske izneseno 15 milijardi eura, to naprosto nije istina. Jer ako je to istina onda sve poslovne banke i svi ostali nisu radili svoj posao. Hrvatska danas ima itekakvu razmjenu podataka sa svim članicama Europske unije, potpisat će se i ovi ugovori ovako. Da je bilo seobe kapitala iz Republike Hrvatske, ovo što je kolega Bubalo govorio to je istina i to je trajalo godinama. Međutim, kako se sustav izgrađivao tako se ta seoba kapitala itekako selila. Danas bilo kakva transakcija iz Republike Hrvatske prema bilo kojoj instituciji van se itekako provjerava, itekako kontrolira. Sustav je naprosto napredan i sustav funkcionira. Nekadašnji devizni inspektorat, danas financijski inspektorat itekako nadzire određene transakcije. O tome da na ovim egzotičnim otocima je završilo … [[Govornik se ne razumije.]] novaca iz Republike Hrvatske, da li su neke isplate bile evidentirane i da li je postupano po njima, to isto tako postoje evidencije i zapisi, se isto tako vjerojatno ima i transakcija koje su završile na nekakav čudan način i koje nisu evidentirane, ali zato potpisom ovakvim ugovorom to je obostrana razmjena podataka. Ko kaže da ovim stotini i još nešto milijardi, u štednji o Hrvatskoj, koliko ima stranih građana koji štede u Republici Hrvatskoj iz razloga što kamatna stopa na oročena sredstva preko dvije, tri ili četiri godine je preko četiri posto, to praktički ne može niko dobiti u svojoj zemlji, a s druge strane to ukazuje i na stabilnost financijskog i bankarskog sustava RH. Jer ne bi nitko zbog visoke kamate došao oročiti i štediti sredstva u RH da nema određenu sigurnost. Zato je potrebna ta razmjena podataka jer danas sutra kad dođu podaci ovi sa ova 4 egzotična otoka u Ministarstvo financija ili u neku drugu instituciju temeljem OIB-a i krvne slike toga koji ima određene novce i s toga osnova je dobio određene kamate negdje drugdje se može vidjeti da li je on to stekao legalno ili ilegalno. Dakle, smisao tih sporazuma upravo leži u tome. Međutim, ono što sam rekao i u prethodnoj točki dakle financije su jedan vrlo, vrlo živ i aktivan organizam i tu konstantno treba mijenjati zakone i treba pokušavati sprečavati određene nepravilnosti. Ali kažem ne mogu se nikako složiti i naprosto za to nema nitijednog argumenta da je RH u ovom trenutku jedna financijski neuređena zemlja. To naprosto nije istina. Jer da je to tako onda mi ne bi završili pregovore sa EU iz jednostavnog razloga EU nam je rekla gospodo iz Hrvatske nemate zakonodavstvo, nemate institucije koje mogu pratiti određene novčane tokove i vi se određena opasnost za financijsku stabilnost europske zajednice. Zašto? Pa mi ćemo sutra biti Schengen, mi ćemo sutra biti ulaz u EU. Mi imamo tisuću i još nešto kilometara granice prema BiH i kad bi Hrvatska bila takva neuređena kao što je Hrvatska je potencijalna opasnost za financiranje terorizma ako mi to nećemo kontrolirati. I zato kažem kad govorimo o ovome onda moramo biti izuzetno oprezni jer lijepo je reći ovako, međutim za neke stvari treba imati argumente. Naprosto ih treba imati. Da su se događale neke stvari u prošlosti jesu, ali pogledajmo koje institucije i koje zakonodavstvo je Republika Hrvatska izgradila u proteklih 10 godina. Ali ponavljam, ovi Sporazumi sa ova četiri egzotična otoka idu u nekakvom drugom smislu a ne financijskom. Dakle, prvenstveno da se vide tokovi novca. Jer kažem preko tih egzotičnih otoka obično je išao taj tzv. novac koji je bio u sivoj zoni i koji se nije kontrolirao. Prema tome, klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ova sva četiri prijedloga zakona iz jednostavnog razloga što to samo pokazuje još jednu snagu Republike Hrvatske kao partnera preko kojeg će se kontrolirati tijek, međunarodni tijek i međunarodni tok kolanja novca. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada ćemo napraviti stanku, sa replikama ćemo naknadno. Žao mi je kolege kasnim 15 minuta na Odbor. Nastavljamo u 15 sati. Kolegice i kolege nastavljamo sa raspravom. Nastavljamo sa replikama, Krešimira Bubala na izlaganje kolege Ivana Šukera. Izvolite kolega Bubalo.
