Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Koristim ovu priliku da javnosti još jednom ponovim sramotni slučaj Puljašić-Pilon koji je nedavno obilježio politički život zajednice. Dolazim iz Požege i mogu reći da proteklih dana, pa i godina nije lako reći da ste Požežanka ili Požežanin, a da se na naš voljeni grad ne nalijepe poveznice sa nasilnim i koruptivnim političarima. Požega je već dugi niz godina grad političkih katastrofa, iznevjerene i ukradene budućnosti. Iako će neki smatrati da su rasprave oko ovog i ranijih slučajeva bespotrebne, čak naprotiv ovo ne može otić u zaborav jer otpor kakav će Požežani pružiti će odrediti dal je Požega spremna za promjene ili nije. No krenimo redom, sve je počelo prije 8.g. kada su dolaskom na vlast trojac Neferović, Puljašić, Pilon kao svoju prvu razvoju odluku donijeli o kupnji zemljišta Pilonovog rođaka za izgradnju dječjeg vrtića. Bilo je jasno u kojem smjeru će ti mladi ljudi voditi Požegu. 2015.g. donose odluku o podizanju kredita u iznosu 35 milijuna kuna za izgradnju novog dječjeg vrtića, preuređenje trga i gradskih bazena. Važne odluke za izgled grada se donose bez savjetovanja sa građanima, bez savjetovanja sa mjesnim odborom ili primjerice mogućnosti putem referenduma. Samo se zamislimo koliko je 20% od tog iznosa koji je potencijalno završio negdje drugdje kako smo mogli čuti od Puljašića kada je opisivao radnje Neferovića. Ovdje je bitno za reći da već 3.g. 100-tinu djece ostaje bez mjesta u vrtiću jer vrtić nije dovoljan za sve prijavljene, a Puljašić 3.g. moli roditelje za strpljenje. Već nerješavanje ovog problema je 3.g. je razlog za ostavku, a kamoli kriminalne radnje. Čelni ljudi ne gube vrijeme, grade se luksuzne kuće, a nerazmjerom između plaća i imovine nitko se ne bavi, pa pozivam ovom prilikom institucije da rade svoj posao. Jedan od sramotnijih činova ovog trojca je i podizanje tužbe grada Požege za iseljenje Centra za socijalnu skrb Požega, Podružnica Obiteljski centar 2015.g. kada sam bila tada ravnateljica sa navodima da njima taj prostor treba. Inicijator ove tužbe je tadašnji gradonačelnik Neferović koji je osuđen za fizičko nasilje nad novinarom prvostupanjskom presudom, te se očekuje ishod drugostupanjske presude. Prostor koji je korišten za potrebe radionice djece sa poteškoćama i uređena soba za dojenje su postali uteg trojcu čija osobnost je prožimala sve veća bahatost i drskost. Puljašić sa podrškom predsjednika gradskog vijeća Željka Glavića niti na jedno pitanje ne odgovara na aktualnom satu gradskim vijećnicima nego odgovore šalje pisanim putem. Ne poštujući činjenicu da iza svakog oporbenog zastupnika stoje jednako vrijedni građani bez obzira što nisu članovi HDZ-a. Kao županijska organizacija SDP-a smo tražili također i opoziv, pokretanja opoziva župana Alojza Tomaševića nakon prvostupanjske i drugostupanjske presude o počinjenom nasilju u obitelji. Od predsjednika Željka Glavića smo dobili odgovor da će i dalje podupirati rad Alojza Tomaševića u županijskoj skupštini zbog razvojnih projekata. U siječnju prošle godine je podignuta optužnica protiv Puljašića za subvencijsku prijevaru i krivotvorenje poslovne dokumentacije za izgradnju OŠ „Dobriša Cesarić“. U međuvremenu nastaju snimke u kojima Puljašić nagovara direktora komunalca Josipa Viteza da pogoduje određenim tvrtkama na energetskoj obnovi zgrada. Direktor to odbija i provodi natječaj u kome štedi građanima pola milijuna kuna. Usprkos znanju o kriminalnim radnjama Željko Glavić ga predlaže na listu za sabor, te u konačnici inicijativu predlaže i premijer Andrej Plenković. Dakle, Puljašić svjesno i odgovorno je tražio pogodbu na štetu građana direktno iz njihovih mjesečnih kućnih budžeta. Zbog ove snimke Puljašić više nije saborski zastupnik, raspuštena je gradska organizacija HDZ-a, no on i Pilon su još uvijek na čelu grada Požege. Čovjek vičan krivotvorenju poslovne dokumentacije sa potvrđenom optužnicom za subvencijsku prijevaru ovih dana obavlja poslove gradonačelnika, potpisuje akte kao u mirno doba. Državno odvjetništvo izuzima dokumentaciju, a nitko ne pita što ta ekipa još može napraviti štete do kraja mandata. Na prosvjedu koji je održan u Požegi je bilo fizički prisutno 25 osoba zbog epidemioloških razloga, no podršku putem online-a je dalo 35.000 ljudi. Ovim putem tražimo [[Upadica: Vrijeme]] ostavku Puljašića i Pilona jer je to volja građana budući ne žele više živjeti sa utegom sramote. Zahvaljujem.
Sljedeće iznošenje stajališta je Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i u njihovo ime uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Nakon ovoga mogu samo reći da je šteta što je Tušek neslavno završio koliko je dobro napravio. Poštovane kolegice, kolege ja ću danas govoriti o aboliranim četnicima, ponovit ću, aboliranim četnicima. Dakle, to je jedna riječ odnosno dvije riječi jedan izraz, koja se ne smije izgovoriti u javnom prostoru. Dakle, prije par dan prvo je bio NN pa je bio Milorad A., a kasnije smo saznali da je Milorad Arsenić bacio bombu i teško ranio nekoliko radnika HEP-a. Čovjek je abolirani četnik, dakle '91. Do '95.se borio u četničkim postrojbama koje su rušile, palile, žarile, klale po Hrvatskoj i onda je naš predsjednik Tuđman abolirao sve četnike pa tako i ovog četnika. Zamislite kojim slučajem da je neki hrvatski branitelj napravio isto, znate koji bi bili naslovi u hrvatskim medijima, razvojačeni pijani obiteljski nasilnik je bacio bombu i ranio 3 radnika HEP-a. Na žalost svih mainstream medija, na žalost Andreja Plenkovića, na žalost Milorada Pupovca to je napravio abolirani četnik i onda se to ne može na takav način prezentirati, ali je ključno pitanje koliko ti abolirani četnici imaju skrivenog oružja u svojim domovima? Ovom su gospodinu jednom površnom pretragom iako mu je tu bio njegov sin, evo tu se i spominje čovjek Predrag ja mislim, Predrag Arsenić, možda je oružje sklonio, možda i nije evo ga to je sad pitanje, oni su pronašli još jednu bombu M-75, lovačku pušku i nekoliko desetaka, 56 komada streljiva za koje naravno nema dozvolu. Ministre Božinoviću, namjeravate li vi pretresti kuće aboliranih četnika koji očito skrivaju mnogo oružja. Čuo sam iz nekoliko izvora i pogledao na društvenim mrežama da je kod sanacije onih kuća na Banovini u onoj prvoj sanaciji da su naši ljudi volonteri u ruševinama pronalazili što, četničko oružje i nikom ništa. Em su ih abolirali, em bacaju bombe na radnike HEP-a, em u naslovima ne smije stati da se radi o aboliranim četnicima. A znate što je najsmješnije? Što oni ne kriju da su to. Oni se ne srame tog svog četnikovanja, paljenja i žarenja, oni to sa ponosom ističu. Pa kad imaju svoje slave i svoje svetkovine oni se lijepo i okupe i plešu i pjevaju opet te iste četničke pjesme, ali jedna tolerantna Hrvatska, jedna tolerantna vlada Andreja Plenkovića i Milorada Pupovca, naravno i Borisa Miloševića, e oni se ne usude to nazvati svojim imenom, pa su svi mediji dobili naputak da nemojte slučajno da negdje u naslovu piše da je abolirani četnik možda i smrtno ranio jednog radnika HEP-a odnosno više njih je ranio, jedan je ljudi moji na respiratoru, bori se za život. I hoće li možda Srpsko narodno vijeće, Pupovac, Milošević sazvati pres konferenciju kao što su radili mnogo puta do sada i zatražiti pretres svih kuća svojih sunarodnjaka koji su služili tu četničku ili još i jugoslavensku vojsku, palili i žarili po Hrvatskoj i koji su kasnije abolirani, pa su umjesto četnika postali abolirani četnici ili neće, a ja se bojim da neće. Mi smo stvarno jadna država, jadna država i baš ono kad ovako razmišljam malo ja ne znam, evo vidim da neki čak kolege ovdje iz HDZ-a gledaju me onako, ja mislim da se slažu sa mnom što ja ovo govorim i baš smo ma čak nismo ni zaslužili državu, čak nismo ni zaslužili kad imamo ovakav tretman aboliranih četnika u Hrvatskoj, a s druge strane, ponovit ću, da je ovo napravio hrvatski branitelj, ne bojte se vrištale bi naslovnice, u dnevnicima bi bio naj pravi tajm, govorilo bi se o tome kako još jedan obiteljski zlostavljač pijani, razvojačeni hrvatski branitelj pravi nered. Baš smo jadni.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka uvaženi zastupnik Damir Bakić.
Hvala vam potpredsjedniče. Prije nešto više od mjesec dana Županijski sud u Zagrebu pravomoćno je presudio kako Sindikat znanosti i visokog obrazovanja mora platiti 24,5 tisuće kuna Sveučilištu u Zagrebu kao naknadu štete zbog izjava prilikom štrajka na Hrvatskim studijima u travnju 2017. Epilog je ta priča o transformaciji Hrvatskih studija, priča koja je započela prije točno 4.g. 17. siječnja 2017. kad je Senat Sveučilišta u Zagrebu odlučio da status Hrvatskih studija mijenja iz sveučilišnog centra u sveučilišni … [[Govornik se ne razumije]] Ta je odluka da trovesija bude kompletna bila bjelodano protuzakonito, toliko očito protuzakonita da to niti tada niti kasnije nije demantirao ni master main cijele operacije prorektor Čović. Osobno sam tada u senatu bio u prilici upozoriti, a sve piše i u danas dostupnom zapisniku da se eksplicitno krši Zakon o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju. Danas 4.g. kasnije epilog je kafkijanski, sve je opravdano, sve je riješeno i institucionalno nasilje nad jednom sveučilišnom sastavnicom i devastacija jednog odsjeka i kršenje zakona i zlostavljanje ljudi i osnivanje marionetskog sindikata i apsurdna sudska zabrana štrajka sa još apsurdnijim obrazloženjem i instrumentalizacija senata i studentskog zbora, sve je lijepo posloženo u sudske ladice, sve je uredno svrstano. I još sad kad sindikat plati svoj dug za bol koju je nanio rektoru i prorektoru svi će računi biti podmireni. Ova presuda šalje neshvatljivu poruku o tome što se može dogodit čak i u akademskoj zajednici nekome tko se odvaži štrajkati u obrani od moćnika i zaštiti svojih prava. Ova presuda jest neshvatljiva u domeni pravnih dokumenata, ali je kristalno jasna po svojoj poruci zastrašivanja i kršenja radničkih prava. Ova presuda je još jedan u nizu dokaza neskrivene sprege uprave Sveučilišta u Zagrebu i utjecajnih sudskih krugova. Još jednom njihovom duplom … [[Govornik se ne razumije]] svjedočili smo i nedavno ovdje u saboru na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu ponovo raspravljajući o hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Kome je više onda čudno što će sudac Ivan Turudić do prije neki dan predsjednik onog istog županijskog suda s početka priče, onaj isti sudac Turudić koji je prije samo 6 mjeseci odbacio kao neutemeljen zahtjev za izuzeće sutkinje Miladin u predmetu Sveučilište u Zagrebu protiv Filozofskog fakulteta i dekanice Vlahović Štetić iako je sutkinja Miladin na sasvim očiti način bila povezala sa prorektorom Čovićem? Kome je onda više čudno što će sudac Turudić za koji dan braniti svoj doktorat iz povijesti na, pogađate, Hrvatskim studijima, čiji je doktorant još od 2018.? U prosincu u saboru mi smo pokrenuli i cijela oporba je podržala naš zahtjev za formiranje istražnog povjerenstva koje bi se bavilo ometanjem nezavisnih istraga i procesuiranja slučajeva korupcije. Saborska većina je to odbacila, ali mi od ove borbe nećemo odustati.
Hvala. Sad ćemo prekinut ovu raspravu jer je 13 sati, idemo na slobodni govor. Prvi se za iznošenje stajališta Kluba zastupnika Domovinskog pokreta javio uvaženi zastupnik Stipo Mlinarić.
Hvala g. predsjedavajući, kolegice i kolege. Kao što je poznato, RH ima Zakon o sustavu domovinske sigurnosti iz 2017.g.. Svaki takav zakon se testira u mirodobsko vrijeme, već baš u vrijeme posebnih ugroza, tada polaže ispit na kojem prolazi ili pada. Nažalost, pokazalo se je da je ovaj Zakon o domovinskoj sigurnosti pao na ispitu, kako u slučaju potresa u Zagrebu, tako pogotovo kod potresa na Banovini. Pokazao se kao potpuno neučinkovit, nedorečen i nimalo sinkroniziran s ostalom već postojećom zakonskom regulativom, a pogotovo potrebama koje su se pokazale na terenu. Država je po svojoj definiciji servis građana i osnovna joj je zadaća organizirano pomagati svojim građanima svakodnevno, a pogotovo u incidentnim situacijama. Mnogo je primjera koji pokazuju da su u kriznoj situaciji mnogo bolje bile organizirane navijačke skupine, udruge, političke stranke, pa sve do pojedinaca nego državne institucije iako upravo one imaju zadatak i značajna sredstva iz proračuna da to učine. Mislim da se svi možemo složiti kako na tim službama uistinu ne treba štediti novac jer je njihova spremnost ključna i ako Boga treba moliti da nam nikad ne zatrebaju. Ako ipak zatrebaju onda te službe moraju biti vrhunski uvježbane, tehnički opremljene i sinkronizirane. Vlada tvrdi da je sve bilo odlično organizirano, te da država nije zakazala. Zašto je onda iz javnosti nestao g. Trut? Znači li njegov nestanak iz javnosti koji koincidira s uspostavom stožera koji vodi potpredsjednik Medved da je vlada nezadovoljna učinkom civilne zaštite koju vodi g. Trut? Ako je civilna zaštita dobro i učinkovito radila, čemu uspostava novog nadstožera, a ako nije zašto Trut nije smijenjen? Domovinski pokret ove primjere ne daje zato da bi zanovijetali ili se naslađivali već upravo suprotno smatramo da svi skupa iz ove katastrofe trebamo nešto naučiti i ne dozvoliti da u eventualnoj novoj ugrozi ne budemo spremniji i organiziraniji. Domovinski pokret smatra da je pravo vrijeme da se na dnevni red sabora stavi rasprava o Zakonu o sustavu domovinske sigurnosti, te da se nakon provedene rasprave isti dopuni, promijeni i općenito popravi na dobrobit sviju nas. Mi smatramo da ovaj sadašnji ustroj nije učinkovit, a što se pokazalo kao konfuzija na terenu, kasnili su 7 dana s proglašavanjem katastrofe, a 12 dana sa uspostavom pučke kuhinje. Mi kao Domovinski pokret smo na teren sutradan poslije potresa poslali 100 volontera kojima je u stožeru civilne zaštite rečeno da ne znaju što s njima da čine. Predlažemo da se po uzoru na američku nacionalnu gardu i mnoga druga iskustva na temelju hrvatske tradicije ponovno oživi sustav Zbora narodne garde koji bi bio krovna institucija okupljanja i organiziranja službi u kriznim stanjima. ZNG hrvatskom narodu od svog osnutka je bio prihvaćen, te je dao značajan doprinos u obrani domovine i razvoju moderne HV-a. Hvala vam lijepo.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Dakle, kad je riječ o određenim odlukama, kad je riječ o određenim stavovima ja uvijek nastojim biti razumna, nastojim to analizirati, nastojim vidjeti tu nekakve dodirne točke kako ja znam reći nekakav nazivnik. Ali, zaista koji put ispada da su u pravu svi oni koji tvrde da živimo u zemlji apsurda. Sad je valjda već svima potpuno jasno ne samo da obnova Zagreba i dvije susjedne županije koje je trebala biti iza razornog potresa uopće još nije ni krenula, a i pitanje kad će. U ovih više od 10 mjeseci kolko je prošlo nije u smislu obnove pomaknuta niti jedna jedina opeka, čak ni stotine i stotine milijuna EUR-a koje nam je uplatila EU nisu pomakle stvar niti za milimetar. Ali sad dolazimo do vrhunskog apsurda, umjesto da se skriju u mišju rupu i okupe sve što se okupit zna da se barem nešto pomakne s mrtve točke što čini vlada premijera Plenkovića odnosno bolje reći ono što čini HDZ? Čovjeka koji je zadužen za tu obnovu koja je već sad čisti fijasko navodno predlažu kao nestranačkog kandidata za gradonačelnika Zagreba. Ali to nije vrhunac ludosti. Vrhunac ludosti da dotični g. Vanđelić sad već u tv emisijama drugima predbacuje da samo kritiziraju, a nisu ništa predložili. Ja samo očekujem da krene i predbacivati građanima da su bedasti, pa ne znaju ispuniti zahtjeve. Ali, to već je uobičajena metoda. Kad nešto ne radite, kad ne znate to raditi, ali želite biti na vlasti, želite se praviti važni ne preuzimate odgovornost nego napadate druge da nisu ništa predložili. Ako hoćete da drugi rade svoj posao vrlo je jednostavno, maknite se i šutite. Ali dok drugima se prigovara da nisu ništa predložili posao v.d. ravnatelja fonda nije još niti počeo. U Zagrebu još je više od 4000 kućanstava koje nemaju ni plin, dakle ni toplu vodu ni grijanje 10 mjeseci nakon potresa. Niti jedan jedini natječaj ili javna nabava nisu raspisani i ne zna se kad će. U dobrom starom stilu Andreja Plenkovića i njegovih dvorjana stalno slušamo sad će, sad će, iritira što ih uopće pitamo kad će nešto konačno početi. Fond još uvijek nije postavljen na noge, ne vidim da je ekipiran ni da su obavljeni pripremi radovi. Ono što se radi je da se stalno odgađa početak bilo kakve obnove. Sve to mora biti sustavno i cjelovito kako nas stalno upozoravaju i tako sustavno i cjelovito kažu, u ljeto počet će na jesen, u jesen počet će na zimu, u zimu počet će na proljeće, a u proljeće kladim se, počet će govoriti samo što nije evo sad će na ljeto. Premijer se jako naljutio kad sam ga pitala koliko godina će ljudi Baniji/Banovini živjeti u kontejnerima. Kolegice i kolege u Zagrebu već sad skoro godinu dana, dakle punih 10 mjeseci obitelji žive u kontejnerima i nitko više ne pita za njih. Kaže ravnatelj fonda koji se uspješno obavljenim poslom do sad evo kandidira za gradonačelnika Zagreba navodno, da ako obnova ne krene za tri mjeseca on više nema što tamo raditi. Valjda misli da taman kad ništa tu ne napravi će uskočiti u fotelju gradonačelnika, da ni tamo ništa napraviti s obzirom da HDZ nema namjeru išta mijenjati u odnosu na vladavinu njegovog vjernog partnera Milana Bandića. A što se tiče prijedloga opozicije što bi gospoda trebala raditi, evo im jedan vrlo jednostavan i provediv prijedlog, ljudi moji probajte nešto što do sad niste probali, počnite konačno raditi bilo što. Hvala.
Sljedeće je iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a i uvaženi zastupnik Ljubomir Kolarek.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Imam obvezu izaći za ovu govornicu i reći nekoliko riječi kao zastupnik kraja koji se često medijski marginalizira i stavlja u stranu. Kraj koji nije mala Švicarska, nije ni dio Slovenije ili Austrije, to je Sjever Hrvatske, to je Međimurje i Međimurska županija. Mi smo naučeni staviti glavu dolje i raditi, šutjeti, ali ako nešto dobijemo dobro, ako ne opet dobro. Imamo svoje dlanove i sve što ćemo napraviti, napravit ćemo za sebe, ipak vrijedi istaknuti nekoliko činjenica. U životu na Sjeveru Hrvatske, o životu u Međimurskoj županiji posljednjih nekoliko godina, životu koji sigurno ne bi bio takav da nema ove Vlade i njezinih ulaganja u posljednjih nekoliko godina. Za moj Grad Prelog mnogi kažu da je mjesto gdje se mogu dobiti svi odgovori kako da u Hrvatskoj bude bolje. Šutimo i radimo i ponekad izgleda kao da dolazimo u drugi svemir kada čujemo priče iz ostalih krajeva Hrvatske. Naravno, nismo sami sebi dovoljni i ne bi mogli ništa raditi bez podrške u svakom projektu u svakom izazovu od strane Vlade RH. Vlade koja je poput … do sada u Međimursku županiju uložila milijune kuna u nerazvrstane ceste, društvene domove, škole, dvorane, gospodarske zone i mnoge druge projekte. Imamo mi i svojih problema i ne bježimo od njih, drugi ih dobro koriste za ulaganja za svoju popularnost, stave smiješak i natpis, svoju sliku i eto ti predizborne kampanje. Bit će toga puno u sljedećim mjesecima jer lokalni izbori su blizu. Posredstvom Vlade RH realizirani su mnogi projekti u Međimurskoj županiji, nabrojimo samo najvrednije za metalsku jezgru Edukacijski centar, za metalsku industriju stiglo je preko 30 milijuna kuna, za Tehnološko-inovacijski centar Međimurje preko 11 milijuna, preko 12 milijuna kuna za Poslovni park Međimurje, preko 40 milijuna za obnovu Starog grada Čakovec, 70 milijuna kuna za rekonstrukciju bolnice i poboljšanja zdravstvene zaštite, za Centar održivog razvoja ma međimurskom Veleučilištu u Čakovcu stiglo je 12 milijuna kuna uz još 9 milijuna za izgradnju studentskog doma sa restoranom. Tu je i 10 milijuna za energetsku obnovu Doma za starije i nemoćne u Čakovcu i 11 milijuna za famozni nadvožnjak u Čakovcu. I sjeverna obilaznica Čakovca gradila se novcem Vlade RH te je blizu 40 milijuna uloženo u nju. Hrvatske ceste planiraju i projektni pravac Varaždin-Čakovce, obilaznicu Nedelilšća i Pušćina kao i izgradnju obilaznica gradova Prelog i Mursko Središće, a Vlada RH također podržava projekt izgradnje nove zgrade Centra za odgoj i obrazovanje Čakovec u svrhu osiguranja jednog pristupa obrazovanju učenika sa teškoćama. U mom Prelogu u posljednje četiri godine provedeni su brojni projekti, „Happy Bike“ preko 7 milijuna, „DESCO“ 2 milijuna, izgrađen je poduzetnički centar koji je odmah i napunjen jedan preko 16 milijuna kuna, rekonstruiran je Dječji vrtić „Fiolica2 za kojeg smo dobili 9 milijuna kuna, za razvoj i izgradnju infrastrukture Gospodarske zone Sjever u posljednje 4 godine stiglo je preko 20 milijuna. Tu su još projekti „Pomozi, Zaposli, Usreći“ koji je kroz dva tijela provođenja vrijedan preko 3 milijuna, „Zlatne godine“ projekat za obitelj vrijedan gotovo 12 milijuna kuna. Ulaganje u Prelošku marinu kroz Interreg Hrvatske i Mađarske još 5 milijuna kuna, ne bih htio zaboraviti ni Gradsko-komunalno poduzeće PRE-KOM koji se širi i oprema također novcem iz brojnih projekata. Htio sam da u ovih nekoliko minuta zajedno odemo u drugačiju Hrvatsku o kojoj se malo govori, koja će rijetko završiti u medijima [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Ono što želim istaknuti na kraju da brojke govore sve. Zahvaljujem Vladi RH na pomoći u Međimurskoj županiji. Hvala.
Sljedeće je iznošenje stajališta Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani g. potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. U zakonodavstvu ove prekrasne države poznati su sljedeći termini i mislim da su svima jasni, doživotna mirovina, doživotna renta, doživotna otpremnina, doživotno uzdržavanje. Riječ doživotno označava da pravo ili obveza traju dok je čovjek živ, a da poslije toga pravo i obveza prestaju i eventualno se svode računi i dodatna prava. To je uvriježeno i valjda svima jasno i moram vam reći da nije poznato da recimo nije poznat meni termin dosmrtna renta na primjer, nego doživotna renta. Međutim, u Lijepoj našoj u pravnoj praksi ozakonjeno egzistira i ugovor o dosmrtnom uzdržavanju, jednake važnosti gotovo i namjene kao i ugovor o doživotnom uzdržavanju. Ali pazite, pazite, jako pazite ovaj je opasan, ugovor o dosmrtnom uzdržavanju osmislili su socijalni predatori, osmislili su ga imovinski grabežljivci. Sklapaju ga ljudi koji su u doticaju sa teško oboljelim, napuštenim starijim osobama u doista teškim emotivnim stanjima pred kraj života. Često su s druge strane ugovora društveno ugledni, utjecajni ljudi, skrbnici ili neko iz obitelji. Taj ugovor je predatorima koji mogu biti, a većinom i jesu u sukobu interesa, omogućava ulazak u posjed nekretnine danom potpisa ugovora, a ne danom nastupa okolnosti smrti čime ostvaruju prednost pred eventualnim nasljednicima i prednost u svim pravnim radnjama. Postoji lijek za takve prijevare u hrvatskoj pravnoj praksi i to u čl. 242. Kaznenog zakona koji definira lihvarski ugovor, tko iskorištava nuždu, neiskustvo, lakomislenost, smanjenu sposobnost rasuđivanja ili znatnu slabost volje druge osobe primi od nje ili s njom ugovori za sebe ili drugoga imovinsku korist koja je u očitom nesrazmjeru s onima što je on dao, učinio ili se obvezao dati ili učiniti kaznit će se kaznom zatvora do tri godine. Nemamo puno podataka o kaznenim prijavama, imamo za 2018.gdje su prijavljena dva kaznena djela, ali to možda značiti da stvari ne nazivamo pravim imenom. Nisam čuo za puno takvih slučajeva prijavljivanja kaznenog djela dok svako malo vidim neki članak o ugovoru o dosmrtnom uzdržavanju u Crnoj kronici. Gdje bi drugdje, naravno u Crnoj kronici. I baš kao podlogu za predlaganje ukinuća želim upitati ministra pravosuđa koliko je kod nas ugovora ocijenjeno lihvarskima? Na kraju, na kraju bih htio reći sljedeće, mladi nikada ne bi potpisali životno osiguranje sa mogućnošću ugovaranja dosmrtne rente, nelogično, ne ide nikako skupa. Potpisati nešto na čemu piše dosmrtno mogu samo ljudi koji su stari i nemoćni i koji osjećaju da je kraj blizu. Naš je zadatak, nas cijenjenih saborskih zastupnika kolegice vas i mene, da sve građane koji osjećaju da im je kraj blizu, a to je jako jaka emocija, zaštitimo od prijevare i da im osiguran kraj dostojan čovjeka. Hvala lijepa.
Hvala, s time smo onda riješili prilično brzo to, a sad idemo na izjašnjavanje o amandmanima na konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 102. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika SDP-a, Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, zastupnik Zvane Brumnić, Klub zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika MOST-a, zastupnik Nikola Grmoja, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Klub zastupnika HDZ-a i zastupnica Katarina Peović. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani ministar prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Darko Horvat, najprije amandman br. 1. Kluba zastupnika MOST-a.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Amandman Kluba zastupnika MOST-a na čl. 1. ne prihvaćamo jer se odredbe ovog zakona detaljno odnose na područje Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Sisačko-moslavačke županije, Zagrebačke županije, te Karlovačke županije, dok se čl. 3. propisuje primjena pravila i mjera iz ovog zakona na buduće potrese na odgovarajući način, ali ne jednako detaljno kao za navedene županije.
Hvala. Kolega Bulj, vi nešto želite u ime kluba zastupnika? Izvolite.
Hvala lijepo. Kod donošenja ovoga zakona, kad se dogodio zakon u Zagrebu, Krapinsko-zagorskoj županiji i Zagrebačkoj županiji tada smo upozoravali da se ovo može dogoditi i na području cijele RH. Stoga triba promijeniti naziv zakona, da ova pravila i ovaj zakon vrijedi na području cijele RH. Ovako samo dodajući uvijek, ne daj Bože da se dogodi ugroza, al ugroze se događaju, kad se dogodi na drugome dijelu RH što ćemo onda? Opet ćemo donositi ovaj isti zakon. To znači da se ova vlada ne snalazi, najprije kriterijima brdsko planinskih i nerazvijenih područja indeksacijama i kriterijima koji su napravili, da su toliko nelogične da jednostavno, vidjeli su da tu ima, da Stubica se neće obnoviti, a u drugim gradovima se oće obnoviti, a spadaju pod istu kategoriju razvijenosti. Prema tome, kad se donosi ovakav zakon ugroza od potresa i bilo kojih drugih situacija, onda bi trebalo prominiti zakon, znači ime zakona. Vi ovde se kad je bio potres u Zagrebu koji je katastrofalan, mislili ste da je samo Zagreb Hrvatska. Nije. Doduše jeste ispraznili, uvaženi ministre sa svojim politikama 2/3 Hrvatske, ali i te 2/3 Hrvatske su Hrvatska. Sad vas je Banovina razotkrila. To je prazno područje. Ja kad sam govorio da je to prazno područje, da triba ulagati, ti ste se smijali ovdje, ma kakvi to prazno područje. Promijenite naziv zakona u cijelosti da bude na području RH, a ne kako se dogodi ugroza na kojemu dijelu županije, grada, ne daj Bože da se više ikada dogodi, ali to je pred nama. Tko je se nadao da će poslije Zagreba dogodit se Banovina, isto nas čeka i što ćemo kada se dogodi na drugome dijelu? Stoga vas pozivam, kolegice i kolege podržite ovaj prijedlog, [[Upadica: Hvala, tražite glasovanje?]] da bude za cijelo područje RH. Tražim glasanje.
Amandman br. 2 zastupnice Katarine Peović.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Amandman zastupnice Katarine Peović na čl. 1 ne prihvaćamo jer se odredbe ovog zakona detaljno odnose na područje Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Sisačko-moslavačke županije, Zagrebačke županije te Karlovačke županije, dok se čl. 3. propisuje primjena pravila i mjera iz ovog zakona na buduće potrese na odgovarajući način, ali ne jednako detaljno kao za gore navedene županije.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa evo, citirat ću vam obrazloženje iz vašeg prijedloga zakona gdje stoji, omogućava se primjena pravila iz ovog zakona u slučaju eventualnih budućih katastrofalnih potresa kako bi se u što kraćem roku nakon takvih događaja moglo početi s procesom sanacije. Znači predloženi zakon ide za tim da ne samo ova područja nego sve druge potencijalne katastrofe, potrese, znači primijenimo na sva mjesta u Hrvatskoj. Ne vidim stvarno razloga, kad smo već sad imali taj primjer koji nam je priroda znači priskrbila da se potres može desiti na svim područjima u Hrvatskoj, ne vidim stvarno zašto ne bismo taj zakon poopćili, umjesto da se nabrajaju sve županije i da se nabrajaju gradovi. Znači to je potpuno nelogično, pogotovo zato što je intencija ovog zakona da se pravila prošire i na druge krajeve. Inzistirat ću na glasanju o ovom amandmanu.
Hvala. Amandman br. 3 Odbora za zakonodavstvo.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Amandman Odbora za zakonodavstvo na čl. 2. amandman pod rednim br. 3 prihvaćamo.
Amandman br. 4 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman br. 4 amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka na čl. 4. ne prihvaćamo jer je financiranje obnove zgrada namijenjenih poljoprivrednoj, stočarskoj i gospodarskoj djelatnosti sadržana i uređena u amandmanu na čl. 5 Zakona koji je Vlada predložila u izmijenjenom obliku prihvativši dijelove amandmana Kluba zastupnika HDZ-a.
U ime kluba poštovani zastupnik Bakić.
Hvala vam lijepa. Dakle samo kratko obrazloženje. Na području Sisačko-moslavačke županije na području stradalom potresom iznimno velik broj naših sugrađana živi u seoskim gospodarstvima za čije funkcioniranje su vitalno važni gospodarski poljoprivredni objekti. Mi smatramo da je važno eksplicirati koji su to objekti, važno je, smatramo da je neobično važno i te objekte obuhvatiti Zakonom o obnovi. Ovaj amandman na članak koji smo predložili definira te poljoprivredne gospodarske objekte kako bismo ih mogli kasnije eksplicitno spomenuti u obnovi stoga ostajemo kod njega i molimo da se o njemu glasa. Hvala vam.
Amandman br. 5 Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala poštovani potpredsjedniče. 5. amandman Kluba zastupnika HDZ-a prihvaćamo u izmijenjenom obliku, a taj izmijenjeni oblik glasi, u čl. 5. st. 2 mijenja se i glasi, sredstva za konstrukcijsku obnovu obiteljskih kuća, poslovnih, stambeno-poslovnih i višestambenih zgrada te gradnju zamjenskih obiteljskih kuća koje su neuporabljive odnosno privremeno neuporabljive uključujući i troškove privremene pohrane stvari, osiguravaju za područje Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Sisačko-moslavačke županije, Zagrebačke županije te Karlovačke županije, RH u državnom proračunu u visini od 60%, Grad Zagreb, Krapinsko-zagorska županija, Zagrebačka županija, Sisačko-moslavačka županija i Karlovačka županija u visini od po 20% u svojim proračunima, za nekretnine na svojim područjima te vlasnici odnosno suvlasnici nekretnina u visini od po 20%. Iza st. 2. dodaje se novi stavak 3. koji glasi, iznimno, RH osigurava sredstva u državnom proračunu u visini od 100%, za konstrukcijsku obnovu obiteljskih kuća, poslovnih, stambeno-poslovnih i višestambenih zgrada te gradnju zamjenskih obiteljskih kuća koje su neuporabljive odnosno privremeno neuporabljive uključujući i troškove privremene pohrane stvari, na područjima jedinicama područne (regionalne) samouprave iz st. 2 ovog čl. za koje Vlada RH proglasi katastrofu u smislu zakona kojim se uređuje sustav civilne zaštite. Dosadašnji st. 3. postaje st. 4. U dosadašnjem st. 4. koji postaje st. 5. iza riječi „zaštićeni najmoprimci“ dodaju se riječi „te na vlasnike koji su stekli nekretninu nakon 22. ožujka 2020. od srodnika bez naknade, nasljeđivanjem, darovanjem ili drugo stjecanje bez naknade.
Hvala lijepa. Jeste, jeste? [[Upadica: Nisam završio.]] A niste, onda dajte, pročitajte do kraja.
Dosadašnji st. 5. postaje st. 6. U dosadašnjem st. 6. koji postaje st. 7. iza riječi „zemljišne knjige“ dodaju se riječi „temeljem odluke o obnovi“, a riječi „80% iznosa“ zamijenjuje se riječima „ukupni iznosi“. Dosadašnji stavci 7. i 8. postaju stavci 8. i 9., dosadašnji stavci 9., 10., 11. i 12. brišu se. U dosadašnjem stavku 13. koji postaje stavak 10. iza riječi „fond za obnovu“ dodaje se zarez i riječi „Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje“. Iza dosadašnjeg stavka 13. koji je postao stavak 10. dodaje se stavak 11. koji glasi „za područja na kojima je proglašena katastrofa nakon dovršetka popisa i procjene štete vlada će posebnom odlukom utvrditi dodatne kriterije za financiranje obnove zgrada namijenjenih poljoprivrednoj, stočarskoj i gospodarskoj djelatnosti“.
Hvala. U ime kluba poštovani zastupnik Celjak.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre. Klub HDZ-a suglasan je.
6. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Amandman pod rednim br. 6. Odbora za zakonodavstvo prihvaćamo.
7. amandman Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika.
Amandman pod rednim br. 7. Kluba zastupnika HNS-a ne prihvaćamo jer je financiranje obnove propisano na odgovarajući način kroz prihvaćanje amandmana Kluba zastupnika HDZ-a na ovaj članak u maloprije izrečenom izmijenjenom obliku.
U ime kluba poštovani zastupnik Štromar.
Hvala lijepa. Ovo je jako ozbiljan i bitan amandman zato ću ga pročitat na brzinu da stane u dvije minute. „Nakon svake prirodne nepogode građani očekuju pomoć od svoje države. Sami ne mogu izaći na kraj s velikim količinom problema koja im se dešava istovremeno. U takvim situacijama država ima obvezu pomagati i dokazati svoju socijalnu osjetljivost, učinkovitost i pravednost. Upravo na tom tragu se i predlaže amandman na Zakon o obnovi zgrada na način da za osnovnu stambenu nekretninu svi građani budu izjednačeni i da RH svima financira konstrukcijsku obnovu u 100%-tnom iznosu. Pri tome ne treba zaboraviti da još ostaje veliki trošak za građane u višestambenim zgradama za uređenje njihovih stanova, stubišta, hodnika, a što ne ulazi u konstrukcijsku sanaciju. S druge strane 20% participacije vlasnika kolko bi ostalo predstavlja ogroman administrativni teret za službenike koji će rješavati tisuće zahtjeva za obnovu i one službenike u gruntovnici koji će zaprimati i upisivati na tisuće hipoteka za stanove i kuće u Gradu Zagrebu. To će naravno kočiti proces obnove. I treće, što je cilj te obnove od 20% i to samo za Zagreb i Zagrepčane? Što je cilj ili svrha tih 20%? Građani uglavnom nemaju taj novac, znači RH će upisivati hipoteke, a sav taj posao dokumentiranja, provjera, upisa hipoteka na tisuće predmeta. O čemu se radi? Misli li RH i ova vlada prisilno jednog dana naplatiti i tih 20%? Ja mislim da ne. Ako je cilj ovoj vladi da iseljava građane Zagreba iz njihovih stanova i prisilno prodaje njihovu imovinu kako bi se naplatila u javnim dražbama, to je onda poraz za našu državu. A ukoliko ta vlada neće raditi to [[Upadica: Hvala]] onda čemu prisila naplate od 20%?“
Hvala. Nisam shvatio, tražite glasanje ili prihvaćate ovako izmijenjen?
Tražim glasanje
Tražite glasanje. 8., izvolite.
g. Potpredsjedniče, imamo jednu tehničku zamolbu, nadam se da ćete razumjeti.
Slušam … [[Govornik se ne razumije]]
Dakle, ministar je pročitao dosta dugo kako prihvaća amandman u izmijenjenom obliku, možemo li dobiti to u pisanoj formi da znamo kod glasanja da sad ne tražimo jer transkripte će … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Naravno, naravno]] ako imate autoritet da nam ministar dostavi papir mi bi bili zadovoljni.
Naravno, ministar će vam dostaviti apsolutno taj papir, bez brige.
Hvala.
A sad ćemo prijeći na 8. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
A možete još jednom ponovit ako nije problem budući da je zaista nijansa u pitanju, a nisam sigurna jesam li ispravno uhvatila, svi ćemo dalje obrazlagat te amandmane.
Oprostite, nisam shvatio što bi…
Samo sam zamolila ako je moguće budući da nije HDZ-ov amandman prihvaćen nego izmijenjeni oblik, a da je riječ o nijansama i da se svi dalje referiramo na taj isti amandman, zamolila bih ministra ako može još jednom ponovit ovaj ključni dio koji se odnosi samo na financiranje, ne ovo mijenjanje točki, što je točno prihvaćeno izmjenama?
Ovako, ovako, dobit ćete, dobit ćete svi u pisanom obliku, puno je bolje da dobijete u pisanom obliku, možete ga u miru onda pročitati nego da ga ministar još jedanput sad iznova čita.
Pa to je dvije rečenice da kaže ovaj dio koji se…
Aaa pazite, ozbiljne su stvari i osjetljive su, prema tome bolje da dobijete u pisanom obliku. Ovaj, evo sad ćemo srediti da to dobijete u pisanom obliku.
Potpredsjedniče, ispričavam se. Dakle, pretpostavljam da kolegica misli, ispričavam se što pretpostavljam što mislite, a i to i mi mislimo neovisno da li ona misli da ovoga ako je suštinski prihvaćen amandman koji inkorporira slijedeće amandmane koje smo npr. i mi predložili, mi bi bili razmišljali eventualno možebitno da povlačimo naš amandman, zato nam je bitno da znamo što je prihvaćeno kako bi mogli dalje nastavit raspravu, pa u tom smislu … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne možete dodat po Poslovniku.
To, to ne vodi baš … [[Govornik se ne razumije]]
Al, evo zbog toga nije, tehničko je pitanje, ali je nijansa koja je bitna možda.
Oprostite, ali to su stvarno dvije rečenice samo da ministar jasno kaže što država financira 100%, koja područja, samo dvije rečenice, pogođena katastrofom ili potpomognuta ili nešto treće?
Evo ga, evo ga ovako, pogledajte, pogledajte rasprava je o tome završena. Dakle, svak je trebao slušati što se govori. Međutim, budući da sam svjestan toga da se radi o osjetljivim stvarima dobit ćete, evo sada napisano, u pisanom obliku, tako da može svako pročitati jel, to, pa donijeti svoju procjenu oko toga da li prihvaća daljnje amandmane ili ne prihvaća daljnje amandmane. Mislim da je to puno bolje nego da sad još jedanputa ministar čita nešto što je već pročitao i što ste trebali slušati. Upadica se ne čuje./... Evo ga, dobit ćete u roku od koje minute, doslovno. Evo, koliko treba da se iskopira. ... [[Upadica se ne čuje.]] Idemo, idemo, idemo na ovaj, 8. amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman pod rednim br. 8. Amandman Kluba zastupnika SDP-a na čl. 5 ne prihvaćamo jer je financiranje obnove propisano na odgovarajući način kroz prihvaćanje izmijenjenog amandmana Kluba zastupnika HDZ-a na ovaj članak.
Zastupnik Hajdaš Dončić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre. E sad, gledajte, kao što smo istaknuli par puta i u raspravama u ime kluba i u pojedinačnim raspravama, mi generalno mislimo da je zakon loš. Zašto kažemo da je loš? Zato jer ne predviđa određeni nadstandard, dakle ne predviđa neke stvari koje su možda u nekim sličnim europskim zemljama dakle danas postale normalno. Dakle samim tim zakonom i sa samim, da tako kažemo načinom obnove, mislimo da se definitivno neke stvari neće promijeniti, mi ga gledamo šire, gledamo ga i razvojno, gledamo ga ekonomski, gledamo ga i demografski. A drago nam je da tako loš zakon, da ste ipak prihvatili dakle amandman SDP-a koji ste kasnije, kako bi rekao kolega Bauk, inkorporirali u amandman HDZ-a i da ste saslušali i našu gradonačelnicu grada Siska te možemo reći da nam je to zapravo jedan zajednički amandman i da zajednički smo došli do nekog zajedničkog zaključka. Stoga ću vas pohvaliti sada na tome i zahvaliti i vjerojatno kad dobijemo čistopis ćemo i povući taj amandman. Inače, vjerojatno će Klub zastupnika SDP-a glasati za zakon, ali klub zastupnika [[Upadica: Ja se ispričavam ja moram.]]
Poštovani zastupnik Dretar dignuo je povredu Poslovnika ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Ja se ispričavam, ja sam dignuo povredu Poslovnika, ne zato što poštovani zastupnik Hajdaš Dončić ne govori istinu, nego govori mrvičak nepotpunu istinu jer još uvijek imamo u Termama Jezečica ljude koji su od ožujka mjeseca tamo ... [[Upadica se ne čuje.]] koji će u svibnju mjesecu morati iseliti van, spreman sam na opomenu, poštovani predsjedavajući, samo sam želio nadopuniti rečenicu g. Hajdaša Dončića.
Nju, nju ćete i dobiti, a inače ste fulali jer se radi o 9. amandmanu, ovo što vi govorite, ovaj sad. ... [[Upadica se ne čuje.]] Pa i dobili ste je. Sad ćemo, hajdmo pričekati, ja predlažem da napravimo stanku od 5 minuta, ovaj, jedno 2 do 3 sata, nećemo ipak tako nego ćemo napraviti jednu kratku stanku da svi dobijete pisani oblik ovoga ovaj, amandmana kako biste mogli onda procijenit da li ćete glasovati za njega ili protiv njega. Evo ga. Pa ne prihvatiti sada, glasovanje će biti sutra. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ja kao liječnik vam to ne mogu dozvoliti. STANKA U 20,23 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 20,26 SATI]] Evo, poštovane kolegice i kolege, ova kratka stanka je istekla nam pa idemo na 9., a prvo da dam riječ ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Ne, ne, saslušat ću 9.]] 9 amandman poštovanog zastupnika Siniše Hajdaša Dončića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Amandman pod rednim br. 9 zastupnika Siniše Hajdaša Dončića na čl. 5. ne prihvaćamo jer je financiranje obnove propisano na odgovarajući način kroz prihvaćanje amandmana Kluba zastupnika HDZ-a na ovaj članak.
Poštovani zastupnica Hajdaš Dončić.
Hvala vam na odgovoru, hvala vam i ovoj međupauzi na dodatnom obrazloženju. Drago mi je da će Krapinsko-zagorska županija po vašim riječima, a i u koordinaciji sa županom krapinsko-zagorskim kada proglase određenu, da tako kažemo, razinu elementarne nepogode, da će i stanovnici Krapinsko-zagorske županije imati pravo na 100%, da tako kažemo, konstrukcijske obnove. Ako je tome tako, evo, pohvaljujem ministre iako dolazimo iz iste izborne jedinice, pohvaljujem vaše razumijevanje, trud za sve stanovnike jer ovo je nešto više od obične dnevne politike i Klub zastupnika SDP-a i ja kao za amandman br. 9 dakle povlačimo i 8 i 9 [[Upadica: I 8 i 9. Dobro.]] hvala lijepo. I ujedno vas sve pozdravljam.
Hvala lijepo. 8 i 9 znači su povučeni. Sad je klub, sad je amandman br. 10 Kluba zastupnika Mosta.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Amandman Kluba zastupnika Mosta na čl. 5 ne prihvaćamo. Obrazloženje je potpuno identično jer je amandman sličan. Financiranje obnove propisano na odgovarajući način kroz prihvaćanje amandmana Kluba zastupnika HDZ-a na ovaj članak.
U ime Kluba zastupnika Mosta poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvaženi ministre, počet ću od pretpostavke bez imalo kritike i cinizma da je namjera zakonodavca bila pozitivna i dobronamjerna. Da ste htjeli pomoći 100%-tnom, iako samo konstrukcijskom obnovom potpomognutim područjima koja su teško stradala u ovom potresu. Međutim, kada ste počeli pisati taj zakon sjetili ste se da postoje i potpomognuta područja koja su stradala u ranijem potresu, a njima niste omogućili 100%-tnu obnovu stoga ste dodali u ogradama jedan dodatni kriterij proglašenja katastrofe, da biste se osigurali da ćete financirati 100% samo ova područja. Međutim, nastao je cirkus. Pritisnuti predizbornom kampanjom uoči lokalnih izbora odlučili ste da morate hitno inkorporirati Sisak i sve ovo, a to vidimo i po predloženim amandmanima, nije se svelo na borbu za ispravne u Ustavu utemeljene zakone nego na jedno predizborno prepucavanje. I zbog toga trenutno imamo prijedlog zakona koji je ustavno neodrživ. Ne može proglašenje katastrofe biti kriterij na temelju kojega ćete financirati obnovu. Zašto? Zato što, pojedinostavljeno ste zaboravili proglasiti katastrofu u ranijem potresu, a možda ćete je zaboraviti u nekom budućemu, dok se katastrofa, kao takva definira količinom štete koju je donijela, a koja je bila razmjerna u prethodnom potresu jednako ovome potresu koji se sada dogodio. Stoga taj kriterij ne smatramo dobrim, smatramo da treba utemeljiti nove kriterije i potpomognutosti i socijalne osjetljivosti, ali i da bismo inkorporirali i Sisak i druga pogođena područja, područja od geostrateške važnosti. I upravo zato zatražit ćemo da se o našem amandmanu glasuje.
Hvala lijepo. 11. amandman zastupnika Nikole Grmoje koji je identičnog sadržaja kao amandman br. 10.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Amandman pod rednim brojem 11. saborskog zastupnika Nikole Grmoje na čl. 5. ne prihvaćamo. Amandman je sličan kao i ovih 5 prethodnih pa je i obrazloženje slično kao i u obrazloženja prethodnih 5 jer je financiranje obnove propisano na odgovarajući način kroz prihvaćanje amandmana Kluba zastupnika HDZ-a na ovaj članak br. 5.
Zastupnika Grmoje nema pa moramo o tome glasovati. Amandman br. 12 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Hvala lijepo. Amandman pod rednim br. 12, amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka također, na čl. 5. također je sličan prijašnjim netom objašnjenim. Ne prihvaćamo jer je, kao što sam nekoliko puta do sada već ponovio, financiranje obnove propisano na odgovarajući način kroz prihvaćanje amandmana Kluba zastupnika HDZ-a.
U ime kluba, poštovani zastupnik Bakić.
Hvala lijepa poštovani ministre. Mi u Klubu zeleno-lijevog bloka dakle ostajemo pri svom amandmanu jer držimo neprihvatljivim da se zapravo ovaj članak oslanja na proglašenje katastrofe, što je kategorija koja je u diskrecionom domeni Vlade. Dakle mislimo da je ona previše ili u prevelikoj mjeri arbitrarna i stoga smatramo da je naš prijedlog mnogo konzistentniji. U drugu ruku, dakle naš prijedlog u suštini omogućuje isto, a to da je da se grade stanovi, kuće, područje oštećene u potresu, obnove u 100%-tnom trošku države, ako po ikojem kriteriju spadaju potpomognuta područja, bilo na razini županija, bilo na razini jedinica lokalne samouprave. S druge strane, također, skrećem pažnju da u našem amandmanu predlažemo još jedan stavak koji nam je neobično važan, a taj se tiče obnove zgrada javne nabave. Smatramo također, i u amandmanu smo predložili, da država u 100%-tnom trošku obnovi dakle zgrade javne nabave u kompletnom teritoriju Sisačko-moslavačke županije. Stoga dakle ostajemo kod amandmana i molimo da se o njemu glasa.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Amandman br. 13 zastupnice Katarine Peović.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Amandman pod rednim brojem 13 zastupnice Katarine Peović, također je podnesen na čl. br. 5., sličnog je sadržaja kao i 6 amandmana netom objašnjenih pa s obzirom da ga ne prihvaćamo i obrazloženje je gotovo pa identično, financiranje obnove propisano je na odgovarajući način, kroz prihvaćanje amandmana Kluba zastupnika HDZ-a na ovaj članak.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa samo ću se nadovezati na ovo što su već kolege prethodno objasnili, katastrofa je neodređen kriterij zbog čega je on u ovom zakonu uveden na mala vrata i njega stvarno bi trebalo izuzeti no dodat ću samo još jednu stvar koja je ovdje važna u ovom amandmanu, da se cjelovita obnova ne samo konstrukcija obnova, treba omogućiti sredstvima iz državnog proračuna jer ovdje govorimo o potpomognutim područjima. Ako dakle drugim područjima koja ne spadaju u tu kategoriju potpomognutih, imamo taj socijalni kriterij koji izuzima one koji ne mogu participirati sa 20% u toj obnovi, onda na potpomognutim područjima sve da tako kažem, tretiramo na neki način jel, kao socijalne kategorije ali moramo reći i zašto i zašto se taj kriterij treba održati kao dominantan a ne uvoditi kriterije. Zato što postoji prilično konkretan obrazac po kojem se određuju znači potpomognuta područja, prema odluci o razvrstavanju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave prema stupnju razvijenosti a u skladu s čl. 36. zakona, znači status potpomognutih područja imaju svoja područja ispod prosjeka razvijenosti RH odnosno 1 do 4 skupine jedinice lokalne samouprave i 1 do 2 skupine jedinica područne (regionalne) samouprave i to su taksativno, jel, prosječni dohodak po stanovniku, prosječni izvorni prihodi po stanovniku, prosječna stopa nezaposlenosti itd., dakle i ako se taj kriterij naveo kao kriterij koji ima neku uporište i ima neku klasifikacijski rezon, onda je nejasno zašto se uvodio i kriterij katastrofe. Moglo se uvesti, sad je pitanje, dakle da li i oni gradovi koji spadaju u ta potpomognuta područja trebaju imati isti status [[Upadica Reiner: Hvala lijepo, tražite glasovanje?]] Da, da, tražit ću glasovanje o amandmanu.
Hvala. 14. amandman zastupnika Zvane Brumnića.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Amandman pod rednim brojem 14 zastupnika Zvane Brumnića također na čl. 5. ne prihvaćamo jer predlagatelj smatra da je rok od 5 g. ali ne od dana potresa već od dana dostave završnog izvješća nadzornog inženjera za zabranu otuđenja obnovljene nekretnine a koji je propisan zakonom, i primjeren rok.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani ministre, ja sam već jedanput podnosio ovaj amandman i tada sam obrazlagao i sada vidimo što se događa. Dinamike obnove još nije ni počela, to znači da će određeni ljudi gledajući dinamiku obnove svojom nekretninom moći raspolagati tek za 10-ak, 15-ak godina. Mislim da je korektno da su svi građani kojima će država pomoći jednaki pred zakonom, znači da im rok teče od nekog fiksnog trenutka a taj jedini logični fiksni trenutak je bio dan potresa. Kad će njihova nekretnina biti obnovljena, ne ovisi o njima, ovisi o tome koliko će država u danom trenutku imati novaca i koliko će moći financirati tu obnovu. Tako da mislim da bi bilo korektno da prihvatite ovaj amandman [[Upadica Reiner: Tražite glasovanje?]] A tražim glasanje ako ga se ne prihvati.
Amandman br. 15 Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Amandman pod rednim brojem 15 Kluba zastupnika Domovinskog pokreta na čl. 6. ne prihvaćamo jer su predložena zakonska rješenja u skladu sa pozitivnim propisima koji reguliraju preraspodjelu proračunskih sredstava.
U ime kluba, poštovana zastupnika Vukovac.
Poštovani, uvažavajući činjenicu za eventualnim potrebama za brzim reakcijama i to zadiranjem u proračun izglasan od strane Hrvatskog sabora, apsolutno je neprihvatljivo uklanjanje svih ograničenja. Isto se apsolutno kosi i sa načelom jedinstva i točnosti proračuna izraženog u Zakonu o proračunu. Obzirom da ostaje a očito ostaje formulacija bez ograničenja, doći će do poremećaja u funkcioniranju korisnika proračuna budući da isti neće biti u mogućnosti planirati i provoditi svoje aktivnosti i to dulji vremenski period posebice s obzirom da nitko ne zna koliko će ovaj zakon i ova odredba biti na snazi i koliko će vremena trebati da se saniraju sve posljedice potresa. Potrebu propisivanje ograničenja posebno ističe i načelo uravnoteženosti iz Zakona o proračunu koji explicite propisuje dakle ako se tijekom proračunske godine zbog izvanrednih nepredviđenih okolnosti, povećaju rashodi i izdaci odnosno umanje prihodi i primici, proračun se mora uravnotežiti pronalaženjem novih prihoda i primitaka odnosno smanjenjem predviđenih rashoda i izdataka. Drugim riječima, vi ovdje derogirate ovlast Hrvatskog sabora kao i predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave da donose proračun odnosno izmijene i dopune proračuna i time se Vladi odnosno županima odnosno gradonačelnicima i načelnicima daju ovlasti raspolagati sredstvima proračuna svojevoljno i bez ikakvog ograničenja, dakle niti financijskog niti vremenskog kao i bez ikakve odgovornosti. Tražim glasovanje o amandmanu.
Amandman br. 16. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Amandman br. 17. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman pod rednim brojem 17 Kluba zastupnika SDP-a na čl. 7., ne prihvaćamo jer bi se usvajanje predloženog rješenja znatno otežala provedba zakona u pogledu primjene kriterija za oslobođenje od troškova sufinanciranja obnove.
Poštovani zastupnik Bauk u ime kluba.
Naš prijedlog je da se ne odreže sjekirom ima li neko pravo na 0% ili na 20%, mora li netko 0 ili 20% plaćati udio. Dakle, prijedlog je da se sukladno određenim kriterijima koji bi se jednako kontrolirali kao i ovi sada. Dakle, ne znam što bi otežalo osim što bi umjesto jedne, imali 4 kategorije, određenom djelu stanovništva omogućuje da sudjeluje ne sa 20 ili ne sa 0 nego sa 5%, 10 i 15. Na taj način bi to bio pravedniji sustav. dakle, olakšali bi jednom djelu građana koji su možda tek malo iznad onog minimuma gdje ne ostvaruju pravo na 100% nego na 80% i bilo bi im lakše, bilo bi pravednije. Tražimo glasanje.
Amandman br. 18 Kluba zastupnika Mosta.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Amandman pod rednim brojem 18 Kluba zastupnika Mosta na čl. 7. ne prihvaćamo iz razloga što je prihvaćanjem amandmana Kluba zastupnika HDZ-a u izmijenjenom obliku a i Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka prijedlog zakona novotehnički dorađen i propisano je donošenje posebne odluke kojom će se utvrditi dodatni kriteriji za financiranje obnove zgrada namijenjenih poljoprivrednoj, stočarskoj i gospodarskoj djelatnosti.
U ime kluba, poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle, stvar je u tom da smatramo nepoštenim da Vlada nakon proglašenja katastrofe i na područjima koja su definirana kao potpomognuta mada to više i nije kriterij, nakon završetka propisa i procjene štete posebnim odlukama utvrđuje dodatne kriterije za oslobođenje od uplata sredstava za obnovu od strane vlasnika jer to smatramo da mora biti jasno i nedvosmisleno definirano samim zakonom a nikakvim naknadnim odlukama. Da ljudi znaju financira li se ili se ne financira, što se financira i u kojem opsegu se financira. Ako nama ovdje kao zakonodavcima nije jasno što je točno u pitanju, kako onda možemo očekivati da će se građani uopće prijavljivati u ovaj postotak financiranja jer već vidimo da sada sa Zagrebom imamo veliki problem, možemo pretpostaviti što će tek biti s prijavama na ovo. Kada govorimo o naknadnim odlukama, ovo nije tek formalni amandman, treba podsjetiti na ono što se dogodilo sa Zakonom o obnovi tada Zagreba i Krapinsko-zagorske županije, ovaj zakon koji mijenjamo, da je donesen program mjera koji je već na početku smanjio ambiciju, prepolovio iznos obnove na 42 milijarde što se kao štednja itekako osjeti i u opsegu i dosegu te obnove i toga što će se točno obnavljati i do koje mjere će se konstrukcija samo pojačavati ili vraćati u prijašnje stanje. Naš je strah da će se slično dogoditi i sa dodatnim odlukama i u ovom slučaju koji se odnosi i ona ove dvije županije, stoga želimo sve jasno i nedvosmisleno u zakonu, nikakvim podzakonskim aktima i dodatnim posebnim odlukama.
Tražite glasovanje? … [[Upadica Selak Raspudić, ne razumije se.]] 19. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Amandman pod rednim brojem 19 Kluba zastupnika zelenog-lijevog bloka na čl. 7. prihvaćamo iz nomotehničkih razloga a predložena odredba je sadržajno dorađena i preuzeta u čl. 5. prijedloga zakona kako ne bi bilo kontradiktornosti. Na predloženi način se cjelovito uređuje mogućnost donošenja posebne odluke kojom će utvrditi dodatni kriteriji za financiranje obnove nakon izvršene procjene štete, zgrada namijenjenih poljoprivrednoj, stočarskoj i gospodarskoj djelatnosti.
U ime kluba, poštovani zastupnik Bakić, prihvaćate?
Oprostite g. ministre, čini mi se da ste povezali s dva naša amandmana, 19. i 20. 20. dakle govori o zgradama gospodarske namjene odnosno o gospodarskim objektima, 19. govori o čl. 7. stavku 3. kojeg ste prihvatili, nije li tako? Dakle u svakom slučaju, 19. amandman, koliko sam razumio …
Ja bih zamolio s obzirom da smo raspravu o sadržaju zakona završili, dakle mislim da sam dao vrlo jasno obrazloženje, ako ga prihvaćate, dobro, ako ne, glasovat ćemo o sadržaju amandmana. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Tako je [[Upadica Reiner: 19. amandman je prihvaćen u izmijenjenom obliku.]] 19. amandman ako ga želite doslovno pročitati. „Predloženi novi stavak 3. briše se.“ I mi se slažemo s time da se predloženi novi stavak briše.
