... gosti, otvaram 48. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Uvažene dame i gospodo, cijenjene kolege poslanici, Kao što je to uobičajeno na današnju sjednicu pored poslanika pozvani su naši redovni gosti, predstavnici međunarodnih i nevladinih organizacija. Ja ih sve ovom prilikom pozdravljam. Prema izvještaju službe Parlamenta, u ovom trenutku u sali se nalaze 33 poslanika i mi imamo uvjete za punovažan rad i punovažno odlučivanje. Za današnju sjednicu odsustvo su najavili: prof. Petar Kunić, koji ima određene zdravstvene probleme, nalazi se na pretragama, dr Nakaš je najavio da će sa zakašnjenjem zbog obaveza koje ima na poslu pristupiti ovoj sjednici i gospodin Mirko Blagojević je najavio odsustvo. To je ono što je stručnim službama najavljeno kao odsustvo. Sjednica ima kvorum. Imamo uvjete za punovažan rad i odlučivanje. Prije prelaska na utvrđivanje dnevnog reda, imamo jedno prethodno pitanje. Kao što znate na prošloj sjednici donijeli smo odluku o prestanku poslaničkog mandata u ovom domu gospodinu Nikoli Kragulju. Izborna komisija Bosne i Hercegovine mandat poslanika u ovom domu, umjesto gospodina Kragulja, dodijelila je gospođi Dušanki Majkić. Predlažem da gospođa Majkić pred Domom da svečanu izjavu i time preuzme poslanička prava i obaveze. Pozivam gospođu Majkić dapristupi davanju svečane izjave. Molim vas da svi ustanete. Izjavljujem da ću savjesno dužnosti koje su mi povjerene.
Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene.
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine.
Poštovati Ustav Bosne i Hercegovine.
U potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH.
U potpunosti sprovoditi Opšti okvirni sporazum za mir u BiH. 2
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana.
Štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana.
Gospođo Majkić, u ime Predstavničkog doma i u svoje osobno ime upućujem vam iskrene čestitke upravo na datoj svečanoj izjavi i želim vas puno uspjeha u radu. [[APLAUZ]] Dame i gospodo poslanici, u pozivu za sjednicu vi ste dobili prijedlog dnevnog reda. Kao što je uobičajeno i jutros smo imali sjednicu Kolegija u proširenom sastavu, na kojoj smo, sticajem okolnosti dopunili prijedlog dnevnog reda sa nekoliko tačaka. Vi ste dopunjeni prijedlog dnevnog reda dobili i dopunjene su tačke 4., 5., 12., 13. i 14. Tačke 4. i 5. se odnose na zakone po proceduri po članu 105. i mi smo dužni kao Prošireni kolegij da ih uvrstimo u dnevni red današnje sjednice. Tačka 12. je logičan slijed događaja, nakon što je gospođa Majkić dala svečanu izjavu i njen angažman u odgovarajućim radnim tijelima ovog doma. Tačka 13. je imenovanje tri člana u zajedničku kokisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o porezu na dodatnu vrijednost. Tačka 14. je prijedlog zaključka o skraćivanju rokova za razmatranje Prijedloga zakona o porezu na promet proizvoda i usluga i Prijedlog zakona o akcizama u BiH. Ovo je dnevni red koji je usaglašen na sjedici Proširenog kolegija. Kolegij ovog doma je u međuvremnu nakon što je završena sjednica Proširenog kolegija dobio pismo od strane Izborne komisije koje vam je podijeljeno, a koje se odnosi na mandat gospodina Muniba Jusufovića i Kolegij Predstavničkog doma o tome se Dom treba izjasniti, jer Prošireni Kolegij se o tome nije izjašnjavao, jer smo dobili pismo nakon završenog Kolegija, netom nakon završenog Proširenog kolegija. Kolegij, dakle, predlaže da 15. tačka dnevnog reda bude i prijedlog odluke o prestanku mandata Munibu Jusufoviću, koji ste prošli puta imali ovdje na sjednici. Ja otvaram rasprav po prijedlogu dnevnog reda. Gospodin Mirsad Ćeman se javio za riječ.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, Ja sam se smao javio, vezano za ovaj vaš poslednji prijedlog. Naime, kao što je poznato Ustavno-pravna komisija je dobila zadatak da pripremi tumačenje odredbe Izbornog zakona, na osnovu kojeg je Izborna komisija utvrdila, dakle, stav i prijedlog, odnosno konsultaciju da gospodinu Munibu Jusufoviću prestaje mandat. 3 Mi smo imali to na sjednici Ustavno-pravne komisije i, pošto nekim članovima Ustavno- pravne komisije, nije bilo dovoljno vremena da se na neki način pripreme za to, prolongirali smo to za danas. Imali smo namjeru, dakle, da danas sjednemo u toku ovog zasjedanja da definitivno formulišemo svoj stav. Ovo je više kao informacija da znate da je Komisija nešto poduzimala u vezi s tim, samo primite k znanju. Naravno, sad je do Doma da li će čekati ili ne ovaj izvještaj, stav Ustavno-pravne komisije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu Mirsadu na ovim informacijama. Danas je sjednica u toku i vi svakako u toku sjednice možete uraditi taj svoj dio posla. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice zastupnici, poslanici, Predsjednik Kluba poslanika Jozo Križanović je na Kolegiju pred ovu sjednicu zatražio, Proširenom kolegiju tražio da se uvrsti u današnju sjednicu,na današnju sjednicu dnevog reda informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o stanju i aktivnostima na reformama nakon ostavki ministara u Vijeću ministara. To nije prihvaćeno. Pa bih gospodine predsjedavajući, ja želio pred ovim domom da kandidujemo tačku dnevnog reda, pod nazivom, dakle, kao što sam rekao. Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o stanju i aktivnostima na reformama nakon ostavki ministara u Vijeću ministara. Razlog za ovaku tačku dnevnog reda, mislim da je više nego očigledan. Naime, javnosti je, nažalost poznato, pa kažem na sreću da je poznato, nažalost da se dogodilo da je prije nekoliko dana objektivno Vijeće ministara ušlo u nešto što se u savremenim demokratijama zove kriza vlasti u BiH. Proizašlo je iz činjenice da je ministar vanjskih poslova, baš kako smo iz novina saznali dao ostavku i da je tu ostavku slijedio i ministar za saobraćaj i komunikacije. Također je najavljeno još neke druge ostavke su najavljene, pored evidentne krize Vlade u RS. Ja sad govorim sa stanovišta opštih prilika u zemlji. Mislim da bi bilo najblaže rečeno ne prihvatljivo da sa današnje sjednice Parlamenta odemo, a da ne dobijemo elementarne informacije od predsjedavajućeg Vijeća ministara, ne o ostavkama, da budem jasan, ne o ostavkama, nego o stanju reformi i obaveza, koje je preuzeo i ovaj parlament i ovo vijeće ministara, s obzirom da situacija u kojoj se nalazimo, bojim se da nas vodi ka tome, da se reforme ne provode na način, koji bi, pretpostavljam svi zajedno željeli, pa bih ja u tom svjetlu gospodine predsjedavajući zamolio da i ovu tačku, zamolio bih da se ova tačka uvrsti u dnevni red, a mislim da ona treba da se uvrsti u dogovoru sa predsjedavajućim Vijeća ministara, čim prije to bolje, ali ne znači da ne može biti na kraju kad se sa predsjedavajućim Vijeća ministara dogovori ovo vrijeme.
Zahvaljujem gospodinu Lagumdžiji. Ko dalje želi da govori o dnevnom redu? Poštovane koleginice i kolege, ja na ovaj način zaključujem raspravu o dnevnom redu. Pozivam vas da se izjasnite o tome da tačka 15. dnevnog reda bude prijedlog odluke o prestanku mandata gospodinu Munibu Jusufoviću. 4 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad.Ja vam se zahvaljujem. Dakle, sa 23 glasa za, sa dovoljnom entitetskom većinom, 2 glasa protiv, Predstavnički dom je odlučio da 15. tačka dnevnog reda današnje sjednice bude prijedlog odluke o prestanku poslaničkog mandata poslaniku Munibu Jusufoviću. Ja vam se zahvaljujem. Gospodin Zlatko Lagumdžija je predložio da jedna od tačaka dnevnog reda današnje sjednice, gospodine Lagumdžija, koliko sam vas ja razumio današnje sjednice. Mi ćemo sjednicu imati 29. gospodine Lagumdžija samo da znate i to, ali ste kazali da to trebamo da uradimo u dogovoru sa predsjedavajem Vijeća ministara. Ja prijedlog gospodina Lagumdžije stavljam na izjašnjavanje, da kao 16. tačka bude informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o reformama u BiH, imajući u vidu aktuelnu situaciju sa ostavkama u Vijeću ministara. Tako glasi vaša tačka dnevnog reda. Ja vas pozivam da se izjasnite. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 22 glasa za, 8 glasova protiv, sa dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćena je 16. tačka dnevnog reda današnje sjednice sa nazivom kako sam ja to pročitao i kako ste obaviješteni. Ja samo želim da obavijestim ovdje prisutne iz Vijeća ministara, iz kabineta predsjedavajućeg Terzića, da se gospodin Terzić obavijesti da je Dom danas uključio u rad sjednice i 16. tačku koja glasi: Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o reformama u BiH, imajući u vidu posljednje ostavke u Vijeću ministara, da gospodin predsjedavajući, u okviru svojih radnih obaveza, obavezno nastoji naći vrijeme i obratiti se ovom domu, kada ta tačka dnevnog reda bude prispjela za raspravu. Ja vam se zahvaljujem. Gospodine Lagumdžija, vi ste htjeli riječ. Izvolite, imate riječ.
Gospodine predsjedavajući ja sam predložio, nemam ja ništa protiv da bude 16. ja sam samo predložio da, s obzirom našem poslovniku u principu predsjedavajućem Vijeću ministara dajemo riječ i kod tačaka dnevnog reda kada on to ili želi, neovisno o redoslijedu, dakle, da bude ta tačka dnevnog reda, nemam ništa protiv da bude 16. ali da bude u dogovoru sa predsjedavajućim Vijeća ministara da ne bude poslije nisam mogao jer je 16., pa samo da se, kad god predsjedavajući Vijeća ministara ocijeni da, a najkasnije 16.
Ja vam se zahvaljujem na brizi o toku današnje sjednice gospodine Lagumdžija. Molim vas lijepo, dakle, Dom je jasno prihvatio moj prijedlog, to je 16. tačka dnevnog reda, a u okviru te tačke dnevnog reda predsjedavajući Vijeća ministara i članovi Vijeća ministara u okviru tačke dnevnog reda imaju prednost nad poslanicima, ali ovaj dom upravlja svojim radom i ja sam jasno kazao šta sam kazao, a vi ste glasali prije nego što sam ja rekao što sam rekao. Hvala vam lijepa još jedanputa. Mislim da ne bi trebalo biti nikakvih izgovora da se ne može prispjeti na 16. tačku dnevnog reda, a ukoliko bude nekih spriječenosti od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara, onda ćemo mi, Dom opet odlučiti, naravno gospodine Lagumdžija o svemu tome se vodilo računa. Suština je ovdje postignuta. Hvala vam lijepa. 5 Poštovane kolege, dame i gospodo, ja konstatujem da je Predstavnički dom, za dvoju današnju 48. sjednicu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine utvrdio sljedeći dnevni red. Pozdravljam kolege, koji su nam se u međuvremenu pridružili. Upravo je u parlamentarnu salu ušao dr Nakaš. 1. Zapisnik sa 47. sjednice, 2. Poslanička pitanja i odgovori, 3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o porezu na promet proizvoda i usluga po hitnom postupku, u skladu sa članomk 104. Poslovnika, 4. Zahtjev Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 105. Poslovnika, 5. Zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika, 6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o izvještaju Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH, predlagač poslanik Momčilo Novaković, 7. Prijedlog zakona o Agenciji za osiguranje prisilnog oduzimanja imovine, stečene krivičnim djelima i upravljanja oduzetom imovinom, sa izvještajem Ustavno-pravne komisije, predlagači poslanici Jozo Križanović, Selim Bešlagić i Zlatko Lagumdžija, 8. Prijedlog zakona o sudjelovanju pripadnika oružanih snaga BiH, državnih službenika i ostalih uposlenih u mirovnim opracijama i drugim aktivnostima u inozemstvu, drugo čitanje, predlagač poslanik Momčilo Novaković, 9. Prijedlog jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, 10. Izvještaj o radu Administrativne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine od 30.6.2004. godine, 11. Izvještaj zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu zakona o osnivanju izvozno kreditne agencije BiH, 12. Izbor Dušanke Majkić za člana Administrativne komisije i Komisije za finansije i budžet, umjesto gospodina Nikole Kragulja, 13. Imenovanje tri člana u zajedničku komisiju oba doma radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o porezima na dodanu vrijednost, 14. Prijedlog zaključka o skraćivanju rokova za razmatranje Prijedloga zakona o porezu na promet proizvoda i usluga i Prijedlog zakona o akcizama u BiH, 15. Prijedlog odluke o prestanku poslaničkog mandata poslaniku Munibu Jusufoviću, 16. Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o reformama u BiH, nakon ostavki u Vijeću ministara. Ovo je dnevni red. Prelazimo na rad po dnevnom redu. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Zapisnik sa 47. sjednice Predstavničkog doma Zapisnik ste dobili. Imate li primjedbi, otvaram raspravu.Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. 6 Poštovane kolege, pozivam vas da se izjasnite o zapisniku. Glasajte sad. Hvala vam lijepa. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili zapisnik sa 47. sjednice, bez primjedbi i na taj način apsolvirali tačku 1. dnevnog reda. Prelazimo na tačku 2. dnevnog reda. Ad.2. Poslanička pitanja i odgovori Za ovu sjednicu dobili so odgovor na samo jedno poslaničko pitanje, a to je pitanje Muhameda Moranjkića, postavljeno na 44. sjednici. Ima li komentara? Gospodin Moranjkić Muhamed taži riječ. Imate riječ gospodine Moranjkiću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, Iz priloženog odgovora na moje pitanje, koje se sastojalo u suštini od dva pitanja, dajem sledeći komentar. Prvi dio pitanja se odnosio na najavljenu kupljenu opremu radara na Aerodromu Sarajevo i upotrebu 3,5 miliona dolara za tu opremu. Odgovor sam dobio izuzetno čudnovatan, po meni ne prihvatljiv, bolje rečeno nikakav. Kaže se jedino da je 3,360.000 dolara neko nekom dao sadake i ta sadaka se ne zna gdje je završila. U tom odgovoru trebalo je kazati, a nije, ko je ugovarao, sem samo pomenuto riječ institucije BiH. Pošto ova država BiH ima desetine institucija, ja iz odgovora ne vidim koja je to institucija vodila tu aktivnost, ni na osnovu čega je vođena ta aktivnost, ni ko je uplatio dva miliona i šeto dolara, a onda se pojavljuje PTT i uplaćuje još milion te sadake u tu firmu, opet se ne zna ni ko je dao nalog, ni na osnovu čega je uplaćen taj milion dolara. Odjednom se pojavljuje Predsjedništvo ove države i opet nejasno kako i zašto, a potom Vijeće ministara, koje zavodi ugovor u protokol, da bi nakon nekoliko dana poništilo taj ugovor, odnosno stavilo ga van snage. Poenta svega je nejasna čitava procedura, a jasnoća je da se pare nisu vratile i da one negdje su poslate, što sam ja nazvao sadakom, od ove jadne države prema nekom. Tvrdim da su pare kriminalno nestale, jer nije niko na moje pitanje odgovorio kako, zašo i zbog čega. Tražim da se ovaj problem postavi na takav nivo da se uključe istražni organi i Tužilaštvo ove zemlje i da ih nađe i vrati ovomk narodu. Smatram da na ovaj dio pitanja, znači, nije odgovoreno, to znači u prevodu da na ovo pitanje treba odgovoriti da se razjasni ovo što sam ja istakao da je nejasno. Drugi dio pitanja je samo slika, koliko kao država gubimo, da samo za jednu godinu, sa ovog neba države BiH, odlazi nekome para koliko bi mi mogli taj kompletan posao završiti za ovu državu, obučiti kadrove, plus zaposliti ljude i biti nezavisni od nekoga iz okruženja da komanduje našim nebom u oba sloja. Ovo nisam pitao radi vještice, nego sam pitao radi akcije. Prvo, da se nađu pare, a drugo da neko poduzme mjere da odradi ovaj posao, kako bi ova država bila država. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Prije nego što dam riječ sledećem govorniku koji želi postaviti poslaničko pitanje, pošto više nema prispjelih odgovora i nema komentara, da vas obavijestim, u sali se trenutno nalazi 38 poslanika od 42, odnosno od 41 koliko sada imamo, jer jedan je pod suspenzijom mandata i o tome se trebamo danas izjasniti. Hvala vam gospodine 7 Moranjkiću. Ko želi da postavi poslaničko pitanje? Gospodin Adem Huskić se prvi javio za riječ. Nakon toga neka se pripremi gospodin Sead Avdić. Gospodine Huskiću, izvolite.
Ja imam dva pitanja, pa ću prvo. Nedavno, u stvari tačnije 6. i 7. ovog mjeseca, jedna dosta velika delgacija iz BiH posjetila susjednu Republiku Hrvatsku, to su bili članovi Zajedničke komisije za odbrambenu i sigurnosnu politiku BiH, te njihove kolege iz entitetskih parlamentara, kojima se pridružili i eksperti koji pomažu u radu tim komisijama. Domaćin je bio predsjednik odgovarajućeg odbora Sabora Republike Hrvatske gospodin Jarnjak, a, također je tu delegaciju primio i predsjednik Sabora i ministar odbrane. Na prijemu kod predsjednika Sabora i kasnije na večeri pridružio nam se i naš ambasador u Republici Hrvatskoj. Eh, sad u toku razgovora sa ambasadorom na većeri, ja sam neprijatno iznenađen saznanjem da naš ambasador nije zvanično informisan od strane naših organa, odnosno Ministarstva vanjskih poslova o posjeti ove delegacije, nego da je na neki način privatnim kanalima ili od ljudi iz Republike Hrvatske informisan o toj posjeti. Ne znam da li je to praksa ili je propust. Ukoliko je to praksa, onda mislim da je treba prekinuti, a ako nije praksa, ako je propust, onda me zanima či je to propust, ko je za to odgovoran i kada će se Ministarstvo vanjskih poslova prestati izvinjavati za svoje propuste, jer se prije mjesec dana i ne znam koliko, izvinjavalo za stvari koje su vezane za smrt strane državljanke u Mostaru za neke od propusta. To je vezano za to, prvo pitanje. Drugo pitanje ili sugestija. Ja kod sebe ovdje imam po prilično obimnu dokumentaciju koju su mi dali predstavnici tri udruženja privrednika iz gornje vrbaske regije, znači, Bugojno, Donji Vakuf i Gornji Vakuf i Uskoplje, a tiče se reorganizacije Uprave za indirektkno oporezivanje, odnosno odluke da se ukine carinarnica u Bugojnu. Oni su se obraćali na razne adrese, do sada im niko nije odgovarao, niti reagirao. Pita Upravu za indirektno oporezivanje. Šta namjerava poduzeti u vezi sa njihovim zahtjevom, koji je podržan od Regionalne agencije za ekonomski razvoj Sredinja Bosna i, također podržan zajedničkim zaključkom trojice načelnika pomenutih opština. Napominjem da je ova regija izvozno orjentisana, znači puno više ima izvoznih deklaracija nego uvoznih i u situaciji kada je uvoz pokriven izvozom u procentu za koji znamo koliki je, mislim da je nedopustivo da se ukidaju carinarnice i da se na taj način povećavaju troškovi gospodine predsjedavajući izvoznog carinjenja za privredu koja vrlo teško izvozi.
Hvala vam gospodine Huskiću. Moj komentar se nije odnosio na vaše pitanje, samo da znate. Ja se vama izvinjavam. Ne trebam ja da komuniciram, treba da slušam dok vi govorite. Vi ste u pravu. Gospodin Sead Avdić ima riječ, a neka se pripremi gospodin Zlatko Lagumdžija.
Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege poslanici i gospodo predsjedavajući, dragi gosti, Ja, također, želim jedno pitanje i jedno posjećanje, jednostavno traženje da Kolegij Predstavničkog doma postupi po članovima 47. i 48. Prvo pitanje jeste da li će Vijeće ministara BiH konačno staviti na dnevni red način i konstrukciju finansiranja sedam bosanskohercegovačkih insitucija kulture? Da li će se ovih sedam institucija kulture naći u Budžetu BiH za 2005. godinu? 8 Kriza u funkcioniranju ovih institucija već dugo traje i traži da Vijeće ministara poduzme neophodne i hitne mjere sanacije stanja u ovim institucijama i da u 2005. godini predloži zakonske projekte koji će do kraja utemeljiti ove institucije u BiH, s tim više što i Vijeće ministara poduzme određene mjere, imalo razgovore u Strazburu, UNESCO je poduzeo određene mjere itd. Žalosno je da bh jednostavno vlasti, Vijeće ministara ostaje nijemo na ovo što se događa u sedam bh institucija kulture BiH. Pod dva, vi se sjećate svojevremeno grupa poslanika 15 koji se potpisalo tražilo je tematsku sjednicu Predstavničkog doma i predstavnika OHR-a, zajedno sa Visokim predstavnikom. Ja tražim još jedanput, ovo je treći put i više neću tražiti jednostavno. Znači, tražim po članu 47. i 48. da se prva januarska sjednica, jednostavno zakaže kao tematska sjednica, susret zajedno sa predstavnicima OHR-a i visokim predstavnikom i Predstavničkog doma. Ukoliko Dom naroda želi da se priključi, kako da ne, dobro došao, ali ja još jedanputa treći puta ponavljam i više jednostavno po članu 47. i 48. Molim sekretara Doma da ovo uzme u vođenje računa o zahtjevu ovih 15 poslanika. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Želim samo da vas podsjetim na poslovničku obavezu da ono što kažete za govornicom i u mikrofon trebate napisati kad su poslanička pitanja po srijedi i dostaviti, odnosno doći će službe do vas i uzeti taj napisani tekst. Hvala vam gospodine Avdiću, mi ćemo svakako povesti računa o ovom po treći puta ponovljenom zahtjevu, na jednoj od narednih sjednica Kolegija. Gospodin Zlatko Lagumdžija ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, Ja se pridružujem kolegi Avdiću i na sličan način želim da postavim ovo pitanje komplementarno o ovom što je kolega Avdić postavio. Naime, poznato nam je da je prije nekoliko sedmica da su poslanici Selim Bešlagić i gospodin Moranjkić, da su uputili slično pitanje, koje je uputio kolega Avdić. Naime, vjerovatno i kolega Avdić ni ja sada ne bi imali razloga da se javljamo da smo dobili odgovor da su naše kolege dobile odgovor. Međutim, nažalost, oni još nisu dobili odgovor. Razlog zašto mi ovo danas, zašto se i ja pridružujem kolegi Avdiću i proširujem malo pitanje je sledeće. Naime, javnosti je dobro poznato, a i svima nama kako nam je visoki predstavnik na jedan de... način održao predavanje kao Parlamentu zbog jednog zakona koji je ovdje usvojen na prijedlog parlamentarne većine i poništio je taj zakon, Zakon o pomilovanju sa svim onim što je slijedilo poslije. Ja ovo govorim zbog toga što ne bi i ovo je poruka pitanje postoji iz Vijeće ministara i Vijeće ministara da ga uputi visokom predstavniku kao, također instituciji BiH. Naime, ne bih želio da dođemo u poziciju da nam visoki predstavnik ponovo održi predavanje kako ovaj parlament je šutao zbog institucija kulture i zbog kulturnog naslijeđa BiH. Više je riječ o kulturnom naslijeđu nego o samim institucijama. Naime, visoki predstavnik je danas smo mogli da vidimo iz nekih sredstava informiranja, da je visoki predstavnik uputio pismio članovima Vijeća ministara, u kojem, parafraziram od prilike što je on rekao, da pitanje kulturnog naslijeđa nije pitanje samo javnih usluga, već su ovo trezori 9 kulturnog naslijeđa ove zemlje i svih njenih naroda. Dokumenti i umjetnička djela koja svjedoče o naslijeđu su neprocjenjivi dio evropske kulture i sada su u opasnosti da budu oštećeni, jer nisu stvoreni uslovi za njihovo čuvanje. Zbog toga moje pitanje šta Vijeće ministara planira da učini sada na očuvanju ne sedam nego osam institucija, da ne bi poslije visoki predstavnik nas podsjetio da ima još,jer je on zaboravio da ima više, koje su u ingrenciji države. Naime, da podsjetim, to je Zemaljski muzej, Muzej književnosti, Umjetnička galerija, Nacionalna i univerzitetska biblioteka, Muzej istorije, Nacionalna biblioteka za slijepe i slabovidne osobe i Nacionalna i filmska arhiva BiH, a osma institucija je, također, čuvar tradicije i kulture BiH, zove se Akademija nauke i umjetnosti BiH, kao osma institucija.đ Naime, pitanje glasi. Kako Vijeće ministara misli ovo riješiti u budžetu za 2005.godinu? Moramo ih podsjećati Berize, naročito moramo podsjećati Vijeće ministara zbog toga što ovdje imamo izgleda komunikaciju na relaciji Parlament Vijeće ministara, visoki predstavnik i oglasna ploča u medijima, preko koje visoki predstavnik komunicira. I, u tom svjetlu drugo pitanje je, koje tražim da Vijeće ministara proslijedi visokom predstavniku koje glasi. Šta visoki predstavnik misli učiniti ukoliko se Vijeće ministara i ovaj parlament ogluši o njegove zahtjeve i ovo je, istovremeno i poziv visokom predstavniku da djeluje ukoliko mi ne djelujemio.
Zahvaljujem gospodinu Lagumdžiji. Ja vas molim da, kada dobijete riječ onda se obraćate Domu, nemojte međusobno komunicirati niti voditi dijaloge. Riječ ima gospodin Muhamed Moranjkić, neka se pripremi gospođa Seada Palavrić.
Hvala gospodine predsjedavajući, gospodo kolege poslanici i zastupnici, Ja bih postavio dva pitanja. Prvo, da li BiH po procjeni Vijeća ministara, ovo naglašavam danas prima istu pomoć od međunarodne zajednice, kao i zemlje istog statusa u bližem i daljem okruženju? Ako prima, koja je to pomoć po iznosima i oglasima, a ako ne prima, zna li se šta su razlozi i kolika su ta umanjenja, također, po oblastima i ukupno i šta je po njima razlog za to stanje? I, drugo pitanje, opet pisma u materijalima. Ja sam o njima govorio na prošlom Parlamentu, ali, eto, ovaj put od neprkosnovenog i uvaženog visokog predstavnika gospodina Pedi Eždauna. On se jada ovom parlamentu, ja sam bar tako shvatio ovo njegovo pismo, da ga bespotrebno i neopravdano gospoda tri ministra iz finansija državnog i dva entiteta, da ih ne imenujem, napisao sam ih, mole da on lično gospodin Eždaun visoki predstavnik iskoristi svoje ovlasti i riješi ih ... i sam bez njih i ovog parlamenta donese zakone koje su oni trebali donijeti i dostaviti u ovaj parlament. Tu lopticu ja kao čovjek i poslanik ne prihvatam i hoću javno da je iznesem. Pitam nekoga pa evo i vas gospodo u Kolegiju može li se doći do tog pisma naših ministara upućenog gospodinu Eždaunu pa da iskompletiramo i takve bruke, koje prate rad naših vlada i da li je sve ovo pokušaj zastrašivanja ovog parlamenta, da se za ovih osam dana proguraju zaostali zakoni, koji su bili negdje u ladicama ministara ili Vijeća ministara, a kad je na vrata zakucala nova godina, onda se poteže džoker gospodin visoki predstavnik da ili donese ili zaprijeti ovom parlamentu da se mora za ovih osam dana to uraditi. Moj malo glasni komentar, da li je ovo auto gol Vijeća ministara. Hvala lijepo. 10
Zahvaljujem gospodinu Moranjkiću. Za riječ se javila gospođa Seada Palavrić, a neka se pripremi gospođa Azra Hadžiahmetović.
Hvala lijepo. U želji da ne zakonito stečena imovina bude oduzeta od onih koji su je stekli kriminalnim djelima, te da se efikasnije rješavaju privredni sporovi u BiH, zahtijevam od Ministarstva pravde i Ministarstva sigurnosti u Vijeću ministara BiH, da neposredno ili putem entitetskih ministarstava ili nadležnih organa u Distriktu Brčko pribave od sudova, tužilaštava, policija, finansijskih policija i poreskih uprava informaciju koju će sistematizirati i dostaviti ovom domu o tome. Koji broj izrečenih mjera o oduzimanju nezakonito stečene imovine je sada u opticaju? Koji je to novčani iznos i koja sui to sredstva u stvarima i, u skladu sa kojim zakonima su oduzeti? Zatim, postoje li prepreke u postojećem zakonodavstvu da se nezakonito stečena imovina oduzima od onih koji su je nezakonito stekli? Zatim, na koji način i ko upravlja oduzetom nezakonito stečenom imovinom i postoji li potreba i kakve su mogućnosti da se pri određenim ili svim sudovima u BiH organiziraju posebni privredni odjeli ili kao što je to urađeno u Hrvatskoj da se osnuju posebni trgovački sudovi i kakva bi njihova organizacija bila, koji bi imali zadaću da brže rješavaju, zapravo efikasnije rješavaju privredne sporove u BiH? Hvala.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Gospođa Azra Hadžiahmetović. Gospodine Lagumdžija, ja vas molim da pratite tok sjednice i znat ćete koja je tačka i nemojte koristiti mobitel tokom sjednice, ja vas molim da isključite svi, nećete imati potrebe onda izlaziti. Pratite tok sjednice i malo više pažnje i uvažavanja prema kolegama, koji ovdje diskutuju. Ja vas sve pomno pratim i slušam. Pomno pratim i slušam, naravno. Izvinjavam se gospođo Hadžiahmetović, imate riječ. Neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić.