Prošla nam je pauza, ali replika je ostala, nisam je povukao. Evo upravo gospodin Šuker je govorio kako je Hrvatska sve uređenija pa dapače i uređena, ali gospodine Šuker, nisam ja spominjao nego gospodin Marić da je 15 milijardi eura iznešeno iz RH prema tome vi unutar kluba HDZ-a bi se trebali dogovoriti koliko je iznešeno novaca iz RH, ali vjerujem da po Zakonu o pranju novca, ali isto tako i HNB ima izvješća, neki su iznosili novac zbog sigurnosti, a upravo znamo da kamata, ovise kamatni rizici, upravo na osnovu njih se iskazuje i kamata. Znači kamata ovisi i o riziku, ali isto tako znamo da imamo i sportaša u RH koji su imali enormne prihode pa su izbjegavali platiti porez u RH, a svi znamo da zakonsku mogućnost imaju ako su duže od pola godine izvan RH. Prema tome, neki su zbog rizika iznosili, neki su zbog toga što su izbjegavali porez, a neki su doista taj prljavi novac iznijeli iz RH, ali mislim da je dobro da se dogovorite vi i gospodin Marić koliko je to izneseno iz RH, jel to 15 milijardi eura ili nije.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Bubalo i vi bi mogli sudjelovati u tom dogovori jer i vi ste do prije par godina bili u HDZ-u pa prema tome da podijelimo taj dogovor. Međutim ja nisam čovjek koji će napamet govoriti, ako ću vam reći da u najjačoj godini što se tiče oporezivanja poreza na dobit, prihoda poreza na dobit je bio 10 milijardi, to je bila 2008., to znači da svi poduzetnici u Hrvatskoj su 2008. imali 50 milijardi kuna dobit, onda ta priča 15 milijardi eura ima svoju težinu. Ali ja i dalje tvrdim da je Hrvatska uređena država i kao i svaka druga država ima određenih problema i propusta, a što se tiče oporezivanja sportaša, mislim da njihovi transferi tamo gdje oni dobiju su oporezovani, u matičnoj zemlji, a ono što klubovi dobiju, svaka isplata sa žiro računa mora ili sukladno Zakonu o porezu na dodanu vrijednost ili sukladno Zakonu o porezu na dohodak biti oporezovani. Da ne možete nekome sa žiro računa pojedinog sportskog kluba isplatiti nešto da to niste platili porez na dohodak ako to podliježe oporezivanju poreza na dohodak ili da ne platite PDV ako vam netko zaračuna PDV, prema tome. A ono što je istina, to je taj famozni 182 dana gdje se praktički definira mjesto oporezivanja poreza na dohodak, zbog toga su neke velike zvijezde u Njemačkoj itekako platile poreze pa vjerojatno će se i u Hrvatskoj jedan dan razmišljati o tome, ali ja i dalje tvrdim da Hrvatska nije uređena zemlja ne bi završila pregovore i ne bi bili danas članica EU nego bi vjerojatno kucali pred vratima i sa daleko većom dozom straha strepili što se događa u našem okruženju.
Hvala. I Goran Marić replika. Nema ga, gubi pravo na repliku. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Boro Grubišić, izvolite kolega.
Hvala lijepa. Kao zadnji danas u raspravi mogu reći da su moji kolege izišli iz HDZ-a prije 8 godina, od tada se najviše iznijelo iz RH za razliku od vremena prije toga. Tako da ovih 15 milijardi eura koje je odnešeno ili izvučeno vani možemo raspravljati. Gospodin …, novinar Washington Timesa je pisao još prije 3, 4 ili više čak godina o tome da je iznešeno 11 milijardi eura, e sad gdje je prava istina, ja ne znam niti ulazim u to niti sam računđija takav, a nisam ni ekonomist ni nekakav stručnjak, ali u svakom slučaju vi ste sami potvrdili u vašem izlaganju, kolega Šuker, da je tih novaca hrvatskih građana bilo na tim otocima koji na teritoriju, dakle Kraljevine Nizozemske, zapravo nekadašnjim ili bivšim kolonijama Nizozemske koji se zovu Curaçao, Aruba, Boner, Saint Eustatius, Saba i Sint Maarten. Dakle, nije problem to za izgovoriti. Dakle radi se o Prijedlogu zakona o potvrđivanju konvencije između Kraljevine Nizozemske u odnosu na te sve otoke, nisu to otočići, imaju priličan broj stanovnika za razliku od naših pustih otoka koje imamo, a koji su u stalnom demografskom osiromašenju i u kojima mnogi građani svijeta EU i drugi imaju svoju štednju ili drže devizna sredstva. No ovo što me ponukalo za javiti se za riječ je to da kada već govorimo o porezu na kamatu, a kamate nisu visoke u Nizozemskoj kao ni u cijeloj EU, one su čak i niže pa imamo mi onih koji štede i kod nas, a izvana su s obzirom na visinu kamate na štednju. Dakle, kada govorimo o porezu na kamatu, dakle ne na štednju, nego na kamatu, dakle porez na tu kamatu je nešto što bi trebalo, kako je rekao kolega Bubalo, možda napraviti jedan pilot projekt sa nekakvom minimalnom kamatom pa vidjeti kako će se kretati onda štednja nakon toga. Ali ono što mene posebno, ne da me smeta nego imam od građana RH, mnogobrojnih gdje god se krećem jednu žalopojku od ljudi koji su zaradili svoje mirovine u Njemačkoj, u Francuskoj, u Austriji, Švicarskoj, itd. da