Znači amandman je prihvaćen.
Dakle, mi smo predmetni stavak 3. čl. 7. uklopili u čl. 5. stavak 11. i dodatno pojasnili što želimo.
Ok, idemo na čl. 20. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Hvala lijepo. Amandman pod rednim brojem 20., amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka na čl. 9. ne prihvaćamo iz razloga što je prihvaćanjem amandmana Kluba zastupnika HDZ-a u izmijenjenom obliku posebnom odredbom zakona uređeno i pitanje propisivanja dodatnih kriterija za financiranje obnova zgrada namijenjenih poljoprivrednoj, stočarskoj i gospodarskoj djelatnosti posebnom odlukom Vlade.
U ime kluba, poštovani zastupnik Bakić.
Hvala vam. Tu smo sad gdje sam maloprije intervenirao. Dakle, ako shvaćam, kasno je, svi smo umorni, malo dekoncentrirani, dakle sad smo došli na meritum, sad smo došli na amandman br. 20 i odmah ću reći mi kod njega ostajemo. Dakle, kao što sam rekao, s jedne strane on je konzistentan s našim prvim amandmanom, to je inače na mom popisu amandman br. 4, mi dakle zaista smatramo da je potrebno eksplicitno u ovom zakonu predvidjeti obnovu gospodarskih objekata i u tom pogledu kod našeg prijedloga, to tim prije što kako kaže ministar, Vlada predviđa da se zapravo financiranje obnove gospodarskih poljoprivrednih objekata, definira tek nekom budućom odlukom Vlade, mi smatramo da to nije dobar put i da to treba odmah ugraditi u ovaj zakon, stoga dakle kako sam rekao, kod amandmana ostajemo i molimo da se o njemu glasa.
Hvala. Tražite glasovanje, dakle. 21. amandman zastupnice Katarine Peović.
Hvala. Amandman pod rednim brojem 21 zastupnice Katarine Peović na čl. 9. identičan je i kao 4 amandmana prethodna pa je i samo pojašnjenje gotovo pa identično, ne prihvaćamo ga iz razloga što je prihvaćanjem amandmana Kluba zastupnika HDZ-a u izmijenjenom obliku posebnom odredbom zakona uređeno i pitanje propisivanja dodatnih kriterija za buduće financiranje obnove zgrada namijenjenih poljoprivrednoj, stočarskoj i gospodarskoj djelatnosti.
Poštovana zastupnica Peović.
Ma evo samo bi ukratko ponovila šta je problem, ono što nas ovdje muči kad smo predložili ovaj amandman je da se stvar trebala riješiti zakonom, znači u zakon se nije uvrstilo nego se sa tim HDZ-ovim amandmanom predviđa da će se tek posebnom odlukom utvrditi te dodatne kriterije za financiranje obnove zgrada namijenjenih poljoprivrednoj, stočarskoj i gospodarskoj djelatnosti. Ono što smatramo da nije ok jer da se tek nekom budućom posebnom odlukom to definira dok je to sasvim, mislim, jednostavno moglo postat dio zakona, uz to, ti objekti za stočarsku, gospodarsku djelatnost se naravno vezuju uz taj kraj s obzirom da smo sve industrije iz mračnog socijalizma tamo već davno ukinuli.
Tražite glasovanje, jel? Amandman br. 22 Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Amandman pod rednim brojem 22, amandman Kluba zastupnika Domovinskog pokreta na čl. 10. ne prihvaća se jer su kulturno-povijesno cjeline na području Sisačko-moslavačke i Karlovačke županije unesene u zakon temeljem podataka nadležnog ministarstva dok za područja Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije, nije bilo podataka o štetama unutar tih povijesnih cjelina.
U ime kluba zastupnika, poštovana zastupnica Vukovac.
Dakle, poštovani, amandmanom na čl. 10. smo zatražili da se povijesnoj ubranoj cjelini grada Zagreba dodaju riječi „ i kulturno-povijesnim cjelinama na području Sisačko-moslavačke, Karlovačke, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije“, zašto? Zato jer su potresom od 28. i 29. prosinca 2020. zahvaćene i Zagrebačka te Krapinsko-zagorska županije koje obiluju kulturno-povijesnim cjelinama te nema razloga da se navedene županije izostave iz ovog članaka pogotovo uzevši u obzir saznanja da su primjerice na području grada Zaprešića određena oštećenja nastala na dvorcu i kapelici koji su sastavni dio kulturno-povijesnog kompleksa Novi dvori Jelačićevi, stoga moram konstatirati da nam je iznimno žao jer ste ova područja izostavili kao da on nisu sastavni dio RH. i naravno, tražim glasovanje o amandmanu.
23. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo.
24. amandman Kluba zastupnika Mosta.
Prihvaćamo.
25. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo.
I 26. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo.
Hvala lijepo. Sada imamo izjašnjavanje u svezi Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije. Zastupnik Davorko Vidović predložio je Hrvatskom saboru slijedeći zaključak: Obvezuje se Vlada RH da svaka tri mjeseca podnese Hrvatskom saboru izvješće o svim poduzetim radnjama za otklanjanje šteta nastalih potresom 28. i 29. 12. 2020. g. na području grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije, Zagrebačke županije, Sisačko-moslavačke županije i Karlovačke županije.“ Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Predloženi zaključak predlagatelj ne prihvaća jer smatramo da je izvještavanje o aktivnostima i troškovima obnove koje je ministarstvo dužno kvartalno objavljivati u cijelosti i informirati javnost sukladno propisima iz područja prava na pristup informacija, adekvatno uređeno čl. 5. stavkom 13. koji ovim izmjenama i dopunama zakona postaje stavak 10.
Zastupnika Vidovića nema pa ćemo o tome morati o ovom zaključku glasovati. Sad ćemo ić na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izvršavanju kazne zatvora, drugo čitanje P.Z. br. 11. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Veljko Kajtazi i Kluba zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić, najprije na amandman br. 1. na čl. 2. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćamo potpredsjedniče sve amandmane Odbora za zakonodavstvo, zastupnika Veljka Kajtazija, te amandmane Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala, s time smo onda riješili prilično brzo to, Sada bismo prešli na izjašnjavanje o amandmanima. Najprije izjašnjavanje o amandmanu na prijedlog Nacionalne razvojne strategije RH do 2030. g., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu, poštovana ministrica regionalnog razvoja i fondova EU-a, Nataša Tramišak, izvolite.
Hvala. Poštovani zastupnici, uvaženi amandman na prijedlog nacionalne razvoje strategije RH do 2030. amandman je podnio Klub zastupnika HDZ-a u HS. Predloženi amandman je u smislu dodavanja pokazatelja uspješnosti koji glasi udio privremeno zaposlenih u ukupno zaposlenima o smanjenju Ugovora na određeno vrijeme. Početna vrijednost pokazatelja 18,1% ugovora u referentnoj 2019.g., a ciljana vrijednost u 2030.g. je dostići vrijednost prosjeka država članica EU koji je bio na 15,1%. Isto je u skladu sa programom Vlade RH o redefiniranju radnog zakonodavstva gdje će jedna od glavnih tema biti smanjenje broja ugovora na određeno i povećanje sigurnosti hrvatskih radnika. Također u skladu je s prijedlogom ove Nacionalne razvojne strategije gdje je pored ekonomske naglašena i socijalna dimenzija zaposlenosti, kvaliteta radnih mjesta. Stoga smatramo da definiranje pokazatelja koji će ukazivati da se isto poboljšava doprinosi kvaliteti i mjerljivosti Nacionalne razvojne strategije do 2030. Slijedom svega navedenog s obzirom da prijedlog ima i podršku resornog Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, amandman se usvaja.
Hvala lijepa. Hvala lijepo, postaje sastavni dio prijedloga. Sada je izjašnjavanje o, podnositelja amandmana o Kluba zastupnika SDP-a koji predlaže HS donošenje slijedećeg zaključka: „Zadužuje se Vlada RH da izmjeni sastav upravljačkog odbora za izradu Nacionalne strategije RH do 2030.g. na način da upravljački odbor umjesto jednog predstavnika HS i njegovog zamjenika čine ukupno 6 predstavnika HS i njihovih zamjenika, 3 iz redova zastupnika vladajuće većine i 3 iz redova oporbe.“. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o predloženom zaključku. U ime predlagatelja tko će, aha pardon, ovaj poštovana ministrica Regionalnog razvoja i fondova EU Nataša Tramišak, izvolite.
Hvala. Poštovani zastupnici, predloženi zaključak se odbija, Vlada RH je 28. rujna 2017.g. donijela Odluku o osnivanju upravljačkog odbora i izvršne radne skupine za izradu Nacionalne razvojne strategije RH do 2030.g., čime je i formalno započet proces izrade same Nacionalne razvojne strategije. Prema predmetnoj odluci predstavnik HS već čini dio upravljačkog odbora, te se time predmetni zaključak ne prihvaća. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. U ime predlagatelja poštovani zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Ja moram priznati da sam u jednom dijelu svoje duše osjetio olakšanje, a u drugom je bilo teško. Što se tiče olakšanje, dakle skinuli ste sa nas odgovornost da pokušamo popraviti barem u provedbi ovaj katastrofalno loš uradak protiv kojega ćemo sutra glasati, ali s druge strane kao odgovorni političari ipak nam je malo teško što nismo dobili priliku da barem pokušamo popraviti ovako katastrofalni uradak koji će se morati provoditi. Zbog toga naravno ne možemo podržati strategiju, a uostalom ovakav zaključak ste odbili kod imenovanja upravnog odbora, dakle nije to niti sa vaše strane, niti sa naše strane ništa novo. Tražimo glasanje.
Hvala lijepa.
Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, dobro jutro. Zahvaljujem predstavnicima medija, krećemo prema najavi sa: - Izvješće o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti COVID-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u Republici Hrvatskoj za razdoblje 11. ožujka 2020. do 15. siječnja 2021. Podnositelj je Vlada na temelju zaključka Hrvatskog sabora donesenom na 4. sjednici 4. prosinca 2020. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Prije nego što dam riječ predstavniku podnositelja za dodatno obrazloženje, vidim da su se neki javili, vidio sam kolegicu Selak Raspudić, pretpostavljam da tražite stanku, izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, u ime Kluba zastupnika Mosta tražim stanku u trajanju od 10 min jer je ovo izvješće upitne vjerodostojnosti i razotkriva neke prakse koje se tiču šire javnosti i nadilaze ovu samu točku. U tom smislu želim upozoriti na nekoliko stvari. Prvo je pitanje cijepljenja. Hrvatski građani trebaju znati da u ovom se izvješću navodi da prevedem, da ćemo mi postati dileri cjepiva. Da ćemo nabavljati više cjepiva nego što nam treba da bi smo EU učinili privlačnim tržištem a nakon toga to ćemo cjepivo preprodavati ili donirati. Druga stvar, kažem da je ovo izvješće upitne vjerodostojnosti. Upitne vjerodostojnosti jer u njemu se kaže jedna od ključnih brojki da ćemo nabaviti oko 6 800 000 doza cjepiva zato što su to potrebe hrvatskih građana dok se u zaključku Vlade od 23. prosinca na koje se ovo izvješće također poziva. Navodi da ćemo nabaviti 5 900 000 doza cjepiva, što su potrebe hrvatskih građana. Kako su potrebe hrvatskih građana preskočile gotovo jedan milijun u nekoliko tjedana? Jesmo li porodili nekakvih 500 000 Hrvata više pa smo tako dobili dodatne potrebe za cjepivom? To su objašnjenja koja su nužna da bi se uopće o ovom izvješću razgovaralo. I treće, postupak javne nabave. Više puta smo inzistirali da nabavku medicinske opreme vratite u postupak javne nabave, rekli ste da je to nemoguće jer tako čuvate strateške interese Hrvatske. U ovom izvješću saznajemo da EU provodi zajednički postupak javne nabave za Remdesivir i za respirator. Znači standardi koji EU mogu kod nas su neprihvatljivi. Možda je EU glupa što radi javnu nabavu jer ne čuva svoje strateške interese. To su odgovori o kojima želimo dodatno razgovarati.
Hvala vam. Stanka je odobrena. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, molim stanku u trajanju od 10 min u ime kluba Centra i GLAS-a. Željno smo očekivali ovo izvješće. ... [[Govornik se ne razumije.]] korona već godinu dana. Kroz tih godina imali smo niz i dobrih stvari ali i niz pogrešaka. Ono što smo očekivali da će u ovom izvješću biti, da će biti jedna analiza što i kako činiti u nekoj budućnosti kada se takve stvari dese i moram priznati da sam iskreno razočarana. Razočarana sam iz jednostavnog razloga što ovdje imamo niz odluka što i kako ali trebalo je napraviti nekakvu analizu svega toga. Trebalo je napraviti analizu pogrešaka iz kojih smo nešto naučili da nam se u budućnosti to ne desi. Dakle niz tih strana do iznemoglosti nabrajati sve moguće stvari nije dobro. Ono izvješće biti trebalo kao i svako izvješće, niz zaključaka što činiti u budućnosti. Dakle, nema udžbenika iz kog je bilo tko mogao naučiti kad se desi tako jedna bolest koju svi zovu sotonom bolesti 19. st. kada je jedina stvar protiv nje ostati doma i ostati u izolaciji ali što činiti dalje? Što činiti u ovom trenutku? Koje su to pogreške bile iz kojih smo nešto naučili? Mi to iz ovog suhoparnog izvješća zaista nismo mogli vidjeti. Dobro znate da je i lock down bez obzira kakav je bio, na određeni način ograničio i naše slobode. Ja sam očekivala da možda uz ministra Beroša tu bude i predstavnik MUP-a, da možemo raspraviti o tim stvarima. Dakle, ovo je trenutak kad u Saboru možemo raspravljati o nečemu što nam je postala svakodnevnica a ono što sigurno svi zajedno ne želimo da nam to bude svakodnevnica. Hvala lijepo.
Idemo na trći zahtjev za stanku, poštovana kolegica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa, predsjedniče Hrvatskog državnog sabora. Tražim stanku od 10 min u ime Domovinskog pokreta. Svi znamo da je ova kriza pogodila gospodarstvo ne samo Hrvatske nego i cijelog svijeta. Kolegica Mrak-Taritaš bi voljela ovdje vidjeti nekoga iz MUP-a, ja bi voljela vidjeti nekoga iz Ministarstva gospodarstva, financija jer činjenica je da upravo mali poduzetnici su najviše pogođeni mjerama koje se koriste za suzbijanje epidemije. Iz ovog izvješća mi imamo jedan pregled mjera vrlo detaljan i popis apsolutno svih mjera koje su do sada donesene ali mi ne znamo u kojem smjeru će stožer dalje ići. Naši gospodarstvenici pogotovo mali koji su najugroženiji u ovoj krizi, moraju znati kako će poslovati, oni ne znaju što se dešava, donose se mjere a ne donose se u isto vrijeme i mjere za kompenzaciju gubitaka koje oni imaju u svom poslovanju pa onda idu neki pregovori, natezanja poput piljarica na placu a oni tako ne mogu poslovati, moraju znati u isto vrijeme kada se donesu mjere zabrane, koje su i kompenzacijske mjere koje su bile izdašne, ali njima dovode jednu veliku dozu neizvjesnosti u njihovo poslovanje koje se očigledno i dalje nastavlja. Hvala lijepa.
I ova stanka je odobrena. Sada je na redu poštovana kolegica Rada Borić, izvolite.
Dobar vam dan, poštovanje svima. Moje je pitanje budući da znamo da i za Hrvatsku, EU i dogovarala i potpisivala ugovore, vidimo u kakvoj smo sada situaciji oko cjepiva. Zanima me kakve izlazne strategije imamo u ovom trenutku, koliko su autonomne naše institucije zdravstva oko alternativnih cjepiva, pa bih molila odgovor što uopće mislimo, kakav je naš stav o svim drugim cjepivima, npr. o Sputniku ili Sinofarmu, da li smo ikakva istraživanja vezano uz to napravili?
Dobro. Više nema zahtjeva, onda ćemo… Kolega Reiner, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] mikrofon svoj? [[Upadica: Evo, može. Vratite, vratite vrijeme samo molim vas.]] Budući da vidim ogromnu brigu članova oporbe za građane i ovu temu, tražim stanku da podsjetim na njihove neke izjave. Od toga da su 5.9. nekoliko zastupnika sudjelovalo na prosvjedu protiv mjera za suzbijanje korone i protiv cijepljenja, do izjave 25.10. u Dnevniku jednog zastupnika oporbe, mi ćemo za 10-tak dana sigurno prijeći 10 tisuća zaraženih na dan, mjere koje se donose nisu dovoljne, 25.10. Pa onda 15.4., prvi val, opet, jedna zastupnica oporbe, odgađaju se na neodređeno vrijeme operacije zloćudnih tumora nakon što je zatvoreni KB Dubrava, to je strašno, neistina. Zatim, 2.12. opet rasprava u Saboru i jedan zastupnik oporbe, bojim se da ovim odlukama izmjenama zakona se vraćamo u mračno razdoblje totalitarnih režima, bojim se da ovim izmjenama i dopunama zakona nećete postići željeni cilj, smanjenje korona pandemije, itd., itd. Jedan drugi zastupnik je rekao, ja bi rekao da je taj zakon napravljen tako da nas direktno gura u koruptivne radnje, pa onda isti zastupnik 10.12., to se mora zaustaviti jer je procjena ozbiljnih institucija da je Hrvatska došla tek do 50% oboljenih i teških posljedica, pretpostavka je da će do ožujka biti 8 do 10 tisuća smrtnih ishoda i na to trebamo pripremiti naše stanovništvo, netko mu mora početi govoriti istinu i napokon, sustav niste uopće pripremili za suzbijanje pandemije, niste pripremili pružanje liječničkih usluga, zdravstvene usluge su postale nedostupne, Stožer u ovom sustavu [[Upadica: Hvala vam.]] s ovim ovlastima jedno nepotrebno [[Upadica: Hvala kolega Reiner.]] i suvišno tijelo. Hvala vam.
Stanka će biti odobrena. Idemo sada na 6. zahtjev, kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvaženi g. ministre, uvažene kolegice i kolege. Činjenica je da RH u zadnjih nekoliko tjedana ima ozbiljno smanjenje broja zaraženih. Mislim da nisam jedini koji će to smanjenje broja zaraženih dovesti u vezu sa strožim mjerama i slobodno mislim da možemo reći da postoji ozbiljna indicija da mjere djeluju. Ali, onda se postavlja pitanje, unatoč ovome što sada govori kolega Reiner, zbog čega te mjere nisu donesene ranije? Zbog čega je trebalo čekati preko mjesec dana od početka listopada do kraja studenoga da se donesu konkretne strože mjere? Zbog čega se dozvolilo da deseci tisuća budu zaraženi, a stotine nepotrebno umru? To je pitanje koje moramo postaviti, a na koje vi, kolega Reiner ne odgovarate. Nego izigravate cijelu tu priču i vrijeđate. Ovo su ozbiljna pitanja koja danas moramo raspraviti i iz njih izvući zaključke. Ako smo pogriješili jednom, nemojmo pogriješiti ponovo. Međutim, ovo izvješće ima jedan ozbiljan, ozbiljan nedostatak i na njega ćemo ukazati, a to je da i dalje ne postoji dubinska analiza koja će pokazati što su izvori zaraze i zbog čega zatvaranje, primjerice, ugostiteljskih objekata, a istovremeno dopuštanje rada nekih drugih je korisno i učinkovito? Poštovane kolegice i kolege, takva dubinska analiza predstavljala bi svojevrstan radar. Radar koji je nama potreban, da kroz ovu pandemiju ne letimo kao kroz maglu, a tog radara nažalost nema. Hvala.
Hvala vama. I idemo na 7. zahtjev za stanku, kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, tražim stanku ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta. Poštovani ministre, ovdje je ključno pitanje koje vjerojatno svi građani Hrvatske postavljaju sami sebi, kako to da u BiH rade ugostiteljski objekti i kako to da je broj oboljelih, zaraženih ljudi na respiratoru i hospitaliziranih u Bosni sve manji i manji, i da je epidemiološka situacija u toj državi bolja nego u Hrvatskoj, a u Hrvatskoj imamo strogi lockdown, odnosno ugostitelji, restorani, kafići, ne mogu raditi. I sad me zanima jesu li Bosanci pametniji od nas ili smo možda mi pametniji? U čemu je problem? U čemu je problem? Objasnite mi ovo. Kako to BiH ima danas samo 400 oboljelih? A nema lockdowna. I druga stvar koju bi ja ovdje obratio pažnju hrvatskoj javnosti je koliko je EU smiješna tvorevina. Andrej Plenković nam se ovdje sa ove govornice hvalio 10 puta kako je naručio tisuće i tisuće cjepiva. Milijune cjepiva, a naposljetku jedna Srbija koja nije u EU, koja je po gospodarskom razvoju čak i iza nas je već cijepila 320 tisuća ljudi, ja ovdje moram naglasiti da sam, da se cijepi svatko prema svom nahođenju vlastitom, a Hrvatska koja je u toj naprednoj EU, nije u prilici onima koji se žele cijepiti, omogućiti cjepivo.
I ova stanka bit će odobrena. Imamo li još zainteresiranih? Ako ne, nastavit ćemo točno u 10 sati. STANKA U 9,48 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,59 SATI]] Poštovane kolege i kolegice, nastavljamo s radom i kao što sam najavio, sada će predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje. Pozivam poštovanog ministra zdravstva Vilija Beroša da nam se obrati, bio mi je najavio da će jedan dio govora govoriti i poštovana državna tajnica u MUP-u Terezija Gras. Izvolite, ministre.
... [[Govornik naknadno uključen.]] 2020. g. na 4. sjednici nakon donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti a kojim se Vlada RH zadužuje da Hrvatskom saboru 3 puta godišnje dostavlja izvješće u učincima provedbe mjere iz zakona, ovim putem vam se u ime Vlade RH obraćam i izvještavam vas o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti COVID-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u RH za razdoblje od 11. ožujka 2020. do 15. siječnja 2021. g. i to danas na 339. dan od početka epidemije. Izvješće obuhvaća opis aktivnosti koje je je poduzimala Vlada RH, Stožer civilne zaštite RH i druga tijela radi zaštite javno-zdravstvenog interesa odnosno provedbi mjera i postupaka koje su usmjereni na zaštitu zdravstva pučanstva na području RH uslijed epidemije ove bolesti. Provedba i učinci mjera zaštite pučanstva od bolesti COVID-19, detaljno su obrazloženi u izvješću i potkrijepljeni odgovarajućim dodacima pregledom odluka, rješenja, uputa i preporuka te drugih akata donesenih tijekom trajanja epidemije. Izvješće također obuhvaća i obrazloženje odredbi novela Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti iz travnja i prosinca 2020. g. kao i tijek upravljanja epidemijom bolesti CIVID-19 u Hrvatskoj. Rukovodeći se načelima djelotvornosti i razmjernosti a zbog stalne opasnosti od eksponencijalnog rasta broja oboljelih, bilo je potrebno osmisliti mjere radi postizanja legitimnog cilja zaštite života i zdravlja građana. U tom smislu RH je vrlo rano započela sa provedbom epidemioloških i drugih mjera usmjerenih na suzbijanje i širenje ove infekcije. Jedna od prvih mjera ukoliko se sjećate, bio je granični nadzor nad povratnicima iz zahvaćenih područja sa ciljem ranog otkrivanja oboljelih osoba. U vezi sa pripremom zdravstvenog sustava na posebne okolnosti epidemije bolesti COVID-19, Vlada RH i Ministarstvo zdravstva od početka epidemije kontinuirano poduzimaju mjere kako bi se prilagodio i unaprijedilo funkcioniranje zdravstvenog sustava u izvanrednim situacijama epidemije bolesti COVID-19. U sklopu međunarodnih aktivnosti 28. siječnja 2020., hrvatsko predsjedništvo Vijećem EU-a aktiviralo je mehanizam integriranog političkog odgovora na krizu. Navedeni mehanizam specifičan je za potrebe horizontalne, međuresorne koordinacije, razmjene informacija o svim pitanje vezanim uz ovu bolest a isti omogućuje blisku operativnu suradnju između država članica. Tijekom hrvatskog predsjedanja EU-om nadalje, u prvoj polovini 2020. organizirani su 2 izvanredna vijeća za zapošljavanje socijalne politike zdravstva i pitanje potrošača, dakle epsko vijeće u formatu ministara zdravstva i 5 neformalnih video konferencija ministara nadležnih za zdravstvo. Navedeni događaj odradili su aktualne teme povezane s ovom bolešću te posljedično, primjereni modalitet koordinacija država članica kako bi se smanjio utjecaj bolesti na čitavu EU. S obzirom na proglašenu epidemiju te cjelokupnu epidemiološku situacija a u cilju što učinkovitijeg sprječavanja suzbijanja širenja bolesti COVID-19, ukazalo se neophodnim pristupiti izmjenama i dopuna Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Na taj način osigurane su pravne pretpostavke za što učinkovitije provođenje mjera zaštite pučanstva od te nove zarazne bolesti. Izmjenama i dopunama zakona uspostavljen je institucionalni model upravljanja krizom primjeren težini urgentnosti pandemije koji omogućuje brzo djelovanje u slučaju rasta broja oboljelih kao i ostvarenje načela djelotvornosti i načela razmjernosti. Navedeni model osigurava da poduzete mjere postižu zadane ciljeve, u prvom redu zaštitu zdravlja i života ljudi. Mjere koje se provode po navedenim načelima istodobno strogo odgovaraju potrebama datog trenutka i traju samo dok to okolnosti zahtijevaju sve kako bi Ustavom zajamčene slobode i prava građana u svakom trenutku biti ograničena samo u opsegu koji je nužan i koji odgovara naravi potrebe za njihovim ograničenjem. Stožer je pravovremeno sukladno epidemiološkoj situaciji donosio a kada je to epidemiološka situacija dopuštala, i ublažavao uvedene mjere. Bitno je naglasiti da stožer od početka svakodnevno prati epidemiološku situaciju i pravovremeno reagira sam ili u koordinaciji sa županijskim stožerima održavajući fleksibilan pristup provedbe javnog zdravstva, razlikovala se ponekad među županijama posebno u odnosu na opseg mjera. Naime, epidemiološka situacija bila je tijekom epidemije povremeno obilježena značajnim razlikama u kumulativnim stopama incidencije novozaraženih osoba po pojedinim županijama zbog čega je bilo potrebno imati modulirani odgovor sukladno kompleksnosti trenutne situacije. Suzbijanje epidemije u RH obilježila su dva vala kao što znate. Prvi val tijekom proljeća i početkom ljeta 2020. g., obilježile su stroge epidemiološke mjere ograničavanja društvenih okupljanja uz ograničenje mobilnosti građana koje su praćene vrlo efikasnim suzbijanjem epidemije. Kraj svibnja te u prvoj polovini lipnja 2020., u više smo navrata bilježili i razdoblja i do nekoliko dana bez novozaraženih osoba. Zbog dobrih epidemioloških rezultata u prvom valu, omogućili smo odvijanje turističke sezone i aktivacije gospodarskih aktivnosti. Dolaskom jeseni sukladno predviđanjima epidemiolog, Europu je pa tako i Hrvatsku, zahvatio snažan drugi val pandemije. Unatoč permanentnoj i transparentnoj svakodnevnoj komunikaciji sa građanima i apeliranje na pridržavanje mjera, dogodio se skok u dnevnom broju zaraženih. Početkom listopada 2020. bilježi se izrazito povećanje broja slučajeva. Trend rasta broja novozaraženih traje do sredine prosinca, nakon čega se uslijed uvođenja dodatnih epidemioloških mjera 28. studenog 2020. epidemiološka situacija počinje smirivati. Od sredine prosinca 2020. pa do danas broj aktivnih slučajeva je u padu. Današnja incidencija je 119,5 novozaraženih u 14 dana na 100 tisuća stanovnika, po čemu smo na 7. mjestu uspješnih zemalja EU. Tijekom cijelog trajanja epidemije, Ministarstvo zdravstva temeljem odluka i mjera ministra zdravstva i Stožera civilne zaštite sukladno preporukama HZJZ-a kontinuirano provodi brojne aktivnosti koje pomažu unaprjeđenju i organizacije rada u zdravstvenom sustavu koji se svakodnevno prilagođava zahtjevima epidemiološke situacije u zemlji. Pritom je imperativ bio osigurati pravodobnu zdravstvenu zaštitu pacijentima oboljelih od Covid bolesti, Covid-19, ali vodeći računa da se i dalje kontinuirano zbrinjavaju hitni i prioritetni pacijenti, osobito onkološki. U skladu sa potrebama zdravstvenih ustanova, Ministarstvo zdravstva je odlukama o privremenom rasporedu radnika i medicinsko-tehničke opreme, ukupno rasporedilo 924 radnika na privremeni rad u 20 zdravstvenih ustanova te je dalo na korištenje 138 komada medicinsko-tehničke opreme, od čega najveći broj su respiratori. Prve pacijente oboljele od Covid-19 zbrinjavala je Klinika za infektivne bolesti dr. Fran Mihaljević, s obzirom na porast broja oboljelih, ustrojavaju se primarni respiratorno-intenzivistički centri kao središnji centri za prijem i liječenje pacijenata i u to u KB Dubrava, KBC-u Split i KBC Osijek. Kao mjesto privremenog pružanja zdravstvene skrbi oboljelima od bolesti Covid-19 ustrojena je i Arena Zagreb. Još proljetos tada nije bila u funkciji i ista je opremljena za rad medicinsko-tehničkom opremom i potrebnim brojem zdravstvenih i nezdravstvenih djelatnika. Sa porastom broja oboljelih u njihovo liječenje postupno su uključene akutne županijske bolnice, poput varaždinske i čakovečke, koje su raspolagale potrebnim kadrom i opremom za zbrinjavanje oboljelih od Covida-19 uz stalnu pomoć Ministarstva zdravstva. S jedinicama lokalne samouprave i županijskim stožerima civilne zaštite uskladili smo formiranje sekundarnih centara za prihvat Covid-19 pozitivnih bolesnika koji zahtijevaju kompleksnije liječenje od običnog smještaja i to u specijalnoj bolnici i u sekundarne centre na područjima županija pripremljeni su i tercijalni centri za smještaj Covid-19 pacijenata koji će primati pacijente s blažom kliničkom slikom, a kontinuirano se osigurava raspored zdravstvenih radnika i medicinske opreme na području čitave RH sukladno razvoju epidemiološkoj situaciji i aktualnim potrebama pacijenata. Sporazumom EU komisije i država članica sudionica u nabavi cjepiva protiv bolesti Covid-19 od 30. srpnja 2020. države članice ovlastile su EU komisiju da u njihovo ime pregovara s proizvođačima cjepiva u vrijeme dok se uopće još nije znalo tko će i kada će razviti cjepivo i sklapa sporazume o prethodnoj kupnji sa onim proizvođačima za koje smatra da će ipak uspjeti proizvesti cjepiva. Doze su se državama članicama raspoređivale prema metodologiji Eurostata solidarno, proporcijalno broju stanovništva. Hrvatska je do sada pristupila sporazumima sa 5 proizvođača cjepiva kako bi osigurana količina cjepiva bila dovoljna za besplatno cijepljenje svih građana. U tu svrhu do 15. siječnja rezervirali smo, kao što je danas već netko rekao 6,8 milijuna doza cjepiva, što pokriva potrebe stanovništva, uzimajući u obzir da jedan bolesnik, stanovnik prima 2 doze. Plan uvođenja, provođenja i praćenja cijepljenja protiv bolesti Covid-19 u RH Vlada je donijela u prosincu 2020. Ciljevi plana cijepljenja nisu samo smanjenje smrtnosti i ozbiljnih komplikacija bolesti uzrokovanim ovim novim virusom nego i smanjenje rizika širenja zaraze, a time i smanjenje negativnih utjecaja na zdravlje i normalno funkcioniranje društva. U raspodjeli cjepiva također se vodi načelom solidarnosti i nužne skrbi za najpotrebitije. Zbog toga se na početku cijepljenje cjepivom usmjerava prema osobama najkrhkijeg zdravlja, u domovima za starije i nemoćno osobe. Cijepljenje se odvija u fazama prema poretku prioriteta za obuhvat cijepljenja. Nakon korisnika domova za starije i nemoćne osobe i odrasle osobe s invaliditetom, djelatnika tih ustanova, biti će cijepljeni i zdravstveni djelatnici, a potom ostale osobe sa uvećanim rizikom, ponajprije osobe starije životne dobi i kronični bolesnici kroz aktivni pristup populaciji. Potom će se omogućiti cijepljenje svim ostalim zainteresiranim građanima. Vlada je 17. ožujka 2020. donijela odluku o nabavi korištenju roba strateških robnih zaliha radi provedbe mjera zaštite zdravlja. Na temelju te odluke Ravnateljstvo za robne zalihe Ministarstva gospodarstva i održivoga razvoja je do danas uložilo preko 522 milijuna u nabavu robe i usluga za provedbu mjera zaštite zdravlja i jačanje nadzora na širenju koronavirusa. 10. studenog 2020. potpisan je Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za projekt zaštita i očuvanje zdravstvenog sustava i javnog zdravlja nabavkom medicinske i zaštitne opreme u borbi protiv Covida kojim je iz europskog Fonda za regionalni razvoj osigurano oko 370 milijuna kuna bespovratnih sredstava. Slijedom dogovora premijera Andreja Plenkovića sa kineskim premijerom Lijem ukupno je dogovoreno i obavljeno 7 izravnih letova na liniji od Šangaja do Zagreba i na taj način je do danas dopremljeno ukupno 455,3 tona robe. Javnosti su svo ovo vrijeme bile dostupne sve informacije o provedbi mjera i to prvenstveno putem službene web stranice Vlade RH za pravodobne i točne informacije o koronavirusu koja je pokrenuta još 17. ožujka 2020. g. Javnost je i nadalje, 14. travnja 2020. predstavljen i interaktivni sustav Andrija, prvi digitalni asistent na bazi umjetne inteligencije koji pomaže u borbi protiv koronavirusa. U sklopu zajedničkog digitalnog odgovora zemalja članica EU na epidemiju novog koronavirusa, Hrvatska je već 27. srpnja lansirala Aplikacija je dobrovoljna i anonimni korisnik može druge korisnike s kojima je bio u epidemiološki rizičnom kontaktu solidarno obavijestiti o riziku od zaraze. Čim je Europska komisija izradila EU federacijski pristupnik Hrvatske 17. studenog kao 7. zemlja EU uspostavila prekograničnu razmjenu podataka sa službenim aplikacijama drugih zemalja članica EU. Cijelo vrijeme trajanja epidemije tijela državne uprave međusobno su surađivala, dostavljala informacije i koordinirano provodila nadzore radi što bolje učinkovitosti i racionalnosti, a izmjene i dopune Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti imale su značajan pozitivni učinak u efikasnosti provođenja odluka Stožera civilne zaštite RH na sprječavanju širenja ove bolesti. Bez ikakve dvojbe uvažene zastupnice i zastupnici mogu tvrditi da su Vlada RH i nadležna tijela pravovremeno i učinkovito odgovorile na posebne okolnosti uzrokovane epidemijom bolesti Covid-19, a u svrhu zaštite zdravlja građana. Ova epidemiološki skraćena verzija izlaganja koja je prije bila duža onemogućava mi navesti i sve ono što smo napravili, stoga vjerujem da ću u odgovorima na vaše replike imat priliku to napraviti, ali na kraju predlažem da temeljem svega navedenog Vlada RH predlaže HS prihvaćanje ovog izvješća. Sad ću zamolit kolegicu državnu tajnicu iz Ministarstva za unutrašnje poslove da nastavi ovo izlaganje. Hvala vam.
Zahvaljujem ministru. Molim vas samo da obrišemo govornicu, vrijeme zaustavite i samo malo državna tajnice. Zahvaljujem. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. I u narednih nekoliko minuta nastojat ću dati kratak pregled mjera i odluka koje je stožer donio i to u djelokrugu MUP-a, državnog inspektorata u području turizma i sporta, znanosti i obrazovanja, kao i o učincima mjera u području socijalne politike. Na samom početku vrijedi podsjetiti da je vlada imenovala stožer 20. veljače prošle godine i da je prva sjednica stožera održana 25. veljače, a prve mjere stožer je donio 19. ožujka kada mu je izmjenama Zakona o sustavu civilne zaštite to i omogućeno. Prve 4 odluke stožera odnosile su se na ograničavanje društvenih okupljanja, rada trgovina, uslužnih djelatnosti, održavanja sportskih i kulturnih događanja, na zabranu prelazaka graničnih prijelaza, definiranje graničnih prijelaza za tranzit teretnih vozila i zabranu uplovljavanja kruzera. Stožer je do ljeta, ravnajući se prema epidemiološkim mjerama i situaciji, donosio i popuštao mjere. Pogoršanje epidemiološke situacije sredinom kolovoza bio je razlogom za donošenje mjera koje su se odnosile na ograničavanje rada barova, a mjere su se uvodile i za pojedine županije i JLS-ove. Do kraja godine uvedene su mjere za gotovo sve županije i 10-tak JLS-ova. Uz mjere na županijskoj i lokalnoj razini stožer je donosio mjere na razini cijele Hrvatske koje su se odnosile na obvezno nošenje maski, na ograničavanje društvenih okupljanja, ograničavanje rada ugostiteljskih objekata i na mjere za ograničavanje okupljanja radi sprječavanja širenja bolesti Covid-19. Do 13. siječnja ove godine stožer je samostalno ili na prijedlog županijskih stožera donio 271 odluku od čega su 244 odluke donesene nakon stupanja na snagu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i to temeljem čl. 47. toga zakona odnosno temeljem čl. 22.a. Zakona o sustavu civilne zaštite. Kao što je ministar Beroš u svom izlaganju već istaknuo, ali ovdje želim još jedanput naglasiti. Prilikom donošenja odluka stožer se ravnao prema određenim načelima i to prije svega da se epidemiološke mjere uvode prvenstveno s ciljem zaštite života i zdravlja naših građana i to razmjerno kako bi se u najmanjoj mogućoj mjeri ograničilo funkcioniranje gospodarstva i drugih segmenata društvenog i privatnog života. Primarno su se uvažavala mišljenja i preporuke epidemiološke struke i znanstvenika i to na nacionalnoj i županijskoj razini. Koordinacija sa lokalnim i županijskim stožerima osigurala je kvalitetnu, profesionalnu i pravovremenu provedbu mjera, a velika važnost pridavala se kriznom komuniciranju kako bi naši građani na vrijeme i transparentno bili informirani o epidemiološkom stanju, pri tom se prednost davala edukacijskom i preventivnom djelovanju umjesto represivnom kad god je to bilo moguće. I stožer je kontinuirano isticao važnost osobne odgovornosti i važnosti doprinosa svakog pojedinca u sprječavanju širenja bolesti Covid-19. Nadzor nad provedbom mjera i odluka stožera provodili su inspektori ravnateljstva civilne zaštite, inspektori državnog inspektorata, a od 5. prosinca odnosno od stupanja na snagu Zakona o dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti dio nadzora nad provedbom sigurnosnih mjera provode i policijski službenici. Kada je riječ o državnom inspektoratu uz nadzor nad provedbom mjera i odluka stožera važno je istaknuti i sanitarni inspekcijski nadzor koji inspektori državnog inspektorata provode temeljem čl. 68. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti prema osobama koje dolaze iz zemalja u kojima postoje određene zarazne bolesti. Od važnijih odluka iz druge polovice prošle godine vrijedi izdvojiti odluke stožera od 27. studenog i 18. prosinca. Odlukama od 27. studenog i 18. prosinca propisana je obustava rada ugostiteljskih objekata i pružanje ugostiteljskih usluga u OPG-ovima, a izuzeti su hoteli, kampovi, učenički i studentski domovi koji mogu usluživati goste koji koriste usluge smještaja. Restorani, kavane, konobe, kleti mogu dostavljati hranu i piće ako se ona preuzima ispred objekta odnosno dostavlja ili ako je preuzimanje omogućeno drive-inom. Potpuno je obustavljen rad objekata iz skupine „Ostali ugostiteljski objekti za smještaj i objekti jednostavnih usluga“. Odlukom od 27. studenog obustavljen je i rad teretana, fitnesa, sportskih i rekreacijskih centara i međutim, omogućen je [[Upadica: Državna tajnice, vrijeme je isteklo tako da vas molim…]] Ispričavam se [[Upadica: … da završite.]] Evo dakle, uz mjere koje su donesene u području sporta svakako [[Upadica: Ne, ne, morate završiti.]] Okej [[Upadica: Ne, 10 sekundi je isteklo.]] Dobro. Ispričavam se.
Zahvaljujem pa ćete u nekom drugom obraćanju pojasniti ono što niste uspjeli reći sada. Idemo sada sa replikama, molim vas samo da obrišete govornicu. Kolega odnosno ministar Beroš će sada doći. Imamo 31 repliku, tako da, bit će dosta posla. Izvolite. Prvi je na redu kolega Zekanović.
Poštovani ministre Beroš, u stanci sam postavio pitanje, sad očekujem odgovor, pitanje ću ponoviti. Kako to da BiH u kojoj također, žive Hrvati, znači nemamo nikakve genetske razlike ili jako malo, ima sve manji i manji broj oboljelih, bez obzira što nema ovakav lockdown kao što ima Hrvatska odnosno imaju otvorene ugostiteljske objekte? Jeste me razumjeli? Dakle sve manji i manji, a nemaju lockdown, ugostitelji, restorani i kafići rade. I još jedno malo pitanje, a to je komentar na ovu jednu smiješnu nesposobnost EU koja bez obzira što se i naš predsjednik Vlade pohvalio 1000 puta sa ove govornice, da ćemo dobiti cjepivo, kako to da cjepiva nema za one koji se žele cijepiti i kako to danas Srbija, nesposobna Srbija pod navodnike, ima 10 puta više cijepljenih nego što ima Hrvatska?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Poštovani g. zastupniče, na vaše pitanje bi mogao odgovoriti i protupitanjem, kako je to moguće da je u jednoj velikoj, jakoj, ekonomski razvijenoj Velikoj Britaniji ništa ne radi, a broj zaraženih raste iz dana u dan? Dakle, odgovor nije jednoznačan, niz je elemenata u igri, počevši od toga koji virus se širi populacijom, dakle gdje je neki prisutan, neki nije, od ovih novih mutiranih, do toga kolika je prokuženost određene populacije jer znamo da ni tijekom ljeta BiH nije imala jače mjere, što je možda omogućilo da se u vrijeme lakše bolesti više ljudi i asimptomatski zarazi i ne bude bolesno i sad su oni otporni na bolest. Prema tome, odgovor je u domeni epidemiologije, ni vi ni ja, pretpostavljam, nismo dovoljno stručni za analizu svega ostalog, međutim, kompleksno je to pitanje na koje jedino znanost može dati pravi odgovor.
Izvolite, povreda Poslovnika.
Čl. 238. Ja sam mislio ministre Beroš, da ste vi liječnik i ministar zdravstva. Ako vi niste kompetentni odgovoriti na to pitanje, tko je? Znači što ste došli ovdje ako ne možete odgovoriti na to pitanje?
Kolega Zekanović, ovo nije povreda Poslovnika, dobivate opomenu, molim vas, sjednite i nemojte to činiti. Idemo dalje, na redu je kolega Bulj, izvolite.
Poštovani ministre, vidimo da ugostiteljski objekti i restorani su zatvoreni zbog sprječavanja zaraze. Dođemo na benzinsku, dođemo u određene to go kava, određena područja, bude na tisuće ljudi jedan na drugome, na tisuće, zbog čega takva kazna ugostiteljima, restoranima, a na određenim mjestima imamo na tisuće ljudi? Kontraverzne odluke koje je donosio Stožer koje, kolega Zekanović, molim te, [[Upadica: Kolega Zekanović, dajte se molim vas ponašajte u skladu s pravilima, vi cijelo vrijeme radite neke incidente, izvolite kolega Bulj.]] Ako možete da kažete, vaše odluke kao Stožer, znači i kontraverzne odluke koje ste davali, jedno ste vi radili, a drugo ste građani morali, znamo, ja ću to uvijek ponavljati, da nije dobro bilo ona odluka kada ste izgledali kao da ste uhvatili virus, a u biti tada ste [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] /nerazumljivo/... ljudima, vi ste se [[Upadica: Hvala.]] slikavali na Facebooku sa [[Upadica: Hvala kolega Bulj.]] zvijezdama. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na pitanju i prisjećanju na ove ranije elemente, višekratnom g. saborski zastupniče, dakle ugostiteljski objekti, dakle kafići i restorani su prema epidemiološkoj struci apsolutno izvor širenja virusa. Ljudi ne dolaze u kafiće i restorane samo uzeti kavu za vani nego dolaze prvenstveno družiti se, dolaze provoditi vrijeme sa sebi dragim osobama i to je razlog zašto epidemiološka struka u ovom trenutku i dalje razmišlja o tome da li omogućiti rad kafićima i restoranima. Neupitno je i detektirano diljem svijeta da su to mjesta širenja zaraze. Benzinske pumpe, pekarnice, gdje se također, prodaje kava za vani apsolutno nisu otvorene i njihov smisao nije prodaja kave, već prodaja ili benzina ili pekarskih proizvoda. To što je prisutna određena neujednačena praksa pa ljudi tamo nabavljaju kavu, ne bi bilo problematično da [[Upadica: Hvala vam.]] nabave kavu i ode, a ne nakon toga nastave druženje [[Upadica: Hvala ministre.]] u blizini tih ugostiteljskih objekata.
Kolegice Ban Vlahek, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] /Upadica: Netko samo je ostavio uključen, tko bi drugi nego kolega Zekanović, pa vas molim, kolegice samo, ako možete. E, dobro, dobro, evo, isključili smo. Izvolite. Oprostite. Da./ [[Upadica se ne čuje.]] Poštovani ministre. Zanima me postoji li kakav dugoročni plan mjera zaštite od širenja Covid-19 virusa koji bi za cilj imao osiguranje balansa između zaštite zdravlja građana i potrebe za osiguranjem pozitivnih uvjeta za gospodarstvenike, ponajviše iz ugostiteljskog sektora, kao i za realizaciju turističke sezone, ili ćemo na temelju trenutnih pokazatelja uvoditi ad hoc mjere i nadati se najboljem? Hvala lijepa
Izvolite odgovor.
Poštovana gđo. saborska zastupnice, hvala vam na tome pitanju i na mogućnosti da sada kažem ono što je činjenica, a to je da već sada razmišljamo o slijedećoj turističkoj sezoni jer je jedino tako moguće pogotovo uzimajući u obzir one akcije koje će poduzimati naši konkurenti u tog segmentu. Međutim, odgovor na vaše pitanje je slijedeće. Iz dana u dan pratimo epidemiološku situaciju, broj novozaraženih nije jedan element, imamo niz elemenata, od mogućnosti novog virusnog soja, reći ću vam o kakvim opasnosti se kasnije radi ako budem imao prilike, do trenutka vremena, dakle zima je nadalje, do činjenice da se određena mobilnost građana povećala kretanjem djece od 1. do 4. razreda u školu, isto tako završetkom godišnjih odmora, dakle sve je to niz elemenata koji iz dana u dan pratimo i pokušavamo dati najbolji odgovor. Ono što je smisao današnjeg izvješća je reći što smo napravili do 15. siječnja. Isto tako, ne bježimo od toga [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] govoriti o planovima u budućnosti [[Upadica predsjednik: Hvala vam, ministre.]] ali to je ona druga tema iako ne bježimo o toga. Hvala.
Ministre, ja vas molim da se držite minute jer se i zastupnici moraju držati minute. Kolegica Nikolić, izvolite.
Hvala, predsjedniče Sabora. Poštovani ministre Beroš. Kako komentirate aferu u vašim redovima kojih smo svjedoci u zadnje vrijeme, afere u kojima na vidjelo izlaze strogo kršenje postojećih mjera i nerazumno ponašanje aktera? Hvala.
Oprostite, nisam vas samo čuo koje afere? [[Upadica Nikolić: Iz vaših redova, načelnici stožera.]]
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepo, gđo. saborska zastupnice. Dakle za sve građane RH vrijede ista pravila, pogotovo u ovo vrijeme globalne pandemije i lokalne epidemije, dakle pridržavanje osnovnih epidemioloških postulata je od osnovne važnost za sprječavanje širenja virusa, prema tome za sve one koji krše navedena pravila, možemo ih samo n neki način osuditi i prozvati i upozoriti druge da ne rade isto. Dakle, čak vam moram i reći, ukoliko bi se svi držali 4 ili osnovnih epidemioloških mjera, da ove sve druge mjere koje se odnose i na gospodarstvo i rad ugostiteljstva, govorim o tome eto već od početka ove rasprave, ne bi bile ni potrebne. Međutim, ne pridržavamo se iako je osjetno odgovornost građana i svjesnost o problematici narasla, vrlo vjerojatno sa porastom broja novooboljelih i nažalost velikim brojem umrlih, prema tome, apsolutno je takvo ponašanje za osuditi i još jednom pozivam sve da se pridržavaju osnovnih epidemioloških mjera.
Kolegica Sabljar-Dračevac, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče. Ministre, građani su zabrinuti oko isporuke cjepiva. Što je Vlada konkretno poduzela u zadnje vrijeme i kakav je novi plan cijepljenja te hoćemo li biti procijepljeni do sezone? Još bi samo jednom naglasila da je kroz kampanju propuštena cijela jedna skupina oboljelih od dijabetesa melitusa a da je to značajna skupina građana od 500 000 koji bi svakako bi im se trebalo reći kroz kampanju da su u ugroženoj skupini i da se moraju procijepiti jer češće završavaju na umjetnoj ventilaciji, simptomi su im češći, teži a i češće umiru od ovoga. Zahvaljujem.
Hvala vam na vrlo važnom i iznimnom pitanju koje zanima sve nas skupa. Dakle Vlada RH vrlo davno zajedno sa Europskom komisijom je počela razmatrati o potrebi i nabavi cjepiva. Zašto su tolike količine, vrlo bih rado objasnio, dakle upravo zato što smo i dogovarali kad uopće nije bio poznato tko će i kada razviti cjepivo. Recimo većina Europe se orijentirala tada u tom trenutku prema Astra Zeneci, odnosno Oxfordovskom cjepivu i naručili smo najveći broj tih doza da bi se ustanovilo da će Pfizer i Moderna biti prvi, da je tek sad treći dakle na redu Astra Zeneca. Prema tome, to su okolnosti na koje u tom trenutku nismo mogli utjecati, ono što je bila naša ideja je apsolutno napraviti sve da omogućimo dostupnost cjepiva hrvatskim građanima. Ovo što se sada događa sa smanjenjem isporuka Pfizerovog cjepiva iako je u ukupnosti ona sama oko 15-ak posto međutim pada u nezgodan trenutak docjepljivanja koji će morat bit prolongirano a moguće od 21. do 42. dana.
Hvala vam. Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani g. ministre, svi se slažemo da je zdravlje nadstranačko pitanje, o tome smo puno govorili, vjerujem da su sve ove mjere koje ste donosili bile u javno-zdravstvenom interesu iako su mnoge kasnile ali evo o tome ćemo kasnije, moje konkretno pitanje. Dakle, morate priznati da smo i mi kao oporba i struka vrlo aktivno bili uključeni u ovu problematiku vezanu uz COVID pandemiju. Predlagali smo konkretne mjere, nije nas se baš puno uvažavalo pa jedno od alata je bilo i postavljanje zastupničkih pitanja. Pa vas evo ovim putem molim obzirom da sam vam osobno postavila 4 zastupnička pitanja vezano uz COVID pandemiju od 25. 11. nadalje, a niste mi odgovorili niti na jedno, da mi onda odgovorite pisanim putem, vezano uz brojeve respiratora po cijeloj RH, vezano uz brojeve liječnika intezivista, vezano uz provedbu mjera online nastave i dr. mjera vezano ovisno o epidemiološkoj situaciji? Hvala.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Poštovana gđo. saborska zastupnice, ja vas molim da slijedeći put kad budemo komentirali, potvrdite ovo jer sad ono što ću reći, stoji. Dakle, potpisao sam ovih dana odgovor na 3 od 4 zastupnička pitanja na kojima vam zahvaljujem i doista vjerujem da je pitanje zdravlja nadstranačko pitanje i da svi na neki način promišljamo o istom, naravno u pozitivnom smislu što je na dobrobiti građana RH. Dakle, evo nadam se da ćete potvrditi ove moje riječi, 3 od 4 su potpisana a 4. je u izradi kao i odgovor g. Glavaševiću koji me je zadnji put prozvao, stoga sam požurio svoje službe da odgovore na to pitanje. Hvala vam.
Kolega Prica, izvolite.
Poštovani ministre, zašto idemo iz krajnosti u krajnost? Prvo smo u ožujku 2020. g. imali izrazito stroge mjere, onda je bilo naglo popuštanje tokom ljeta. Nakon toga kako se …
Kolega Prica, samo malo vas molim. Kolega Grmoja, niste korektni prema kolegi i ne samo vi danas nego jako puno je kretanja ovdje, jako puno glasnog govora, molim vas, zauzmite svoja mjesta ili vani dogovarajte što već trebate dogovoriti. Ovdje ljudi moraju govoriti i imati mir kad govore. Izvolite.
Počet ću od početka. Dakle, zašto idemo iz krajnosti u krajnost? Prvo smo u ožujku 2020. g. imali izrazito stroge mjere, nakon toga je došlo do naglog popuštanja tokom ljeta, kako se približivao kraj godine naglo se pogoršavala situacija, čekalo se, kada se pogoršavala situacija bili smo jedni od najgorih u svijetu, čekalo se mjesec dana, nakon toga su uvedene izrazito stroge mjere. Na taj način samo dodatno stvaramo stres za hrvatsko društvo, za hrvatske građane i za hrvatsko gospodarstvo.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepa na tom pitanju, g. saborski zastupniče. Mjere su se donosile prema našem znanju u datom trenutku i informacijama ne samo iz Europe nego iz cijelog svijeta. One su bile prilagođene trenutku s namjerom da se najbolje odgovori na određene izazove u tim trenucima. Dakle učili smo i na svojim i na tuđim greškama. Ali čarobnog štapića i recepta koji bi bio uniforman, jednostavno nema. Vi možete postaviti pitanje nama zašto smo odgođeno ako je uopće odgođeno, ja mislim da nije, donijeli krajem godine mjere. Pa gledajte, nitko nije mogao znati i pretpostaviti jer ono što se dogodilo u Međimurskoj i Varaždinskoj županiji je izvan svih očekivanja, onako brzi rast novozaraženih tek sada dovodimo mogućnost sa pojavom jednog novog virusnog soja a da je tome tako je analiza koja je napravljena sa sekvecioniranja uzoraka iz Međimurja, prema tome, to su tada bile nepoznate okolnosti i nitko nije mogao računati da će porasti tako veliki u jednom trenutku broj [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ali smo s mjerama prilagođavali. Hvala vam.
Hvala. Kolegice Petir, izvolite.
Hvala vam, g. predsjedniče. G. ministre, Sisačko-moslavačku županiju pogodio je težak potres, sve žurne službe su vrlo brzo reagirale i na tome još jednom zahvaljujem, teško su stradale i sisačka i petrinjska bolnica i dio bolesnika morao je biti hitno evakuiran. Naravno da u toj situaciji kad se odvijala praktički borba za svaki život, nisu se mogle do kraja i u potpunosti poštivati epidemiološke mjere pa me zanima imate li pregled kakav je zdravstveni karton stanovnika Sisačko-moslavačke županije i što ministarstvo čini kako bi se osigurala adekvatna zdravstvena skrb svim našim stanovnicima?
Izvolite.
Hvala vam puno, meni je jedino problem što ja sad u jednu minutu ne mogu niti približno odgovoriti na vaše pitanje jer su aktivnosti brojne. Ono što je od početka jasno, neposredna komunikacija. Bio sam sa premijerom na manjem potresu i drugog dana na većem potresu i osobno vodio evakuaciju bolesnika. Nakon toga smo u kontinuiranoj komunikaciji sa županijskim zdravstvenim vlastima i sa ravnateljem sisačke bolnice kao najznačajnije ustanove. Vi morate znat da smo u trenutku drugog velikog potresa evakuirali preko 305 osoba iz te županije u zagrebačke bolnice, okolne bolnice itd. Nadalje, nakon toga smo napravili plan i rasprave zbrinjavanja bolničkih i SKZZ, znači specijalističko-konzilijarnih pregleda po svim bolnicama s obzirom na gravitaciju pojedinog djela županije. Ustrojili smo telefone koji pokrivaju i Hitnu službu prema tome, u stalnoj smo komunikaciji i ono što slijeće je, poraditi na pronalaženju kratkotrajnih i dugoročnih mjera za revitalizaciju sisačke bolnice.
Hvala vam. Kolega Reiner, izvolite.
Hvala, poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani g. ministre, možete mi reći procjenu naravno nećete moći točno, koliko zapravo COVID -19 košta Hrvatsku? Naime, stvara se nerijetko dojam da je to ili besplatno ili da to pada odnekuda s neba i pri tome me ne zanima samo cijena liječenja bolesnika nego me cijena i koliko je koštalo više od milijun 100 000 PCR testova, više od 250 000 brzih antigenskih testova, koliko je koštalo 169 respiratora koje ste naručili očekujući treći val epidemije itd. jer sam siguran da će vas ako ne danas a onda za nekoliko mjeseci, početi pitati zašto niste provodili temeljitu reformu zdravstva u trenutku kad su stotine ljudi umirali na respiratoru? Hvala lijepo.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala vam, g. akademiče. Dakle, odgovor bi bio slijedeći. U ovom trenutku troškovi su preko 2,5 milijarde, enormni u ovoj situaciji punjenja državnog i zdravstvenog proračuna, pitam se kako smo i uspjeli. Međutim ako idemo redom, dakle do sada smo na testove uložili preko 675 milijuna, na liječenje bolesnika 450 milijuna, na bolovanje 115 milijuna, na nabavku lijeka Remdesivir koji je nabavljen postupkom javne nabave Europske komisije preko 82 milijuna. Ne smijem komunicirati brojku nabave za cjepiva, ona se mjeri u stotinama milijuna kuna. 500 milijuna kuna kao što sam rekao za nabavu medicinske opreme. Nisu uračunati troškovi infrastrukturne prilagodbe pojedinih bolnica tipa Dubrave, prema tome COVID kriza nas je koštala enormno puno međutim sretan sam što ova Vlada i u tim okolnostima je našla rješavati naše mogućnosti i nekakve druge probleme poput dugova veledrogerijama. Sjećate se zadnjih milijardu i 800 000 iz proračunskog rebalansa, [[Upadica predsjednik: Hvala vam]] tako da iznimno. Hvala.
Hvala, ministre. Kolega Ćelić, izvolite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, da, niste mi na ovom popisu jer ste se kasnije, nisu vas vidjeli, izvolite kolegice Vučemilović.
Hvala lijepa, g. predsjedniče. Poštovani ministre, ova epidemija je pogodila najranjivije skupine našeg društva, to su ponajprije naši sugrađani starije životne dobi ali isto tako i naša djeca. O manjkavosti online nastave neću sada jer u jednoj minuti uistinu nema vremena za to nego o nemogućnosti bavljenja sportskim aktivnostima. Ako djeca od 1. do 4. razreda idu zajedno u školu cijelo vrijeme, ne vidim nikakvog razloga zašto ne bi mogla baviti amaterski, u okviru svojih klubova, neki i treniraju, idu na regionalna natjecanja. Ovo je izuzetno veliki problem za razvoj nađe djece jer znamo da sport je izuzetno važan i za njihovo psihofizičko zdravlje ali isto tako i za njihov razvoj, ima li nekakvih pomaka u tom smjeru? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam, poštovana gđo. saborska zastupnice. Vaše pitanje je utemeljeno. Kada je riječ o popuštanju mjera u prvom redu, uvijek i svugdje u svijetu je na prvom mjestu obrazovanje, zatim sport koji možemo izjednačiti sa zdravljem stoga upravo u ovoj situaciji kada je naša incidencija u 14 dana na 100 000 stanovnika pala ispod 200, možemo o tome razmišljati, ja vjerujem da ćemo u paketu ovih mjera upravo imati elemente koji će biti usmjereni u tom smjeru, dakle dozvole određenih sportskih aktivnostima poglavito na otvorenom prostoru. Međutim, kada je riječ o zatvorenom prostoru pričamo o tome sa epidemiolozima iz dana u dan, još uvijek postoje određene okolnosti koji tamo doprinose širenju virusa u međusobnim kontaktima, pogotovo ako je riječ o svlačionicama koje nigdje nisu i sigurno još neko vrijeme neće biti dozvoljene. Razmatra se sve ono što je moguće na neki način popustiti tipa upotrebe bazena i šire jer i klor u vodi, a isto tako i vlažan zrak sprječava širenje virusa [[Upadica: Hvala vam]] Uzimamo sve te okolnosti u obzir. Hvala vam.