Zahvaljujem predsjedavajućem, Prvo da iskoristim priliku da vam čestitam predsjedavanje, da vam poželim puno uspjeha u radu i da se gospodinu Martinu Ragužu zahvalim na uspješnom osmomjesečnom vođenju parlamentarnog doma. Ja imam dva pitanja i dva, u stvari dva komentara sa postavljenim pitanjem. U pošti koja je svima nama dostavljena, između ostalog, dobili smo dva sporazuma i od ovog parlamentarnog doma se traži saglasnost za ratifikaciju. Onima koji nisu pažljivo analizirali, radi se o dva sporazuma koje je potpisao gospodin Avdo Hebib 21. aprila 1996. godine, kao ovlašteni ministar unutrašnjih poslova Republike Bosne i Hercegovine. I, ja postavljam pitanje, ne sporeći, zaista, ovlaštenje gospodinu Hebibu, da u to vrijeme potpiše sporazum, ali postavljam pitanje nakon osam godina prvo postupak ratifikacije šta to znači, odnosno zašto mi ovo nismo dobili ranije, jesu li ovi sporazumi već na neki način i prevaziđeni, iziskuju li izmjene i, ako dobro znam da se izmjene međunarodnih sporazuma mogu provesti jedino kad se završi postupak ratifikacije, zaista je čudno, meni je čudno recimo da tek na kraju 2004. godine, dobijamo materijal 11 iz '96.. Da li je to nešto bilo sporno, ili je stvar zaista nečijeg nemara u službama koje su trebale proslijediti svim institucijama koje su uključene u postupak ratifikacije? I, drugo pitanje, odnosno komentar također se odnosi na jedan dio pošte koja je svima dostavljena, radi se o dopisu Parlamentarne skupštine BiH u kome se traži tumačenje autentično tumačenje jednog zakona države BiH, a u zaglavlju stoji Javno novinsko izdavačko preduzeće Prosvjet .. Beograd, adresa Lećanska 6,3. odnoso 6 kroz 3. Ja postavljam pitanje. Ko od ovog parlamenta može tražiti autentično tumačenje, odnosno koji su to subjekti ukoliko se nalaze izvan BiH, da li je logično da mi poštu ne dobijamo posredstvom Ministarstva vanjskih poslova, odnosno ambasade BiH u Beogradu ili ambasade Srbije i Crne Gore u Sarajevu? Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođi Hadžiahmetović na čestitkama. Zahvaljujem na postavljenom pitanju. Očekujem to pitanje u pisanoj formi. Riječ ima gospodin Ivo Lozančić, a neka se pripremi gospodin Vinko Zorić.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, Moje pitanje upućeno je Vijeću ministara, a odnosi se na proizvodnju vina i politiku prerade grožđa. Zanmo da je u regionu, u mnogim zemljama i regiona i Evrope, ovo zakonom regulirano, dočim u BiH ne postoje zakon, a zahvaljujući povoljnim uvjetima, umjerenoj klimi u značajnom dijelu BiH, te zemljišnoj razlokosti uspješno se uzgajaju određen broj sorti vinove loze, od čijeg se grožđa proizvode vina svih kvaliteta od solnih kvalitetnih do vrhunskih. I, ako imamo sve uvjete za proizvodnju i vršimo proizvodnju, ali to nije zakonom regulirano. Mene interesira kada će se i da li će se državnim zakonom regulirati ova materija? Dakle, trebalo bi na razini države donijeti zakon kojim se uređuje proizvodnja, promet i prerada grožđa za vino, proizvodnja i promet vina i drugih proizvoda od grožđa i vina, zatim destilacija, označavanje i zaštita zemljopisnog podrijekla, kontrola porizvodnje, promet vina i drugih proizvoda na bazi voćnih vina. Irada i vođenje vinogradskog katastra i druga pitanja važna za proizvodnju i jedinstven sustav proizvodnje i prometa grožđa za vino, mošta i vina i drugih proizvoda od grožđa i vina i voćnih vina. Ukratko, ponavljam, pitanje. Da li se misli kada će se donijeti zakon koji trtira ovu materiju na razini države, pošto mi je poznato da etniteti nemaju ovaj zakon.
Zahvaljujem gospodinu Lozančiću. Riječ ima gospodin Vinko Zorić, a neka se pripremi prvi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Nikola Špirić.
Ja imam dva pitanja i, ako moja pitanja više služe da ja ovdje iznesem svoj stav, nikad ne dobijem, ne dobijem odgovor na pitanja, a ako dobijem ponekad odgovor dobijem na sasvim nešto drugo od onog što sam ja pitao. 12 Meni je drago da je gospodin Huskić postavio jedno onako pitanje. Naime, ja i kolega zastupnik Živković smo bili prije tjedan dana u Švedskoj. I, od službi ovog parlamenta sam uredno obaviješten da znaju u Švedskoj u našem veleposlanstvu da mi dolazimo, međutim, konzul, evo kojem sam Željko Matić, mislim da se zove nas je privatno dočekao, jer veleposlanik nije htio ni da čuje, zapravo se čudio da mi uopće dolazimo, jer je taj dan dodjela Nobelove nagrade, kao da smo mi došli na izlet u Štokholm, a mi smo uredno pozvani od odbora Vijeća Evrope da budemo nazočni na sjednici, tako da je taj čovjek privatnim autom nas, mene zapravo i sačekao i vratio u zračnu luku, veleposlanika nisam ni vidio i veleposlanik je tom konzulu po njegovim riječima, ja to ovdje javno kažem, rekao da mi možemo i vozom putovati, da to nije uopće neki problem. No, što je tu je, moje prvo pitanje glasi. Kada će i hoće li Vijeće ministara i resorna ministarstva odgovoriti na dopise i zahtjeve Boćarskog sveza BiH? Naime, ima već 2-3 godine da je nekoliko dopisa ovdje upućeno. Ni na jedan zahtjev, dopis nije odgovoreno, ni pozitivno ni negativno. Drugo je, da li je državljanima BiH dozvoljeno davati izjave o unutarnjem uređenju BiH i o položaju konstitutivnih naroda ili će zbog istih imati zabranu boravkak u BiH? Ja ovo pitam jer sam čuo od zastupnika iz ovog parlamenta da se isto traži. Ja sam čuo i ranije da čitavi klubovi u Zastupničkom domu Federacije BiH traže raspravu o ugroženosti jednog od naroda i nije bilo potezanja ovakvih pitanja. Ja se pitam hoću li ja za izrečeni svoj stav da je ugrožen jedan bilo koji od tri konstutivna naroda, po nekom pitanju ili da ja, ja mislim da bi BiH iznutra trebala biti uređena ovako ili onako, dobiti ili biti tretiran od nekih kolega da bi mi se trebao zabraniti boravak u BiH?
Zahvaljujem gospodinu Zoriću. Molim pitanje u pisanoj formi. Gospodin Nikola Špirić i onda ćemo zaključiti listu. Gospodin Živković Milorad neka se pripremi u zadnji momenat se prijavio i onda ćemo zaključiti listu. Gospodine Špiriću izvolite.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, Naime, razmišljao sam da li uopšte vrijedi postavljati pitanje, jer mislim da je izgubilo svaki smisao, način na koji dobijamo odgovore, ali, evo, opet ću iskoristiti priliku da postavim par pitanja Vijeću ministara. Vi znate kakva je žučna rasprava vođena kada je u pitanju zakon o visokom obrazovanju, o RTV sistemu, servisu u BiH i radi se o zakonskim projektima, koji predstavljaju uslov BiH za uspješno zaključivanje Atudijie o pridruživanju i, da li to znači način isčekivanja ovako kao što čeka državni parlament, da jednostavno ne postoji volja, jer mi smo bili u parlametnarnoj raspravi, rekao bih gotovo blizu i poslali signale sa svojih rasprava Vijeću ministara, kojim tokom bi se moglo doći do bitnih zakonskih projekata. Mislim da je zakon o visokom obrazovanju je jedan od najbitnijih zakona za studente u BiH, mislim da je to jedan od prijeko potrebnih zakona da ga javnost očekuje. Nažalost, Vijeće ministara pokazuje punu inertnost. Prošlo je šest mjeseci od kako je taj zakon, zakon nije prošao u Parlamentu BiH, a mi nemamo novog teksta koji bi trebao da pomiri različite stavove koji su se čuli u Parlamentarnoj skupštini. Isto tako se radio Zakonu o RTV sistemu. Pitam Vijeće ministara, u kojoj je fazi izrada tih zakona i hoćemo li uskoro dobiti u parlamentarnu proceduru da dobijemo te zakone, ili ćemo i dalje morati čekati da nas kancelarija 13 visokog predstavnika upozorava o onome što jesu obaveze institucija vlasti BiH? Da ne govorim zakon o sportu. Sinoć smo imali jednu divnu manifestaciju u kojoj smo promovisali najbolje sportiste BiH, a da, nažalost još uvijek država BiH nema zakona o sportu. Ja sam iskoristio poslaničko pravo pa sam taj zakon predložio i vidim različite gimnastike u okviru naših komisija, čekajući da zakon bolji od toga predloži Vijeće ministara. Nemam ja ništa protiv da Vijeće ministara predlaže bolji zakon, ali da ga barem predloži da imamo priliku rapsravljati i porediti te zakone. Da ne govorim, također zakon o restituciji, koji je prijeko potreban i javnosti i građani BiH očekuju taj zakon. Interesuje me kada će Vijeće ministara izaći sa prijedlogom tih zakonskih projekata, kako bismo obezbijedili da se zakonski regulišu bitne materije. To je moje pitanje. Hvala.
Hvala vam gospodine Špiriću. Gospodin Živković ima riječ. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, Na istom tom seminaru o kojem je gospodin Zorić govorio, parlametnarci su pričali između ostalog i o ovoj instituciji pitanja i odgovora i dešava se u nekim parlamentima da ne dobiju odgovore na pitanja, mada se ne dešava da nema nikoga od ministarskog savjeta da odgovara na ta pitanja i onda oni rade sledeće, što bih ja predložio kao zaključak, a ne kao pitanje ovog parlamenta. Da na sva dosadašnja postavljena, a ne odgovorena pitanja, da se ta pitanja proslijede javnosti preko naše službe i to stavljam na glasanje kao zaključak. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Na ovaj način mi smo zaključili tačku dnevnog reda poslanička pitanja. Mi prelazimo na sledeću 3. tačku dnevnog reda. Ne možemo glasati o zaključcima unutar poslaničkih pitanja. Pitanje je pitanja, a nije.
Tačka dnevnog reda i imam pravo da formulišem neki zaključak. Jesmo li jednom već imali zaključak, kad smo govorili o pitanjima i odgovorima i, onda smo rekli da sva pitanja do sada koja nisu bila odgovorena dostavi se ovdje parlamentarcima i izglasali smo taj zaključak. Ako smo jednom mogli glasati za zaključak, ne vidim razloga da ponovo ne glasamo za taj zaključak.
Dobro, u redu. Ovo je vezano za poslanička pitanja. Zato je zaključak moguće dozvoliti. I, evo, tragom prijedloga gospodina Živkovića, ja njegov prijedlog zaključka, hoćete li ga još jednom ponoviti. Dajte mi to da precizno ja ponovim zaključak da znamo o čemu se glasa. Dakle, gospodin Živković predlaže. Da Stručna služba Parlamentarne skupštine Predstavničkog doma BiH, sva pitanja, a ne odgovorena pitanja, proslijediti javnosti preko službe za odnose sa javnošću ovog parlamenta. Evo, čuli ste. Ja neću da dajem nikakav komentar, nego ću vas pozvati da se izjasnite o prijedlogu ovog zaključka. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 14 Konstatujem da smo sa 26 glasova za, 10 protiv i 1 suzdržanim i dovoljnom entitetskom većinom, prihvatili ovaj zaključak i neka Sekretarijat Parlametnarne skupštine vodi računa o usvojenom zaključku. Mi prelazimo na 3. tačku dnevnog reda, ako možemo imati poslovničku, izvolite. Gospodin Ivo Miro Jović, poslovnička intervencija.
Gospodine predsjedatelju, s početkom današnje sjednice, rečeno je da je na Kolegiju dogovoren sastanak, odnosno zasjedanje našeg doma za 29. prosinca. Ja bih molio ako možemo tijekom današnjeg zasjedanja dobiti dnevni red za tu sjednicu.
Zahvaljujem gospodine Joviću. Dnevni red će biti samo dvije tačke dnevog reda, ove hitne tačke Zakon o porezu na promet i Zakon o akcizama, samo će to biti dnevni red, ali o tome ćemo govoriti kad bude 14. tačka dnevnog reda. Ima prijedlog zaključka. Bit će diskusijia i povodom ovog vašeg zahtjeva. Mi ćemo vam dati detaljno obrazloženje. Hvala vam uvažene kolege i koleginice na postavljenim pitanjima. Idemo na 3. tačku dnevnog reda. Ad.3. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o porezu na promet proizvoda i usluga po hitnom postupku, u skladu sa članom 104. Poslovnika Ovdje je u pitanju samo procedura. Ovdje nemamo šta diskutovati. Nema problema Branka. Bolje je da vi intervenirate makar i pogrešno, nego da ja nešto pogrešno propustim. Nemojte se, sve je u redu. Pozivam vas da se izjasnite. Ko je zato da se utvrdi skraćena procedura po članu 104. odnosno hitna po članu 104. to je skraćena procedura za ovaj zakon. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo jednoglasno, da vidimo je li jednoglasno, jeste 35 glasova za bez glasova protiv, bez suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojili ovaj prijedlog Vijeća ministara i odredili proceduru po članu 104. za Zakon o porezu na promet proizvoda i usluga, što će, naravno opet biti predmetom ove 14. tačke dodatnog skraćivanja, o čemu smo mi već govorili i na Proširenom kolegiju, a i u uvodnom dijelu ove sjednice. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda. Ad.4. Zahtjev Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti spolova za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni izakona o radu u institucijama BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članomk 105. Poslovnika Materijal za ovu tačku dostavljen vam je 15. decembra. Ja otvaram raspravu. Ko želi da učestvuje u raspravi? Javila se gospođa Azra Hadžiahmetović i ima riječ. Izvolite.
Ja želim upozoriti na jedan potencijalni problem, ne sporeći, zaista mogućnost da se izvrše adekvatne izmjene u svim zakonima u BiH, koje regulišu ovu oblast. Mi imamo zakon o radu u institucijama BiH, kojim predviđamo između ostalog i određenu dužinu trajanja porodiljskog 15 odsustva. Nama se može desiti da na državnom nivou, odnosno svi ovi koji rade u institucijama BiH imaju porodiljsko odsustvo u trajanju npr. od godinu dana, a da oni koji ne rade u institucijama BiH, nego na nekom drugom mjestu,npr. u institucijama Federacije, kantona ili u nekim poslovnim subjektima imaju porodiljsko odsustvo kraćeg ili dužeg trajanja. Ja predlažem da ovaj zakon ide u normalnu proceduru i da se prilikom donošenja ovakvih odredbi ne sporeći, zaista potrebu da se ovo reguliše, napravi uvid o regulativi dužine trajanja porodiljskog odsustva unutar BiH na svim nivoima vlasti i da se to sve uskladi. Zahvaljujem.
Dakle, rasprava je o proceduri. Ko želi dalje da govori. Ja sam vas pa skoro prozvao, pa sam vidio da se ne javljate. Gospodin Jozo Križanović, ali, ipak ste se prijavili. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, Želim vrlo kratko da nas podsjetim da smo, čini mi se na prethodnoj sjednici ovog doma raspravljali o prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o radu u institucijama BiH, gdje su predmet izmjena i dopuna bila dva članka. Jedan je bio ovaj članak koji se odnosi na porodiljsko bolovanje i drugi koji se odnosi na naknade za tešku invalidnost i tešku bolest članovima obitelji zaposlenih u institucijama BiH. Želim podsjetiti da u toj raspravi niko nije imao nikakve primjedbe na ovaj članak 30., ako se sjećam dobro, koji se odnosi na dužinu trajanja porodiljskog bolovanja. Zbog toga je Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova na svojoj posljednjoj sjednici jednoglasno utvrdila ovaj prijedlog zakona i, obzirom na kratkoću i da kažem na ovu složenost tog zakona, predložila da se razmatra po članku 105., rukovodeći se da se radi o ispravljanju diskriminacije žena zaposlenihi u državnim institucijama BiH i da bi ovaj zakon, ovakav prijedlog zakona ispravio određenu nepravdu prema tim zaposlenicama i omogućio veću zaštitu djece i materinstva. Apeliram na Dom da se radi, zaista o jednom protom zakonu, prostoj primjeni i za koje jednoglasno stoji Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova u BiH, kažem rukovođena, prije svega zaštitom djeteta i materinstva. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Jozi Križanoviću. Ko dalje želi da govori? Gospođa Ljiljana Milićević, nakon toga gospođa Seada Palavrić.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, Želim da kao član Komisije za ravnopravnost spolova kažem u stvari da nismo mi ovdje stvari vraćali unatrag, nego smo nastojali da ispravimo propust do kog je došlo, ja mislim u junu, julu kad je usvajan Zakon o radu u institucijama BiH, kad je, jednostavno, ovo smatramo propustom, jer entitetskim zakonima je u oba etiteta dato je ženama porodiljsko odsustvo po 12 mjeseci, znači, jedino imamo žene zaposlene zajedničkim institucijama koje imaju šest mjeseci porodiljsko. Prosto ih vraćamo u isti položaj sa ženama koje rade u ostalim organima u oba entiteta. Znači, naše žene su iznimka koje su zaposlene u zajednikim institucijama i smatramo da je ovo jako važno, pogotovo za te žene koje su zatečene s tim i stvarno nisu u ravnopravnom položaju i, s toga 16 smo svi podržali jednoglasno proceduru po 105. smatram da nema razloga da ne glasamo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospođi Milićević. Gospođa Seada Palavrić, nakon toga gospodin Beriz Belkić.
Hvala lijepo. Dakle, ja moram primijetiti da za mene ovaj zakon nema kvalifikaciju da nije složen. Naime, da bi, dakle, ispunjavao uvjete iz člana 105. Teško je govoriti samo o proceduri, jer je ovo i suština. Naime, za mene se postavlja ovdje pitanje, šta o ovakvoj odredbi, dakle, o mogućnosti da zaposleni u institucijama BiH i, ako se ovaj zakon odnosi i na zastupnike i zastupnice u Parlametnarnoj skupštini BiH, ali kakve su mogućnosti da porodiljsko odsustvo plaćeno traje 12 mjeseci. To je jedna strana problema. Druga strana problema je, da mi moramo postići jedanput knačno da u cijeloj BiH, svaka osoba ima potpuno ista prava. Ja nemam informacija o tome kako je ovo pitanje riješeno na nivoima entiteta, Distrikta Brčko, bilo koje institucije, pravne osobe itd. Veći problem još predstavlja što ja ovdje nemam odgovora na pitanje. Kakve odredbe su predviđene Zakonom o radu? Zakonima o radu koji se primjenjuju na zaposlene u ustanovama, na zaposlene u privredi, na zaposlene kod privatnika, dakle, na one koji nisu administracija? Koji se ne finasiraju iz budžeta ili se finansiraju iz budžeta, ali se na njih ne primjenjuju ovi zakoni koji su povoljniji za administraciju. Smatram da porodiljsko odsustvo u BiH mora biti uređeno na jednak način, za, apsolutno svaku osobu, ma po kojem zakonu išla na odsustvo i, ma gdje radila privreda, vanprivreda, uprava, prosvjeta, obrazovanje itd. To su pitanja na koja ja trebam odgovor prije nego bih mogla reći da ili ne za ovaj zakon.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Gospodin Beriz Belkić. Neka se pripremi gospodin Milorad Živković.
Očigledno je da nam nedostaje tih informacija da bismo mogli na neki način s punim uvjerenjem se opredijeliti. Meni se čini da je ovdje, da ovdje imamo dvije vrste problema. Dakle, poštujem potpuno inicijativu Administrativne komisije da se rok, odnosno dužina trajanja porodiljskog bolovanja ujednači. Odnosno da, za ravnopravnost spolova, dakle,potpuno razumijem. Međutim, postoji druga strana medalje, druga dimenzija, radi se o finansiranju tog odsustva. Koliko Zavod za zdravstveno osiguranje prizna, koliko poslodavac, to je različito uređeno u BiH i mislim da bismo mi trebali, ja predlažem predlagaču da pređe na 104.odnosno da koriguje svoj zahtjev da ide na 104. da bismo mogli na neki način ova dva principa. Šta je cilj? Cilj je da dovedemo u isti položaj što je moguće bliže sve porodilje. Ja ne znam možda gospodin Špirić nije informisan da i otac može uzeti porodiljsko odsustvo, bolovanje naravno. Dakle, da dovedemo u ravnopravan položaj sve porodilje u BiH, odnosno porodice, koje imaju prinovu. To je razlog. Ovo upućujem predlagaču, možda da idemo na 104. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Riječ ima gospodin Milorad Živković. Izvolite. 17
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, čini mi se da ova izmjena zakona po 105. ne zadire ni u koji drugi zakon ni u Zakon o radu, a pogotovo ne u entitetske zakone u RS, znam da je ovo riješeno u Zakonu o dječijoj zaštiti i tamo je 12 mjeseci. Mi ovdje samo dajemo primjer u institucijama BiH, da je to 12 mjeseci i nikoga ne zasutavljamo u namjeri da na entitetskom, kantonalnom i na bilo kojem nivou isto tako napravi da porodiljsko bolovanje bude 12. Znači, mi ne diramo i ne zadiremo u druge zakone. Dajemo dobar primjer da je u institucijama BiH to 12 mjeseci. Hvala.
Hvala gospodinu Miloradu Živkoviću. Gospođa Ljiljana Milićević. Izvolite.
Vidite, ja želim u stvari, maloprijie sam željela da repliciram, pa sam se suzdržala malo. Mi smo krenuli sa prijedlogom zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama BiH. Ovaj zakon se odnosi, znači Zakon o radu u institucijama BiH, odnosi se na relativno mali broj sad ću reći, mogućih korisnika. Znači, ljudi. Javi se gospođa Palavrić, koja sa uvažavanjem, sad bi ona to nešto sve regulisala sve do Brčkog. Institucije BiH, određen broj ljudi, zakoni koji zakoni o radu postoje i u entitetima i u Brčko distriktu, gdje piše 12 mjeseci da je porodiljsko odsustvo, dava za pravo i ocu, odnosno suprugu da ode on, pa može ovako, može onako, sve je to lijepo napisano. Mi smo ovo dali, znači, samo kao način da jedno pravo, pravo majke, a puni smo toga priče kako nam opada populacija mali prirast stanovništva, da damo tim potencijalnim majkama, koje rade u zajedničkim institucijama mogućost da koriste porodiljsko 12 mjeseci, a ne da pravimo nekakve nove zakone o radu i ne vidim potrebe za velikom pričom, hoćemo li reći šta bismo to mi još sad mijenjali. Mislim, prijedlog je jedino da umjesto 6 bude 12 mjeseci. Mislim, ne vidim potrebu za procedurom 104. Da li ćemo onda reći da ne treba nego 9 da bude, da se nađemo u sredini ili da ove žene izjednačimo sa ženama u okruženju. To je pitanje, ništa drugo.
Zahvaljujem. Za repliku se javila gospođa Palavrić, pa neka se za diskusijiu pripremi gospodin Vinko Zorić.
Ja, dakle, zaista ništa nisam tvrdila. Ja sam pitala i nisam dobila odgovore na pitanje. Ja ponovo pitam. Koliko je porodiljsko odsustvo u privredi,u fabrikama, kod privatnika? Ja vas molim, ja samo želim da mi se to napiše da mi se kaže da u privredi u cijeloj BiH kod svakog privatnika žena koja radi za strojem ima porodiljsko odsustvo od godinu dana. Jer, ima pravo na porodiljsko odsustvu od godinu dana. Ako mi to dokažete, ja ću to prihvatiti. Ja ne mogu glasati za zakon u kojem onaj kome je, zaista teže, ko stvara sredstva za budžet ima pravo na manje porodiljsko odsustvo nego onaj ko je na budžetu. Uvjerite me da je to isto, ja ću glasati sad za, ali nisam tvrdila, ja samo pitam. 18
Zahvaljujem. Gospodin Vinko Zorić ima riječ. Neka se pripremi gospodin Mladen Potočnik. Ja sam već dao riječ i čovjek je ustao. Sačekat ćete, da ste prije imali biste pravo, ali ja ne želim da vraćam zastupnika ponovo da sjedne. Izvolite vi gospodine Zoriću imate diskusiju.
Ja se malo čudim kolegici Seadi da li raspravljamo o zakonu. Raspravljamo sad o proceduri. Ja ću iznijeti svoj stav o zakonu, a kazat ću u svoje osobno ime, a nadam se da dijelim mišljenje Kluba da podržavam proceduru i da se izjasnimo najprije o proceduri, jer i ja nešto imam reći o ovom zakonu, pa ne bih sad koristio tu priliku.
Zahvaljujem. Za repliku se javio gospodin Mladen Potočnik. Replika na diskusiju gospođe Palavrić.
Jeste, ne radi vam tehnika. Ne radi. Ili vi ne dozvljavate repliku. To je možda drugo pitanje. Dokazivanje gospođo Seada, ako vas to interesuje to piše u svim zakonima entitetskim i ostalim i zašto bi se na ovom parlamentu moralo stalno nekome nešto dokazivati. Radi se o vrlo jednostavnoj promjeni jednog stavka u ovom zakonu. Ja ne vidim nikakve potrebe da kompliciramo i da sad gubimo vrijeme na neke nepotrebne rasprave. Hvala lijepo.
Ne znam je li ovo bila replika. Ko želi dalje da govori? Gospođa Mara Perkanović. Izvolite. Gospođa Marija Perkanović, izvinjavam se.
Uvažavam ispravke. Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, Ja želim da pozdravim odluku Komisije o izmjeni ovog zakona, jer, zaista, gledajući sa stanovišta prava djeteta i sa stanovišta prava žene porodilje je šest mjeseci nedostatno za adekvatnu brigu oko djeteta, a isto tako za oporavak žene i njen oporavak daljnji njen rad. Začudilo me malo diskusija Seada Palavrić, koja, od prilike ide u pravcu, da to nešto nije u redu i nije u skladu sa ostalim zakonima na prostorima BiH. S obzirom da se ovdje ne radi o donošenju novog zakona ili posebnog zakona o radu i radnim odnosima u BiH, nego se radi o izmjeni stavke zakona, postojećeg zakona u institucijama, ne vidim uopšte razlog da se vrši uopšte takva rasprava i predlažem i apelujem na sve vas da prihvatimo proceduru 105. i time pokažemo dobru volju brige za našu djecu i naše majke.
Zahvaljujem gospođi Perkanović. Da li želi još neko da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje, ali prije toga, ovdje je bio poziv jednog kolege predlagaču da razmotri 19 mogućnost promjene procedure sa 105. na 104. Ja samo pitam gospodina Krinažnovića da li ostaje kod predložene procedure.
Pa ja mislim da ja kao predsjednik Komisije nemam pravo na promjenu procedure, kad je isključiv jednoglasan zahtjev i zaključak Komisije o predloženoj proceduri.
Dakle, vi ostajete kod procedure. Meni je to dovoljno samo da mogu dalje da usmjerim sjednicu. Hvala vam. Poštovane kolege prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o proceduri po članu 105. Ja vas molim da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je većinom glasova 31 za, 2 protiv i 3 suzdržana, dovoljnom entitetskom većinom prihvaćena procedura, vezana za član 105. Idemo na sam tekst zakona. Ja ću sad otvoriti raspravu o samom tekstu zakona. Ko želi da govori, mada smo govorili i o tome, ali moramo to uraditi. Gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Ja ću samo kazati vrlo kratko, jer je i on kratak, da podržavam ovaj zakon da bi, kad bi ova, kad bi situacija bila drugačija, ja bih 12 zamijenio i većim brojem. Naravno, radi se sada o proceduri 105. nemoguće je bilo šta sada mijenjati, samo kažem, kad bi bilo moguće ja bih sigurno ovaj broj 12 zamijenio sa većim brojem, taman i sa umanjenim dohotkom itd. kao što je u zapadnim državama Evrope. Ja mogu samo izraziti žaljenje da u ovoj komisiji nema niko iz HDZ-a i da nismo doprinijeli ovako jednom kvalitetnom zakonu. Čestitam Komisiji na predloženom.
Zahvaljujem se gospodinu Vinku Zoriću. Ko dalje želi da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, ja bih zamolio da mi se da riječ.
Riječ ima predsjedavajući, kolega Šefik Džafrović.