im se oporezuje mirovina. Dakle, oporezuje im se mirovina koju su zaradili mukotrpnim i teškim, znamo kakve sve poslove naši ljudi rade, dobro, iznimke su čast iznimkama ali kakve mukotrpne uglavnom fizičke poslove rade i onda dođu u Hrvatsku završiti svoj ne samo radni nego životni vijek i onda imamo porez na mirovine onih koji su ih stekli u inozemstvu. Eto kada već razmišljamo tako duboko o tome bismo li napravili pilot projekt sa malim kamatama, sa malim porezom na kamatu, velikom lakoćom da kažem smo uveli bez ikakvih problema zanimljiv je taj odnos dakle ovog teškog rađanja odluke za oporezovanje kamate a tako laganoga oporezovanja mirovina stečenih u inozemstvu. To je drastična razlika u stavu a znamo da su mnoge ušteđevine poglavito na ovako ovim egzotičnim otocima, ima ih još u svijetu nisu samo nizozemski je li, nego i neki drugi koji su i samostalne države itd., govorim o Sejšelima i ne znam ni ja kome, sve ima tih otoka. Dakle, da su ti novci, ja neću reći tako drastično kao što je rekao moj kolega uglavnom stečeni ili stvoreni, stvoreni na razne načine među kojima ima i kriminalnih načina a ne procesuiranog da kažem kriminala ili korupcije ili ne znam ni ja čega sve ne. Zbog toga sam upravo da kažem pristaša ideje da se na ovakvu štednju u svakom slučaju, ne kažem da se mora uvesti drastični porez na kamatu, ali u jednom eksperimentalnom obliku pa možemo dati i nekakav rok, godinu, dvije dana kako će to funkcionirati pa da vidim. Trag novca, trag kapitala je potpuno vidljiv. Ne može se pobjeći od toga da se kapitalu ne može utvrditi trag. Trag novca je uvijek vidljiv, Hrvatska narodna banka kao ustanova također ima instrumente, alate, kako god hoćete, tools kako bi rekli Englezi ili neki naši iz Vlade da uđe u trag svakome novcu kako je nastao i kuda je otišao u bilo kojem smjeru na zemaljskoj, danas je zemaljska kugla globalno selo i vrlo je lako utvrditi kako je novac nastao, kuda je otišao i kako se oplođuje. Nažalost ono što bi trebalo biti u hrvatskoj a to je investicije i ulaganje u investicije toga nema jer je očito mnogima puno lakše taj novac iznijeti u strane banke na ovako egzotično otočje. Kolega je rekao da je u Americi, Sjedinjenim Američkim Državama kamata samo 1% a od toga porez na kamatu je 0,49%, dakle pola državi, pola onome tko je nekakvu štednju oročio ili ima nekakvu štednju u američkim bankama. Još sam nešto htio reći kada smo ovdje govorili o tome da na koje sve načine dakle država gubi a opet na neki drugi način počevši od te nesretne naše vode na koju evo imamo harač novi. Dakle, na jedan vrlo sofisticiran način je uveden porez na nekretnine. A ja ću vam reći na koji. Dakle rekli smo da porez na nekretnine i sam gospodin ministar je govorio o tome da bi išao na nekretnine koje nisu u funkciji. Dakle, ako čovjek ne stanuje u toj kući, ako tu kuću ne izdaje, ako ta kuća nije u funkciji nekakvog proizvodnog programa itd.. I sam sam evo svjedokom takvoga primjera da je i lokalna samouprava temeljem zakona dakle raspisala da, u kuću u kojoj prebivate, imate prebivalište, plaćate 1 kunu komunalnog doprinosa a kada, ako imate drugu kuću koju ne koriste ili povremeno koristite plaćate 35 kuna po kubnom metru. Što je to negoli porez na nekretnine. Dakle, jednokratna naknada, zapravo porez ili kako god hoćete, zapravo to se može u tom obliku i prikazati. Dakle, za kuću u kojoj prebivate kuna a za kuću u kojoj ne prebivate ili bilo koji drugi objekt ako ga imate 35 kuna. To je temeljem Zakona o graditeljstvu i naših zakona koje smo donijeli u ovom mandatu, dakle nastalo je rješenje koje zapravo ozakonjuje porez na nekretnine. Eto. Zbog toga jasno da nećemo bježati od ovih zakonskih prijedloga kao što, mislim da je kolega Bubalo to i rekao, da ćemo mi prihvatiti ove zakonske prijedloge ali smo evo uz malo tumačenja zadržali neko vrijeme ovaj Sabor u ovoj pat poziciji, produžili malo zasjedanje, ali eto i tako nas špotaju da slabo radimo i malo radimo pa onda bolje da smo malo produžili popodne. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nema prijavljenih replika. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo naknadno. Sada ćemo zastati sa radom. Sutra nastavljamo sa Izvješćem o uredbama koje je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Želim vam ugodan nastavak dana do sutra.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije između Kraljevine Nizozemske u odnosu na Arubu i Republike Hrvatske o automatskoj razmjeni informacija o dohotku od štednje u obliku isplata kamata, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 643. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 106 glasova za, donesen zakon PZ br. 643, u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.