Sada je kolega Ćelić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. ministre, poznato je da su osobe s duševnim smetnjama vulnerabilna populacija. U ovome vremenu epidemije covida rekao bih da su službe za mentalno zdravlje se spontano reorganizirale u smislu nuđenja pomoći u okviru tele psihijatrijskih usluga u čemu je veliku ulogu osim psihijatrijskih ustanova odigrao i Hrvatski zavod za hitnu medicinu. To ne bi bilo moguće bez podrške Ministarstva zdravstva, dakle psihološke posljedice kako za one osobe koje su već imale neki dijagnosticirani psihički poremećaj, tako i za one koje nikad nisu imali psihičke tegobe su evidentne, one su u porastu. Ono što bih vas osobito molio, vi ste do sada pokazali razumijevanje prema razvoju službi za mentalno zdravlje da nastavimo dalje u osnaživanju tih službi i u razvoju interdisciplinarnih timova jer nema zdravlja bez mentalnog zdravlja. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam g. saborski zastupniče. Dotaknuli ste važnu temu, u tom smislu reći ću vam da zahvaljujem kao prvo svim psihijatrima i psiholozima koji su se uključili u široku akciju pružanja suporta i zdravstvenim djelatnicima i građanima i sada u konkretnom slučaju u području katastrofalnog potresa. To je od iznimne važnosti i tu svjedočimo da je struka adekvatno reagirala i na početku ove ugroze kao što i sami znate ustrojeni su određeni pozivni centri u vašoj ustanovi, dakle u Klinici za psihijatriju Vrapče, kao i u KB Dubrava, ustrojeni su određeni suportni elementi za pomaganje, kao što sam rekao, i zdravstvenim djelatnicima i građanima. Međutim, isto tako valja napomenuti da je mentalno zdravlje od iznimne važnosti i kao što su kritizirali Ministarstvo zdravstva za Nacionalni plan strateški okvir borbe protiv raka, pa je on donesen, isto tako mogu obećati da je sad dakle Nacionalna razvojna strategija mentalnog zdravlja u završnoj fazi svog međuresornog usklađivanja, isto tako vjerujem da će ubrzo ugledati svjetlo dana.
Hvala vam. Kolega Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, uvaženi ministre. Puno slušamo ovih zadnjih godinu dana kako zdravstveni sustav nije bio pripremljen za borbu protiv korona virusa, što apsolutno ne stoji. Kao dionik toga vremena, sjećam se i vašeg dolaska u Osijek kada su u KBC-i odmah bili ustrojeni kao regionalni covid centri, nakon toga sekundarni, pa nakon toga i tercijarni centri i smatram da nismo krenuli na vrijeme odnosno da ministarstvo nije krenulo na vrijeme sa pripremom bolničkog sustava da bi imali brojke koje su imale pojedine zemlje u okruženju koje su puno i zdravstveno i ekonomski razvijenije nego li što je RH.
Izvolite odgovor.
Hvala vam g. saborski zastupniče. Ma gledajte, od prvog dana smo htjeli bit proakivni, imao sam sreću ili nesreću da sam postao ministar 10-tak dana prije nego što je ugroza postala akutna, učili smo na greškama drugim, poglavito Kine, Italije, reorganizirali smo zdravstveni sustav iako je on veliki i na neki način trom, pokazao je ipak mogućnost fleksibilnosti. Vi se sjećate tog dolaska u Osijek i pomaganja vašim djelatnicima da ustroje adekvatan odgovor na covid. Međutim, isto tako moram reći da je više nego jasno da smo bili pripravni odmah. Pogledajte Arenu, pogledajte Dubravu, neki prozivaju da nismo u drugom valu na jesen bili spremni. Dubrava je bila upogonjena još proljetos, zbrinjavala je covid pozitivne bolesnike i upravo prilagođena svrhi primarno intenzivističko respiratornog centra. Isto tako sad na jesen, aktivirali smo Arenu kada je bilo potrebno, bila je prazna neko vrijeme, pa je aktivirana, srećom nismo imali puno bolesnika. Prema tome, ono što je konstanta pokušavali smo bit uvijek korak ispred ovog virusa i to je ono što je naš trud.
Hvala vam. Idemo dalje, kolega Habijan izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, evo u proteklih 2 mjeseca u 3 navrata raspravili smo o ovoj temi, dakle o temi covida i to kroz izmjene i dopune Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, zatim temeljem prijedloga zaključka zastupnika MOST-a, te temeljem one interpelacije. Kroz sve navedene rasprave zastupnici s moje desne strane odnosno iz oporbe isticali su kako zdravstveni sustav neće izdržati priljev bolesnika oboljelih od bolesti Covid-19, kako se RH nije na kvalitetan način pripremila, kako nemamo dovoljan broj respiratora. Neki ovdje od oporbenih zastupnika ukazivali su na primjer Njemačke i druge zemlje kao pozitivan primjer borbi protiv pandemije. Danas s odmakom od mjesec dana svjedočimo kako je zdravstveni sustav bio na najbolji mogući način pripremljen za borbu protiv korona virusa, kako je RH imala i ima dovoljan broj respiratora ako se ne varam u onom najvećem … [[Govornik se ne razumije]] nekih 298 respiratora je bilo zauzeto. Zadnjih dana brojke su puno bolje, imamo najveći pad novozaraženih u Europi dok su brojke u zemljama poput Njemačke koje su ovdje navođene kao pozitivan primjer nažalost [[Upadica: Hvala vam]] u čvrstom lockdownu vrlo, vrlo visoke [[Upadica: Hvala lijepa]] a i primjer BiH [[Upadica: Hvala lijepo kolega Habijan]] govori da u ovom trenutku ima 11.000 aktivnih slučajeva. Hvala.
Kolega Habijan, hvala vam. Izvolite.
Poštovani g. saborski zastupniče, hvala vam na pitanju. Ono što je činjenica da ja ne znam što nas čeka, ne znam što će donijeti novi virusi, novi razvoj epidemije, međutim do sada mogu odgovorno tvrditi da smo kao zdravstveni sustav dobro odgovorili na svu ugrozu, nije bilo lako, nije bilo jednostavno, raspodjeljivali smo nekad respiratore i na dnevnoj bazi, to znaju svi. Prema tome, nastojali smo odgovoriti na najbolji mogući način. Koliko je meni poznato nikad niko u ovom trenutku bez obzira što je bio znatan broj oboljelih nije ostao zakinut za pružanje nekakve zdravstvene usluge, čak dapače u drugom valu smo puno bolje nego prvi puta reagirali na ostale zdravstvene potrebe, znači brinuli smo se o drugim ovaj bolesnicima. Jedan primjer je uspostava pozivnog centra u Ministarstvu zdravstva za one bolesnike, poglavito onkološke, a na kraju sve koji su imali termine u Dubravi. Prema tome, i onda i sada nastojimo napravit promišljajući sve ono što je potrebno da prilagodimo zdravstveni sustav novim okolnostima. A za Njemačku nemam komentara, dakle to se može desiti i nama sutra [[Upadica: Hvala vam]] [[Govornik se ne razumije]] sada, ali to je tako.
Kolegice Martinčević, izvolite.
Poštovani ministre, dakle potpuno je jasno i neupitno da su mjere koje smo poduzeli dale rezultate i omogućile da u ovim kriznim situacijama imamo dovoljan broj svih zdravstvenih kapaciteta, pa tako i respiratora, međutim, moje pitanje, vi znate da je Varaždinska županija bila jedna od najizloženijih i u tom smislu, u pandemija, varaždinska bolnica, kao regionalna bolnica bila je pod posebnim pritiskom. Mi smo u jednom trenutku imali i 278 osoba sa težom kliničkom slikom i proporcionalno smo u tom smislu bili opterećeniji i od KB Dubrave kao Covid bolnice pa je moje pitanje kada će varaždinskoj bolnici biti priznat Covid status, Covid bolnice, to je iznimno važno zbog zaposlenika koji time primaju 10% dodatka na plaću. Vi znate što su zaposlenici u varaždinskoj bolnici koji, kao što kažem, bila pod najjačim udarom, proživljavali, svjedočili ste tome više puta, proživljavaju to i danas pa je moje pitanje kada će to biti riješeno? Hvala.
Izvolite odgovor.
Evo hvala vam lijepo. Sad da ne ispadne da ja sve nešto govorim, jučer sam to potpisao, ali doista jesam ovih dana, stoga i vas molim da sljedeći put kad se sastanemo, to potvrdite, dakle potpisana je odluka da Opća bolnica u Varaždinu bude proglašena za onaj period koji je radila Covid-19 bolnicom i zahvaljujem svim županijskim zdravstvenim vlastima, ravnateljstvu, vodstvu bolnice na tome što su dali adekvatan odgovor u tom trenutku. Sjećam se trenutaka kada sam i osobno bio tamo, kada smo razgovarali o potrebi uvođenja kisika, kada smo razgovarali s ministrom obrane i dopremili šatore, kada smo razgovarali o premještaju bolesnika u Novi Marof, kada smo razgovarali o angažiranju tercijalnog centra u blizini, sve su to aktivnosti koje smo zajednički provodili i na neki način odgovorili na ove izazove. Međutim, i vi ste na početku rekli da su mjere dobre i da daju rezultate, da, u ovom trenutku, međutim, to nije dovoljno. Mi smo sad u fazi promišljanja daljnjih koraka upravo sa ciljem, da ako bude ikako moguće, omogućimo sljedeću turističku sezonu. Dakle na to smo fokusirani [[Upadica: Hvala vam.]] i gledamo malo širi kontekst. Hvala vam.
Kolegice Peović, izvolite.
Dobar dan. Ministre, znamo da zdravstveni radnici, liječnici, medicinske sestre, tehničari podnose ogromni teret Covid krize na svojim leđima i znamo da i u drugim zemljama značajno povišena njihova plaća zbog toga. Kod nas oni nisu primili neku bitnu kompenzaciju, kao što znamo, ne bi li se onda moglo njima priznati staž u dvostrukom trajanju, odnosno beneficirani radni staž jer su ovo uistinu izvanredne prilike koje podsjećaju na ratne prilike, a znamo da su dakle, u ratnim uvjetima od 1991. do '95. bili priznate godine kao staž osiguranja u dvostrukom trajanju ne bi li smo mogli našim zdravstvenim radnicima makar to osigurati?
Izvolite odgovor.
Hvala vam. Poštovana gđo. saborska zastupnice, ako mislite da nismo i o toj mogućnosti razmatrali, dakle priznavanje većeg staža, kao što je to bilo nekada moguće, razmišljali smo. Međutim, pod sadašnjem Zakonom o radu to nije tako jednostavno. Ne kažem i ne tvrdim da ukoliko ova kriza bude trajala duže, da nećemo razmišljati o izmjenama zakona da bi to mogli omogućiti, međutim, morate znati 3 stvari. Prvo, da sam iznimno zahvalan svim zdravstvenim djelatnicima i nezdravstvenim koji rade u bolnicama, na iznimnom trudu, kao 2., da su plaće u mandatu ove Vlade znatno porasle u sustavu zdravstva i 3., da je Vlada RH svojom Odlukom o posebnoj nagradi radnicima u sustavu zdravstva koji pružaju zdravstvenu zaštitu oboljelima od Covida dala posebnu nagradu od 10% na osnovnu plaću koja ovisi o koeficijentu rada. Neki to smatraju nepravednim, međutim, mislim da je pravedno, poglavito ukoliko se uzmu u obzir da je, ne samo zdravstvenim nego i nezdravstvenim djelatnicima to isto omogućeno i da im je dana mogućnost kompenzacije [[Upadica: Hvala.]] ukoliko im to nije dovoljno, u odnosu na tromjesečnu raniju plaću. Oprostite.
Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Poštovani ministre, hrvatska javnost zaslužuje znati da su ugovori potpisani s farmaceutskim kompanijama lihvarski i da smo izloženi svojevrsnom reketu. To se sada vidi u manjku cjepiva koje je isporučeno, a u budućnosti, prema vašem izvješću, vidjet će se u višku jer smo primorani nabavljati super plus doze cjepiva. Što Hrvatska čini na razini EU da ti ugovori budu transparentniji i drugo pitanje. Mislite li da je EU naivna i ne bavi se svojim strateškim interesima kada nabavlja respiratore i Remdesivir putem postupka javne nabave? Ako ne mislite da je to slučaj, hoćete li se vi osobno založiti da se konačno postupak nabavke medicinske opreme za potrebe ove krize vrati u okrilje javne nabave? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na tim pitanjima. Gledajte, mi kao mala zemlja sa 4 milijuna stanovnika nismo mogli razmišljati sami da bi imali tu snagu ući u pregovore sa najvećim farmaceutskim kompanijama koje proizvode lijekove. EU komisija je to učinila za svih 27 članica EU komisije u vrijeme u kada još nije bilo ni poznato, kao što sam rekao tko će kada proizvesti cjepivo. Mislim da je to bio jedini način i Hrvatska, moram priznati, skoro da i nema drugu mogućnost osim nabave cjepiva putem, tim putem. Da li su ugovori lihvarski, doista ne znam, njih je pravna služba EU komisije ustrojavala kao takve, mi smo ih dobili na evaluaciju, vidjeli smo da nam je to mogućnost nabave cjepiva jedina i sad smo tu gdje jesmo. Kada je riječ o top-up dozama i super top-up dozama, sva sreća pa postoji takva mogućnost jer omogućava nabavu povećanih doza od onih koji su uspjeli proizvesti cjepivo. Vidite i sami da smo bili u početku orijentirani prema AstraZeneci koja nije uspjela [[Upadica: Hvala.]] itd., itd.
Kolegica Murganić, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, ova pandemija uzrokovana bolesti Covid-19 traje već godinu dana gotovo i zdravstveni sustav se nije slomio kako smo se bojali, kako je predviđano, već je odgovorio na zbrinjavanje ovih pacijenata reorganizacijom bolnica, zdravstvenog osoblja, nabavkom opreme, eto i respiratora smo imali dovoljno. Međutim, moje pitanje se odnosi na sljedeće. Kako i koliko smo zbrinjavali naše građane koji boluju od nekih drugih bolesti i nekih drugih dijagnoza?
Izvolite.
Hvala vam poštovana gđo. saborska zastupnice. To je iznimno važno pitanje jer dakle život nije stao, desila se epidemija pandemija Covid-19, međutim svi ostali građani sa drugim zdravstvenim potrebama nisu prestali postojati. Stoga rekoh već to danas, nešto smo naučili i od našeg odgovora u prvom valu iako smo i tada inzistirali kroz presice stožera civilne zaštite da se mora pružati kontinuirana zdravstvena zaštita hitnim, prioritetnim i onkološkim bolesnicima. Poglavito smo to promišljali u drugom valu i eto nakon zatvaranja Dubrave osnovali smo taj pozivni centar koji je riješio preko nekoliko tisuća upita bolesnika za narudžbu u drugim bolnicama, sve je to pozitivno riješeno. Ali upravo ta formacija primarno intenzivističkih cenata, dakle centara specijaliziranih za covid omogućila je da se ostale zdravstvene ustanove u većoj ili manjoj mjeri bave ostalim građanima, dakle ta koncepcija mislim da nam je omogućila da ne ne zanemarimo ostale zdravstvene potrebe. Nema više vremena.
Izvolite kolega Šimičević.
Zahvaljujem predsjedniče. Uvaženi ministre, ovo je pandemija na koju ni najveći medicinski autoriteti nemaju odgovor i pitanje je kad će. Vama hvala i stožeru na balansiranju ovih mjera koje su sad dale rezultate. Ako se sjećate u 11. mjesecu kad smo bili lošiji onda je oporba svako svoje pitanje postavljala najgori smo u Europi, najgori smo u Europi, sad kad smo među najboljima nisam čuo da vas je netko pohvalio. Moje pitanje je vezano za nastavu u školama. Evo sad su krenuli učenici od 5. do 8. razreda, koliko vremena treba da bi se utvrdilo da učenici nisu prenositelji zaraznih bolesti i da krene i nastava u srednjim školama s obzirom da je već cijela godina dana prošla i da je izuzetno teško, teško imati online nastavu? I drugo moje pitanje je s obzirom na problem cjepiva koji se pojavio, da li razmišljate nabaviti cjepiva od nekih drugih dobavljača da bismo procijepili veliki broj ljudi [[Upadica: Hvala vam]] i da bi ljetna sezona bila u redu?
Izvolite odgovor.
… [[Govornik se ne razumije]]
Molim držimo se, oprostite ministre. Ima jako puno i dugačko je jučer trajalo i danas će dugo trajati, držimo se jedne minute, izvolite.
Hvala vam na pitanju. Dakle, iako je lijepo čut pohvale mi zbog njih ne radimo, radimo zbog toga da utemeljimo obrambeni sustav hrvatskim građanima i da zaštitimo zdravlje, to nam je osnovna djelatnost. Kada je riječ o učenicima uvijek treba 2 do 3 tjedna nakon što oni krenu recimo na nastavu da se sagleda epidemiološki njihov učinak, da li oni dakle mogu se razbolijevati ili prenositi, što je još važnije, zarazu svojim roditeljima, djedovima, bakama itd., dakle uvijek su to 2 do 3 tjedna i upravo je epidemiološka struka govorila o tome da s obzirom da je 18.1. uvedena nastava za učenike od 1. do 4. razreda da mora proći tih 2 do 3 tjedna da bi sagledali učinak što je od iznimne važnosti jer svaka mjera se evaluira u svojim i negativnim i pozitivnim učincima stalno. Kada je riječ o cjepivu, tu mi ostaje malo vremena, nemamo puno mogućnosti orijentirati se prema drugim proizvođačima iz razloga što njihova cjepiva nisu prošla [[Upadica: Hvala vam]] regulatornu proceduru EMA-e i to osnovno [[Upadica: Hvala]]
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Uvaženi ministre, i vi i ja i svi imali smo prilike vidjeti kad je pao snijeg temu skijanja, ljude koji su izašli na snijeg i zaista ono što ih, ja moram reći da ih razumijem, s druge strane nisam sigurna da svi oni redovi su bili najpametniji i te slike da su bile najpametnije. Moje pitanje se ponovo odnosi na sport. Ovo pitanje vam postavljam već treći put. Riječ je o sportu na otvorenom, riječ je o jedrenju, riječ je o djeci koja su u osnovnoj školi koji kad je riječ o jedrenju ne koriste svlačione, isključivo se jedrenje obavlja na, dakle bez obzira da li jezero ili more, išli su upiti prema lokalnim stožerima, lokalni stožeri su svaki put odgovarali da moraju dobiti odobrenje od dakle nacionalnog stožera i tu se je vrtilo u krug. Sigurna sam da nije dobro, lijepo vas molim razmislite o tome, razmislite, dakle nije riječ o vrhunskim sportašima, riječ je o djeci [[Upadica: Hvala vam]] osnovne i srednje škole. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Dakle, možete bit sigurni da se o tome stalno raspravlja i resorna ministrica, kao i državni tajnik za sport u suradnji sa epidemiološkom strukom svakodnevno određuju kriterije za daljnje obavljanje sportskih aktivnosti. S obzirom da danas svjedočimo i ovih dana padu broja novozaraženih, dakle ta 14-dnevna incidencija na 100.000 stanovnika je pala ispod 300, danas je ispod 200, apsolutno nam to omogućava da razmišljamo drugačije glede sporta na otvorenom. Ja vjerujem da će novi paket mjera koji će stupiti na snagu nakon 1. veljače ove godine nešto u tom smislu liberalizirati. Međutim, molim vas vjerujte da svakodnevno na nivou resorne ministrice i državnog tajnika za sport koji najbolje zna sve elemente bavljenja sporta za niz specifičnih sportova se odvijaju razgovori sa epidemiološkom strukom.
Kolegice Marija Jelkovac izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovani ministre, kada smo razgovarali o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti sa strane opozicije imali smo prilike nebrojeno puta čuti kako predložene tada mjere predstavljaju u većem dijelu i kršenje ljudskih prava. Međutim, sada iz ovog izvješća vidimo da tome nije tako, a tada smo i mi iz HDZ-a, Kluba HDZ-a tvrdili da neće biti kršenja ljudskih prava. Iz samog izvješća vidimo da nije bilo niti prevelik broj prekršitelja samih mjera. Naravno da su mjere se donosile analizirajući situaciju iz dana u dan, tada su sa strane opozicije govorili da se mjere donose stihijski i da se njima nabacujemo lopatom, sada vidimo da to nije tako. Kad analizirate unazad da li biste nešto u sustavu donošenja mjera i analize radili sada drugačije ili smatrate da smo izabrali dobar put? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na pitanju. Dakle, sve mjere bile su isključivo usmjerene zaštiti zdravlja. Zaštita zdravlja je bila primarni cilj svih naših mjera i mislim da su one bile i razmjerne i proporcionalne i da nisu djelovali na ničija ustavna prava. Da, te mjere donesene nakon brojnih analiza svakodnevne epidemiološke, poglavito epidemiološke situacije, iz toga mogu samo kazati recimo na onaj već toliko spominjani semafor. Kao što vidite, on se danas uopće ne spominje jer već tada su naši epidemiolozi prepoznali da osim broja novozaraženih, broja hospitaliziranih, broja ljudi na respiratoru i broja umrlih, postoji i niz drugih elemenata koje smo mi već tada iz dana u dan uvažavali i sagledavali iako tada nije bilo novih varijanti virusa što dodatno kompliciraju situaciju. A dakle to je niz specifičnih okolnosti, tipa vremena u kojem se donose određene mjere, tipa mobilnosti građana, vidite da nije bilo svejedno, ta se mobilnost smanjila za vrijeme godišnjih odmora oko blagdana ili činjenica da nisu djeca išla u školu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Dakle, niz elemenata.
Kolega Milanović Litre.
Hvala vam, poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani ministre Beroš, prošli petak ususret sastanka stožera, epidemiologa, ekonomskog tima i Vlade RH, u ime Hrvatskih suverenista, poslao sam prijedlog Vladi u kojem sam tražio da svi poduzetnici koje ste vi zatvorili, budu oslobođeni od plaćanja PDV-a i svih neporeznih davanja onoliko dugo koliko je njima trajao lockdown. Smatram da je to najmanje u ovom trenutku što država može učiniti za hrvatske poduzetnike, kako bi im ponovno olakšala poslovanje nakon popuštanja mjera. Moje pitanje, zanima me je li Vlada na tom sastanku uopće raspravljala uopće o ovom prijedlogu?
Izvolite, odgovor.
Hvala vam na tome pitanju. Raspravljamo o širokom aspektu pitanja, bilo je govora i o ovom, i vi ćete shvatiti da ja kao ministar zdravstva i neurokirurg ne mogu relevantno govoriti o gospodarskim temama međutim dali ste mi priliku prispodobiti što je Vlada RH od ožujka napravila do sada. Dakle, mjerama za potporu zapošljavanja odnosno zadržavanju radnih mjesta, do sada je isplaćeno preko 8,25 milijardi uključujući time činjenicu da nije i plaćen određeni doprinos, ta suma se diže na 12 milijardi. Nadalje, dali smo mogućnost skraćivanja radnog vremena sa participacijom u plaćama radnika. Dakle, ovu mjeru je koristilo 600 000 radnika odnosno 100 000 poslodavaca, mislim da je Vlada i sa ekonomskog aspekta napravila puno u okolnostima punjenja državnog proračuna koji postoji. Zatim tu su i krediti određeni tzv. COVID krediti koji su se nudili određenim poslovnim subjektima, to je nadoknada fiksnih troškova i brojni elementi koji nisu u mojoj nadležnosti. Hvala.
Povreda Poslovnika, izvolite kolega Milanović Litre.
Čl. 238. Poštovani ministre Beroš, znači sve ove poticaje koje ste vi nabrojali su za očuvanje radnih mjesta. Ta radna mjesta neće dočekati te radnike jer poslodavci …
Kolega Litre, gdje je povrijeđen Poslovnik? … [[Upadica Milanović Litre, ne razumije se.]] Gdje je povrijeđen Poslovnik, molim vas? … [[Upadica Milanović Litre, ne razumije se.]] Kolega Milanović Litre, stanite. … [[Upadica Milanović Litre, ne razumije se.]] Dobivate prvu opomenu. Dobivate drugu opomenu i ovo više molim vas da ne radite. Neprimjereno, potpuno nepotrebno i uopće vas ne razumijem zašto to radite, dvije opomene ste dobili. Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala, g. predsjedavajući. Uvaženi ministre, kao što iz vašeg izvješća smo mogli čuti da je najugroženija skupina naših građana starija populacija koja je već još malo pa će biti godinu dana su zatvoreni po staračkim domovima i ne mogu dobivati ni posjete, otuđeni su od svojih obitelji, recite mi molim vas, zašto se napravilo javno cijepljenje saborskih zastupnika, ministara na prvoj dozi koju smo dobili, koja je bila u jako malim količinama? Zašto s tim dozama niste bar jedan starački dom procijepili a ne javno pred kamerama, zapravo izgleda jako loša poruka ljudi koji gledaju nas iz zatvorenih svojih soba gdje mi dobivamo saborski zastupnici, meni je drago da Domovinski pokret, cijeli klub da se nitko nije cijepio ali vidim da su druge kolege cijepile i Vlada da se cijepila. Hvala vam lijepa.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepo, g. saborski zastupniče. Vaše pitanje je samo djelom utemeljeno jer ako ste pomno pratili ankete o tome koliko se građana RH želi cijepiti par mjeseci unatrag, onda bi slušali i čitali negativne podatke međutim upravo nakon kampanje cijepljenja i činjenice da je cijepljen dio ministara i saborski zastupnici, ta slika se povećala. Mi danas tražimo cjepivo više. Dakle tih 100—tinjak ili možda manje doza, mislim da je irelevantno ukupnom broju tim više jer je činjenica da se najveći dio korisnika domova za starije već i cijepio. Dakle, uvijek imate pro i kontra elemente za neki postupak, procijenili smo svi skupa da je u ovom trenutku značajniji taj promidžbeni postupak. Osim toga, vi ste vrh zakonodavne vlasti u RH, ja sam nedavno u medijima rekao da je prošli tjedan u petak bio tu Zakon o buci koji je vrlo važan i da nema vas, da se, razumijete, znači postoje određeni razlozi zašto su se i u svijetu političari [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] ne šire, nego izvršna vlast, [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] zakonodavna, sudbena, mislim da to nije…
Hvala lijepa. Kolegica Nemet, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedniče Sabora. Poštovani ministre, moje pitanje ide u pravcu zašto nacionalni stožer ne dozvoljava regionalnim stožerima da samostalno uvode blaže mjere? Koristim priliku da se zahvalim istarskom stožeru koji veoma dobro radi svoj posao, ja se nadam da se slažete sa mnom, Istarska županija je u narančastoj zoni po broju zaraženi korona virusom i smatram da je regionalni pristup pravedniji pristup jer regionalni stožeri najbolje poznaju situaciju na terenu. Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala vama, ja se ne bih zahvalio samo istarskom stožeru nego svim županijskim stožerima jer svi rade sjajne stvari, isto tako naravno i županijski. Naša komunikacija je svakodnevna i nije nikakav problem. Jednostavno od početka s obzirom da se u pojedinim županijama razlikovala epidemiološka situacija, dogovorili smo se na neki način da županijski stožeri imaju priliku preporučivati i tražiti neke jače mjere, znači mjere zatvaranja međutim još nismo stigli i de facto nismo bili puno puta ni u prilici osim ono prije ljeta relaksirati previše mjere, ali inače proces relaksacije je od iznimnog značenja i važniji je na neki način rekao bih od procesa dodavanja mjera jer je potpuno jasno da svi želimo da se suzbije širenje ove infekcije. Prema tome, mislim da su do sada svi županijski stožeri radili dobar posao, nastavit ćemo tako u neprekidnoj i stalnoj komunikaciji, nitko od nas nije otok [[Upadica: Hvala vam]] i svi smo vezani jedni za druge.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre, u skladu sa planom uvođenja praćenja cijepljenja protiv bolesti Covid-19 utvrđeno je da su najugroženije osobe starije od 50.g. sa znatno povećanim rizikom za one starije od 70.g. No, štićenici lišeni poslovne sposobnosti u domovima socijalne skrbi su najugroženija skupina zbog svog općenito narušenog općeg stanja, a mogućnost cijepljenja im je uvelike otežana budući je Ministarstvo socijalne politike odnosno Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike naložilo svim centrima provođenje upravnih postupaka radi davanja suglasnosti skrbniku za cijepljenje štićenika, što nije bilo primjerice u slučaju kod cijepljenja redovnom protiv gripe. Tako će domovi za odrasle osobe čekati do godinu dana dok se pribave rješenja i suglasnosti, pa je moje pitanje zašto ste dozvolili odugovlačenje cijepljenja najugroženijih skupina [[Upadica: Hvala vam lijepo]] nepotrebnom administracijom?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Ja ću vam samo reći da je u ovom trenutku cijepljeno korisnika usluga u domovima 31.813, da smo ih stavili u osnovni prioritet. Ta administrativna prepreka, a riječ je dakle o rješenju i suglasnosti apsolutno meni nije poznata zašto i kako, ali znam da smo o tome na vladi razgovarali, ministar rada Aladrović je iz socijalne skrbi upoznat s time i mislim da je rekao da će se ubrzat rješenje. Riječ je o jednom administrativnom postupku za koji doista ne znam, nisam pravni stručnjak, da li se mogao na bilo koji način izbjeć. U svakom slučaju ono što ste sama rekli planom uvođenja, provođenja i kontrole cijepljenja je detektirano da su korisnici usluga domova za starije prioritetne usluge i od toga kao zdravstveni djelatnik apsolutno ne bježim. A ovo je administrativni problem, ono što vam mogu odgovoriti da se o njemu razgovara i možemo vas izvijestiti o načinu i brzini njegovog rješavanja.
Kolegice Glamuzina izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani g. ministre, kao posljedica ovako velikog broja zaraženih, kao posljedicu toga imamo i činjenicu da svi od nas znamo barem jednu osobu ako ne i više koji su i sami bili zaraženi ili smo ih sami i mi neki bili zaraženi virusom, pa imamo i nekakva osobna iskustva o ne idealnom funkcioniranju sustava. To vas pitam u vezi ovog dijela izvještaja koji se tiče izolacije i praćenja kontakata. Ja osobno sam imala u široj obitelji slučaj zaraze covid virusom gdje tu osobu nakon što je dobila nalaz testa suprotno onome što u izvještaju piše nije nitko kontaktirao, ni epidemiolog, ni liječnik opće prakse, nitko, da bi je uputio u izolaciju, da bi je pitao tko su, tko su joj bili bliski kontakti, koga bi se dalje trebalo upratiti, to je bilo nakon 19. studenog kada ovdje piše da je osnovan pozivni centar. Zanima me od tad do sad jel je ta situacija bolja ili se uspijeva upratiti sve kontakte?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na pitanju. Gledajte, ono je utemeljeno u trenutku kad je broj oboljelih bio preko 4000 dnevno i nažalost tada epidemiološka služba nije mogla pratiti sve kontakte. Međutim, na raspolaganju su nam bili i liječnici obiteljske medicine kojima se moglo javiti. Ja apsolutno, ništa nije optimalno i nemojte mislit da ja sad branim, bilo je slučajeva i osobno sam svjedok da u jednom trenutku praćenje kontakata kao jako relevantna i vrijedna epidemiološka mjera je posustala upravo zbog broja novooboljelih i zbog količine epidemiologa i njihovog broja bez obzira što smo odobrili zapošljavanje i mladih liječnika u radu pod nadzorom i sanitarnih inženjera i dakle brojnih drugih djelatnika. Međutim, činjenica je da kada neko dobije neki nalaz da li je to test da se od njega očekuje da se javi svom liječniku i da pita što i kako dalje. Naravno da svi to ne mogu napraviti i apsolutno ne tražim opravdanje, ali rekoh nije bilo sve optimalno, sustav je pokušao odreagirat na najbolji mogući način u datom trenutku. Sada je situacija puno, puno, puno bolja iz jednostavnog razloga [[Upadica: Hvala vam]] što je puno manje novozaraženih.
Kolegice Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, spomenuli ste turističku sezonu. Turistička 2020.g. bila je uspješnija nego što se očekivalo, jedna od najboljih na Mediteranu. U proljeće prošle godine govorili smo da će biti uspjeh ako uspijemo doseći 30% noćenja i dolazaka, međutim srpanj i kolovoz su bili na nivou 62% noćenja 2019.g. koja je bila rekordna. Ostvarili smo preko 54 milijuna noćenja u 2020.g. Međutim, financijski rezultati nisu tako dobri, bili su znatno niži i zato je uslijedila potpora države i u očuvanju radnih mjesta i omogućeni su povoljni krediti za likvidnost, pokriće dijela fiksnih troškova i slično. Ja bi tu apelirala na vas i podržala ovu poruku hrvatske udruge u turizmu koji su upravo jučer objavili s obzirom da je turizam strateška djelatnost i predstavlja značajan udio u hrvatskom BDP-u [[Upadica: Hvala vam]] da moramo zadržati [[Upadica: Hvala vam]] povoljne trendove kao preduvjet nove turističke sezone.
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovana gđo. saborska zastupnice. Vi ste dotaknuli sad ponovno temu koja je već dva puta bila spomenuta tu, a to je buduća turistička sezona, već sad promišljamo o tome. Međutim, ja bih volio reći i moći tvrditi u ovom trenutku da su isključivo mjere zaslužne za onako dobru prošlogodišnju sezonu. Jesu, mi smo tome tendirali, mi smo napravili sve da to doista bude tako. Međutim, pojava jednog novog soja varijante virusa i neke druge okolnosti mogu znatno to promijeniti. Prema tome, imali smo dobru turističku sezonu iz razloga što se nekoliko faktora na neki način realiziralo uključujući i naše promišljanje. Isto tako tvrdim vam da smo već počeli razgovore utemeljenja za postupanje za slijedeću sezonu. To je ono što vam mogu reći. Isto tako možete primijetit da smo se i u tijeku same sezone borili za njeno produženje naglašavanjem i pitanjem da nas neke strane države doživljavaju po regijama, dakle regionalnim pristupom, a ne ukupnim pristupom jer nam tad brojke na nivou RH nisu bile dobre, a recimo brojke u Istarskoj županiji, PGŽ-u, sjevernoj Dalmaciji, osim Zadra [[Upadica: Hvala vam]] su bile dobre, tako da to su ti elementi.
Hvala vam. Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani ministre, meni je iznimno žao kada netko tko upravlja sustavom i donosi odluke, vidi da donosi krive odluke i ne mijenja ih. Ono što je problem našeg sustava donošenja odluka koji ima Vlada je ustvari činjenica da nitko živ ne zna zašto ih donosi i koje su konzekvence tih odluka. Nekoliko puta ste bili upozoreni i od strane oporbe i od strane medija da bi bilo dobro da se donesu nekakvi kriteriji na temelju kojih se donose odluke odnosno ako ima toliko broj zaraženih, tada zatvaramo to pa ćemo vidjeti što će se dogoditi. Isto tako ste nekoliko puta izjavili da imate plan cijepljenja, jedino što ga nitko nije vidio. Ja mislim da bi bilo, nemojte se ljutit, ja ga nisam uspio naći, ja sam nekoliko puta guglao koji je plan cijepljenja u RH. Hvala.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Dakle, hvala vam lijepo poštovani g. saborski zastupniče. Dakle, mi znamo zašto i kako donosimo mjere i koji su kriteriji, to su isključivo stručni epidemiološki. Tako da govorili smo zadnji put i mislim da ste vi upirali na taj semafor, evo danas sam vam obrazložio da taj semafor apsolutno ne polučuje želje uspjehe i da nije dostatan. On je jedna informacija ali ne kompletna. Nadalje, tada ste hvalili Njemačku, sad vas pitam, kakvi su to kriteriji u Njemačkoj u ovom trenutku da ima takvu epidemiološku sliku? Sve je to problematika … … [[Upadica Brumnić, ne razumije se.]] Sad je problematika koja je iznimno važna…
Kolega Brumnić, dobivate opomenu. Prvo, uopće nije bolja od Hrvatske a drugo, zato što upadate u riječ. Izvolite, ministre.
I drugo, činjenica da govorite o planu, mislim da je irelevantna, plan postoji, objavljen je, bio je na Vladi, usvojen je, javno je dostupan i ne znam zašto sada spominjete taj problem, jel' neki problem sa samim planom? On je usvojen, donesen, prisutan, javan, jasan, ne znam.
Izvolite, sada je na redu kolega Tomašević.
Ne slažem se sa vašim odgovorom oko semafora i onaj zaključak, još uvijek tavori na dnevnom redu naš od početka studenog kad smo to tražili, s nekim brojkama sam čak izašao u javnost ali dobro, očito se i dalje opirete toj strategiji. Ono što mene zanima jest koje su mjere za popuštanje oko rekreacije posebice djece i mladih, posebice za sportove koji nisu u nikakvom zatvorenom prostoru? S druge strane, ova nelogičnost da restorani koji su uglavnom radili znači na hrani sada prodaju pića a barovi i kafići koji su prodavali pića, to ne mogu raditi u smislu coffee to go. Znači, ne vidim i dalje da se riješila ta nelogičnost koja doista stavlja jedne u dosta nelogično nepravilan položaj u odnosu na druge, ne vidim kako bi to bilo pravedno niti vidim logiku epidemiološku iza toga, da netko tko je dosada prodavao piće, ne može prodavati izvan svog objekta a netko tko nije, kome to nije uopće bio posao nego uglavnom priprema hrane se sad upravo može raditi i to.
Hvala vam, izvolite odgovor.
Poštovani g. saborski zastupniče, apsolutno je neupitno da izdavanje pića za vani nije epidemiološki problematično, kada bi na tome završilo. Međutim naši građani što pokazuju iz dana u dan, ne pridržavaju se mjera, pa uzmu piće da bi se nastavili družiti na nekakvim stolovima ili prostorima oko tog mjesta gdje su kupili pića. Epidemiolozi smatraju da je to potpuno, potpuno pogrešno i da doprinosi širenju zaraze u znatno većem broju nego što je moguće. Činjenica djelom bi se složio s vama da se coffee to go prodaje i na benzinskim pumpama i u pekarnicama, postoji, međutim došlo je do određene zloupotrebe jer pekarnice prvenstveno posluju zbog prodaje kruha, benzinske postaje prvenstveno prodaju, postoje zbog prodaje benzina. Može netko uzeti coffee to go, ali ono što je nepovoljno i epidemiološki neprihvatljivo je druženje nakon toga jer najveći broj ljudi nažalost ne uzme kavu da bi je popio sam nego zbog određenog druženja.
Hvala lijepa. Kolegice Grba Bujević, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, ministre. Gospodarska kriza izazvana korona virusom kao zdravstvenom krizom, jedinstvena je zapravo u dosadašnjoj ekonomskoj povijesti po načinu i brzini nastanka, globalnom obuhvatu a bome i po posljedicama. Svjesna sam ja da to nije baš pitanje iz vaše nadležnosti, ali me potakao kolega koji je maloprije postavio pitanje. Zanima me zapravo šta je sve Vlada RH kroz međuresornu suradnju učinila kako bi utjecaj gospodarske krize bio što manji na naše građane u ovoj zdravstvenoj krizi?
Izvolite, odgovor.
Hvala vam, gđo. saborska zastupnice. Pa kao odgovor na vaše pitanje samo mogu ponoviti da se doista ekonomski resor u Vladi potrudio i da smo promišljajući došli zajedno do određenih mjera a to su poglavito mjere za očuvanje radnih mjesta jer kao što znate, prema podacima mirovinskog osiguranja, u ovoj godini je manje 8900 osiguranika što je daleko, daleko manje od onih predviđenih 400 000 otpusta itd. Prema tome, ove mjere nadoknade 4000 kn za djelatnika ukoliko je pad prihoda ispod 40% je dala svoje rezultate. Kao što sam rekao, uključujući i doprinose, ukupna ta mjera je koštala hrvatsku državu 12 milijardi, oko 12 milijardi kuna. Ne samo to, nego kao što smo rekli i ti COVID krediti, nadalje pokrivanje određenih fiksnih troškova i ono što je Vlada u okviru svojih mogućnosti. Da treba razgovarati i dalje o svemu, treba jer je pitanje koliko će ova kriza trajat, nadam se zahvaljujući našim mjerama i odgovornosti građana čim kraće.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, iznenadili ste me s jednim današnjim odgovorom, rekli ste da je situacija u BiH-u dobra jer su oni vjerojatno ljeto iskoristili da prokuže stanovništvo, dopuste širenje zaraze kao da ste željeli reći da je to možda bolja nekakva strategija za borbu protiv ovog virusa. Dakle, postavljam pitanje, jesmo li sigurni da ovaj čvrsti pristup, lockdown da je rezultate? Je li uopće smanjenje broja zaraženih ima veze sa tim strožim mjerama? I razmišljamo li o psihičkom stanju nacije? Razmišljamo li o našem gospodarstvu? razmišljamo li uopće o tome je li trebalo zatvarati teretane, je li možda trebalo omogućiti rad barem terasa, znači što su neki od zastupnika ovdje propitali u raspravi i do kada ćemo zapravo se na ovakav način [[Upadica: Hvala vam]] boriti s korona virusom?
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani g. saborski zastupniče. Pa rekao bih vam za početak odgovor za ovo zadnje pitanje, borit ćemo se kolko god možemo i umijemo dok god je virus oko nas. Dalje, na vašu konstataciju o mjerama u RH podsjetio bih vas da su one među liberalnijima u Europi, nema govora o lockdownu, nema govora o policijskom satu što sada svjedočimo u mnogim europskim državama. Prema tome, Hrvatska je tu nastojala balansirat mjere. Što se tiče same filozofije epidemiološkog utemeljenja širenja virusa potpuno je jasno da smanjenje kontakata doprinosi smanjenju širenja virusa i tu nema previše dvojbi. Mi smo ove mjere nastojali prilagoditi okolnostima sprječavanja širenja zaraze u smislu čuvanja zdravlja. Isto tako omogućiti čim više ekonomskih aktivnosti. Tražili smo čitavo vrijeme jedan balans i kao što vidite u tome nismo bili prerestriktivni, mjere su nam liberalnije, a jedino će povijest pokazat što i kako se moglo u datom trenutku. Međutim, prokuženost određenog stanovništva je jedan od faktora koji djeluje na širenje bolesti.
Hvala vam. Kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS. g. Ministre, prije godinu dana nitko nije mogao predvidjeti ovakvu epidemiju. Reakcija Vlade RH na čelu sa premijerom Plenkovićem i vama kao resornim ministrom, jednako tako i ministrom unutarnjih poslova kao čelnikom stožera civilne zaštite reagirali ste odgovorno, efikasno na pojavu ove neodržive i nepredvidljive ugroze. Danas su i vidimo i svjedoci smo učinaka i svih pravovremenih i aktivnosti koje ste proveli vi u zdravstvenom sustavu koji ste bili učinkoviti, koji ste učinili sve mobilizacijom i organizacijom zdravstvenog sustava koji danas funkcionira besprijekorno. Ja vam se zahvaljujem na svim tim aktivnostima koje ste proveli, jedan kao od teških bolesnika koji sam proživio u ovom sustavu [[Upadica: Hvala vam]] Danas vidimo da se nadograđuje sustav [[Upadica: Hvala kolega Đakić]] da se oprema sa novim PCR uređajima [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega Đakić]] pa tako je jučer u … [[Govornik se ne razumije]] županiji otvoren…
Kolega Đakić, hvala vam lijepa. Pa dobro, imamo minutu, ako želite promijenit ćemo Poslovnik, pa će bit minutu i 10. Ja moram držat ovdje red i molim da se držite minute. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo na vašem pitanju. Pa kao vlada i resorni ministar nismo ništa drugo radili nego doista svoj posao. Mi smo tu da služimo hrvatskim građanima i u kontekstu naših mogućnosti i znanja smo napravili sve da sačuvamo zdravlje i živote hrvatskih građana. Za sada stojimo jako dobro, nadam se da će tako bit i u budućnosti. A kad je riječ o testiranju morate svjedočit spremnosti našeg zdravstvenog sustava da odreagira na pravi način. Mi smo već 30. ožujka imali … [[Govornik se ne razumije]] PCR rezultat i test nedugo nakon što je u Berlinu on uopće utemeljen kao takav. Prema tome, napravili smo doista sve da odgovorimo na adekvatan način. Od tada kad ste spomenuli PCR uređaje do danas osposobljeno je 60 mjesta za PCR analizu, pardon 30, 60 mjesta za brzo antigensko testiranje, testirali smo preko 1.100.000 hrvatskih građana PCR-om, preko 65.000 brzim antigenskim testovima, međutim vidim u budućnosti da će oni na neki način [[Upadica: Hvala vam]] preuzeti primat.
Kolega Sačić, izvolite.
Poštovani g. ministre, kao što vidimo iz izlaganja i iz reakcija javnosti ova zarazna bolest koja je za manji broj ljudi smrtonosna ima svoje trendove i u posljednje vrijeme Bogu hvala ona je sve manje i manje opasna iako nas strašite sa nekakvim novim sojem, što je mislim samo po sebi apsurdno ovaj da ne govorim da je to kao da znademo da će se, da se događaju prometne nesreće, pa ćemo ukinut promet, ali pustimo to na stranu. Bitno je da se i praksa nam pokazuje da ta korona ovaj kakav je da je posustaje, da nije toliko opasan, to nam i u Petrinji nakon potresa pokazuje, a još uvijek nesrazmjerno držite represivne mjere, nema nikakvog razloga da to držite, ogromnu štetu financijsku radite našem gospodarstvu.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani g. saborski zastupniče. Ja bi volio živjeti u tom svijetu gdje je taj virus danas manje opasan i da on više ne uzrokuje tešku kliničku sliku, međutim to nije na ovoj zemlji. Danas je on jednako opasan kao i prije, u pojedinim državama odnosi živote većom snagom i brzinom nego ranije, a reći ću vam od dva, u Hrvatskoj zbog mjera i odgovornosti hrvatskih građana to nije tako. A što će biti ukoliko dođe ovaj soj B117 iz Velike Britanije koji je prisutan u 45 zemalja i koji se u 13 zemalja uključujući i naše susjedstvo već širi okolnom transmisijom? Što će biti ukoliko dođe ovaj soj B1351 iz Južnoafričke Republike koji se širi još brže? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] A mi moramo biti spremni zbog odgovornosti prema našim…
Kolega Sačić, kolega samo malo, kolega, ministre oprostite. Kolega Sačić nemojte vikati s mjesta. Vjerojatno ćete da dođe taj virus onda ćete pitati ministra, a zašto mjere nisu rigoroznije, kao što svjedočimo iz dana u dan da oni koji danas zagovaraju liberalne mjere sutra će biti za rigorozne mjere i prebacivat će kao ping pong lopticu odgovornost na vladu, al to nema veze, nemojte vikati s mjesta. Izvolite.
Dakle ovaj južnoafrički već je prisutan u 11 zemalja i širi se još brže nego Engleske i isto tako se nalazi u dvije zemlje koje su u našem susjedstvu, sve to nas tjera na oprez. Mislim da kao ministar zdravstva i mislim da kao Vlada RH [[Upadica: Hvala vam]] moramo biti spremni na te izazove.
Hvala lijepo. Kolegice Orešković, izvolite.
Ministre Beroš, referirat ću se na komentar koji je uputio vaš stranački kolega g. Reiner o neprovođenju bilo kakvih reformi nesaniranju problema u zdravstvu koji su postojali i prije korone i činjenica je da će vam bavljenje sa ovom pandemijom poslužiti kao izgovor za nerješavanje problema koje je nagomilala HDZ-ova vlada u ovom i svim svojim prošlim mandatima. A kada smo kod izgovora i ovo izvješće o učincima provedbe mjere zapravo je samo izgovor, a ne sadrži ono što bi ovakvo izvješće trebalo imati. Govorim o fiskalnim posljedicama bavljenja koronavirusom, rekli ste da je ukupan trošak 2,5 milijarde kuna no nigdje nije kroz izvješće strukturirano koji dio od tih troškova je plaćen sredstvima iz proračuna RH, a koji iznos smo dobili iz sredstava EU. Ja bi vas molila da u budućim izvješćima napravite jednu preglednu i tablicu koja se može kontrolirati i provjeravati, od ovakvih informacija [[Upadica: Hvala vam.]] nemamo koristi.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo poštovana gđo. saborska zastupnice. Kao prvo, reći ću vam da sam i danas, čitajući Izvješće naveo iznos koji je za zaštitnu opremu financiran iz sredstava EU, a onda onaj ostatak ide iz državnog proračuna. Međutim, nije nikakav problem, sve što radimo, radimo vrlo transparentno i na korist hrvatskog naroda. A za ovo, prvi dio vašeg pitanja, ja vas želim pitati, da li vi to imate neku kristalnu kuglu iz koje iščitavati da ću ja tražiti opravdanje? Ja neću tražiti opravdanje, ja ću vama, svima, HS-u, a poglavito hrvatskim građanima polagati račune za moje djelovanje i možete biti sigurni da nikad neću Covid krizu iskoristiti kao ispriku za to. A da je tome tako postoje ... [[Govornik se ne razumije.]] zdravstva koje su već sad utemeljene i koje su usmjerene ka budućnosti, počevši od Imunološkog zavoda, počevši od hitne helikopterske medicinske službe, do određenih reformskih koraka u smislu održavanja financijske stabilnosti zdravstvenih sustava i mnogim drugim. Ali vjerujem da ćemo u budućnosti imati o tome priliku pričati [[Upadica: Hvala vam.]] Reći ću i ovako apriori da ću [[Upadica: Hvala.]] tražiti ispriku ne prihvaćam.
Hvala vam lijepa. Kolegice Borić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, govorili ste u svom Izvješću o, dakako, prioritetima kod cijepljenja i svi smo se složili što su to ranjive skupine, ali ste nekako rekli, je li, dogodilo se, citiram, okolnosti na koje nismo mogli utjecati i nekako pomalo defetistički na kraju tu smo gdje jesmo. E sad, moje pitanje je ukoliko, dakako, znamo kako su se nabavljali lijekovi za sve članice, sve zemlje EU, moje pitanje je da bez obzira na EMA-u, ukoliko doista imamo neku autonomiju oko, u svojim institucijama zdravstva, pitala bi vas kakav je vaš stav oko svih cjepiva jer ipak već imamo i neka druga cjepiva i jesu li kod nas provedene studije oko npr. cjepiva Sinofarma i Sputnika?
Izvolite odgovor.
Hvala vam puno na tome pitanju. Mislim da je od iznimne važnosti i mislim da hrvatski građani trebaju znati kako stoje stvari, dakle da, postoji plan, on je utemeljen, ali isto tako, zbog objektivnih okolnosti došlo do njegovog poremećaja i mislim da je to vrlo ne fer i nije sukladno bilo kakvom pravu jer u ugovoru prema Pfizeru piše što i kako. Međutim, reći ću vam o čemu je doista riječ. Dakle Pfizer se obvezao 25.1., 1.2., 8.2., 15.2. dostavljati određene količine cjepiva. Znači 25.1. 18 kutija, 1.2. 19, 8.2. 19, 15.2. 19. Smanjuje se sad te doze tako da 25.1. imamo, dobili smo 10 kutija, to je 44% manje, 1.2. 16, to je 16% manje, 8.2. 16 od 19, to je 16% manje, dakle ukupno smo primili samo 15% cjepiva manje, ali u nezgodnom trenutku, kad trebamo docjepljivati. Međutim, sreća što je docjepljivanje moguće od 21. do 42. dana pa ćemo možda cijepiti. Što se tiče ovog drugog, volio bih da se možemo okrenuti [[Upadica: Hvala.]] prema Rusiji i Kini međutim, njihova cjepiva nisu prošla klinička ispitivanja, samo 1. i 2. faza, to je nesigurno za hrvatske građane. Kada bude sigurnije [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] sigurno ćemo raspravljati o tome. Isprika, molim vas.
Ne, ne, ovo je bilo važno za javnost pa sam pustio da kažete. Zahvaljujem vam ministre, došli smo do kraja sa replikama tako da se možete vratiti na svoje mjesto. Molim vas samo da obrišemo govornicu, a prije nego što otvorim raspravu, pozivam da li predstavnici odbora žele uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Željko Reiner, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče HS-a, poštovani ministre, poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici. Dozvolite mi da govorim, ne samo kao predstavnik HDZ-a već prvenstveno kao liječnik koji je svakog dana u bolnici. I danas sam bio i koji svako toliko pregledava nekog bolesnika kojima se onda otkrije da je bolestan od Covida-19, neki od mojih najbližih suradnika oboljeli su od te bolesti, kako liječnici, tako i sestre, a mene je valjda do sada dragi Bog sačuvao i nadam se da neću ni oboljeti, barem ne prije nego što dobijem drugu dozu cjepiva. Pojava novog virusa SARS-CoV-2 i njime izazvane pandemije Covid-19 predstavljalo je značajan rizik i za Hrvatsku te je ona zahtijevala žurnu pripremu i odgovor zdravstvenog i inih sustava države. Bilo je potrebno smanjiti mogućnost prijenosa virusa među ljudima na najmanju održivu mjeru, smanjiti opterećenje na zdravstveni sustav te smanjiti smrtnost, a istodobno pokušati održati gospodarstvo, tvrtke i zaposlenost, makar i u značajno reduciranom obliku. U tome je Hrvatska nedvojbeno uspjela. Važno je bilo i redovna i detaljna komunikacija s javnosti, na čemu još jednom zahvaljujem članovima Nacionalnog stožera. Članovi tog Stožera podnijeli su ogroman teret, i kao što to u nas nerijetko bude, bili su u početku kada smo bili najbolji u Europi, uzdizani i veličani, a onda opet napadani, optuživani, omalovažavani, vrijeđani, da bi sada kada smo opet među najboljima u Europi uglavnom bili prešućivani, kao da je to zasluga nekoga drugoga, a oni s tim nemaju nikakve veze. No, takva je naša oporba, o njihovoj vjerodostojnosti govore i citati koje sam spomenuo u svojoj stanci, takvi su neki, naglašavam, neki naši mediji, ali ne i građani koji itekako cijene sve što je Stožer učinio. No, držimo se čvrstih činjenica. RH je vrlo rano započela s planiranjem, a zatim i provedbom epidemioloških i drugih mjera usmjerenih na suzbijanje i širenje infekcije. Prije prvog zabilježenog slučaja na području Hrvatske 25. veljače prošle godine, a izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti pronađen je i omogućen najdjelotvorniji zakonodavni institucionalni model upravljanja krizom globalne pandemije i lokalne epidemije. Sve mjere koje je donio Nacionalni stožer poštivali su dva načela, učinkovitosti i razmjernosti i strogo su odgovarali potrebama datog trenutka što je uostalom potvrdio i ustavni sud kada ih je 35 zastupnica i zastupnika oporbe bezuspješno pokušalo osporiti zahtjevom za pokretanjem postupka za ocjenu suglasnosti s Ustavom RH. Aktivnosti zaštite zdravlja provođene su adekvatno, balansirano i pravodobno poštujući uvjetom zajamčene slobode i prava građana u novonastalim okolnostima. Hrvatska je kao i sve ostale zemlje imala dva vala epidemije, prvi tijekom proljeća i početkom ljeta prošle godine, obilježene su stroge epidemiološke mjere uz zatvaranje brojnih mjesta i mjesta okupljanja građana te ograničenje kretanja i vrlo efikasno suzbijanje epidemije. U prvom valu bili smo među najuspješnijima u Europi po pitanju obuzdavanja epidemije, broja oboljelih i osobito broja umrlih ali i očuvanju radnih mjesta. Turistička sezona bila je daleko bolja nego što se to itko nadao. Drugi val u čitavom je svijetu bio označen mnogo lošijom slikom, većim brojem zaraženih, hospitaliziranih i nažalost preminulih. Unatoč postojanju epidemioloških mjera, uzrok drugom valu odnosno jesenskom poratu novooboljelih bio je očekivan i u Hrvatskoj jer je kod zarazne bolesti COVID-18 kao i kod drugih respiratornih infekcija, incidencije prevalencije virusu u populaciji veća tijekom jeseni i zimi nego tijekom ljeta. Razlog tome je češći boravak i okupljanje osoba u zatvorenom prostoru, nemogućnost da se one kontinuirano provjetre itd., no nacionalni stožer, ministarstvo i HZJZ pratili su situaciju vrlo pažljivo i donosili nove mjere kako bi nas zaobišao potpuni lockdown ili čak policijski sat, mjere koje su na snazi u brojnim državama EU-a i dapače, svjedoci smo da se još pooštravaju. Značajan dio gospodarstva na taj način uspio je u nas nastaviti svoje poslovanje. Kao što možemo vidjeti, trenutačna epidemiološka situacija je ohrabrujuća s obzirom da se nastavlja silazni trend novozaraženih korona virusom, sada je 14-dnevni prosjek ispod 200 na 100 000 stanovnika, smanjuje se broj najtežih bolesnika onih na respiratoru, osobito zadnja dva do tri tjedna. Prije dva tjedna smanjio nam se broj hospitaliziranih ispod 2000 i zabilježili smo najveći dvotjedni pad novozaraženih u EU-u. Ako se prisjetimo 27. studenog prošle godine kada su se ograničila okupljanja dva tjedna nakon toga kada se obično može vidjeti učinak, došlo je do značajnog smanjenja tih brojki. To ukazuje da smo pogodili trenutak intenzitet mjera ali ne smijemo zanemariti i povećanje odgovornosti građana i njihovo sve veće pridržavanje propisanih mjera na čemu im moramo zahvaliti. Sve to je rezultiralo pozitivnim trendom koji traje i dalje. Nižu incidenciju od nas u EU ima samo 6 zemalja a kada je riječ o smrtnosti, na 20. smo mjestu EU-a. Ako pogledamo ostale zemlje EU-a koje idu u znatno pooštravanje mjera, naše postignuće je tim veće. Popuštanje epidemioloških mjera je nešto o čemu se raspravlja, promišlja se svemu što se eventualno može korigirati ali nije realno očekivati velika popuštanja u slijedećem razdoblju i to ne bi bilo dobro. Novi sojevi mutiranih virusa od onog iz Velike Britanije i JAR-a do onog iz Brazila zabilježeni su i u našem neposrednom susjedstvu. Ne bi bilo realno očekivati da se ti mutirani virusi neće pojaviti i u nas. Krajem prošle godine svijet je dočekao i cjepivo protiv korona virusa. Cijepljenje se kroz povijest medicine pokazalo kao najefikasnija javno-zdravstvena mjera koja je sama po sebi najviše pridonijela produljenju života stanovništva pa će i u suzbijanju ove epidemije, uloga cijepljenja biti nezamjenjiva. Dostupno, sigurno i učinkovito cjepivo imat će središnju ulogu u spašavanju života, zaštiti zdravstvenog sustava i oporavku gospodarstva, normalizaciji funkcioniranja sustava obrazovanja, kulture, športa, duhovnog života i socijalne interakcije među ljudima. Ovih dana primili smo nažalost s velikim iznenađenjem informacije kako farmaceutske tvrtke neće ispoštovati dogovorene kvote cjepiva. Moramo inzistirati na dogovorima koji su postignuti sa farmaceutskim kompanijama. Premijer Plenković je na sastanku Europskog vijeća zatražio zajedno sa drugim premijera članica od predsjednice Europske komisije da u razgovoru sa Pfizerom, Modernom i Astra Zenecom inzistira na dogovorenoj količini i dinamici isporuke cjepiva kako bi se što prije procijepilo stanovništvo. Moramo inzistirati da više cjepiva ne dobe one zemlje koje mogu i žele platiti veći iznos od dogovorenog jer to bi bilo krajnje nemoralno a i nezakonito. Nužno je da nam stignu količine koje smo unaprijed dogovorili a dogovorili smo dovoljno cjepiva da se besplatno procijepi doslovno svo stanovništvo Hrvatske. Katastrofalni potres koji je 29. prosinca prošle godine pogodio Sisačko-moslavačku županiju te potresi koji su se u Središnjoj Hrvatskoj nastavili i nastavljaju svakodnevno, utjecali su na plan cijepljenja protiv COVID-19. Hrvatska je zatražila od ostalih država članica EU-a preraspodjelu djela njihovih doza cjepiva čim prije u količini od 200 000 doza. Svi podaci navedeni u ovom izvješću kojeg ste dobili, do u detalje jasno govore da je Hrvatska pravodobno, dobro, balansirano, promišljeno i stupnjevito reagirala na ovu opaku pandemiju, pandemiju koja ni u kom slučaju nije bezazlena kao što neki i dandanas nažalost ovdje u ovom domu pokušavaju predočiti javnosti, bagatelizirajući je iz neznanja ja vjerujem a ne iz zloće i vjerujem da će ovo izvješće svi dobronamjerni jednoglasno prihvatiti jer u ovoj ugrozi više nego ikada trebamo biti ujedinjeni i zanemarivši političke razlike, zajednički raditi isključivo na dobrobit hrvatskih građana. Hvala vam lijepa.