Po Poslovniku gospodine Belkiću, ne mogu uzeti riječ sam i po Poslovniku moram izaći ovdje za govornicu, tako piše u Poslovniku. Uvažene kolegice i kolege, Ja mislim da u ovoj sali nema niko ništa protiv da porodiljsko odsustvo u cijelom BiH, za svaku osobu, plaćeno odsustvo traje 12 mjeseci. Mislim da mi svi dijelimo to mišljenje. Ovdje se samo pojavio jedan problem, mi smo do sada govorili o institucijama BiH i govorili smo o entitetskim institucijama i o osobama koje su uposlene u tim institucijama. Ja nisam siguran kako je uređeno pitanje porodiljskog odsustva za brojne, u brojnim privrednim organizacijama, u brojnim 20 subjektima u BiH, a ta pitanja su uređivana entitetskim zakonima i zbog toga sam se odlučio da glasam protiv procedure po članu 105. zato što sam želio da u jednoj raspravi, po skraćenoj proceduri dođemo i do tih informacija. Međutim, sada je tako kako jeste. Usvojena je procedura po 105. Ja ću, naravno, glasti za zakon, ali želim da Domu predložim i jedan zaključak, a to je, da, kada usvojimo ovaj zakon, usvojimo i zaključak, u kojem ćemo entitetskim vladama i entitetskim institucijama predložiti da se ovo pitanje ujednači za sve osobe na cijeloj teritoriji države BiH. Mislim da je to nešto što bi minimalno morali uraditi kada donosimo ovaj zakon. To bi bila preporuka ovog parlamenta. Volio bih da ovaj parlament donese jedan zakon kojim to uređuje za sve, ali je očigledno da sada imamo ovakvu situaciju kakvu imamo kada je nadležnost u pitanju, ali niko nas ne prječi da usvojimo zaključak sa ovom preporukom. Toliko i hvala vam.
Zahvaljujem kolegi predsjedavajući, za repliku se javio kolega Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, Ja vam mogu tačno reći, s obzirom da sam se tim bavio dok sam bio i u Narodnoj skupštini,šta se radi u entitetu RS. U Zakonu o radu je predviđeno 12 mjeseci. U Zakonu o dječijoj zaštiti je predviđeno i način na koji će se to raditi. Prvih četiri mjeseca plaća poslodavac, drugih osam mjeseci plaća Zavod za dječiju zaštitu. Prema tome, to je definitivno riješeno i mi nemamo potrebe pozivati sad entitet RS da mijenja nešto u tom zakonu, jer on je definitivno riješen i odnosi se na sve, bilo da rade u institucijama, bilo da rade u fabrici, bilo da rade u prosvjeti. Znači, taj je problem riješen. Ovim zakonom, praktično u BiH, u institucijama BiH doveli u sklad zajedno sa entitetima. Hvala.
Zahvaljujem se ja gospodinu Živkoviću. Ja ću jednu malu kratku repliku. Vi i ja nemamo uopće suprotstavljeno mišljenje po ovom pitanju. Zaključak treba da glasi, ukoliko to nije ovako kako smo mi usvojili, mi preporučujemo da onda usvojite ovako. Prema tome, oni koji su to već uradili, nije suvislo da im bilo šta preporučujemo u tom pravcu. Gospodin Belkić ima riječ.
Nije neka diskusija, nego, također davanje nekih podataka. Evo čuli smo, dakle, četiri mjeseca plus osam mjeseci. U Sarajevskom kantonu, recimo u Federaciji opet postoje zavodi za zdravstveno osiguranje, odnosno zakoni o radu na nivou kantona, osim toga što postoji federalni propisi. Recimo, u sarajevskom kantonu, prvih šest mjeseci plaća Zavod za zdravstveno osiguranje, drugih šest mjeseci je preporučeno poslodavcu. Nije ga bilo moguće obavezati da plaća šest mjeseci. I, recimo Alhos, Mljekara itd. ne plaćaju. Dakle, ja maločas kad sam se javljao govorio sam o neravnopravnom položaju porodilja. To je bila suština diskusije. Naravno, mi, što se tiče dužine trajanja bolovanja, nije sporno, ali se postavlja pitanje finansiranja i plaćanja. Kako pokušati ujednačiti položaj i poziciju porodilja. 21
Zahvaljujem se gospodinu Berizu Belkiću. Molim vas samo malo tišine. Dat ćemo pauzu, ukoliko je potrebna pauza. Molim vas malo pažnje. Za riječ se javio prvi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ja bih molio da se vratimo na tačku dnevnog reda. Ovdje jasno i precizno piše Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama BiH, po hitnom postupku. Akoneko ima potrebu da se pravda ovdje zašto je glasao protiv, neće se naljutiti moj kolega Šefik Džaferović, onda ovaj zaključak ima smisla. Ali, ovdje precizno govori Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama BiH. Ako bude tačka dnevnog reda usklađivanje, onda ćemo otvoriti raspravu i vidjeti kako je gdje regulisano, šta je najbolji model itd. Dakle, da od ovoga ne pravimo politiku, nego da se odnosi na tačku dnevnog reda. Dakle, prijedlog je usvojen, procedura člana 105. i prijedlog je 12 mjeseci. Negdje to jeste, negdje to nije, ali ovo se radi u institucijama vlasti BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Evo, ja neću replicirati. Gospodin Beriz Belkić ima riječ. Izvolite.
U pravu je gospodin Špirić. Ali, i tu postoji ova druga strana medalje. Ko plaća ovih 12 mjeseci gospodine Špiriću? Ko plaća? Nema Zavod za zdravstveno osiguranje BiH.
Naravno da možete. Gospodin Nikola Špirić.
Ja mislim da stvarno nema potrebe jedni drugima da postavljamo ovakva pitanja. Kažem, držimo se tačke dnevnog reda. Zna se kako se finansiraju institucije vlasti BiH. Zna se, hoće li doći do promjene kroz indirektno oporezivanje, hoće sigurno i to će doći na dnevni red. Dakle, sad je sistem kontribucija i dio izvornih prihoda koje ima država. Kad dođemo u promjenu zakona, dići ćemo vrlo brzo, a bit će i to definisano. Ali, tu je u pravu, ali to ne možemo riješiti na ovakav način kroz ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Pa ja samo tražim riječ da pomognem malo. Kolega Belkić je u pravu što ovo pita, ali zna se, ako poslodavac plaća četiri ili šest mjeseci, onda je to institucija ovdje, institucije BiH. Ako je zdravstveno, ako ja imam prebivalište u općini Grude u Sovićima,onda se baš županijskom zdravstvenom osiguranju uplaćuju odavde doprinosi. Dakle, kad bi se radilo o osobi iz te županije, plaćao bi taj zdravstveni. Ne može niko drugi, onaj ko uživa doprinose za tu kategoriju. Samo malo 22 da prokomentiram zaključak kojeg je predsjedavajući, ja se slažem sa jednim takvim zaključkom, ali on treba ići više u smjeru, jer mi znamo kakav je zakon, da izvršne vlasti provode zakon. Mislim da i Seadina diskusija maloprije kad se pričalo o proceduri primaju li u privredi, primaju li ovi i oni, tu se više radi o provedbi, zakonodavac je jasan. Mi možemo zaključkom naložiti svim institucijama, izvršnim vlastima da provode zakon o radu i da daju pravo roditeljima, sukladno zakonu, pravo na porodiljski dopust.
Zahvaljujem gospodinu Vinku Zoriću. Ko dalje želi da govori? Molim vas malo pažnje. Ako se više niko ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o samom tekstu zakona. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom većinom glasova sa 34 glasa za, 1 protiv, 1 suzdržanim i uz dovoljnu entitetsku većinu usvojio ovaj zakon. Ja sada prijedlog svog zaključka stavljam na glasanje. Ja vas molim da se pripremite za glasanje. Onda nemojte pripremati tehniku za glasanje. Samo da ponovim zaključak. Dakle, da Predstavnički dom Parlametnarne skupštine Bosne i Hercegovine preporučuje entitetskim vlastima da, evo, entitetskim i kantonalnim vlastima preporučuje da se pitanje porodiljskog odsustva, ukoliko to već nije urađeno ili nije urađeno, na ovaj način uredi na način kako je to uređeno ovim zakonom, kojeg smo sad i dopunili. Tako glasi moj prijedlog zaključka. Stavljam na glasanje. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, ovako. Zaključak ima opću većinu, 24 za, 4 protiv, 8 suzdržanih. Iz Federacije postoji većina. Ne postoji entitetska većina iz RS. Idemo na usaglašavanje. Ostvit ćemo kaže kolega Špirić za narednu sjednicu. Dobro. Zakon je usvojen. Mi idemo dalje. Oko ovog zaključka ćemo se usaglašavati. Idemo na 5. tačku dnevnog reda. Ad.5. Zahtjev poslanika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o javnim nabavkama BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 105. Poslovnika Prijedlog ovog zakona dostavljen vam je putem telefaksa 16. decembra o.g. Radi se i ovdje o zahtjevu za hitni postupak po članu 105. Poslovnika. Ja otvaram raspravu o samom tekstu zakona i za riječ se javlja njegov predlagač, prvi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Nikola Špirić. Izvolite.
Dame i gospodo, Teško je ovdje razdvojiti priču o proceduri i onome što se traži kao izmjena, ali evo, kad ima vremena, ponekad pročitam zakone koje smo usvojili, hoću da kažem da se i o ovom zakonu radi o neozbiljnosti predlagača i, nažalost, takve stvari promaknu i jednom i drugom domu Parlamentarne skupštine BiH. Kada bi se htjelo postupiti po zakonu, koji je usvojen, ovdje je ovaj zakon mijenjao vrijednosni sistem u BiH, iz razloga što pretpostavljam da su eksperti iz vana pokušali da pomognu Vijeću ministara, ali džaba im pomažu kad oni nemaju obavezu ni da pročitaju zakon koji dobiju od 23 ekspertske grupe iz vana. I, ovdje, vidjet ćete ja predlažem samo jednu izmjenu. Nema druge, sem hitna procedura, jer se može desiti da neko zlonamjeran odabere ponudu, koja je ocijenjena najnižom ocjenom i da time pribavi sebi veliku korist, a da ga po zakonu ne možete goniti. Tako glasi tekst zakona, koji je, naćalost, usvojen i koji je u primjeni, član 34. stav 2. kaže. Ugovor se dodjeljuje izabranom ponuđaču, koji je dostavio najniže ocjenjenu prihvatljivu ponudu, u skladu sa tačkom tom i tom. Kod nas je najniža ocjena najgora ponuda. Postoje države u kojima je vrijednosni sistem obrnut i to, da je kojim slučajem predložio ministar u nekoj vladi u Evropi, on bi se već zvao bivši ministar. Nažalost, mi moramo dobro čitati zakone koje dobijamo od Vijeća ministara i ja sam jednom rekao da je uslov da mi raspravljamo o zakonima da barem ministri pročitaju zakon, koji dostave ovom parlamentu i ziato molim za hitnu proceduru kako ne bi nastale posljedice u primjeni ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Gospodin Mirsad Ćeman. Izvolite.
Ja ću se malo našaliti na početak diskusije, odnosno obrazloženja Prijedloga zakona kolege Špirića. On kaže da ponekad pročita usvojene zakone. Ja se nadam da on čita i prije zakone, nego što ih usvojimo. Naime, ja sam se javio zbog sledećeg. Ovo jeste izgleda pitanje, na koje ovaj parlament treba da na odgovarajući način odgovori. Međutim, meni se čini, ipak, da je ovdje više riječ opotrebi eventualno ispravke jezičke prirode ili prevođenja samog teksta zakona. Mi, nažalost ili na radost, znamo gdje su ishodišta nekih zakona, pa i ovih ovdje, ali, ako ovdje ima mišljenja da je ovo bolji put, ja nisam ni protiv toga, samo mi se, zaista čini, ima ono što se u pravu naziva raciolegis je li tako. Šta je bio raciolegis nije uopće problem protumačiti i šta je, šta se htjelo, čak i onom formulacijom koja je govorila najniže. Ona može zbunjivati i zbog toga ja mislim da je riječ problem u prevođenju sa nekog tamo početog izvorišta, ishodišta, a ne, u stvari namjera zakonodavca da se bira najgore rješenje. Međutim, ne bih da sad zbunjujem ovim. Htio sam jednostavno ovo iznijeti da bi možda, što se tiče same procedure kao takve, nekad više imalo smisla ispravljati ono što je riječ, kad je riječ o tehničkoj grešci, nego li iću u izmjene onoga što u stvari možda i ne treba izmijeniti, nego u stvari ispraviti ili objasniti. Toliko.
Ko dalje želi da govori na ovu temu? Ako se niko ne javlja za riječ, ja zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o proceduri po članu 105. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom sa 26 glasova za, 4 protiv i bez uzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu usvojio proceduru po članu 105. 24 A sada se pripremite da glasamo o samom tekstu Zakona. Pripremite za glasanje i glasajte sad.
Pada mi većina na Zakon.
Malo samo, bez komentara kolega. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine sa 25 glasova za, 5 protiv i 1 suzdržanim, uz dovoljnu entitetsku većinu usvojio Zakon o izmjenama Zakona o javnim nabavkama Bosne i Hercegovine. I mi prelazimo na 6. tačku dnevnoga reda, to je Ad.6. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Izvještaju Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini (predlagač poslanik Momčilo Novaković) Radi se poštovane koleginice i kolege o tome da smo mi ovaj zakon imali u proceduri i da je nadležna komisija se izrazila negativno prema ovome zakonu i mi smo prošli puta glasali o izvještaju nadležne komisije koja nam nije preporučila da se usvoji ovaj zakon. Prošli puta nismo imali dovoljnu entitetsku većinu za izvještaj Komisije. Saglasnost po ovom pitanju nije postignuta i ja ću vam pročitati šta mi je napisano ovdje u ovom tekstu, podsjetniku za sjednicu. Dakle, ukoliko se postigne saglasnost Dom se obavještava i konstatuje da je usvojen izvještaj Komisije za finansije i budžet, kao i to da je pao Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektno oporezivanje. Ukoliko se saglasnost ne postigne, a to je dakle ova situacija, glasa se o izvještaju u drugom krugu u skladu sa članom 64. stav 4. Poslovnika. Odluku donosi većina ukupnog broja poslanika koji su prisutni koji glasaju uz uslov da glasaju protiv ne sadrže 2/3 ili više poslanika izabranih iz svakog entiteta. U drugom krugu glasanja izvještaj je usvojen ukoliko protiv nije glasao 2/3 poslanika iz jednog entiteta. Ako se izvještaj usvoji konstatacija je da je zakon pao. Ako se izvještaj ne usvoji zadužuje se Komisija da sačini novi izvještaj baziran na novim smjernicama koje utvrdi Dom i u roku kojim Dom odredi zaključkom. Dakle kratko i jasno mi sada glasamo zajedno svi o izvještaju Komisije, o izvještaju Komisije. Pripremite se za glasanje i glasajte sad o izvještaju Komisije.
Ovdje da ne bude zabune. Samo da objasnite poslanicima. 25
Molim vas, izgleda da su oni sve to shvatili kako treba. Dovoljno je. Dakle ovako izvještaj Komisije ima opću većinu. 26:3. 26 za, 6 protiv, 3 suzdržana. 20 iz Federacije i nema entitetsku većinu iz RS i sada idemo u obrnuto glasanje. Pozivam sve poslanike koji smatraju da trebaju glasati protiv, ali samo njih dakle da glasaju protiv izvještaja Komisije, protiv izvještaja Komisije. Daću signal da glasaju oni koji su protiv izvještaja Komisije. Pripremite se glasanje i glasajte sad. Dakle ovako, 7 je protiv iz Republike Srpske. To je manje od 2/3. Usvojen je izvještaj Komisije.
Mogu li samo malo.
Možete naravno, samo izvolite.
Želio bih naravno da samo bude jasno na koji način. Dakle nemam ništa protiv, odluka Doma je validna, za nju se izjasnilo kako smo se izjasnili, samo da, javnosti radi da bude jasno. Prošli put predlog da putarine, dakle takse za puteve budu dio dakle, pošto je to bilo usaglašeno na entitetski budžeta nije dobio podršku iz Federacije dakle, a ovakvim vodjenjem ko je protiv, ko je za izvještaj, može se steći sasvim drugi utisak. I prošli put je to bilo i završena je prodecura glasanja. Dakle nemam ništa protiv, bez obzira što način izjašnjavanja nije podudaran sa mojim, ali samo da se zna, jer to su stvari o kojima će se naravno govoriti kada se bude govorilo o strukturi prihoda i državnih i entitetskih. I mislim da su to bile stvari koje su bile usaglašene, ali nažalost, ili na sreću volja državnog parlamenta je takva, samo da znamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Špiriću. Mislim da zaista nema potrebe da kod jasne situacije otvaramo ponovo rasprave, tim prije jer je ni vi ne sporite i da nakon glasanja nema potrebe da govorimo o samom tekstu, dakle stvar je potpuno jasna. Nema 2/3 poslanika iz jednog entiteta u obrnutom glasanju. Dakle 2/3 i onda se smatra u obrnutom, ovo nije normalno redovno glasanje nego obrnuto glasanje. Onda se smatra da je dokument usvojen. Tako smo radiili i do sada i mislim da tu nema nikakvih primjedbi. Ja konstatujem da
Kaže se da nije normalno glasanje. 26
Da, pa obrnutno glasanje naravno, da je Komisija, da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine usvojio izvještaj naše nadležne komisije po ovom pitanju. Mi prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, to je Ad.7. Prijedlog zakona o Agenciji za osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanje oduzetom imovinom sa Izvještajem Ustavno-pravne komisije (predlagači Zakona su poslanici Jozo Križanović, Selim Bešlagić i Zlatko Lagumdžija) Vi ste dobili izvještaj Ustavno-pravne komisije kao nadležne za razmatranje ovog zakonskog prijedloga. Kao što ste vidjeli Komisija nije podržala principe predloženog zakona i pored ostalog Komisija je konstatovala da se nisu stekli uslovi za nastavak zakonodavne procedure, kao i to da nije noephodno donjeti ovaj zakon. Komisija je u skladu sa zaključkom o proceduri kada je izvještaj nadležne komisije negativan opširno obrazložila svoj stav. Mi sada dame i gospodo poslanici kao kod Prijedloga zakona iz prethodne tačke imamo situaciju da nam je izvještaj nadležne komisije negativan, pa u tom slučaju slijedimo zaključak Doma koji smo usvojili na 38. sjednici 9. juna 2004. godine. Dakle u skladu sa ovim zaključkom izvještaj nadležne komisije se uvrstio u dnevni red današnje sjednice. Ja ću vas i ovog puta podsjetiti na odredbe tačke 2. i 3. tog zaključka. Tačka 2. glasi – ukoliko Dom prihvati izvještaj nadležne komisije iz prethodne tačke, predloženi zakon smatra se odbijenim i pod 3. - ukoliko ne prihvati izvještaj nadležne komisije Dom će od nadležne komisije zatražiti da sačini novi izvještaj baziran na novim smjernicama koje utvrdi Dom i u roku koji odredi Dom svojim zaključkom. Otvaram raspravu o izvještaju Komisije. Ko želi da govori? Gospodin Mirsad Ćeman, predsjdnik Ustavno-pravne komisije.
Kolegice i kolege, dakle, ja sam ovlašten da ispred Ustavno-pravne komisije koja je većinom glasova, dakle u skladu sa Poslovnikom utvrdila izvještaj koji ste dobili u pisanoj formi po potrebi eventualno dam neka, ako treba dodatna ili blo kakva obrazloženja. Ja mislim da za tim nema potrebe, ali sam odlučio samo da ukažem na dvije-tri stvari. Prva je, dakle izvještaj Ustavno-pravne komisije u pisanoj formi, predsjedavajući evo reče da je opširan i mogao je biti opširniji, ali mi smo smatrali da jednostavno nije potrebno. Drugo, u međuvremenu smo na klupe dobili i odgovor na taj izvještaj od predlagača Zakona pa se mogu dakle jedan i drugi tekst pročitati i naravno zauzeti jedan fer i korektan stav po savjesti. Treće u dosadašnjoj što raspravi na Komisiji, što ja ću reći nažalost i u javnosti stvari su postavljene na sljedeći način. Ko je za prijedlog ovog zakona, a to praktično znači ko je za to da se formira agencija kao upravno tijelo koja bi na tome radila, a on je protiv kriminala, korupcije itd. I kontra teza ko je protiv Zakona, odnosno ko je protiv toga da se formira agencija sa uvjerenjem da ima drugih nadležnih organa koji taj posao već rade i trebali da rade, on je za kriminal, za korupciju 27 itd. itd. Iako je to u pisanom obrazloženju kazano, ja ću ipak prokomentarisati samo da su ovo vrlo uopćene i čak politikantske teze. Niti jedna, niti druga ne stoje i jednostavno Komisija iz tog ugla ovaj prijedlog zakona nije razmatrala. Komisija je uočila, a to piše u izvještaju da je osnovno sporno pitanje i osnovni princip kada je riječ o ovome zakonu, a zakon je organizacione prirode, da li treba ili ne formirati jedno novo tijelo, jednu agenciju, jednu upravnu organizaciju koja bi radila isti posao za koji su, a tamo je navedeno ko, kako, ukratko zaduženi i obavezni i plaćeni drugi organi. Dakle, sva neslaganja, ja to odgovorno kao predsjedavajući Komisije u ime većine da kažem u Komisiji dakle, u ime Komisije kažem su u vezi stim. Nikako ne u rasponu treba li ili ne sankcionirati kriminalce, treba li ili ne oduzimati nezakonito stečenu imovinu itd.itd. Tehnička stvar. Ima štamparskih grešaka, nadam se da ste ih uočili i da ćete uvažiti činjenicu da se eto nažalost potkralo i to. I kada sam već uzeo riječ i nakon što sam pročitao odgovor kolega dakle predlagača Komisije u kome stoji na jednom mjestu da je Komisija zaprepaštena kvalifikacijama o tome da je kriminal, da je za kriminal onaj ko ne misli, mislim o kvalifikacijama itd. ja bih isto tako rekao da ne treba jednostvno na ovaj naičin razumjevati niti naš izvještaj. I mi smo ponekada bili zaprepašteni kvalifikacijama koje su se na račun onih koji jednostavno smatraju da nam ne treba posebna agencija osjećali neugodno. Prema tome pozivam da se naravno prihvati izvještaj komisije sa uvjerenjem da drugi organi i mi smo pobrojali koji su to, a koga interesuje dalje neka uzme i neka pogleda sve te zakone, neka rade svoj posao, a da nam jedan novi organ uprave povečanja administracije, novo tijelo koje bi radilo ono što već drugi rade jednostavno nisu potrebni. Ja pravim razliku između onoga što je Komisija i na to želim da ukažem kazala koje je stavove zauzela. Mi smo na jednom mjestu, a to u odgovoru kolega predlagača zakona stoji samo kazali da je zaista bilo u raspravi onih koji su u jednom ovakvom prijedlogu prepoznali, ili su se bojali, ili jednostavno vidjeli su tragove nečega što se u teoriji naziva revolucionarnim zakonodavstvom nečega što princip pretpostavljene nevinosti obrće, pa zagovara princip pretpostavljene krivnje itd. To su dakle samo neke natuknice iz rasprave, ali to je jednostavno navedeno kao ilustracija kako se sve percipira ovaj zakon ili zalaganje za rješenja koja su u njemu navedena jednako kao što mi smo svjedoci kako neko percipira i eventualno mišljenje onih koji smatraju da ne treba jednostavno nova agencija. Percipira ga na način da kažu ti si zagovornici kriminala ili korupcije. Na ovo ukazujem iz prostog razloga što je Komisija i to je tamo rečeno u izvještaju jednostavno pošla i time ću ja završiti od obaveze po Poslovniku da ocjeni šta su principi, da li je zakon neophodno donjeti i da li se ovim unapređuje pravni sistem. Mi smo dakle mirne savjesti na osnovu onoga što je naša zadaća odgovorili na ova tri pitanja. To stoji u izvještaju. Ja se nadam da ste izvještaj pročitali i da ćete jednostavno imati u vidu sve ono što je u tom izvještaju navedeno i sve ono što možete i trebate imati kada odlučujete o tome da li neki zakon i kakav treba uopće donjeti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Mirsadu Ćemanu. Ja bih još jedanputa pozvao sve uvažene koleginice i kolege na pažnju. Koncentracija očigledno popušta. Nakon ove tačke dnevnoga reda napravićemo pauzu. Dakle, molim vas lijepo da privedemo kraju ovu tačku dnevnoga reda i molim vas još jedanpua za pažnju. Gospodin Tihomir Gligogorić je tražio riječ i ima riječ. Izvolite. 28
Gospodine predsjedavajući, ujedno želim da vam zaželim uspješan rad vođenjem Predstavničkog doma danas i u buduće. Želim koleginice i kolege da kao član Ustavno-pravne komisije kažem da predsjedavajući Komisije ustavno-pravne komisije, gospodine Ćeman je danas rekao nešto što ustvari nije bilo govora na samoj Ustavno-pravnoj komisiji. U ovom opširnom izvještaju kako sam kaže, na strani 2. gdje govori Zakon nije neophodno donjeti iz sljedećih razloga i citira sve zakone i posebno Distrikta Brčko, gotovo cijelu stranu posvećuje tome, o tome nije bilo apsolutno riječi na Ustavno- pravnoj komisiji, osim što je govorio pozitivno zakonodavstvo i to stoji. Očito je da je predsjedavajući nakon završetka rada Komisije sam otprilike napravio izvještaj i dao onaj ton ili formulaciju koju je želio da potkrepi činjenicama o kojim nije bilo riječi na samoj znači Komisiji. To se može lako uporediti i iz stenograma koji mi vodimo i na ovaj način želim samo da skrenem pažnju, to je može i krivi navod da u ovom slučaju treba voditi računa kada Komisija zaključi i da ono što je autentično, izvorno itd. treba i da se odražava i u samom izvještaju koji dolazi prema Predstavničkom domu, a ne da se da lični ton, ili naknadno saznanje o nekom bitnom pitanju kada odete kući kod Komisije pa se sjedite, pa dođete prekosutra pa napravite izvještaj i na taj način odstupite od stava Komisije. To je samo jedna moja intervencija koja može poslužiti kasnije kod rasprave o ovom važnom zakonu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Gospodin Ćeman, predsjednik Ustavno-pravne komisije traži riječ za repliku.
Žao mi je naravno što moram na ovaj način odgovarati. Kolega Gligoriću, pogledaćemo stenogram ako treba, vi niste pravnik, a u pravu postoji jedna kvalifikacija koja kaže pozitivno zakonodavstvo. A pozitivno zakonodavstvo znači važeće zakonodavstvo. Konkretno u Bosni i Hercegovini od državnog zakona do općinskog vijeća koje donosi dakle propisi pozitivni i važeći. Na raspravi je bilo govora dakle da pozitivnim važećim zakonodavstvom u Bosni i Hercegovini je ovo pitanje uređeno da može biti efikasne borbe protiv kriminala i korupcije, a pošto je zaključkom obavezno napraviti obrazloženje onda kada se piše obrazloženje, onda se više ili manje, zavisno sada od procjene, naravno ja sam za to rekao mogao sam i ja u ime Komisije pisati na 115 strana obrazloženje. Za ovo sam odlučio da to bude onaj za nekih, evo 4 stranice. Prema tome, ovo je sve u okviru onoga što je bilo govoreno na Ustavno-pravnoj komisiji. Koga zanima neka uzme stenogram sa Komisije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Evo imamo odgovor na repliku, jel tako? Gospodin Gligorić, izvolite. 29
Ja kada sam rekao pozitivno zakonodavstvo, inaće taj termin se radi, između ostalog ja sam i pravnik, ali dobro, to nije sad ni bitno. Ako imate zakonodavstvo u jednoj zemlji, to zakonodavstvo, pa doktorirao sam političke nauke, pa zato to, pozitivno zakonodavstvo, imate zakonodavstvo u jednoj zemlji, imate ga ili ga nemate. To je, nema potrebe uopšte govoriti o pozitivnom zakonodavstvu, ali ja samo sam želio da kažem da kao kada se pišu zapisnici i izvještaji komisije mora da odražava autentičnost same rasprave i određenih zaključaka i tamo nije bilo govora poimenično o zakonima koji regulišu tu oblast na nivoima kako je ovdje rečeno, ni citiranje službenih glasnika isto kao što je to rečeno, niti citiranja posebno jednog zakona. Da je to sve tamo rečeno, ja zaista ne bi imao potrebu za intervenciju. Prema tome, ja želim da ukažem da je očito naknadno saznanje, naknadna pamet, nakndno razmišljanje ustvari rezultat ovog izvještaja. I to nije dobro. Ja isto tako mnogo toga ne kažem nekada u određenom momentu. Kasnije se sjetim da bi i to bilo važno, ali prošlo je vrijeme u datom trenutku tako je zaključeno. Prema tome, zato kažem da je predsjedavajući dao lično ton i ličnu projekciju u odnosu na članove Ustavno-pravne komisije. I to se može sravniti. Sada govoriti o terminima, pojmovima o pravu itd. imam osjećaj da se krije suština i sadržaj neke namjere u smislu da se napiše izvještaj kako bi to odgovaralo pojedincu ili nekoj političkoj opciji. Evo to je moje pravo na takav stav.