Idemo dalje, sada će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi g. ministre, uvažene kolegice i kolege. Ono što je činjenica je da smo mi iz oporbe ali i ne samo mi iz oporbe već prvenstveno struka, znanstvena javnost Hrvatske, tjednika tijekom listopada i studenog apelirali, molili, kumili, pozivali, kako god hoćete, Vladu RH da se uvedu konkretnije i jasnije mjere. To se na kraju i dogodilo, al dogodilo se dva mjeseca prekasno. Mi danas svi možemo i moramo biti zadovoljni što su te mjere počele davati učinka, ali isto tako s punim pravom se moramo zapitati zbog čega se čekalo? Poštovani g. ministre, u izvješću navodite da je drugi val bio očekivan, štoviše navodite da je bio i neizbježan. Upravo imajući u vidu takvu rečenicu u vašem izvješću ostaje još više za zapitati se zbog čega smo dopustili da čekamo s mjerama, da deseci tisuća budu nepotrebno zaraženi, a stotine umru. To je odgovornost koju ćete nositi. Ali o toj odgovornosti će biti vremena raspravljati kada pandemija prođe, kada napokon budemo zdravi i kada se napokon budemo svojom zemljom mogli kretati slobodno onako kako to želimo. Do tada na ovome što se dogodilo moramo izvući pouku jer u protivnom sve je bilo uzalud. A nisam, nisam potpuno siguran da smo tu pouku izvukli i to je moja najveća zamjerka ovom izvješću. U ovom izvješću nema dubinske analize. Mi i nakon ovog izvješća i dalje ne znamo koji su odnosno gdje su najveći izvori zaraze, mi ne znamo odakle se bolest širi, mi to možemo naslutiti, ali tu analizu nemamo. Ako ste ju napravili u ovom ju izvješću niste prezentirali. Upravo zbog toga ne znamo je li ispravna mjera od ovoga što je napravljeno bilo npr. zatvaranje ugostiteljskih objekata ili teretana ili je bilo potrebno napraviti nešto drugo, mi to ne znamo, mi možemo samo naslutiti. Danas kada ćemo vjerojatno popustiti neke mjere znamo da to popuštanje ne proizlazi iz jedne analize nego iz samo jedne procijene koja je utemeljena ne znam na čemu da je ispravno ovo ili ono. Primjerice, u Ujedinjenom Kraljevstvu je takva analiza napravljena. I ta je analiza pokazala da upravo ugostiteljski objekti nisu primaran izvor zaraze, uprla je u drugom smjeru. Mi u Hrvatskoj, ponovit ću još jednom, to nemamo. Mi u Hrvatskoj nemamo sustavan i ozbiljan pristup. Apelirali smo na uvođenje metode semafora gdje bi se unaprijed na temelju jasnih kriterija svi mogli suočiti sa onime što ih čeka ako se ne pridržavaju mjera. Bilo je nekakvih stidljivih najava g. Capaka da će se takav sustav uvesti u Hrvatskoj kada govorimo o popuštanju, al ovo što danas vidimo, rasprava koja prethodi današnjem popuštanju pokazuje da taj sustav semafora nije uveden. Mi i dalje kroz metaforičku maglu pandemije letimo bez radara, a taj radar je trebala biti analiza o kojoj govorim, taj radar je trebalo biti ovo izvješće o kojem danas raspravljamo, ali ono to nije. Kolegice i kolege, pritisak znanosti, pritisak struke i pritisak oporbe imao je učinka. Da tog pritiska nije bilo ne bi bilo niti uvođenja strožih mjera krajem studenog mjeseca, a onda ne bi bilo niti rezultata s kojima danas možemo biti zadovoljni. Taj pritisak se mora nastaviti, a taj pritisak danas od vas traži dodatne iskorake, dodatne korake, dodatne vrlo konkretne radnje, a to je dubinska analiza koja će pokazati koji su stvarni izvori zaraze, odakle za RH i njene građane prijeti stvaran rizik i kako ćemo se suočiti sa tim rizikom, a ne da na temelju nekakvog osjećaja procjenjujemo bi li trebali zatvoriti ovo ili ono. A to zatvaranje stvara jedan drugi problem jer osim zdravlja ljudi odgovorna vlast mora brinuti i o zdravlju gospodarstva. Znamo, barem se nadam da znamo da je siromaštvo jedan od najvećih rizika za zdravstvenu sliku jedne države i jedne nacije. Siromaštvo je generator bolesti. A siromaštvo je jedan od najvećih i najopasnijih rezultata zdravstvene krize. Upravo zato smo danas jer ovdje danas raspravljamo ne samo o zdravstvenim mjerama nego o učinku svih mjera koje se donose na temelju Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti upravo zato smo danas trebali raspravljati i o gospodarskom učinku krize odnosno o gospodarskom odgovoru na nju, ali to ne činimo. Kompenzacijske mjere koje su potrebne hrvatskom gospodarstvu kasne ili nisu dostatne ili se ne isplaćuju. Zato još jednom apeliramo na Vladu RH da poduzme sve kako bi se te kompenzacijske mjere poboljšale, a one koje su uvedene isplaćivale na vrijeme. Međutim, kompenzacijske mjere koje će pomoći gospodarstvenicima da prežive ove mjesece krize naprosto same po sebi nisu dovoljne. Kompenzacijske mjere su korak za preživljavanje. Međutim, ono što hrvatskom gospodarstvu treba je jedan drugi set mjera, dodatan set mjera koji će omogućiti poduzetnicima da čim kriza završi, čim ovaj lockdown prođe i kada se naše društvo i ekonomija napokon, a vjerujem da to svi jedva čekamo, u potpunosti otvore da mogu početi raditi, da mogu početi ostvarivati profit i da mogu početi generirati gospodarski razvitak zemlje. To se može ostvariti jedino tako da država pripremi i da im jasan vjetar u leđa da znaju bilo to otvaranje 1. svibnja, 1. srpnja ili nekog drugog dana, odmah nakon toga mogu početi raditi. Takav jasan set mjera, a to poštovani ministre ne ide na vašu dušu, ide na dušu nekih drugih kolega iz vlade u kojoj sjedite, takav set mjera nismo vidjeli. Poduzetnici su sami predložili dio tih mjera jedna od kojih je primjerice smanjenje PDV-a u ugostiteljstvu i turizmu, drugi je velika pomoć turističkim agencijama. To je samo jedan dio onoga što se predlaže. Zato jasno pozivam Vladu RH da ili predloži bolje mjere od onih koje su predložili sami poduzetnici ili prihvati ono što poduzetnici traže jer je to nužno kako bi naše gospodarstvo nakon prestanka lockdowna moglo odmah početi funkcionirati i kako ne bi iz jedne zdravstvene ugroze, a pandemija to jest, prešli u drugu zdravstvenu ugrozu koja se zove siromaštvo. Siromaštvo svih građanki i građana ove zemlje, siromaštvo naših radnika, siromaštvo naših poduzetnika. To je nešto o čemu i mi u Saboru i Vlada RH moramo brinuti. I za kraj dopustite mi da se osvrnem na jedan ozbiljan problem, a to je problem cijepljenja. RH je prihvatila rješenje da se cjepiva nabavljaju na razini EU i ja neću zbog toga napadati Vladu RH, vjerojatno bih, da sam u takvoj poziciji i sam prihvatio takvo rješenje jer je potpuno jasno da se bez sudjelovanja i djelovanja u EU RH ne bi mogla nositi sa mnogim bogatijim zemljama koje bi tada imale prioritet jer mogu više platiti u nabavci cjepiva. To je činjenica. Ne možemo dopustiti da u ovakvoj zdravstvenoj situaciji prosperiraju samo oni koji su bogati, to je potpuno neprihvatljivo i meni kao socijaldemokratu to je nešto protiv čega se moram boriti. Međutim, isto tako ovdje otvoreno moramo reći da EU komisija kada je nabavka cjepiva u pitanju, nije bila na razini zadatka. Bavila se daleko više birokracijom, a daleko manje time kako će za države članice osigurati da dobiju određenu potrebnu dozu cjepiva i to je odgovornost EU komisije i ne smijemo bježati od toga da u HS-u o tome govorimo. I mi smo država članica EU i kada nismo zadovoljni onime kako se u EU komisiji radi, to trebamo jasno i reći. Međutim, države članice EU imaju mehanizme koji im stoje na raspolaganju. EMA nije jedina ovlaštena, nije jedina ovlaštena za dopuštanje primjene određenog lijeka na području određene države članice. Procedure su propisane, ali i nacionalne agencije za lijekove imaju pravo odobriti određeni lijek. Zato, a vidim da se g. Beroš javio, postavljam pitanje, da li je RH sama ili u razgovoru s drugim državama članicama EU pokušala [[Upadica: Hvala vam.]] poduzeti nešto kako bi se i cjepiva drugih proizvođača [[Upadica: Hvala kolega Grbin.]] potencijalno stavila na tržište RH? [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] Hvala.
Kao što ste već najavili, javio se u ime predlagatelja ministar Vili Beroš, 5-minutno izlaganje, izvolite.
Poštovani g. saborski zastupniče, potpuno sam siguran da sve što ste rekli, rekli ste sa ciljem na neki način djelovanja u pozitivnom smislu u obranu zdravlja hrvatskog naroda. Međutim, kao netko tko već skoro godinu dana gotovo svakodnevno teško radi na ovom poslu, jednostavno mi je teško čuti da su mjere neplanske, da su odokativne, da nema dubinske analize i volio bih doista da jedno prisustvujete sastanku Stožera, epidemiologa, brojnih stručnjaka koji analiziraju niz elemenata koji su potrebni da bi se donijela relevantna odluka. Vi ste rekli da u UK su analizom došli do detekcije da ugostiteljski objekti nisu primarno mjesto širenja virusa. Možda nisu primarno mjesto širenja virusa, međutim, ja vam postavljam pitanje zašto su onda ugostiteljski objekti u Velikoj Britaniji zatvoreni? Upravo zato što epidemiološka struka zna da je boravak u zatvorenom prostoru i druženje u onim gabaritima koji su manji od dozvoljenih mjesta, ono što doprinosi širenju virusa. Prema tome, sve smo to, kao i niz drugih elemenata uzimali u obzir pri donošenju mjera. One nisu odokativne, one nisu donesene pod pritiskom i svakodnevno živimo od jutra do sutra taj posao i promišljamo o svemu tome skupa. Kada je riječ o tom semaforu, možemo mi govoriti o njemu, apsolutno nemam nikakav problem, međutim, samo jedan element, a to je broj novozaraženih je apsolutno nedovoljan za donošenje bilo kakve odluke. Pa maloprije sam rekao čak ukoliko tome pridodamo i broj hospitaliziranih i broj umrlih, razumijete, to apsolutno nije dovoljno. Dakle moramo sve one elemente koji u datom trenutku su aktualni, uzeti u obzir. Mi ni ne znamo što će sutra iskrsnuti kao neki novi element. Sada imamo varijante virusa, one su tu oko nas i to je velika opasnost. Dakle, ako imamo semafor koji ne uključuje postojanje i djelovanje varijante virusa, onda smo u velikom problemu i nedovoljno široko promišljeni. To je ono što vam svakako želio reći i odgovorit ću naravno, na vaše pitanje da se slažem da EU komisija u ovom trenutku za sada nije pokazala dovoljno snage da jednostavno ispoštuje se jedan ugovor i dogovor između proizvođača cjepiva i EU komisije i premijer Plenković na EU vijeću i osobno u razgovoru sa Stelom Kiriakides, ukazao sam na taj problem i rekao da ispred EU komisije kao takve, udruženje država članica, moraju nastupiti prema proizvođačima, što sada i rade. Kako će završiti ta priča ne znam, ali nadam se dobrom ishodu. Međutim, kada je riječ o cjepivima drugih proizvođača, to sam započeo u odgovoru, ali nisam stigao. Dakle, neki su prošli samo prvu, neki prvu i drugu fazu kliničkih ispitivanja. Daleko su od treće. Činjenica je točna što ste rekli da uz EMA-ino odobrenje postoji nacionalne agencije koje mogu dati određeno odobrenje, međutim, ako smo članica EU za očekivati je da bi to cjepivo bilo sigurno za primjenu kod hrvatskih građana ako prođe propisani postupak. Ni ruski proizvođač cjepiva ni kineski još za sada nije se prijavio niti EMA-i, a niti bilo kojem drugom, osim što je Mađarska ugovorila određenu količinu cjepiva za kliničko ispitivanje. Dakle, taj, to cjepivo je u fazi kliničkog ispitivanja i kao takvo mislim da još nije dovoljno sigurno da bi razmišljali u ovom trenutku o razgovorima o kupnji tog cjepiva. Vjerujem da će EU komisija naći snage i mogućnosti jednostavno ispoštovati ono što je ugovorima evaluirano i potpisano o količinama cjepiva koje se nabavljaju za EU. I dakle, još jednom ću vam samo reći, sve naše mjere nisu donesene odokativno, doista su duboko, duboko promišljene i analizirali smo niz faktora o kojima mogu govoriti vama osobno i šire, možemo o tome pričati i pisati knjige što je sve uzeto u obzir. To nije nikako bilo odokativno niti pod bilokakvim pritiskom. Osim toga, uvijek smo slušali i županijske stožere pa ako je nacionalni u nečemu bio u krivu, mogli su to ispraviti i županijski stožeri pa se to nije tako često događalo. Naša suradnja bila i sada je još uvijek vrlo konstruktivna i gotovo svakodnevna tako da svi skupa radimo ovaj posao što je bolje i borimo se za očuvanje zdravlja hrvatskih građana. Evo ga, hvala vam.
Ostanite ministre tu jer imate 9 replika. Prva je na redu kolegica Ban Vlahek, izvolite.
Poštovani ministre, obzirom da se informacija o mjerama stožera civilne zaštite koje se odnose na sprječavanje širenja COVID-19 virusa, daju neposrednu pred samu aplikaciju tih mjera što gospodarstvenicima onemogućava poslovno planiranje, a građanima daje osjećaj neizvjesnosti, jasno i otvoreno vas opet pitam, da li možemo očekivati na što bih ovim putem apelirala donošenje kriterija prema kojima bi se unaprijed znalo koje mjere se uvode, koje se postrožuju a koje ublažavaju ovisno o situaciji i broju zaraženih? Vjerujem da bi to bitno ublažilo stres kojeg građani osjećaju i pomoglo gospodarstvu u donošenju poslovnih planova i odluka. Hvala vam lijepa.
Izvolite, odgovor.
Hvala vama na ovom vrlo zanimljivom pitanju. Dakle, ja sam obrnutog mišljenja da građani ne osjećaju nesigurnost donošenjem ovih mjera nego upravo sigurnost jer te mjere su usmjerene očuvanju njihovog zdravlja. A kao odgovor na drugi dio pitanja, rekao bi vam slijedeće, bilo bi optimalno da mi u ovom trenutku možemo reći što će bit kriterij za 3 tjedna jer bi značilo da vladamo sa svim relevantnim podacima, imamo informaciju o svemu, imamo informaciju recimo o tome kako će za 3 tjedna biti epidemiološka situacija sukladno puštanju viših učenika osnovne škole u nastavu ukoliko se to desi. Razumijete, vi iz dana u dan imate nove elemente koje morate akceptirati, sagledavat. Mi za 3 tjedna ne znamo kakav će biti odgovor povećane mobilnosti hrvatskih građana. Ne znamo da li će iz Slovenije, Italije ili Švicarske, Austrije gdje se nalaze nove varijante, taj virus doć u RH. Tako da to su sve pitanja na koje nemamo odgovore ali nastojim bit promišljeniji čim više, hvala vam.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre Beroš, maloprije sam vam postavio pitanje, dali ste mi odgovor da niste kompetentni i da je pitanje kompleksno. Evo ja ću vam sada ponovno postaviti pitanje, imate minutu vremena da pokušate ipak dati jedan suvisao odgovor koji traže hrvatski građani. Pitanje je jeko jednostavno a vjerujem da je svima zapalo za oči da u BiH-u bez obzira što nemaju strogi lockdown kao što ima Hrvatska jer tamo rade ugostiteljski objekti i kafići i restorani bez većih ograničenja, imamo stalno pad broja zaraženih, pad broja hospitaliziranih, par broja ljudi na respiratorima. U Hrvatskoj koja je zemlja, ja ću reći sličnije strukture stanovništva i slične veličine i sličnog broja stanovništva kao i BiH, usprkos tom velikom broju lockdownu, imamo dosta veće brojke. Pitanje je zašto Hrvatska ima lockdown odnosno zašto ne rade ugostiteljski objekti?
Izvolite, odgovor.
Hvala vam, g. Zekanović što ste ponovili ovo pitanje i mislim da je to od osnovne važnosti reći nešto o mojoj kompetenciji. Ja bi bio jako loš ministar kada bih mislio da epidemiološki nešto mogu procjenjivati i donositi bilokakve zaključke. Ja sam neurokirurg, ja znam operirati, to je ono što znam raditi zatvorenih očiju međutim ne umišljam da znam epidemiologiju, ne umišljam da znam dermatologiju, ne umišljam da znam pulmologiju, tu postoje stručnjaci koji će meni kao ministru reći što i kako raditi. Istina je, ja ne bježim od odgovornosti, najveća odgovornost je moja, ja sam ministar, međutim ne znam epidemiologiju, ne znam do te mjere da i ja mogu biti taj koji će predlagati određene mjere ili sugerirati bilo što. Ja mogu s obzirom na svoje opće znanje u medicini i čitajući stručnu literaturu i čitajući i prateći ono što se dešava vani, sagledavati to i jednostavno vjerovat ili ne vjerovat njima međutim poklonili smo vjeru struci i to se i u prvom a sada evo i u drugom valu pokazalo jako dobro. O situaciji u BiH-u, već sam vam rekao da je ona [[Upadica predsjednik: Hvala.]] vrlo vjerojatno… Isprika.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi g. ministre, oko djela koji se odnosi na kriterije, očito se nećemo složiti ali dopustit ću si da vam kažem da kriterij ne mora biti jedan, da kriterij može biti skup kriterija koji će voditi računa i o broju zaraženih, i o broju hospitaliziranih itd. Međutim očito je da ste odabrali drugi pristup i teško mi je reći ali to je vaše pravo bez obzira na rezultate. Međutim ne možete nijekati da je čitav listopad i čitav studeni bilo pritisaka i znanstvene i druge javnosti da se strože mjere uvedu. I kada su one uvedene, doista je došlo do smanjenja broja zaraženih i to su činjenice. Međutim zamolit ću vas da mi odgovorite konkretno. Ako Europska komisija po pitanju cijepljenja ne napravi ono što od nje očekujemo, što će Hrvatska, što ćete vi kao ministar poduzeti? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam lijepo, uvaženi g. saborski zastupniče. Kada je riječ o Europskoj komisiji i cjepivu, reći ću vam dakle da kada nekakva druga cjepiva prođu sve faze, potrebne faze kliničkih ispitivanja i ukoliko bude dokaza da su oni kao prvo učinkovita i kao drugo da su sigurna, onda ćemo sasvim sigurno razmišljati o načinu i mogućnosti ako tada bude potrebe i u nalaženju načina da dođemo do tih cjepiva. To je manje-više neupitno. Kada je riječ o kriterijima, bilo bi to jako dobro kada bi mogli u datom trenutku sagledati sve ono što nas čeka u budućnosti. To najčešće nije moguće, rekao sam već nekoliko primjera a to su i novi soj, posljedice sadašnjih mjera i svega ostalog. Prema tome, mišljenja sam da nemam ništa protiv tog koncepta, al da je koncept sagledavanje situacije iz dana u dan i dubinska analiza zbivanja epidemioloških i socijalnih i gospodarskih iz dana [[Upadica: Hvala vam]] u dan jednako tako učinkovita i daje dobre rezultate.
Kolegice Sabljar Dračevac izvolite.
Hvala predsjedniče. Ministre, ja sam postavila 3 pitanja, ni na jedan nisam dobila odgovor, pa ćemo onda to ponoviti. Dakle, što vlada poduzima je bilo moje prvo pitanje, pa mogu već i sama odgovoriti, ništa čeka da Europska komisija riješi problem. Kakav je novi plan, nema ga, čekamo da Europska komisija riješi problem. A treće pitanje je hoćemo li biti procijepljeni do sezone, sezona nam je izrazito bitna jer ona najviše puni naš proračun. Nažalost nećemo biti procijepljeni do sezone i pitanje je kakve će to imat reperkusije na sezonu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Evo sticajem okolnosti sada vam mogu odgovoriti na vaše pitanje da ne mislite da nisam želio ili htio ili znao. Stoga ću vam reći da, već sam i rekao da je premijer Andrej Plenković u razgovoru na Europskom vijeću i neposredno sa predsjednicom razgovarao o tome i upire da trebamo se boriti za naša prava i osobno komuniciram sa zdravstvenim europskim vlastima, tako da je to pravac našeg kretanja. A kao što sam rekao sagledavat ćemo i šire situaciju sa cjepivima koji su na tržištu, međutim u ovom trenutku su daleko od trenutka kada znamo da su sigurni i da su pouzdani za cijepljene. Kao drugo, plan se prilagođava iz dana u dan. Ja vjerujem da ćemo na osnovu naših napora s obzirom na one postotke koje sam rekao redukcije opskrbe cjepiva da ćemo procijepiti sve drugom dozom cjepiva čekajući Pfizerovo cjepivo da stiže, a onda nastaviti širiti obuhvat cijepljenja ukoliko i kada dođe AstraZenecino cjepivo, na što ne samo mi nego i čitava Europa računa. I treće [[Upadica: Hvala]] apsolutno smo se složili da je važnost turističke sezone [[Upadica: Hvala ministre]] iznimno važna i gledamo u tom smjeru. Hvala.
Kolega Reiner, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovani ministre, dozvolite mi samo jedan komentar. Kao prvo semafor i donošenje mjera. Mjere nisu samo brojke u excel tablici ili copy paste nekakvih donesenih mjera drugih država EU jer onda bi vaš stožer imao lagan posao. Svaka zemlja je specifična, zahtijeva mozaično razmišljanje pri čemu svaki dio slagalice treba sjest na svoje mjesto. A onda komentar na nekoliko netočnih izjava. Prvo broj cijepljenja u Srbiji netočan, proistječe iz jednog medija i višestruko je manji nego što je bilo navedeno. Oni koji lobiraju za jednu granu gospodarstva samo da znaju Velika Britanija ima zatvorene pabove, restorane itd.. Španjolska policijski sat do svibnja, Francuska zatvorila kafiće, restorane, kazališta, kina, skijališta, sve. Njemačka lockdown drastični. Nizozemska drastični lockdown [[Upadica: Hvala vam]] Portugal, Danska i Irska svi lockdown [[Upadica: Hvala]] Hvala.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam g. akademiče na tim riječima. Ja se nemam na to što referirati. Međutim g. Grbinu ovaj ću se još malo obratiti, nisam vam uspio odgovoriti nešto što nije pretjerivanje nego konstruktivna rasprava. Dakle…
Ministre, moram vas prekinuti, kršite Poslovnik, nađite formu da odgovorite kolegi Grbinu odgovarajući kolegi Reineru.
Okej, može, može, može, hvala vam. Dakle, govorit ću o lockdownu i njegovom učinku na mjeru, pa svjedočimo da danas u Velikoj Britaniji imamo činjenicu da oni idu prema strožim mjerama, isto tako to rade i u Njemačkoj, pa nemaju u ovom trenutku rezultate. Prema tome, sama restriktivna težina mjera je u vezi naravno sa rezultatima, međutim ne jedino, niz je tu drugih elemenata koje smo doista sve pokušavali obuhvatit radeći dubinsku analizu ovaj i prilagođavat se mjerama. Drago nam je da smo to u studenom napravili i da su mjere uz pridržavanje istih od strane odgovornih hrvatskih građana polučile rezultate.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS. Uvaženi ministre, ima niz stvari oko kojih se možemo svi zajedno složit. Možemo se složiti da je pandemija Covid-19 zaista na cijelom svijetu i da se različite zemlje različito bore. Mi smo mala zemlja, ima nas 4 milijuna stanovnika, prema tome borimo se na način na koji znamo i možemo. Iz ove analize odnosno ovo što ste dali mi smo htjeli iščitati koje su to bile pogreške koje smo napravili, sigurno su bile pogreške, nije se moglo desiti što ćemo u budućnosti promijeniti. Dobro znate da je bila najava drugog vala i da smo dočekali jesen i da smo se tome čudili. Al ono moje pitanje koje vam želim postaviti. Vezano uz ljeto odlučili smo se da pojedine županije, dakle da ocjenjujemo Hrvatsku temeljem županija. Hrvatska ima jedan specifičan oblik i jednako tako i virus je različito pojedine dijelove. Da li ćete ponovo vratiti taj, temu na županije jel županijski stožeri mogu biti stroži, ali ne mogu biti liberalniji. Hvala.
Hvala vam poštovana gđo. saborska zastupnice. Pa dakle, kao što sam i rekao u odgovoru vašoj kolegici, ne govorim da je bilo sve savršeno i da nismo imali pogrešaka, gubitak mogućnosti praćenja kontakata u jednom trenutku kada je broj novo zaraženih bio jako velik i jedna od disfunkcionalnosti uzrokovanih nedostatkom kadra i nekim drugim elementima. Kada je riječ o ulozi županijskih stožera civilne zaštite mišljenja sam da su do sad uvijek bili konstruktivni, kao što rekoh bili smo do sada u situaciji kad smo najčešće išli na neki način zaoštravanju mjera, oni su bili tada predlagači pojedinih. Vjerujem da je razgovorom potrebno sve ovo evaluirati i ne isključujem mogućnost da u budućnosti oni mogu predlagati popuštanje mjera. Međutim, ipak treba gledati bez obzira na taj naš vrlo specifičan oblik da unutarnja migracija stanovnika doprinosi širenju tog virusa, da ipak ne možemo u tolikoj mjeri gledati rascjepkanu RH nego da je potreban nekakav generalni koncept, a kao što znate mi smo i sami tijekom ljeta inzistirali na regionalnoj ocijeni zbog turizma, zbog ocijene drugih stranih država.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani ministre, rekli ste i sami zapravo vi se ne bavite tim dijelom medicine i nema potrebe da znate te poslove, međutim ljudi koji su u vašem timu to moraju znati, ali isto tako biste trebali imati u timu i ljude koji se bave kriznim menadžmentom. Naime, i sami smo čuli puno puta, radi se o Covid krizi. Krizni menadžeri će drugačije raditi procjenu rizika, drugačije će donositi odluke i skrenut će pozornost na neke stvari i onda neće se desiti pitanje kao što je postavljeno g. Reinera što ćemo sa semaforskom tehnikom. To nije jedna tablica, to se stavlja u kontekst puno više rizika, stavi se u kontekst svi uvjeti koji su se desili i nakon toga ćemo znati što treba raditi. Moje pitanje je, između ostaloga uz to i zašto nismo slijedili najbolje, npr. Novi Zeland, zašto ne slijedimo njihov primjer i zašto smo odustali od traženja nultog bolesnika? Znači čovjek se zarazi, ali ne znamo od koga se zarazio.
Da. Poštovani g. saborski zastupniče, zahvaljujem na tim pitanjima. Apsolutno se slažem s vama da u krizi uvijek mora postojati netko tko vodi krizni menadžment, međutim, ovo vam je vrlo specifična zdravstvena kriza, globalna pandemija i lokalna epidemija i najbolji krizni menadžeri u ovom kontekstu su epidemiolozi, dakle ljudi su čitav život svoj učeni kako odgovoriti na određenu epidemiju kojih je bilo u RH i ranije samo nisu naravno, ostale toliko zapamćene jer su bile kratkotrajne i puno manje opasne po život i zdravlje hrvatskih građana. Prema tome, to vam je taj element koji se odnosi na sam krizni menadžment i oprostite, vaše drugo pitanje je bilo, nisam zapisao? [[Upadica: Zašto nismo slijedili najbolje, kao što je recimo, npr. Novi Zeland i njihove primjere?]] hvala vam na tome, dakle nema, kao što smo do sad rekli čarobnog štapića ili univerzalnog recepta za savladavanje ove epidemije. Niz je specifičnih okolnosti od oblika zemlje, turizma, školstva, aktivnosti gospodarskih koje utječe na naše rezultate, odnosno na naše promišljanje, nije moguće prepisivati mjere. Moguće je uvijek, naravno, osvrtati se na to što netko radi, ali mjere nije moguće prepisivati.
Sljedeća replika je uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepo. Poštovani g. ministre, vezano uz kriterije za donošenje odnosno ublažavanje mjera, odnosno tzv. semafor o kojem vam stalno govorimo pa evo nekako ga baš ne prihvaćate. Ja se slažem da ne postoji samo jedna stavka na temelju koje možete donositi odluke. Međutim, svih ovih mjeseci prati se 7-dnevna incidencija, kumulativna stopa, i za 14 dana, za svaki dan, za svaku županiju, za cijelu Hrvatsku i ajmo uzeti primjer online nastave i više testiranja o kojima smo stalno govorili, pozivali da to napravite. 23.11. i 21.12. kad je uvedena online nastava za sve razrede osnovnih škola, bilo je u tom periodu 4 tjedna, 90 tisuća više novooboljelih i 1859 više umrlih. Pa evo, zašto se nije uvela prije online nastava? Zašto se nije krenulo sa testiranjima koja su se radila u domovima za starije i nemoćne i u tvrtkama u Međimurju, Varaždinu, gdje smo bili najugroženiji tek sredinom prosinca? Isto tako, samo u nekim školama, zašto se to nije prihvatilo prije? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepo na vašem pitanju. Dakle glede kriterija, apsolutno se slažemo svi da oni moraju postojati međutim, ono što mi naglašavamo da ne možemo danas sagledati što će za 2, 3 tjedna sve biti aktualno te da je moguće jedino prateći situaciju i analizirajući brojne parametre od kojih je ova epidemiološka statistika, poput broja novozaraženih u različitim danima, samo jedan od elemenata koje treba sagledati i vidjeti u obzir. A kao drugo, možemo se složiti da iako nema i dalje jasnih epidemioloških dokaza da su djeca kao takva, pogotovo ona nižih razreda prenositelj i da ne obolijevaju od bolesti, to imamo iskustvo koje smo vidjeli tijekom 10., 11. i 12. mj. Dakle postoje podaci, vrlo egzaktni po danu obolijevanja djece te dobi, oni nisu ekstremni, nisu veliki i nisu epidemiologe u tom trenutku upućivali na oprez. Druga stvar, kada je posrijedi prijenos eventualno asimptomatskih djece bolesti virus na svoje ukućane, starije osobe koje žive u zajedničkom kućanstvu, tada je to moguće i tada smo odgovorili mjerama i jednostavno prilagodili se novonastaloj situaciji. Sada isto pokušavamo postepeno kako smo uvodili, tako [[Upadica: Vrijeme.]] i postepeno relaksirajući mjere doći do odgovora što je optimalno u obrazovnom sustavu. Optimalnog recepta nema niti ga itko u Europi ima, a s vama se slažem da je potrebno se bolje organizirati i provoditi šire antigenska testiranje, i maloprije sam u svom izlaganju rekao da će antigensko testiranje [[Upadica: Vrijeme.]] predstavljati jednu značajnu bazu za unaprjeđenje borbe protiv epilepsije.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, ja bi htio samo nešto reći, ja stvarno nemam problem da vi uspijete, ja želim da vi uspijete. Ja bi volio kada bi Hrvatska bila najbolja u Europi. To je stvarno ono na čemu bi vam čestitali, ali ono što imam osjećaj da ne razumijete na jedan način. Kad govorimo o semaforu, kolege su to govorili, nije pitanje jednog kriterija. Uvedite kriterija koliko u nekom trenutku smatrate da treba, meni je potpuno jasno da ćete prvo krenuti s jednim kriterijem, onda ćete shvatiti da treba 2, 3, 4, 5. Ali, ono što ljudima treba, što gospodarstvu treba, treba nekakva točka oko koje se mogu uhvatiti i reći, ako se dogodi to, tada znamo da ćemo postupiti ovako. I to je ono na što vas se upozorava, na što vas je upozorio kolega kod kriznog menadžmenta. Da, epidemiolozi znaju najbolje odgovore na krizu, ali vjerujte mi, epidemiolog sigurno neće najbrže sagraditi ili bolnicu iz normalne bolnice pretvoriti u Covid, evo.
Hvala vam. ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam. Opet smo na tom pitanju semafora. Osobno nemam ništa protiv njega. Osim što je problem što će u budućnosti za tjedan, dva ili tri postojati brojni elementi o kojima će trebati voditi računa, a neće biti obuhvaćeni semaforom. Prema tome, mislim da je sigurnost građana važnije da znaju da postoji netko tko iz dana u dan, ali pazite, iz dana u dan prati sve relevantne faktore da bi donio adekvatne odluke, nego da postoj neki semafor koji će biti insuficijentan, recimo, za 2 tjedna jer neće obuhvatiti one elemente koji će u tom trenutku biti dominantni. A mi ćemo to sagledavajući iz dana u dan sve potrebne okolnosti moći ovaj, prepoznati.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Katarina Peović.
Izuzetno zabrinjava pozicija i ponašanje vlade. Rekli ste da nemamo izbora da smo osuđeni na to da Europska komisija za nas nabavlja lijekove i to od zapadnjačkih farmaceutskih kompanija koje evidentno rade razliku i gdje geopolitičke nejednakosti itekako dolaze do izražaja. Premijer je to nazvao „vaksin haj džeking“, to nije otmica, to je refleksija pozicije Hrvatske na periferiji u EU. Mi imamo izbora, ne možete govorit da nemamo izbora kada stotine ljudi umiru tjedno. Cjepivo proizvode i Rusija i Kina i Kuba. U trenutku kada ljudi umiru ne možete govorit da nemamo izbora i pristajati na auto kolonijalnu perspektivu gdje nam Europa odlučuje koliko ćemo cjepiva dobiti.
Hvala vam poštovana gđo. saborska zastupnice. Mislim da Europa vrlo pošteno, a reko sam vam koja je metoda Eurostata uz odluku OECD-a u odnosu na epidemiološku situaciju odredila vrlo pošteno i solidarno koliko će koja od država cjepiva dobiti. Nadalje, nije Hrvatska jedina u ovoj nezavidnoj situaciji i velike gospodarske sile poput Njemačke, Francuske su također u istoj situaciji. I treće što se ne bih mogao složiti sa vama iako se nadam da će se to u budućnosti promijeniti, a to je mi nažalost u ovom trenutku nemamo izbora jer niti jedno relevantno cjepivo drugih proizvođača nije ni blizu sigurne primjene. Ono što mi ne možemo kao vlada napraviti razmišljati o primjeni nesigurnog cjepiva, to nikako ne možemo napraviti, te se nadam da će se ova situacija promijeniti i da ćemo bit u datom trenutku i da ćemo imati izbor i da ćemo moći odlučiti se za neko drugo cjepivo ukoliko ono bude potvrđeno kao sigurno i učinkovito.
Hvala g. ministre, s ovim smo završili replike. Sad idemo na raspravu po klubovima, prvi je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista, uvaženi zastupnici Zekanović i Sačić.
Poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani ministre, pitanje je jasno, ponovit ću ga, zašto u BiH koja je slična Hrvatskoj po veličini i po broju stanovnika uz blaži lockdown pada broj zaraženih, u Hrvatskoj je dosta viši, a što je najbitnije u BiH rade kafići, rade restorani? I to je pitanje na koje bi vi trebali biti kompetentni i odgovoriti, a vi ste meni maloprije na ovom mjestu na to pitanje sa ovoga mjesta odgovorili na način da vi niste taj. A tko je taj? Tko je taj ko meni može, zastupniku u HS kojega izabrao narod, odgovoriti na ovo pitanje? I onda kažete je, vi jeste liječnik, ali niste epidemiolog. Pa jeste vi član stožera? Pa jel vi o tome razgovarate svaki dan? I najbitnija informacija odnosno činjenica jel istina da se znanstveni savjet nije sastao mjesec dana? Pa ko nas vodi? Ja se pitam tko nas vodi? Na osnovu kojih parametara vi odlučujete da kafići neće raditi? Jel se iko zapitao ovo što sam se ja zapitao, što se građani pitaju? Zašto u BiH, rekli bi naši ljudi sve gori u pozitivnom smislu, ljudi piju, feštaju, slave u kafićima, a broj ljudi na respiratorima, broj ljudi u bolnicama, općenito zaraženih je sve manje i manje. Jesmo li mi nešto pogriješili ili naši sunarodnjaci Hrvati i ostali narodi BiH, imaju neku drugu tekućinu u svom organizmu, a to nije krv? Jel ovo legitimno pitanje? Ali najsmješniji je odgovor da vi kažete pitanje je kompleksno i da vi niste kompetentni odgovoriti. Evo ja bi volio da ovo sad šta ja govorim i što ste vi govorili maloprije vidi predsjednik vlade Andrej Plenković i da kaže g. Beroš niste više za tu funkciju koju obnašate, vi niste za ministra zdravstva naše države Hrvatske jer ste rekli sami da niste kompetentni. To nisam rekao ja, to ste rekli vi. I tu priča staje. Drugo pitanje je isto jako legitimno. Svako će odlučiti hoće se cijepit, neće se cijepiti. Međutim, ja moram ovdje ponoviti i podsjetiti hrvatsku javnost kako je s ovog mjesta Andrej Plenković mjesecima najavljivao kako će ta super tvorevina, ta super EU prva nabaviti cjepivo u najvećim količinama i odjednom jedna nesposobna Srbija, jedna smiješna država na istoku je nabavila 320.000 doza cjepiva, a Hrvatska 30-tak tisuća doza, svaka nam čast. Ajmo malo o EU. EU, jel ona proizvodi cjepivo? Ne. Pfizer i Moderna su koliko ja znam američki, AstraZeneca Velike Britanije koja je rekla papa EU, papa EU. Sputnik je Ruski, Kinezi imaju svoje cjepivo. Ima li Europa? Nema. Pa gdje smo mi to? U kojoj smo mi to asocijaciji? A nama se predstavlja EU kao imperativ, kao to je jedna razvijena moderna tvorevina koja je jedino napredna po tome što na jedan čudnovat način napredno prima emigrante bez ikakve kontrole i reda. Ima li korone u Kini? Nema. Znate zašto nema korone u Kini? Jer u Kinu može ući samo onaj koga kineska vlast pušta da uđe, a u EU može ući ko god hoće šumom ili drumom i to smo mi i onda se čudimo što smo naopaki. Dakle, poštovani ministre ja ću vam biti egzaktan. U BiH 1.11. je blo 2.500 oboljelih, sad, to je bio onaj pih njihov, sad imaju oko 400. Mi sad imamo oko 800, naš je pih bio znači negdje 10.12. oko 4.600, ne cijepe se oni previše, ali brojke padaju. Ako je neko pogriješio s nekim mjerama, pa nek se pospe pepelom neka netko tko je uvodio lockdown i kontrolira ovu krizu na loš način kaže „pogriješili smo“ i eto onda su stanovnici BiH-a, ja ću reći nekako površno, Bosanci, ispali puno pametniji od Hrvata u Hrvatskoj. Dakle, ministre, ja bi volio da ste kompetentniji a možda nešto i naučite. A možda i ne.
Poštovane kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Dakle, ne možemo se oteti dojmu, svi mi slobodnomisleći ljudi koji kritički promišljamo hrvatsku stvarnost i analiziramo ovo što nam se događa ovo zlo zadnjih godinu dana, da smo doista bili izloženi toj opakoj zaraznoj bolesti koja je čak i odnijela mnoge živote u Hrvatskoj. Istodobno, kao i mnogi drugi u svijetu, tražili smo put, odgovore u 2., 3. mj. prošle godine, bili smo svi strašno prepadnuti, pristali smo na sve one mjere i lockdown i svak je u glavi vrtio svoju priču, osobito čak i protuustavno odnosno uskraćivanje onih temeljnih ustavnih prava i sloboda, eto onda je došlo ljeto, vratili smo se svojoj kolotečini i sada smo opet tu gdje jesmo, u jednom strašnom represivnom odgovoru države prema ograničenju napih prava i sloboda a vidimo da se ipak nešto pozitivnije događa, da su one mjere koje ste odradili prije mjesec, dva zbog ko zna kojih razloga, eto u Hrvatskoj, ipak dovele do toga da manji broj ljudi umire i da manji broj ljudi obolijeva. E sad, ono što je zapravo neodrživo, neshvatljivo jeste činjenica da unatoč tim pozitivnim trendovima, vi kao operativni stožer, kao zapovjednik cijele krize, želite zadržati istinu razinu represije nefleksibilno, neselektivno, udarajući istim žarom i stilom kao da se ništa nije promijenilo, g. ministre. Promijenilo se ispred nas i ne možete ne odgovoriti na te pozitivne promjene jer polučujete strahovite negativne rezultate. Mi fala Bogu ne trpimo tako više gubitke, gripu smo pobijedili, Bogu hvala valjda, ja mislim jedini smo u Europi pobijeli gripu nakon 30 g. i neka smo ali gospodarstvo, cijela grana, proizvodnja jela i pića, ugostiteljstva, psihičko zdravlje nacije, druženje, sve ste to zatvorili i mi smo strašno frustrirani ljudi posljednjih 2, 3 mj. da ne govorim znači malo su se otpustili ventili po ljetu, mi smo od jeseni do sada, mi imamo problem društvene, psihičke prirode. Mnogi poslovi, mnogi, mnogi dobri, lijepi događaji su se događali upravo u jednom druženju, nismo svi bili zatvoreni u svojim prostorima i mnoge druge poslove obavljali. Jedva čeka hrvatska nacija da se nešto pokrene i sad se može pokrenut, bez posljedica međutim vi nam stavljate u perspektivu ne, imaju novi sojevi. Pa kad taj soj prođe, ja se slažem, moguće je opravdano, nemamo još egzaktne podatke, ali vjerojatno je takav kakav je, tamo u Velikoj Britaniji međutim u Hrvatskoj nije. U Bosni Bogu hvala, vidimo da nije. Austrija je potpuno zatvorena, Njemačka je potpuno zatvorena, bukti sve. Kako to objasnit? Pa nemojmo robovati kao ratni zapovjednik, mogu imat ispred sebe otpornu točku, neku liniju, imamo rijeku, evo to je u Lici bilo, bilo bi najbolje da smo ne znam, digli branu u zrak, potopili selo i sa nekom vatrenom raketom topničkom sve spalili, riješili smo problem otporne točke i riješili smo neprijatelja, ali šta smo napravili? Ratni zločin. G. ministre, stožeru nemojte činit ratni zločin, moguće, jeste efikasni ali istodobno radite nesrazmjerno ogromnu štetu. Vi morate iz dana u dan procjenjivat, vagat, nema razloga ubijat hrvatsko gospodarstvo, osiromašivat ljude. To je ono što ne smijemo dozvolit i to ćemo pratiti i kad dođe vrijeme, stavit ćemo se na čelo, ako nećete radit posao, pa tu je akademik Reiner, tu su pametni učeni ljudi, to ne govore laici koji nemaju veze sa medicinom, kojima se klanjamo, klanjam se vašoj humanosti kad spašavate ljudske živote ali molim vas, uvažavajte život u Hrvatskoj.
Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., nisam htio kolegi Zekanoviću navesti povredu Poslovnika, tek kad je kolega Sačić to ponovio, kao primjer predstavljajući RH BiH. Ukupan broj umrlih na kraju govori o efikasnosti zdravstvenog sustava. Kolega Sačić, na milijun umrlih, u BiH, 300 više nego u Hrvatskoj. Dakle u Hrvatskoj na milijun stanovnika, 1900 umrlih a u BiH 1300 ... [[Govornik se ne razumije.]] e pa onda taj primjer ne bi trebalo postavljati Hrvatskoj. To govori o efikasnosti stožera i sustava koji se bori protiv pandemije.
Vrijeme. Ovo je bila replika, imate opomenu. Uvaženi zastupnik Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče. Evo ga, nije nam kompetentan ministar ali je kompetentan predsjednik kluba HDZ-a. Dakle on sebi uzima za pravo ono što ne razumije [[Upadica Sanader: Koji članak?]] a ministar koji bi trebao razumjeti ne želi to objasniti a možda ni on ne razumije. Znači ovo je smiješno zapravo.
Znači nije bila povreda Poslovnika, niste se ni pozvali na članak ali uglavnom je bila replika, imate opomenu. Slijedeći klub je klub centra i GLAS-a, uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Kad se nešto zove izvještaj o učincima provedbe mjera, čovjek očekuje da će u takvom tekstu pogotovo kad isti ima 74 str. kao ovaj, pronaći zaista nešto o učincima mjera koje su se donosile i provodile. To je zaista i možda najvažnija stvar koja nam u ovom trenutku treba kad govorimo o administrativnoj obradi situacije u kojoj smo se našli zbog COVID-19 jer jasno je i to nitko ne treba osporavati niti pokušati osporiti, danas je kriza sve u cijelom svijetu zatekla, kao dosad potpuno neviđena situacija i da se na nju nismo mogli pripremiti. Ali sad ulazimo u kraj prve godine suočavanja s tom novom situacijom i bilo bi dobro da smo u stanju neke stvari ozbiljno analizirati kao što su npr. učinci mjera koje se provede jer zaista, to i ovaj izvještaj pokazuje i na to podsjeća, donesene su stotine različitih mjera. Iste stvari pokušavali smo rješavati na različite načine kroz vrijeme, razne stvari pokušali smo rješavati jednom te istom mjerom pritom smo ograničavali slobodu, uvodili najrazličitije zabrane i ograničenja, pojačano trošili novac iz proračuna, dovodili cijele segmente gospodarstva na rub bankrota. Ja sam se nadala da ćemo nakon ovih godinu dana pokušaja i pogrešaka, konačno imati neki pregled što je dobro a što nije. Pri tom, nemojte me krivo shvatiti, ja zaista ne zamjeram metodu pokušaja i pogrešaka jer zaista nema niti jednoj udžbenika za ponašanje u ovoj situaciji. Ali ono što zamjeram i što me iskreno razočaralo je to iako se riječ „učinak“ u ovom izvješću često spominje, ovo zapravo nije nikakav pregled a kamoli analiza učinaka provedbe mjere. Iz stranice u stranicu, gotovo do iznemoglosti se nabrajaju sve moguće stvari koje su se događale, odluke koje su se donosile, mjere koje su se donosile ali nakon detaljnog čitanja ovog teksta, ja nemam ništa bolju sliku o tome kako se država treba hrvati s koronom ili što su pouke za neke slične situacije u budućnosti. Pri tom se nadam naravno, da ih neće biti. Koje mjere funkcioniraju a koje ne? Koje su više a koje su manje efikasne za rješavanje nekog problema? Na ta pitanja ova izvještaj zaista nažalost ne daje odgovor. Njegovo ime jako zavarava svakog onog koji će ga primiti u ruke jer analize učinka mjera nema. I ovdje u Saboru, i u javnosti, mjesecima smo i mi zastupnici i stručnjaci različitih vrsta i građani, tražili da Vlada i stožer izađu sa nekim planom i programom suočavanja s koronom. Nitko od nikog ne očekuje da ima čarobni štapić, nitko od nikog ne očekuje da s tim čarobnim štapićem riješi probleme ali plan je trebao barem u osnovnim crtama predvidjeti scenarije, događanja i odgovore stožera, Vlade i nadležnih službi unutar svakog od pojedinih scenarija. To nismo nikad dobili. Komunikacija je od prvog dana zaista loša. Niti večer prije se nije znalo što će se odlučivati slijedeće jutro niti zašto se nešto odlučuje. Pa pogledajte što imamo sad. Dakle svi su na portalima, svi željno očekuju da vide šta će to biti s 1. veljače, pa onda neko nagađa, neko ne nagađa, pa dal će se otvoriti ovo ili će se otvoriti ono, koji su to podaci temeljem kojeg će se odluke donijeti, dakle i sad kad smo mi ovdje u Saboru, o ovom raspravljamo se u javnosti išlo van da su neke mjere, da će neke mjere krenuti. Dakle, 1. veljače. Pa 1. veljače je sutra. 1. veljača je za par dana i onda kad gledamo ovaj izvještaj koji se bavi onim što se već dogodilo, u njemu se vidi isti takav odnos. Pitanja, je li nešto dobro, nema odgovora. Je li koja mjera uvedena koja je bila polučila uspjeh ili rezultat? Koja od raznih mjera koje su provodile je bila uspješnija u postizanju cilja? To u ovom izvješću jednostavno nema a kamoli tek neke korisne analize tih učinaka koji bi se mogli koristiti za donošenje budućih odluka. Ajdemo biti svjesni situacije u kojoj se imamo. Ja željno očekujem dan kad ću se s nekim moći rukovat, kad ću moći nekog zagrlit, kad ću moći kad se s nekim pozdravljam nekog poljubit, ja ne želim da nam ova situacija u kojoj se sad nalazimo, bude normalna. Ne želim da kad svoju prijateljicu sretnem na ulici, ne prepoznajem jer ona ima masku na licu, želim da živimo onako kako smo živjeli ali nalazimo se u situaciji u kojoj se nalazim. Iz ste situacije probajmo naći zaista uvjete i načine kako izaći bolje. Ajdemo iz ovog nešto naučiti. I zato moram reći da je ovo izvješće za mene zaista razočaranje. Meni bi bilo neusporedivo draže da smo dobili 7 str. bar neke početne analize učinaka nego 70 st. nabrajanja. Jedan od najvećih problema kod suočavanja sa koronom bila je priprema zdravstvenog sustava na nove okolnosti i to ne u veljači i ožujku nego nakon ljeta, kad se već znalo što nas čeka i bilo je dovoljno vremena da se obavi osnovna priprema. I zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru, prepoznali su taj problem i raspravljali smo o njemu cijelu noć kad je interpelacija o pripremi zdravstva došla red iako je ministar zdravstva koji se u tom trenutku oporavljao od netom preboljelog COVID-a i pri tom ga apsolutno razumijem i znam da mu je bilo teško i nije mu bilo jednostavno, zajedno s nama proveo noć ovdje i trudio se dati odgovore i zapravo još uvijek ne znamo točno kakva je situacija oko pitanja koje smo tada postavili. Pravi odgovor na pitanje zašto je početkom jeseni nastao potpuni kaos u zdravstvenom sustavu iako se vruća jesen najavljivala od proljeća, nikada nismo dobili. Ali isto tako, nismo dobili niti odgovor koji bi nas uvjerio u to da su Vlada i Stožer učinili sve što se moglo i trebalo da se taj kaos izbjegne. Ono što nas još više brine, na što ćemo odgovor dobiti tek s vremenom kroz pažljivu analizu podataka jest koliko je bolesti kod ljudi koji nemaju Covid prekasno ili uopće nije dijagnosticirano. Koliko zahvata i tretmana je prekasno obavljeno. Koliko smo bolesti i stanja propustili spriječiti zbog načina na koji naš zdravstveni sustav funkcionira već godinu dana. Ono zaista funkcionira u izvanrednim okolnostima. I zadnja stvar o kojoj želim govoriti, a spominje ju ovaj Izvještaj je cijepljenje. Kad netko, ja sam osobno prošla jedan od ovog oblika korone i mogu vam reći iz prvog iskustva da je zaista riječ o opakoj beštiji i ona poruka koju s ove govornice šaljem i koju svaki put šaljem svima, cijepite se. Cijepite se čim to bude moguće i sad dolazimo do onog ključno pitanje, kad će to biti moguće. Mi smo kao članica EU sudjelovali u zajedničkim planovima i pregovorima i poštivali smo načela solidarnosti i pravedne raspodjele, ali negdje je nastao kratki spoj. Je li europska administracija koja je sve dalje od građana napravila grešku u koracima? Jesmo li prenježno reagirali, umjesto da na prvi znak problema ozbiljno nagazimo proizvođače koji su dobili milijarde eura novaca, europskih građana za razvoj cjepiva? O tome ćemo, apsolutno sam sigurna još puno razgovarati. Ono što ostaje prioritet naše Vlade i Stožera je da u okolnostima u kojima smo se našli što efikasnije i brže organizira cijepljenje ljudi u Hrvatskoj. Mi se moramo što prije vratiti koliko toliko normalnom životu jer će nam u protivnom cijeli segment gospodarstva propasti. A ljudi će nam kao što se ono kaže, ispaliti na živce. To je sad prioritet br. 1 i stoga s ove govornice molim Vladu i Stožer da se prime ozbiljnog posla. Ozbiljnije nego što smo do sad radili i svakako ozbiljnije od ovog Izvješća inače ne piše nam se dobro. Hvala lijepo.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Mosta uvažena zastupnica Marija Selak Raspudić.
Kolegice i kolege saborski zastupnici, već smo dovoljno čuli o tome što sve nedostaje ovom Izvješću. Čuli smo dosta i o tome koja smo pitanja trebali postaviti i na koja pitanja smo ovim Izvješćem trebali dobiti odgovor. Ono osnovno o čemu smo najviše govorili, što ću i sama podcrtati je da je ovo trebalo biti Izvješće o učincima da bismo na temelju tih pozitivnih ili negativnih učinaka mjera mogli zajednički odlučiti koje su najbolje moguće mjere za naredno razdoblje. Budući da takav izvještaj nismo dobili, da smo dobili samo pregled donesenih mjera koje ionako slušamo svakodnevno u izvješću Stožera, ovaj nam papir kao takav ne vrijedi mnogo. Ne vrijedi mnogo, ali ipak vrijedi nešto, stoga ću se ja u svome izlaganju osvrnuti na ono što je pažljivi čitač ipak mogao pronaći u ovom Izvješću, a što smatram duboko uznemiravajućim, zabrinjavajućim i segmentom koji narušava nekakve demokratske tekovine, koji se itekako tiče svih naših građana, a s kojim oni dosad nisu bili upoznati. 2 su ključna pitanja kojima se mi trebamo trenutno pozabaviti, a tiču se rada Stožera, odnosno našeg nošenja s ovom pandemijom. Prvo je pitanje, pitanje cjepiva. Dakle, posljednjih dana svjedočimo nevjerojatnom kaosu oko nabavke cjepiva. Naš odgovor na to je dražestan. Riječ je o jednom žaljenju i tuzi zbog sloma institucija u koje smo vjerovali. To je, mogu vam reći, jako lijepo i poetsko nošenje sa situacijom, no nedovoljno državnički u situaciji u kojoj zaista trebamo reagirati. To žaljenje nije ni dopušteno jer ste, da ovo dolazi, trebali znati ranije i na to ste bili upozoravani i ja sam sama držala govor u Saboru još u 11. mj. gdje sam govorila upravo o tome kako će pandemija potencirati nejednakosti. Kako se lijek Remdesivir još za vrijeme ljeta nabavljao od strane SAD-a tako da su nestale sve zalihe za europsko tržište. Svi su znali da su na zdravstvenom tržištu već kreirane nejednakosti, a mi sad padamo s Marsa i padamo u nesvijest kad čujemo da se cjepivo ne može nabavljati kako bi trebalo. Ono čemu nas je ovo Izvješće naučilo je jedna strašna činjenica, a to je da su ugovori, ugovori o kojima mi, kao što smo mogli čuti ministra na odgovor na repliku ne znamo ništa, što doista u pitanje dovodi uopće našu poziciju i moć unutar EU pa i naša temeljna demokratska prava. Ugovor je lihvarski. Ugovor nas tjera da nabavljamo kako se kaže, super plus doze cjepiva i top-up doze cjepiva, što znači višak, a taj višak ćemo evo kako smo snalažljivi nakon toga, donirati ili preprodavati. Znači kako nam dobro ide izvoz, od te preprodaje uopće neću razmišljati što će se dogoditi, ha donacije, evo vidjet ćemo, čini se da ove zemlje koje su izvan tržišta EU se snalaze i bolje od nas pa nećemo ni njima imati što donirati, onda eventualno se možemo baviti saniranjem ozbiljnog medicinskog otpada. Dame i gospodo, pa to je reket. Što mi radimo na tržištu EU? Što radimo unutar institucionalnog okvira EU da se kao demokratska suverena zemlja izborimo za svoja prava i za transparentnije procedure za transparentnost ugovora s proizvođačima cjepiva? Budući da vidim da plačemo nad slomom institucija kojima smo vjerovali da s ugovorima nismo upoznati očito ne radimo ništa. Taj se kaos sada vidi u manjku cjepiva. U budućnosti možemo ga očekivati u višku koji će nakon nahrupiti i s kojim ćemo se onda sami snalaziti. Druga stvar, što za vas znači, dame i gospodo, kriterij, ključni kriterij koji se zove „potrebe hrvatskog stanovništva“? To je kriterij na temelju kojeg se nabavlja cjepivo kao i sva ostala medicinska oprema. No ako pogledamo ovaj dokument onda vidimo da se nabavlja 6.799, 962 doze, nevjerojatno ste precizni u detektiranju pokrivanja potreba stanovništva i ja vam na tome čestitam. Ha onda otkrivamo odluku vlade od 23. prosinca 2020. o kojoj se govori opet o nevjerojatno preciznih 5.905.000 doza cjepiva koje eto ti ga opet pokrivaju potrebe hrvatskog stanovništva. Budući da su eto jednostavnom matematikom potrebe hrvatskog stanovništva odjednom narasle za gotovo milijun doza cjepiva, mene zanima je li naš fertilitet u ta 2-3 tjedna prosto eksplodirao ili ako nije tko to ne zna detektirati potrebe hrvatskog stanovništva, vlada ili oni koji su nadležni za izvješće stožera ili još više kome su potrebe hrvatskog stanovništva tek floskula kojom prikriva svoju nesposobnost u nabavljanju određenih preciznih količina cjepiva? Drugo pitanje odnosi se na problem javne nabave. Već smo ranije upozoravali da je javna nabava transparentnost iako je i ona manjkava, u Hrvatskoj itekako problematična, jedini način da nabavljamo medicinsku opremu na način da dobijemo najpovoljnije ponude i da to bude u skladu s onim što bi trebalo biti zakonom omogućeno, a to je s načelom transparentnosti, s načelom dostupnosti i s načelom isplativosti, dakle da građani ne bacaju novac u vjetar. Rečeno je da odlukom od 17. ožujka da preskačemo javnu nabavu jer od posebnog strateškog interesa RH da mi kao zemlja koju eto ne znam svi napadaju, kao zemlja kojoj svi prijete, držimo nabavku naše medicinske opreme u tajnosti, to je naš strateški interes. U redu, doista je to i moguće. Međutim, onda se vraćamo na ono što pažljivom čitaču ovo izvješće otkriva, a to je da sudjelujemo u zajedničkom postupku javne nabave na razini EU i za Remdesivir i za respiratore, pa ta EU koje smo mi dio smatra eto da čak i u krizi ona se ne mora brinuti za svoje strateške interese i može prolaziti postupak javne nabave da bi dobila najbolje moguće ponude i poštivala načelo transparentnosti, al evo mi smo pametniji od EU. Naivna EU ide na javnu nabavu i sad će se čitav svijet rugati jer će znati što je ona nabavila i čime raspolaže, ali mala Hrvatska je zeznula EU, mi tajimo naše strateške interese, nitko neće znati što smo mi za sebe od medicinske opreme nabavili, pa ja vam čestitam, mislim da bismo naše političke ciljeve i naše političke taktike trebali početi izvoziti barem na sjednicama Vijeća Europske komisije budući da u njihovoj procijeni prednjačimo i nad samom EU. To su dvije osnovne stvari i dva osnovna pitanja koja iz ovog izvještaja proizlaze i na koja posebno treba obratiti pozornost. Postoji još nekoliko manjih, a važnih pitanja koja se ovim izvještajem otvaraju. Razvijala se aplikacija Stop Covid-19, tek je 55 verifikacijskih kodova za laboratorijskim nalazom iskorišteno, znači tek je 55 korisnika u Hrvatskoj odlučilo anonimno obavijestiti svoje kontakte o riziku od zaraze. Aplikacija je doživjela potpuni debakl, tko za to odgovara, što s njom ne valja, što s njezinom distribucijom ili promocijom ne valja, o tome niti riječi. Što su preporuke i koja je njihova pravna težina i na koji način su one utjecale na postupanje hrvatskih građana i na prevenciju korona krize za razliku od ostalih odluka, ni o tome niti riječi. Traljavo, izvješće je traljavo. Statistiku pronalazimo primjerice za grupna antigenska testiranja u domovima za starije, a za škole se preskače, a to je jedna od presudnih stvari koju bismo trebali znat da znamo na koji način uvodimo mjere. Koje mjere dalje donositi? Ono na što ću podsjetiti da je naš temeljni i društveni cilj minimum mjera s maksimalnim učinkom, a ne maksimum zakašnjelih mjera s minimalnim odnosno nikakvim učinkom, a to je ono videći svu analizu kojom ovdje raspolažemo i nedostatak kriterija na što se ovo izvješće i naše očito buduće djelovanje svodi. Potrebna nam je i analiza kvalitete vode i potencijalni utjecaj na okoliš, goleme količine dezinficijensa koje smo upotrijebili u svom ovom razdoblju, a o čemu ovdje nema niti riječi. Korisnija bi nam bila analiza neslaganja unutar savjeta nego obavijest da ga imamo. Korisnija bi nam bila informacija o sastanku s medijima koji je vlada organizirala i zašto je govorila medijima čime se trebaju baviti. To su pitanja o kojima nismo saznali ništa, a pitanja o kojima je ovo izvješće trebalo govoriti ako ste doista nešto i htjeli reći u ovom časnom domu.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovani ministre, poštovana državna tajnice. Možda jedan dio odgovora na pitanje koje je postavila kolegica Selak Raspudić može dati nova ljestvica indeksa korupcije koja je baš danas izašla gdje je Hrvatska u društvu sa Bjelorusijom, od europskih država od nas su gore samo Mađarska, Bugarska i Rumunjska, a recimo jednoj Estoniji, koja se ovdje često spominje, gledamo u leđa i to poprilično jer je ona u samom vrhu kad je taj indeks u pitanju, ali ne po veličini korupcije nego po kvaliteti borbe i po tome što ima malo korupcije. Epidemija koronavirusa je imala značajan utjecaj na svijet, to smo već svi vidjeli i ovo izvješće u principu nam donosi opet cijeli niz nekakvih statističkih podataka itd., jel, već smo na to navikli i kako smo već o ovoj temi uistinu govorili više puta u HS odlučila sam ovaj put govorit na temelju 3 brojke koje nam se svaki dan govore i čak bih rekla da se javnost s njima prekomjerno bombardira. Prvi je broj zaraženih, što nam govori taj broj? Mi znamo da se ne testiraju svi koji su zaraženi, isto tako znamo da na početku epidemije smo radili 30 testova dnevno, znači mogli smo imat maksimalno 30 zaraženih, što ne znači da ih je bilo toliko. Prema tome, kumulativno gledano to je jedan netočan broj. Drugi je broj umrlih, ne rade se obdukcije. Mi ne znamo jesu oni umrli sa covidom ili od covida, pa je i to nekakav približni broj. Treći je pak broj pacijenata koji su hospitalizirani. Na početku epidemije smo sve liječili u bolnici, a kasnije veći dio kod kuće, a samo one teže slučajeve u bolnicama, pa gledano kumulativno ni taj broj nije točan. Evo neka me isprave ako nisam u pravu. Prema tome, mi imamo svaki dan informaciju o 3 broja koja su, najblaže rečeno, okvirna, približna i djelomično točna. Ali unatoč i usprkos toj bjelodanoj činjenici i dalje se pred kamerama iznose upravo ta 3 broja, a s vremena na vrijeme se dopune nekom izvedenicom od opet ta 3 približno točna broja, pa je pitanje koliko je ta izvedenica točna? Stoga apeliram i na članove stožera i na sve medije da promijene pristup koji se u principu pravda transparentnošću, ali mene osobno više podsjeća na gradivo jednog predmeta koji mi stariji znamo, a slušali smo ga u nekim drugim vremenima i u nekoj drugoj državi. Zašto to govorim i zašto su ti brojevi važni? Jer sukladno tim brojevima donosimo određene mjere ili možda ne. O tome koliko su mjere kontradiktorne se već jako puno govorilo i ovdje i u medijima, pa ste tako jedno vrijeme morali imati masku kad idete platiti gorivo, ali ako pijete kavu u kafiću koji je u sklopu benzinske postaje ne morate imati masku. Virus napada kad plaćate račun, kad pijete kavu ne. Onda smo to promijenili. Onda bazeni, ako idete u toplice kao turist možete se kupat, ako ste dijete koje trenira plivanje nema u bazen. O tenisu i o tome kako se zaraziš kad baciš lopticu itd. isto je bilo dosta komentara. Jedna mjera koja se donijela krajem prošle godine odnosila se na zabranu kretanja među županijama. Postaje posve nejasno zašto se uvela ta mjera. Kad se ukinula nakon potresa na Banovini nismo u naredna dva tjedna bilježili veći broj zaraženih, ostaje uistinu upitno temeljem čega je ta mjera uvedena i kada ćete ju opet uvesti? Hoćete li ju uvesti i opet na temelju čega? Ono što je zvučalo kao dosta ovako dobro i pozitivno u cijeloj ovoj priči je nagrađivanje zdravstvenih djelatnika ili tzv. covid dodatak. Na prvu ruku je stvarno to zvučalo dobro, ali pokazalo se da je kod nekih potaknulo želju za odlaskom na rad u Njemačku, pa nam je i 7501. medicinska sestra otišla, to su njezini kolege popratili veselicom uz harmonikom, a neki drugi su opet izrazili svoje gnušanje zbog visine tog dodatka jer on iznosi svega par desetaka kuna. Ako tome dodamo činjenicu da su djelatnici našičke bolnice koja je također covid bolnica dočekali Božić, a da im nisu isplaćene plaće za studeni uistinu se postavlja pitanje odnosa prema zdravstvenim djelatnicima koji rade s pacijentima oboljelim od virusa Covid-19. U izvješću se navode troškovi testiranja koji su do 30.11. iznosili 719 milijuna kuna. U medijima smo čitali da sa bolovanjima je to milijardu 200 milijuna kuna, danas čujem od ministra brojku od dvije milijarde kuna, znači ima tu sad dosta opet brojki nekakvih ovako onako, ali vidjet ćemo na kraju kad podvučemo račun de facto kolko će biti ti iznosi. Ali mi ne možemo pobjeći od činjenice da zdravstveni sustav svaki mjesec generira manjak od 200 milijuna kuna neovisno o covidu ili ne, znači nekakav dug od 10 milijardi koji je sad već vjerojatno i na 12 je nešto od čega mi ne možemo pobjeći i ne možemo mi taj dug u principu samo opravdavati epidemijom koronavirusa. Ja sam već govorila o nekakvim troškovima bolnica koji nemaju veze sa korona virusom konkretno o slučaju KBC Osijek koji ima 3 pravnika sa pravosudnim ispitom, ali angažira usluge vanjskih odvjetnika koji u pravilu gube radno pravne sporove, ali recimo gđa. Pašuld je to naplatila pola milijuna kuna za 2.g., ona je inače i Gradska vijećnica HDZ-a i vjerojatno zato što je izgubila dovoljno sporova ili ne znam zbog nekih drugih možda svojih ovaj kvaliteta je trenutno u Ministarstvu regionalnog razvoja i EU fondova kao glavna savjetnica. To dokazuje da novac ipak u zdravstvenom sustavu curi na brojne strane i bez obzira što smo svi sad fokusirani na epidemiju reforme u zdravstvenom sustavu očekujemo već zadnjih 10.g. i one su nužne. Kampanja vezano za cijepljenje trebala je potaknuti stanovnike i činjenica je da smo bili skeptični itd., bilo je raznih informacija na društvenim mrežama i u medijima, ali vidjeli smo nakon svega par dana, u relativno kratkom razdoblju da cjepivo stiže puno sporije od predviđenog i da cijeli proces se u stvari sada mora usporiti. Priznajem da mi je drago što je stav Domovinskog pokreta bio da cjepivo predviđeno za saborske zastupnike bude namijenjeno ipak onima kojima je to potrebnije i koji su ugroženiji jer vidimo da će ta saga sa cjepivom se i dalje nastaviti. I na kraju moram se osvrnuti na naše gospodarstvo koje trpi velike štete bez obzira na izdašne mjere ove vlade i čini mi se da, evo i danas smo očekivali nekakvo popuštanje, izgleda da popuštanja neće biti, dosta toga se u stvari veže uz turističku sezonu, želi se poboljšati slika, ali taj rentirski model gospodarstva bi nas mogao skupo koštati jer, još jednom ću ponoviti ono što sam rekla i jučer, izvoz roba 2020. je bio na razini 2019., znači jedino reindustrijalizacija, jedino pokretanje proizvodnje može ovu državu pokrenuti naprijed. Moramo konačno počet smanjivati ovisnost o turizmu kao glavnom generatoru i našeg BDP-a i našeg gospodarstva. Hvala lijepa.
Nastavljamo dalje sa dnevnim redom. Uvažena zastupnica Katarina Nemet u ime Kluba zastupnika IDS-a.
Poštovani g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Iza nas je već gotovo godinu dana borbe s pandemijom koronavirusa i svim zdravstvenim i gospodarskim posljedicama koje je virus donio u naše živote. Mjere u borbi za suzbijanje pandemije i održavanje kakvog takvog normalnog života razlikuju se od zemlje do zemlje, više ili manje uspješno ili neuspješno svi pokušavaju naći balans između mjera koje imaju za cilj spasiti živote građana, a istovremeno omogućiti odvijanje kakve takve gospodarske aktivnosti. Gdje je Hrvatska u svemu tome? Kako dolazim iz Istre posebno želim pohvaliti i lokalni odnosno regionalni stožer civilne zaštite koji su uvijek u toku s promjenama koje kada govorimo o virusu i njegovu kretanju znaju biti jako nepredvidive. Moram podsjetiti kako je upravo istarski stožer pravodobnim odlukama među prvima reagirao na korona krizu, te kako je donošenje upravo takvih odluka omogućilo Istri da bude zelena oaza u cijeloj Europi da odradi turističku sezonu i to puno uspješniju od očekivane. Istarski stožer je tada od nacionalnog stožera tražio regionalni pristup koji je i prihvaćen. No, nažalost danas kada imamo situaciju da je Istra po kriterijima EU ušla u tzv. narančastu zonu s obzirom na broj slučajeva zaraze koronavirusa nema državnu podršku. Trenutno u Istri imamo veoma povoljnu epidemiološku situaciju, stoga je Istra u prilici pristupiti postupnom i opreznom popuštanju mjera. Upravo zato smatram da bi i nacionalni stožer trebao više uvažavati zahtjeve koji dolaze s terena od ljudi koji najbolje poznaju situaciju u svojoj sredini i koji su se dokazali da znaju upravljati krizom na svom području. Ključ uspjeha Istre je u tome što je od početka struka bila na prvom mjestu dok je politika samo podrška uz naravno građane bez čijeg odgovornog i savjesnog ponašanja ovakvi rezultati ni ne bi bili mogući. Stoga ako struka kaže da su se u Istri stvorili preduvjeti da bi se moglo oprezno i odgovorno počet s popuštanjem mjera apsolutno ne vidim razloga zbog čega se ne bio mogao primijeniti regionalni pristup? Zašto ne omogućiti bar jednom dijelu Hrvatske da se polako otvara ako su za to ispunjeni uvjeti, pa to sigurno ne može škoditi nego naprotiv samo biti pozitivno za cijelu zemlju. Posljednjih dana se ponovo govori o mogućem popuštanju mjera na državnoj razini i od nacionalnog stožera možemo čuti da županijski stožeri mogu predlagati samo strože mjere od onih na državnoj razini, ali ne mogu predlagati blaže mjere. Takav pristup je potpuno nepravedan i neshvatljiv jer kažnjava i one koji dobro rade i koji su motivirani da s kvalitetnim angažmanom omoguće svojim stanovnicima i poduzetnicima koliko toliko normalniji život. Istra je mnogo puta do sad pokazala da zna disciplinirano voditi bitku s pandemijom i da ne bježi od odgovornosti stoga nema razloga a joj se ponovno ne ukaže povjerenje. Mjere na nacionalnoj razini koje su jednake za sve imaju smisla i logike samo onda kada je situacija ista u svim krajevima Hrvatske, a svjedočimo da nije. Jer još jednom ponavljam, naspram svih dijelova Hrvatske koji su u tzv. crvenoj zoni po kriterijima EU po pitanju brojeva zaraze korona virusom Istra je jedina u narančastoj zoni, a to nešto govori samo za to treba imati sluha. Zbog toga i dalje inzistiramo da se mjere ili restrikcije uvode po regionalnom principu koji se i kod nas i u svijetu pokazao kao najučinkovitiji. Svakako moram reći da nikako nije dobro to što je Vlada odustala od konsenzusa s oporbom po pitanju borbe s pandemijom. Na samom početku oporba je pokazala da smo konstruktivni i da znamo prepoznati teške trenutke koji zahtijevaju odgovorne poteze. No, Vlada se iz sebi znanih razloga nažalost odlučila za drugačiji pristup jednostrano donoseći često nepravodobne i neprikladne mjere. Zabrana rada svih ugostiteljskih objekata, ukidanje svih sportsko-rekreacijskih aktivnosti, razna druga ograničenja i restrikcije te zakon koji propisuje kažnjavanje građana nikako nisu pravi put izlaska iz ove krize. Građani i poduzetnici su svakim danom sve više revoltirani i uviđaju da mjere nisu adekvatne. U redu, Vlada će reći da daje potpore svima koji ne mogu raditi, ali stvar je u tome da nažalost Vlada ima dvostruke kriterije po pitanju donošenja mjera i nažalost ne pristaje na konstruktivnu kritiku, kao ni na argumentirane upite zašto se nešto može, a zašto se nešto ne može. Krajnje je vrijeme da se preispita opravdanost svake pojedine mjere koja se primjenjuje. Vlada i stožer moraju pokazati razumijevanje i za mlade sportaše koji žele vježbati i trenirati, a isto tako i za ugostitelje koji su pred slomom u potpuno neizdrživoj situaciji. Svakako da i ugostitelji, ali i sami građani tu moraju preuzeti svoj dio odgovornosti i pridržavati se propisanih epidemioloških mjera, ali na ovaj način potpunim zatvaranjem oni ni nemaju nikakve šanse održati svoje poslovanje. Na kraju, očito je da imamo jednu nedosljednu politiku upravljanja ovom krizom koja se mijenja ovisno o političkom trenutku i potrebama vladajućih. Zato je nužno utvrditi kolika je opravdanost svake mjere koja se trenutno provodi i u skladu sa stručnom procjenom onda ocijeniti treba li mjeru ukinuti ili produljiti, a pri tom treba uvažavati ljude s terena, lokalne stožere koji poznaju i razumiju situaciju na svom području i koji su, a tu ponajprije mislim na istarski stožer civilne zaštite, pokazali da znaju upravljati krizom i donositi pravovremene i adekvatne mjere. Mjere ne smiju biti proizvoljne nego se moraju temeljiti na jasnim pokazateljima, podacima struke, stoga se tako moraju i donositi. No, Vlada donosi odluke kada ona hoće i kada smatra da je to primjereno. Pokazalo se loše, građani gube povjerenje u nacionalni stožer koji je već odavno izgubio na vjerodostojnosti. Stoga, spasite bar ono što se spasiti da i dopustite lokalnim stožerima da samostalno donose mjere za one dijelove zemlje u kojima najbolje znaju trenutnu situaciju. Hvala vam.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista, uvažena zastupnica Natalija Martinčević.
Poštovani potpredsjedniče sabora, uvažene kolegice i kolege, nakon iznimno teške i dramatične situacije u Varaždinskoj županiji tijekom studenog i početkom prosinca kada smo čak 15-tak dana bili najteže pogođena regija korona virusom u Europi, epidemiološka situacija se stabilizirala, a u siječnju konačno i znatno poboljšala. Rezultat je to modela Varaždinske županije odnosno mjera koje je nacionalni stožer uveo 20.11., a na uporno i opetovano traženje Stožera civilne zaštite Varaždinske županije. Iste mjere tjedan su dana kasnije primijenjene i u cijeloj Hrvatskoj u kojoj su također dale jasne i vidljive rezultate i zato je naš zdravstveni sustav izdržao i zato je broj naših respiratora izdržao. O rezultatima mjera u našoj županiji jasno govore podaci. Broj slučajeva tjedno na 100.000 stanovnika je s najviših 1.216 u studenome danas pao na 103 slučaja tjedno u siječnju. Slična situacija je i u varaždinskoj bolnici u kojoj smo u jednom trenutku imali čak 278 osoba sa težom kliničkom slikom. Taj broj danas je pao na 72 osobe na bolničkom liječenju. Dakle, mjere koje su predlagali i za koje smo kao županija se morali nažalost doslovno boriti, govorim to u kontekstu činjenice da nacionalni stožer i kada smo već bili najgora regija u Europi je i dalje odbijao ili ublažavao prijedloge naših mjera, ali nakon što su konačno uvedene one su kao što vidimo dale rezultate. Mjere koje su se predlagale, pa onda i uvodile nisu se određivale slučajno i napamet nego na temelju ozbiljnih analiza i konzultacija, a u uvidom u europske i svjetske odluke koje su do tada bile donešene. Za našu županiju i državu dobro je što je naš smjer prihvatila cijela Hrvatska iako je i nju zbog kašnjenja s mjerama to dovelo na poziciju najgore u Europi u tom trenutku. Mjere daju rezultate, ključna je poruka za sve samoprozvane korona stručnjake, matematičare i ugostitelje koje smo imali prilike slušati, koji su svi postali epidemiolozi, a posebno za sve političke špekulante, a među kojima je i nezanemariv broj župana i gradonačelnika, a koji su u ovom slučaju i odgovorne osobe kao načelnici stožera, a koji su zbog svojih da li političkih ili nekih drugih interesa govorili i protiv mjera sa raznim kreativnim objašnjenjima zbog čega mjere ne bi trebalo uvoditi. U Varaždinskoj županiji također smo nažalost imali od gradske vlasati ozbiljne opstrukcije gdje se pozivalo na direktnu opstrukciju mjera odlaskom … na kave u druge županije, ali i od čelnika i gradonačelnika grada koji su također kontinuirano opstruirali naše mjere na način da su govorili da zaraze nisu tamo gdje je cijela Europa prepoznala da su žarišta, a to su između ostalog … ugostiteljski objekti već da su to tvornice i govorili su naravno da je čak do 40% zaraženih upravo u tim tvornicama. Nakon toga HZJZ testirao je nekoliko tisuća ljudi upravo u tvornicama Varaždinske županije i došli do rezultata da se ne radi o nikakvih 20, 30 ili 40% zaraženih već od svega 3% zaraženih. Svi navedeni odgovorni su što se s mjerama kasnilo i što su u bolnicama završili, a nažalost i preminuli ljudi koji nisu trebali. Nažalost u javnosti se često komuniciralo da je naš model lockdown ili potpuno zatvaranje pa je stoga važno naglasiti da su upravo naš model i mjere koje smo uveli omogućili da u hrvatsko gospodarstvo ne uđe u lockdown. Na primjeru Varaždinske županije, a to se onda preslikava i na omjere u cijeloj državi, to izgleda ovako. Mi smo mjerama zatvorili 3% gospodarstva i to onog za kojeg su sve ostale države prepoznale da je žarište zaraze sa ciljem da preostalih 97% gospodarstva ostane raditi, da ostanu raditi industrije, tvornice, pogoni, da tvrtke i obrti prežive i da ljudi mogu dobivati plaće. U našoj županiji ukupno je zaposlenih 62.000 ljudi od toga 2.000 u ugostiteljstvu, mislim da su brojevi i omjeri ovdje jasni. Sigurni smo sa nacionalni stožer je svjestan pojave novih brzoširećih mutacija virusa, problema sa cjepivom koje je gotovo u cjelini vezano … i naravno činjenice da 20% našeg BDP-a dolazi iz turizma, a koje je gotovo u cjelini vezan na predstojeću sezonu i da se neće dovesti u situaciju da ugrožavaju zdravlje ili financijsku stabilnost zemlje neopreznim odlukama. Naravno, postepenu relaksaciju mjera podržavamo. No sada dolazimo do nastavka ove priče, a koju smo komunicirali paralelno sa zahtjevom za uvođenje mjera, a to su primjerene i funkcionirajuće kompenzacijske mjere svima koji su zatvoreni, a to su primarno ugostitelji. Nažalost, potpuno je izgubljen fokus na dio gospodarstva koji je zatvoren, na koji je direktno ili indirektno vezano preko 100.000 obitelji i krajnji je trenutak da se ovdje podvuče crta i vidi što je učinjeno, a što trebamo još učiniti. Naime, Vlada je donijela određene mjere koje možda ne zadovoljavaju u potpunosti, ali sasvim sigurno u ovom trenutku osiguravaju opstanak i egzistenciju. Nažalost, one se ne realiziraju na dovoljno dobar način. Naknade od 4.000 kuna koje su predviđene za zaposlenika isplaćuju se nakon 67 dana umjesto do 30 dana što je zaposlenicima i njihovim obiteljima apsolutno predugi period. Ipak tih preko 400.000 isplaćenih milijuna je iznimno važno samo dinamiku treba apsolutno poboljšati. Mjera plaćanja računa odnosno režijskih troškova kao i najma nažalost ne funkcionira. Naime, od ugostitelja se očekuje da prvo sve sam plati, podmiri pa plaćene račune dostavi kako bi onda nakon nekog xy vremena dobio povrat od države. Ti ljudi su zatvoreni više od dva mjeseca, oni nemaju likvidnih sredstava za plaćanje računa i najma unaprijed i onda se država čudi, imali smo prilike čuti od resornog ministra da su dobili jako malo zahtjeva za povratom, dakle dobili su malo zahtjeva za povratom jer ljudi te režije nisu platili jer ih nisu imali od kud platiti. I treći problem je problem moratorija kod banaka. Naime, u prvom valu epidemije moratorij na otplate kredita bio je dogovoren i riješen u manje od dva tjedna, međutim sada niti nakon dva mjeseca tu pomaka nema jer rate kredita i dalje dolaze na naplatu, a ljudi ne rade. Što treba učiniti? Plaćanje naknada od 4.000 kuna dovesti u valutu odnosno izvršiti uplatu svima u roku od maksimalno 30 dana. Drugo, režijski računi kao i ugovori o najmu službene su isprave i država ih može platiti direktno i to bi obzirom na troškove režija, a posebno obzirom na troškove najma koji je ostao isti manje-više dakle radi li objekat ili ne, najviše pomoglo ugostiteljima. Treće, treba hitno dogovoriti sa bankama stupanje na snagu moratorija na otplatu kredita jer kao što sam rekla rate kredita i dalje dolaze. I četvrto, kao mjera pomoći osnovati jamstveni fond za osiguranje likvidnosti, mi smo to učinili u Varaždinskoj županiji, osigurali smo nekoliko milijuna kuna za tu svrhu da držimo svim poduzetnicima, obrtnicima, ugostiteljima i svima ostalima i koji su zatvoreni i koji otežano posluju da im držimo leđa, međutim to je kap u moru to je mjera koju mora poduzeti država. Nadalje, potpuno je jasno da svi ugostitelji kao djelatnosti koje su vezane uz ugostiteljstvo neće biti u istoj poziciji i nakon otvaranja. Ovdje imamo Jadransku Hrvatsku koja će ukoliko sve bude u redu, ako se pandemija smiri, ako procijepljenost bude dovoljna može očekivati jednu dobru sezonu i relativno brzu i nadoknadu svog ovog što je sada propušteno u ovoj godini. Isto tako Grad Zagreb sa svojim većim BDP-om, daleko većim od ostatka Hrvatske većom kupovnom moći također je u jednoj drugoj situaciji, međutim tu je problem Kontinentalne Hrvatske koja je posebno ugrožena i koja nema takvu vrstu turizma ili turističke sezone i koja će se iz ove krize izvlačiti još jako, jako dugo. Sve to treba uzeti u obzir kod promišljanja daljnjih mjera pomoći ovoj branši. Mi ćemo o tome svakako govoriti, predlagati konkretne mjere, ali to očekujemo i od samih ugostitelja. Naime, zastupanje ove u krizi najpogođenije branše bilo je potpuno promašeno, njihovi su predstavnici osporavali mjere nacionalnog stožera i dovodili u pitanje zdravlje ljudi, a nisu u fokus svojeg djelovanja stavili mjere pomoći i obeštećenja. Dobro je to kod samih ugostitelja prepoznato u samoj udruzi da je došlo do određenih promjena, mi smo uspostavili komunikaciju s njima. Ove mjere koje sam danas predložila dio su razgovora koje smo obavili sa njima i vjerujem da ćemo zajedno dolaziti do još kvalitetnih rješenja, a od države tražimo da se provede set ovih mjera koje su vrlo jednostavne, ne iziskuju dodatna financijska opterećenja samo veću, jasnu i kvalitetniju operativnu učinkovitost. Hvala.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, podijeljeno zastupnici Tomašević i Borić.
Oprostite predsjedniče sabora međutim ja ne vidim baš smisao da Vlada podnosi izvješće Hrvatskom saboru, a da Vlade niti predlagatelja nema, tako da ja ne znam kome da ja komuniciram očitovanje na to izvješće i mislim da je to potpuno neprimjereno. Znači predlagatelja, predlagatelj nije nitko iz sabora, predlagatelja ovdje nema, tako da.
Da, u pravu ste. Predlažem stanku 10 minuta pa ćemo provjetriti. Znači nastavljamo u 14 i 10. STANKA U 13,59 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,10 SATI]] Evo, nastavljamo. Izvolite uvaženi zastupniče Tomašević.
Evo, dobar dan svima, drago mi je da su nam se pridružili predlagatelji, dobro je da imamo danas ovo izvješće u saboru iako smatram da je ovo izvješće zakašnjelo kao i neke mjere Nacionalnog stožera civilne zaštite i Vlade jer ovo je prvo izvješće koje imamo u zadnjih 8 mjeseci, a došli smo do ovog zaključka u prosincu da se svakih, da se 3 puta godišnje radi izvješće u Hrvatskom saboru o mjerama koje su poduzete u borbi protiv Covida, međutim naš prijedlog oporbe je bio puno češće da to bude, prošlo je da bude 3 puta godišnje i sada vidimo s obzirom da 8 mjeseci nismo imali nikakvo izvješće da je to zapravo loše, jer sada evaluirati što se radilo u zadnjih 8 mjeseci kako bi naučili na nekim greškama baš i nema previše smisla. No dobro, u svakom slučaju mi smo podsjetit ću još kao Klub zeleno-lijevog bloka početkom studenog dali prijedlog zaključka o reorganizaciji zdravstvenog sustava o tzv. semaforu, o konkretnijim mjerama epidemiološkim, predviđajući tada rast hospitaliziranih i umrlih koji se nažalost dogodio. Vlada RH je dala svoje mišljenje o tom zaključku, naravno negativno, međutim mi i dalje nismo imali raspravu u Hrvatskom saboru o tom zaključku. Znači prošla su gotovo 3 mjeseca da smo nešto predložili, a stalno nam se kaže da ništa ne predlažemo kao oporba, a da nismo imali čak ni raspravu u Hrvatskom saboru o tome. I kad dođe na dnevni red ako će uopće i doći ili ćemo morati skupljati 30 potpisa da uopće možemo o tome raspravljati na plenarnoj raspravi onda će se reći da je to zakašnjelo. Tako da mislim da to nije, nije neka praksa dobra kako ste rekli za stvaranje konsenzusa sa oporbom u bitnim nacionalnim pitanjima što svakako borba protiv Covida jest. Naravno i u tom očitovanju Vlade neke stvari su se odgovorile, ali neke stvari uopće su se prešutjele kao da ih nismo ni napisali u tih 6 konkretnih prijedloga koje smo vrlo detaljno elaborirali. Jedan od njih je naravno i semafor. I dalje čujemo da to baš nema smisla, da se ministarstvo, da se ministar i Vlada i nacionalni stožer tome opiru, ja ne vidim s obzirom i na taj teži, teži soj koji nam prijeti i dalje mislim da semafor bi opet funkcionirao i za nekakav budući rasplet epidemiološke situacije jer bi opet bio vezan za porast ili smanjivanje broj hospitaliziranih građana i građana koji su na respiratoru. Došao taj teži soj ili ne, bio on teži ili ne i dalje bi semafor na taj način koji je tako definiran bio objektivan pokazatelj šta građani mogu očekivati od mjera i puno bi ih lakše prihvatili i ne bi imali osjećaj koji stalno imaju da su te mjere stranački ajmo reći selektivne. Ne mislim stranački selektivne da vrijede samo za neke u stranci nego da su vođene stranačkim interesima kao što je bilo primjerice na Dan sjećanja u Vukovaru. To je problem kada se stvaraju takve, takve selektivne mjere, takve kontradikcije onda jednostavno se gubi povjerenje javnosti u institucije koje i vezano za nacionalni stožer nije nešto s čime bi se trebali hvaliti, mislim da je oko 3 ili 4 maksimalno od 10 ocjena povjerenja građana u Nacionalni stožer civilne zaštite. Tako da to nije nešto bajno. I s takvim povjerenjem se ne može puno toga napraviti u borbi protiv Covida. Isto tako, ono što su svakako kontradiktorne mjere koje i dalje nisam od ministra danas jasan odgovor, nije mi doista to jasno, kako je moguće da restoran koji može pripremati hranu i piće, prodavati hranu i piće može to raditi u ovim okolnostima iz perspektive coffee to go ili znači nekakve dostave, a ne može kafić kojem je znači što se tiče pića, što se tiče coffee to go kojem je to bila do sada glavna djelatnost. Ne razumijem kakve to veze ima sa okupljanjima ispred tih objekata. Znači jednako je epidemiološki rizik da se okupljaju i na terasi restorana i na terasi kafića tj. ako su iste zatvorene jedne i druge onda je jednako mali taj rizik. Znači ne vidim nikakav smisao u tome da kafići mogu, da kafići ne mogu prodavati svoj coffee to go, a mogu restorani, benzinske pumpe, pekare itd. To mi jednostavno nema nikakve logike i čini mi se kontradiktorno i nepravedno i ne vidim zašto se to još uvijek nije riješilo. Što se tiče ovih nekih drugih mjera oko popuštanja svakako rekreativni sport, rekreacija i sport ne samo na otvoreno što se sada nešto najavljuje danas na Vladi da će se popustiti, ali nismo još vidjeli nikakve konkretne informacije o tome. Međutim, isto tako i u zatvorenim prostorima primjerice plivački treninzi na bazenima koji su sada otvoreni samo za profesionalne ili poluprofesionalne sportaše. Ja ne vidim tu baš neki epidemiološki rizik, ne znam za bazene gdje je dolazio na plivačkim treninzima gdje je bilo određeno koliko može biti plivača do zaraze Covidom i doista mi ni to nije jasno i mislim da iz perspektive zime i svih onih psiholoških trauma koje su ljudi imali i zbog ovog koliko to traje samo zatvaranje i same mjere i zbog potresa, jednog pa drugog potresa, da još kad su i kafići i klubovi mladima zatvoreni da onda im ne dati nekakve fleksibilniji pristup oko rekreacije i sporta mislim da je jako problem posebice za psihičko zdravlje mladih i djece. Što se tiče kampanje cijepljenja reći ću samo još na kraju, ja neću nikome moralizirati u saboru tko se cijepio ili nije cijepio međutim moram samo reći da kada je to bilo predstavljeno kao inicijativa bilo je rečeno da se radi o kampanji uvjeravanja javnosti da je cjepivo sigurno. Ja vjerujem da je cjepivo sigurno i ja mislim da i mi kao političari trebamo dati doprinos toj kampanji. Međutim, tada je predstavljeno da će to biti tek nekoliko desetaka ljudi u saboru koji eto ako hoće mogu se cijepiti, da bi se onda reklo da je riječ o kampanji, a na kraju smo vidjeli i da će krenuti cijepljenje opće populacije u najmanju ruku svih rizičnih skupina i zdravstvenih radnika vrlo brzo da bi na kraju sada došli sa problemima u isporuci cjepiva. I kako sada izgleda ta kampanja gdje mi kao političari i kao dužnosnici javni pozivamo građane da se cijepe, a s čime da se cijepe kad cjepiva nema? Znači to onda radi kontraefekt i mislim da svakako nije dobro.
Vrijeme.
g. Predsjedavajući, g. ministre, kolegice. Već smo prošle godine od ljeta upozoravali, a i u prosincu smo javno pozvali vladu da donese mjere kako bi se umanjile štetne posljedice vezane uz mentalno zdravlja građana. Danas smo čuli i g. Ćelića i g. ministra da u stvari briga o osobama koje imaju mentalne poteškoće, dakle ta institucionalna briga da postoji, međutim ovdje se ne radi o tome iako možemo govoriti da ima dakako problema, ja samo znam da su dva psihijatrijska odjela zbog premještanja u covidu da dakle ne postoje čak ni u bolnicama. Međutim, ovdje se radi o nečem drugom, a niti jedan i drugi nam danas niste rekli da od 2016. čekamo strategiju, Nacionalnu strategiju o mentalnome zdravlju i dakako pročitala sam u intervjuu g. ministar je rekao da dakle strateški, sad se to zove strateški, okvire razvoja mentalnoga zdravlja od '21. do '30., da nacrt je napravljen, da je on u povjerenstvu, uvijek imamo je li različita povjerenstva, pa onda treba, čeka se i javna rasprava. Ja se nadam da ćemo dobiti nacionalnu strategiju u stvari mjera i to jasnih mjera što ćemo raditi u situacijama gdje sami znamo, a to pokazuju i europske i svjetske statistike da je zbog covida od 10 do 15%, to su procijene svih stručnjaka, da će imati populacije i kronično i trajno narušeno psihičko zdravlje. Govore nam europska istraživanja da npr. sindrom sagorijevanja zaposlenih u covid jedinicama je 40%, na to upozoravaju psihijatrijska društva. Dakle, kad mi imamo upravljanje covid krizom ovakvo kakvo imamo, ako imamo nekonzistentne mjere otvaranja i zatvaranja, ako ne znaju ni oni koji vode svoje poslove, ne znaju ni zaposlenici, ne znaju ni nezaposleni, ne znaju ni roditelji koji pomažu djeci u online nastavi, ne znaju nam ni djeca, dakle ukoliko nam se uvukla nesigurnost oko toga kako se upravlja covid krizom mi što hitnije trebamo donijeti mjere koje nisu samo oko institucionalnog bavljenja mentalnim zdravljem, rekla bih, neću reći kad je već kasno i kad nam treba takva stručna pomoć, nama je potrebno sada donijeti mjere što ćemo raditi oko mentalnoga zdravlja, ne govorim dodatno o našim sugrađanima u Zagrebu ili na Baniji, sleš Banovini koju je zadesio i, i sam potres. No budući da mi vrijeme ističe doista bi voljela da što prije dobijemo odgovore kako ćemo i što ćemo poduzeti oko mentalnoga zdravlja naših sugrađana i nas samih?
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika, uvaženi zastupnik Predrag Štromar.
Poštovani g. potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege, poštovani ministre, kolegice dobro došli. Pandemija Covid-19 zasigurno je najveći globalni zdravstveni izazov s kojim se svijet suočio u 21. stoljeću. Od Domovinskog rata naša se zemlja nije našla pred rješavanjem teže i veće zadaće. Koronavirus je uz gubitke ljudskih života stvorio i brojne gospodarske nedaće poput nezaposlenosti, enormnih materijalnih gubitaka i osjećaja egzistencijalne nesigurnosti i tjeskobe o čemu je upravo i kolegica govorila. Čitav društveni i intelektualni kapital uložili smo u borbu s ovim nevidljivim neprijateljem, a ishod nije još uvijek predvidljiv i svi zajedno moramo uprijeti da čim prije nestane ta pošast. Bio je to test za čitavo hrvatsko društvo i prema današnjim rezultatima možemo reći da smo bili relativno uspješni u suočavanju s ovim izazovom. Najvažniji izazov pred kojim se našla hrvatska vlada bilo je kako pronaći formulu kojom bi se osigurala ravnoteža između zaštite zdravlja građana i gospodarske i financijske stabilnosti države. Izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti uspostavljen je elastičan model upravljanja krizom primjeren okolnostima odnosno potencionalnim opasnostima pandemije. Smatramo da su mjere dobro elibrirane obzirom da postižu sadašnje ciljeve i da su proporcionalne okolnostima tijeka pandemije. Možda su neke mjere bile donijete s određenim zakašnjenjem, no i dalje smatramo da je stožer donio najbolje moguće odluke i donosio ih do sada u skladu s pravilima struke i trenutnim stupnjem znanstvenih spoznaja o ovoj novoj bolesti. Ono što posebno vrijedi istaknuti u ovom procesu borbe s pandemijom je činjenica da se vodilo računa o tome da se ustavom zajamčena prava i slobode građana ni u jednom trenutku ne ograniče u mjeri koja bi bila neadekvatna stupnju ugroze. Pred Vladu RH postavljena je svojevrsna uloga kriznog menadžmenta države koju je ona odlično obavila. Čitavo vrijeme trajanja pandemije vlada je pokazala veliko razumijevanje za potrebe gospodarstva što je potvrđeno i donošenjem čitavog niza mjera. Vjerujem da će vlada nastaviti tu praksu pomoći ugroženim sektorima u gospodarstvu sve dok traju negativni učinci pandemije koronavirusa. Trenutne brojke dnevno zaraženih ohrabruju nas da možda počnemo promišljati o relaksaciji određenih mjera, posebice onih koji se odnose na rad ugostiteljskih objekata, evo stalna tema ovih dana, ali i za prostore za rekreaciju i za sportske aktivnosti. Očekujemo da se i ubuduće epidemiološke mjere donose na način da budu prilagođene epidemiološkoj slici pojedinih mikrolokacija odnosno regija i županija pa ako je potrebno i na razini gradova i općina. Imali smo jedan takav primjer, to je bio slučaj Vinice gdje su se u određenom periodu se morale nositi maske i na otvorenom, to je bila prva općina koja je dobila takvu mjeru. Konačna pobjeda nad ovom pandemijom bit će ostvarena procjepljivanjem velikog dijela pučanstva, stoga se nadam da će što prije doći do dogovora između čelnika EU i farmaceutskih tvrtki te da će cijepljenje krenuti svojim tijekom. Za kraj koristim ovu priliku da istaknem ključnu ulogu naših liječnika, medicinskih djelatnika u borbi protiv koronavirusa. Svojom hrabrošću, požrtvovanošću daju danonoćni obol borbi protiv epidemije. Premalo je reći svima njima hvala. I dok oni bore za pacijente, mi moramo skrbiti za njih, stoga se nadam da sve ove pohvale neće ostati samo na simboličnoj razini te da će Vlada RH i resorno ministarstvo ozbiljno poraditi na poboljšanju materijalnog statusa naših liječnika i zdravstvenih djelatnika, ono što je već učinjeno da se i konkretnije i jače realizira. Slijedom navedenom Klub zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika prihvaća ovo izvješće.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Tema izvješće mjera stožera kao što su mnogi kolege rekli i po meni je zakašnjela. No, ono što bih mogao reć i što je kod mene dvojba to je rad stožera koji se svakodnevno obraća medijima. Jučer prilikom izlaska iz Sabora tri člana stožera su pred Vladom raspravljala bez maski, bez socijalne distance. Mislim da to me pobuđuje na promišljanje, na preispitivanje i odluka i ponašanja i budi sumnju u čovjeku. Nažalost, mnogo toga u radu stožera budi sumnju kod naših građana. Ja ovdje uvijek raspravljam kao narodni zastupnik kao netko tko sluša ono što ljudi na terenu govore, bez obzira na njihovu stranačku pripadnost i mnogi nemaju veze sa strankama i politikom, budu dijelovi svih segmenata ovog društva i obrazovnih skupina i prema tome pokušavam i raspravljati i prenijeti taj dio narodnog promišljanja ovdje u sabornici. Rad stožera u velikom dijelu mjere koje stožer donosi su političke, što i mene i ljude koje slušam je ponukalo da se tako razmišlja. Zbog čega je stožer jednostranački, zbog čega? Zar samo HDZ ima stručnjake koji mogu sjediti u tom stožeru? Zbog čega HDZ nije nadišao neke stvari i stavio i neku drugu političku opciju da sjedi u stožeru? Da li se boje toga da bi svaki dan pred kamerama se nešto moglo izreći ili se boje nekih informacija s kojima stožer barata, a nisu možda za javnost? Znači to je dilema koja se postavlja pred sve nas. Stožer je donosio odluke, to je danas vidljivo ne iz aviona nego s druge planete pred parlamentarne izbore kojima je pripomogao u toj kampanji, donosio je odluke pred unutarstranačke HDZ-ove izbore i onda nakon toga sve zatvarali. Imali smo Kolonu sjećanja u Vukovaru nakon koje je buknula zaraza virusom više nego uobičajeno i sve to kod ljudi pobuđuje sumnju. Ne znam da li ovaj virus djeluje i na ove neke članove HDZ-a koji su sada doveli HDZ u neugodnu situaciju i izbjegli radarima premijera Plenkovića, da li možda i taj virus vrši i ovdje mutaciju tih ljudi pa onda ih se ne može kontrolirat? Da se malo i našalim. Nažalost, cenzura je posvuda, na FAcebooku se brišu članovi ljudi koji u nešto sumnjaju, koji raspravljaju na drugačiji način nego što se od njih očekuje. Nažalost, postavlja se pitanje da li mi sve svoje mjere provodimo na način da kopiramo Zapadnu Europu, starije članice EU, da se neki naši čelnici dodvoravaju Bruxellesu da bi kasnije iz toga izvukli neku korist? Sve su vam to gospodo dileme koje su vani. Gripe nema ove godine, iako je desetljećima bila ovdje. Ono što možda kao zastupnik nisam sposoban dokučiti, uvijek pročitam od znanstvenika koji imaju i renome i znanje, koji su cijenjeni u društvu izvan RH i pokušam na taj način sagledati situaciju jer kako kaže jedna poslovica, da znam ono što ne znam bio bih najpametniji na svijetu, ali me nikada nije sram pročitati i pitati nekoga tko je pametniji u nekim segmentima od mene. Jedan od znanstvenika kojega cijenim i volim pročitati što misli o tome je Miroslav Radman, čovjek koji je diplomirao na … . / . … PMF-u u Zagrebu, doktorirao u Bruxellesu, poslijediplomski u Francuskoj i SAD-u, redoviti profesor genetike u Sveučilištu u Bruxellesu, profesor stanične biologije, voditelj Laboratorija za evolucijsku i molekularnu biologiju. Mislim da taj čovjek može mnogo toga govoriti o ovoj temi i da se treba poslušati i njegovo mišljenje. Profesor Radman je rekao, što se tiče cjepiva, a došli smo u situaciju da nema cjepiva za drugi krug cijepljenja onih koji su se cijepili, da bi rađe izabrao klasičnu vakcinu ili čak kinesku jer s tim imamo iskustva 150 godina. I kaže da su nekada inovacije nepotrebne i kad imate nešto što radi, inovacija samo služi i u komercijalne svrhe. Iz ovog nestanka cjepiva može se iščitati da bi njegova cijena mogla i porasti, a sigurnost cjepiva još uvijek nije potvrđeno od svih znanstvenika koji o tome raspravljaju. Mjere koje danas imamo na snazi, što se tiče nošenja maski o kojima se raspravlja na znanstvenoj razini, da li one vrše svrhu ili ne vrše svrhu, mnogi ljudi nose maske i po mjesec dana i te maske sigurno ne štite onako kako se očekuje, tako da, ja bih volio vidjeti ovdje pred ovim Saborom znanstveno istraživanje o nošenju maski u vidu sprječavanja zaraze koronavirusom. Gospodarstvo smo zatvorili, zatvorili smo ugostiteljske objekte gdje ćemo upropastiti veliki dio malih ugostitelja, obrtnika, a s druge strane imamo trgovačke lance gdje u redu na 4, 5 kasa stoji po 50 ljudi jedan na drugome bez socijalne distance. Naravno, strani trgovački lanci. I tu narod sumnja zašto jedna mjera je navodno za sprječavanje, a druga mjera koja je daleko opasnija se dozvoljava da se tako ljudi grupiraju na jednome mjestu. Gospodarstvo koje nam je i tako jadno, na rubu propasti, ovim mjerama će još bolje propadati i bojim se da mnogi će nepovratno izgubiti svoju poslovnu sposobnost. Netko je ovdje spomenuo i turističku sezonu. Mi ulazimo u 2. mjesec. Turistička sezona se priprema krajem godine. Kao državni tajnik u Ministarstvu turizma jako dobro znam kada se kreće sa pripremama turističke sezone, debelo kasnimo u tome. Znamo koliko nam je turizam bitan za naše poslovanje, za državni proračun, za zapošljavanje ljudi. Mi smo debelo zakasnili o tome. Poruku šaljemo da je nesigurno u Hrvatskoj i vjerujte mi da u vrijeme bookinga, a koji je počeo prije mjesec dana sigurno, danas kada netko se raspituje u Hrvatskoj, sigurno ne donosi odluku da će doći na ljetovanje u Hrvatsku. Mislim da je struka mogla razraditi kvalitetnije mjere, da smo mogli držati ugostiteljske objekte otvorenima, da smo mogli dati više šanse našem gospodarstvu i da to ne bi značajno utjecalo na širenje pandemije. Kako je profesor Radman rekao, koronavirus je stvorila globalizacija, a zaustavit će ga jedino razum, ali pokušajte s tim razumom spasiti i gospodarstvo u RH i nemojte naše građane dovoditi do psihološkog ludila. Hvala.
Evo prije nastavka, jedna obavijest vezana za današnji rad. Nakon izjašnjavanja o amandmanima, raspravit ćemo još jednu točku dnevnog reda. I to Izbor, imenovanje i razrješenje. Idemo na pojedinačnu raspravu, prva je uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa g. predsjedavajući, poštovani g. ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Ovo Izvješće o provedbi, skraćeno rečeno anticovid mjera zapravo i je jedan popis aktivnosti koje je poduzimala Vlada, Stožer civilne zaštite RH, državna tijela, jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave radi zaštite stanovništva od prisutne pandemije. Na kraju smo vidjeli jedna popis od 271 odluke koje su donešene, no, mi bismo svakako nakon ove široke rasprave voljeli da sljedeća izvješća zapravo uvaže sve ono što ćete danas čuti i što ste čuli da ne bude samo popis onoga što ste vi napravili nego da uvažite i ono što smo rekli kao dobronamjernu kritiku. Pa evo, tako u početku tog dokumenta kaže, da se primarno uvažavalo mišljenje i preporuke epidemioloških stručnjaka i znanstvenika, kako na nacionalnoj razini, tako i na županijskim razinama. Međutim, činjenica je, to smo i svjedočili i na terenu, slušali smo i primjer Istre, Varaždina, Međimurja, da se nisu u potpunosti slušali savjeti i preporuke i traženja lokalnih stožera, a ponekad i sami lokalni stožeri nisu uvažavali ono što im je govorila struka. Evo, primjer za Međumurje, kada smo bili korona-free županija, za domove za starije i nemoćne bilo je važno da bude svojevrsne fleksibilnosti u ljeto, ali je nije bilo, tako da se nadam da će se ubuduće to uvažavati. Zašto se nije slušalo i uvažavalo liječničke udruge i oporbu? Sjetite se koliko smo puta govorili i za ovom govornicom i na presicama i priopćenjima kakve mi zapravo mjere predlažemo koje uopće nisu uključivale u to vrijeme gašenje gospodarskih aktivnosti nego prvenstveno onaj tzv. semafor mjera dakle da se točno zna kod kojeg broja zaraženih, kod koje stope ide koja mjera, predlagali smo više testiranja, ranije uvođenje online nastave u osnovnim i srednjim školama. Ja sam osobno polovicom 11.mjeseca upravo to uz konzultacije struke slala dopis u par navrata i lokalnom stožeru, ali evo online nastava se zapravo tek uvela nakon mjesec dana, tako da smatramo da je online nastava trebala biti i prije uvedena. Ima jedna zanimljiva rečenica, na područjima na kojima se kasnilo sa uvođenjem odgovarajućih epidemioloških mjera ili one nisu dosljedno provođene uočen je eksponencijalni porast broja slučajeva. Mene je to baš ugodno iznenadilo i pomislila sam, e vidite samokritičnost Vlade RH, međutim to je pisalo u uvodu pa si nekako mislim da se to nije odnosilo na našu Vladu nego općenito, ali kao što sam rekla nadam se da će prihvatiti sve ovo što im kažemo dobronamjerno. Pohvalno je da je formiran Znanstveni savjet, međutim svjedočili smo različitim stavovima znanstvenika po medijima pa smo imali apel 26 stručnjaka i znanstvenika Vladi da poslušaju savjete struke i znanosti, pa zahvaljivanje Vlade znanstvenicima, praktički skoro izbacivanje iz savjeta itd. i koliko znam, direktno od nekih članova Savjeta nisu dobivali zapisnike, nadam se da se to ispravilo. Zdravstveni djelatnici su mobilizirani, zdravstveni sustav morao se reorganizirati, svi su participirali u održavanju funkcioniranja zdravstvenog sustava. G. ministar jako dobro zna da se cijeli zdravstveni sustav prilagođavao u hodu novonastalim uvjetima, zdravstveni djelatnici osobito ne infektolozi kojih naravno nema dovoljno i koji su najvećim dijelom participirali i još participiraju u radu covid odjela, internisti, intezivisti bili su primorani brzinski se educirati, stjecati nova znanja i vještine. I ministar mora biti svjestan kakvu je pomutnju i nepravdu izazvala njegova odluka o covid nagradi za samo one u covid ustrojstvenim jedinicama jer brojni djelatnici, o tome smo već govorili, nisu dobili ništa niti po bolnicama, hitnim službama, ambulantama obiteljske medicine. Zar oni zaista ne zaslužuju baš nikakvu covid nagradu? Ovdje stavljam naglasak na izrazitom angažmanu djelatnika u zdravstvu kako bi što više pacijenata dobilo uslugu što telekomunikacijskim putem, mailom, A5 uputnicama itd., tako da unatoč tom svom njihovom angažmanu bilo je pada 20 do 60% u broju pregleda u većini sredina, a tamo gdje je trebalo pacijenta dijagnostički obraditi preko 80% i pitanje kako će se sve to zajedno nadoknaditi. Što se tiče praćenja izolacije kontakata i sami ste rekli da je sustav malo skoro pa se raspao tako da je trebalo ranije uvesti i studente medicine odnosno angažirati i mlade liječnike koji su pomagali epidemiolozima. I na kraju voljela bih da bude cost benefit analiza, točno da se zna, ovoliko koštaju testovi, ovoliko respiratori, ovoliko gospodarske mjere, a da ne moramo sve to pješke zbrajati. Hvala lijepa.
Vrijeme. Imamo dvije replike. Prva, uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Malo vam odstupa teorija od prakse. Ja ću vas podsjetit koje je mjere SDP za koje se mjere zalagao, za mjere da prijepodne budu veće restrikcije, a poslijepodne ste bili jako zabrinuti za ljudska prava. Što se tiče semafora kojeg stalno spominjete, ja ću vam reć da semafor ima na razini EU samo jednake boje, znači zelenu, narančastu i crvenu. Bio je dogovor da će crvena boja bit 50 na 100.000 u dva tjedna, Institut Robert Koch je rekao u tjedan dana, dakle svaka zemlja ima drukčije tumačenje korona semafora, tako da sve ono što vi govorite i pitanje testiranja, zagovaranje onoga što je napravila Slovačka koje nije baš dalo nekakve očigledne rezultate je po meni bacanje pijeska u oči javnosti, a javnost je ipak imala povjerenja i u stožer i u sve one mjere nije onako kako je kolega Tomašević rekao tri od deset nego tri od pet. Pogledajte anketu od 20. …
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Dosta ste toga nabrojali. Prvo, neću se složiti s vama, mi nismo zaista nikad bili nevjerodostojni u predlaganju mjera, ne znam kada ste mene čuli, a bila sam jako angažiranja u samom isticanju što bi se trebalo napraviti, nije niko rekao sada ovo popodne ono. Znači niste mogli slušati da zagovaramo u samom startu da se gospodarske mjere odnosno da se gospodarske aktivnosti ograniče. Što se tiče semafora mjera, znači semafor mjera je jedan opći pojam koji možda na neki način funkcionira. U Njemačkoj Hrvatska bi imala nešto drugo, ajmo to malo općenitije shvatiti, znači Hrvatska je trebala na temelju svojih podataka, svojih stopa incidencije zaraženosti, 7 tjednih, 14 tjednih svoj nekakav program napraviti. Pustite Njemačku na stranu. Što se tiče antigenskih testiranja, pa i sami možete vidjeti u ovom izvješću da kad se krenulo testiranje po domovima, 7% odnosno 8% zaposlenika odnosno samih korisnika domova pa to nije malo, niti po firmama nije 3% malo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Znate što znači 3 zaražena u jednom poduzeću kako oni mogu brzo zaraziti druge.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Predrag Štromar.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Evo sad samo na ovo zadnje što ste rekli, koliko znači tri na tisuću, a prije je kolegica govorila da je to bilo jako malo kad se govorilo o Varaždinskoj županiji, kada su testirani u industriji. Znači tamo isto problemi i treba i tamo raditi testove i treba brinuti o svima, a ne samo o nekim sektorima. Ali ja sam htio reći, spomenuli ste nastavu na daljinu, čak i pohvalili na nekom dijelu, ali ja mislim da posebno treba pohvaliti brzu reakciju na koji način se organizirala nastava preko televizije preko HRT 3 i kako smo brzo se prilagodili i mislim da je to jedna od najboljih i najvećih pohvala Vladi i stožeru kako su djeca ipak ostala u trendu i nastavili učiti i završili svoje razrede u toj školskoj godini.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Moram vas korigirati, rekli ste tri na tisuću, nije tri na tisuću nego tri na sto, znači bilo je 3% odnosno kako samo rekla u domovima 7 do 8% što nije zanemarivo i ne možemo odbaciti zapravo takvu mjeru. Što se tiče online nastave, rekla sam to i u replici g. ministru konkretne podatke, znači od 23.11. kada se stvarno moglo već krenuti sa online nastavom, pa do 21.12., dakle u tih 4 tjedna bilo je 90.000 novooboljelih, 1859 umrlih. Dakle trebalo je krenuti ranije, mehanizme imamo, dakle imamo već nekakvih iskustava kako se ta online nastava i provodila, tako da mislim da ćemo se svi složiti da je zdravlje br. 1 i da koliko god uživo nastava ima prednost da je tih dodatnih 4 tjedna bi itekako pomoglo možda da se ipak ova pandemija malo smiri.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Da bilo tko, to ponavljam još jedanput, ima čarobni štapić sigurna sam da bi ga upotrijebio. Jednako tako mi u raspravi o izvješću o učincima mjere nastojimo biti razumni i nastojimo biti realni. Ono što sam rekla i u ime kluba voljeli bih da se iz ovog izvješća možda više vidjelo što dalje, kako dalje, što, dakle sva ona iskustva koja imamo iskoristiti, no nažalost mi to ne vidimo, a ja ću ovu svoju raspravu iskoristiti i govoriti isključivo o problemu djece i o problemu sporta. Dakle, ono što imamo prilike čitati pri tom s oproštenjem ja sam arhitekt i nisam saborska zastupnica opće prakse da se razumijem u sve nego govorim na temelju onog što imam prilike pročitat, ono što imam priliku nekog pitati, s nekim se konzultirati, dakle pokazalo se da kad se, kad su se zatvorile škole da je zaista bilo znatno manje zaraženih odnosno to se vidi sa jednim odmakom jer evidentno su djeca donosila doma i to prenosila ne samo svojim roditeljima nego i svojim djedovima i bakama i zasigurno je i mjera od online nastave imala učinak i imala jedan efekt na zdravlje ljudi koji je prioritet. Ali s druge strane, ono što sad ne vidimo, a što ćemo sigurno vidjeti u budućnosti da je za djecu u posljednje 2.g., najprije su djeca imala štrajk i nisu išla u školu, govorim o djeci u osnovnim školama i u srednjim školama, iza toga smo bili u lockdownu u ovo proljeće svi, nisu išli u školu, iza toga su sad neko malo ide malo ne ide. Ja slušam mlade ljude koji su oko mene i koji imaju djecu koja idu u školu i koji otprilike kažu slijedeće, kaže sve okej, on ili ona odrade nastavu, ja kad dođem doma ako nije od doma rad veli zateknem nju ili njega veli sve je odradio ili odradila za školu, ali u 5 popodne u pidžami neopranih zubi, a ispred ko kontrolor leta mobitel, laptop, sve. To će zasigurno, ja se u to ne razumim, niti umišljam da se razumijem, izazvati neke druge posljedice i o tome već sad moramo voditi računa. Zamislite dijete koje je krenulo u 5. razred, svi znamo da je 5. razred velika promjena u odnosu na 4. razred i koje je recimo bilo u online nastavi cijelo, cijelo vrijeme, dakle o tome svemu posljedica ove situacije koja je bila za koronu gdje je zaista zdravlje prioritet imat će dalje. Doći ću do sporta, sport je izuzetno važan ne samo u odrastanju, ne samo onaj sport koji imate, dakle ja tu razlikujem sport koji je, gdje mora bit velika baza, gdje morate u osnovnoj i srednjoj školi imati i vrhunski sport. Dakle, izuzetno je važno da se te djevojčice i dječaci od najranije životne dobi zaista razvijaju u sportu. U sportu se uče odnosima, uče se nečem dobrom i zaista imaju posljedice na zdravlje. Stoga ja sam tu u nekoliko navrata pitala ministra i svaki put sam rekla dajte dopustite ako neko baca kuglu, dakle taj baca kuglu na otvorenom, nije vrhunski sportaš i samo je odnos njega ili nje i trenera. Spominjala sam uvijek jedrenje jer je to nešto što zaista sam blizu i proljeće, bilo je i lijepo vrijeme i djeca su mogla izać van, sad kad je bilo ružno vrijeme zaista. Osim toga znate svi su malo lijeni, pa im se ne da, to će isto imat posljedicu. I za kraj moram spomenuti vrhunski sport. Olimpijska godina, prošle odnosno olimpijade prošle godine nije bilo u Japanu, ove godine će olimpijada biti, ona će biti u 7. odnosno mislim da datum se već zna da ne, ne želim koristiti ovu govornicu da kažem nešto krivo. Ono o čemu treba voditi računa sad, procijepiti sportaše. Mi u vrhunske sportaše zaista smo jako puno novaca ulagali, njima je olimpijada vrhunac njihove karijere. Nikom od njih se ne smije dopustit, dakle da se dovede da ide u Japan i on tamo ako dođe i ako ima koronu njemu je propalo svih njegovih 4 ili 8.g. proteklih. U ovom trenutku je molba od pojedinih saveza, što prema bivšem državnom tajniku, što prema HOO-u da se organizira sad procijepiti sportaše da smo sigurni da će tamo doći zdravi, da mogu [[Upadica: Vrijeme]] odraditi ono za što su se spremali godinama. Hvala.
Replika uvažena zastupnica Boška Ban Vlahek.
Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, rezultati uvođenja aktualnih mjera pokazuju da restriktivno smanjenje socijalnog kontakta smanjuje širenje zaraze među građanima. No isto tako opravdanim smatram sve veću zabrinutost gospodarstvenika za njihovu poslovnu budućnost, ali i svih građana i njihove aktivnosti, ponajprije djecu koju ste u svom izlaganju spominjali. Jasnim informacijama o načinu i dinamici uvažavanja mjera zasigurno bi im umanjili osjećaj neizvjesnosti. Strateško promišljanje, te pravovremena i otvorena komunikacija s njma trebale bi biti osnovne smjernice za daljnji rad stožera civilne zaštite. Češki primjer reakcije ugostitelja na lošu komunikaciju trebao bi nam prije svega biti pokazatelj važnosti ovog problema.
Odgovor.