Možda samo da vam malo pomognem. Vjerovatno mislite na pozitivno pravo kada govorite o tome, ne na pozitivno zakonodavstvo jel tako. Onda možemo govoriti o tome, pošto ne mogu kao pravnik a odolim jel ovoj vrsti rasprave, izvinjavam se. Za riječ se javio gospodin Jozo Križanović. Neka se pripremi gospodin Mladen Potočnik. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, prije svega želio bih reći da zaista ne ostoji ni jedan razlog da predlagači ovog zakona Klub SDP-a bespotrebno zamara po drugi put ovaj dom ovim prijedlogom. Nije to poseban interes stranke, nego smo uvjereni, duboko smo uvjereni da je to jedan veliki društveni problem u Bosni i Hercegovini za koji treba naći efikasno sredstvo. Na prošloj sjednici ovog doma bila je razmatrana i naša rezolucija o odlaganju odlučivanja vojnih policijskih snaga i drugih službenika Bosne i Hercegovine u mirovne misije i Dom se određivao o mišljenju Komisije koja je napisala povodom te rezolucije da rezolucija nije usklađena sa postojećom zakonskom regulativom. Evo imamo i sada jedan opširan, to je u jednoj rečenici bilo, sreća sada imamo jedan vrlo opširan izvještaj Komisije na 4 stranice u kome se pokušava osporiti potreba donošenja ovakvog zakona. Moram reći da visoko cijenim napore predsjednika Komisije koji je dao jedno široko obrazloženje, ali moram se složiti sa kolegom Gligorićem da ono ipak u suštini ne oslikava raspravu na samoj Komisiji. Od 4 stranice ovog izvještaja 3 stranice su posvećene komentaru Krivičnog zakona i Zakona o krivičnom postupku. I mi u našem odgovoru, dozvolite da vas samo podsjetim kažemo da je to sasvim nepotrebno i da se mi potpuno slažemo sa ovim komentarom zakona i da smatramo donošenje Krivičnog zakona i Zakona o krivičnom postupku i Sudu da kažem Bosne i 30 Hercegovine itd. upravo bili neophodni preduvjeti da se razgovara danas uopće o takvom prijedlogu zakona.Ovaj zakon naslovljen je na zakonodavstvo Bosne i Hercegovine kako smo to i rekli. Prema tom ¾ i više obrazloženja je potpuno nepotrebno, jer se bavi komentarom ovih zakona koji mi kažemo da su bili preduvjeti za donošenje ovog zakona. A zapravo stvarni razlozi za odbijanje zakona jesu sadržani u tačkama 4., 5., 6., 7., 8. i 9. izvještaja Komisije. Mislim da je skandalozno i nekolegijalno da se ovakve etikecije upućuju predlagačima, svojim kolegama kao što su, da mi u našem zakonu polazimo od pretpostavljene krivnje. Molim vas dozvolite se, upućujemo vas dakle na član 2. zakona, odnosno stava 3. Zakona o krivičnom, Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine član 110. u kojem se kaže – Sud takođe može oduzeti koristi iz stava 1. ovog člana u odvojenom postupku ukoliko postoji opravdan razlog da se vjeruje, pazite da se vjeruje da je korist pribavljanja krivičnim djelom, a vlasnik, odnosno uživatelj nije u mogućnosti da pruži dokaz da ne koristi pribavljanje zakona. Je li to u skladu sa Zakonom? Kako je...nama plasiranje nekakve unaprijed da kažem pretpostavljenje krivnje. Dalje. Komisija je primjetila citiram dakle posebno usmena obrazloženja predlagača inkliniraju više konceptu zakona o nacionalizaciji, molim vas, nego li o osiguranju krivičnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima, bez obzira šta su uistinu namjere i motivi predlagača. Dakle nama se uopće ne vidi da su naši motivi i namjere nelegalno oduzimanje, oduzimanje nelegalno stečene imovine. I da su nam namjere dobre, da je ovo zakon okrenut i prema budućnosti Bosne i Hercegovine. Podsjećam da su ovi isti predlagači ovoga zakona predlagači još od prije godinu i po dana Zakona o restituciji. Dakle nije o nacionalizaciji, nego gospodo o denacionalizaciji koji ne znam ni ja zbog čega ne izlazi pred ovaj dom. Dakle zalažemo se za restituciju za nedenacionalizaciju, a ne kako ovdje stoji da se moglo zaključiti posebno iz usmenog obrazloženja, dakle moga kao predlagača da to inklinira Zakonom o nacionalizaciji. Ja vam po prvi put za ove dvije godine u Parlamentu od kada sam tražio sam stenogram povodom ovoga. Mogu vam ga podjeliti. Nigdje nema riječi, niti se, niti povoda za ovakav zaključak. Govori se o tome da je naš prijedlog se može svrstati u nekakvo revolucionarno zakonodavstvo i da podsjeća na dane kožnih kaputa i kožnih čizama. Još je trebalo reći šmajsera nekakvih, ne znam ni ja. Zaista ja nikada nisam bio u situaciji da jednostavno ne mogu odgovarati na ovakve prizemne prigovore. Još je trebalo samo da se ovo pretvori u istražnu komisiju pa da prozru prave namjere i motive ovog predlagača. Na kraju, ne znam našta će ovo sve izaći, želim samo još jednom poštovane kolegice i kolege da vas zaista iskreno zamolim da shvatite da ponovljeni inorvirani prijedlog ovog zakona Stranka SDP kao Klub SDP-a u ovom slučaju nema nikakav poseban interes, nego je motivirana iskrenim uvjerenjem da korupcija, kriminal jeste jedno od najvećih zala Bosne i Hercegovine i u tom smislu smo vrlo odogovorno u suradnji sa ekspertima i koristeći iskustva drugih zemalja predložili jedana sasvim dobar prijedlog zakona koji bi formirao agenciju koja bi bila efikasan mehanizam za predugrađivanje posebne budućnosti Bosne i Hercegovine da se o ovom zlu nađe lijeka. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Za riječ se javio gospodin Mladen Potočnik. ______________(?) /nije se uključio/ 31 Pa možda je bolje tako. Ako se slažete naravno i vi. Gospodine Potočnik izvolite. Neka se pripremi ko je sljedeći za riječ? Za sada nema sljedećih. Izvolite. Gospodin Ćeman neka se pripremi.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, općenito svi znamo da postoje osobe koje su krivičnim postupcima došli do imovine u ovoj državi. Svi znamo da ustanove koje bi trebale i koje su zadužene da krivično gone takve osobe i da povrate tu imovinu ne funkcioniraju. Svi govorimo o kriminalu u ovoj državi. Čak i 60% sive ekonomije je jedan vid kriminala. Govorimo u svim izjavama prema Evropskoj uniji i prema čovjeku Bosne i Hercegovine da ćemo se boriti protiv kriminala. Donošenjem ovakvog zakona i stvaranjem agencije koja će pokrenuti proces dekriminalizacije društva je nužno potrebno. Ko god ne želi da pogleda istinu i ko god ne želi da podupre ovaj zakon, ili nije čist, ili je povezan sa kriminalom. Zbog toga ću podržati ovaj zakon i ne podržavam izvještaj Komisije jer to je jedino u interesu i dobru čovjeka Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem. Gospodin Potočnik zamolio bih da nas ne svrstava u određene kategorije. Pravo je svakog zastupnika da misli ono što misli o svemu ovome, a šta je on zapravo i gdje pripada to. Mislim da nije pravo nikoga da ovdje tako, ja bih rekao grubo kvalificira. Gospođa Seada Palavrić je tražila riječ. Da li neko želi još od zastupnika da govori? Gospodin Sead Avdić.
Ja zaista nisam željela govoriti, ali moram replicirati na diskusiju gospodina Potočnika, jer neprimjereno je da ukoliko jedan zastupnik ima savjest i nekakvo znanje o pravnom sistemu, pa ne prihvata jedan zakon, onda ga kvalificirati na način na koji to vi činite. Također je neprimjereno da kako sam ja razumjela vašu diskusiju, zbog toga što organi koji su obavezani zakonom to su policija, finansijska policija, poreska uprava, tužiteljstvo, sudovi, eventualno ne rade svoj posao kada je riječ o oduzimanju nezakonito stečene imovine, ili ga nedovoljno dobro rade, treba formirati nekakvo nad, nad tijelo uprave koje će se baviti sudskim stvarima i raditi njihov posao. Koja je to garancija da će oni raditi, ako sudovi, tužiteljstvo i policija ne rade. Prema tome, ja vas molim da mene barem ne svrstavate u kategoriju u koju me pokušavate svrstati, jer ovakav zakon neću podržati dokle god dišem.
Odgovor na repliku, gospodin Potočnik. Izvolite. 32
Ja nisam nikoga svrstao. Sam tačno svako zna je li tamo ili nije. Ali znamo da takvih ima. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Jel to replika? Izvinjavam se, gospodin Sead Avdić će dobiti riječ nakon što gospodin Jozo Križanović kaže repliku. Izvolite. Dobro. Vidio sam ovdje.
Ja bih zaista želio replicirati, jer, prvo mi je žao što nismo raspravu nikada o samom zakonu. Mi ovdje otvaramo raspravu o izvještaju Komisije. A onda u okviru toga kolegica Palavrić kaže da se radi ovdje o jednom nad državnom organu i da se i da je to kao nekakav altari sudski organ itd. To su zapravo sve netačnosti, nepreciznosti i zato moram replicirati. Ja kažem kada već govorimo o određenim zakonskim rješenjima dajte da se pozovemo na određeni članak toga zakona pa da kažemo jel to to. Ovo su paušalne ocjene koje veze nemaju sa predlogom zakona. Evo to sam htio hvala.
Gospodin Sead Avdić. Neka se pripremi gospodin Izet Hadžić, ja nisam vidio. Njegova prijava je prije vaše gospodine Belkiću, pa ćete onda dobiti vi riječ. Izvolite.
Kolegice i kolege, poštovano predsjedništvo, dragi gosti, ja razumijem motive koji su doveli do predlaganja ovakvog jednog zakona i ovakve jedne agencije. Razumijem i ovaj odgovor djelom rečeno Ustavno-pravne komisije i ove zakone koje već imamo donesene na nivou Bosne i Hercegovine, ali se mora pogledati istini u oči objektivno. Sistem pravosuđa i sistem jednostavno SIP-e i ostalih institucija koje smo uspostavili još uvijek ne funkcioniraju u punom obimu kapaciteta i pokazatelji koji upozoravaju javnost u Bosni i Hercegovini, a posebno organe vlasti jeste da je jedan tek neznatan dio imovine koji je stečen zloupotrebom, krivičnim i drugim znači malverzacijama objektivno je nezaslužuje bilo kakvu pažnju i u tom kontekstu, znači ogroman dio imovine Bosne i Hercegovine stečen zloupotrebama, mahinacijama, lošom poreskom, fiskalnom politikom ne funkcioniranjem institucija Bosne i Hercegovine ostaje jednostavno u džepovima privatnika i jednostavno tajkuna u Bosni i Hercegovini. Da ne govorimo koliko se to cijeni itd. itd. Što znači objektivno ova agencija ovaj prijedlog upozorava BH institucije da se nešto poduzeti mora. Da li je ovo odgovor, teško bi se mogao složiti. Bilo bi to još jedna institucija, važni su ljudi, važno je jednostavno efikasnost, transparentnost, dosljednost u implementaciji zakona. Važno je oni koji jednostavno implementiraju, koji su odgovorni pred institucijama Bosne i Hercegovine sa aspekta borbe protiv kriminala, korupcije itd. itd. Što znači zakon ne rješava problem korupcije u Bosni i Hercegovini i to je jedna istina o kojoj treba, od koje treba poći. Znači objektivno upozorava i traži od Vijeća ministara, prije svega da ponovo razmotri jedan kompleks mjera u borbi protiv korupcije i kriminala i svega ostaloga, a ja, moj prijedlog jeste 33 i tražim da se glasa o njemu da se stav 7. ovoga izvještaja Ustavno-pravne komisije izbaci iz izvještaja, izbaci iz izvještaja. Stav 7. izvještaja Ustavno-pravne komisije. Nije on na nivou digniteta Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Avdiću. Gospodin Izet Hadžić. Neka se pripremi gospodin Beriz Belkić.
Evo ja bih, prijavljivao sam se i za repliku, a i za da kažemo za učešće u diskusiji. Prije svega želim da kažem da podržavam izvještaj Komisije, a kao čovjek podržavam borbu protiv svih nezakonitih djelovanja. Saću malo da kažem jednu rečenicu, znači ako čovjek nezakonito stekne imovinu treba mu je oduzeti. Ako nezakonito stekne pare i prolumpuje kao što ima i toga, njega nećemo dirati. Znači kockare, itd. avanturiste koji prevarama otimačinom steknu lovu njih ne diramo i ne tretiramo. Stoga, ovo je osnovni argument što smatram da je ovaj zakonski prijedlog manjakv. Znači problem nezakonitog djelovanja treba sankcionirati i smatram da trenutno ima dovoljno institucija koje to imaju prostora i znanja i da mogu da urade i nisam siguran da će i jedan zvaničnik i kada bi ovaj akt prošao biti doveden kao neki superment izvan zemaljske kugle, već bi iz ove opet postojećih institucija sa odgovarajućim iskustvom i rezultatima. Znači ne možemo stvoriti dovesti supermene, već ćemo iz ovih institucija policije, SIP-e, sudstva dovesti u ovu agenciju. Ovo govorim sa ciljem da smatram da ovakvo zakonsko rješenje adhoc samo sa agencijom itd. ne daje rješenje ovoga problema. Svi mi ovdje prisutni znamo kada je u Bosni i Hercegovini bila eventualna neka, neki cirkular kao privatni brenta ili neka manja trgovinica. To je prije 20-ak godina. Danas hvala bogu jel imamo različite već ovaj vrijednosti imovine pojedinih lica gdje ne moramo utvrditi da je to sve nezakonito stečeno. Naravno da ima i nezakonitog stjecanja. Iz informacija kojima vladam mnogo me više zabrinjavaju kako će ova država naplatiti registrovane dažbine pojedinih obveznika, nego li kako ćemo pokušati naći šta je utajom imovine ovim rješeno itd. Znači volio bih da vidimo neke informacije da li su nam institucije sposobne već da na osnovu zakona, na osnovu utvrđenih rješenja institucija da naplate svoja potraživanja. Smatram da bi i to bio jedan korak u rješavanju ovoga problema, jer to sve sumarno da kažemo bode oči u jednu veliko raslojavanje nepravilnosti itd. I ovdje bi kolege, mislim evo da završim pozvao da zaista ovaj problem nezakonitog stjecanja imovine i prevara znači i ne imovine već inače koje se dešavaju u našem društvu fokusiramo i da tražimo rješenje, a to u nizu zakonskih akata izmjena itd. a ne samo i sa jednim aktom, a naravno onda jel u okviru toga da imamo informacije o postojećim institucijama šta su uradili na ovome, po ovome pitanju i zašto nisu jer smatramo da li pitanje, ja zaista podržavam da je osnovna bolest svakog društva problem korupcije i kriminala i u tom kontekstu jel stojim u bolji u borbi za ovim za rješavanjem ovoga problema, ali smatram da ovakvo ponuđeno rješenje zaista nije ni izbliza da ćemo ovaj problema pomaći sa mrtve tačke. I zato prihvatam rješenje za ovaj Komisije, a znači ne želim imputirati, niti dozvoliti bilo kome da kaže da sam nečist. Moja imovina, ono što ja imam je manje vrijednosti plate koju je moja žena zaradila, a i ja sam nešto zarađivao, ali eto kada bi gledali imovinu mislim da je manja vrijednost. Toliko i hvala. 34
Da, da jeste, tako smo dogovorili. Zahvaljujem gospodinu Hadžiću. Za riječ se javio gospodin Beriz Belkić i za sada nema više prijavljenih. Samo dakle ima prijavljen gospodin Milorad Živković i evo javlja se gospodin Lagumdžija, gospodin Gligorić, dobro u redu. Izvolite.
Evo ja sam se najviše javio iz razloga da se po zna koji put založim da ovaj dom poštuje principie ekonomičnosti i racionalnosti u svom radu. Naravno ne umanjujući pravo, odnosno ne oduzimajući pravo bilo kome da u više navrata kaže o nečemu šta misli, o nekoj stvari šta on misli o tome. Međutim mi danas imamo izvještaj komisije. Mi imamo iza sebe mjesece rasprave o ovoj stvari i imali smo svi priliku da javno svoj odnos prema ovom zakonskom projektu iskažemo. Meni je žao što ovaj, što ovu vrstu analize koju smo jutros dobili nismo malo ranije dobili, dakle od naše nove strukture koja je evo već po drugi put radi analizu određenih stvari. Možda bi nam to pomoglo u nekom smislu, ali evo da poštujemo ono zbog čega sam se javio. Stranka za BiH ostaje na ranije iskazanim pozicijama da će reći dakle ona podržava donošenje ovakvog zakona i mi ćemo danas glasati protiv ovog izvještaja da bismo time dali doprinos pokušaju da se ovaj zakon konačno usvoji. Dakle, ja ponovno molim da poštujemo princip ekonomičnosti, racionalnosti u poslovanju ovog parlamenta.
Zahvaljujem. Gospodin Milorad Živković ima riječ.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ovaj izvještaj koji je napisan od naše ustavno- pravne komisije, ja bih se zadržao samo na trećoj tački ovog izvještaja gdje se konstatovalo da nije neophodno donjeti ovaj zakon, jer osim ovoga što je napisano, mislim da je ovdje ključ dakle ovoga svega što je napisano, mislim da je ovdje ključ ovoga svega što ovdje pričamo, da li je potrebno ili nije potrebno imati agenciju, odnosno donjeti zakon o agenciji? Čini mi se da će se mnogi ovdje složiti samnom ako kažemo da je Bosna i Hercegovina u vrhu najkorumpiranijih zemalja u okruženju. To su sve statistike pokazale, to su pokazali i međunarodni faktori i mi od toga ne trebamo bježati. Treba da stanemo prema tome i da kažemo šta nam je činiti. Da li nam je činiti da nađemo načina da ove organizacije, sudove i sve što imamo u Bosni i Hercegovini natjeramo da bolje rade, kao što neki predlažu, ili se trebamo jače uhvatiti u koštac sa korumpiranim faktorima, licima i organizacijama pa ako treba donositi i zakon. Znači mi smatramo iz SNSD-a da je potrebno jače uhvatiti se u koštac sa korupcijom i da je potrebno bilo šta što se može uraditi ovdje po zakonu uraditi, a to smatramo da je i agencija i donjeti ovaj zakon. I ne treba bježati od toga. Pitanje je znači da li je potrebno ili nije potrebno? Mi smatramo da je potrebno i da ćemo glas i za ovaj zakon, a protiv izvještaja komisije koja je eksplicitno navela da nije potrebno ništa raditi, da se sve radi kako se do sada radilo, a mislim da je 35 i veliko opredjeljenje i građana Bosne i Hercegovine da je potrebna jača borba protiv korupcije. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Lagumdžija i imamo za sada još gospodina Tihomira Gligorića prijavljenog i to je to, pa neka se onda on pripremi po drugi put.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, ja bih na samom početku da samo cjenjene uvažene kolegice i kolege podsjetim na nešto što svi jako dobro znamo, ali nije na odmet da se toga danas još jednom sjetiti, a to je da smo mi o ovom zakonu imali prilike da vodimo raspravu 14.7.2004. godine. Takođe da vas podsjetim da je tada ovaj zakon na glasanju praktično zaustavljen u jednoj, najblaže rečeno spornoj situaciju koje se dobro sjećate u kojoj glas Selima Bešlagića elektronski nije registrovan na pravi način, a da je to bilo tako, da je registrovan onako kako je ko i da je Bešlagić glasao mi bi ovaj zakon već imali u proceduri već 5-6 mjeseci. Tada je, dakle tada je ublizu to bilo, jedan broj vas koji je danas ovdje prisutan je tada, iznoseći argumentaciju koju smo ovdje vidjeli u Komisiji rekao da nema razloga da ne vjeruju onima koji tvrde da postoje već institucije koje rade na ovim stvarima i da ukoliko bi se za tri mjeseca, za pet mjeseci pokazalo za koje institucije koje, kako su tada mnogi govorili, neki govorili rade, ukoliko se vide rezultati tih institucija onda će oni opet biti za to da se ovaj zakon ne donosi. Međutim, jedan broj ovdje prisutnih kolegica i kolega je rekao da ukoliko za tri ili pet mjeseci se pokaže da tvrdnje onih koji su govorili da institucije već postoje i rade, ukoliko se pokaže da te institucije ne daju rezultata, onda će oni se pridružiti nama koji smo smatrali da ovaj zakon treba usvojiti. Takođe je tada na predlog tadašnjeg zamjenika predsjedavajućeg, danas predsjedavajućeg ovaj dom usvojio zaključak da se zadužuje Vijeće ministara da u saradnji sa ekspertnim timovima iz zemalja zemlje iz inozemstva izvrši analizu pravnog sistema BH u pogledu problematike iz oblasti osiguranja prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelom i upravljanjem oduzetom imovinom, pa bi u slučaju da nalazi ekspertize ulažu na potrebu dodatnog uređenja ove oblasti, normativnog uređenja ove oblasti ili predloži zakon iz ove oblasti ili predloži dopunu postojećih zakona. To su zaključci koje smo mi usvojili u raspravi. E sada šta se desilo u ovih pola godine. Praktično ništa. Vijeće ministara niti bilo ko se nije potrudio da nam da, da realizira ovaj zaključak i to je razlog zašto smo se mi potrudili da realiziramo sebi taj zaključak, da napravimo analizu. Mi smo u okviru našeg kluba sa jednim predsjedništvom nekih političkih partija ovdje koji su nam bliske vodili razgovore, angažirali eksperte i napravili odgovarajuću analizu. O rezultatima te analize koristili ...ja ću reći nekoliko riječi kasnije kada već nismo dobili to od Vijeća ministara, a ni od Ustavno-pravne komisije. Što se tiče onog stava da postojeće institucije rade svoj posao i da će se to pokazati da to ko biva oni komplikuju, statistike nažalost su vrlo poražavajuće i grube. Statistike se kreću, dosta su nepouzdane po podacima koje smo mi dobili od toga da je u ovih, u toku ove godine do zaključno par sedmica, do početka 12 mjeseca, da je konfiskovano između 50 hiljada maraka i neke analize 36 kažu da je konfiskovano skoro 300 hiljada maraka na svim sudskim instancama u ovoj godini. Podaci transpara internešno kažu da su u istom periodu ove godine samo iz domena po osnovu zloupotreba dovedeno krađe iz javnih nabavki, dakle samo iz javnih nabavki iz onoga što su budžetska sredstva otuđeno nekih 150 miliona maraka. Iz toga možete da vidite da ne treba veliki matematičar biti da bi se vidjelo da je odprilike negdje 3000 puta više samo po osnovu javnih nabavki u ovom periodu otuđeno sredstava nego što je konfiskovano. Samo po jednom osnovu, samo po jednom osnovu. Može neko reći nije 3000 nego je 1000, ko biva ona donja cifra. Eto u redu, eto 1000 puta je samo po osnovu javnih nabavki pronevjereno sredstava, zloupotrebljeno, ukradeno, dakle 1000 puta više nego što je na svim sudskim instancama konfiskovano. Pravnici to jako dobro znaju, naročito ovi koji nam nude ovakav izvještaj. Postojeće zakonodavstvo ustvari kaže i postojeća praksa, da budem precizan, praksa postojeća kaže sljedeće – konfiksuje se imovina u slučaju da je čovjek pravosnažno po krivičnom zakonu osuđen za krivično djelo i da se je dokazano da je imovina proistekla po tom krivičnom djelu, nezakonita i onda se ona eventualno konfiksuje. Praksa evropskih zemalja se bitno mjenja krajem 80-tih, početkom 90-tih godina. Ja ću uzeti samo kao ilustraciju nekoliko zemalja. Recimo, i to ću svjesno uzeti one koje nismo spominjali u obrazloženju našeg zakona. Recimo u Belgiji, nama bliskoj zemlji po njenom multi nacionalnom sastavu i po tome što je sjedište EU, od 1990. godine konfiksacija je recimo dio novog krivičnog zakonodavstva kojim je definisano da prihod od konfiksacije u državni budžet za socijalne namjene, a recimo u periodu primjene tog zakona prvom od 1994. do 1996., samo u tom kratkom periodu je godišnje zamrzavano u prosjeku oko 30 miliona maraka, a konfiksovano oko 50 miliona maraka godišnje. Dakle 2,3 godine poslije primjene. Najveći problem efikasnosti je bio nepostojanje posebne legistative i slabog upravljanja imovinom. Dakle u početku tih 30 miliona godišnje po osnovu zamrzavanja i 50 miliona godišnje po osnovu konfiksacije je ocjenjeno kao malo, kao malo. I ocjenjeno je da je to malo zato što nije precizirana legistativa bila koja se tiče upravljanja imovinom na način na koji je ovdje predlažemo da ova agencija radi. Zato se '98. u Belgiji uvodi novi kazneni zakon kojim se praktično traži od optuženog da dokaže porijeklo imovine. Dakle, obrće se stvar na način na koji mi ovdje predlažemo. I kreira se centralno tijelo, kako se zove centralno tijelo za zamrzavanje i konfiskaciju imovine u Belgiji nakon što su ocjenili da 30+50, dakle 80 miliona godišnje je malo, imajući u vidu kolike su belgijsko iskustvo. Preskočiću, hajde recimo Njemačka. Njemačka ima značajno popravljanje svog zakonskog okvira 15. jula '99. godine tako da se konfiskacija širila na ukupan prihod od kriminala, a ne samo na profit, jer je u Njemačkoj '75. konfiskacija, konfiskovan samo profit od kirminala. Šta je to čime je to rezultiralo? Rezultiralo je time da 2000. godine u Njemačkoj je u 6.893 slučaja zamrznuto oko milijarda maraka, njemačkih maraka, ne KM, nego u to doba su bile njemačke marke. Tim zakonom je definirano da se konfiskacija vrši neovisno, podvlačim neovisno o presudi za konkretno krivično djelo. Preskočiću mnoge zemlje i uzeću dvije Irsku i Englesku, na one koji se pozivaju na kožne mantile i koji iz ovoga mogu zaključiti da će Irska i Engleska biti zemlja proleterska. Naime, ili da to već i jesu zato što kod njih tako ima. Irska se inače u svim evropskim slučajevima i svim studijama, a neke od njih koje za raspoložen u Klubu poslanika možemo vam i dati i možemo vam dati internet pointere da uzmete odgovarajuća iskusta i analize. Irska se preporučuje od strane meritornih evropskih institucija kao primjer za druge. Irska je imala jedno vrlo bolno iskustvo. Naime, oni su se od '94. do '96. vukli po 37 svom parlamentu – treba, ne treba, ovo kao mi otprilike ovako. Onda je 6. juna '96. ubijen jedan policajac koji je radio na jednom slučaju kriminala. Ne želim da pravim poređenje sa ljudima koji su ovdje ubijeni i kojima, čija su ubistva nerasčišćena još policajcima, visokim policijskim dužnosnicima koji su ubijeni ovdje, koji nije rasčišćeno, a postoje indicije da su radili upravo na razotkrivanju velikog kriminala. Dakle, 6. juna '96. u Irskoj je ubijen policajac. Dvadeset godina nakon toga ubijen novinar istraživač koji je radio na istom slučaju. 4. avgusta '96. irski parlament donosi potpuno novi zakon i uvodi građansku konfiskaciju u pravni sistem zemlje. 15. oktobra '96. uspostavlja se Biro za kriminalnu imovinu i uspostavlja se granica od 30 hiljada maraka za donju granicu oduzimanja. Svaka sličnost sa ovih 30 hiljada maraka je naše potpuno namjereno. Biro je nezavisna multiagencijska institucija sa ovlastima da identifikuje krimanl, imovinu istražuje i stvara preduslove za mjere za zamrzavanje konfiskaciju, kriminalne imovine. Prihod ide Ministarstvu socijalne skrbi. Do '95., do '95. u Irskoj je konfiskovano 20 hiljada maraka godišnje u prosjeku. Svaka sličnost snama je potpuno. Jedino ovdje još nije u kratkom vremenu ubijen policajac i novinar koji je nešto istraživao da bi onda za dva mjeseca ovo sve morali da napravimo. I nadam se da ćemo to napraviti prije nego se desi. '97. prva godina poslije uvođenja ovoga 8 miliona maraka godišnje, '98. do 2000. godine 5 do 8 miliona godišnje i 20 slučajeva godišnje. U prosjeku svaki slučaj je težak pola miliona maraka. Dakle, ne fokusira se to, ne fata to svijet koji šverca šteke cigara po pijacama, nego jedno pola milona po slučaju. O Velikoj Britaniji neću govoriti ukoliko Visoki predstavnik se bude opirao da ovo nas pogura, onda ćemo mi njemu objasniti kako je rađeno u Velikoj Britaniji. Isti slučaj samo još bolji. Zbog svega toga, mi predlažemo i pozivamo vas koji ste nam prije 5-6 mjeseci rekli da ćete nas podržati ukoliko se nešto ne promjeni u ovih 5-6 mjeseci. Pozivam vas da nas podržite. Pozivam svakog pojedinačno da nas podrži, jer evidentno u ovih 5-6 mjeseci se nije ništa pokazalo da radi što su nam govorili čelnici Ustavne komisije da rade. Mi vas pozivamo da to danas uradite, jer bez obzira što je predsjednik Ustavne komisije rekao da se u javnosti stvara dojam da je onaj ko je za ovaj zakon taj je ko biva za borbu protiv kriminala, a onaj ko je protiv ovog zakona taj je za kriminalce i to je ko biva dojam koji se u javnosti stvara i koji ko biva, kako kaže predsjednik Komisije nije tačan. Svidilo se to vama ili ne, prvo ja mislim da je to tačno, a čak i ako nije tačno, javnost tako misli. I pošto javnost ne možemo promjeniti, ne možemo promjeniti narod, bar mi nemamo pravo, jer nas je narod birao, onda bi trebali da poslušamo taj glas javnosti. Svidjelo se to nekome ili ne, ko danas bude za ovaj zakon biće u javnosti identifikovan kao neko ko je spreman da se otpočne borba protiv velikih krimanalaca, da se otpočne i da se krene. Da se krene od nas. Čak predlažem zaključak koji sam predlagao prošli put da usvajanjem ovog zakona pozovemo nadležne institucije da krenu od nas da pokažemo da smo ozbiljni ljudi. A ja bih gospodine predsjedavajući molio da se u skladu sa Poslovnikom, znate svi dobro kojim članom, da se omogući pojedinačno izjašnjavanje. Zašto? Zato što je prošli put bilo, zato što je prošli put bilo lažirano. Ili, ukoliko nećete to, da nakon što se glasa, da nam se podjeli printar ko je kako glasao da bi mi mogli vidjeti da nam, da se ne desi kao prošli put. Samo da vidim jesam li dobro upisan. Dakle, eto ne mora, neka bude elektronski. Ali prije nego zaključite da nam date printal kako je ko glasao da Selim može vidjeti jel prisutan. Eto. Ja bih vas zaista zamolio da to dobijemo eto printal prije nego zaključite kako se glasalo da vidimo jel to to i kažemo u redu, vidimo, jer je očigledno jako bitno. 38 I još jedna stvar koja je bitna da se ovaj zakon ovakav usvoji. Poznato je, naročito predstavnicima koji dolaze iz Federacije da je '98. godine donesen Zakon o amnestiji koji prevedeno na naš jezik sve što se ukralo do '96. u redu je i niko ne može da bude kažnjavan i gonjen zbog toga što je eventualno ukrao na vrijeme. Ovaj zakon, način na koji je postavljen ne misli da treba da, niti može retroaktivno da poništava Zakon o amnestiji. Ali ovaj zakon omogućava da onome ko je ukrao i do donošenja ovog zakona, uključujući i dodatnu amnestiju da mu se oduzme ono što ne može da dokaže odakle mu. Pa bih ja samo molio da imate u vidu kada budete protiv, eventualno neki da znate zašto ste protiv. Ne gledam tebe Berize. I gospodine predsjedavajući sve ova istraživanja koja smo mi koristili, EU, sve se završavaju sa jednom rečenicom otprilike – ako postoji politička volja onda se ovo vrlo jednostavno da napraviti. Onda se ovo vrlo jednostavno da napraviti. Ako ne postoji politička volja, završena priča. I mi danas iskazujemo političku volju hoćemo li ovo da pravimo.