Hvala vam lijepo. Da je lako nije, da je jednostavno nije, treba gledati sve oko sebe, treba gledati što druge zemlje rade. Ono što je prihvatljivo za Hrvatsku možda nije prihvatljivo za neku drugu zemlju, ali koristiti iskustva drugih, koristiti i ono što mi s ovih govornica što ljudi koji, dakle ako imate gospodarstvenike a one ukazuju na nešto zašto njih ne slušate. Mi cijelo vrijeme ne slušamo one na koje se te mjere odnose i za koje te mjere donosimo. Sad već skoro je pa je godina dana negdje u veljači je bio prvi zaraženi u Hrvatskoj koji je u, apropo moje rasprave se zarazio na nogometnoj utakmici, da je Dinamo prije toga bolje odigrao taj ne bi išao tamo na nogometnu utakmicu, ali to je šala i nema zaista samo je šala. Dakle, vidjeti, gledati, slušati i rezultat ovog izvješća, ja sam očekivala da kaže, ja nemam problem i nitko ne treba imati tu smo pogriješili trebali smo ovako ili iskustava su ovakva, dakle [[Upadica: Vrijeme.]] naša rasprava vidi da nam bude lakše, da nam bude [[Upadica: Vrijeme.]] bolje.
Jedna replika, uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovana zastupnice Mrak Taritaš, premijer je rekao da je danas vrijeme za jedan signal optimizma tako da ovo popuštanje mjera se odnosi između ostaloga i na ovaj dio, dakle sportskih aktivnosti poglavito na otvorenim području. Spomenuli ste pitanje vrhunskog sporta, ja ću vam samo reći dakle u vaterpolo reprezentaciji dovoljno je da jedan vaterpolist bude pozitivan eliminira se cijela ekipa, a znamo koliko je vrhunski sport bitan za promociju jedne male zemlje poput Hrvatske. O tome ovisi dakle o tome će epidemiolozi iz HZJZ-a sigurno promišljati iz više aspekata, ali reći ću vam isto jedno od pitanja dakle koje je pokrenula cehovska organizacija pomoraca, mi znamo da je pomorski promet specifičan da to nije cestovni ili zračni promet pa kada vam se dogodi epidemija na brodu onda može trećina posade ako je zaražena tu nastaje problem. Dakle, puno je još tu pitanja ali vjerujem da će cjepivo ipak dati neke povoljnije odgovore.
Odgovor.
Ma hvala vam lijepo, zaista je tu puno pitanja, ali ako već danas znamo i pitanja, a znamo i da možemo neke odgovore dati zašto to u ovom trenutku ne učinimo. Dakle, mi se već nalazimo u veljači, sportaši vrhunski se pripremaju za olimpijadu, njima je to, o tome sam i raspravljala, njima je to vrhunac njihove sportske karijere i u pravu ste kad jedna ekipa, jedan u ekipi, jedan zaražen on će biti diskvalificiran, to si ne smijemo dopustiti. Dakle, riječ je ne samo o velikim novcima koje smo uložili nego je riječ o niz drugih stvari. Stoga poruka koja treba biti, koja treba biti i ministru Berošu i stožeru, inzistirati u ovom trenutku, imamo Ministarstvo sporta koje nismo imali, imamo epidemiologe, imamo cijelu situaciju, dakle imamo Hrvatski olimpijski odbor procijepiti sportaše. Gledali smo svi Svjetsko prvenstvo u rukometu koje još uvijek traje, nama je jedan od vrhunskih sportaša imao Covid u 12. mjesecu išao je [[Upadica: Vrijeme.]] igrati svjetsko prvenstvo i sigurna sam da bi rezultat bio bolji da su bili zdravi. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Mišel Jakšić.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice, kolege zastupnici, dobar dan, lijep pozdrav svima, prije svega ja bi u samom početku zahvalio svom našem zdravstvenom osoblju, svim našim bolničkim ustanovama jer ti ljudi doista su odradili i do sada, a sigurno će odraditi u vremenu koje je pred nama jedan ogroman posao davajući sve od sebe, riskirajući vlastito zdravlje, riskirajući vlastite živote i doista u ovoj situaciji se najbolje pokazalo koliko nam je bitan naš zdravstveni sustav. Isto tako moram reći da je i ministar Beroš u onom prvom valu borbe protiv korona virusa doista bio jedan lučonoša nade zaa boljom Hrvatskom, Hrvatskom koja će biti okrenuta struci i koja će znati u svakom trenu jasno i argumentirano odgovoriti izazovima koje nam nosi moderno vrijeme i koje nam je donijela ova kriza zdravstvena koju zasigurno nitko od nas nije očekivao ni u najluđim snovima. No tad nam se dogodio i jedan switch ne zaslugom ili krivicom ministra jer je netko jednostavno u svibnju odlučio se proglasiti pobjednikom nad koronom zato jer je to valjda bilo zgodno i oportuno da bi se raspisali izbori i krenulo se u kampanju i dogodila nam se poslije ljeta situacija za koju smo mogli očekivati prateći druge zemlje oko nas da će nam se dogoditi, ali vjerojatno smo si mislili možda ćemo opet imati sreće. Prije svega žao mi je što je netko dobar rad našeg stožera iskoristio za političku instrumentalizaciju da bi sebi olakšao pobjedu na izborima, po a) da je preuzeo politizaciju nad radom struke, pod b) je građanima dao debelo preuranjeno jednu lažnu nadu. Nakon toga ulazimo u spiralu raznih tumačenja što uopće je za samoizolaciju, što nije za samoizolaciju, pa imamo situaciju da netko tko slika premijera sa Novakom Đokovićem završi u samoizolaciji, premijer ne završi u samoizolaciji i mnogi bi nabrojiti sijaset drugih situacija gdje doista nije bilo jasno gdje to koordinira struka, a gdje iza toga samo politika. Naravno da u tom novom valu nam se dogodila i potencijalno pucanje našeg zdravstvenog sustava, ali i ono još puno važnije uvukla se jedna nit, jedno nezadovoljstvo i među građane i među gospodarske subjekte. Spomenuto je danas da potenciramo semafor, nije glavna misao svega da ima semafor, ali postavimo si svi zajedno pitanje, da li ne bi bilo lakše i našim školarcima naravno i roditeljima i našem gospodarstvu svim onim mikropoduzetnicima, malim poduzetnicima i obrtnicima za koje ugledni ekonomski analitičari vele da je pitanje da li će izdržati dalje razvlačenje ovog lockdowna, da znaju koji su to brojevi nad kojima mogu očekivati pod a) neki vid zatvaranja, pod b) neki vid otvaranja i nastavka svoje gospodarske aktivnosti ili svojeg obrazovnog puta. Da li bi možda se povećala vjera u sustav, da li bi možda olakšali svim tim ljudima svakodnevno funkcioniranje, svakodnevno obrazovanje? Brojke su egzaktne, vrlo lako se može izračunati jer se pokazalo da imamo dovoljno stručnih ljudi što to može podnijeti hrvatski zdravstveni sustav, što to može podnijeti hrvatska ekonomija. I vjerojatno bismo nakon toga mogli onda započeti jednu raspravu kakva i dal nam treba reforma i našeg zdravstvenog sustava jer sigurno da je struka vidjela u ovoj krizi još bolje koje stvari možemo drukčije odraditi, kakva nam treba reforma javne uprave i porezne politike jer sad svi polako ali sigurno priznaju da nas čeka recesija samo se još nismo dogovorili, nismo utvrdili koji će biti oblik slova, dal će biti L, dal će biti K, dal će biti V ali isto ćemo to znati kroz koji mjesec i onda bi konačno znali koja je naša krajnja strategija koju smo spremni platiti u borbi sa koronom jer nažalost puno loših primjera nam se dogodilo, puno je toga prošlo nekako ispod radara. Za kraj ću samo iskoristiti priliku gdje je Koprivnica bila jedan dobar primjer, to je prodor korone u domove za starije i nemoćne, mi danas znamo da imamo u RH hrpu nezakonitih i ilegalnih domova za stare i nemoćne, ali nismo čuli da smo ijednom riječju rekli da imamo rješenje, rješavat ćemo to u budućnosti ovako. A ono što je bilo najparodičnije u tom koprivničkom domu, da uslijed svega ministrica u čijem je to resoru bilo, danas više nije ministrica, nije našla za shodno da posjeti taj dom, nije našla za shodno da vidimo zajedno kako možemo riješiti ogromnu krizu koja je tada tamo nastala, ali je tri, četiri dana nakon erupcije te krize imala vremena ići na snimanje emisije „Lijepom našom“ u istu županiju 20 km dalje od Koprivnice. Hvala vam lijepo.
Imamo nekoliko replika, ostani, dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Predrag Štromar.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega. Semafor, moram priznati kada smo počeli o tome govoriti u javnosti da bi bilo dobro da utvrdimo kad, koliko zaraženih šta će onda biti da se sve unaprijed zna, bio sam potpuno za to, ali vrlo brzo sam shvatio da to možda i nije toliko pametno. Ljudi će očekivati kad padne ispod 500 zaraženih dnevno na 24 sata onda znači ono što ste obećali morate dat. Ali nismo razmišljati o tome o mutacijama, o novim sojevima, o novoj opasnosti gdje možda danas i na 200 zaraženih može doći neki opasniji soj koji se puno više razvija gdje ćemo odmah doć na 600 ili 700 i onda će na dva, tri dana samo biti recimo otvoreni kafići. Tako da ja ipak tu podržavam u potpunosti sad ovo razmišljanje i da ne treba dati lažne nade, a onda poslije prevariti ljude.
Pa dobro ja se s vama apsolutno slažem da nije dobro davati lažne nade jer kada smo kod lažnih nada mi smo pobijedili koronu pa smo onda saznali da nismo. Ali ono što ja doista vjerujem i ministru Berošu je da oni svakodnevno imaju analize, da imaju brojke, dakle i sada se te mjere ne izvlače iz nečijega prsta i osobno mislim da se ne bi ništa dramatično dogodilo da javnost bude konačno upoznata, ovo su nam neki targeti, to želimo doseći i u tom smjeru idemo. Naravno, svaki novi soj, pogotovo opasniji soj može donijeti nove momente, ali ako ćemo transparentno komunicirati koje to brojke možemo podnijeti i koje brojke želimo imati, tada vjerujem da će i javnost lakše prihvaćati neke odluke koje naravno uvijek sa sobom nose i određenu dozu nepopularnosti što imamo prilike vidjeti sa s ugostiteljima. Naravno da kad ljudi doista ne znaju što mogu očekivati, dokle moraju tako durati, dokle će moć primati sredstva da su nervozni i da najavljuju potencijalne prosvjede, to je sve ljudski.
Hvala. Gospođa Marić.
Hvala lijepo. Poštovani kolega. U svom izlaganju istaknuli ste jednu bitnu stvar koju smo već ovdje govorili, a to je zahvala zdravstvenim djelatnicima koji su zaista dali veliki obol u borbi protiv ove pandemije i mislim da nije bilo njihovog entuzijazma i ogromnog angažmana mislim da bi se zdravstveni sustav doslovce urušio. Također ste spomenuli važnu stavku, a to je proboj virusa u ilegalne domove, tu otvarate jednu veliku priču na kojoj naravno nećemo stati i mislim da će tu resorno ministarstvo se morati pozabaviti tim problemima. I na kraju ovaj semafor o kojem stalno govorimo o kojem ne bi trebali doslovce shvaćati semafor kao semafor nego upravo prilagođavanje mjera pojedinim sredinama, pa me čisto zanima da li je vaš lokalni stožer se obraćao sa nekakvim svojim zahtjevima nacionalnom stožeru i da li možda sad ima u planu s obzirom na svoju situaciju obratiti se stožeru? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor.
Mi kao lokalni stožer imamo stalnu komunikaciju sa nacionalnim stožerom i naravno da nekad su ti odgovori i brzi i brzo dođemo do krajnjeg rješenja, a nekad se to ipak razvuče jer nažalost ono što sam i rekao u početku svoje rasprave, čini se da u puno toga se pojavi politika. I složit ću se apsolutno s vama da je zdravstveni sustav i svi oni koji ga čine doista s pravom dobio taj jedan herojski epitet i doista jedan veliki aplauz koji dobivali ljudi i na otvorenoj sceni u Zagrebu kad smo svi bili zatvoreni, doista je i ministar sa svojim suradnicima je prednjačio u tom nadmetanju struke u ovu raspravu, što je bilo jako važno s obzirom da mislim da ni danas ne znamo protiv čega se borimo i kako da se borimo. Ali nažalost, onog trena kad se proglasila pobjeda nad koronom, kad je netko odlučio struci uzeti to žezlo borbe protiv korone, ubaciti tu politiku, došli smo do ovih brojeva i sad idemo gore-dolje, gore-dolje kako politici u datom trenu odgovara. Hvala vam.
Hvala. Nemate više replika. Sada je na redu g. Davor Dretar. Izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. ministre sa suradnicom. Kolegice i kolege. Dozvolite mi da vam pročitam nekoliko redaka iz pisma jedne medicinske sestre. „Jučer je u prizemlju život izgubio najmlađi član obitelji covid pozitivnih pacijenata. Cijela njegova obitelj bila je ispred odjela, strepila je i čekala, vjerojatno im je javljeno da je loše i da se pripreme na najgore. Svi su došli, plakali, navijali, uzvikivali „Ne daj se“ i borio se, zaista jest. Zvuk alarma respiratora čuo se dugo, reanimacija je trajala sigurno sat vremena. Svatko tko je jedanput u životu barem na nekoliko minuta reanimirao, zna što znači sat vremena reanimiranja. Osoblje je dalo sve od sebe. Ne možemo zamisliti, a znamo svi da govorimo o slučaju 11-godišnjeg dječaka koji je preminuo, što znači majci po posljednji puta pozdraviti se sa svojim djetetom.“. Ova medicinska sestra u svojem pismu piše i izražava najdublju sućut obitelji preminulog djeteta, no, ja bih iz njenoga pisma čitajući želio još jednom izraziti veliku podršku i izuzetno veliki naklon svim ljudima u medicinskom sustavu RH, no, još jednom samo podsjetiti da su nepravedno napadnuti zbog tzv. „Covid fešte“. Vratit ću se na pismo poštovane medicinske sestre, nitko neće platiti to što niti jedna medicinska sestra koja radi sa Covid pozitivnim pacijentima nije od ožujka mjeseca zagrlila i poljubila vlastito dijete jer svaki dan radi sa zaraženima. Nitko neće platiti medicinskom osoblju koje se zarazilo na poslu jer to sve ide u rok službe. Medicinske sestre, nažalost samo zbog jednog izdvojenog događaja prozvane su kao zabavljačice i ispijačice kava. Nije istina. Uvijek su tu, recite mi samo, molim vas, kada ste bilo u kojem trenutku, a mislim da nitko od nas ovdje nema da nije bio u bolnici, koga ste zatražili kada vam je bilo što trebalo? Tko vam je prvi došao u pomoć? Došla je medicinska sestra. Neću vam čitati više ovo pismo zato što ima više od 5 stranica, ali govori o teškoj poziciji medicinskog osoblja u Hrvatskoj, od onog temeljnog, od medicinskih sestara, tehničara, do svih onih koji su uključeni u borbu sa ovim nevjerojatnim užasom koji je pogodio, ne samo našu zemlju, nego i cijeli svijet. Globalnu civilizaciju unazadio, tek ćemo kroz nekoliko desetljeća shvatiti koliko. Htio bih s ovoga mjesta zamoliti jednu stvar i sve vas za podršku. Možemo li možda promijeniti jedan zakon u kojem ćemo svom medicinskom osoblju uključenom u borbu protiv Covida-19 za vrijeme koje ćemo definirati dati beneficirani radni staž, da im priznamo da su odradili jedan fantastičan i veličanstven posao, za sve nas, za naše obitelji, za naše prijatelje, za našu djecu, za naše majke, za naše bakice, za naše dedeke? Neki su, eto, i otišli na drugi svijet, volja je to bila nekog višeg entiteta kojega ne možemo ovdje pozvati za govornicu, ali možemo pozvati sve nas i siguran sam da će inicijativa koju ću osobno pokrenuti naići na potporu svih vas, da se svom medicinskom osoblju uključenog u borbu protiv Covida-19 za vrijeme borbe protiv pandemije prizna beneficirani radni staž. Mislim da će i poštovani g. ministar podržati tu odluku. Hvala vam lijepa i još jednom svima na prvoj liniji borbe protiv Covida da sada imam kapu, rekao bih, kapa dole. Hvala lijepa.
Ostanite, ostanite. Imate replika. Prvu repliku ima g. Ante Deur.
Poštovani zastupniče. Prije svega, sigurno bol roditelja djeteta je nemjerljiva. Vjerujem, mene kao roditelja svih nas zastupnika bez obzira kojoj političkoj grupaciji se nalazimo. Nemojmo dozvoliti, ali sigurno sve naše medicinske sestre, doktori, sigurno da prolaze jedno razdoblje, možda ga ne možemo usporediti sa Domovinskim ratom, vjerujem, ne znam jeste vi bili dionik Domovinskog rata pa se ispričavam, ali je vrlo teško. Ali, nemojmo dozvoliti da aktivizam pređe dostojanstvo obitelji, boli i ovog vremena u kojemu se svi nalazimo, ja vas to molim, iskreno, dajmo, nemojmo radijske emisije raditi od govornice. Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani g. zastupniče, ja se iskreno nadam da niste shvatili ovo kao politički aktivizam, ja sam samo želio u početku naglasiti bol jedne obitelji koja je izgubila svoje dijete, tu nije bilo niti jednoga trenutka i nadam se, da niti vi, kolegice i kolege niti hrvatska javnost ovo nisu shvatili kao vatromet prije nekakvog zaključka. Duboku bol dijelimo sa svakim preminulim i zajedno smo sa svim obiteljima koje su nekoga izgubile u jednakoj tuzi. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. I sada je gđa. Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega, dakle svatko od nas govori na različiti način, svatko od nas je i doživio temu Covida odnosno korone na različiti način, ali postoji nešto što je činjenica. Da prvi koji su liniji obrane protiv tako korone 19 su zdravstveni djelatnici. Mi se i dalje suočavamo sa činjenicom da zdravstveni djelatnici odlaze iz Hrvatske. Odlaze u potrazi, naravno, tamo gdje će više dobiti i stoga, svaki apel ili svaka akcija kojim se u tome može pomoći je dobrodošla. Ali, dopustite mi samo da podsjetim na sve zajedno. Tema samoizolacije kad je krenula. Zdravstveni djelatnici su morali ići u samoizolaciju jer je bila opcija da su se zarazili na poslu. Da bi mogli dobiti 100%-tno bolovanje, morali su dokazivati da su se zarazili na poslu i to je bilo nešto što je jednako tako ostavilo ružnu sliku toga, nije trebalo biti. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovana gđo. Mrak-Taritaš, hvala vam lijepa. Jedino što mogu reći i što je ono što nas sve mora zabrinjavati da je ta video snimka, video snimak, kako ga god titulirali, nastao zbog činjenica da je jedna medicinska sestra odlazila u Njemačku, tu bih stao.
g. Lenart replika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo kolega Dretar, ja se pridružujem vašoj inicijativi oko verificiranog radnog staža za djelatnike koji su sudjelovali u liječenju covida izravno. A osvrnuo bi se na ovaj video uradak koji je nastao, u neku ruku nažalost naše mreže dozvoljavaju da svatko može svašta plasirati u javnost, no mislim da ne smijemo zamjerit tim ljudima koji su na prvoj crti koji su našli jedan trenutak u kojem su se malo opustili. Moram vas sve podsjetiti da i mnogi od nas, a mnogi i izvan ove sabornice, znači građani Hrvatske često puta se opuste i prekrše mjere stožera civilne zaštite, a ponekad zaborave da i sami to čine i zamjeraju recimo ljudima kojima je takav predah mnogo značio za njihovu psihu i za sve pritiske koje doživljavaju u liječenju covida. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Lenart. U takvoj izuzetno stresnoj situaciji gdje se medicinsko osoblje mora gotovo pa svakodnevno suočavati sa gubicima ljudskih života. Svima je nama jasno da je to jako, jako, jako stresno. Ovdje je moj zastupnik kolega Stipo Mlinarić kako je i poštovani zastupnik Deur rekao bili smo u ratu, nismo bili u ratu, nije bitno ko je gdje bio, činjenica je da je smrt člana obitelji ili smrt pacijenta jednako kao i smrt suborca ili ranjavanje izuzetno stresna situacija. I nismo se, ja bitno manje, g. Deur, g. Mlinarić i branitelji bitno više suočavali sa procesom u kojem su morali procesuirati takve stvari, smrt ili ranjavanje suborca i naravno najčešće je to što ljudska psihologija i govori išlo prema veselju. Dakle, ne zamjerimo tim ljudima. Hvala vam poštovani zastupniče Lenart na podršci [[Upadica: Fala]] i vjerujem da ćemo svi zajedno postići konsenzus.
Hvala lijepa. Nemate više replika, hvala. I sada je na redu g. Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani ministre, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Raspravljamo danas o Izvješću vlade o učincima provedbe mjera koje mjere proizlaze iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti za proteklih evo skoro 11, 11 mjeseci. U tih 11 mjeseci je u hrvatskom društvu, a i u HS bilo nekoliko prijepora i različitih pristupa. Jedna od njih koja je dugo vremena ovdje u hrvatskoj sabornici se provlačila prije svega iz redova oporbe je li ovaj ustavni pravni okvir na kojemu djeluje i temeljem kojega djeluje stožer civilne zaštite u skladu sa ustavom ili nije? Jesu li mjere koje sabor donosi razmjerne ugrozi koja je pred nama, a nastala je temeljem epidemije koronavirusa u Hrvatskoj ili su nerazmjerne, pa onda i nisu ni u skladu s ustavom? Meni je drago da je ustavni sud o tome jasno donio odluke i rekao i na taj način po onima koji su legalisti u Hrvatskoj i poštivaju odluke ustavnog suda stavljene po strani. Dakle, stožer apsolutno radi u skladu sa ustavom. Druga je, druga je bila dvojba jesu li mjere pogođene u stručnome smislu, jesu li, hoće li nas one zaštititi kao društvo, hoće li biti naše zdravlje zaštićeno takvim mjerama koje je stožer i ministarstvo donosio? Ja mislim da su i mjere koje je odnosno i aktualna situacija u Hrvatskoj pokazala da su iza nas, a nadam se da se neću ugristi za jezik, i prvi, a i drugi val koji je pogodio Hrvatsku. Danas, to sam sada tamo gledao jer vodim i sam evidenciju od prvoga dana i broja oboljelih i broja izliječenih i broja umrlih i broja hospitaliziranih i broja onih koji su na respiratoru, danas, danas kad govorim da smo, a nadam se da sam u pravu, ali ne bih želio biti zlo gluhi prorok, da smo na kraju tog drugog vala ili pri kraju tog drugog vala, po brojevima smo sa 130-tak osoba na respiratoru i oko 1300 hospitaliziranih otprilike negdje na polovini listopada kada smo govorili da je pred nama zima da nas očekuje taj drugi val, s pravom smo to govorili, ali očito da su mjere koje sam rekao da ih je stožer donio u skladu sa ustavom da su i u stručnom smislu pogođene. I treća, još da se vratim čas, trenutak na, na, na ovaj dio, bilo je i onih koji su govorili da ćemo dnevno imati na 10-tak tisuća oboljelih, što Bogu hvala nije se dogodilo. Treća dvojba koja je bila u hrvatskom društvu je govorila o tome kako će na kraju tog prvog ili drugog svejedno vala korone u Hrvatskoj biti 400.000 nezaposlenih. Pa ja tvrdim, a u stvari nije važno što ja tvrdim bitno je što tvrdi službena evidencija, mi smo danas tri puta, u tri puta manje nezaposlenih od tih istih zlo gluhih proroka koji su govorili o broju nezaposlenih zbog neznanja, nestručnosti, političkih, a ne stručnih odluka stožera. Dakle, danas smo tu gdje jesmo sa negdje oko 155-160.000 nezaposlenih u Hrvatskoj. A da bi to postigli balansirali smo sa mjerama da očuvamo zdravlje, ali s druge strane i da bi očuvali gospodarstvo i pored toga u prošloj godini izdvojili oko 8,5 milijardi kuna da bi očuvali radna mjesta, očuvali likvidnost hrvatskih poduzetnika i njihove poslove aktivnosti sa preko 110.000 poduzetnika i za 600.000 radnika u tim, u tim tvrtkama. Usput, mi ćemo ove godine, već je osigurano u proračunu 2,2 milijarde, a za, od Nove Godine, pa do danas je isplaćeno već oko 450 milijuna kuna. Čujem jer evo već sam pri kraju, pa moram polako i dovršavati, iz redova oporbe, maloprije kolega Jakšić, nema ga žao mi je, mislim da je g. Lenart rekao kako je politika preuzela struku. To je, to se stalno provlači. Ako su mjere stožera političke kako što vi implicirate onda je to uspješna politika. Ako nisu politične onda su stručne, pa se onda opredijelite jesu li političke, ali onda pohvalite politiku jer je to danas takvo kakvo je, mi smo danas među boljim državama Europe ili su stručne, ali onda niste u pravu onda politika u Hrvatskoj poštiva stuku [[Upadica: Fala]] Prema tome, i jedna i druga situacija ne idu vam u tom smislu u prilog. Eto, hvala.
Imate puno replika, pa ćete moć nastavit raspravu siguran sam. g. Borić ima prvu repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, prije nešto više od 40 dana, točnije 10.11., 10.12. imali smo raspravu o interpelaciji u vladi o spremnosti zdravstvenog sustava. To je bila jedna od mučnih rasprava i žučnih, trajala je duboko u noć. Čuli smo tada najgori u Europi, mrtvačnice pune, smijenimo ministra, smijenimo stožer, vladu neka da ostavku, sve smo čuli s one strane. Danas nakon 40-tak dana druga priča. Sad više nije problem jesmo li najgori jer vide da nismo, nismo ni tada bili i što sada? Sad treba pronaći opet neki detalj koji bi im smetao i o tome bi se trebala vodit rasprava. Sad ste ih lijepo i upozorili nek se odluče. A sad je moje pitanje, trebamo li mi nastavit vjerovat u ove ljude od prvog dana koji su tamo, koji po meni jako dobro znaju što rade, trebamo li sami sebe podcjenjivati i govoriti da smo najgori kako bi svi sebi imali nekakve prilike za razgovor ili trebamo nastaviti onu priču dnevnu politiku od danas do sutra, semafori [[Upadica: Fala lijepa]] pa budimo dobri i otvorimo sada sve kafiće kako kažu?
Fala. Odgovor.
Zahvaljujem kolega Boriću. Od prvoga dana tvrdim da je zaštita zdravlja u interesu svih hrvatskih građana, vjerujem i svih hrvatskih političara, politike neovisno da li dolaze s jedne ili s druge strane političkog spektra i na tome ja držim da ne treba, ne smije se politizirati. Svakako da moraju postojat različita mišljenja, ne možemo svi mislit isto jer kad svi misle isto onda u pravilu ne misli nitko. Ali i pri tome kada se ima drugačije mišljenje ako vas stvarnost nakon određenog vremena demantira to treba priznati. Mi smo, mi smo o ovome, o ovoj problematici, o mjerama bilo, bilo za očuvanje zdravlja, bilo za očuvanje hrvatskog gospodarstva puno puta razgovarali u HS. Prema tome, bilo je prilika dati te prijedloge, ali konkretnih prijedloga osim primjedaba, konkretnih prijedloga ja moram reći niti prilikom nijedne izmjene zakona nisam čuo, a bilo je dobro da ih je bilo, vjerojatno bi ih stožer razmislio i usvojio.
gđa. Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Bačić, drago mi je da ste istaknuli da je glavni motiv i cilj bio u rukovođenju cijelom ovom krizom prije svega zaštita zdravlja i života naših građana, a iza toga zaštita gospodarstva u onoj mjeri u kojoj je to moguće da što manje osjeti posljedice zbog mjera koje su morale biti donešene radi zaštite zdravlja ljudi. Međutim, ja bih rekla da me žalosti da smo i u vrijeme rasprave kako je rekao kolega Borić o interpelaciji, a isto tako i kad smo donosili izmjene Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti od strane opozicije imali da tako kažem prekomjerno granatiranje odnosno nismo mogli čuti konstruktivne kritike na rad stožera u rukovođenju krizom nego se govorilo da se mjere donose stihijski, da se kasni, da su rezultati loši, najgori, a danas kad su rezultati i mjere koje jesu pokazale u stvari ono što jesu danas je to utihnulo. Mislim da bi svi mi morali javnosti poslat točnu poruku, a to je ono što je dobro učinjeno dobro učinjeno, a ono što nije dobro treba tražit konstruktivne odgovore i rješenja.
Fala. Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Jelkovac. Slažem se s vama, to sam, na tom sam tragu i maloprije kolegi Boriću odgovorio. Danas je, ono što je iza nas mi možemo na to gledati jednim ili drugim očima, povijest ne možemo, prošlost promijenit ne možemo. Ono što je važno ja očekujem da iz ove rasprave koja je ovdje, o kojoj danas raspravljamo, damo doprinos ministru i stožeru da sa konkretnim konstruktivnim prijedlozima učinimo sve kako bi vrijeme koje je ispred nas kad je u pitanju epidemija, kad je u pitanju pandemija, za Hrvate i hrvatsku državu bilo što je moguće bolje i uvjeren sam da će i ovim današnjim mjerama koje, koje su na određeni način predstavljaju relaksaciju kad su u pitanju škole i kad su u pitanju sportske aktivnosti da je to tek i jedan od koraka koji su pred nama. Bojim se naglog velikog otvaranja ili otpuštanja određenih mjera kako nam se ne bi događalo ono što se događa u razvijenim državama koje su u našem susjedstvu i s kojima se želimo mjeriti.
Fala. gđa. Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bačiću, u svojoj raspravi ste spomenuli broj nezaposlenih, govorili ste o mjerama koje vlada poduzima i što njime postiže. Pa ja bi evo dodala i malo podsjetila naše hrvatske građane s obzirom da su velike kritike kolko smo imali zaposlenih i nezaposlenih da smo 29. veljače prošle godine imali 1,5 milijun osiguranika, a onda 15. listopada, a znamo kakvu smo imali i turističku sezonu i slično, imali 3.210 osiguranika više nego što je to bilo u veljači prošle godine.
Fala. Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Juričev-Martinčev. Da, ja sam rekao da je tome zasluga što smo znali se, što smo znali mjere usklađivati s jedne strane u cilju zaštite naših građana, ali s druge strane vodili smo računa i o gospodarstvu, pa smo zahvaljujući tim mjerama kojima smo čuvali zdravlje mogli ući u sezonu da smo imali možda jednu od najboljih turističkih sezona na Mediteranu, a s druge strane smo mjerama, kako bi tu sezonu dočekali pomogli poduzetnicima da očuvaju radna mjesta, da ne otpuštaju ljude, da brinu o socijalnom statusu naših sugrađana, prema tome, ja držim da je taj posao i za nas odrađen korektno, ali govorim, sad je pred nama još i veći izazov jer vidimo što se događa sa nekim novim sojevima u našem okruženju, što se događa sa nekim novim trećim valovima, također, u tom istom našem okruženju i sad trebamo biti pametni da ne bi ono što smo dobro napravili, sada kad je vrijeme vrlo izazovno pred nama [[Upadica: Hvala.]] to na određeni način poništili.
Hvala lijepa. G. Brumnić.
Poštovani kolega Bačić, možda ne čujete konstruktivne prijedloge jer ih ne želite čuti, a sigurno ste čuli svoju ministricu koja je govorila da maske nisu potrebne, da maske ne služe ničemu pa nakon toga danas mi nosimo maske. Sigurno ste čuli vašeg ministra neki dan kada je priznao da sredstva za očuvanje radnih mjesta za 11. mj. nisu još uvijek isplaćena i kad govorite o 8 milijardi kuna koje je ova Vlada dala hrvatskom gospodarstvu, onda treba reći da je tih 8 milijardi kuna Vlada dobila od EU. To .../nerazumljivo/... to recite za ovom govornicom jer je to istina. I tada možemo razgovarati otvoreno i korektno o tome što i kako dalje možemo jedni drugima pomoći.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem kolega Brumnić. Ni sada nisam čuo ništa konkretno, ako se ne varam. Vi ništa niste konkretno sada rekli, kada ste meni replicirali. Vi ste samo pokušali osporiti nešto što ja govorim da je bilo dobro. Što se tiče i maski, što se tiče i stava ministra, ja mislim da je njihov posao koji je odrađen, govori da su bili u pravu. Ovo je jedan virus, jedna bolest kojom nije svijet do sada bio suočen i u početku smo, ne samo mi, nego i države na koje ste nas vi upozoravali da bi nam trebali biti primjer kako postupati, danas puno, puno gore, a imaju i sređenije svoje sustave pa možda i sigurno i zdravstveni sustav, pa broje kudikamo gore podatke nego što ih broji Hrvatska. Prema tome, usprkos toj činjenici da je pred nama bio jedan, jedna nova bolest s kojom nismo bili upoznati, ja držim da je Hrvatska kao država i [[Upadica: Hvala.]] Vlada i Stožer [[Upadica: Hvala lijepo.]] odlično odgovorio.
Imamo povredu Poslovnika g. Brumnića.
Poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238. Kolega Bačić se ne drži teme i danas već po drugi put s ove govornice izgovara neistine. Te države na koje se referira, ja sam išao gledati podatke, jedino u 14-dnevnom intervalu imaju za 0,02% lošiji rezultat od nas, u svim drugim parametrima su više nego duplo bolji od nas. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Ovaj, koliko sam shvatio, g. Bačić je rekao da vi niste replicirali jer niste postavili pitanje njemu, a vi ste rekli njemu da on se ne drži teme tako ćemo ići dalje i ćemo se praviti da se ništa nije dogodilo. I na redu je gđa. Maja Grba Bujević. A ne, pardon, g. Josip Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bačić, nedvojbena je ustavnost odluka i adekvatnost mjera koje je Nacionalni stožer civilne zaštite donosio u svezi s Covidom, a što potvrđuje i trenutno stanje oboljelih, s jedne strane. Međutim, to potvrđuje i gospodarska situacija. S druge strane gdje je Vlada odlučno stala sredstvima pomoći za gospodarstvo. E sad, ako se to sve zna, mene zanima ova nastojanja oporbe, da li one zapravo imaju nekakav drugi cilj, a ne brigu o naših građanima i ne brigu o gospodarstvu naše države? Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor.
Zahvaljujem. Kolega Begonja, da, u pravu ste. Ali da bih potvrdio ono što sam već govorio, a što sam odgovorio i kolega Brumniću koji me pokušao ispraviti, ali ne može me ispraviti jer ne ispravlja mene nego ispravlja službene podatke, kad su u pitanju ukupni brojevi oboljelih i umrlih na razini EU, mi smo po broju oboljelih na 5., po broju umrlih na 7. Kad je u pitanju ono što je on rekao, 7-dnevni pregled od, u prošlom tjednu, onda smo 23., dakle samo su 4 države, 3 države iza nas, 4 države iza nas, a kad je u pitanju broj umrlih smo na 19. mjestu, prema tome, kolega Brumnić, ja mislim da ovi podaci govore o tome koliko je država koje su, za koje tvrdim da su uređene, demokratske, sa sjajnim zdravstvenim sustavima, lošije od nas. Ja ću vam ove podatke dati vrlo rado, evo, kad završi ova rasprava.
Hvala. Sada je gđa. Grba-Bujević.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora. Kolega Bačić, iz svega ovoga što ste vi zapravo rekli proističe povjerenje ljudi u rad Stožera, jednako kao i odluke koje je Stožer donosio, pa bi evo, sve skupa još jedanput podsjetila da je prije mjesec dana, kad su nam rezultati bili uistinu lošiji, puno, puno nego danas, da je 68% hrvatskih građana vjerovalo u odluke Stožera i smatralo Stožer da radi dobro. S obzirom na to, mislim da bi danas ti rezultati bili još puno bolji pa evo, možda malo komentara ili kao podsjetnik na vjerovanje hrvatskog naroda u ono što radi Stožer i time isto što radi Vlada RH.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem kolegice Grba-Bujević. Što se mene osobno tiče, povjerenje u rad u Stožera je neovisno o broju hospitaliziranih ili oboljelih u Hrvatskoj. Ja sam bio uvjerenja da smo uvijek i da je Stožer to radio s najboljom namjerom, prije svega, kako bi štitio osnovnu svrhu, a to je zdravlje naših građana, ali i kako bismo omogućili da jasno, što je veći broj hrvatskih zaposlenika i radnika bude u sustavu, radi, doprinosi razvitku države. Pa i onda kada smo u svega 2, 3 dana 3 puta u HS-u raspravljali o epidemiji ili pandemiji, i tada smo znali da su mjere koje smo tada propisivali i koje smo tada donosili, da će taj rezultat polučiti, pa evo, to je ono što je danas možemo o tome i svjedočiti, a kažem, tek sad je pred nama izazov jer vide da postoje želje da se te mjere još relaksiraju, a ja mislim da treba biti vrlo oprezan da se ne bi ponovilo ono što je bilo prije mjesec i po' dana.
G. Lenart, posljednja replika.
G. poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić, zar vi mislite da nakon što je premijer Andrej Plenković proglasio pobjedu HDZ-a nad koronavirusom, nakon svega onoga što se iza toga dešavalo, nakon brojke koje smo imali proteklih mjeseci, da javnost još uvijek vjeruje da odluke Nacionalnog stožera civilne zaštite nisu ispolitizirane? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Kolega Lenart, bilo bi dobro kada i ja i vi govorimo, da naše stavove, koliko god je moguće, temeljimo na nekim podacima i činjenicama, pa ja sve što vam govorim temeljim ili na podacima ispitivanju javnog mnijenja ili temelji na službenim podacima europske, SZO-a i onda tako nastupam i kad sam to govorio i ta tzv. pobjeda, kako ste vi rekli, ne HDZ-a nego Hrvatske na, u prvom valu, a ja vjerujem da sada polako smanjivanjem ovih brojki možemo govoriti da se možemo pripremati za nove izazove, govore da smo postupali dobro. Ako smo postupali dobro, a vi tvrdite da to donosi politika, onda budite korektni i priznajte da je to dobra politika. Eto, to sam ja htio, to sam rekao, ako je, ako Stožer provodi političke odluke, onda je to uspješna politika, a ako su stručne, onda znači da je Vlada pravilno postupila [[Upadica: Hvala.]] kada se oslonila na struku i na Stožer. Eto, hvala.
Hvala. Nemate više replika. Hvala lijepa. I sada je na redu g. Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Najprije da rečemo stav istinit, Stožer je političko tijelo. Evo, uvažena kolegica Bujević je maloprije govorila da je to stručno tijelo. Političko tijelo koje je poštivalo isključivo i samo političke odluke, zavisno o fazama, jesu li izbori, predizbori, nisu izbori, međutim, ja sada ne bi o tome. Ja bi sada pitao ministra, a vjerujem da će dati odgovore na nekoliko pitanja i konstatacija, govorili smo o Covid dodatku za djelatnike. Međutim, ja ću vam postaviti pitanje zbog čega. U kninskoj bolnici, Općoj veteranskoj bolnici Hrvatski ponos, nisu isplaćeni putni troškovi djelatnicama i djelatnicima 7, 8, 6 mjeseci, sad je 7. mjesec, koje putuju i po stotinu kilometara iz Sinja, iz Splita, iz Drništa, iz Šibenika i što ste poduzeli po tome pitanju, jer, grad Knin jedina je bolnica, to znate u Dalmatinskoj zagori koja bi mogla rasteretiti i šibensku bolnicu i splitsku bolnicu i naravno, i naše ljude u Hercegovini koji bi mogli koristiti kapacitete kninske bolnice uz rješavanje dodatnih sadržaja unutar bolnice koja ima te kapacitete. Možete li mi odgovoriti i znate li razloge? Nemojte mi samo reći kriv je osnivač. Te žene svakodnevno putuju, ponavljam, 7 mjeseci nisu primile putne troškove. Putuju po stotinu kilometara u jednome smjeru i u drugom smjeru. To znam za moje Sinjanke, ali kažu, koji putuju u Knin, to je 150 kilometara dnevno, plus, znam i za ostale da ne primaju putne troškove. Znači je li to skrb i briga o zdravstvenim djelatnicima na tom području gdje bi tribali ostati ljudi, gdje bi trebalo u biti, pozivati ljude i stručnjake da dođu raditi u tu bolnicu? U biti, dovedeni smo u poziciju da ti ljudi nemaju doslovno sebi za kruh ni za benzin ni za gorivo, a znamo da javni prijevoz nije baš prema Kninu najbolje organiziran, terminima kada liječnici trebaju doći iz tih udaljenih gradova Dalmacije u Knin. To je jedno od ključnih pitanja, ja mislim da je to sramotno da, kad govorimo o Kninu, poglavito u dane Oluje, kada slavimo veličanstvenu pobjedu hrvatskog vojnika i koja je dobila ime Hrvatski ponos jer grad Knin je hrvatski ponos. Zato očekujem ovdje i od mojih kolega iz 9. izborne jedinice, gradonačelnika Drniša i od kolegice Branke Juričev, da će pogledati koji su ti razlozi i što to Pauk, Dujić i ekipa u biti rade, očito se bave više kadroviranjem u Nacionalnom parku Krka nego se bave zdravstvenim problemom ovih djelatnika jer je to žalosno i sramotno da te žene danas ne mogu platiti sebi benzin, ne mogu doći do, a rade svakodnevno. Još sam na početku postavio pitanje na nelogičnosti. Na benzinskim postajama, vi ste mi odgovorili, ali mi nije jasno, na benzinskim postajama, na određenim mjestima u svim gradovima imamo na stotine ljudi vrlo malim prostor, jesu vani ali mani su ovaj, prostori, tu se pije kava, priča, razgovara, dok kafići su zatvoreni. To je ogroman udar na ugostiteljstvo i ne vidim logiku. Tako da je dobra ova paralela. Recimo od Sinja do granice sa BiH je blizu. Tamo su kafići otvoreni, ljudi normalno funkcioniraju, ovdje su zatvoreni, a ne vidimo nikakve razlike u brojkama u BiH na tom području i ovdje, možete pojasniti zbog čega? Zbog čega evo, ja bi vas pozvao da tu mjeru oslabite, da omogućite ugostiteljima i djelatnicima u turizmu da se bave svojim poslom uz, naravno pridržavanje svih epidemioloških mjera jer je činjenica da u brojim većim centrima, šoping centrima, puno veće su gužve, kupuju se cipele, kupuje, svaki ih prova, bilo što šta rade, ljudi funkcioniraju tu. Tako da bi bilo vrijeme da se rasterete ti ljudi, to je moja procjena, ovako laički promatrajući mjesta gdje ljudi piju i nalaze se. I još na kraju bi samo rekao što je u sportu, .../nerazumljivo/ zašto mogu u sportu negdje djeca trenirati, negdje ne mogu i naravno da očekujem od vas odgovore po pitanju oštećenih djelatnika u bolnici ... [[Govornik se ne razumije.]] u Kninu. Hvala lijepo.
Sada je na redu g. Anđelko Stričak. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Pa naša domovina trenutačno se nalazi u najizazovnijem razdoblju od Domovinskog rata. Trenutačno vodimo bitku sa 3 sigurnosna izazova. Jedan od njih je epidemija korona virusa potom stalno prisutno od 2015. migrantska kriza i treći, posljedice dvaju razornih potresa. Ako govorimo o svim tim izazovima i prijetnjama, zaista ne znam koja još to država je suočena sa toliko izazova i prijetnji trenutačno sada. I uz sve te izazove i prijetnje, smatram da naše institucije, službe, društva rade dobro. Ne da dobro, nego čak smatram da jako dobro. Ako govorimo o potresima, prvi se dogodio početkom proljeća prošle godine, Zagreb, Zagrebačka županija i Krapinsko-zagorska razoran, šteta se mjeri u milijardama. Prije kojih mjesec dana novi potres Sisačko-moslavačka županija uz 7 ljudskih života, velika materijalna šteta opet u milijardama. Od 2015. g. naši policajci čuvaju ne samo hrvatsku granicu nego i europsku, samo 2015. kroz Hrvatsku je prošlo ili pokušalo prijeći kojih 700 000 migranata, i sad si vi zamislite podatak da je tih 700 000 migranata ostalo s ove strane schengenske granice. Svaki 6. stanovnik bi bio migrant. To bi za naše društvo bilo pogubno i čestitka hrvatskim policajcima da je sigurnost na zaista jednoj vidokoj, zavidnoj razini i da mi između ostalog danas možemo ovako lijepo komotno raspravljati. I treća sigurnosna prijetnja i izazov je epidemija korona virusa s kojom se bori cijeli svijet. U početku sam ja smatramo da bi možda bilo dobro da se mogućnost uvođenja mjera, kriteriji spuste na županijske razine, da se malo županije natječu koja će bolje se boriti međutim potom kad malo bolje razmisliš, po svaku našu županiju skoro možemo proći za sat vremena vožnje. Da li bi bilo toliko ispitanih? Dal i bi možda pojedini populisti htjeli malo spustiti broj svojih oboljelih? I na kraju, kud bi nas sve to dovelo? Stoga smatram da su sve mjere bile pravovremene i primjerene pa između ostalog o tome nam govore rezultati, imamo liberalnije mjere, s najboljim rezultatima ako gledamo članice EU-a. I to nitko danas ovdje nije pobio. Stoga da ne dužim, puno je rečeno a još isto tako je puno uvaženih kolega zastupnica i zastupnika prijavljeno za raspravu, čestitke i policajcima, vojnicima, liječnicima, medicinskim sestrama, vatrogascima, Crvenom križu, HGSS-u, inspektoratu, carini, znači svima koji su uključeni u borbu protiv svih ovih naših sigurnosnih izazova. Hvala.
Hvala i vama [[Upadica Stričak: Također, i ovoj Vladi.]] Ostanite jer imate replike, prvu replika ima g. Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Stričak, populizam je kada ovo malo cjepiva se cijepe zastupnici pred kamerama i ministri pokazujući svoje majice, svoje na njima znakovlja i svoje mišiće dok u isto vrijeme puno potrebitiji ne mogu dobiti to cjepivo, puno potrebitiji i ugroženiji. Što se tiče policije, najprije evo tu je predstavnik MUP-a, ilegalni migranti ulaze nesmetano u RH i mene zanima od predstavnice MUP-a, da kaže koliko je migranata testirano, koliko je bilo pozitivnih a koliko negativnih i koliko ih prođe dnevno kroz Hrvatsku, sam bog ne zna, poglavito od moje Dalmatinske zagore do G. kotara. Tako populizam spominjat u ovome trenutku kada Hrvatskoj vidimo da su zatvoreni kafići, ne znam razlog, kada vidimo da su se pozivali nekada ljudi da budu udaljeni 2 m a u isto vrijeme gdje se sam ministar slikao sa zvijezdama u blizini i objavljivao na Facebook-u. Hvala lijepo.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Kolega Bulj, populizam je kad kolege zastupnici sudjeluju na kojekakvim prosvjedima i pozivaju građane nemojte se cijepiti. Kad prozivaju ministre i stožer, najprije se cijepite vi ako smatrate da je to cjepivo dobro i potom kad se ti ministri i članovi stožera cijepe, nakon toga okrenu priču i vele zbog čega niste svoju dozu dali nekom drugom. To je populizam kad unutar 24 sata promijeniš 3 mišljenja i 3 stava. Hvala.
Izvolite g. Bulj, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika, kolega Stričak je povrijedio čl. 238. govoreći ne samo neistine nego vrijeđaju cijeli Hrvatski sabor i hrvatski narod. Hrvatska je slobodna država i Hrvatska je slobodarska država ali je neistina da se netko pozivao na cijepljenje nego ne cijepljenje. Činjenica je da nema cjepiva i da ima puno potrebnije od vas, kolega Stričak. Puno teže i ugroženiji da se vi naslikavate ovdje u sabornici i radite od cijepljenja reality show.
Hvala. Bila je replika, imate opomenu. Idemo dalje, g. Lenart replika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Stričak, ja se slažem da su ovo sigurnosni izazovi koje ste vi nabrojili, no nažalost na njih ne možemo utjecati ili vrlo malo. No postojali su sigurnosni izazovi na koje se moglo utjecati pozitivno, a utjecalo se negativno. Sada smo svjedočili da nema robnih rezervi, na taj sigurnosni izazov smo mogli utjecati. Uništili smo poljoprivrednu proizvodnju i ovisni smo o uvozu hranu, što je strateška sirovina i jedan od sigurnosnih izazova koji je nažalost uništen i vrlo teško će se povratiti. Prodali ste INA-u, isto jedan od sigurnosnih izazova po pitanju i energije, pokretljivosti, pogotovo u vrijeme ugrozbe, potresa, rata ili nekih drugih stvari koje se mogu dogoditi. Znači postoji više sigurnosnih izazova koji su zanemareni, uništeni i o njima se nije vodila briga. Hvala.
Fala. Odgovor izvolite.
Hvala. Kolega Lenart, mogu se čak i složiti s vama da energenti danas, a i poljoprivredna proizvodnja spadaju u dio i nacionalne sigurnosti i sigurnosnih izazova i da trebamo težiti da smo energetski što neovisnija država, a isto tako da imamo što veću proizvodnju poljoprivrednih proizvoda hrane, naravno da trebamo i tu vas mogu čak i u tim smjerovima i ciljevima i podržati.
Fala. I na kraju g. Stipan Šašlin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Evo danas nakon gotovo 11 mjeseci otkako praktički traje ova, ova korona kriza, ovaj možemo konačno zaključiti da bez obzira na različite mjere koje su bile u različitim periodima poduzimane da smo u konačnici ostvarili i uspjeli postići dva glavna cilja, a to je prvo zaštita zdravlja zdravstvenog sustava našeg u RH i drugoga, to je zaštita odnosno gospodarstvo sačuvati radna mjesta. To je neosporna činjenica i to svi moraju prihvatiti. Nažalost oporba sve to vrijeme pokušava naći nekakve propuste, pokušava naći nešto što možda nije najbolje učinjeno, ali nikada ne izlazi sa konkretnim prijedlozima i mjerama vezano za, za nekakve konkretne mjere. Pa smo evo i danas iz njihove diskusije čuli da se sad praktički traži unaprijed da bi vlada i stožer trebali predviđati mjere što će biti u narednih ne znam mjesec, dva, tri, takvu čarobnu kuglu mislim da … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Fala]] Hvala.
Fala. Odgovor izvolite.
Kolega Šašlin, slažem se s vama, međutim ja bih naglasio da imamo 3 cilja. Prvo je očuvanje zdravlja ljudi i zdravstvenog sustava, drugo očuvanje radnih mjesta i treće je nastavak sa investicijama, znači što učinkovitije koristiti europske fondove. Ja sam danas pripremajući se za ovu raspravu obišao svoju gore komoru, Gospodarsku komoru Varaždinske županije gdje sam se malo upoznao sa trendom kretanja gospodarstva i bez obzira na sve ove probleme s kojima su se poduzetnici susreli zbog epidemije koronavirusa, industrijska proizvodnja na području Varaždinske županije od ožujka je padala, ali u kolovozu je došla na razinu godine prije i većina radnih mjesta je sačuvano, pa između ostalog upravo zbog potrebe gospodarstva na području Varaždinske županije danas radi preko 2000 stranaca. Smatram da smo uspjeli sa sva 3 cilja.
Fala. Nemate više replika. Hvala lijepa. I sada je na redu gđa. Renata Sabljar Dračevac. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, ministre sa suradnicom. Evo moram reći da je izvještaj prilično iscrpan, dakle jedina zamjerka bi bila to što su dakle navedene samo one stvari koje su dobro napravljene i bilo je puno stvari koje su dobro napravljene, ali bilo je i grešaka. Cilj je da se te greške više ne ponove. Ovo nije prva ni zadnja pandemija koja će se ili epidemija koja će se dogoditi čovječanstvu, to će se događati i u budućnosti. Prije pojave pandemije koronavirusom hrvatsko zdravstvo bilo je puno problema. Imali smo dugove bolnice, dugačke liste čekanja, a gomilali su se prekovremeni sati liječnika. Rasli su i dugovi veledrogerijama. Sama pandemija je pokazala neorganiziranost sustava kao i manjak kadrova. Npr. imali smo ograničene prostorne uvjete pacijenata koji su bili životno ugroženi, ali nisu, nismo znali njihov covid status u tom trenutku. 11. ožujka donesena je odluka o proglašenju epidemije, dolazi do mobilizacije zdravstvenih djelatnika, a mi znamo da hrvatski liječnici imaju 3 milijuna prekovremenih sati odnosno u prosjeku to je 500 sati po liječniku. Veliku ulogu u hrvatskom zdravstvu imaju i umirovljeni liječnici. Oni najčešće rade 4 sata i njih je negdje oko 500-tinjak. Samo se u Hrvatskoj za vrijeme pandemije došlo do smanjenja, do smanjenja plaće. To je nastalo kroz manipulaciju obračuna plaća, a ustavni sud kaže da obračun plaća nije baš po zakonu. Većina našeg zdravstvenog sustava nije bila pripremljena za ovakav tip krize. Primjer nepripremljenosti je KB Dubrava u Zagrebu koja je imala ključnu ulogu u sustavu sekundarne zdravstvene zaštite. Imali smo nedostatak hrane, lijekova, osoblja, medicinske opreme, a liječnici su upozoravali na nedovoljan broj respiratora u toj bolnici. Nedostajalo je i nekih osobnih stvari koje su potrebne poput maski, rukavica, dezinficijensa. Također smo imali nemogućnost adekvatnog zbrinjavanja svih ostalih stanja i bolesti. Doktori su većinom premoreni, ne samo doktori nego svi zdravstveni djelatnici i pod ogromnim pritiskom, a Ustavom RH zajamčeno nam je pravo na zdravstvenu zaštitu u skladu sa zakonom. Imali smo odgađanja operacija imali smo od prolongiranja lista čekanja koje su se produžile. Kulminaciji u ovoj COVID infekciji doživjeli smo 6. prosinca kada je bilo hospitalizirano 2543 COVID bolesnika i u tom momentu zauzeto 70,7% postelja. Tek nakon toga, stavili smo oštrije mjere koje su nam doista bile potrebne. Naše bolnice su na raspolaganju imale 800 respiratora, dakle 1 respirator na 5000 stanovnika. Nakon pandemije, treba nam temeljita reforma zdravstvenog sustava jer u ovom momentu zdravstveni sustav počiva na entuzijazmu, humanosti, empatiji stručnih kadrova a imamo veliki deficit financija u kadrovima, veliki broj liječnika nam odlazi ponovno je značajna količina zatražila od komore da može napustiti RH, također organizacijske i infrastrukturalno. Bolnice su stare i mi zbilja moramo razmišljati o tom. Hvala.
Hvala i vama. Imate jednu repliku g. Pavića.
Poštovana zastupnice, prvo bi se obratio drugoj strani sabornice, naime žao mi je što druga strana sabornice naše prijedloge i sugestije shvaća kao kritike i uopće ne čuje te prijedloge. Druga stvar je, žao mi je što komentiraju i pokušavaju objašnjavati pojmove i procese koje krivo tumače i krivo objašnjavaju. I onda to ispada stvarno smiješno. Za vas imam jedno pitanje. Spomenuli ste mobilizaciju zdravstvenog osoblja i veliki broj prekovremenih stari koje zdravstveno osoblje ima. Budući da vi dolazite iz zdravstvenog sustava, pitanje je kakva je pozicija trenutna pozicija zdravstvenih djelatnika u sustavu i to bi vas molio da mi se posebno, ako možete da mi se osvrnete na razdoblje COVID infekcije?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem se na pitanju. Pa da, pa čini mi se da je mali se naglasak stavlja na zdravstvene djelatnike. Ne govorim na sve zdravstvene djelatnike već samo one koji rade direktno sa COVID infekcijama. I ova inicijativa za beneficirani radni staž da im se da za taj period duplo, ministre, to je zaista dobra ideja i mislim da biste o tome zbilja trebali razmisliti. Problem je što su kolege koje su na takvim odjelima jednostavno premorene, ovo traje predugo a kvalitetan odmor zbog mobilizacije i situacije, nisu mogli imati. I mi zbilja trebamo tim ljudima reći hvala. Dok smo mi svi ostali relativno normalno živjeli, njihov život izgledao je sasvim drugačije.