Zahvaljujem gospodinu Lagumdžiji i bez potrebnih predavanja ovdje. Svako je dovoljno pametan i prosudiće šta treba da uradi. Gospodin Gligorić je li u sali?
Poslovnička intervencija.
Je li poslovnička? Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja vama nisam održao nikakvo predavanje. Ja sam samo ovdje iznjeo obrazloženje koje smo bili dužni da dobijemo po zaključku ovog doma od prije šest mjeseci. Samo dio mali, a kada bi vam držao predavanje, bez obzira što ste stručnjak za praćenje nisam siguran da bi me mogli upratiti.
Gospodine Lagumdžija nemojte se ni truditi, ni misliti da meni možete održati predavanje. I nisam uopće mislio o sebi. Gospođa Palavrić, replika. Izvolite
A ja zaista moram replicirati, neću na sve o čemu je govorio gospodin Lagumdžija, jer smo gotovo dvije godine trošili vrijeme na njegova profesorska izlaganja. Nekada je jedna gospođa dobro rekla da je osam mjeseci držala olovku spremnu da zapiše nešto pametno, pa eto nije uspjela. Nažalost, stari su takve da svako od nas može trošiti vrijeme poreskih obveznika i može svaki dan i svaki mjesec ponavljati isti zahtjev za donošenje istog zakona, ma koliko to bilo nerazumno, ali to je tako. Međutim, ono o čemu ne mogu ostati dužna jeste da je Bosna i 39 Hercegovina u vrhu zemalja u kojima cvjeta korupcija. Ja pozivam zastupnike da malo vrate svoje pamćenje na izjavu, čini mi se Visokog predstavnika koji je rekao da se Bosna i Hercegovina u tom segmentu ne razlikuje od drugih evropskih zemalja i čini mi se da je spomenuo Švicarsku. Druga stvar o kojoj također ne mogu ostati da ne kažem jeste navodna analiza ili istraživanje amnestinternešenela. Ja ne dopuštam da mi se prišiva korupcija na osnovu tvrdnji, a ne na osnovu argumentacije. Ako se prisjetimo iz onoga što smo mogli čuti iz medija, jer nismo toliko zavređivali da dobijemo izvještaj amnestinternešenela, tamo se kaže da su najviše korumpirani članovi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ja gospodo javno pozivam transparensintertnešenel da iznese argumentaciju za sve tvrdnje o korupciji u Bosni i Hercegovini, a naročito oko korupciji članova Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Inače, mislim da bi trebali snositi odgovornost za to što rade, jer koliko god oni bili nevladina institucija, ako nisu vladina institucija Bosne i Hercegovine, nečija jesu i u nečijem drugom interesu očigledno rade, a to gospodin Lagumdžija koristi ovdje kao argumentaciju i gotove činjenice. Hvala.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Gospodin Gligorić, gospodin Tihomir Gligorić ima riječ. Izvolite. Aha, gospodin Živković replika.
Samo da odgovorim svojoj uvaženoj koleginici da je ona navela jedan od izvora znači gospodina Visokog predstavnika koji kaže da Bosna i Hercegovina nije kao korumpirana zemlja, odnosno da je eto tako kao Švajcarska korumpirana. Ja ću vam navesti njegovog zamjenika koji kaže da u posljednjih nekoliko godina više od 1 milijarde KM su u privatnim đepovima umjesto u društvene fondove, pa me zanima da li smo mi baš tako blizu Švajcarske ili nismo. Mislim da ste tu veoma pogriješili. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Imamo još diskusiju gospodina Gligorića i daćemo riječ gospodinu Ćemanu naravno na kraju.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, sobzirom da mi danas govorimo o izvještaju Komisije, a koji je u vezi sa prijedlogom ovim zakona koji je dugo u proceduri, ja smatram da bi ovaj izvještaj trebalo odbiti, a jednostavno prihvatiti ovakav prijedlog zakona. Moj stav je poznat vezano za to pitanje, govorio sam često, pa sada ću maksimalno da skratim, ali pre svega želim da ukažem na činjenicu da bi ovaj zakon bio veoma bitan u odnosu na krivično zakonodavstvo u cjelini, sobzirom da sam imao priliku da razgovaram nedavno sa sudijama i tužiocima i zaista autoritetima u pravosuđu vezano za visoko sudsko i tužilačko vijeće kada smo imali program, odnosno svoju prezentaciju pravosuđe i njenj razvojni, njihov razvojni put. Tada su oni govorili da mi imamo ustvari anomaliju da unutar kako se u praksi provodi krivični 40 zakon u skladu sa krivičnim postupkom jeste i ono što je i govorio gospodin Lagumdžija, a to je oni tretiraju to kao korist, kao dio ili od profita tako da samo jedan mali dio se ustvari novčano oduzme u vrlo rijetkim slučajevima, a niko ne uzima imovinu koja je stečena nezakonitim radnjama. I to je suština. Mi danas ovdje imamo argumentaciju od gospodina Ćemana, pa evo i Seade koji govore i stalno uporno da mi to imamo regulisano. Ali je tu problem da, kako se to u praksi provodi, svodi se na par procenata, par hiljada maraka, a ne zadireš u suštinu one stvari, a to je oduzimanje znači i te imovine. Ja bih želio da vas kao skupštinsku većinu, pošto vi, evo što ja pričam, to je vama svejedno, da vas podsjetim, da vas podsjetim kada smo mi kao Parlamentarna skupština, kao Predstavnički dom usvajali svoj program rada i prioriteta zakona, da vas podsjetim tada sam ja predložio da bi trebalo donjeti ovaj zakon, odnosno da to mora da uradi Savjet ministara, jer to je jedan od onih prioriteta 16 uslova o kojim vi tako često isto govorite, zavisno kada vam treba. Šta se uradilo? Da li smo mi prozvali Savjet ministara da nam baš takav zakon donese. Ne o krivičnom zakonu zakonodavstva koje mi sada imamo, nego o jednom potpunom novom zakonu koji će da učini još krivično zakonodavstvo samo boljim. Nije niko od vas iz skupštinske većine prozvao na odgovornost Savjet ministara po tom pitanju, a to je isti zakon kao i bilo koji reformski zakon koji mi zdužno raspravljamo i želimo da ga u nekom roku završimo. Samo to zaboravljate. I zato ja smatram da je važeća unutrašnja reforma koju očekuju naši građani ustvari donošenje tog zakona. I ne znam zašto se toga treba uopšte plašiti, ako je to primjer i kod drugih zemalja, pošto je Zlatko se trudio da objašnjava i govori o drugim zemljama, nije pomenuo ni SAD koje su donjeli nju dil takođe zakon kojim se oduzima nezakonito stečeno u SAD-u. Zašto, čak ja vas molim iz skupštinske većine, zašto, izuzev Stranka za BiH koja njihov je stav po tom pitanju bio jasan da nam treba ovakav zakon. Najbolje je skinuti jednu vrstu anateme sa sebe ako podržimo ovaj sad zakon da glasamo protiv ovog izvještaja, a prihvatimo prijedlog ovog zakona da se o njemu izjasnimo i dobijemo praktično tako važan zakon za nas sviju i građane. A ovo što je gospodin Izet govorio da li je bolje ono vidljiv ili ne vidljiv kriminal. Postoji jedno istraživanje koje su uradili ovdje u Bosni i Hercegovini, kakva je razlika između domaćih kriminalaca i stranih kriminalaca? Pa ovi naši domaći kao Izet, baš kao da je to pogodio, oni rade ovako – kupe najbolju kuću, najbolji stan naravno u inostrantsvu, automobil i onda sakriju to, za razliku od ovog kriminalca na zapadu koji kupuje dijamantski prsten i ide na akcije, pere novac itd. itd. Ali, ne možemo mi sada jednostavno reći ovaj što je uložio na nezakonito, hajmo mi njega amnestirati, jer evo zapošljava nekog pomaže i čak je on potreban ovom društvu. Pa nemojmo tako logicirati. I zato vi iz SDA ako tako mislite, nemojte, nije, to su ružne poruke za naše građane. I vi volite naše građane kao i mi iz opozicije i hajde da se složimo da donesemo ovaj zakon i vidjećete da ćemo pomoći našim građanima i da je to veoma potreban praktično zakon u ovoj zemlji. Eto hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Gligoriću po drugi puta u okviru ove tačke dnevnoga reda. I imamo još gospodina Ćemana, pa ćemo zaključiti raspravu. Nećemo moći više, kako se zove, pa imamo. Molim. Zato što u Poslovniku stoji da možete jedanputa govoriti po jednoj tačci dnevnoga reda. On je predsjednik Ustavno-pravne komisije. Izvolite. 41
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, ja danas prezentiram i naravno branim stav Ustavno-pravne komisije i zato se javljam više puta za riječ. Ponavljam, odbijam u ime Ustavno-pravne komisije politikantske diskusije koje su bile na tragu svrstavanja ko je za zakon on je protiv korupcije i kriminala, a ko je protiv zakona, on je za korupciju i kriminal. Pristup Ustavno-pravne komisije je bio, ja vas pozivam da pročitate dobro ovo, ovaj izvještaj je bio sa pravnog aspekta i sa punim uvjerenjem da smo iz pravnog aspekta dokazali da nije neophodna ova agencija, ja pozivam da podržite izvještaj Ustavno-pravne komisije. Prije toga, molim vas, moram ponoviti, prvo, naravno da u našem pravnom sistemu danas, postoje odrređene i dileme u vezi sa širim kontekstom ove problematike i Ustavno-pravna komisija citirala kolega Križanoviću, onaj stav člana 110. koji upravo kaže to što ste i vi rekli, da sud može oduzeti ovu korist i u odvojenom postupku, ukoliko postoji, može naravno i bez odvojenog postupka, opravdan razlog za zaključak da je korist pribavljena krivičnim djelom, a vlasnik ili uživatelj nije u mogučnosti dokazati da je korist pribavljena zakonom, član 110. Krivičnog zakona BiH i odgovarajuće odredbe drugih dokaza. Upravo se o tome i radi. Kada smo mi, dozvolite, kad smo mi tvrdili i tvrdimo da postoji instrumentarij, naravno stvar je sudske prakse gospodo, da vidi kako istovremeno pomiriti princip pretpostavke nevinosti i eventualno ovaj princip koji bi bio izigravanje toga. Na to gospodo ne odgovara ova Skupština, na to odgovaraju sudovi koji kolega Gligoriću, danas birale, govorim u ime ove komisije, ali moram i ovako nije birala ni SDA ni SDP, neko je nezavisan izabrao te sudove. Neka gospoda radi svoj posao. Dalje, molim vas lijepo, obrazlažem ponovo stav komisije, zato što jednostavno ne dozvoljavam, da se tom tijelu imputira da se odvijajući potrebu jednoga običnog administrativnog tijela, imputira zagovara... za kriminal. Državni tužilac ove zemlje je ovdje za onom govornicom gospodo, prije izvjesnog vremena 25.06.2004.godine rekao – što se tiče pitnja gospodina Križanovića, čini mi se da su i drugi postavili pitanje vezano za ovu imovinsko-pravnu, oduzimanje imovinske koristi pribavljene kaznenim djelom i da li ovaj instrumentarij, na temelju Zakona o kaznenom postupku tako, da li je dobar i da se može na efikasan način uzimati protu-pravna imovinska korist. Kaže tužilac, ja osobno mislim, citiram – da je on jako dobar, samo kada je u pitanju kad se imovinska korist oduzima, ako je pribavljena kaznenim djelom, dakle tu imamo dosta dobre ugrađene mehanizme kroz Zakon o kaznenom postupku i Krivični zakon BiH i omogučuju nam uspješnost oduzimanja protu-pravno stečene imovinske koristi. Međutim, postoji dosta uvjetno, tako da kažem, nezakonitih radnji i djelatnosti iz koje proizilazi da je neko počinio kazneno djelo ali ne možeš doći do validnih i kvalitetnih dokaza na temelju kojih dokaza bi mogao nekoga kazneno pravno procesuirati i u tom postupku oduzeti protu-pravnu imovinsku korist, pa on onda kaže da bi na kraju, prema tome u tom pravcu mislim da ovaj drugi segent nije dovoljno obrađen niti kroz Zakon o kaznenom postupku i mislim da ove rasprave koje su vođene ranije na donošenju nekog posebnog zakona, ja ih podržavam i mislim da su jako opravdane. To je dakle mišljenje tužioca. Ja kažem, gospodo tužioci i gospodo sudije, izvolite dakle ovlaštenje koje kaže u član 110. stav 3 je li, ovaj itd. izvolite jednostavno razviti pravnu praksu u tom smislu. Mi nismo ti, gospodo koji treba da presuđuju i to je pravi stav ove komisije, to je pravni stav ove komisije. Dalje, postoji i to je isto tako stav ove komisije, odgovarajući instrumentariji za ovaj, nalaganje mjera obezbjeđenja. Dakle, prije nego što se presudi kolega Lagumdžij, prije nego što se 42 presudi a vi pitajte tužioce i sudije što to ne rade, postoji mogućnost da jedan preko Finansijsko obavještajnog odjela SIP-e, preko uostalom Poreske uprave, vi izvolite im postaviti pismo itd. da u slučaju Zakon o Poreskoj upravi čak govori o indicijama kad se može neke stvari poduzimati itd., o indicijama. Prema tome izda se privremena mjera zabrane raspolaganja nekretninama, unese se u zemljišne knjige privremena hipoteka, nema prenosa prava vlasništva itd. oduzme se, zabrani se raspolaganje ovim novcima sa računa itd. Suština je dakle o tome gospodo, mi tvrdimo da dakle, instrumentarij postoji. Čak i ovo, mada mene kao pravnika, vjerujte, ne više uopće u okviru rasprave ko je ukro, ko nije ukro, kao pravnika me zanima kako će naša stručna javnost, oni koji su bolji pravnici od mene, ova dva instituta pomiriti. I prema tome, mi smo vam to napisali gospodo. I moja su očekivanja u ime Ustavno-pravne komisije govorim, bila da će mo se zaista kao kolege, prije svega usredsrediti na to da vidimo je li ta ustanova nova potrebna ili nije. To je naš bio pristup. Ako smo zbog toga pogriješili, evo smo pogriješili, odredite se kako god hoćete. Mi smo samo dokazivali da jednostavno nova institucija nije jednostavno potrebna. A što se tiče svih drugih stvari, pročitajte ostale tačke iz ovoga izvještaja. Prihvatam, da ružno zvuči, možda ovo u tački 7. i u tački 9. ali dozvolite, ovakvih tonova u raspravi je bilo i dozvolite da jednako kao što vi nažalost ste izvuklu zaključak da onaj ko je protiv ovoga zakona podupire kriminal, jednostavno ovdje je izrađeno više kao neka vrsta pravne dileme, je li zaista sad ovdje pravno-plolitičke dileme u smislu je li zaista ovo nosi implikacije te vrste. Ja potpuno razumijem vašu uvrijeđenost, ali dozvolite da sam i ja uvrijeđen i u ime komisije u krajnjem slučaju, ja govorim u ime komisije, uvrijeđen sam ako se jedna rasprava o stručno-pravnom pristupu, do te mjere politizira da se onda govori da ko jeste, a ko nije za kriminal. Uostalom, ovde dole je i rečeno da je Parlamentarna skupština usvajajući niz zakona, o Zakonu o sprečavanju pranja novca, Krivični zakon ove ili one vrste itd.već iskazala svoj odnos prema tome. I što se mene lično tiče, time završavam u ime komisije, ja mislim da bi pravi zaključak bio, neka predlaže ko ša hoće, da se napravi analiza primjene zakona, izmeđuostalog i u ovoj najširoj oblasti i eventualno onoga što se zove, neka mi pomogne kolega Džaferović i ostali, što se zove kaznena politika. U smislu kaznena politika dakle, da li, jer pazite, u zakonima imate raspone, možda zaista sudije nekad ne koriste odgovarajuće instrumentarije, možda zaista vode suviše blagu politiku. Ali to je isto tako rasprava, bez namjere da se miješa u ovaj, nadležnosti sudova, da se ukaže možda gospodo, vi ste previše blagi, možda bi ste trebali blaži, izvolite u okviru svojih odgovornosti to primiti k znanju, imati u vidu. Ja dakle, time završavajući pozivam da podržite ovaj izvještaj i to još jedan put ne kao poziv kriminalcima da su amnestirani i ovaj, poziv da se kriminal ne goni i ne oduzima imovina, nego jednostavno izbjegnemo još jednu instituciju koja će raditi posao koji su drugi već ili radili ili treba da rade i trebamo im stvoriti ambijent i uslove da rade. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ćemanu. Molio bih da budete dakle vi koji se javljate po drugi put za riječ, imate naravno pravo, posebno ako ste predlagači, ali molio bih da vodite računa o vremenu da diskusije u drugom navratu budu samo eto izuzetne diskusije, da se kaže to što se nije kazalo u prvoj diskusiji. Ja pretpostavljam da to treba da bude kratko. Gospodin Beriz Belkić ima potrebu da ispravi, po njegovom mišljenju krivi navod, pa izvolite. 43
...predsjednika Ustavno-pravne komisije, ja sam maločas zamolio i upozorio na ovaj princip ekonomičnosti i racionalnosti i očigledno da mi ništa novo čuli nismo, pa čak i od predlagača što nismo znali, a pogotovo od onih koji su protiv da tako kažem, donošenja zakona. Ali da se vratim zbog čega sam se javio. Mi smo napravili korektan izvještaj. Naravno, stvar je sad ukusa i formulacija itd. u obrazloženju. Ovo je tačno bilo ovako, ali iz obrazloenja predsjednika komisije, proizilazi da Ustavno-pravna komisija ima jedinstvene stavove, da ima, ja nisam se javio zbog toga da kažem ne, ja nisam bio za to. Javio sam se zbog slijedećeg, da se skoncentrišemo na ove tri tačke koje su tamo zaključene. Ovo je tačno gospodine predsjedniče, sve ovo drugo, je vaš stav. Dakle, i ono što predlažete, to je također vaš stav. Dakle, Izvještaj Komisije se svodi u ove tri tačke, 1,2,3. Dakle zakon nije dobio većinu, nije dobio podršku i ocijenjeno je da ne treba voditi dalje postupak. I sva prića je u tome. Svi smo iznjeli argumente, dajte ljudi da se izjasnimo. ________? Pa imamo izvještaj Berize Pa naravno da imamo ali 2,5 sata govorimo, niste intervenisali.
Jeste li završili kolega? Molim vas,
Ma nije bitno gospodine Ćeman. Diskutujete 3,5 sata i ponavljate stvari.
Zahvaljujem gospodine Belkiću. Molim vas još jedan put, počet ću primjenjivati mjere iz Poslovnika. Molim vas lijepo ja ću ovdje sjediti dokle vi hoćete ali dok budem sjedio, poštovat će se Poslovnik. I molim vas lijepo, nedopustivo je da vodimo dijalog mimo Poslovnika. Gospodin Nikola Špririć se javio za riječ, prvi zamjenik predsjedavajućeg, izvolite. Vi ćete dobiti riječ nakon gospodina Špirića, pripremite se. On ima diskusiju redovno prijavljenu.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, ja mislim da se radi o bitnoj problematici. Mislim da je atmosfera dobra, mislim da je i tolerantna. Ako građani mogu da podnesu sve ono što piše o BiH o kriminalu i korupciji, onda moramo i mi da podnesemo dio rekao bih, za mene još uvijek normalne atmosfere, kada raspravljamo o ovim stvarima. U ovoj zemlji je jako bitno postoji li politički konsenzus, postoji li politička volja da se uhvatimo ozbiljno u koštac sa onim što se zove kriminal i korupcija. I zato, moram da kažem da je logika dešavanja ratnog i poratnog u BiH bila da nacionalne elite, dakle ne govorim o nacionalnim strankama, nego nacionalne elite, dobiju zaštitu u nacionalnim policijama u nacionalnim vojskama koje su imale prevashdno zadatak da štite ono što zove i kriminal u okviru istog naciona. Ovde se postavlja pitanje možemo li sa državnog nivoa takvu logiku probiti, možemo li doći do dobrog zakonodavstva koji će sankcionisati dakle ono što se zove kriminal i korupcija i ne mislim da ovaj 44 zakon koji se predlaže može odmoći na tom putu iako ima, u pravu su kolege kada kažu, i dovoljno zakonodavstvo da se bori tim. Ali ovaj zakon gotovo sigurno ne može odmoći na tom putu. Ono o ćemu mi takođe trebamo da vodimo računa i za što smo se trebali zauzeti na svakoj sjednici, zašto vlasti u BiH nisu stvorile uslove za optimalan i normalan rad SIP-e, pogotovo Odjeljenja za gonjenje organizovanog kriminala u BiH. Zašto je vršena opstrukcija da SIP-a funkcioniše. Zašto je ovoj zemlji najbitnije hoče li direktor SIP-e biti Srbin, Bošnjak ili Hrvat, a ne hoče li biti manje kriminala i korupcije. I to je stvar o kojoj mi moramo logično i normalno da razgovaramo, ali moramo da kažemo da je ova zemlja unakažena. Unakažena i po osnovu kriminala jer je dio srpskih kriminalaca zakonski, nezakonski dobio pravo da otkupi dio imovine u RS, dio bošnjačke i hrvatske u federaciji a dio međunarodni tamo gdje je bilo dobro. Na prostoru cijele BiH nije bilo zakonske regulative jasne da ih spriječi u tome. Jesmo li ustanju da pogledamo istini u oči. Mene interesuje zašto bi ovaj zakon odmogao na tom putu. Evo, pod predpostavkom da se ne koristi zakonodavstvo kako treba. I ja mislim da će i ovaj zakon iako ga usvojimo ući u redovnu analizu da vidimo da li treba stvarati nove institucije ili ćemo pomoći da SIP-a radi. Zašto smo stvorili šansu da samo predstavnici Međunarodne zajednice gone ono što se zove organizovani kriminal? Zato što ne postoji politička volja. Moram da kažem da u posljednje vrijeme čujem i različite odbrane, kada su pojedine institucije u pitanju i sami formiramo tezu Međunarodnoj zajednici da politički establišmen ne želi da riješi ovaj problem. Odbrana recimo institucija i entitetskih pa i MUP-a recimo RS, mora biti samo argument da tamo nema kriminala i korupcije. A ne da recimo zamjenik Visokog predstavnika na 100 premijera dođe sa informacijom i kaže, imate 100 miliona u srpskim šumama. Pa kad kaže ne damo MUP RS-a, oni kažu on vam služi da kriminalci i političari kradu. Dakle, sve mora biti jasno. Jesmo li spremni ili nismo spremni? Možda još u ovom trenutku nismo spremni, dok možda desetak onih koji vode kolo, ne plate cijenu koju trebaju da plate pred licem ove javnosti. Ja ne znam ko su, ali mi svi znamo pre rata da postoje ljudi koji nisu imali metle, metle. Danas su to ljudi čija se imovina mjeri na stotine miliona maraka. Kako? Gdje smo mi bili? Jesmo li prespavali? Ja mislim, ono što je legalno niko neće da dira. Postoje čak i mogućnosti da naravno, kriminalci su vješti, da dio nedorečenog zakonodavstva iskoriste za nelegalno stečenu imovinu i zato danas kada sam intervenicao o ovome, da li je najniža ocjena ili najviša ocjena služi da i to je izmjena zakona koja to ne dozvoljva. I ja ću podržati ovaj zakon, ne misleći da je on idealan, ne misleći da će riješiti ovo što jeste problem, jer će borbe za moralnu obnovu BiH trajati duže nego rat i poratna izgradnja. A ovaj zakon, i sve ovo što činimo, jeste doprinos borbi za moralnu obnovu. Oni koji imaju, dakle kapital u BiH, imaju snage da uđu nažalost u sturukture i vladajućih i opozicionih partija, to jeste problem. Taj kapital jeste šteta za BiH, to nije razvojni kapital. Taj kapital je, ima čak i onu namjeru ako neko kaže, evo ovaj je rekao da si lopov, šta njemu znači 50 maraka da nestane čovjek, 50 hiljada. Je li to u interesu i jednog čovjeka iz bilo koje nacije? Nije. Ja mislim da ovo jeste strogo problem koji ne trpi nacionalnu priću. I mislim da danas treba steći raspoloženje, dati nade da hoćemo raditi na ovome. Ovaj zakon vjerovatno neće riješiti 1%, ali dati nade da postoji politički konsenzus da hoćemo to raditi, da ćemo mijenjati zakon za mjesec dana za pola godine. Možda se pokaže da po ovom zakonu ne možemo ništa. Možda nam neko kaže da ovaj zakon hoće da stornira ono što je već formirano. Sve može da se desi. A kako inaće kad nemamo analizu iz Vijeća ministara, zašto organi koji su formirani ne daju rezultate. Zašto SIP-a nakon 2 godine nije popunjena? Zato ili što neće rukovodstvo koje nam stalno daje vapaj, ne možemo da radimo, nema prostora, ne možemo popuniti ljude, ne možemo izabrati profesionalce, dakle imamo žalbe a mi ništa ne činimo. 45 Da smo imali tu informaciju iz Vijeća ministara, danas bi imali lijepšu komunikaciju međusobno. Dakle, moramo razviti taj geto koji je stvoren. I on postoji i sprega između političkih elita i kriminalaca. To nije nejasno. Ima li raspoloženja ili nema? Je li danas trenutak ili ne, ja nemam odgovor a svaki put kada bude prića o tome, želim da dam doprinos. Nije idealan zakon, ali jeste pokušaj da se nešto riješi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Jozo Križanović, izvolite.
Zahvaljujem. Zaista ću nastojati biti kratak. Meni je kao što sam rekao na početku, zaista žao što mi uopće evo, u drugom pokušaju ne razgovaramo o samom zakonu, razgovaramo o stavovima naše nadležne komisije i nekako se više bavimo politiziranjem ovog problema nego što hoćemo da uđemo u njegovu suštinu. Vidite, nužni su zakoni, ali zakoni se donose da bi se regulirala neka ponašanja u društvu. A za ostavarivanje tih zakona, konkretno za borbu protiv kriminala, treba nam institucija. Ovdje se radi o mehanizmima. Ovdje je riječ o prijedlogu jedne konkretne organizacije, institucije, agencije. I kao što reče kolega Ćeman radi se o jednom tehničkom zakonu. Pa što smo ga izpolitizirali ovoliko ako se radi o tehničkom zakonu. Mi smo vidjeli maloprije kada je kolega Lagumdžija malo eksplicirao ovdje, o iskustvima zapadnih, evropskih zemalja. Vidite, svi su oni imali zakone, pa su ih dograđivali, svi su imali određene odjele unutar određenih postojećih institucija, pa su to mijenjali i stvarali posebne....bave ovim problemom. Vidite, bitno je naglasiti ovdje da se radi o Agenciji o osiguranju prinudnog oduzimanja, a ne o prinudnom oduzimanju. Znači ništa se ovde ne radi bez sudova. Ona istražuje, upozorava gdje i postoje opravdani elementi za sumnju za ilegalno stečenu imovinu. Sve ostalo je stvar sudova. I zašto smo se odlučili na formiranje posebne institucije, ne pri SIP-i, ne pri MUP-u, ne pri finansijma nekim itd.? Upravo smo željeli da joj damo snagu, jer BiH je korumpirana zemlja. To je jasno. Da bi takav jedan organ bio odgovoran samo Parlamentu BiH, da ne bi bio pritušen u nekoj hijerarhiskoj organizaciji, nekih postojećih institucija koje se bave ovim pitanjem. I na kraju, što reče i kolega Špirić, ja mislim da bi smo mi dobru tvar uradili ako bi smo danas podržali donošenje ovog zakona, odnosno ako bi smo se odredili protiv Izvještaja Komisije, jer bi smo i grđanima BiH ulili nadu da se ovaj Parlament želi ozbiljno zabaviti ovim problemom. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Križanoviću. Da li želi još neko da govori? Ako se niko ne javlja za riječ, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ovdje je dakle, bio zahtjev jednog od poslanika da se izjašnjavamo pojedinačno po Poslovniku tek ako se ukaže sumnja u rezultate glasanja, može se tražiti pojedinačno izjašnjavanje, ali je istaknut i drugi zahtjev, da se odmah nakon glasanja isprinta listing i podijeli poslanicima i to 46 će biti naravno urađeno, to je poslovnički i to treba da bude urađeno. Prema tome, ovaj, molim službu da, molim službu da se pripremi, da se uradi listing nakon glasanja i podijeli svim poslanicima. Dakle, mi se izjašnjavamo, molim vas koleginice i kolege, mi se izjašnjavamo sada o Izvještaju Komisije i glasamo o Izvještaju Komisije. Izvolite gospodine Avdiću.
Ja sam imao jedan prijedlog gospodine predsjedavajući. Znači, pr...Izvještaj Komisije i tražim da se o njemu glasa. Znači tačka 7. da se briše iz Izvještaja.
Dobro, zahvaljujem. Gospođa Palavrić, zaključio sam raspravu.
Da se izvadi kartica gospođe Hadžiahmetović ili nekoga, vidim da je sve puno a kartice su
Ne računa se to bi bila kartica, ...onaj ko ne stisne dugme za vrijeme glasanja, ovde postoje službe koje vode računa o tome, molim vas da se povede računa o tome da li ima uticaja, ukoliko je nečija kartica uključena, odnosno uređaj za glasanje ukljuen, a njega nema prisutnog, da se o tome povede računa. Gospodine Avdiću, ja ću staviti vaš prijedlog na glasanje, vaš amandman. Molim, gospodin Ćeman, vezano za amandman.
Ja mislim da u ime komisije mogu reći da su ove tačke sporne, dakle ovaj, 7. i 9., da se izbaci iz, dobro sve je sporno, razumijem ovaj, da se izbaci, ovo su više bile konstatacije dijela onaj, nečega rečenog u ovoj kako se zove, ovaj, diskusiji. Inače nije, eto, što se mne tiče može i to da izbaci, zašto ne. U ime komisije, molim, samo dakle više su bile konstatacije ali ne moramo, evo, okej.
Molim vas lijepo, dozvolite mi da vodim sjednicu. Gospodine Avdiću, ja sam evo konsultirao se sa Kolegijem ovdje, vi ćete imati mogučnost kao i svi da se izjasnimo kroz Izvještaj glasajući o Izvještaju Komisije o svim elementima tog Izvještaja. Prema tome, ja sada pozivam poslanike da se pripreme, da se glasa o Izvještaju Komisije. Pozivam da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Molim vas lijepo, 18 glasova za Izvještaj, 17 protiv, postoji dovoljna entitetska većina. Prihvaćen je Izvještaj Komisije. 47 Ja molim da se isprintaju rezultati glasanja i podijele poslanicima. Ukoliko nema sumnje u rezultate glasanja, molim vas da ostanete u sali koji ste sada, da vidimo. U redu, onda podijelite rezultate glasanja. Konstatujem da je usvojen Izvještaj Komisije sa ovim rezultatima. Dajem pauzu do 14:30, pauza za ručak. U pola 3 se vidimo ovdje. [[PAUZA]] Mi nastavljamo sa radom. Obaviješten sam od strane stručnih službi da imamo kvorum za nastavak rada. Vjerovatno će se i ostale kolege pridružiti kada vide da smo počeli sa radom. Prlazimo na osmu tačku dnevnog reda, to je Ad.8. Prijedlog zakona o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga BiH, državnih službenika i ostalih uposlenih u mirovnim operacijama i drugim aktivnostima u inozemstvu, drugo čitanje, predlagač je Momčilo Novaković Prijedlog ovoga zakona u prvom čitanju, usvojili smo na 47. sjednici Doma. Sada smo u drugom čitanju. U plenarnoj fazi imamo amandmane poslanika Joze Križanovića, Selima Bešlagića i Zlatka Lagumdžije i to dvije grupe amandmana. Amandmane kojim osporavaju amandmane nadležne komisije i amandmane koje su podnjeli pozivom na član 94. stav 3 tačka a) znači novi aspekti koje komisija nije mogla uzeti u obzir. Ja otvaram raspravu o amandmanima. Ko želi da govori? Gospodin Adem Huskić se javio za riječ. Gospodin Huskić je i član ove Komisije za odbrambenu i sigurnosnu politiku. Ja ga molim da u ime Komisije govori ako je već uzeo riječ, pošto ja predsjedavam Domom.
Gospodine predsjedavajući, upravo sam se javio da govorim kao član komisije. ja sam i prošli put kada smo u prvom čitanju imali ovaj zakon, isto tako ne u ime komisije govorio ali sam govorio kao član komisije i tako ću ovaj, postupiti i sada. Želio bih još jedan put potsjetiti kolege poslanike da je ovaj zakon došao u parlamentarnu proceduru, mislim u aprilu ili maju mjesecu. Znači pola godine se on na neki način rasprvlja. Komisija je sedam sastanaka posvetila ovom zakonu. Radila je dosta mukotrpno, dosta odgovorno i moram reći da je onaj početni tekst koji je gospodin Novaković predložio, pretrpio mogu reći ovako inžinjerski jedno 90% intervencija, tako da ustvari ovaj materijal koji je komisija na kraju usvojila i predložila Parlamentu, u dobroj mjeri ne odražava šta je predloženo u početnom materijalu. U toku rada u komisiji u značajnoj mjeri se angažovalo i ministarstvo i ministar i njegova dva zamjenika i eksperti naši koji pomažu raditi komisiji, tako da sam ubjeđenja da je ovo maksimum koji se objektivno može napraviti vezano za ovaj zakon. Što se tiče amandmana koje su podnijele kolege iz SDP-a, također ću potsjetiti da su oni prije nego što su uložili amandmane, dali prijedlog jednog drugog zakona konkretno koji se od prilike bavio istom problematikom, tako da su ustvari na neki način bila dva zakona u proceduri, s 48 tim što se ovaj njihov nije razmatrao jer je ovaj došao prije u razmatranje, pa su vjerovatno oni rukovođeni time, uložili ove amandmane. Ja neću govoriti o tome da li su ti amandmani dobri ili loši. Mislim da imaju svoju specifičnu težinu ali, s obzirom na način na koji se došlo do ovog izvještaja, s obzirom na vrijeme koje je utrošeno u komisiji, s obzirom na energiju i trud koji je uložila i komisija i ministarstvo i svi ostali, ja bih zamolio da se ovi amandmani povuku, a da se ova oblast na koju se odnosi drugi dio amandmana, ako razumije a mislim da razumiju o čemu se govori, da se to eventualno uredi posebnim zakonom. Eto, zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Huskiću, koji je govorio i kao poslanik ali i u ime Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH, za obrambenu i sigurnosnu politiku. Ko dalje želi da govori? Rasprava je u drugom čitnju o amandmanima. Ko se javlja za riječ? Gospodin Jozo Križanović, izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih želio naglasiti da ovo što je kolega Huskić rekao, da mi nismo ulagali amandmane u redovnoj proceduri na ovaj zakon jer smo uložili kompletan prijedlog zakona koji regulira slanje naših vojnih, policijskih jedinica i drugih zaposlenika BiH u mirovne misije. Međutim, kada smo vidjeli šta se dešavalo sa predloženim zakonom, da je pretrpio, ja bih rekao cjelovitu izmjenu u odnosu na predloženi tekst, gdje je bilo uloženo 40 amandmana, mi smo se odlučili da uložimo amandmane dakle, kojima pobijamo amandmane koji su usvojeni na mjerodavnoj komisiji i dio amandmana koji regulira potpuno novu oblast. Ja ne želim danas ovde da pojašnjavam sve naše amandmane, nadam se da su kolege imale vremena da ih pogledaju, ali bih želio da naglasim da se oni mogu svrstati u tri grupe amandmana za koje smatramo da su vrlo značajni za ovaj zakon. Prva grupa dakle amandmana se odnosi na veću ulogu Parlamenta kada su u pitanju mirovne misije naših i vojnih i policijskih snaga. Druga grupa amandmana jeste dopuna, dakle jedinicama civilne zaštite, što je ispušteno u ovom prijedlogu zakona. I treća grupa amandmana regulira jednu potpuno novu oblast, a to je boravak inozemnih snaga, inozemnih građana u bilo kojoj misiji u BiH. Smatramo da su ovo vrlo značjna poboljšanja zakona i ne mogu prihvatiti ovu sugestiju kolege Huskića da bi smo mi danas mogli odustati od njih. Hvala.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Ako niko više ne želi da govori, ja ću zaključiti raspravu i mi ćemo preći na izjašnjavanje o amandmanima, a nakon toga i o samom tekstu zakona. 49 Dakle, imamo amandmane, pozivom na član 94. stav 1, to je devet amandmana. I imamo amandmane pozivom na član 94. stav 3 tačka a) koji imaju dva amandmana, ali se jednim amandmanom dodaje 2,4 člana i drugi amandman je posljedica ovog prvog amandmana. Mi ćemo se prvo izjašnjavati o ovoj grup od devet amandmana, amandmanima kojima se pobijaju amandmani komisije. I prelazimo sada na izjašnjavanje. Amandman I, gospodina Joze Križanovića, Selima Bešlagića i Zlatka Lagumdžije. Pozivom na član 94. stav 1, ja vas pozovam da se pripremite za izjašnjavanje, vezano za amandman I iz ove prve grupe. Pripremite se za glasanje i glasajte sad. Amandman I, 10 glasova za, protiv 18, nema ni opću ni entitetsku većinu. Da li insistirate da popravljamo glasasnje gospođe Milićević imajući u vidu da se, molim
Pogriješila sam, samo to kaže,
Da, ne insistirate ni na čemu. Tražite li ponovo glasanje? Konstatujem da ovaj amandman nije usvojen. Prelazimona izjašnjavanje o amandmanu II. Molim vas pripremite se za glasanje, glasamo o amandmanu II. Glasajte sad. Molim vas, nemojte da, molim, gospodine Bešlagiću, tražite sa se ponovi glasanje o amandmanu II. Uvaženo gospodine Bešlagiću. Molim poslanike, molim službu da poništi ovo glasanje, pozivam poslanike da se pripreme, da glasaju o amandmanu II i glasat ćete kada ja kažem glasajte sad, vi znate to jer ja pratim ovdje, imam ovo dugme pred osobm. Pripremite se za glasanje, glasamo o amandmanu II. Glasajte sad. Konstatujem da sa 8 glasova za i 19 protiv, amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje po amandmanu III, gospode Bešlagića, Lagumdžija i Križanovića. Pozivam poslanike da se pripreme za glasanje. Glasajte sad. 8 za i 18 protiv, amandman nije usvojen, amandman III. Prelazimo na amandman IV. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Sa 8 glasova za i 20 glasova protiv, amandman nije dobio, amandman IV nije dobio potrebnu većinu. 50 Prelazimo na izjašnjavanje po amandmanu V. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 8 za, 19 protivi, konstatujem da amandman V nije dobio potrebnu većinu. Molim vas lijepo, glasamo o amandmanu VI. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 8 za, 18 protiv, amandman VI nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje po amandmanu VII. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. 8 za, 20 protiv, amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje po amandmanu VIII. Pripremite se za glasanje. Molim vas malo pažnje. Ja zaista molim za pažnju, pa dajte ljudi molim vas. Pripremite se za glasanje za amandman VIII. Glasajte sad. 7 za 21 protiv, amandman VIII nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na izjašnjavanje po amandmanu IX. Pripremite se za glasanje za amandman IX. Glasajte sad. 8 za, 19 protiv, amandman IX nije dobio potrebnu većinu. Poštovanje kolege, prelazimo na izjašnjavanje po amandmanima koji su podneseni pozivom na član 94. stav 3 tačka a). Imamo amandman I i amandman II. Pozivam vas da se izjasnimo o amandmanu I. Glasajte sad. 3 za, 19 protiv, amandman I iz ove druge grupe, nije prošao i nije usvojen. I prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu II iz ove druge grupe. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim vas za pažnju. 3 glasa za, 21 glas protiv, konstatujem da ni ovaj amandman nije prošao. Pozivam vas dame i gospodo poslanici, sada se izjašnjavamo o tekstu zakona kojeg smo dobili od komisije. Dakle, onaj tekst kojeg smo dobili od komisije. Pripremite se za glasanje i Glasajte sad. 21 glas za, 4 protiv, 4 suzdržana. Dovoljna entitetska većina. Konstatujem da je ovim rezultatom, Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, usvojio Zakon o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga BiH, državnih službenika i ostalih uposlenih u mirovnim operacijama i drugim aktivnostim u inozemstvu, predlagač zakona gospodin Momčilo Novaković. 51 Prelazimona devetu tačku dnevnog reda to je, Ad.9. Prijedlog jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH Ustavno-pravna komisija 22.novembra ove godine, dostavila je Prijedlog jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Materijal vam je proslijeđen 24.novembra. Ja otvaram raspravu o ovom materijalu. Ko želi da govori? Imate Izvještaj Ustavno-pravne komisije sa šest amandmana. Gospodin Martin Raguž, drugi zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma i član Ustavno-pravne komisije, vjerovatno u ime Ustavno-pravne komisije.
Poštovano prerdsjedništvo, poštovani zastupnici, pošto nemam prerdsjedatelja komisije, mi smo imali sad sjednicu komisije u ovoj stanci koja je bila i pošto je bilo zahtjeva za dodatno amandmansko djelovanje, komisija je suglasna bila da se odredi i da se zatraži od Doma 15 dana dodatni rok. Mislimo da je to opravdano. Evo, pošto nema gospodina Ćemana, mislim da sa dužan upozoriti.
Zahvaljujem, da li neko želi da govori na ovu temu? Onda prijedlog Ustavno-pravne komisije da se odredi dodatni rok od 15 dana za izradu ovih pravila kako bi se stvari precizirale, stavljam na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom sa 27 glasova za, 2 glasa za, bez suzdržanih glasova i sa dovoljnom entitetskom većinom usvojio predlog Ustavno-pravne komisije, kojeg je izrekao zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma, gospodin Martin Raguž, ovdje za govornicom, u smislu davanja dodatnog roka Ustavno-pravnoj komisiji od 15 dana da se dostave precizirana pravila. Prelazimo na tačku deset dnevnog reda današnje sjednice, to je Ad.10. Izvještaj o radu Administrativne komisije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, za period 01.01. – 30.06. 2004.godine. Vi ste uvažene dame i gospodo, dobili Izvještaj o radu Administrativne komisije u naznačenom periodu. Samo da vas potsjetim da je poslovnička obaveza da Administrativna komisija svakih 6 mjeseci Domu podnosi izvještaj o svojim aktivnostima. To je odredba stava 3 člana 42. Poslovnika ovoga Doma. Otvaram raspravu na ovu temu. Izvolite. Gospodin Vinko Zorić, zamjenik predsjedavajućeg Administrativne komisije, izvolite. 52
Tako je, svi ste dobili ovo izvješće. Ja samo trebam napomenuti, mi smo jučer imali još jedan put Administrativnu komisiju i da ne bi bilo zabune, ovi zakjučki koje imamo od strane 9 do krata teksta izvješća, to su prijedlozi naši i to lijepo ovdje piše. Dakle, oni su prijedlozi i to jeste sastavni dio izvješća kojeg smo mi napravili. Ti zaključci ne vrijede dok ih Kolegij Zastupničkog doma ne uvrsti u dnevni red i ne donese.
Dakle, oni su baška iz tog izvještaja, posebno su iz tog izvještaja.
Ne, oni su sastavni dio izvješća, ali ovde lijepo piše da mi predlažemo Zasdtupničkom domu da donese zaključak. Dakle, to je sasvim korektna formulacija i jučer je bilo nedoumice da li vrijede ovi zakjučci. Oni ne vrijede dok ih Zastupnički dom ne donese.
Dakle, usvajanjem ovog izvještaja mi ne usvajamo te zaključke
Tako je
Ako ih Kolegij ponovo stavi u proceduru, o njima će se Dom ponovo izjašnjavati.
Mislim da bi ih trebao staviti jer to je
Kažem ja ako vi nama predlažete to hoćemo li sad, to je naše pravo je li, a tek kada ih Dom usvoji, onda postaju punovažni, da se razumijemo samo, hvala vam lijepo gospodine Zoriću.
Tako je, to je sad radi razumjevanja da ne bi vodili raspravu.
Hvala vam lijepa. Otvaram raspravu. Ko želi da govori? Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Izvinjavam se, gospodin Mirsad Ćeman, nakon što je zaključena rasprava, izvolite.
Meni je jasno da danas ne odlučujemo o zaključcima ali ja želim, pošto se ovdje utvrđuje jedna obaveza Ustavnoj komisiji, ne da pobjegnemo od posla naravno, nego jednostavno moje razumjevanje ovoga zaključka, ovde prezentiram jer kaže, od prilike sad evo ne mogu da to nađem negdje da se kad Ustavna komisija razmatra ustavni osnov, vodi računa o tome, parafraziram, da li će trebati ne znam koliko sekretara ili nekih drugih administrativnoga, za administrativno 53 opsluživanje u vezi s tim itd. Nije zadatak Ustavne komisije da u tom kontekstu taj dio aspekta sagledava. Ja bih prije rekao da taj aspekt treba da sagledava nadležna komisija koja god da je, jer ustavni osnov je ustavni osnov, a ne pitanje funkcionalnosti, organizacije, potrebe nije potrebe itd. Eto samo u tom pravcu.
Mislim da to tako možemo i razumjeti gospodine Ćeman i mislim da Administrativna komisija ne bi imala ništa protiv da koriguje taj dio. Gospodine Zoriću,
...to je dio zaključka,
Da, da u redu je, dakle da li još neko želi da govori? Ako niko ne želi da govori, ja moram staviti na izjašnjavanje ovaj Izvještaj Administrativne komisije. Glasa se po principu za izvještaj, protiv izvještaja ili uzdržan u odnosu na izvještaj. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da smo jednoglasno sa 30 glasova za, pardon većinom glasova sa 30 glasova za, bez protiv, 1 uzdržan i uz dovoljnu entitetsku većinu, prihvatili Izvještaj o radu Administrativne komisije. Prelazimo na tačku jedanaest dnevnog reda današnje sjednice to je, Ad.11. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnivanju Izvozno kreditne agencije BiH Komisija je postigla saglasnost. Oni su nam dostavili 1,2,3,4, 8,9 amandmana. Ovo je dakle usaglašen stav komisije. Vi ste ga dobili i ja stavljam Izvještaj komisije na glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, sa 27 glasova za i 1 glasom protiv i 4 suzdržana glasa uz dovoljnu entitetsku većinu usvojio Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnivanju Izvozno kreditne agencije, čime se ovaj zakon u ovom Domu smatra usvojenim. Prelazimo na dvanaestu tačku dnevnog reda, to je Ad.12. Izbor Dušanke Majkić za člana Administrativne komisije i Komisije za financije i budžet umjesto gospodina Nikole Kragulja, također da istu gospođu izaberemo i u Komisiju za člana Komisije za spoljnu trgovinu i carine Dakle, glasat ćemo tri puta, ako se ne složite da glasamo u paketu. Dakle, stavljam prijedlog da se gospođa Dušanka Majkić izabere za člana Administrativne komisije, zatim Komisije za financije i budžet i na kraju Komisije za spoljnu trgovinu i carine, umjesto dosadašnjeg člana gospodina Nikole Kragulja. 54 Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, jednoglasno sa 32 glasa za, bez protiv i bez suzdržanih glasova, uz dovoljnu entitetsku većinu, izabrao gospođu Dušanku Majkić za člana tri komisije i to: Administrativne komisije, Komisije za financije i budžet i Komisije za spoljnu trgovinu i carine Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ja još jedan put želim da gospođi Majkić čestitam i na ovom izboru i da joj poželim uspješan rad u Predstavničkom domu i njegovim radnim tijelima. Prelazimo na trinaestu tačku dnevnog reda, to je, molim vas za pažnju, to je Ad.13. Imenovanje tri člana u Zajedničku komisiju oba doma, radi postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o porezu na dodatnu vrijednost Zakon o porezu na dodatnu vrijednost usvojen je u različitim tekstovima u Domu naroda i u Predstavničkom domu. Radi toga, potrebno je formirati zajedničku komisiju koja će usaglasiti identičan tekst zakona. U komisiju Kolegij predlaže, gospođu Jelinu Đurković, gospođu Seadu Palavrić i gospodina Vinka Zorića. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Zaključujem raspravu. Prelazimo, molim vas, zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Molim vas za pažnju. Konstatujem da je Predstavnički dom sa 24 glasa za, 7 protiv, 2 suzdržana i uz dovoljnu entitetsku većinu, izabrao Komisiju obadva doma za usaglašavanje teksta Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, u sastavu gospođa Jelina Đurković, gospođa Seada Plavrić i gospodin Vinko Zorić. Prelazimo na četrnaestu tačku dnevnog reda to je, Ad.14. Prijedlog zaključka, o skračivanju rokova za razmatranje Prijedloga zakona o porezu na promet proizvoda i usluga i Prijedloga zakona o akcizama u BiH Vama je, naime dame i gospodo poslanici, poznata situacija u vezi sa usvajanjem spomenutih zakona. Naime, 17-og ovog mjeseca mi smo vam proslijedili pismo Visokog predstavnika kojim se skreće pažnja na važnost donošenja ovih zakona do kraja godine. Kako bi udovoljili ovoj potrebi neophodno je da skratimo rokove za proceduru i do kraja godine održimo još jednu sjednicu radi razmatranja i usvajanja nvedenih zakona. Dnevni red ove sjednice, pošto je bilo pitanja iz poslaničkih klupa, bila bi samo ova dva zakona i ona bi se održala 29. kao što vidite iz ovoga zaključka. Bio bi to samo dakle Zakon o porezu na promet i Zakon o akcizama BiH. Taj dan bi samo ta dva zakona bila na dnevnom redu. Ne bi opterećivali zbog poznatih razloga dnevni red. Taj dan bi radio i Dom naroda, 27. bi završile komisije i taj dan bi, ukoliko bude potrebe vršili i usaglašavanja. Postoji dovoljno vremena da se ukoliko neko želi ulože i amandmani i ja prijedlog ovoga zaključka kojeg ste dobili danas na poslaničke klupe, stavljam na raspravu. Ko želi da govori? Gospođa Ljilja Milićević. 55
Poštovani predsjedavajući, kolege i koleginice, mi smo kao komisija , ovako neformalno razmatrali ovaj zaključak i svjesni činjenice da su nam ova dva zakona neophodna, isto tako svjesni ovih dana koji su pred nama, i vikenda i praznika i svega, konsultovali smo se sa kolegama iz Doma naroda. A shodno tome da kažem ovde da se amandmani podnose do početka sjednice, oni 28. drže Komisiju za finansije. Znači Dom naroda 28. drži. Pošto su ovdje rokovi relativna stvar, inače u ovom postupku, mi smo saglasni da bi smo i mi održali komisiju 28. prije podne. Iz prostog razloga, u to vrijeme i Dom naroda, možemo na neki način i prije koordinirati a i radi ljudi koji imaju porodične obaveze ovih dana i smatramo da ne rušimo ništa što već nije narušeno, s tim da se komisija održi 28.decembra.
Zahvaljujem vam gospođo Milićević. Gospodin, molim vas Nikola, gospodin Vinko Zorić, izvolite.
Evo ja bih predložio da pošto će taj dan biti Dom naroda da uradimo i ovaj posao oko PDV- a. Dakle, da se taj dan i obavi usuglašavanje i da to bude na dnevnom redu jer ne opterečuje je jedno izvješće još sjednicu.
Vidite, ovako ukoliko stignete završiti, vi u komisiji gospodine Zoriću, ja mogu reći odmah kao predsjedavajući, mislim da imam saglasnost svojih kolega iz Kolegija, ukoliko vi stignete završiti Izvještaj oko PDV-a za taj dan, može i Zakon o PDV-u mislim, ukoliko stignete
Vi ste imenovali valjda tri člana
E pa kažem ja ako stignete. Ja sad to ne znam. Zato govorim ovako, ako. Gospodin Beriz Belkić, izvolite.
Ja sam pokušao na Proširenom kolegiju nešto govoriti o ovome. Kada imamo situaciju da će zasjedati Komisija za finansije i budžet, možda bi smo mogli i ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci uraditi, iz prostog razloga da primjenimo zakon na profit iz 2004.godine.
Vidim da nemamo suglasnost punu. Hvala vam Berize. Ja sam primio to na znanje i ja ću naravno u tom pravcu dalje voditi raspravu. Molim vas, tko je dalje tražio riječ. Gospodin Križanović, izvolite. 56
Poštovanje kolegice i kolege, ja naravno neću kvariti ovo opće raspoloženje da se učini sve da se ova dva Zakona o porezu na promet i Zakona o akcizama, u skladu sa pismom OHR-a usvoje u ovoj godini, kako bi se mogli primjenjivati od početka naredne godine. Međutim, ja bih želio da mada smo toga svjesni vjerujem, ali da javno kažem, da zaista mi ovo činimo a sa jednom dobrom voljom iskazujući veliku odgovornost Parlamenta za takvu stvar, ali mimo svih mogućih do sada i prakse a posebno Poslovnika. I dobro i neka je tako, ali želim stvarno, reći da je neshvatljiva praksa koja postoji u Vijeću ministara kada su u pitanju zakonski projekti koji imaju određeni vremenski rok. Vidite, mi danas uvrštavamo u jednu ekspresnu proceduru Zakon o akcizama koji je Vijeće minsitara početkom ovog mjeseca uputilo u parlamentarnu proceduru po redovnoj proceduri. To znači da mi imamo u Vijeću ministara neke ljude koji uopće ne upravljaju ovim procesom reformi niti oni imaju u vidu šta se u kojem roku treba da obavi. Ja neću moći prihvtiti ovu proceduru ovakvu bez jednog zaključka, a to je da zaista Zastupnički dom s negodovanjem prima ovakvu praksu Vijeća ministara i da upućuje oštre kritike, da je ovo posljednji put za koji se Vijeću ministara, odnosno kada Parlament preuzima svu odgovornost za provođenje određenih zakona, odnosno za donošenje određenih zakona u određenim rokovima i skida odgovornst sa Vijeća ministara. Bez ovog zaključka neću moći prihvatiti ovu proceduru.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Ko dalje želi da govori? Gospodin Đedović, izvolite.
Poštovano predsjedništvo, kolege zastupnici, moja diskusija je također na tragu diskusije od kolege Križanovića, s tim što imam pitanje Vijeću ministara i nama svima. Kako je moguće da ovaj dokumenat do nas putuje dva mjeseca? I onda da niko od njih ne dođe, da ne kaže šta je bilo a da od nas traže da to riješimo za 10 dana. Mislim da se radi o jednoj nekorektnosti o jednom omalovažavanju eve ustanove. Znači, apsolutno sam za rješavanje tog problema ali ne na ovaj način i mislim da bi mi kao Dom trebali poslati tu poruku. Ovde mi vadimo ono što su oni propustili, jer nije do Doma. Da je bilo na dnevnom redu Dom bi ovo vjerojatno riješio. Znači, samo da to komentiram, da li u okviru zaključka ili nekoj drugoj formi, kako je moguće da dva mjeseca putuje papir iz Vijeća ministara do nas ovdje, i da nikog od njih nema da kaže riječ u vezi toga. Evo, toliko.
Zahvaljujem. Ko dalje želi da govori? Gospođa Palavrić, izvolite. 57
Možda je na početku trebalo reći onu raspravu sa Kolegija. Mislim da su sve kolege koje kritikuju vrijeme koje je trebalo da ova dva zakonska projekta dođu od Vijeća ministara do Parlamentarne skupštine, izuzetno dugo i neracionalno. I nije to prvi put, i nije samo kod ovoga zakona. I mi smo na Proširenom kolegiju zauzeli stav da se Vijeću ministara uputi pismo sa zahtjevom da u Sekretarijatu se vidi kako ljudi rade, barem moja diskusija je bila takva i sada je ponavljam. Naime, očigledno je ovdje riječ o tome da oni koji imaju status državnih službenika, koji su očigledno dobro zaštićeni Zakonom o državnoj službi, sada ne rade svoj posao. Dakle, mislim da, i održat ćemo sastanak zajedno sa Vijećem ministara, moguće i Agencijom za državnu službu, i tražiti od njih da ocjenjuju rad državnih službenika i da onaj ko želi raditi, neka ostane u institucijama a onaj ko ne želi neka ode brate. Neka dođu ljudi koji žele raditi, jer ovdje je stvar tehnike. Ovdje je Vijeće ministara prije dva i tri mjeseca usvojilo gomilu zakona a gospoda nisu bili ustanju obraditi te zakone i proslijediti ih u Parlament. Zato je bilo dovoljno pet dana maksimalno, međutim zaista smo dovedeni u situaciju da zbog nečijeg nerada, ko je kažem ponovo zaštićen, mi trpimo, trpi cijela zemlja. I to je bio razlog da podržimo da i sada ja u ime Kluba SDA podržvam prijedlog zaključka, da ove zakone uradimo u ovoj skračenoj proceduri i da BiH ne trpi zbog bilo čijeg nerada a da stvarno u početku naredne godine odmah ove probleme nerada u sekretarijatima, riješavamo.