Hvala. Nemate više replika. Sad je na redu g. Damir Habijan. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, državna tajnice, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo danas raspravljamo o Izvješću o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti za razdoblje od 11. ožujka 202. do 15. siječnja 2021. a sve za pravo sukladno dakle onom zaključku Kluba zastupnika HDZ-a i klubova vladajuće većine. Prvo, javnosti radi, treba naglasiti kako je taj zaključak dakle HDZ-a i vladajuće većine temeljem kojeg danas ovdje danas raspravljamo, donesen u ovom Saboru sa 70 glasova, 15 protiv i 36 suzdržanih i oporba koja je danas uvodno imala dosta pitanja, dilema i koja je danas u nekom trenutku rekla da željno očekuje ovo izvješće, bila je protiv tog zaključka i protiv tog, dakle zaključka, odnosno bila je suzdržana. Drugo, ovo izvješće odnosi se na učinke provedbe mjere iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti dakle kao što sam rekao za razdoblje od ožujka prošle godine do siječnja 2021., čini mi se da neki zastupnici možda prilikom svojih rasprava kada su kritiziralo ovo izvješće što se tiče sadržaja kako ne obuhvaća i ne daje odgovore na pitanja što će biti u budućnosti, zapravo nisu imali u vidu upravo ovo razdoblje na koje to izvješće odnosi. Mislim da nitko pa čak niti epidemiolozi, stručnjaci, ministra ni ovaj Visoki dom ne mogu dati odgovor što nosi budućnost, kao što je rekao i sam ministar, nitko nema kristalnu kuglu i razvidno je kako svaka zemlja dakle zauzima svoj vlastiti pristup u ovoj pandemiji. Također ovdje se moglo čuti kako je RH uvela vrlo stroge mjere, malti ne da smo u lockdownu, međutim mislim da isto tako radi javnosti treba reći kako je uz Estoniju, RH dakle kada gledamo EU, ima zapravo najliberalnije mjere u borbi protiv ove pandemije. Također spominjalo se ponovno danas ovdje prijedlog za uvođenje tzv. semafora za procjenu primjena mjera iz samog Zakona za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti međutim u više navrata i sam ministar a mislim da su i neki kolege vrlo jasno odgovorili zašto taj institut zapravo ne daje one rezultate kakve koliko vidimo oporba smatra da bi davalo, dovoljno je pogledat primjerice Francusku koja je uvela jedan takav slični institut, dakle negdje u studenom, imali su u tom trenutku 5000 zaraženih, nekoliko danas nakon toga su došli na 11 500 zaraženih. Što se tiče samog sadržaja izvješća, smatram kako je isto cjelovito, opširno, pregledno, da daje jedan rekao bih hodogramski pregled događa za razdoblje koje je obuhvaćeno samim izvješćem a kako je to i samo pripisano dakle ovim zaključkom kojeg smo usvojili u prosincu. Ono što je bitno naglasiti da je povoljnija epidemiološka situacija zadnjih nekoliko tjedana omogućila i da je danas donijeta zapravo odluka odnosno da se razmatra blaže popuštanje mjera pa je tako ovaj prvo aspekt se odnosi dakle povratak učenika osnovnih škola, da se vrate u same škole a drugi je aspekt rekao bih, koji je zapravo mnogo važniji, odnosi se na mogućnost bavljenja športom, treningom i rekreacijom, doduše zasad samo na otvorenom. Mnogi su danas ovdje istaknuli važnost kretanja aktivnog života, odnosno bavljenja sportom koji uvelike doprinosi zdravlju nacije i to ne samo u kontekstu fizičkog zdravlja već preko i psihičkog zdravlja. Naime, upravo u vrijeme pandemije, ograničenog kretanja i ostanka građana u svojim domovima, bitno je naglasiti važnost fizičke aktivnosti posebice kod djece. Naime prema nekim istraživanja, konkretno iz 2016. g. u RH dakle imamo 35% djece u dobi od 8 do 9 g. s prekomjernom tjelesnom masom i debljinom te smo prema statistici među prvih 5 zemalja s tim problemom. Po pitanju fizičke aktivnosti uočeno je da gotovo 56% djece radnim danom provede 2 i više sati pred televizorom odnosno određenim elektroničkim uređajima, a vikendom taj postotak raste na 87%. Ovdje je bilo netko od kolega, ne mogu se sad sjetiti da li je kolega Tomašević ili netko spomenuo i korištenje bazena pa treba jasno reći kako rad bazena nije ograničen odlukom Nacionalnog stožera već taj, odnosno odluka o radu bazena ovisi prije svega o odlukama lokalnih stožera, mislim da ne bi bilo shvaćeno u krivom kontekstu kako je bilo rečeno. Ponavljam, svi smo svjesni kako se ne možemo niti u jednom trenutku znati u kojem će smjeru ova pandemija ići, pogotovo kao što smo mogli čuti od ministra, dakle obzirom na pojavu ovih novih sojeva koji su zabilježeni i u našem susjedstvu i kako će oni u konačnici utjecati na epidemiološku sliku RH. Međutim, evo nadam se da će u slučaju nastavka razvoja dobre epidemiološke situacije odnosno pada broja novozaraženih u narednom razdoblju, da možemo očekivati omogućavanje bavljenja športom i u zatvorenim prostorima jer, isto, ponavljam, sigurno uvelike utječe, ne samo na fizičko već i na mentalno zdravlje svih naših sugrađana. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ostani, ne, nemate replika, hvala. Sada je na redu g. Ivan Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre, poštovana državna tajnice. U određenom trenutku pandemija će proći, ali možda će trebati i više godina prije nego što napokon vidimo konačni kraj pandemije i početak normalizacije stanja nakon epidemije Covida. Nitko ne može sa sigurnošću reći kako će izgledati ovaj novi post-Covid svijet. Još uvijek postoji velika neizvjesnost oko toga kako će koronavirus oblikovati društvo u narednim godinama. Pridržavanje epidemioloških mjera, poput nošenja maski i izbjegavanja gužvi nastavit će se i ove, a možda i dobar dio sljedeće godine. Dostupnost cjepiva protiv Covida postupno će pokretati globalna putovanja, ali postupak cijepljenja neće biti niti brz niti lagan. Postoji više scenarija vezanih uz cjepivo. U najboljem scenariju, to bi značilo da će cjepivo biti nalik sezonskom procjepljivanju protiv gripe ili možda da će biti razvijeno cjepivo koje će biti učinkovito protiv svih mogućih sojeva. U najgorem slučaju koji se nadam se neće dogoditi možemo neprestano kaskati korak iza evoluirajućeg virusa i da ga nikako ne možemo sustići. Dakle pred nama je još puno neizvjesnosti. Činjenica je da svi živimo u zajedničkom svijetu i da nitko nije siguran dok svi nisu sigurni. Bilo je danas dosta govora o korona semaforu, dakle, različiti su kriteriji u pojedinim zemljama članicama EU, različita su pravila za testiranje, karantena, i u različitim situacijama su različiti rezultati. EU komisija je prošle godine sklopila ugovor za isporuku gotovo 2 milijarde doza cjepiva, ugovori su potpisani sa 6 proizvođača. U trenutku potpisivanja ugovora cjepivo još nije niti postojalo i nitko nije znao reći koji proizvođač je prvi i hoće li uopće uspjeti stvoriti preparat. Problem nisu količine koje su naručene nego količine koje su proizvođači uopće u stanju isporučiti. Cijepljenje je započelo u većini zemalja članica EU, pa tako i u Hrvatskoj 27. prosinca. Recimo, u Nizozemskoj tek 6. siječnja, postoji problem oko isporuke, oko čuvanja cjepiva, Bruxelles je odvojio značajne iznose za povećanje i proizvodnih kapaciteta koji bi se trebali proizvoditi na području Njemačke. Dano je uvjetno odobrenje, ono što je potpredsjednik EU komisije za promicanje europskog načina života Margaritis Schinas rekao da bez zajedničkog djelovanja velike države pokupovale bi sve cjepivo na štetu malih i srednje velikih članica EU i male zemlje nikad ne bi mogle osigurati dovoljno cjepiva po pristupačnim cijenama. Dakle, to je još jedan od blagodati što je Hrvatska jedna od zemalja članica EU. U ovom drugom dijelu ću se osvrnuti na problem mentalnoga zdravlja i istaknut ću da su svi segmenti skrbi za mentalno zdravlje u RH izuzetno dobro se prilagodile novonastalim aktivnostima, u čemu je od početka bila podrška zdravstvene administracije i HZZO-a. Osiguran je kontinuitet psihijatrijske skrbi, kada se spominje redukcija određenog broja bolničkih kreveta za osobe s duševnim smetnjama, tu ću istaknuti da je i u ovom Nacionalnom strateškom okviru, ali i u ostalim strateškim dokumentima na europskoj i na globalnoj razini se upravo potiče smanjenje broja bolničkih kreveta jer se sa izvanbolničkim oblicima zdravstvene skrbi može kvalitetno ponuditi odgovarajući tretman. Što se tiče dakle, različitih specifičnih programa, dakle osim već više puta spominjane telepsihijatrijske skrbi, dakle pružanje skrbi udaljenim putem, reći ću kako je uz pomoć Ministarstva zdravstva razvijen i specifični programi koji se tiču zdravstvenih djelatnika, prevencija burn-out sindroma kod zdravstvenih djelatnika te brifing program ciljanih grupa podrške zdravstvenim djelatnicima koji su izloženi nepovoljnim utjecajima na mentalno zdravlje, dakle u kriznim situacijama. I antistres modul čiji je terapijski cilj razvijanje svijesti i kontrole o vlastitim reakcijama na simptome anksioznosti koje je namijenjeno dakle općoj populaciji. Naravno da ću uvijek iskoristiti priliku da govorim o mentalnom zdravlju i mislim da je tu RH pružila adekvatne programe za pružanje pomoći osobama koje do sada nikad nisu imale [[Upadica: Hvala.]] takvih problema. Hvala.
Hvala lijepa. Prvu repliku ima gđa. Sabljar-Dračevac.
Kolega Ćeliću, evo drago mi je što će napokon izaći Nacionalna strategija za mentalno zdravlje, što ćemo to imati na svojim klupama. Ali ono što sam vam se htjela pitati, odnosno Europa nije potpisala ugovor, Europa je potpisala pismo namjere i ako smo mi i tražili i zahtijevali određenu količinu cjepiva to je samo nekakva prazna narudžba koja nije verificirana ugovorom. Da li je tu možda Europa pogriješila i mi zajedno sa njom? Hvala.
Hvala. Odgovor.
Poštovana kolegice potpisan je ugovor o prethodnoj kupnji. Dakle, EU je od početka financirala istraživanje kako bi dobili učinkovito cjepivo i nakon što su došli prvi rezultati onda su dokupljene dodatne doze. Ono što je vrlo važno ovdje istaknuti ako se pogleda ukupan broj to bi značilo na svakog stanovnika EU u 27 zemalja članica EU da idu 4 doze cjepiva. Tu se na neki način danas pokušalo izrelativizirati situaciju, ali tu je EU kao središnja institucija vodila računa dakle o susjednim siromašnim zemljama, tu mislimo i na zemlje iz naše regije, ali i na zemlje Sjeverne Afrike koje definitivno u ovim uvjetima ne bi bile u stanju osigurati doze cjepiva za svoje sugrađane.
Gospodin Bačić, druga replika i posljednja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Ćelić, kada smo u saboru početkom prosinca raspravljali o stanju zdravstvenog sustava sjećam se vaših riječi gdje ste …/nerazumljivo/ da je epidemija u Hrvatskoj pod kontrolom i za to ste navodili određene kriterije koje je uspostavila Svjetska zdravstvena organizacija prije svega kada ste govorili o stanju zdravstvenog sustava u Hrvatskoj. Meni je drago zbog toga sam vam i replicirao što ste u ovom svom sada izlaganju to potvrdili s jedne strane, a druge strane što te govorili o nečemu o čemu se manje govori u hrvatskoj javnosti, a to je o postcovid zdravstvenih djelatnika, a ne samo bolesnika odnosno pacijenata. Pa s obzirom da je to rekao bih nekako vaša profesionalna preokupacija kako i na koji način sada Hrvatska i hrvatski zdravstveni sustav u tom smislu djeluje. Hvala.
Odgovor.
Hvala. Poštovani kolega Bačiću danas smo čuli različite prijedloge i nemam ništa protiv prijedloga ali ipak bi se usudio reći da su neke uvreda zdravog razuma. Pa smo tako čuli da bi se trebali ovaj javiti za nabavku cjepiva iz Kube jer je Kuba kao neki primjer dobre medicine, dakle znamo u kakvom siromaštvu žive građani Kube kad već koristimo takve primjere o tome je bilo govora i u prošlom sazivu više bih volio recimo da se koriste neke druge zemlje kao ogledni primjer premda je ovdje vrlo relativno, dakle i Njemačka koja je mjesecima bila dobar primjer našla se u vrlo problematičnoj situaciji. Dakle, kada se govori da je epidemija pod kontrolom, znači epidemija pod kontrolom u užem smislu riječi je kada više nema nikakvih problema, ali epidemija pod kontrolom kada sam govorio onda sam htio istaknuti da je zdravstveni sustav u RH održiv i da je funkcionalan i u onim trenucima kada brojke nam nisu išle baš u korist, međutim sada kada vidimo dakle sveukupno treba gledati i napraviti analizu [[Upadica: Hvala.]] onda možemo vidjeti da su rezultati dobri i da je [[Upadica: Hvala lijepa.]] stožer odradio svoj posao kako treba za sada.
Hvala, nemate više replika. Sada je na redu gospodin Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre, kolegice i kolege, zadnji puta kada smo raspravljali o ovoj temi bio kasni noćni odnosno jutarnji sat negdje oko 2 sata ujutro i pitanje tko je gledao i jedan od stvari koje je oporba u to vrijeme zamjerila je da nismo u prime time da odlažemo važne teme za neko vrijeme kad nitko ne gleda, nitko ne prati, evo sad smo u prime time pa nas ima toliko koliko nas ima ovdje u sabornici. I onda sam u rano jutro rekao jednu rečenicu koju ću izgovoriti i sada, želim zahvaliti ovom krasnom čovjeku koji sjedi ovdje ministru zdravstva gospodinu Viliju Berošu, njegovom cijelom zdravstvenom sustavu koji je znao odgovoriti na izazove rekao bih stoljeća, ovakvu epidemiju nismo imali dugo. I sam sam bio dionik tog vremena jer sam od 3. mjeseca pa evo do dolaska u Hrvatski sabor bio načelnik stožera Osječko-baranjske županije i znam što je značilo onda u ožujku i u travnju uspostaviti bolnički sustav odnosno pripremiti ga za nešto za što se u 1. mjesecu te iste godine apsolutno nismo ni nadali da bi se moglo dogoditi. I tu je gospodin Beroš kad je došao u Osijek u klinički bolnički centar kao respiracijski centar za cijeli istok Hrvatske sa svojim timom stručnjaka došao i upravo vodstvu bolnice dao jasno do znanja da znaju što hoće, znaju način na koji se hoće suprotstaviti epidemiji korona virusa. Bilo je danas puno riječi o lokalnim stožerima. Lokalni stožeri su također dio sustava koji je uz ovaj zdravstveni i ovaj policijski dio odradio jako puno posla stoga želim zahvaliti svim čelnicima lokalnih stožera odnosno stožera svih županija na prostoru naše RH jer su to ljudi koji su i dan danas sjede u svojim stožerima i traže rješenja za ono što se događa u prostoru. I često se čula kritika da lokalni stožeri nisu imali puno upliva u sve ovo nego da je uglavnom nacionalni stožer donosio odluke, to nije točno. To nije točno, to govorim iz iskustva. Svaku našu inicijativu koju smo imali kao stožer Osječko-baranjske županije smo slali nacionalnom stožeru i sve ono što su smatrali da je dobro i za gospodarstvo i za sve što se događa na našem prostoru apsolutno su prihvatili i rekli da stoje iza toga da možemo nastaviti s tim mjerama. Želim potrošiti minutu na nešto što mislim da je vrlo bitno. O tome je govorio evo sada i doktor Ćelić, govorila je nešto i gospođa Borić, imat ćemo mi i koronu poslije korone da se razumijemo. I to je vrlo bitno za shvatiti, ovaj psihološki dio koji donosi korona odnosno taj mentalni dio je vrlo, vrlo, vrlo bitan. Imam sina koji je prebolio koronu, vrlo je mlad dečko 25 godina, nije imao nikakve velike simptome no sada ima dio ovih simptoma o kojima se govori ovdje da ga često zna uhvatiti panika, da gubi dah, prehodao je i upalu pluća i to je nešto što je veliki problem a ipak je riječ o mlađoj osobi i sam sam evo u kontaktu sa doktorima i liječnicima došao do saznanja da je sve više i više pacijenata koji upravo prijavljuju ovakve simptome. Prema tome, ova borba neće završiti onog trenutka kad se budemo svi cijepili, onog trenutka kada ne budemo više imali zaraženih, kada ne budemo više imali umrlih, ona će vjerojatno trajati još neko vrijeme dok svi oni koji su prošli kroz koronu ne dođu u ono stanje u kojem su bili prije te korone. Dosta se govorilo o politikanstvu, o politici, kako je HDZ namjestio izbore upravo u vrijeme kada je bila epidemija, pandemija, mislim, to nije korektno, pa zar mislite da bi ijedan ozbiljni političar, jedna ozbiljna politika u Hrvatskoj namještala izbore u trenutku kada cijela nacija stremi za nečim drugim? I bilo je puno riječi o semaforu. I za kraj ću samo reći jedno, pogledajte semafor. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ostanite jer imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražila gđa. Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, dakle bili ste član stožera kao dužnosnik, dakle kao politička osoba. Dakle, da li nam možete jasno reći da li ste vi u svome stožeru donosili odluke odnosno mjere za svoju županiju na osnovu političkih prosudbi ili ste u stožeru imali stručnjake, epidemiologe i mjere su oni preporučavali a vi ih naravno kao kolektivno tijelo onda i podržali?
Odgovor.
Hvala lijepo. Upravo to. Zavod za javno zdravstvo Osječko-baranjske županije i glavni epidemiolog zavoda, ravnatelj KBC-a su bile osobe, gđa. Perić kao glavni epidemiolog i to nam je bio stav od početka. Ja sam bio zamjenik župana Osječko-baranjske županije, po funkciji sam i bio načelnik stožera Osječko-baranjske županije i na prvoj sjednici stožera je odluka upravo bila takva. Znanost i struka vode cijelu priču a politika je support. Dakle, ta politika je upravo bila support, osječko-baranjski župan Ivan Anušić je kupio 5 respiratora a gradonačelnik grada Osijeka Ivica Vrkić je kupio 3 respiratora. To je bila naša zadaća, osigurati uvjete i preduvjete da bi ova pošast što prije prošla.
Hvala lijepa, g. Ante Kujundžić druga replika.
Hvala, predsjedavajući. Poštovani kolega Ivanović, zanima me kako vi tumačite činjenicu da trgovački centri su otvoreni, pretpostavljam da ste u njima i bili, vidjeli ste i gužvu i sve ono što unutar samih centar se nalazi, u odnosu na činjenicu zatvorenih kafića i restorana te ukidanje i te mogućnosti kave za van koju bi opet netko konzumirao na otvorenom zraku? Da li unutar ovog dvoje postoji logika, ako postoji i koja?
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Često smo si i sami postavljali apsolutno to pitanje i u vrijeme onog prvog lockdowna, i u vrijeme ovog drugog lockdowna, i moram reći da i tu se slažem sa ministrom Berošom, ja nisam epidemiolog, ja nisam doktor, ja nisam stručnjak koji bi procijenio što i kako. Netko će reći da trgovački centar ima 20 000 m2 pa ako to podijelite na nekakve kvadrate, onda ispada da u njega može uć odjednom 1000 ljudi, kafići su puno manji, no budimo iskreni, to su možda neke stvari koje postavlja i čovjek si može postavit kao pitanje ali ipak mislim da struka je ta koja uvijek na kraju da odgovor i koja kaže da je epidemiološki i na svaki drugi način to nešto što mora biti na snazi, složili se mi s tim ili ne složili.
G. Branko Bačić.
Zahvaljujem, g. potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću, rekli ste da je primjedba bila u onom kao smo u prosincu razgovarali o ovakvim temama, kako smo sakrili temu izvan prime timea, a ja bih vas podsjetio da je tada bilo i prijedloga da se gotovo svaki dan ili svakih 15, 20, mjesec dana raspravlja o izvješću stožera i to sam shvatio kao želju oporbe da konstruktivnim prijedlozima, konkretnim mjerama doprinese radu stožera. Iz ovoga što danas vidim, a to ste i vi zaključili, ne vidim neku prpošnost oporbe, zainteresiranost veliku kako bi s nekim novim prijedlozima, konkretnim mjerama koje bi doprinijeli radu stožera, tako da se apsolutno slažem s vašom konstatacijom, da stožer radi dobro a ova rasprava svakako ide u prilog.
Hvala. G. Ivanović.
Hvala lijepo. Inicijative u Hrvatskom saboru su hvalevrijedne, interpelacije su zasigurno isto dio te parlamentarne diskusije i toga, no onda moramo biti i dosljedni ako nešto tražimo, ako nešto želimo, da nam stožer predoči, moramo ukrstiti koplja, moramo vidjeti što to stožer eventualno ne radi dobro, što bi mogao raditi bolje i naravno da su zato uvijek potrebne i brojke, potrebne su usporedbe, na kraju krajeva, potrebna su i rješenja. Uvijek sam polazio od toga, evo bio sam dio toga tima i kad god sam imao nešto što je bilo suvislo, što bi moglo pomoći da ova pošast prođe što brže, nisam se dvoumio imati inicijativu i kažem, često smo od nacionalnog stožera dobivali pozitivnu odluku odnosno mogli smo je primijeniti na svoju mikro cjelinu.
Hvala. G. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Ivanović, prije 50-ak dana po oporbi smo bili najgori, ne u Europi, na svijetu, danas nakon 50-ak dana opet isti ljudi, stožer, ministar, Vlada itd., sad smo među boljima i sada opet nije dobro jer ih ne slušamo iako ne nude ništa, ne, osim što sam ja primijetio da su u proteklih 10-ak dana ovdje zasjedanja Sabora, nekoliko kolegica iz SDP-a svakodnevno zazivale otvaranje ugostiteljskih objekata u slobodnim temama kada imamo 5 min, ugostitelji nisu otvoreni, idemo to otvoriti, nisu bitne ni škole, mislim što je jedino još problematično, i to smo rekli sad ćemo promijenit, znači više-manje je onda sve drugo otvoreno, teretane, ugostiteljski objekti, na to smo došli. Nema usporedbi više sa Njemačkom koja ima tvrdi lockdown od 4. mj., Uskrs, nema s drugim zemljama koje žive od zimskog turizma, nema usporedbe. S kime se sada uspoređujemo? S BiH-om, Srbijom, Albanijom, itd., jer to je doseg njihovog promišljanja.
Odgovor, izvolite.
Hvala, kolega Borić. Sjećam se i vaše rasprave u tim ranojutarnjim satima kad smo raspravljali i onda se upravo govorilo to. Čovjek sam koji isto voli otići u seosku gostionu, čuti što to ljudi govore, s njima sjesti i popiti kavu, no sad smo u takvom trenutku, ako je to najviše što ćemo platiti u ovoj cijeloj priči, onda mislim da nismo ni tako loše prošli. Ono što je bitno da ljudi koji rade u sustavu ugostiteljstva, koji su radnici, da nisu ostali bez posla, ti ljudi i danas dobiju svoju plaću i mislim da je to u biti najbitnije. No kroz ugostiteljstvo govoriti da će propasti hrvatsko gospodarstvo, mislim da nije dobra usporedba i mislim da plaći građane RH.
I posljednja replika, g. Božo Petrov.
Poštovani kolega, prvo ne znam što bih rekao u trenutku kada vi za vrijeme svog izlaganja čas kažete da niste epidemiolog, nakon toga kažete da ste ipak vodili stožer, pa nakon toga da evo vi ne razumijete zašto se neke stvari donose kad vas pita moj kolega ali onda s druge strane govorite da ipak imate određene inicijative koje ste gurali. Ja iskreno ne znam što bi neki sad prosječni gledatelj mogao zaključiti iz vašeg izlaganja, ono što mogu vidjet, a g. Borić, njega uopće nije ni briga za upravo one koji pune njegov proračun u njegovoj općini a to su ugostitelji, to su oni koji vode kafiće, koji vode restorane, samo vi dižite povrede Poslovnika, to je ono što ste rekli, ali ono što mene zanima, zašto ne budete pravedni prema svima pa ako broj kvadrata je ono što definira jedan objekt da može raditi, zašto to ne može raditi i ugostiteljski objekt ako je to tako pravilo za trgovačke centre, zašto ne može biti za druge? Zašto radite nepravdu?
Hvala. Povreda Poslovnika, g. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Petrov povrijedio je Poslovnik, čl. 238., iznosi neistine a moj račun. Kaže da mene nije briga što misle ili rade ugostitelji a ja ću mu reći da danas imam sjednicu općinskog vijeća i da nam je Ministarstvo financija dozvolilo da ukinemo radi COVID krize i porez na potrošnju koji smo inače imali u svom prihodu, do 31.1. s obzirom da smo ušli u lockdown nešto kasnije od svih ostalih i da je to briga Vlade za ugostitelje, da cijelu godinu to ne moraju plaćati pa ćemo vidjeti što dalje a da ne govorimo što smo im dali, kroz javne površine, komunalnu naknadu i sve ostalo [[Upadica Radin: Hvala.]] a vi koji nikad niste donosili nikakve odluke [[Upadica Radin: G. Borić.]] vas nije briga.
G. Borić, znate da imate opomenu, jel da? Jer čl. 238. se ne bavi istinom … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne bavi se istinom, jednostavno istina je nešto što u ovom Poslovniku ne jer svako ima svoju istinu ovdje, jel da, zato postoji parlamenti a drugi može replicirati ali ne dat povredu Poslovnika. G. Josip Đakić [[Upadica Ivanović: Ne, odgovor na g. Petrova.]] Pardon, odgovor na repliku. to je nije bila posljednja replika, g. Đakić, još ima repliku… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, ne, odgovor na što? [[Upadica Ivanović: Na repliku g. Petrova.]] Da, dobro, ok.
Hvala lijepo. Uvaženi g. Petrov, ja mislim da sam bio vrlo jasan i suvisao, ja sam bio načelnik stožera ali smo odmah na početku rekli da cijelu priču oko korona krize, vodi Zavod za javno zdravstvo, glavni epidemiolog i KBC u Osijeku. I tu uopće nije bilo spora, mi smo raspravljali i o nekim drugim odlukama vezanim za proljetnu sjetvu, za nešto što je vezano za specifičnosti kraja iz kojeg ja dolazim, također je i oko ovoga, trgovački centri, kafići. Nismo mi donijeli odluku da ćemo to napraviti, nacionalni stožer je procijenio da je to nešto što epidemiološki može proći bez obzira na naše slaganje ili neslaganje s takvom odlukom. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Hvala lijepa, dobro. G. Josip Đakić ima repliku.
Hvala lijepo. Kolega Ivanović, govorili ste u svom izlaganju o politikanstvu koje se događa u ovoj epidemiji i optužbama za politikanstvo u vladajućoj većini. Ja bih htio naglasiti samo jedno. Politikanstvo je kada se u ovakvim teškim trenucima i preporukama epidemiologa događaju stvari kao što se događaju u našim političkim redovima da jedni pozivaju na ne cijepljenje, drugi pozivaju na nepoštivanje mjera, treći traže dlaku u jajetu kako bi opovrgli sve dobre stvari koje su se dogodile i koliko je života spašeno. Mislim da politikanti se jako dobro prepoznaju.
Hvala lijepa, odgovor, izvolite.
Slažem se da je politikanstvo kao nusprodukt politike najopasnija stvar koja se može dogoditi ali ona se događa. Ja ću samo nešto reći a vezano za parlamentarnu kampanju u lipnju i u početkom srpnja prošle godine. pogledajte odluke, stožer IV. izborne jedinice je donio odluku da neće se kretati po prostoru, da će imati tek male skupove što nije bilo uobičajeno za HDZ koja je uvijek imala velike skupove, župan Anušić, virovitičko-podravski župan su donijeli odluku da ćemo se kretati tek toliko po prostoru da se krećemo i siguran sam da HDZ nije iskoristila pandemiju odnosno epidemiju korona virusa da bi pobijedila na izborima. Pobijedila je zato što je najviše ljudi u Hrvatskoj glasalo upravo za HDZ.
Hvala lijepa, nemate više replika, hvala. Sada je na redu gospođa Rada Borić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, još jedanput gospodine ministre, kolegice i kolege, nadam se evo htjela bih reći gospodinu Ivanoviću, nadam se da nećemo imati koronu poslije korone, imat ćemo sigurno problema i sam je naveo primjer sa postkoronarnim bolestima dakako i cjepivo za koronu ćemo imati, u ovom trenutku ga nemamo, nadam se da ćemo ga imati, ali sigurno cjepivo za mentalne bolesti nećemo imati ukoliko se ne pobrinemo, a to sam govorila u prethodnome izlaganju oko mjera kako bismo se pobrinuli i unaprijed iako je već kasno oko uopće problema vezano uz naše vlastito mentalno zdravlje tj. zdravlje naših građana. Ovo izvješće u naslovu ima o učincima pa nekoliko bih riječi samo rekla oko učinaka tj. kako smo pratili ukupne efekte dakle Covid krize na zdravstveno stanje pacijenata koji boluju od drugih bolesti i tražili smo od Ministarstva zdravstva u zaključku koji nije došao ovdje na raspravu da na temelju podataka o duljini čekanje, o broju odgoda pregleda, zahvata, da se iznese procjena utjecaja Covida-19 pandemije na druge pacijente i to mogućnost pristupa, njihovog pristupa zdravstvenim uslugama, mogućnosti liječenja kako bi u stvari, a to je također prijedlog neke druge vrste učinkovitosti, kako bismo mogli sagledati sve aspekte posljedica ove krize na zdravlje građana i planirati ulaganja u kapacitete tamo gdje ih treba preusmjeriti i pojačati. Vi znate da smo u svim ovim trenucima ne bismo li se nosili sa krizom preuređivali dakle i odjele, Covid odjele kao što sam navela negdje su se i neki prostori nekim drugim odjelima uzimali, sve je to razumno, pitanje je samo, a znate da je jako važno za sigurnost građana da oni znaju upravo ako su bolesni da ne bi na kraju kada umru doista bile samo osobe sa komorbiditetima. Dakle, možemo li nešto učiniti za to da unaprijedimo sustav i pokažemo koji su to učinci kako bismo i informirati građane npr. kada mogu dobiti kakve zdravstvene usluge, u kom trenutku ih mogu dobiti, koji su predviđeni rokovi, na koje usluge su privremeno nedostupne. Ako smo transparentni, ovdje se govorilo o transparentnosti ima načina da građanima to kažemo i znamo da građani znaju da je sigurno u ovom trenutku netko tko je na respiratoru da je dakako prioritet, ali čovjek koji možda čeka operaciju srca ili bilo što drugo mora znati bar u kojim razumnim rokovima će doći vrijeme na njega. Ono što također smo predložili, a čini mi se da u ovome izvješću nismo dobili odgovore, dakle kako smo pojačali sam sustav civilne zaštite u RH. Vidjeli smo koliko je važno, pokazalo se i u potresu kada stvari funkcioniraju vezano dakako i uz zdravlje, moje je također pitanje možemo li u nekom roku dobiti izvješće o stanju zdravlja na potresom pogođenom području Baniji slash Banovini budući da imamo odgovore sami znate da stariji ljudi nisu imali kontejnere na početku, nisu imali kućice, da su bili vani, da pobolijevaju od upale pluća, od kroničnoga bronhitisa, da zbog loših higijenskih uvjeta su se pojavile crijevne viroze, to su izvještaji od jednog tima mobilnoga iz bolnice u Sisku. Sami znamo kakvo je stanje tamo, ako sam se ovdje zalagala da govorimo o mentalnome zdravlju naših građana s kojima ćemo se suočiti u godinama čak koje dolaze i mislim da ne smijemo zaboraviti da nam je Svjetska zdravstvena organizacija i prije pandemije rekla da do 2030., a mi smo radili jučer smo predstavili našu strategiju do 2030., da prva kronična bolest će biti depresija. Dakle, moramo početi, nisam vidjela da smo se recimo u strategiji bavili i time vezano uz zdravlje. Znači zanima me s jedne strane i što radimo za naše građane koji su neću kolateralna žrtva zato što se dogodio Covid, ali druge bolesti također ne pitaju i da bi građani imali sigurnost, pa onda tu sigurnost i vezano uz njihovo mentalno zdravlje mislim da je važno, a također ovo što sam počela, zanima me kako smo kroz sustav civilne zaštite mobilizirali građane. Znate da su se mobilizirali u potresu, oni su se i nudili [[Upadica: Hvala.]] mogli su odraditi niz poslova vezano uz, uz dakako borbu [[Upadica: Hvala.]] protiv Covida.
Hvala lijepa, nemate replika, hvala. Sada je na redu gospođa Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege evo cijeli dan raspravljamo o ovoj temi jer ona je još uvijek vrlo aktualna i ono što bih ja na početku rekla je jedna stara poslovica da zdrav čovjek ima tisuću želja, a bolestan samo jednu, da ozdravi. I mislim da svi naši sugrađani koji su nažalost u ovoj pandemiji prošli i prebolili tu bolest da su u tim trenucima imali zaista samo tu želju da ozdrave, a i njihovi bližnji. Slijedom toga, prije svega svi možemo biti zahvalni najviše svim našim djelatnicima u zdravstvu, doktorima, medicinskim sestrama, tehničarima, ali i onom nemedicinskom osoblju koje je pružalo ogromnu logističku podršku da bi cijeli sustav funkcionirao dobro. Možemo reći danas, sad kad gledamo i ovo izvješće i sve ovo što smo prošli unazad, da smo se dobro othrvali tom problemu, da smo se dobro nosili s njim. Naravno da je bilo problema, vidimo da su se i mnoge ekonomski jače države suočavale sa brojnim problemima ali možemo reći da smo bili i dobro opremljeni sa svime što je bilo potrebno, da smo na vrijeme poduzeli brojne mjere kako bi se naše građanstvo što više sačuvalo od pandemije, od zaraze i ono što je važno, treba reći da smo svakodnevno, da je stožer u suradnji sa lokalnim stožerima svakodnevno analizirao situaciju i naravno da se i struka učila o virusu u koracima što bi rekli jer ono s čim do sad se nismo susretali, s time se suočavamo uvijek u onom trenutku kada treba donositi odluke i pokušavamo naći najbolju moguću odluku i rješenje. Naravno da nekad je bilo vjerojatno i pogrešaka ali smo ih u hodu nastojali ispraviti. Ono što bih htjela reći, sigurno je da se i Vlada vrlo dobro nosila s krizom što vidimo da je nastojala u svoj toj situaciji sačuvati prije svega gospodarstvo jer bez gospodarstva nakon završetka ove krize a i cijelo ovo vrijeme, ne možemo računati na prosperitet u društvu. Brojne mjere koje je Vlada donijela, išle su u cijelu toga da se sačuvaju radna mjesta što je najvažnije u cijeloj toj situaciji, a svjesni da i mnoge ekonomski jače države nisu na taj način odreagirale u tim situacijama. Tako da ovo što nam se i u ovom trenutku događa, sigurno još uvijek nije kraj krize i sigurno da svi građani pa tako i mi ovdje, željno očekujemo dan kad će mjere olabaviti što bi rekli iz razloga jer svima nam je dosta ove situacije, pogotovo i našim mladima kojima ovo nije prirodno stanje, niti idu redovno u školu niti studenti idu redovno na fakultet, sve se obavlja online i sigurno da svi trpimo zbog toga ali cilj je taj koji je takav da moramo pretrpiti zbog toga, to je prije svega zaštita svih nas, zaštita našeg zdravlja. I zato mislim da i u ovom trenutku kada se razmatra na koji način dalje, bitno je da imamo na umu da još uvijek ne trebamo prenaglo olabaviti mjere, vidimo da to ne čine ni druge države iz razloga što nam se to može odbiti negativno o glavu i mislim da treba svi skupa još malo izdržati. Ja bih pohvalila sve naše građane, mislim da su oni vrlo dobro odreagirali na sve mjere. To vidimo iz izvješća jer vrlo je malo onih koji su radili određene prekršaje protiv donesenih mjera i mislim da građani vjeruju da je ovo za dobrobit svih na i naše države i da iz tog razloga iako je bilo bojazni i oko zainteresiranosti građana za cijepljenje, mislim da ne treba biti te bojazni, da su građani svjesni da je to jedini put da se vratimo u normalu, da što se prije budemo svi zajedno u što većem broju cijepili, na taj način ćemo doći do toga da će se naši životi što prije vratiti u onu normalu koju smo imali prije ove COVID krize. Nažalost, evo bilo je u raspravama koje su bile prije ove puno toga od strane opozicije rečeno što je više ličilo politikanstvu, naravno da opozicija uvijek ima prostora i treba kritizirati ono što nije dobro, ali mislim da kod ovakvih situacija pandemije, trebamo prije svega pokazati zajedništvo i ono što nam je svima cilj a to je da postignemo što bolje rezultate, da se takve negativne pojave što prije završe i da svi trebamo onda ići prema tom cilju zajedno, isticati ono što je dobro i biti konstruktivni. Hvala.
Hvala. Imate replike. Prvu repliku je tražio g. Nino Raspudić.
Hvala. Kolegice Jelkovac, mi danas dobivamo prvo izvješće u Sabor o ovome što se događa sa COVID-19 nakon 10 mj. što je jedinstven primjer u Europi. Veći dio zemalja to čini jedno mjesečno, Njemačka recimo jednom u tri tjedna. Osobno kao saborski zastupnik, kao narodni zastupnik osjećam se poniženo u tom smislu. Dakle to da nakon 10 mj. je trebalo proći da čujemo ovo izvješće, govori o tome kako se Vlada odnosi rekao bih, ne samo prema Saboru nego i prema građanima koji su nas izabrali. Ja mislim da su ljudi spremni izdržati i duže i rigoroznije stvari i ograničenja, ali onda kad imaju jasan racionalan uvid u parametre. Vidim kao veliki problem činjenicu da nakon što imamo iskustvo cijelog svijeta od 10 mj., mnoštvo statističkih podataka za različite situacije, različiti broj zaraženih, kako koje mjere donose rezultate, kao problem vidim to što nemamo jasne parametre, da ljudi znaju da na tom broju zaraženih se zatvara škola ili se otvaraju kafići. Zašto nemamo parametara za odluke? Tu vidim problem.
Hvala lijepa, odgovor.
Hvala na pitanju, poštovani kolega. Pa o tome je danas dosta bilo govora a i u prethodnim raspravama, neki od vas zastupnika ste zazivali primjer koji su neke zemlje uvele, tzv. semafora, međutim vidimo da u tim zemljama nisu bolji rezultati zato što su uvele taj model. Dakle, mi smo odabrali ovakav model, da se svakodnevno analiziraju podaci a isto tako moram reći da je naša javnost svakodnevno bila upoznata sa stanjem. Dakle, mislim da je važno da mi svi šaljemo u javnost točne podatke i da jednostavno ne šaljemo krive poruke našoj javnosti. Ono što moram reć, dakle zazivalo se i da ovdje Sabor donosi odluke, tj. da donosi mjere. Mi smo iz kluba HDZ-a bili protiv toga upravo zato što to ne bi bilo efikasno i brzo i to se sad pokazalo da je to bila dobra odluka, da se mjere donose od strane stožera.
Gđa. Nada Murganić.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, vi ste u svojoj raspravi iznijeli upravo ono što je Vlada imala cijelo vrijeme, dva cilja a to je da se sačuva zdravlje naših građana s jedne strane i da se očuva koliko god je to moguće, gospodarstva a to svjedoče i znatna sredstva koja su dana gospodarstvenicima kao na neki način nadoknada zbog smanjenog svoga rada i proizvodnje, što usput budi rečeno, mnoge zemlje ni ne rade. Oporba nas kritizira da je Vlada sve te mjere donosila iz političkih razloga bez nekakvih utemeljenih stručnih spoznaja. Šta vi mislite i da li ste vi ikad čuli u raspravama, na koje to stručne i utemeljene analize su temeljene njihove kritike i da li su njihove kritike isključivo samo političke naravi?
Odgovor, izvolite.
Hvala. Kolegice, pa dakle pravo je oporbe da kritizira ali građani će na kraju opet na izborima reći svoje kao što su i na prethodnim izborima rekli svoje. Ja mislim da bi Vlada najviše od svih volila da se situacija vrati u normalu, da gospodarstvo funkcionira normalno, da sve bude otvoreno jer to znači normalno funkcioniranje države, normalni prihodi u proračun. Međutim, Vlada je iznad toga ipak stavila kao najviši cilj zaštita zdravlja i života naših građana i ja mislim da je to jedino opravdano i mjerodavno. Sve ostalo dakle vrijeme će pokazati iz kojih razloga je tko što predlagao, da li je to bilo politikantstvo ili nije, građani će to najbolje ocijeniti. Ja mislim da i ovi rezultati danas koje imamo govore da smo imali dobar pristup u rukovođenju krizom i da smo ciljeve koje smo odredili dobro odredili, a i na lokalnim razinama što se tiče gospodarstva [[Upadica: Hvala.]] naše jedinice su donosile brojne mjere kojima su pomagale gospodarstvo.
Hvala lijepa. Gospodin Ante Deur.
Poštovana, poštovana zastupnice spomenuli ste i obrazovanje i mlade, ali jednu bitnu činjenicu ste rekli, a to da je ono što je hrvatski narod i svi naši sugrađani su uistinu ove mjere uz koje kompletnu situaciju su to izuzetno prihvatili, zašto nam se dešava onda da uistinu od prvog lockdowna pa naši neki čelnici oporbe nisu ni tada prihvatili niti razumjeli ono što je uistinu cijeli hrvatski narod razumio, a i dan danas ne žele se postaviti i biti uistinu korektor u društvu nego uistinu idu u jednu kritiku političkog aktivizma. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala kolega, pa ja neću ulaziti u razloge zašto oporba se ponašala na takav način. Dakle, uvijek kažem oporba ima pravo da kritizira ali kod ovakvih situacija koje su ja bih rekla iznad političkih ciljeva koje ima pojedina stranka, dakle kad moramo kao narod pokazati zajedništvo u borbi protiv nečega što je zahvatilo cijelu državu i kad moramo tu iskazati snagu zajedništva mislim da je tu trebalo puno drugačije postupiti i to je ono što me žalosti što u takvim situacijama nema više tog zajedništva. Vi se sjećate da je u raspravama što se tiče opozicije stalno bilo upirano da donosimo protuustavne odluke, da se krše ljudska prava, ovdje se govorilo o totalitarizmu. Vidimo da svega toga nije bilo, da sve mjere koje su se donijele i način na koji su se provodile, da su prije svega išle samo k jednom cilju, a to je zaštita zdravlja i života naših sugrađana. Još jednom napominjem svi oni koji su bili obuhvaćeni ovim virusom su [[Upadica: Hvala.]] najbolje mogu svjedočiti kakav je on i koja je šteta [[Upadica: Hvala.]] od njega.
Hvala, nemate više replika, hvala vam. Sada je na redu gospođa Katarina Peović. Izvolite.
Evo prije svega da kažem da je Radnička fronta u saborsku proceduru uputila zaključak koji bi obvezao Vladu na odluku kojom bi se radnicima u respiratornim centrima, ali i svima koji su uključeni u borbu protiv korona krize, korona viruse omogućio staž osiguranja u dvostrukom trajanju ili popularno rečeno beneficirani radni staž. Znamo svi da su tehničari, zdravstveni radnici, liječnici, pod velikim pritiskom da podnose ogroman teret borbe protiv korona virusa te da se stvarno već suočavaju sa očekivanom iscrpljenošću uz neizvjesnu budućnost jel ukupnog trajanja te krize. Zdravstveni radnici već duže vremena jel upozoravaju na iscrpljenost i nedostatne kapacitete zdravstvenog sustava i ono što je ključno da nisu uložena dostatna sredstva u zdravstveni sustav koji je za uzvrat zapravo doživio niz kriza pa tako i podsjetit ću vas krizu sa privatnim veledrogerijama kada je prestala dostava lijekova i medicinske opreme u ključnom i kritičnom trenutku. Isto tako, u mnogim zemljama je povišena plaća ili je dan neki oblik financijske nagrade. Recimo u Francuskoj prosječno 183 EUR-a po radniku, u Estoniji dvostruke plaće svim zdravstvenim radnicima, u Sloveniji 200% dodatka na plaću, u Škotskoj 500 EUR-a na plaću. Naši se radnici u zdravstvu praktički bore protiv pandemije, praktički u redovnim uvjetima mogli bismo reći. Znači radnicima koji su uključeni u bolnicama i drugim ustanovama koji intenzivno rade s bolesnicima je odobreno tek 10% na plaću i to prema koeficijentu rada stoga su neki dobili jedva 100-tinjak kuna veću plaću. Sindikati su na to upozorili, na te sramotno male naknade tzv. covid dodatak i mnogi su se zapravo više uvrijedili da tako kažemo na ovaj dodatak nego se njemu razveselili. No ako se već uistinu nije moglo liječnicima, medicinskim sestrama i svim radnicima u tim zdravstvenim ustanovama omogućiti nekakav dostojanstveni dodatak znači povišicu onda ime se stvarno moglo priznati makar u ovom trenutku intenzivan i po zdravlje i život opasan rad odnosno dozvoliti im taj beneficirani radni staž. Danas sam postavila ministru to pitanje, moram reći da mi je drago da je riječ o nečem o čemu ste i vi razmišljali. No ono što me nije zadovoljilo je odgovor da je prepreka Zakon o radu. Nekako teško mi je vjerovati da oni koji imaju većinu ne mogu izmijeniti Zakon o radu ukoliko je to prepreka. U svakom slučaju vaš odgovor da ćemo o tome razmisliti ako kriza potraje, pitanje koliko još kriza može potrajati, zbilja traje prilično dugo. Tako da mi se čini da je odgovor nekako bio dobra ideja, ali sve će na tome stati i da će se stvar zapravo zaboraviti. U svakom slučaju svrha ove mjere čini mi se dobra i čini mi se da bi bila motivacija našim medicinskim sestrama, tehničarima, liječnicima i ostalim radnicima u zdravstvenom sustavu pa se nadam da to neće završiti samo na ovim dobrim željama. Naravno potrebno je reći nešto i o materijalnim i objektivnim problemima, istaknuti da se u zdravstvenom sustavu sada gomilaju ogromni minusi i deficiti. Ministarstvo financija daje beskamatne zajmove no oni će se kad-tad morati vratiti. Stoga postoji opravdana bojazan i možemo očekivati, a i nekih je najava bilo i prije pandemije pogotovo recimo od ministra Marića da će doći do rezanja prava osnovno zdravstveno osiguranje i povećanja zdravstvenog doprinosa osnovnog i posebno dopunskog osiguranja. Ministar Marić je prije covid krize govorio da je zdravstveni sustav financijski neodrživ. Treći problem o kojem nemam dovoljno vremena da ga izložim, ali svakako je vezano uz pitanje koje sam postavila ovisnost o europskim procedurama i odobrenjima pri nabavi cjepiva. Nedopustivo je da ovisimo o onim cjepivima koja odobri EU u trenutku kada stotine ljudi tjedno umiru. Mislim da se mora razmišljati o načinu da se diversificira kriza i da pokuša nabaviti i neke druge lijekove.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Marijana Petir. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče HS-a. Gospodine ministre, državna tajnice, zastupnice i zastupnici. Hrvatska je započela sa pripremom i provedbom epidemioloških i drugih mjera usmjerenih na suzbijanje širenja epidemije bolesti covid-19 odmah nakon prvog zabilježenog slučaja u veljači prošle godine te je u ožujku odmah proglasila pandemiju i u travnju je izmijenjen Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Uspostavljen je i institucionalni model upravljanja krizom primjeren težini i urgentnosti pandemije koji omogućava brzo djelovanje u slučaju rasta broja oboljelih te koje omogućava da poduzete mjere postignu zadane ciljeve, ali da istodobno budu toliko dobre da odgovaraju potrebama trenutka u kojem se nalazimo i da traju ono vrijeme dok to okolnosti zahtijevaju. Posebno ovom prilikom želim zahvaliti svim zdravstvenim djelatnicima koji strpljivo i odgovorno brinu o zdravlju naših građana. Riječ je o bolesti koja je teška i nepredvidiva i kada pomislimo da znamo nešto više o njoj iznenada nas iznenadi, a i najave farmaceutskih kompanija kako neće biti u mogućnosti isporučiti količine cjepiva kako je to bilo predviđeno ugovorom dodatno su otežale situaciju. Sigurna sam da u ovim okolnostima nije lako donositi odluke i tražiti cijelo vrijeme ravnotežu između zdravlja ljudi i očuvanja radnih mjesta, a i jedno i drugo nam je prioritet. Kako se danas napunilo mjesec dana od prvog potresa koji je pogodio moju Sisačko-moslavačku županiju ovim putem želim zahvaliti od srca svim žurnim službama koje su brzo stigle na teren i pomagale nam, kao i Ministarstvu zdravstva koje je pomoglo u evakuaciji naših pacijenata iz sisačke i petrinjske bolnice koje su teško stradale u potresu. Jasno je svima da u tim okolnostima u kojima smo se našli nismo se mogli skroz do kraja držati dosljedno epidemioloških mjera no mogu reći i danas sam kontaktirala sa našim glavnim epidemiologom da me uvjerava da je situacija pod nadzorom i nakon onog prvotnog stresa i šoka koji se dogodio, ljudi su se vratili ponovo poštivanju mjera, sa cijepljenjem se ide i dalje se nastavlja. No moramo obratiti pažnju na neke potencijalne javnozdravstvene probleme koji se mogu pojaviti jer primjerice voda nije dobra za piće u pojedinim dijelovima županije, potrebno ju je prokuhavati, a isto tako potrebno je provesti hitnu deratizaciju. S druge strane važno je osposobiti naše bolnice u Sisku i u Petrinji za funkcioniranje zbog toga što su zgrade oštećene u potresu, imaju crvene i žute oznake. Plan nam je završiti obrtničke radove na kirurgiji i oftalmologiji u nekih mjesec dana, kroz 6 mjeseci završiti radove na središnjem paviljonu. Obzirom na informacije koje stižu o vrlo visokim troškovima koji su potrebni za pojačanje konstrukcije zgrada koje su oštećene u potresu, mislim da trebamo tu ozbiljno pristupiti promišljanju i to zajedničkom promišljanju kako tu obnovu i izvršiti. Tu će nam biti potrebna ministre pomoć i Ministarstva zdravstva, ali i Vlade RH kako bi nekako zajednički došli do najbolje moguće odluke jer nakon što donesemo odluku bit će nam potrebna i financijska sredstva kako bi stvorili uvjete da našim građanima možemo pružiti adekvatnu zdravstvenu skrb. Ujedno bih željela skrenuti pažnju kako nam je važno da uz sve te radove koji se odnose na radove budu uključeni naši lokalni obrtnici, gospodarstvenici Sisačko-moslavačke županije jer na neki način to će biti pomoć njima da zadrže svoje radnike na našem području, a mislim da je nacionalni interes da ti ljudi ostanu živjeti u Sisačko-moslavačkoj županiji. Naši obrtnici i poduzetnici su u tom smislu predložili jedan set mjera koji mogu pomoći njima kako bi oni pomogli nama u revitalizaciji cijelog tog područja i to govorim svjesna da ulazim možda u nadležnost drugog stožera i teme, ali želim da se cijela ova stvar kada je riječ o Sisačko-moslavačkoj županiji nekako promatra cjelovito i da nađemo najbolja moguća rješenja. I tu bih istaknula dobar primjer, dobro rješenje oblika suradnje poduzetnika lokalne samouprave i stožera koji je vezan za početak gradnje Centra novog života u Petrinji kojem je cilj obnova potresom pogođenog područja i poticanja ekonomske aktivnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ostanite. … [[Govornik se ne razumije.]] g. Deur ima prvu repliku.
Evo poštovana zastupnice, sigurno evo, spomenuli ste prije svega Sisačko-moslavačku županiju gdje znam da ste vrlo prisutni i da ne samo uz ovaj virus koji je pogodio tu županiju kao i cijelu Hrvatsku, sigurno, ali uz taj jedan jak potres gdje je uistinu je čovjek bio u pitanju, gdje strašno su se stvari dešavale, evo koliko je Vlada prisutna i koliko je sam stožer i na čelu sa ministrom Medvedom, koliku sigurnost daje i koliko je brza reakcija da stvarno uistinu tom čovjeku pomogne se da može živjeti ne samo i poduzetnik, nego svi ljudi od obrazovanja do, onaj opći dio života koji se može danas u toj županiji voditi? Evo, hvala.
Hvala, odgovor.
Hvala vam, zastupniče Deur na vašoj replici. Jako je važno da postoji ta jedna protočnost informacija i snažna komunikacija da se osluškuje glas ljudi na terenu jer ipak ljudi koji tamo žive, najbolje znaju što nam treba i tu bi htjela pohvaliti tu spremnost ministra Medveda da čuje te potrebe koje imamo u Sisačko-moslavačkoj županiji i u onom djelu u kojem je moguće odgovori na njih, spomenula sam centar novog života u Petrinji u kojem će biti 100 stambenih, 100 poslovnih kontejnera gdje je stožer jasno na sastanku rekao kako će to biti poduprto i financijskim sredstvima od strane Vlade RH.
Imamo jednu povredu Poslovnika g. Raspudića.
Hvala. Evo, povrijeđen je čl. 232., govornik može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Ako se govornik udalji od teme dnevnog reda, predsjedatelj će ga opomenuti da se drži teme dnevnog reda. Vrlo je jasno na kojoj smo temi dnevnog reda i mislim da ne možemo sada ovo koristiti da međusobno se hvalimo i hvalimo Vladu oko toga što čini u Sisačko-moslavačkoj županiji nakon potresa. Nije to tema današnjeg govora, tako da molim vas predsjedavajući, da u skladu sa čl. 232. opomenete i govornicu i ove koji repliciraju da se drže dnevnog reda.
Vrijeme, hvala [[Upadica Raspudić: A također, točka 231., mislim da me ne prekidaju ovakvim upadicama i usiljenim smijehom dok govorim.]] G. Raspudić, morat ću vama dati opomenu. Ako nastavite, morat ću vam dat opomenu. … [[Upadica Raspudić, ne razumije se.]] Zato što je vrijeme prošlo… … [[Upadica Raspudić, ne razumije se.]] Zato što je vrijeme prošlo odavno. Uvijek je odgovor isto na ovakvo jer često se dešavaju takve povrede Poslovnika, ja tada ne daju nikakvu opomenu niti onome ko je prešao vrijeme eventualno, niti onome koji je govorio iz jednostavnog razloga što u svakom govoru se malo skrene s teme. Ako je to dominantno skretanje s teme, onda slijede opomene i to sam ja duboko svjestan toga. Znači, ići ćemo dalje i prijeći ćemo na slijedeću, nitko neće dobit opomenu i prijeći ćemo na slijedeću repliku. Mislim da sam bio jasan, ako netko dominantno govori o nečem drugom, onda je normalno da će dobiti a to nije bilo ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Raspudić, ne razumije se.]] Da, znam, ali, znam, vi govorite o govoru ili govorite o replici? … [[Upadica Raspudić, ne razumije se.]] A čujte oko replika, … … [[Upadica Raspudić, ne razumije se.]] Oprostite, ali oko replika, tu ulazimo u još jedno ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Raspudić, ne razumije se.]] Gotovo, gotovo [[Upadica Petir: Ja sam se javila za povredu Poslovnika.]] Oprostite, na svoju odgovornost, odlučio sam da neću dat nikom opomenu, ako se neko ne slaže, znate koji je put, jel da, to je Odbor za ustav i Poslovnik i nemojte molim vas, nemate pravo odgovoriti na to. Samo ja imam pravo odgovoriti [[Upadica Petir: Ja sam se javila za povredu Poslovnika, kako nemam pravo?]] Ne, ne, ne. Na povredu Poslovnika nemate pravo odgovoriti.
Ja sam se javila, otišla sam tamo, digla sam, svi su vidjeli. Javila sam se sa povredom Poslovnika [[Upadica Radin: Pa ne možete se odavde javiti za povredom Poslovnika.]] Kako ne bi mogla? Naravno da mogu. Zato što kolega Raspudić ne može meni propisivat što ću ja govoriti i mislit, pa nije ovo jednoumlje i komunizam.
Mislio sam dati pauzu od 10 min za provjetravanje u 17 i 30 ali dat ću je sada. 10 min provjetravanje, hvala lijepa. Hvala. STANKA U 17,03 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,10 SATI]] Dogovorno smo odustali od povrede Poslovnika, idemo na odgovor na repliku, je sada, je l' da, gospođa Petir na ovaj, na redu? Izvolite. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] A onda znači imamo novu repliku? G. Šimičević.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče. Evo uvažena kolegice, u pandemiju koju zapravo i najveći svjetski zdravstveni autoriteti ne mogu dati dobar odgovor, mislite li vi da je hrvatska Vlada, ministar Beroš i Stožer vukli kvalitetne i dobre poteze? Jedno i drugo, priključujete se vi isto pohvalama svih zdravstvenih djelatnika koji su dali izuzetan obol u suzbijanju pandemije, još uvijek rade i nažalost ne znamo kad će biti kraj. I samo se moram osvrnuti za kraj, da g. Raspudić, njega nema ovdje, da on sluša g. Bulja što govori, onda bi znao zapravo točno što je govoriti izvan teme. Hvala.
... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Odgovor, odgovor, izvolite.
Hvala vam g. zastupniče Šimičeviću na vašoj replici, kao što sam rekla u svom uvodnom dijelu govora, smatram da je Hrvatska i Stožer zajedno i sa ministrom Berošom i Božinovićem u slučaju suzbijanja bolesti koja je uzrokovana virusom Covid-19 poduzela sve potrebne aktivnosti na vrijeme i kao što ste sami spomenuli, postoji nepredvidivost te bolesti i ne znamo kako će se ponašati i u skladu sa tim okolnostima u kojima jesmo, nastojimo zaštiti s jedne strane zdravlje ljudi, s druge strane, očuvati radna mjesta koja su nam također, važna da bi sustav funkcionirao. Mene čudi da se ovdje neki zastupnici javljaju kritizirajući to što se osvrćem na situaciju u Sisačko-moslavačkoj županiji, koju je osim, naravno, pandemije Covid-19 i zadesio strašan potres i gdje nažalost imamo još nekih drugih problema koji nas muče tako da bi bilo dobro ustvari [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] da se pusti govornika da odgovori na ono pitanje koje mu je postavljeno, [[Upadica: Hvala.]] a ne da se pokušava propisivati što bi govornik trebao govoriti.
Hvala lijepa. Gđa. Marija Selak Raspudić, replika.
Uvažena zastupnice Petir, slažem se s vama da nismo više u komunizmu i vjerujem da vam je taj mentalni sklop dobro poznat budući da ste određivali PR za zadnjem predsjednika Predsjedništva Jugoslavije Stipu Mesića, no na tragu vašeg novog njegovanja demokratskih praksi, zanima me, što radite kao iskusna europarlamentarka da upozorite vladajuću većinu čiji ste trenutni dio da se nešto učini i na europskoj razini, kao što čine druge suverene zemlje da bi se ovi ugovori koji nas sve muče, a tiču se ugovori proizvođačima cjepiva budu transparentniji i dostupni široj javnosti, a i da se mogu prilagoditi potrebama tržišta, onoga što mi zahtijevamo, da nisu ovakvi lihvarski i nama nepoznati kao što je trenutno situacija? Jeste li razgovarali i hoćete li razgovarati s nekim unutar Vlade da se potaknu inicijative na tom tragu?
Hvala. Izvolite gđo. Petir.
Poštovana kolegice Selak Raspudić. Vi se već jako dugo spuštate na osobnu razinu u rasprava u HS-u, to vašem položaju i u Saboru i u akademskoj zajednici ne služi na čast, ali o tome pružate sliku cjelokupnoj javnosti da vidi da nemate argumente nego da želite ljude diskreditirati samo zato što se s njima ne slažete u njihovim pogledima na svijet. Kad je riječ o razgovorima o cjepivu, da, razgovarala sam sa premijerom, i premijer je razgovarao na EU vijeću prošlog tjedna o toj temi. Inzistiralo se da se ugovori ispoštuju, tim više što je EU uložila znatna financijska sredstva kako bi sa AstraZenecom došla do odgovarajućih rješenja i sigurno se neće stati na ovoj situaciji na kojoj smo danas. Inzistirat će se da se ona cjepiva koja su naručena plate i isporuče i da ljudi dobe cjepivo koje im je nužno potrebno.
Hvala lijepa. Nemate više replika. A, da, dobro, povreda Poslovnika.
Čl. 238. uvažena zastupnica Petir me omalovažavala i iznosila neistine na moj račun. Ja niti dugo niti ikako osobno vrijeđam ikoje saborske zastupnike, a ovo na što sam se referirala, odnosilo se na njezinu raniju repliku i konkretno se ticalo njezinog javnog, a ne osobnog djelovanja, nije valjda da ga se srami.
Dobro, razjasnili smo tu stvar, da nije bilo nikakve uvrede, a sada je gđa. Petir također, tražila povredu Poslovnika.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. jer ovo je bila replika, a ne nikakva povreda Poslovnika. Osim toga, jasno je u više navrata kolegica Selak Raspudić omalovažavala, ne samo mene nego i druge. Vječno docira i pametuje, drži se moralnom vertikalom, a mislim da za to nema apsolutno nikakvo pravo i mogu samo reći da mi je žao što se spušta na ovu razinu rasprave.
Gđa. Petir, nije bilo pitanje o istini nego o omalovažavanju, što stoji u čl. 238. i razjasnilo se da nije bila ta namjera i da nije bilo to pa onda ja mislim da možemo završiti s time. Nije bilo pitanje, bilo je pitanje o istini, slijedila bi opomena ali je bilo pitanje o omalovažavanju odnosno uvredi u ustanovili smo da ona nije bila upućena javnosti itd., to su što drugim riječima znači da nije upućena nikakvoj osobi. Jesam dobro shvatio, gđa. Selak? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ja znam da je sve u redu unaprijed, ali jesam dobro shvatio? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dobro, hvala [[Upadica Selak Raspudić: Ja se uvijek slažem sa autoritetima.]] U redu, hvala, hvala, shvatio sam. Nije bilo pitanje da li je u redu ili ne, nego da sam shvatio. Gđa. Juričev Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, državna tajnice, kolegice i kolege. Pa evo, ja bi se osvrnula na onaj dio izvješća koji se odnosi na učinke provedba mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti na području turizma. Naime, znamo da je privremeno obustavljen rad u ugostiteljskim objektima, pružanje usluga osim za one usluge u objektima hotela, kampova, učeničkih i studentskih domova i to samo za one korisnike kojima se pruža i usluga smještaja. Znači u svim ostalim je obustavljen rad odnosno omogućen na poseban način tako da se mogu osobno preuzimati usluge odnosno proizvodu u ugostiteljskom objektu ili dostavljati hrana iz ugostiteljskog objekta na sama vrata doma. Tako da su došle, došlo je do bitnih promjena u strukturi ponude i imamo neke čak i pozitivne primjere u kojim se neki restorani okreću dostavi a ne više usluzi u samom objektu. Naročito je pogođen onaj sektor ugostiteljstva koji se odnosi na organiziranje događaja. Sve to naravno je utjecalo i na velike gospodarske promjene, posebno u tom sektoru. Moramo znati da je turizam naša strateška djelatnost, da ona ima značajan udio u Hrvatskom BDP-u i da ono zaslužuje posebnu pažnju. Vrijeme za koje se podnosi ovo izvješće imalo je i turističku sezonu. Na samom početku u proljeće prošle godine, predviđali smo i bili smo sretni kad se govorilo da bi mogli navući 30% prometa iz rekordne 2019.g., na kraju mogli smo vidjeti da je srpanj i kolovoz dosegao čak 62% noćenja iz 2019. koja je bila rekordna godina i imala je puno bolje brojke nego što je to imala 2018. a ona opet u odnosu na one ranije, ukupno ostvarili smo preko 54 milijuna noćenja. Međutim treba reći da su financijski rezultati bili znatno, znatno lošiji. Upravo zato je Vlada odgovorila i prema tom sektoru različitim gospodarskim mjerama, od tog da su osigurane minimalne plaće za očuvanje radnih mjesta, da su osigurana sredstva, povoljni krediti za likvidnost a čak i pokriće čitavog djela ili djela fiksnih troškova. Jučer smo vidjeli da je Hrvatska udruga turizma apelirala pa i ja ovom prilikom, da moramo zadržati povoljne trendove kao preduvjet za dobru sezonu. Sezona koja nam slijedi, ona će pokazati opet neke nove brojke, imat ćemo neke nove dolaske, noćenja i sl., i jako je, jako bitno da nju pripremimo što bolje i kvalitetnije. I oni sami kažu da je tu najbitnija disciplina i evo ja ću citirati kaže „kvalitetna epidemiološka situacija i percepcija sigurnosti destinacije ove su godine preduvjet ostvarenja značajnijeg turističkog prometa zbog toga moramo nastaviti s dobrim trendovima i spremno dočekati početak turističke sezone.“ S obzirom da vidim da mi vrijeme curi, samo bih još podsjetila šta je u drugim zemljama jer dosta kritika ima kako to neke druge zemlje rade puno bolje, puno kvalitetnije. Imamo najnovija istraživanja u 100 zemalja koja kaže da je Novi Zeland najbolje odgovorio na pandemiju. I to zato što je zatvorio granice, rano uveo opću karantenu. Hrvatska se na toj ljestvici od 100 zemalja nalazi na 54. mjestu između Švicarske i Njemačke. Ne stoji konstatacija da smo najlošiji, da to loše radimo jer evo upravo ovi pokazatelji a istraživanje je to radilo na taj način da su gledali koliko je potvrđenih slučajeva zaraze, koliko ima smrtnih slučajeva, koliko je odnos stope zaraženih i umrlih na milijun ljudi, omjer zaraženih i testiranih i broj testiranih na 1000 stanovnika. Bez obzira što sigurno ugostitelji nisu zadovoljni što još uvijek moraju biti zatvoreni, ali sam sigurna da je to ulog u dobru turističku sezonu. Sve ono što se nije moglo ostvariti i sva ona radna mjesta koja su mogla biti izgubljena, upravo je Vlada pokrila i to sa ništa manje nego gotovo 10 milijardi kuna koje su osigurali za isplatu i spašavanje 600 000 radnih mjesta i plaćanje doprinosa a u studenom sa dodatnim mjerama i osiguranjem dodatnih oko 2,1 milijardu kuna, za ono kao što sam nabrojila [[Upadica Radin: Vrijeme.]] i likvidnosti. Hvala lijepo.