Zahvaljujem gospođi Palavrić. Ko daje želi da govori? Gospodin Beriz Belkić.
Ovaj put upozori, racionalnost i ekonomičnost u radu, ovo je sve dogovoreno.
Zahvaljujem. Gospodin Filip Andrić, neka se pripremi gospođa Ljilja Milićević.
Zahavaljujem gospodine predsjedavajući. Ja se ne bih složio sa ovim kolegama koji ovako kritiziraju vijeće ministara zbog ovog. Činjenica ipak da smo mi dobili te materijale ne znam prije dan, dva, sad su božični blagdani i moći ćemo iskoistiti to vrijeme, ako ništa pročitati ih. Moram primjetiti da je ovo veliki korak naprijed, jer šta bi, da smo dobili po članku 105. kao što smo, što je uobičajeno bilo da dobivamo pakete sustavnih zakona. Što znači, upućujem pohvale Vijeću ministara, primjetan je napredak i ja ću podržati ovo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Andriću. Gospođa Ljilja Milićević, izvolite. 58
Ja se izvinjavam, ono na početku shvatite kao intervenciju člana Komisije za financije a sad želim da malo govorim ustvari o ova dva zakona i o načinu kako da prevaziđemo situaciju i kako da odreagujemo. Prvo, ne bih se složila sa mojim prethodnicima koji rekoše da mi trebamo sad ... da će ispasti na kraju da neki kurir ili ložać Pero kriv za sve to. Mi imamo, zna se ko je ovlašteni predlagač zakona. Naš sagovornik je Savjet ministara. Mene u ovom momentu ne zanima ni agencija ni sekretarice i to što je neko bio bolestan, neko nije. Znači radi se o samoj proceduri. Radi se o načinu da se dešava da dva zakona koji su direktno vezani za Zakon o porezu na dodatnu vrijednost, da dolaze od Savjeta ministara u različitim rokovima po različitim procedurama. Zakon o akcizama, je predložen po redovnom postupku a ovaj po skraćenoj proceduri. Da li, slućajno,namjerno, ja stvarno ne bih volila da formiramo opet istražnu komisiju koja će utvrditi ko je zatajio negdje tamo. Prema tome, to me u krajnjem slučaju ne interesuje, jer za mene je kriv Savjet ministara, odnosno nadležna ministarstva. Ja neću da razgovaram s tim službenicima i da vidim da li on ima kvalifikacije. Ima neko ko je njega primio na posao, kome on odgovara za svoj rad. Dakle, naša adresa je Savjet ministara i podržavam lično inicijativu da Prošireni kolegij održi sastanak sa ljudima i predsjedvajućim Savjeta ministara, da rasčistimo te stvari. Drugo, što želim da kažem, ova dva zakona, dobro je da je ostalo, pa makar i kratko vrijemena da ih pročitamo i da možemo amandmanima reagovati i mislim da je potrebno da i Kolegij i mi zajedno preduzmemo korake da u slučaju usvajanja, znači dolaženja do rješenja kakvo očekujemo, da utvrdimo način da ti mogu zakoni izaći u Službenom glasniku u ovoj godini, odnosno znači potrebno je datumski uskladiti da zakoni stupaju na snagu danom objavljivanja u Službenom glasniku. Znači, važno je da vodimo računa o tome, da bi zakoni mogli od 1. januara stupiti na snagu. Ovdje su prisutne i kolege iz Doma naroda, koje posebno pozdravljam i nadam se da ćemo zajednički, kao što smo i do sada prevazići ovu situaciju i doći do zakona bez kojih nije validno ono što smo zamislili na početku naredne godine, a pismo koje smo dobili od Visokog predstavnika, je pogrešno adresirano na nas. Ono pismo se je trebalo odnositi na Savjet ministara. Mislim da je pogrešno. Na pogrešnu adresu je upućueno i ono što je nama pripisano ne stoji i to treba pismo obavijestiti one koji su nama poslali da mi nismo ti koj ismo u bilo kom segmentu opstruisali, držali ove zakone negdje u fiokama. To je uradio neko drugi. Niti je s nama nešto dogovarano u pogledu tih zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Milićević. Ko želi dalje da govori? Gospodin Selim Bešlagić, izvolite.
Ja ću biti veoma kratak. Znate šta, ja prihvatam ovakvu proceduru uz onu primjedbu koju su moji prethodnici rekli, uz jednu napomenu da je to nama predložilo Ministarsko vijeće, ja ih 59 pozdravljam. Mi smo dobili terminski plan od Visokog predstavnika i smatram da od sada on dalje pravi te stvari i mislim da ćemo biti efikasni. I druga stvar, što bih zamolio, da se dnevni red ove sledeće sjednice, ne ograniči samo na ovom nego da bude i ratifikacija određenih sporazuma koji su već potpisani, a to kod nas nije problem pa bih samo zamolio, ukoliko dođu, znam da je Predsjedništvo uradilo itd., zato vas molim, znači uz dnevni red i ratifikacija koja bi mogla ići.
Zahvaljujem, ko želi dalje da govori? Zaključujem raspravu. Poštovane kolege, dakle vi ste dobili ovaj prijedlog zaključka. Ja bih prije nego što predložim jednu izmjenu u tekstu ovoga prijedloga, ovdje kazao da je Prošireni kolegij jutros zapravo raspravljao o svim ovim aspektima i puno pravo ima gospodin Belkić kada kaže da je ovo već sve kazano na sjednici Proširenog kolegija i Prošireni kolegij je odlučio da se obrati jednim pismom Vijeću ministara i da tražimo zajednički sastanak, evo da znate svi vi, upravo na ovu temu i problematiku o kojoj ste vi danas govorili na sjednici. Ali, naravno, to ne isključuje pravo svakog poslanika da govori i na sjednici, zato na kraju krajeva i jesu sjednice. Ja u odnosu na ovaj tekst zaključka, bih vam u ime Kolegija predložio da prihvatimo sugestiju gospođe Milićević, buduči da je ona već u komunikaciji sa odgovarajućom komisijom Doma naroda, da sjednica ove komisije bude 28. a ne 27., kao što stoji u ovom zaključku, a sve bi ostalo ostalo isto, kao što je u zaključku. To je dakle jedna stvar. I druga stvar, ali evo ovo je dovoljno, ovu ću drugu stvar kazati nakon glasanja. Nije vezano uopće za ovaj zaključak. Molim vas, ja ću to kasnije kazati sve, ovo je sad zaključak. O zaključku glasamo. Dakle, predlažem da ovaj tekst kojeg imate, samo da se izmijeni ovaj zakon komisije, umjesto 27. da je to 28. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom sa 28 glasova za, bez protiv i 3 suzdržana glasa, uz dovoljnu entitetsku većinu, usvojio ovaj tekst zakona kako ste dobili jutros na klupe uz ovu promjenu umjesto 27. da je to 28.12.2004.godine, kada su komisije u pitanju a sjednica Doma je 29. I sada, povodom zahtjeva nekih kolega, vezano za dnevni red, želim vam kažem slijedeće. Dnevni red predlaže predsjedavajući zajedno sa Kolegijem, odnosno Kolegij Predstavničkog doma i jako ćemo voditi računa o svim prijedlozima koje ste nam ovdje iznjeli, ali o tome ćemo donijet odluku mi, a vi ćete se konačno o tome izjasniti. To je dakle jedna stvar, o tome nema potrebe da glasamo ovde na Domu, jer raspravaljat ćemo kad bude bila sjednica. I drugo, biće uvaženo dakle sve ono što je moguće uvažiti. Već se sad može kazati da ukoliko su sporazumi spremni, da će se moći uvažiti ta činjenica. Ukoliko Zakon o PDV-u bude bio spreman, i ta će se činjenica uvažiti, prijedlog. Ukoliko Zakon o Centralnoj banci bude spreman, i to će se uvažiti. Prema tome ostavite Kolegiju da radi svoj dio posla, a evo ja sam vam rekao kako ja kao predsjedavajući razmišljam u odnosu na dnevni red, a to ćemo odlučiti nas trojica. 60 Toliko i hvala vam, vezano za ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na petnaestu tačku, molim da izvolite. Gospodin Jozo Križanović, poslovnička intervencija.
Gospodine predsjedavajući, zaista mi nije običaj da prigovaram na proceduru vođenja sjednice, ali u prethodnoj raspravi je bilo istaknuto nekoliko prijedloga zaključaka i bilo je nekoliko diskusija na tom planu. Naime, željeli smo da kažemo da ovaj Dom je nezadovoljan odnosnom Vijeća ministara prema ovom Domu kada su u pitanju termini za pojedine zakonske prijedloge. Vi ste to preformulirali da je to bilo razgovora na Proširenom kolegiju i da će biti pismo ispred Kolegija. To pismo ispred Kolegija ja smatram tehničkom stvari znate, i nije isto zaključak Kolegija u proširenom sazivu i zaključak ovog Doma. I prema tome, mislim da ste napravili grešku da ste stavili na izjašnjavanje prijedlog teksta koji je išao ka sazivanju ove sjednice, bez prethodnog očitovanja o prijedlogu zakona. Hvala.
Dobro, zahvaljujem na primjedbi. Samo da kažem odmah da se ja ne slažem sa tom primjedbom. Gospodine Križanoviću, prije svega ne slažem se da je tehnička stvar pismo kojeg napiše Kolegij u proširenom sazivu ali da je ovo suštinska stvar i jedno i drugo je suštinska stvar, s tim što odluka Doma ima veću težinu, tu se samo slažem, od odluke Kolegija. To je dakle jedno. Drugo, ja prije nego što sam stavio prijedlog na glasanje, rekao sam da mislim da sam formulacijom koju sam objasnio, pomirio sve ono što je ovde u Domu istaknuto kao prijedlog. To je dakle druga stvar. I treća stvar gospodine Križanoviću, ukoliko vi insistirate da se o nečemu glasa, onda će se ovaj Dom o tome izjašnajvati. Ja sam u to ubijeđen i nemojte molim vas nikada sumnjati u iskrene namjere u vođenju ove sjednice. Da li insistirate da se glasa o prijedlogu zaključka? I ako insistirate dajte mi da vidim o čemu će se glasati.
Ja sam napravio poslovničku intervenciju da bi vam ukazao na to, vjerujem da vi niste to prihvatili. Želim da se Dom izjasni o istom onom zaključku koji ste vi precizirali da će ići ispred Proširenog kolegija. Ništa više.
Ne znam, da vidim taj zaključak, dajte mi ga.
Molim vas, evo hočete da napišem zaključak?
Naravno, 61
U toku sjednice će biti napisano.
Zahvaljujem. Završili smo ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na petnaestu tačku dnevnog reda to je, Ad.15. Prijedlog Odluke o prestanku mandata poslaniku Munibu Jusufoviću Dame i gospodo, vama je ovaj predmet poznat. Mi smo i prošli put imali raspravu na tu temu. Danas smo dobili pismo Izborne komisije. Ono vam je podijeljeno. Imate i Izvještaj Ustavno- pravne komisije. Ja se nadam da vam je Izvještaj Ustavno-pravne komisije podijeljen i mi smo se u Kolegiju odlučili da predložimo ovu odluku kojom se utvrđuje prestanak poslaničkog mandata poslaniku Munibu Jusufoviću u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Otvram rasravu. Prijedlog odluke ste dobili na klupe, izvolite.Ko želi da govori? Ne javlja se niko za riječ. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu odluke, pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH sa 22 glasa za, 4 protiv, 5 suzdržanih, uz dovoljnu entitetsku većinu donio odluku o prestanku poslaničkog mandata Munibu Jusufoviću u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, u tekstu kako ste dobili na klupe. Ja vam se zahvaljujem. Na ovaj način mi smo došli do 16-te tačke dnevnog reda, to je Ad.16. Izvještaj predsjedavajućeg Vijeća ministara Ja sam u kontaktu sa predsjedavajućim Vijeća ministara, odmah po nalogu ovoga Doma, predsjedavajući Vijeća ministara sada ima sastanak sa jednim inostranim zvaničnikom, i on će završiti za nekih petnaestak minuta taj sastanak. Možemo ga očekivati oko 4:00 ovdje. I da vidimo kako ćemo sada dalje nastaviti rad. Dajem pauzu, osim Vinko Zorić riječ traži, izvolite.
Ja predlažem da ovu točku odgodimo, jer nema predlagača ove točke. Nema. Predlagač nije u dvorani, samim tim, mislim, ja predlažem da odgodimo ovu točku dnevnog reda. Ja sam glasao za ovu točku i zbog toga što smo mi neki u pripremama blagdana i što ćemo prekinuti te blagdane da obavimo dva vrlo važna posla, ja mislim da je korektno baš zato što moramo čekati.
Možemo li prihvatiti prijedlog gospodina Vinka Zorića. Zahvaljujem se gospodinu Zoriću, a recimo mi svakako 29. imamo sjednicu i da to bude onda 29., da ne čekamo ni predsjedavajuće, pa jeste i prva tačka neka bude i gotovo. 62 Možemo li prihvatiti? Ko je za ovaj prijedlog? Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom, sa 23 glasa za, 2 glasa protiv i 4 suzdržana glasa, molim vas lijepo, sjedite malo molim vas, nismo donijeli odluku, sjednite. Nema odluke, stanite malo polahko. I bez dovoljne entitetske većine donio odluku. Hoćemo li se usaglasiti onda nas troica, da to bude 29-og? Dakle, obavještavam vas, da i pored toga što nemamo dovoljnu entitetsku većinu, Kolegij je postigao saglasnost i sjednica je, nastavak ove sjednice je 29. Onda ide naredna sjednica, ona koju smo dogovorili, a nastavak je samo ova tačka koju sada odlažemo i ona će biti na početku 29-og. Toliko, hvala vam za danas. Vidimo se 29-og, dobit ćete poziv za sjednicu. Sjednica je prekinuta u 1545 sati. 63 Dame i gospodo sve vas pozdravljam i molim vas da zuzmete vaša mjesta. Pozivam službu Parlamenta da obavijesti prisutne koji su na hodniku da uđu u salu. Porošlo je vrijeme neki desetak, petnaest minuta kako smo trebali početi sa radom. Dakle da uđu svi prisutni u salu da nastavimo sa radom. Dame i gospodo, nastavljamo sa radom 48. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda. Još jedanputa sve pozdravljam, pozdravljam ovdje prisutne članove Vijeća ministara na čelu sa predsjedavajućim Vijeća ministara gospodinom Adnanom Terzićem. 16. tačka dnevnog reda je Ad.16. Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara o aktivnostima na sprovođenju reformi nakon ostavki ministara u Vijeću ministara Bosne i Hercegovine Zamolio bih predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Adnana Terzića da uzme riječ.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja na početku želim samo da kažem da, pošto je bilo određenih medijskih špekulacija zašto na prošloj sjednici nismo imali moju informaciju, ja sam sjedio i čekao tačka dođe na dnevni red i onda sam saznao da zbog toga što u tom momentu nije bilo predlagača da ste prolongirali za ovu sjednicu. Koliko vidim opet nema predlagača, a vjerovatno postoji potreba da vam podnesem jednu informaciju kako ste vi nazvali je o stanju reformi u svjetlu podnesenih ostavki. Kao što znate ključni paket reformskih zakona koji je ovo vijeće ministara ponudilo Parlamentu iz programa mjera koje je proisteklo iz fizibiliti studije je, kada je u pitanju Vijeće ministara završen negdje sredinom ove godine i 45 zakona je poslato u parlamentarnu proceduru. Od toga 30 zakona je već stupilo na snagu i mi sada radimo na implementaciji tih zakona. Sedam zakona je usvojeno u oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u različitom tekstu tako da su trenutno na usaglašavanju po komisijama. Dva zakona su usvojena u Predstavničkom domu, a nisu u Domu naroda i 6 zakona se trenutno nalazi u parlamentarnoj proceduri. Ja ću vam reći da trenutno stanje implementacije ovih zakona što ujedno znači i trenutno stanje naših odnosa prema fizibiliti studiji i našeg odnosa prema započinjanju pregovora o stabilizaciji i pridruživanju za potpisivanje ugovora o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom komisijom je u suštini jako dobar. Ključni elementi za implementaciju se odnose na zakone koji su 64 regulisali registraciju poslovnih subjekata u Bosni i Hercegovini, zatim Zakon o fito farmaceutskim sredstvima, Zakon o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednog bilja, Zakon o zaštiti novih sorti bilja. Uspostavili smo Konkurencijsko vijeće, stim što implementacija podrazumjeva i da Konkurencijsko vijeće preuzme svoju ulogu tj. da se na jedinstven način uredi unutrašnje tržište time što će se regulisati ponašanje učesnika u tržištu, koncentraciju i zloupotrebu dominantnog položaja, te zabraniti antikorupcijske sporazume. Znači sve je to jedan paket aktivnosti koji treba da u principu u Bosni i Hercegovini obezbjedi ono o čemu već godinama govorimo, a to je zaštita, legalna zakonska zaštita i po pravilima VTO-a i po pravilima Evropske komisije bosanskohercegovačkog tržišta. U tom sklopu imamo i Zakon o implementaciji Zakona o nadzoru na tržištu i Zakon o opštoj sigurnosti proizvoda, Zakon o hrani i sve su to elementi koji nas vode ka ujedinjenju ekonomskog prostora, dakle njihova implementacija ujedinjenju ekonomskog prostora u Bosni i Hercegovini. Mi realno očekujemo da ćemo implementiranjem ovih zakona u martu mjesecu kada dolazi, kada imamo CTF sa Evropskom komisijom i kada ćemo napraviti analizu svega što smo uradili u implementaciji uslova iz fizibiliti studije postići rezultat da CTF predloži Vijeću ministara, a Vijeće ministara Evropskoj komisiji da otpočnu se pregovori sa Bosnom i Hercegovinom u potpisivanju ugovora o stabilizaciji i pridruživanju. Sigurno ti pregovori će biti i taj ugovor će biti ključna osnova našeg i političkog, ali i ekonomskog djelovanja u 2005. godini. Sigurno da nakon odluka Visokog predstavnika i američke ambasade da su ustvari to bili razlozi zbog kojih ste tražili ovu tačku dnevnog reda. Ja moram reći da nakon tih odluka politicki ambijent u Bosni i Hercegovini napunjen emocijama je uzavreo i da smo došli u poziciju da nemamo politički ambijent za intenzivan rad na reformama koje smo imali u toku 2004. godine. Dva ministra i jedan zamjenik su odnjeli ostavke i usvakoj zemlji kada ministar vanjskih poslova podnese ostavku ta zemlja ima problem i sigurno da se može kazati da sama vlada ulazi u jednu krizu. Međutim, pošto imamo raznih konotacija vezano za takvo stanje, ja moram reći da reći da ne možemo posmatrati kao nešto što je svojstveno Bosni i Hercegovini, što je svojstveno sadašnjoj parlamentarnoj većini. To je situacija u kojoj svaka zemlja u svijetu problem, tako da objektivno imamo i mi. Mislim da je jako bitno da danas kažemi za mene, ali da je bitno i za vas kao najviši organ da razlozi zbog kojih su ministri podnjeli ostavku nije rad Vijeća, nije rad predsjedavajućeg ministara, nego je to jedna reakcija odluke međunarodne zajednice koja vodi brigu o Bosni i Hercegovini. Znači mi ne možemo tražiti uzroke sadašnje situacije u radu Vijeću ministara kao što to neki pokušavaju da urade. Vijeće ministara je u toku ove dvije godine na svoje 73 redovne sjednice i 4 vanredne donjelo, između hiljadu i hiljadu dvjesto odluka. Ni jedna odluka nije donošene bez potpune saglasnosti srpskog naroda, a ni jedan reformi zakon, ni jedan zakon, ni jedna odluka koja je išla u pravcu regulisanja unutrašnjih odnosa u Bosni i Hercegovini nije donošena bez potpune saglasnoti Vlade Republike Srpske. Mi smo imali nekoliko odluka koje, za čije usvajanje smo potrošili 4-5 mjeseci iako su bile pripremljene zbog toga što smo imali negativan stav Vlade Republike Srpske prema tim odlukama i nismo išli u donošenje dok nismo usaglasili stavove sa Vladom Republike Srpske. 65 Dakle, Vijeće ministara niej povuklo apsolutno ni jedan potez koji nije imao potpuni koncenzus. U ovom slučaju govorim o Vladi Republike Srpske i predstavnicima srpskog naroda zbog toga što ovo stanje u kojem se nalazimo je proisteklo iz činjenice da je politički subjekt iz Republike Srpske PDP donjeo odluku i njegovi ministri i zamjenici su podnjeli ostavke. Sigurno da ako govorimo o cjelokupnom radu, onda su predstavnici hrvatskoga naroda vjerovatno imali argumente da govore nešto protiv Vijeća ministara, jer smo Zakon o visokom obrazovanju donjeli preglašavanjem, što je i zakonski dozvoljeno u Zakonu o Vijeću ministara preglašavanje predstavnika hrvatskog naroda. Dakle, za situaciju koju trenutno imamo apsolutno ne snose odogovornost ni Vijeće ministara ni predsjedavajući Vijeća ministara i mislim da je to bitan elemenat koji treba da znate kada primate ovu informaciju. Mi smo juče usvojili budžet. Mislim da smo i time pokazali koliko ozbiljno, bez obzira na sve razlike i bez obzira na to kako je ko primio odluku Visokog predstavnika, kakvu je reakciju napravio, mislim da smo pokazali da smo ozbiljna parlamentarna većina i da ono što je krucijalno za Bosnu i Hercegovinu i u ovakvim emocijama, nabijenim atmosferama možemo provesti. Ja se samo nadam da će i danas na ovom zasjedanju i zasjedanju Doma naroda i svi zastupnici i delagati sa istom takvom ozbiljnošću pristupiti budžetu za 2005. godinu i da ćemo imati do Nove godine usvojen budžet kako bismo mogli izfinansirati sve one novoformirane institucije kako bi mogli prihvatiti i na platu i na metarijalne troškove one zaposlene institucije koje smo dobili prenošenjem ingerencija sa entitetskog nivoa na državni nivo. Kako dalje? Ja mislim da se ovih dana pokazuje da dalje možemo ako rješavamo elemenat po elemenat. Ključni elemenat koji u ovom momentu trebamo riješiti i mislim da svi trebamo preuzeti odgovornost za to je da što prije dobijemo Vladu Republike Srpske. Znači, bez Vlade Republike Srpske ni Vijeće ministara ne može da donosi odluke koje će predstavljati potpuni koncenzus. Ni Vijeće ministara ne može da ide dalje u reformskom procesu i to je po meni najbitnija stvar koja treba da se desi. Kad se riješi pitanje Vlade Republike Srpske, onda ćemo vjerovatno imati i jasniju poziciju hoće li trebati nešto mjenjati u sastavu Vijeća ministara, ili nećemo. Znači ja pozivam i sve političke subjekte u Bosni i Hercegovini da svoju pažnju i svoju energiju usmjerimo prema onim stvarima koji su u ovom momentu prioritet, a prioritet je da obadvije entitetske vlade i Vijeće ministara zajedno nastave na provođenju reformi i da zajedno nastave na vođenju Bosne i Hercegovine sigurnim evropskim putem. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem predsjedavajućem Vijeća ministara gospodinu Adnanu Terziću na informaciji koju je podnjio Predstavničkom domu na zahtjev Predstavničkog doma. Uvažene dame i gospodo, poslanici, ja mislim da bi mi trebali primiti na znanje ovu informaciju i na ovaj način okončati ovu tačku dnevnoga reda. Mislim da bi to bio najbolji način da završimo ovu sjednicu i da pređemo na 49. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Međutim, ovdje sam, ne bih dakle da vodimo raspravu povodom ove informacije. Mi smo tražili informaciju i dobili smo tu informaciju. Međutim, evo iz Kolegija ima zahtjeva, Kolegij se 66 slaže dakle sa ovim, ovo je stav Kolegija stim da ako neko ima neko kratko pitanje da postavi to pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara. Kratko pitanje molim vas da ne otvaramo raspravu i da ne širimo raspravu. Gospodin Nikola Špirić je tražio riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući i cijenjene kolege i kolegice, poslanici, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara i cijenjeni ministri, cijenjeni gosti, vrlo je teško nakon dakle ne informacije, nego uvodnog izlaganja predsjedavajućeg Vijeća ministara gospodina Adnana Terzića ne uzeti učešće u ovoj raspravi. Mislim da nemamo to pravo za radi javnosti koja je ovih dana bila zasuta različitim informacijama i dezinformacijama. Ja se slažem sa i dakle uzeću sebi za pravo da govorim o ovome i da postavim par pitanja premijeru kako bi meni neke stvari bile jasnije. Ja se slažem da ovdje možda i ne postoji kriza parlamentarne većine, ali je na sceni duboka kriza morala i mi smo došli u situaciju da nemamo najistaknutije predstavnike vlasti, nego imamo zabavljače javnosti u Bosni i Hercegovini. I to jeste najtragičnija spoznaja do koje se moglo doći. Mislim da se situacija koja je generisana neodgovornim ponašanjem na različite načine došli u situaciju da se akteri pod navodnicima krize, premijer kaže pitanje da li krize ima ili nema, više ne pitaju ni hoće li unutra ni hoće li vani. I ponovo će Bosna i Hercegovina dobiti rješenje da spavaju mačka i miš, a da se ne diraju. I mislim da rješenja koja smo imali u prošloj godini nije bio hod Bosne i Hercegovine ka evroatlanskim integracijama, nego kotrljanje ili guranje. I mislim da smo završili dobar dio posla, ali da su reforme bile tumačene od predstavnika vlasti kao stvar moranja, a ne kao stvar objektivne potrebe i dobra građana Bosne i Hercegovine i zato je ovo sluđivanje javnosti. Idu reforme, usvajaju se zakoni, ali to tobože ni za koga nije dobro. Iz Banja Luke se i mislim da se pokušaj zamjene teza, ukoliko neko misli da krizu, ako postoji, krizu Vlade Republike Srpske treba vezati za Vladu Bosne i Hercegovine ili Vijeće ministara, onda gospodo mi smo već se složili stim da se kriza može kada god ko hoće generisati. Zato mislim da je ovo zatvaranje očiju pred onim što se dešava u Vijeću ministara. Ako svaki put kada nastane kriza kantonalne vlade, Vlade Federacije, Vlade Republike Srpske bude potresanje državnih institucija onda je to neki drugi znak. I ja mislim i ja neću naravno ovdje da fakturišem odgovornost predsjedavajućeg Vijeća ministara, znam u kakvoj jeste situaciji. Ali imam osjećaj da su predstavnici parlamentarne većine juče iz Banja Luke pošli sa jednim stavom, a u Sarajevu imali drugi stav i javnost mora da zna, dakle da je juče održana sjednica Vijeća ministara na kojoj su došli svi ministri i ovi koji su imali ostavku i nisu imali. Dakle ne postoji kriza ako se gleda ta formalna stvar. Ali ja pretpostavljam i pitam da li predsjedavajući Vijeća ministara ima jasan stav ako zakaže sutra sjednicu Vijeća ministara, dakle juče se o tome razgovaralo u Predsjedništvu. Mislim da je danas bilo prijeko potrebno da su članovi Predsjedništva ovdje zajedno sa Vijećem ministara. Ukoliko sutra zakaže sjednicu Vijeća ministara hoće li imati kvorum i je li ovo fiktivno prevazilaženje krize sa namjerom da se ona generiše i da traje. Šta ćemo onda? Hoćemo li sada iskoristiti krizu da danas progutamo par zakonskih projekata da bi u januaru otvorili krizu? Kome ona treba? Zašto je kriza uopšte nastala? Da bismo danas rekli evo dobro je Srbima, ali smo donjeli odluku protiv Hrvata. I to govori da nešto nije u redu. Zašto smo donosili odluku protiv Hrvata? Jesmo li mogli da je ne donesemo? I to otvara pitanje. 67 Dakle, Vijeće ministara je sada radilo dobro, a kada je bio Zakon o visokom obrazovanju radilo je loše i donjelo odluku preglasavanjem protiv jednog naroda. I to moramo da vidimo zašto to radimo. Je li to do Vijeća ministara ili nešto ne valja, nešto treba prepravljati. Dakle, mora se ovdje istini pogledati. Ja žalim, dakle nisam sretan što se Vijeće ministara nalazi u ovoj situaciji, ali ne mislim da je
Ja vas molim da se skoncentrišete na pitanje. Dajte molim vas.
Evo sad ću da pitam. Pitam dakle premijera jesu li juče ministri pod ostavkom, da li ta ostavka više ne vrijedi? Ako su ljudi prisustvovali sjednici, da li oni misle da ...zato mi je žao što ih nema da ih pitam. Dakle ako je neko podnjeo ostavku, a došao na sjedicu Vijeća ministara, jel to znak da ostavka više ne vrijedi? Ljudi normalno rade. Ali, ječerašnja konferencija za štampu u kojoj premijer kaže da on treba utvrditi da li uopšte ima krize, a da član Predsjedništva i predsjedavajući izađu i da kaže da se tek ulazi u krizu. Ne može da ne bude alarmantno i za ovaj parlament, molim vas. Ako mi mislimo da ćemo preko ovoga preći, a u januaru otvoriti raspravu, onda ne mislim da radimo dobru stvar. I ako se ova kriza misli prevazići na način kao što premijer upozorava da danas progutamo zakonske projekte koji su čekali neku proceduru da bi se tek otvorila rasprava o krizi, onda je to takođe dezavujisane javnosti. Dakle, moje pitanje premijeru – Da li on cijeni da su ministri koji su podnjeli ostavku, povukli ostavku ako su juče bili na sjednici? Da li će imati kvorum na sjednici sutra? Šta ako ga ne bude, a danas kažemo da krize nema. Jesmo li dobili dakle sve ulazne elemente da kao državni Parlament procjenimo postoji li kriza, ili ne postoji? I mislim da je sobzirom na ono što je javnost zabavljalo ovih dana bilo red da su članovi Predsjedništva danas ovdje. Juče su razgovarali i od njih smo mogli čuti ako, kriza je sama po sebi ako premijer kaže ne znam ima li krize, a predsjedavajući Predsjedništva kaže da smo tek utonuli u krizu. Ja mislim da mi moramo jasno specificirati političke subjekte koji žele da kriza traje. Dakle, moramo imati odgovor - je li ona završena ili traje? Ako traje na koji će način biti prevaziđena. I ja mislim da nema niko pravo da se igra sa državnim Parlamentom ni sa Bosnom i Hercegovinom, ali nema prvo ni da kaže mi ćemo sačekati ovdje dok vi u Banja Luci riješite probleme. Znači da postoje generatori krize koji dolaze iz Banja Luke. Druga stvar, mislim da, hoću ovo da kažem da premijer mora biti spreman i Bosna i Hercegovina da preuzme obaveze koje smo joj dali kroz zakone. Ja nisam za to da se fakture šalju Republici Srpskoj, a da su mehanizmi u Sarajevu. Izvolite gospodo kad ste osumnjičeni za ratne zločine, radite svoj posao. Imate svi, kako će Republika Srpska uhvatiti osumnjičene za ratne zločine, ako ima obavještajnu službu na nivou države? Ko će joj dati informaciju? Dakle hoćemo li preuzeti, fakturisati na adresu odgovornost gdje su mehanizmi, ili ćemo i dalje ići sa tezom, pripisavt krizu i reći – vi iz Republike Srpske. Dakle ne branim Republiku Srpsku, mislim da branim institucije Bosne i Hercegovine da preuzmu svoje odgovornosti, a nisma za to ni da se optužuje tamo gdje mehanizmi ne postoje i gdje su preuzeti. 68 Ja mislim da u aprilu faktura dolazi državi Bosni i Hercegovini i zato nije vrijeme da se igraju ni predstavnici vlasti, entiteta ni države Bosne i Hercegovine. Ovo je gospodo igra i sa jednim i sa drugim. Ako neko misli da će stradati samo jedni
Molim vas, gospodine Špiriću privoditi, gospodine Špiriću molim ovo su pitanja, ovo nisu diskusije. Ja vas molim, vi ste član Kolegija, mi smo se tako dogovorili ovdje u Kolegiju i ja sam prihvatio. Molim vas lijepo, dopustite da završim, prihvatio sam dakle i Kolegij je prihvatio vašu sugestiju da se postavljaju pitanja, a ne da se vode diskusije. I molim vas da se u skladu sa takvim ponašate i privodite vašu diskusiju kraju.
Pa dajte da se Parlament izjasni. Ja vas molim dajte na glasanje hoće li Parlament raspravljati ili ćemo kao guske u maglu reći okej - nema krize idemo. Evo da glasamo. Ako ljudi izglasaju ja mogu da se ubijem jedino. Nemam ništa protiv. Dajte na glasanje. Hoćemo li raspraviti ili nećemo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Špiriću. Molim vas samo kratko gospodine predsjedavajući, dobićete mogućnost da naravno kažete šta ima da kažete. Ja još jedanputa pozivam Parlament. Ova tačka dnevnog reda nosi naziv – Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara. Mi smo informaciju primili na znanje i mi smo se dogovorili samo radi upotpunjavanja eventualnog upotpunjavanja informacije da kolege imaju pravo da postave kratko pitanja i nakon završnog obračanja predsjedavajućeg Vijeća ministara sjednica će biti okončanja. Primanjem na znanje ove informacije. I molim vas da se u skladu stim ponašate. Možemo danas cijeli dan potrošiti raspravljajući o ovim pitanjima, ali ne zaboravite da nas danas čeka naporan posao vezano za zakone koji se trebaju usvojiti do Nove godine. Gospodin Momčilo Novaković je tražio riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja moram reći da otprilike kako vi kao Kolegij funkcionišete da tako funkcioniše sve u Bosni i Hercegovini. Ako ste se gospodo dogovorili tako, onda bi to trebalo da poštujete, taj dogovor, a mi poštujemo taj vaš dogovor. Dakle Klub SDS-a poštuje taj dogovor. Mi ne mislimo da treba danas vodimo raspravu o ovom pitanju, ali ako ćemo voditi, naravno da smo spremni da vodimo raspravu. Ko koga uveseljava godinama, to je drugo pitanje i to nije predmet danas ovdje i ne bi trebalo takva pitanja da otvaramo kao što nebismo trebali mnoga pitanja koja je gospodin Špirić otvorio ovdje danas da otvaramo. A ja nisam bio na prošloj sjednici Parlamenta. Ali, ako je cilj ovdje da se Parlament odredi ima li krize ili nema, a ja sam shvatio da nije cilj da se Parlament određuje ima li krize ili nema, ali ako je cilj onda moramo otvoriti raspravu i onda moramo govoriti i o uzrocima i o posljedicama krize. 69 Ja smatram da ne treba Parlament da se određuje ima li krize ili nema i da je to subjektivna stvar. Parlament nije taj ni koji izazvao ako ima, ni koji je u ovom momentu može riješiti ako je ima. Prema tome, nema smisla zaista da vodimo raspravu o ovome i ja podržavam prijedlog Kolegija, ali zaista molim da onda Kolegij kako je dogovorio tako i radi. Inače će dati svima nama sada priliku da mi uđemo u ovu raspravu koja nam nije, čini mi se potrebna u ovom momentu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Odluka, molim vas gospodine Šporiću sačekajte malo. Odluka dakle Kolegija je vrlo jasno. Dozvoljava se kolegama da postave samo kratko pitanje. Nema rasprave da bi dobili što potpuniju, svaka pitanja je da se dobije što potpunija informacija i to je u duhu ove tačke dnevnog reda. I ja vas molim da se tako ponašate i ja ću kao predsjedavajući u daljnjem toku voditi sjednicu u skladu sa ovom odlukom Kolegija. Gospodin Špirić kratko imate samo, vrlo kratko gospodine Špiriću.
U skladu sa ovim što je kolega Novaković rekao da nema rasprave. Ja hoću samo da pitam dakle predsjedavajući je rekao da ovo što se desilo nije proizvod rada Vijeća ministara nego međunarodne zajednice. Znači li onda da je Vijeće ministara radilo dobro, a da je međunarodna zajednica napravila grešku? I to je odgovor.
Zahvaljujem. Predsjedavajući mi imamo još nekoliko prijavljenih. Da li ćete odgovarati odmah? Odmah ćete. Imate pravo na to. Gospodin Adnan Terzić, predsjedavajući Vijeća ministara.
Pa ja mislim predsjedavajući da nema smisla da se otimam za riječ nakon ovakvih riječi i konstatacija. Ja shvatam da gospodin Špirić ima ogromnu frustraciju kako da razluči poziciju od opozicionog poslanika i člana tako uglednog Kolegija kao što je Kolegij Predstavničkog doma. I treba tu imati dovoljno i energije da se sve, da se svi ti sukobi unutrašnji savladaju. Ali mislim da prvo i osnovno ne smije ovdje govoriti neistine. Znači nije Terzić rekao da Vijeće ministara nije krivo, da je kriva međunarodna zajednica, nego da Vijeće ministara nije prouzrokovalo ostavke ministara koje su podnešene. Dakle oni nisu podnjeli ostavku zato što se protive kako radi Vijeće ministara, nego iz nekih drugih razloga. A ako vama treba ova pozicija ovdje da koristite u svoje političke svrhe, ja sam na kraju i pozvao sve političke subjekte u Bosni i Hercegovini da ne budu generatori krize. A vi pripadate onima gospodine Špiriću koji su apsolutni generatori krize i koji se ovdje naslađuju te zbog objektivnih problema koje imamo. Nije tačno da ja nisam, da sam ja rekao da krize nije ni postojalo, ali je pitanje sada treba li nama šta za Bosnu i Hercegovinu i naš evropski put znači precizno definisanje kako vi insistirate 70 je li ovo što se dešava u Vijeću ministara kriza ili je problem ili tako dalje. Dva ministra, jedan zamjenik i jedan politički subjekat iz vladajuće parlamentarne većine su se povukli i normalno da je problem i možete ga nazvati krizom. Ali je sada pitanje ključno kako to da riješimo, a ne kako još da generišemo tu krizu. Nije tačno da je ovdje pitanje morala kako se reforme postavljaju. Mi smo gospodine Špriću kada smo preuzeli svoje mandate ozbiljno sagledali čak i vaše predizborne pamflete. I vi ste svoje simpatizere koji su vam dolazili na predizborne skupove uvjeravali da je vaša opcija da Bosna i Hercegovina ide u Evropsku uniju. I svaki politički subjekat u Bosni i Hercegovini je to uradio. Pošto smo preuzeli Bosnu kao crnu rupu na evropskoj mapi, mogli smo ponuditi samo reforme koje znači nisu stvar moranja zbog toga što to neko želi, nego stvar načina kako da ostvarimo vaša predizborna obećanja. I svaka reforma se ustvari zasniva na uvođenju evropskih standarda u društvu u Bosni i Hercegovini. Mislim da predsjedavajući da, uvažavajući Kolegij, pošto ovo nisu, nije poslanički sat da odgovara na pitanja, uvažavajući Kolegij, ja nemam namjeru, pogotovo na provokacije kakve pravi gospodin Špirić, nemam namjeru odgovarati. A isto kao što on prati moje press konferencije, tako i ja pratim njegove, njegova medijska pojavljivanja, pa sam nažalost imao priliku da vidim sinoć kako upozorava da entitetska granica može prerasti u državnu granicu. I to me podsjeća na neke njegove prethodnike i samo sam čekao još da zaprijeti da će jedan narod otići u nestanak.
Zahvaljujem. Molim vas, molim vas dobićete riječ. Molim vas, ja još jedanputa, molim vas sačekajte malo. Dakle ja još jedanputa ponavljam da je tačka dnevnoga reda Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara i da su dozvoljena pitanja izuzetno dakle, ako je nekom potrebno da se upotpuni informacija. Nije cilj danas da vodimo raspravu o radu Vijeća ministara i o bilo kakvoj drugoj temi. Zna se način i procedure na koji se to radi. Molim vas lijepo i nemojte dovoditi mene u poziciju da oduzimam riječi ovdje za govornicom, nego od vas tražim da poštujete Poslovnik, da idemo da privodimo ovu tačku dnevnoga reda kraju i idemo na narednu sjednicu. Ja moram dati riječ gospodinu Špiriću. Imate gospodine Špiriću minut, molim vas vrlo kratko i neka se pripremi onda gospodin Moranjkić da postvi pitanje gospodin Potočnik.
Moram da kažem da nisam mislio da će se ovo svesti na polemiku između mene i premijera Terzića. Dio moje priče nije išao u tom pravcu. Nažalost imam osjećaj da premijer uvijek uđe u zamku da uđe u polemiku. Cilj moje priče nije bio polemika. Nemam ja nikakvih frustracija i lako će ova država, ako su samo moje frustracije u pitanju izaći na kraj i nije SNSD imao nikakve pamflete, nego je imao iskrenu želju za ubrzanjem puta Bosne i Hercegovine ka Evroatlanskim integracijama i svoj doprinos tome najozbiljnije daje. Ako ste naslijedili ovu zemlju kao crnu rupu, nemojte od nje praviti samo dalje rupetinu. Ja na to upozoravam. A na putu se da se nažalost to napravi od ove zemlje, već zatvaramo oči pred 71 stvarnim stanjem. I neću dalje diskutovati. Neka ode poruka da nema krize Vijeća ministara, da svi dobro rade, da nas čeka naredna dobra godina, ali ako vas bude stvarnost demantovala u januaru, onda ja ne znam da li uopšte ima smisla da vodimo polemike i neću da narušavam atmosferu u Kolegiju naravno, to mi nije cilj i nisam shvatio ovo da će danas biti polemika mene i Adnana Terzića. A što se tiče međuentitetske linije, rekao sam da svi oni koji imaju želju da se sa negacijom ide u reforme, a rizikuju da se međuentitetska linija koju treba relaksirati, relatizovati će, podebljava nažalost državna linija. Zato vas upozoravam da ne radite dobro u interesu države Bosne i Hercegovine. Tu liniju će podebljati vlast, a ne Nikola Špirić. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Možete naravno. Izvolite. Gospodin Adnan Terzić, predsjedavajući Vijeća ministara.
Dakle, ja ne znam, slušamo li mi ovdje jedni druge. Ne možemo govoriti o podebljavanju međuentitetske linije u državnu liniju i niste rekli nažalost, da ste rekli nažalost pa eto nekako bi ja to, nego ste bukvalno rekli da će se podebljati u međudržavnu liniju. Reformama i odlukama koje je donjelo Vijeće ministara za koje smo imali potpunu saglasnost svih predstavnika srpskog naroda u Vijeću ministara i apsolutno potpunu saglasnot Vlade Republike Srpske. Ja u tom kontekstu govorim o radu Vijeća ministara i ja u tom kontekstu želim da izvućem Vijeće ministara iz sve ove priče koja trenutno je prisutna na političkom nebu Bosne i Hercegovine. I isto tako kao što kažem da Vijeće ministara ima problem kada ne radi Vlada Republike Srpske i kada je Vlada Republike Srpske u ostavci, isto tako sam govorio i kada smo imali krizu u Vladi Federacije. Jer reforme na način na koji mi vodimo podrazumjevaju da tri vlade rade zajedno i onda nema elemenata da neko kaže da Vijeće ministara radi protiv interesa jednog, drugog, trećeg naroda i protiv interesa čak i entiteta zato što apsolutno potpnim koncenzusom donosimo svaku odluku. I ako tako postavljamo stvari, onda možemo biti ti koji negerišemo krizu, nego pokušavamo je riješiti tamo gdje ona jeste. A trenutno, za mene je kriza zato što nemam Vladu Republike Srpske. Za mene je isto tako ogroman problem da mi je u ostavci ministar vanjskih poslova, da mi je u ostavci ministar prometa i komunikacija i zamjenik ministra civilnih poslova. Ali, ono što je u ovom momentu bitno, oni rade obavljaju svoje zadatke i vaše pitanje o informaciji oreformama u svjetlu podnesenih ostavki je, može dobiti odgovor da ministarstva rade na reformama, na implementiranju reformi, a to što u ovom momentu ja gospodine Špiriću neću da se zovem Vijeće ministara, to je moja stvar. O tome se može raspravljati, ali ja ne želim da se zovem Vijeće ministara kako bi dodatno generisao krizu. Ali svako ministarstvo apsolutno radi i svako ministarstvo obavlja svoje zakonske i ustavne obaveze.
Zahvaljujem predsjedavajući Terziću. Ja bih vas zamolio kolege vrlo krakto. Za riječ su se javili još gospodine Moranjkić, gospodin Potočnik i gospodin Živković. Ja ima te tri prijave. 72 Izvolite gospodine Moranjkiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja sam ovu tačku sasvim drukčije shvatio onda kada je ona postavljena i vidim normalno da je otišla malo i lijevo i desno od onog što ja očekujem od ovoga. Zato sam u, nisam htio odustati o postavljanju pitanja da bi praktično mene neko ispravio, da li sam u mojim razmišljanjima u pravu ili nisam. Prvo. Ja sam shvatio pitanje u tom konstekstu da nam predsjedavajući, hajde rećemo u obliku izvještaja kaže da li u ovakvom i ovom stanju koje se, eto na određen način prezentira javnosti u više verzija, je za njega teška situacija, da ne kažem kriza, u kontekstu daljeg rada na sprovođenju reformskih aktivnosti. Od zakona, sprovođenja odluka i života i koje su to i u tom kontekstu da kaže gospodo u Parlamentu pomozite mi, za sada ovo ja mislim da dolazi u kontekst vaš a mi vi pomognete da zajedno isplivamo iz ove, hajmo reći nastale situacije i ja ne gledam i ne pitam ovdje čijom greškom. Da li greškom gospodina predsjedavajućeg, da li međunarodne zajednice, da li nečije vanjske itd. itd. U tom kontekstu sam ja mislio dakle da uputim dva takva koncizna pitanja predsjedavajućem Vlade.
Zahvaljujem. Evo, ja bih molio dakle da se ovako kratko dakle u minuti, minuti i po postave pitanja ko ima da postavi pitanje. Na kraju ćemo zamoliti predsjedavajućeg da da odgovor i završiti ovu tačku na taj način, tačku dnevnoga reda. Za riječ se javio sljedeći gospodin Mladen Potočnik, a neka se pripremi gospodin Tihomir Gligorić. Molim vas minuta do minuta i po. Imamo danas 49. sjednicu.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, moje pitanje je jednostavno i želim jednostavan odgovog sada ili ne. Gospodine Terziću, vi kao predsjedavajući tačno znate koje funkcije biti zadovoljene da normalno funkcioniše Vijeće ministara i stog aspekta želim samo odgovor – da li jeste u krizi ili nije u krizi Vlada Bosne i Hercegovine? Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Gligorić. Neka se pripremi, izvinjavam se gospodine Živkoviću, vi ste se javili, digli ste ruku, ali ovamo sam upozoren, imama ovdje na monitoru gospodina Gligorića prije vas prijavljenog, pa to je razlog što sam njemu dao riječ. Izvolite gospodine Gligoriću. 73
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo u skladu sa vašom preporukom, odnosno stavom Kolegija evo ja ću zaista voditi računa da postavim samo dva pitanja, mada što se tiče informacije, pridružujem se gospodinu Moranjkiću da je možda trebalo voditi raspravu sobzirom da se stiče utisak da na ovaj način Kolegij ustvari prikriva problem i želi da dobije na vremenu. Ne, nečemo o tome. Moje prvo pitanje za gospodina predsjedavajućeg je – sobzirom da na sceni imamo javni i tajni rad, ukoliko je prisutan tajni dogovor, da li u tom slučaju smatrate da je moguće da Savjet ministara kao Vlada funkcioniše u tehničkom smislu? Ako funkcioniše u tehničkom smislu, da li u tom slučaju smatrate da možete provoditi reforme, jer trebamo razlikovati tehnički mandat od punog kapaciteta? To je prvo pitanje. Drugo pitanje. Sobzirom da ste vi svojevremeno davali ostavku Predsjedništvu, sobzirom na probleme oko Zakona o PDV-u, da ste tada imali stabilan Savjet ministara, da sada nakon ostavki od strane dva ministra i najavljene ostavke, ukoliko zakažete Savjet ministara od strane gospodina Radovanovića, u tom slučaju ostaje samo jedan ministar, gospodin Slobodan Kovač, koji ne želi ostavku, a prema Zakonu o Savjetu ministara morate imati najmanje 2 ministra da bi mogli da radite u punom kapacitetu, da li u tom slučaju smatrate da bi vi tada, nemojte Zlatko zagovarati, da bi u tom slučaju vi tada trebali dati neopozivu ostavku, jer ne možete raditi ni pod tehničkim onda mandatom. Sobzirom da ste rekli da ministarstva rade, po Zakonu o Savjetu ministara zna se nadležnost ministarstava i nadležnost Savjeta ministara ili vlade, recimo u ovom slučaju. Prema tome, molio bih da dobijem zaista konkretan odgovor, a ne da se kupuje vrijeme, ili da se tajnim dogovorima želi dobiti neka prečutna saglasnost i da sve funkcioniše kao da ništa nije bilo. Hvala vam gospodine predsjedavajući.
Hvala vam gospodine Gligoriću. Dobro, dobro, u redu zahvaljujem na tome što ste ispoštovali vrijeme. Gospodin Milorad Živković ima riječ i neka se pripremi gospođa Ljiljana Milićević. Ja još imam nju prijavljenu. Izvinjavam se, nakon toga gospodin Filip Andriću. Andriću nema vas. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo ja sam razumo da smo mi na onoj sjednici kada je nenadano izglasano ova tačka dnevnog reda, predsjedavajući došao sa usmenom informacijom i da se nije imao vremena da spremi. Ali očekivao sam pošto je dovoljno vremena do početka ove sjednice da mi dobijemo pismeno informaciju i smatram da je pismena informacija mnogo bolje, jer ne bi ovoliko potrošili vremena oko razjašnjavanja pojedinih termina. Meni i sada nije jasno da li termin postoji kriza ili termin postoji problem. I bilo bi mnogo, mnogo bolje po meni da je to bilo pismeno. Isto tako neke riječi koje je rekao predsjedavajući ovdje 74 za mene nisu baš najjasnije kao da Vijeće ministara ne snosi nikakvu odgovornost za dosadašnji rad, a u pitanju su reforme. Ja bih vas upitao, pa mi danas baš zbog vaše aljkavosti u radu i Vijeća ministara današnju sjednicu imamo mimo Poslovnika i ovaj parlament bilo pozicija, bilo opozicija je preuzeo da radi čitav dan, da pravi pauze, da se sastaju komisije, da uporedo radi i Dom naroda da bi ovi zakoni koji su došli Zakon o akcizi i Zakon o porezu došli na dnevni red. Mislim da ste to trebali mnogo, mnogo prije uraditi. Da ne spominjem predsjedavajući o budžetu. Sami ste rekli da je sinoć donesen budžet. Po Ustavu i po Poslovniku do 15. novembra ovaj parlament je trebao da raspravlja o budžetu. Tu je jedna odgovornost koju morate da prihvatite i ne možete izaći i reći da niste imali nikakvu odgovornost. Nama je ovdje vrlo važno da nam kažete da li reforme kasne? Zašto reforme kasne? Koji su vaši potezi da bi se ubrzale te reforme? Pričali smo o političkom koncenzusu, pričali smo o tome da finansijski okvir za predložene reforme ne postoji i da ga i dan danas ne znamo i mene zanima isto tako kada će Vijeće ministara da radi u punom kapacitetu. Klub SNSD-a neće glasati za ovu i ovakvu informaciju i tražimo da se pismena informacija u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda dostavi na idućoj sjednici Parlamenta.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću. Riječ ima gospođa LJiljana Milićević. Neka se pripremi gospodin Filip Andrić.
Gospodo predsjedavajući, predsjedavajući Savjeta ministara, članovi i gosti, cijenjene koleginice i kolege, ja sam prvo htjela ustvari da očutim ovu tačku dnevnoga reda, ali shodno priči koja se ovdje mogla čuti hoću da kažem ustvari da su moja očekivanja po ovoj tački dnevnog reda bila nešto sasvim drugo. A bila su na tragu jdnog dogovora koji je postignut na Proširenom kolegiju na nekoj od ranijih sjednica gdje smo mi zaključili da postoji potreba da više zajednički radimo i sarađujemo. Znači da smo u toku sa zakonskim projektima, da smo više uvezani, ne samo da se mi ovdje pojavljujemo kao jedan Dom, kao Parlament, kao vatrogasci, odnosno kad baš ono dobro prigori, onda smo ti koji bi trebali to raditi, jer zaboga propade sve. Znači neću ovaj put da upućujem kritike koje je kolega Živković spomenuo, zašto su određena zakonska rješenja kasnila, zašto se neke stvari dešavaju u zadnjem momentu. Mislim da je to za to potreban jedan otvoren razgovor i možda jedan otvoren poslanički čas gdje će doći ministri iz Savjeta ministara zajedno sa predsjedavajućim i gdje ćemo mi postaviti pitanja i vidjeti na čemu smo. Zašto? Iz razloga što smo se mi svi ovdje usaglasili, potpisali dokumenat kojim smo se obavezali da ćemo biti svi ustvari znači za rješenja koja su u skladu sa našom težnjom za evropskim Evroatlanskim integracijama i smatram da smo na tom fonu i ostali i da niko nije iskakao pretjerano iz toga. Ja sam očekivala od ovog danas izvještaja predsjedavajućeg ustvari da čujemo koliko zakona imamo u proceduri, koliko je u pripremi, šta je to u čemu kasnimo, šta nismo postigli, šta nam je činiti u sljedećoj godini. Zato smatram da je potrebna jedna tematska sjednica i predlažem početkom 2005. godine da zaokružimo šta smo uradili u ovoj godini ili da se zajednički 75 dogovorimo u programu rada šta nam je činiti u narednoj...da ne dođemo u neke situacije koje su dešavale ovdje. Što se tiče uslova u kojima sad funkcioniše Savjet ministara, vidite ja to neću da pravim iz štampe i ne pratim konferencije za štampu, jer za mene to nije, za mene je zvanična informacija ono što čujem ovdje i napismeno što se kaže. U principu ne moram da vjerujem čak ni onome što čitama u bilo kojim novinama. Znam ja da vama nikada nije bilo lako da radite. Vidite ovdje med i mlijeko nikada nisu tekli.
Gospođo Milićević, molim vas da privodite samo kraju.
Prema tome ovaj, znam ja da ima teškoća u radu, ali se nadam da ćete na tom sljedećemo nekakvom sastanku, da ćemo zajedno sjesti, izložiti da vidite daljnji rad, šta je to što nam je činiti. I u tom svjetlu predlažem jednu tematsku sjednicu gdje ćemo razgovarati o tome. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospođi Milićević, još gospodin Filip Andrić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Mene je gospodin predsjedavajući Vijeća ministara potaknuo na ovo pitanje u svom uvodnom izlaganju. Naime, iz njegovog uvodnog izlaganja da se zaključiti da je normalno kada se preglasava u Vijeću ministara hrvatski narod, odnosno hrvatski ministri, ministri iz reda hrvatskog naroda, da to nije normalno ukoliko se preglasavju ministri iz drugih naroda. Pa ja njega pitam – ako je to normalno, onda smatrali on da krši ustvne odredbe o jednakopravnosti naroda? A ako smatra da to nije normalno, onda ga pitam zašto to čini? Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Sead Avdić je tražio još riječ i nakon toga ima riječ predsjedavajući Savjeta ministara, ukoliko naravno želi i time ćemo zaključiti ovu tačku dnevnoga reda. Izvolite gospodine Avdiću.
Dame i gospodo, kolegice i kolege, poslanici, dragi gosti, članovi Vijeća ministara ja želim da iskažem svoje neslaganje sa načinom jednostavno elaboracije i pristupa ovom pitanju u Bosni i Hercegovini. Naime, imam osjećaj da se šalju pitanja dijelom i na pogrešnu adresu, da nemamo osnovnih subjekata sa kojima treba raspravljati stanje u Bosni i Hercegovini, a to je prije svega predstavnici međunarodne zajednice gospodin Eždaun i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine. To bi bio skup koji bi mogao odgovoriti na pojedina pitanja u Bosni i Hercegovini. 76 Drugo, druga teza je takođe parlamentarna većina mora reći Bosni i Hercegovini šta može očekivati Bosna i Hercegovina u 2005. godini. I u tom kontekstu postići politički konsenzus i iz tog razloga znači ja još jedanputa govorim, odnosno ponavljam – ova, mislim pitanja koja su danas postavljena da budu pitanja i za narednu tematsku sjednicu. Slažem sa kolegicom LJiljom, jednostavno koja će imati ova tri subjekta i jednostavno činiti sve sa svoje strane da do kraja pogledamo istini u oči. Nemojte da preko Vijeća ministara pojedini ministri svojim ostavkama šalju poreku jednostavno međunarodnoj zajednici itd. itd. da ne elaboriramo to stanje. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Seadu Avdiću. Hvala vam poštovane kolege. Da li gospodin predsjedavajući Vijeća ministara ima potrebu da se obrati za govornicom još jedanputa? Ako imate potrebu izvolite.
Nije mi jasno predsjedavajući postavljate stvar da poslanici postavljaju meni pitanja i nakon 5-6 pitanja onda me pitate imam li potrebu da odgovoram ili nemam. Ako je Kolegij zaključio da moram odgovarati, onda moram evo. Iziću i jasno reći. Znači mi u principu imamo situaciju koja je svima u ovoj sali jasna. Samo je pitanje kako je ko gleda i kako ko želi šta da dobije od nje. Neki žele destabilizaciju i Vijeće ministara, neki žele nove izbore, neki žele da kupe vrijeme da bi riješili neke svoje probleme, neki žele da se promjeni parlamentarna većina itd. Znači stvar možemo postaviti ovako i ja ću definitivno postaviti ovako. Ja na svoju veliku žalost imam ostavku 2 ministra skojima sam dvije godine radio i sarađivao, provodio reforme i nemam politički ambijent da krenem u proceduru imenovanja drugih. I očekujem, kao i što smo i juče dogovorili zajedno sa predsjednikom da će i Predsjedništvo i ostali politički subjekti u Bosni i Hercegovini učiniti sve da što prije dođemo do normalizacije ambijenta i da nastavimo raditi sa reformama. Mislim da reforme nisu ugrožene i da reforme su na dnevnom redu i u 2005. godini i da ćemo doći do ugovora o stabilizaciji i pridruživanju i da ćemo doći do brisanja entitetskih linija kada je tržište i ekonomski sistem u Bosni i Hercegovini u pitanju.
Zahvaljujem se predsjedavajućem, gospodinu Terziću. Poštovane dame i gospodo poslanici čuli smo informaciju predsjedavajućeg Terzića, čuli ste, postavili ste pitanja, čuli ste odgovor na postavljena pitanja. Primili smo to k znanju. Ja zaključujem ovu tačku dnevnog reda i zaključujem 48. sjednicu. 77 Dajem pauzu od 15 minuta, dajem pauzu od 15 minuta za nastavak, za pripremu 49. sjednice. Hvala vam. Nastavak 48. sjednice je završen u 11,15 sati.