Prešlo smo vrijeme već. Dosta jer smo raspravljali o drugim stvarima ovdje. I sada repliku ima g. Nino Raspudić.
Poštovana zastupnice, spomenuli ste naše ugostitelje i njihove probleme. Ja ću ponoviti ovo što sam ranije rekao, to je da bi ljudi su spremni na žrtvu i na disciplinu i na veće zatvaranje kad vide jasne parametre i razborite razloge zašto je to potrebno učiniti. Ali kako komentirate recimo ovu činjenicu da kafići ne mogu dati kavu za van a pekarnice ili benzinske pumpe mogu? To je jedna stvar. Drugo, mjere se uvijek trebaju odmjeravati uzimajući u obzir ne nekoga apstraktnog čovjeka nego ono što se događa u realnosti. Ako prošetate niz Bogovićevu, ili na splitsku rivu, što ćete vidjeti? Vidjet ćete ljude koji su uzeli tu kavu u pekarnici ili neko piće ponijeli sa sobom i stoje na bliskoj udaljenosti bez maski, razgovaraju, druže se na mjestima gdje su se inače družili. Zašto ne mogu se otvoriti terase restorana i kafića kad su ljudi već u praksi u toj vrsti kontakta? Tu mi se čini da je malo trebalo imati više senzibiliteta i razboritosti i obraćati pozornost na ono se događa u praksi, a što ne možemo zatvoriti drugačije [[Upadica: Hvala.]] osim potpunim lockdownom ili [[Upadica: Hvala lijepa.]] policijskim satom.
Hvala lijepa. Izvolite, odgovor.
Kolega Raspudić tu se čak mogu složiti sa vama, ali jednostavno dugo sam radila upravo u ugostiteljstvu iz, na ispuštanju rješenja pa ste imali apsurd imate u trgovini kad se pruži piceta onda je to trgovačka djelatnost, a kad se to radi u restorana ili u nekoj piceriji onda je to ugostiteljska djelatnost. Ugostiteljska djelatnost ima svoje zakone, pravilnike i podliježe jednim propisima, ovo drugo ili ne znam prodaja odojka iz nekog pokretnog vozila ili ista takva prodaja u nekoj papirnatoj ambalaži za kući iz ugostiteljskog objekta. Tako da tu se mogu složiti sa vama da bi bilo pravično kada bi se, ako se već može ponijeti kava za kući da to mogu i ugostiteljski i trgovački objekti bilo iz kategorije restorana, bilo iz kategorije kafe barova.
Hvala lijepa. Gospođa Selak Raspudić.
Uvažena zastupnice svjesni smo toga da je turizam što god mislili o tome, grana o kojoj doista mnogo ovisimo. No, pojavio se jedan problem budući da nam sezona uskoro dolazi. Budući da recimo se škole mogu otvarati ovisno o tome što pojedina županija odluči, neke županije koje bi se već sam možda i među prvima mogle otvarati, otvoriti svoja vrata djeci, mislim na škole, odlučile su se djelomično ipak i pričekati jer ih je strah nekog novog vala zaraze koji bi mogao ugroziti sezonu koja dolazi. Što učiniti u toj situaciji? Je li fer da se takve odnose koje imaju u prvom redu brigu za turistički sektor donose na uštrb djece ili i imaju li uopće pravo škole odlučivati tako, tko bi tu trebao imati prioritet?
Hvala, odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Selak Raspudić ova pandemija nije od jučer, od 3. mjeseca radi i funkcionira stožer i imali smo mjere koje su bile na nacionalnom nivou, pa onda smo imali period kada se to spustilo na županijski nivo, pa onda se vidjelo da i to baš nije najbolje, tu treba jako, jako dobro izbalansirati. Kao što smo govorili ne samo o turističkom sektoru nego sad kad pričamo i o djeci i o svim kategorijama naših građana ili starcima u staračkim domovima jako dobro treba izbalansirati i vidjeti kako nanijeti što manju štetu po pitanju pandemije Covida, a s druge strane ne nanijeti štetu nekom ili gospodarstvu kad je u pitanju turizam ili obrazovanju ili kad je u pitanju starija populacija kako će to na njihovu psihu utjecati i kakve posljedice možemo imati jer ovo zaista predugo traje.
Gospodin Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Juričev kazali ste u svom izlaganju o 100 zemalja osvrćući se na Novi Zeland, njihove mjere, a mi smo danas bili svjedoci gdje se pokušavaju mjere i odluke našeg nacionalnog stožera uspoređivati sa BiH. Osobno mislim da je to neusporedivo iz razloga između ostaloga što je RH obavila preko milion i 175 tisuća testiranja dok je za isto razdoblje BiH nešto više od 395 tisuća. Jednim dijelom je to i zbog toga što smo mi članica EU, što imamo veću ekonomsku snagu i možemo si priuštiti nabavku ovaj testova dok vjerojatno u BiH da su se primijenile mjere kao u RH i da nisu radili određeni gospodarski subjekti i onako na neki način siromašniji su od nas i vjerojatno bi imali i goru situaciju nego mi.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Begonja, dobro je da i kolege koji su prozvali naš stožer i željeli nas usporediti sa stanjem u BiH ovo čuju, a i svi naši građani jer nemalo je slučaj da znaju ljudi reći evo tamo je sve otvoreno, a tamo nisu tako strašne brojke. Međutim, upravo problem je broj testiranih. Nemojmo zaboraviti u kojem smo periodu godine da imamo tamo ne znam da je čest slučaj bio da se ide na Jahorinu na skijanje, isto tako i naši susjedi Slovenci kao što se nas prozivalo da smo možda drugačije pristupili u 5. mjesecu kad je slijedila naša turistička sezona tako vjerojatno i oni su možda neću reći sa brojkama kalkulirali, ali sa forsiranjem sa nekim mjerama prije svoje takve sezone.
Gospodin Bulj.
Kolegice Branka drago mi je što ste prihvatili prijedlog tj. složili se da ugostiteljski objekti trebaju se otvoriti jer je bez, uz epidemiološke mjere, kao što rade benzinske crpe i brojne druge pekarnice ili ne znam što, pod istim uvjetima, ni manje ni više jer ovako je velika šteta ljudima koji se bave ugostiteljstvom, restoranima i sl. Moje pitanje vama je da li ste upoznati pošto dolazite iz te županije, a stranka je vaša na vlasti da djelatnici, medicinsko osoblje opće bolnice veteranske i Opće bolnice Hrvatski ponos u Kninu ne primaju putne troškove, 7 mjeseci putne troškove medicinsko osoblje koje skrbi o građanima u jedinoj bolnici u Dalmatinskoj zagori. Očekivao sam od ministra da će dati odgovor, on je to odšutio, mislio je da će proći. Pitam vas, što ćete vi poduzeti kao zastupnica vladajuće većine [[Upadica: Hvala.]] prema toj ogromnoj nepravdi u ovoj Covid krizi?
Hvala gospodin Bulj. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Bulj, najprije nemojte mi stavljati u usta riječi nisam rekla da sam ja za otvaranje objekta, ali i ja smatram da možda je logično ako se može uzeti kava na pumpi ili u nekoj trgovini da bi isto tako moglo se uzeti na prozorčiću nekog kafe bara. Što se tiče ovog drugog dijela kad su u pitanju putni troškovi, ministarstvo odnosno HZZO uredno dostavlja sredstva svim bolnicama tako isto i bolnici u Kninu. Međutim, s obzirom da oni nemaju dovoljni broj usluga koje pružaju znamo da je sada zbog specifične situacije ljudi nerado idu na druge preglede, znači ne mogu ni ispostavljati dovoljno faktura odnosno premašiti taj svoj limit pa dobiti dodatna sredstva. Stvar je uprave bolnice i toga u kojem smjeru će usmjeriti ona sredstva koja dobijaju iz HZZO-a. Netko će dati prioritet plaćanju lijekova, netko isplati osobnog dohotka [[Upadica: Vrijeme.]] netko putnih [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] troškova.
Gospodin Miro Bulj je tražio povredu Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Uvažena kolegice Branka povrijedili ste Članak 238. gdje ne odgovarate na pitanje nego govorite dezinformacije. Djelatnici i medicinsko osoblje ne primaju putne troškove. One gospođe koje rade i ljudi koji rade iz Sinja, Šibenika, Drniša, Splita ne primaju putne troškove 8 mjeseci. Što ste vi poduzeli i vaš ministar koji šuti, koji je [[Upadica: Hvala.]] maca popala jezik u ovoj krizi i prema tom odnosu prema tim ljudima koji rade.
Pustio sam vas da govorite, znate bolje od mene da je to replika i to je druga opomena, a nema tu odgovora na to i sad idemo na repliku gospođe Marije Jeklovac.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegice u svojem izlaganju rekli ste da je vrlo važno da u periodu slijedećih par mjeseci odnosno kad počne turistička sezona budemo imali status sigurne turističke destinacije. I mislim da je i to važan faktor kod odlučivanja o tome kojom brzinom ćemo popuštati određene mjere. Ono što sam već rekla i u svojoj raspravi sigurno je da bi svi mi volili, a i Vlada bi najradije kad bi sve funkcioniralo normalno i svima bi to najviše odgovaralo, međutim odgovornost je na onima koji donose odluke temeljem određenih parametara, a to je u ovom slučaju stožer. I sigurno je da će oni donijeti najoportunije odluke jer će se njih i prozivati i za navedene odluke nakon što te mjere pokažu određene rezultate. Vidjeli smo da su i naše susjedne zemlje, a vezano na ovu turističku zimsku sezonu isto tako prije nje donosile odgovarajuće mjere, a sve u vidu da im ta sezona bude uspješna, mada na kraju nije uspjelo, jel.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Jelkovac znamo isto tako da i u proljeće kad su se, kad smo imali prvi val i prvo zatvaranje da je bilo nezadovoljstva. Onda smo sa ponosom govorili kako je to bilo jako dobro jer smo onda odradili turističku sezonu jako dobro, kažu jednu od najboljih na Mediteranu da smo imali i da sad ne ponavljam ponovo brojke kakve smo imali i ostvarili u 2020. preko 54 milijuna noćenja. A još jedanput bi kolegi Bulju rekla da sam odgovorila, HZZO u cijelosti što znači Vlada, ministarstvo ispunilo svoju obvezu prema kninskoj bolnici, a na njima je da procijene da li prioritet plaćanja daju isplati lijekova, potrošnog materijala, plaća ili putnih troškova.
Hvala lijepa, nemate više replika, je ima da, gospođa Ahmetović, ispričavam se [[Upadica: Hvala.]] i nije prvi put jel da. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice zastupnice s obzirom na kvalitetu dokumenta o kojem danas raspravljamo moram priznati da ste izvukli najbolje od sebe da uobličite svoju raspravu. Ja vas molim s obzirom da ste se pozvali na to da raspravljate o učincima provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti na području turizma i sporta, a koji je u ovom izvješću zauzeo stranicu i pol, da mi navedene barem jedan jedini učinak koji je pod poglavljem pod nazivom Učinci provedbe mjera, naveden. Molim vas da iskoristite minutu svog odgovora, pročitajte još jednom stignete u minutu s obzirom da ste se o tom poglavlju pripremali i da mi navedete, citirate jedan, jedini učinak. Hvala lijepa.
Hvala, odgovor.
Konačni učinak svake ove mjere je broj zaraženih, a vidimo da oni iz dana u dan i tjednom padaju. Pa zbog toga i imamo ovo izvješće i zato imamo broj. Pa ne možemo znati koliko vezano za ovu mjeru imamo 3 odnosno 5% manje zaraženih.
Gospođo Ahmetović ne možete tako, ne možete tako. Ste gotovi sa odgovorom [[Upadica: Da, da.]] da. Gospođa Ivana Posavec Krivec replika.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Kolegice zastupnice ministar Beroš je izjavio nismo uspjeli djelovati na kolektivnu svijest da se ljudi ne okupljaju stoga će kafići morati ostat zatvoreni, parafraziram. Sad mi vi molim vas lijepo recite kako će ovi ugostitelji izdržati da ta turistička sezona bude uspješna kada oni ni danas ne znaju kada će njihova vrata biti otvorena? Kako će oni izdržati kad se kraj njih stvara nelojalna konkurencija koja im prodaje kave, danas je to coffee to go, sutra će možda biti čaj, sokovi i nešto sl.? kako će oni izdržati kada ove 4.000 kuna o kojima ste pričali i rekli da je Vlada dala 10 milijardi kuna za očuvanje radnih mjesta, još nažalost nisu isplaćeni niti prosinac, a nažalost nekima niti za studeni. Kada će doći ta uspješna sezona u kojoj će turizam spasiti hrvatsko gospodarstvo?
Hvala, odgovor.
Ja sam sigurna da će biti 2021. turistička sezona uspješna i da će brojke biti dobre, ali zato moramo svi zajedno biti disciplinirani i moramo sve ono što kaže stožer i njihove preporuke poštivati i sigurno da onda možemo puno bolju situaciju i očekivati. Kao što sam rekla vidi se evo na primjeru Novog Zelanda koji je najbolji i najbolje je odgovorio, odgovorio pandemiji upravo zato što je na vrijeme bio zatvoren, a ne one zemlje koje se skroz otvaraju. Što se dogodilo sa Brazilom i SAD-om? Oni su ignorirali maske, nisu htjeli ići na zatvaranje i sad imaju najveće probleme. Prema tome uvjerena sam i turistički radnici koliko god im je sad teško oni ugostitelji znat će zbog čega je ovako teško i sigurno da je veliki ulog sada ne raditi, ali u cilju dobre turističke sezone sigurno da u 9. mjesecu će biti zahvalni što smo bili disciplinirani i što je ovo nešto duže trajalo.
Fala lijepa. Gđa. Dalija Orešković.
Uvažena zastupnice, uspješnost mjera pogotovo kada govorimo o ograničenjima koja su nametnuta gospodarstvu ne ovisi o broju zastupnika koji cijeli dan ponavljaju ono što od njih očekuje da govore vladajući i vlada. Uspješnost mjera mjeri se po stvarnom stanju na terenu, a ona uvelike odstupa od svega onoga što ste vi govorili danas. Dva argumenta vas demantiraju i govore u prilog tome da stanje nije nimalo dobro. Prva to je činjenica da nisu svi gospodarstvenici dobili isplate i potpore kao što se to u medijima najavljuje i obećava, a drugo to je najveći problem, mjere su vrlo često nelogične i kontradiktorne, besmislene, vidi se velika diskrepancija između onoga što se nameće jednima, a dopušta drugima. Mene čisto iz znatiželje zanima, vidite li vi bilo gdje problem u onome što je do sada provodila vlada putem svog stožera?
Fala. Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Orešković. Vi jako rado koristite riječ „laž“. Jel iko sa ove strane sabornice izgovorio neku laž? Da li je laž da smo mi u 2. mjesecu, 29.2. prošle godine imali milijun i po osiguranika, a onda u listopadu 2.210 novih, više osiguranika? Da li je laž kad kažemo da smo imali turističku sezonu najbolju na Mediteranu? Da li je laž kad mi kažemo da smo imali u srpnju i kolovozu 64% noćenja u odnosu na 2019. rekordnu godinu? Šta je od toga laž? Daje se 4.000 kuna + doprinosi po radniku, da kasni slažem se, svi bi volili da to ide brže i da, da mogu ljudi odma ne znam do 5. u mjesecu dobiti za prethodni mjesec, al će sigurno dobiti. Taj novac će naši ugostitelji i naši poduzetnici dobiti sa nešto zakašnjenja vjerojatno.
Gđa. Orešković je tražila povredu Poslovnika, budite jasni.
Dakle, ja ću se pozvati na 238., možda ne odgovara baš ovoj situaciji. Vi kažete laž. Kolegice, ja nisam nigdje izgovorila laž. Ja sam rekla da vas stvarno stanje demantira i uistinu vas demantira. Dakle i sami ste priznali činjenicu da ljudi kojima su potpore potrebne da ovog trena mogu održati svoje poslovanje, te potpore ne primaju, dakle to je činjenica i konstatacija…
Sa zakašnjenjem.
… koja demantira ono što vi govorite, ali ja nisam izgovorila riječ „laž“, nego činjenice.
Ne, ne niste, ali to rado koristite.
Pustio sam, pustio sam vam odgovoriti, bila je replika, znate bolje od mene i ovaj nažalost vam moram dat opomenu jer tako piše u Poslovniku. g. Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Martinčev, ne trebate se uzrujavati zbog naše oporbe, njima je i tako ovo sve bez veze. Ako ste primijetili njima ovo izvješće ništa ne valja iako su nas ovdje maltretirali danima do kad ćemo ga donijeti ili kad će oni imati priliku da mjesečno o njemu raspravljaju, ne. Tako da sada kad smo donijeli sada im ne valja, sad nema … [[Govornik se ne razumije]] kao jučerašnja strategija, ništa im ne valja, samo je skupo itd. Zašto? Jalni su. Poznati hrvatski jal i njima on ništa ne valja, što god mi napravimo ne valja. Taman kad su mislili da imaju temu, ništa, pa se sjetite što su radili. Kad su imali 4000 zaraženih dnevno onda su rekli što niste zatvorili 8. mjesec, ne. Sada kada smo malo pali, poboljšali se, sad kažu šta niste otvorili juče. I oni to mogu radit, ali mi ne, mi smo odgovorni, mi smo rekli narodu da ćemo se brinuti da budu sigurni i da budemo najbolji što možemo bit i to je razlika između nas i njih i nemojte se radi njih uzrujavati.
Hvala lijepo kolega Boriću, upravo tako. Mi smo odgovorni i mi smo odgovorni za i zdravlje i gospodarsku sliku RH i naši građani su nama dali povjerenje. I zadnje brojke ponovno i ankete pokazuju da imamo dva puta bolje, bolje pokazatelje, da imamo veću podršku nego što ima najveća oporbena stranka, o malima neću ni govoriti.
Nemate više replika i sada je na redu gđa. Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Naravno da ću kritizirat ovo izvješće i metodološki i sadržajno, vrlo razumno, vrlo racionalno. I žao mi je da je tu samo predstavnik vlade ministar Beroš jer ću pričati o temi koja se ne tiče Ministarstva zdravstva, tiče se Ministarstva gospodarstva, a vidjela sam da je i MUP zastupljeno ovdje, pa mi je žao da se nije i poglavlje koje se ticalo gospodarstva imenovalo poglavljem iz područja Ministarstva gospodarstva kao što je učinjeno sa poglavljem iz područja MUP-a ili Ministarstva zdravstva. O čemu se radi? Metodološki mi danas govorimo o izvješću o učincima provedbe mjera. Za sve one koji ne znaju učinak je posljedica ili rezultat neke aktivnosti. Aktivnost jeste mjera odnosno mjere koje su poduzete za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti. Jesmo to razriješili? Mislim da jesmo. Ali o učincima ovdje ni slova. Ja nisam uspjela u cijelom izvješću, a niti u poglavlju na koje se želim referirati, a to je poglavlje učinka mjera na gospodarstvo, na području gospodarstva pročitati niti jedan jedini učinak, pronaći niti jedan jedini učinak, kako je jedna mjera utjecala na gospodarstvo, na broj zaposlenih, na broj nezaposlenih, na broj zatvorenih poduzeća, na broj poduzeća kojima su smanjeni prihodi, bilo što, niti jedan jedini učinak. Neću se osvrtati na to da je čak i u tom poglavlju koje se tiče gospodarstva učinjen propust copy paste metodom di su i fontovi različiti i to pokazuje da se vrlo površno i vrlo na brzinu ovo izvješće nekako sklapalo. Meni je žao, znam da sva ministarstva imaju jako puno posla, ali imaju i jako puno zaposlenih koji su zaista mogli ovo puno bolje učiniti. Člankom 47. Zakona o zaštiti pučanstva propisana je između ostalog i mjera koja se tiče gospodarstva, a to je zabrana uporabe objekata. Dakle, bilo bi dobro da smo u poglavlju učinci provedbe mjera, a to je i zabrana uporabe objekata ako se tiče primjerice ugostiteljskog objekta, o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti na području gospodarstva, bilo bi jako dobro vidjeti što je učinak toga, ne vidim. Na dvije stranice govori se o strateškim robnim zalihama, o nabavi zaštitne opreme, a ni riječi o utjecaju tog zakona na gospodarstvo iako se poglavlje zove Učinak provedbe mjera na području gospodarstva. Nema statističkih podataka o tome koliko je poduzeća zatvoreno, koliko je radnika otpušteno, koliko je smanjenje prihoda u proračuna zbog toga po pojedinim stavkama, koliko je poduzeća iskoristilo mjere očuvanja radnih mjesta, koliki udio poduzeća je koristilo HABOR-ov ili HAMAG-ov kredit, koliko subvencija je upumpano u javne gubitaše, ništa. Nema dakle sustavnog ni preglednog popisa mjera, gospodarskih mjera koje su donesene u ovom domu, niti rezultata koji su proizišli iz tih mjera. A znamo i mi i vi kakve god da jesu te mjere neke su donesene, tražilo se puno više, ali znamo da su donesene pa meni nije jasno zašto ih niste pobrojali, zašto niste pobrojali onda i statističke podatke i rekli ta mjera je donijela to, ta mjera je donijela to. Ja zaista ne vidim razlog, dobronamjerno to govorim, dobronamjerno to govorim. I posljednji podatak o zaista učincima mjera je onaj koji je objavljen je onaj iz listopada. Znate koji je učinak? Učinak je da su poslodavci koji traže potpore u listopadu 25.000, mikro 600, malih 150 i 25 velikih. Pa vi vidite koliko oni zapošljavaju. Imamo i te podatke, ali zadnji podaci su iz listopada. Što je sa studenim, što je sa prosincom kad su donesene te mjere, kraj studenog i prosinac gdje je najviše gospodarstvo pretrpilo. Zašto nisu te mjere navedene i zašto nisu navedeni učinci tih mjera? Meni je naprosto nevjerojatno da čitamo odnosno dobijemo materijal izvješće o učincima mjera, a da o učincima mi danas ne možemo raspravljati jer nisu navedene ili ih nema ili su jako loše pa se skrivaju. A imaju te mjere jako velike reprekusije na gospodarstvu. Toga smo svi svjesni. Hvala lijepa.
Hvala i vama, imate nekoliko replika. Prvu repliku je tražio gospodin Matko Kuzmanić.
Hvala predsjedavajući. Naime kolegice Ahmetović vi očito niste pažljivo slušali gospodina Borića maloprije kada vam je reko čemu ti podaci kad s druge strane imate jednu odgovornu većinu. Onu odgovornu većinu koja već jedanput se ko paun se šepurio kako su pobijedili koronu i kako korone nema, a onda nam se vratio taj udarac gori nego što smo i, jednostavno desilo nam se nešto neočekivano što nitko nije mogao očekivati u 3. mjesec, a mi smo za pandemiju sada znali. Mi smo nespremni ušli u ovu drugu, drugo poluvrijeme borbe sa koronom i ono što se sada građanima pokušava prodat od strane odgovorne vladajuće većine da je situacija puno bolja nego što je, a nažalost nije. Naše gospodarstvo je na izdisaju, turistička sezona nam je upitna i ne znamo što nas čeka za mjesec, dva ili tri hoće li se pojaviti treći val, novi soj, što će nam se desiti. Znači zbog loše pripreme drugog vala pandemije koji je cijela Europa očekivala, mi smo nažalost ušli potpuno [[Upadica: Hvala.]] nepripremljeni i ne razumijem kako vi to do sada niste shvatili.
Hvala lijepa. Gospođa Ahmetović.
Hvala lijepa. Pa ja nisam očekivala puno više, niti od zastupnika Borića, niti od bilo kojeg zastupnika iz vladajuće većine. Međutim, ja ih razumijem oni ni ne mogu drugačije braniti ovo izvješće jer nemaju što braniti. Dakle, u njemu nema učinaka, u izvješću o učincima mjera nema učinaka. I njima ne predstoji ništa drugo nego se pozvati na rezultat izbora iz 2020. godine i reći mi smo tu vlast i bit će kako mi kažemo. Jednako tako se ponaša i predsjednik Vlade koji ne odgovara na aktualnom satu na pitanja nego se poziva na nekakve doskočice, na narodne poslovice, osobno diskreditira ljude i jednostavno izbjegava odgovoriti na vrlo konkretno pitanje. Ono što je problematično jeste to što smo mi danas potrošili po čitav dan svaki od nas zastupnika raspravljajući o izvješću koji nije izvješće. I meni je nevjerojatno ministre da su vas stavili u tu poziciju da kao ministar zdravstva branite nešto čega [[Upadica: Vrijeme.]] nema.
Hvala. Uvaženi potpredsjednik Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Ahmetović, naravno možemo se hvatati za riječi, da li ima ovolko riječi ili onolko riječi, ali kad govorimo o učincima, pa učinci su i vama i meni jasni. Iz vaših redova je sjetite se početkom epidemije bilo govora da će biti 400.000 nezaposlenih, jel ih ima? Imamo više zaposlenih nego što je bilo prije. Dakle, nije istina da je, imamo 400.000 zaposlenih, to je učinak. Učinak je i to koliko imamo danas ljudi na respiratoru, koliko imamo danas zaraženih ljudi, to je učinak. Možete čitati svaki dan iz portala, novina, televizije, ja ne vjerujem da itko ovdje nije svjestan toga ili vi možda mislite da smo u istoj poziciji kao neke daleko bogatije zemlje koje imaju puno lošije učinke za koje vi tražite. A priča o tome da mi nismo [[Upadica: Hvala, hvala.]] bili spremni za drugi val je čista glupost. Potpuno je [[Upadica: Hvala lijepa.]] isto kao što se spremamo [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] za mogući treći val.
Hvala lijepa. Gospođa Ahmetović.
Poštovani kolega Reiner, pa ja imam nekoliko problema sa vašom diskusijom, vi ili niste slušali o čemu ja govorim ili ste namjerno prešutjeli, što me ne čudi jer vi kao akademik, ja vjerujem da ćete se složiti ne biste ni pogledali studenta koji napiše naslov Učinci provedbe mjera, a onda nije sposoban napisati jedan jedini učinak. I ako vi meni govorite što su učinci ja vas pitam, a zašto kad ima toliko učinaka te učinke niste napisali u dokumentu izvješće o učincima provedbe mjera? Mi smo ovdje saborski zastupnici koji moramo predstavljati narod, narod nas je izabrao da ih predstavljamo, a mi nismo sposobni napisati izvješće o učincima mjera, ni jedan jedini učinak. Čega se sramite? Da li ih ima? Nema ih jer biste ih inače napisali, inače biste ih napisali.
Zanimljiva diskusija, izgleda da ima više uspjeha nego što piše u izvješću. Replika, g. Željko Pavić.
Nažalost, u izvještaju nema nijednog učinka tu je problem, tako da možemo ih nabrojiti puno koje čitamo iz novina, ali da li je navedeno u samom izvješću nije, definitivno nije, tu je kolegica sigurno u pravu. Kolegice ima tu još jedan problem, mi smo sada trebali na temelju svih tih podataka zapravo nešto naučiti, trebali smo imati već nekakvo iskustvo na temelju kojeg … kada se pojavi novi val krize. Prema tome, ne samo da smo bili zakinuti za nekakve podatke, za numeričke podatke, za pravo izvješće koje bi nam nešto značilo, mi smo zakinuti zapravo i za buduće korake koje bismo mogli poduzeti ukoliko dođe do novog vala.
Hvala. Gđa. Ahmetović.
Hvala lijepa. Pa upravo mi je zbog toga nevjerojatno da si vladajući nisu dali truda napisati, upisati jedan jedini učinak. Da sam ja vladajući ona bih se pohvalila ovime što sad pokušavate imputirati da postoje učinci, ne znam zašto se niste pohvalili. Pa nije valjda da je zaista istina ono što je predsjednik Sabora rekao da je problem „u priglupim ljudima“, pa nemojte mi to govoriti. Dali smo vam doslovno prostor da se pohvalite učincima vaših mjera i naravno tu bi bilo i prostora da se onda raspravlja o tim učincima i da se predlože možda oštrije mjere ili manje oštre mjere ili drugačija vrsta mjera onda bismo mogli govoriti o nekakvoj usporedbi i reći što nam je dalje činiti. Ovo je zaista podcjenjivanje zdravog razuma i rasprava svih zastupnika ovdje je trebala izgledati tako da odšute, stanu i odšute jednu minutu jer nemaju o čemu raspravljati.
Hvala lijepa. g. Ante Deur povreda Poslovnika.
Poštovana zastupnice. 238. sigurno nazivanjem vaših kolega da su glupi, vi to u vašem klubu trebali ste godinama već uvježbati koliko ima glupih. Hvala vam.
g. Deur moram vam dati opomenu jer je bila replika. … [[Upadica se ne razumije.]] Dao sam opomenu, mislim dao sam opomenu. A u čemu imate sada povredu Poslovnika? O istoj stvari? Vi znate da … opomena, ako je opomena je opomena, ne mogu dati sada četiri opomene. I ja ću dati riječ umjesto povredama Poslovnika g. Raspudiću za repliku.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Ahmetović. Nadovezujući se na ovo što ste rekli, da ne dostaju učinci, ali primijetio sam da nedostaje još jedna stvar u izvješću, a to je kako se komuniciralo s javnošću. Ništa o tome ne stoji u ovome izvješću, a to je jako važna stvar jer ako mi od građana očekujemo da poštuju neke mjere, da budu disciplinirani onda je trebalo osmisliti način na koji se s njima komunicira. I smatram da je to jedan veliki problem u radu stožera, osim toga što se 10 mjeseci zaobilazio Sabor. Imali smo neka PR štosove poput onih dječjih crteža super junaka sjećate se dobro svega toga onda smo imali jedan unikum u Europi, a to je da članovi stožera svaki dan imaju tiskovne konferencije, a onda svih 4, 5 članova ide na sve nacionalne televizije svaku večer. I onda se dogodilo ono da svaka inflacija dovodi do devalvacije i konfuzije ljudi ili da članovi Znanstvenog savjeta koji sad već mjesec dana se ne sastaje daju kontradiktorne izjave o istim stvarima u javnosti. Čini mi se to jako loše odrađen segment i da je to nešto što nedostaje u ovom izvješću, dakle kako se priopćavao taj rad i kako se kontakt s javnošću održavao. Hvala.
Vrijeme. Hvala. Gđa. Ahmetović, odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Raspudić potpuno ste u pravu. Naravno da je najveći problem to što u Izvješću o učincima provedbe mjera nema učinaka, dakle ne spominju se učinci, međutim da odgovorit ću na vašu repliku. Pa znate kakva je komunikacija vladajućih, premijer na aktualcu ne odgovara na pitanja, premijer i Vlada odnosno članovi Vlade na press konferencijama ne odgovaraju na pitanja novinara, dapače prozivaju novinare, da su novinari nečiji odvjetnici. Saborski zastupnici prozivaju oporbu i na svako pitanje ili raspravu saborskog zastupnika pozivaju se na pobjedu na izborima u 7.mjesecu 2020.g. dakle, komunikacija je nešto potpuno strano vladajućima i vladajućoj većini i nismo ni očekivali da ako neće usmeno komunicirat da će onda i pisano komunicirat pa ponavljam da javnost zna o Izvješću o učincima provedbe mjera nije naveden ni jedan jedini učinak.
Hvala lijepa. Gđa. Ahmetović gotovi smo s replikama. Sada je na redu g. Raspudić. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici. Mi u ovom Saboru smo dovedeni u stanje kognitivne disonance jer nam se poručuje u cijeloj ovoj priči oko covida da smo mi istovremeno i najnevažniji i najvažniji ljudi u Hrvatskoj. Najnevažniji smo jer očito 10 mjeseci do sada nije bilo nikakve pot - …pa nigdje ne donose parlamenti rebe da se izvješće podnosi Saboru, sasvim drugačije nego u drugim europskim zemljama i parlamentima. Čuli smo ove priče ne bi pa nigdje ne donose parlamenti da sad svi moramo izglasavat svaku mjeru, naravno da nije o tome riječ, al smo morali nekim normalnim ritmom barem mjesečnim ili dvomjesečnim pratiti što se događa, to je izostalo, dakle, mi smo nevažni. A onda s druge strane smo ispali odjednom silno važni jer je ova promidžbena akcija cijepljenja gdje u drugim zemljama se cijepi predsjednik, premijer, pa cijepio se i papa, kod nas nije ostalo na toj razini nego su počašćeni saborski zastupnici, pa su naše kolege koji nisu preboljele koronu imale priliku dobiti cjepivo iako su u 30-tim, 40-tim godinama iako su izvrsnog zdravlja dobiti to cjepivo prije ljudi kojima je to potrebno i koji se žele cijepiti. A onda se dogodilo nakon što je odrađena ta promidžbena akcija cijepljenja čime smo mi dali javnosti primjer, a istovremeno je kao sabor najlošije ocijenjen i najmanje je povjerenje građana u sabor, al eto baš takav sabor u kojeg nemaju povjerenja će im uliti povjerenje da se cijepe nakon što je obavljeno to cijepljenje u saboru, nakon što smo dobili HINA-inu najavu da župan Čačić se cijepi sa vijećnicima Varaždinske županije starijim od 65.g. gdje se opet postavlja pitanje zašto bi zdrav 66.-godišnji vijećnik u Varaždinu dobio cjepivo prije kronično bolesnog 90.-godišnjaka? Ali sve to na stranu, kad je sve to završilo sad smo saznali da cjepiva nema za one koji se žele, ponavljam, cijepiti i kojima je to potrebno. Cjepiva nema. Dogodio se jedan debakl na razini EU koji je iznenadio samo neupućene. Istu stvar strukturnu ste mogli vidjeti za migrantske krize, čim nastane problem ta okoštala birokratska struktura s potkapacitiranim očito kadrovima koji je vode se raspada. Pa imamo situaciju da Velika Britanija je cijepila 10% stanovništva, EU 1,9% ili da nam je Srbija sada 1000% više cijepila nego, nego Hrvatska. Mi smo čuli od ministra Beroša da ne zna kakvi su ti ugovori, mi imamo povjerenje, dakle na razini EU da netko misli, da netko odrađuje tu stvar dobro, a vidimo kako se odrađuje, cjepiva nema. Evo danas recimo i to cjepivo koje čekamo AstraZeneca danas Robert Koch Institut epidemiološki državni njemački izlazi s tezom da je nedjelotvorno za starije od 65.g. i da se na njih ne koristi, ko zna što će još sve izaći. Dakle, kad ga treba nema ga, a kad ga nećemo trebati vrlo vjerojatno ćemo ga imati i previše, pa ćemo ga ili donirati, a nije jasno kome jer drugi stoje bolje, ti adresati donacije ili ćemo ga morati skupo zbrinjavati, bojim se kao medicinski otpad. Na medije se neću više vraćati, znanstveni savjeti i konfuziju koju stvaraju u javnosti na izostanak parametara nego samo još nekoliko nelogičnosti. Nama prijeti ozbiljna akcija ugostitelja. Ono što smo vidjeli u Rimu akcija „Ja otvaram“, „IoApro“, dakle da će ljudi jednostavno otvoriti i da će neki ljudi drugi dolaziti, ne mogu opstati jer doživljuju nelogičnima ove mjere da kafić ne može dati kavu za van, a, a pekara može. Il da ne može otvoriti taj stol bar stojeći na terasi, a ljudi ionako tu stoje sa tom kavom iz pekarnice, stoje jedni uz druge, dakle potpuna odvojenost od stvarnosti. Zašto ne otvoriti sportske objekte? Mi ćemo imati golemi problem pretilosti, već ga imamo, pretilosti djece koja su ionako previše pred ekranima, sad pogotovo u ovim covid školama, a problem je i odraslih problem pretilosti. Počet ću od sebe, ja sam dobio 3-4 kila u vrijeme korone. Naš premijer koliko vidim je dobio 2 ili 3 puta više, ali dobro on je uspješniji u svemu od nas, pa i u toj vrsti prirasta. Dakle, mi ćemo se suočavat sa ozbiljnim zdravstvenim posljedicama i o tome treba misliti jer zdravstveni problem s koronom nije samo korona nego svi posredni zdravstveni problemi koji će biti posljedica lockdowna i, i, i stresa i zatvaranja sportskih sadržaja i, i ostalih elemenata. Sve to je trebalo imati u vidu, nažalost u ovom izvješću to, to nedostaje kao i puno drugih elemenata i stoga ono za nas ne može biti prihvatljivo. A o tome da slijedimo EU u svemu lošem, a ne slijedimo u dobrom običaj je to je da preko javne nabave ide nabavka medicinske opreme da ne govorim jer to kod nas kao da oružje uvozimo, zemlja smo u ratu pod embargom još uvijek je tajno i mimo javne nabave [[Upadica: Hvala]] Hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovani kolega Raspudiću, u replici koja je prethodila ovoj vašoj pojedinačnoj raspravi dotakli ste se medijskog komuniciranja stožera, a govorili ste sada u raspravi o otvaranju ugostiteljskih objekata. Ja mislim da je cjelokupna javnost u nekakvom gotovo treptaju očekivala koje će odluke danas donijeti vlada, a nije se dogodilo ništa. To također pokazuje koliko je loše komuniciranje. Najavljivalo se nekakvo otvaranje, blaže mjere, otvaranje gospodarstva, nije se danas dogodilo ništa i to je samo još više pridonijelo ovom buntu o kojem ste govorili ugostitelja, vlasnika fitnes centara, teretana, ljudi koji su očekivali da će se danas nešto dogoditi i reakcija bi mogla biti upravo ovo što ste najavili sam otvaranje bez ovaj posredovanja odnosno bez dopuštenja države.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Hvala. Sve je to problem nedostatka parametara. Mi ne znamo na temelju kojih parametara preciznih je danas donijeta odluka da kreću i učenici od 5. do 8. razreda osnovne škole u školu, a teretane unatoč ovom prirastu kojeg smo svi imali ko više ko manje ostaju zatvorene ili ugostiteljski objekti čak ni terase da se ne mogu otvoriti. Dakle, ja bih volio znati sad spominju da će se ponovno razmatrati mjere sredinom veljače, dajte nam parametre. Evo koliko treba pasti broj zaraženih ili hospitaliziranih da se otvore terase ugostiteljskih objekata il da se ponovo zatvore škole ako se broj poveća. Mi to ništa ne znamo, stalno smo na nekoj razini gonetanja, stavljanja ne u Božje ruke nego nekih viših instanci koje odlučuju, a pokazalo se najpogubnije to povjerenje da europske institucije mogu riješiti stvar, pa smo danas sa cjepivima tu gdje jesmo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Marije Selak Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege saborski zastupnici, o cjepivu je danas već dosta rečeno iako ne dovoljno s obzirom na krizu koje nam očito predstoji. Podsjetit ću samo još jednom da se trebalo znati što učiniti i da se ovakvu situaciju moglo očekivati, a sukladno tome i na nju pravovremeno reagirati. Drugi europarlamentarci Francuski primjerice europarlamentarci odavno su postavili pitanje pravovaljanosti ugovora s farmaceutskim kompanijama i radili na tome da ih vide i da uoče nepravilnosti. Kada sam to pitanje postavila prošli tjedan na aktualcu premijeru, što mi činimo da ugovori budu transparentni, odgovor je bio da ja volim čitati s papira. Dakle, nakon toga je upravo eskalirala ova kriza pa bilo bi korisnije da smo tada mogli javnosti reći što ih očekuje, a ne da se i sami tome zgražamo. Vratit ću se na slučaj javne nabave, to je izuzetno važno pitanje, to je pitanje koje smo u Hrvatskoj potpunosti preskočili. Dakle, rekli smo da nećemo otvarati javnu nabavu jer je to naš strateški interes. Izvješće posebnog izvjestitelja UN-a još 2017. spomenulo je kako je zdravstvo među najprofitabilnijim ali i najkorumpiranijim sektorima. U Sloveniji smo već imali aferu korupcije povezane s javnom nabave, znamo gdje smo mi na indeksu korupcije, a gdje je Slovenija. Uzevši u obzir korupcijsku povijest nekih naših ministara, župana i gradonačelnika pri čemu je dovoljno navesti zadnje slučajeve kao što je onaj iz Požege s pravom možemo sumnjati da je zaobilaženje Zakona o javnoj nabavi prikrivanje nečijih privatnih interesa. Već letimični pregled firmi koje ovdje nisu uvrštene u ovo izvješće koje se ionako ne bavi učincima, ali čak ni u toj listi mjera nije dovoljno detaljno, pokazuje da su nabavu vršile i nećaci nekih istaknutih HDZ-ovaca, prava analiza tek će uslijediti. Dakle, javna nabava što otkrivamo ovim izvješćem na razini EU može i mi smo dio te javne nabave, dok u Hrvatskoj kažemo da javna nabava kod nas ne može jer je to naš strateški interes. Za Hrvatsku šerifovski zakoni, pred EU umiveno lice. Drugo nadovezat ću se i na ovo što se tiče toga koje mjere daljnje donositi. U izvješću se kaže dok se epidemiološka situacija znatno razlikovala od županije do županije stožer je uvažavao županijske prijedloge i žurno uvodio mjere na njihov prijedlog, kada se epidemiološka situacija uglavnom izjednačila na području cijele Hrvatske ponovo je počeo donositi odluke kojim je uvodio mjere za područje cijele Hrvatske. Gdje je analiza sadašnjeg stanja? Ovo što je izneseno u izvješću je netočno. Mi prema najnovijim podacima u Istri imamo 3 puta bolju situaciju nego u Zagrebu, a 5 puta goru u Sisačko-moslavačkoj županiji. Gdje je tu jednaka situacija u svim županijama, više nije ni jednako loša i kako na temelju toga ne možemo imati semafor pristup ili županijski kriterij. Ako je nevažno kakva je situacija u kojoj županiji zašto se onda o školama može i odlučuje na razini županije. Takve nelogičnosti razlog su zašto građani nisu u stanju prihvatiti sadašnje mjere i ograničenja što je rezultira njihovim revoltom i nepoštivanjem i onih mjera koje bi bile korisne i njima i društvu i služile u svrhu zaštite njihovog zdravlja i suzbijanja pandemije. Drugo u izvješću se kaže da na području na kojima se kasnilo s uvođenjem odgovarajućih epidemioloških mjera ili one nisu dosljedno provođene uočen je eksponencijalan porast broja slučajeva. Kako to mislite se kasnilo, nije se kasnilo, netko je kasnio, tko je kasnio, čija je to odgovornost, zašto ovo nije potkrijepljeno brojčanom analizom? Očito se zna i priznaje da se ipak nešto negdje trebalo učiniti ranije. Odakle ovakav zaključak? Jedino s čime mogu zaključiti na tragu ovih neodgovorenih pitanja koje ovo izvješće devalviraju do mjere da ga nitko ozbiljan u saboru ne želi prihvatiti osim onih koji to nuždom moraju zaključit ću slijedećim. Ovo izvješće odgovara potrebama danog trenutka i tu je samo dok to okolnosti zahtijevaju baš kao i sve epidemiološke mjere. A što znači dani trenutak i što su okolnosti na tome je našim građanima i nama da dalje odgonetamo.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovana kolegice Selak Raspudić, ova vaša usporedba zapravo o tome kako su škole koje su u svakoj državi nacionalna stvar prepuštene odlukama županija, dok npr. ugostiteljski objekti imamo različite situacije od županije do do županije tu odlučuje država i u ovom trenutku iako se očekivalo otvaranje ne ide se u tom smjeru. Ne da se ne ide u smjeru otvaranja ugostiteljskih objekata nego se ne dopušta ni da se daje odnosno da se, da ugostitelji mogu izdavati kavu za van što mogu npr. pekare ili npr., restorani. Dakle ni tu se nije išlo u nekakvo popuštanje i pokazuje se da postoje kao i u drugim slučajevima dvostruki kriteriji ili dvostruka mjerila. Kako to komentirate?
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Logika odnosno obično ne vrijeđanje zdravog razuma naših građana preduvjet je mogućnosti prihvaćanja ikakvih ograničenja naših sloboda. A prihvaćanje tih ograničenja naših sloboda preduvjet je borbe i uspješnog ishoda ove korona krize kojoj svi svjedočimo. Dakle, ovakvim postupanjem Vlada samoj sebi puca u noge, pa onda zato imamo daljnje nelogičnosti i daljnje odredbe mutnog sadržaja potrebe danog trenutka i tome slično koje zapravo ni o čemu govore i ništa ne znače. Ovo što sam rekla sa školama i sa županijama, vrlo jednostavno ako to jest kriterij zašto se ne može primjenjivati za sve, ako to nije kriterij zašto škole nisu svugdje otvorene, zašto se uopće spominje situacija u županijama. Građani imaju pravo na minimum ne vrijeđanja zdravog razuma.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Osvrnut ću se zbog kratkoće vremena na nešto što smo danas zapravo propustili uočiti i o tome govoriti, kako je zapravo stožer ušao u naše živote. Pa pomalo na prepad. U trenutku kada se stožer pojavio svi smo pomalo bili zatečeni i preplašeni pojavom nekakvog novog virusa koji je izazvao svjetsku pandemiju neviđenu do današnjih dana. U to vrijeme malo tko je razmišljao o Zakonu o sustavu civilne zaštite, malo tko je razmišljao o odredbama Zakona o zaštiti pučanstva od širenja zaraznih bolesti, malo tko je razmišljao što su to zapravo stožeri, što je njihova svrha, čemu bi oni trebali služiti i koje su im ovlasti i kako bi trebali biti organizirani. I uzalud su nas tada na brojne probleme upozoravali ustavni stručnjaci jer nije bilo ušiju koje bi ih mogle čuti. Stožer bi trebao postojati za neko izvanredno stanje u njemu bi trebali, po zakonu, biti unaprijed pripremljeni, obučeni, unaprijed imenovani ljudi. Svega toga nije bilo u trenutku kada je nastao ovaj stožer. Takav stožer trebao bi upravljati nekakvim izvanrednim situacijama, nepredviđenim, kritičnim, situacijama koje su po difoltu, po logici stvari osmišljene tako ili dogode se tako da kratko traju. Stožer bi trebao biti nešto prolazno. Međutim, ovaj i ovakav stožer postao je nešto trajno zato što je i korona postala nešto trajno u našim životima, unatoč tome što se jednom ili moguće čak i dva put proglašavala pobjeda nad tim virusom. Taj i takav stožer potrajao je do prve sljedeće katastrofe, do potresa i tada smo svhatili da nam ovaj i ovakav stožer više ne odgovara potrebama pa smo se sjetili formirati još jedan i sada imamo valjda dva. I ponovno, ponovno su nas uzalud ustavni stručnjaci upozoravali, vrištali, ali to zakon zapravo ne predviđa. I mogla bih sada secirati zakon u cjelini ili odredbu po odredbu, nažalost za to nemam vremena, i opet ne bi stigla reći sve što je u provedbi i ponašanju ovakvog stožera sporno. Mogu samo zaključiti da je ovakav stožer postao sam sebi svrha. Sadržaj svakodnevnih pressica više stvara atmosferu psihoze nego što daje odgovor na pitanje kako Hrvatska sa svim situacijama koje su posljedica korona krize upravlja. I tu dolazimo do osnovnog problema kojem želim posvetiti ovaj govor. Glavno pitanje na koje moramo dati odgovor je tko zapravo ovom krizom upravlja, može li to biti stožer? Stožer je davno postao čista propagadna predstava, kompromitiran, politiziran, na stranu to što mu je to na neki način Ustavni sud dao svoj blagoslov i Amen, na stranu to što većina građana, poduzetnika i gospodarstva smatra da njihove mjere vrlo često vrijeđaju logiku i zdrav razum, na stranu to što je upravo ovaj stožer sa svojim mjerama stvorio veliku nejednakost i pravnu nesigurnost, na stranu i to što je i sam izvještaj koji je danas tema dnevnog reda potpuno šupalj i prazan i ja se doista ovdje zahvaljujem kolegici Ahmetović što je na tome poentirala i na to ukazala. Ono što mora osvijestiti prije svega oporba u HS-u je činjenica da korona nadilazi pitanja koja bi mogla ili smjela biti u domeni i u ovlastima ovog i ovakvog stožera. Stožer se počeo petljati i upetljavati u donošenje odluka koje debelo izlaze izvan granica onih hitnih interventnih mjera kada stožer zapravo koordinira civilnim sustavom zato što na taj način kompenzira sve ono što država u tom trenutku nije u mogućnosti organizirati sama. Kada smo imali interpelaciju o radu Vlade ja sam tada rekla da je stožer postao obična maska iza koje Andrej Plenković skriva svoj kukavičluk i nemogućnost da on bude taj koji kao Vlada upravlja državom i sa svim posljedicama koje koronavirus sa sobom nosi. Pozivam oporbene zastupnike da promisle kako ćemo ubuduće reagirati na ovakve izvještaje, što ćemo predložiti kao alternativu. Činjenica je da se dobar dio ne samo poduzetnika, ne samo ugostitelja nego i drugih sektora buni na ono što im ovakav stožer nevjerodostojno, nelogično, bez argumenata, bez objašnjenja, bez kriterija svakog dana nameće i stvara i hoćemo li u sljedećim raspravama ne pričati o tome da je nešto proizvod komunističkih ili kako ste ono rekli, jednoumnih sistema, mi smo stvorili jedan bezuman sistem, a trebaju nam kriteriji, trebaju nam obrazloženja, treba nam predvidivost, treba nam ujednačenost, treba nam povjerenje, a tek tada ćemo moći dati odgovor na pitanje treba li na odgovornost biti pozvana čitava Vlada. Hvala.
Sljedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Kolegice i kolege. Dugo čekano Izvješće o učincima provedenih mjera i Zakon o zaštiti pučanstva, toliko smo ga čekali da oporbe gotovo i nema, jednako kao što smo čekali da sjedne u ove sale koje zjape prazne, to su tražili ultimativno Ustavni sud je morao reagirati. Naravno, sjedi se samo u sali, svi ostali su više-manje prazni. Toliko o ovoj oporbi našoj kojoj nije lako, pa im smeta i izvješće koje su tražili. Sad je šuplje, prazno, bezveze itd., da nema nikakvih učinaka. Evo ja ću pobrojat neke onako jer je prošla godina dana ne samo u smislu mjera koje je donosio stožer nego i političkog života, pa imamo nekakve učinke. Evo ja ću reći u svojoj općini imam od 11.3. smo imali nula zaraženih i danas imam nula zaraženih, zadnjih 15 dana nemamo nikoga i sretan sam jer smo poštivali mjere i ljeti nismo imali nikoga i da se to nekako kontrolirati uz sve što se predlaže kao preporuka i tko hoće slušat, sluša, tko neće neće, puno toga ovisi i o građanima. 10 mjeseci RH 230.978 zaraženih s današnjim danom, malo sam i povukao od ovog 15.1. kad je izvješće, danas 619, ukupno umrlih nažalost 4.943, aktivnih jedna vrlo zanimljiva brojka 3.173, pogledajte malo tablicu aktivnih slučajeva u svim drugim državama i na respiratoru 128. Testirano milion 175 tisuća 831 osoba, gotovo svaka četvrta i više od toga osoba u RH. Bili su i nekakvi rejtinzi. U 3. mjesecu prošle HDZ 26,7%, SDP 29,3%, ožujak 2020. Domovinski pokret 11,5%, danas HDZ 31,1, SDP 16,6, Domovinski pokret i svi ostali su ispod 10. To je jedan od učinaka pandemije na politički život u RH. Netko se valjda nije snašao, neki su uporno radili i pokušali pokazati da znaju što rade i danas vam je to nekakav učinak rada te Vlade koja je više-manje slična danas nakon godinu dana, malo manje od godinu dana i imamo to što imamo. Dalija se snašla, našla je stranku u međuvremenu s kojom će ući u sabor, Možemo je postalo na onom potresu jedna od respektabilnih političkih opcija uspjeli su iskoristiti taj moment i potresa i nekih situacija ušli su u Hrvatski sabor, MOST je napredovao, imaju bolji rejting danas nego u 3. mjesecu prošle godine. Eto, pozitivno djeluje bez obzira što ovo izvješće ništa ne valja, ali ima svoje nešto što bi vas moglo interesirati. I sada slušamo da smo opet neuspješni, kad smo na 4.000 ne valjamo i loši smo, kad smo na 619 opet smo loši i što valja ili ne valja, nismo otvorili kafiće. Kad smo zatvorili kafiće 28.11. smo zatvorili dok su svi već drugi bili zatvoreni onda su rekli zašto ih niste zatvorili 15.9. kad ste osjetili da ide drugi val, sjećamo se tih rasprava, danas kad je bolje kažu zašto ih sad ne otvorite, što ih kažnjavate, a onda gledamo ukupno. Zatvorili smo kafiće u 3. mjesecu 18.3. i otvorili ih 11.5. znači punih 53 dana i ovih sada 60 to je 113 dana, ako potraje i 30 dana doći ćemo do nekih gotovo 5 mjeseci zatvorenih ugostiteljskih objekata. I mi bi možda voljeli svi da imamo gdje sjesti i popit kavu, razgovarat itd., i nisam protiv toga da oni imaju svoje želje itd., ali gledajmo i druge koliko su kafići i ugostiteljski objekti rade u Njemačkoj, u Austriji, pogledajmo zimovališta, prazna bez ikakvih aktivnosti. U drugim zemljama koje su se također spremale za ovo vrijeme zime kada je i njima sezona i oni žive od toga. Naravno nema dobrih parametara koji bi zadovoljili našu oporbu. Zašto? Zato jer su jalni, jer ne vjeruju ni onome što vide ni rezultatu, ne vjeruju, sve im je bez veze i što onda moramo prihvatiti ovakvo izvješće jer smatramo da ovaj ministar dobro radi, da stožer [[Upadica: Hvala lijepa.]] dobro radi svoj posao i da ćemo nastaviti dobro raditi svoj posao [[Upadica: Hvala lijepa.]] jer su nas građani za to izabrali.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Šimičevića. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zastupniče ja sam shvatio da je zapravo problem ovdje što oporba ne shvaća da su i njih i nas birali isti ljudi, Hrvatice i Hrvati, samo što je očito problem što smo mi dobili duplo više nego što oni i oni to jednostavno to ne mogu prihvatiti kao da je to tako. Ono što sam htio reći glede pandemije, kad smo imali 11. mjesec onda kad smo bili najgori ova je sabornica vrištala od toga najgori, najgori, najgori. Sad kad smo mi najbolji iz oporbe niste čuli da je netko pohvalio ministra ili stožer. Tako da jednostavno ne mogu shvatiti, a oni uporno govore da oni samo govore istinu i ono što je istina, ali onda recite i da smo sad trenutno najbolji jel tako. I ovo izvješće ja sam ga shvatio kao izvješće o učincima na zdravlje, da će biti prilike govoriti o ekonomskim učincima, ali da je sad ovdje primarno čovjek u pitanju. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Rade Šimičević, pa evo ne znam kakve ja imam odgovore, znate mi jednostavno živimo s njima svaki dan ne i nije to lako, ali pokušavamo zaista ih dovesti do toga da nas razumiju što mi radimo jer njima sve olako iz oporbe izgleda. Kaže jedna stara nije još rodio tko bi svima ugodio. A ovoj oporbi ne možete ugoditi, znači ne postoji rezultat, dokument ili bilo što što napravimo da njima odgovara. I zato je bila ona interesantna usporedba rejtinga stranaka u godinu dana, malo manje od godinu, znači 3. mjesec prošle godine i vrijeme sad ajmo to reći, možda trebao uzeti i 1. mjesec nije to bilo puno različito to je bilo nakon predsjedničkih izbora. Tako da se vidi sve. Znači moraš primijetiti da nešto ne radiš kako treba i to je naša sugestija njima, ali oni to nikako da shvate. Da ne možeš samo kritizirati, ne ponuditi ništa i očekivati da će te građani samo tako prihvatiti, a opet idu lokalni izbori.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Orešković.
Evo o čemu oporba priča u ovom saboru, pričamo o pravnom sustavu, pričamo kako unaprijediti rad institucija, pričamo i raspravljamo o tome kako riješiti probleme naših građana, a šta na to kaže HDZ, kaže ovako mi smo dobili 16,4% glasova biračkog tijela, što smo koruptivniji to smo u rejtingu jači. Kolega Borić da ja vama otvoreno kažem, ma vi uopće niste tako jaki. Znate šta je jedino jako? Jak je strah i u vama, u čitavom HDZ-u i u čitavom hranidbenom lancu koji parazitira na ovoj državi skupa s vama. Meni vas je na neki način žao, ali oporba će i dalje pričati o svemu onome što sam rekla, o poboljšanju pravnog sustava, o jačanju institucija i o rješavanju problema naših građana. Ja znam da vi tome niste dorasli i nije mi zbog toga krivo.
Poštovani zastupnik Borić.
Svaki puta isto, opet ste prema nama negativni. Ako mi vrijedimo 16% ne zna ukupnog biračkog tijela, koliko vrijedi Centar, Pametno ili kako ste se već, Imenom i Prezimenom? 0,04% ili koliko to vrijedi. Zašto mislite da je to više od 16, zašto mislite da vi kao pojedinac vrijedite više nego nas 60 ovdje? Zašto smo mi ljudi bez životopisa, karijera pokvarenih, kriminalci i sve tako, a vi ste nešto drugo pošteno, pametno itd.? pa vas je predsjednik, sam je rekao, ja mislim predsjednik Republike da vas je on doveo sa Iblera da budete predsjednica povjerenstva. Neću ni reći kako vas je opisao, neću to reć jer je to meni isto izgledalo loše. Jeste tada izabrani ovdje ne, većinu, bez HDZ-a, mi smo htjeli, mi smo znali da ćete se vi baviti politikom i da ćete članove HDZ-a gledati posebnim očima u tom povjerenstvu i očito ste to radili. I sad ste tu gdje ste htjeli bit [[Upadica Reiner: Hvala.]] ali nemojte nas podcjenjivat. Nemojte.
Poštovana zastupnica Orešković digla je povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
238. očito vrijeđanje saborske zastupnice. Ja sad neću ulazit u pitanje jel vi stvarno želite reći da vi politički postavljate apsolutno sve ključne funkcije u nezavisnim tijelima i čemu smo onda raspravljali o Izvješću predsjednika Vrhovnog suda, glavne državne odvjetnice pa nadalje? Al sad to na stranu. Kad smo karijera i životopisa, samo ću vam navesti dva imena Žinić, Tušek, evo upravo daje press konferenciju, pretpostavljam da se hvali svojim fantastičnim profesionalnim i ostalim rezultatima. Ne mislite li da je tome tako?
Poštovana zastupnice Orešković vi znate da to nije bila povreda Poslovnika dobivate drugu opomenu. Molim vas pazite treća je naravno oduzimanje riječi do kraja rasprave. Idemo na sljedeću repliku poštovane zastupnice Branke Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Borić s obzirom da vama treba puno više vremena da kažete što sve znate o ovoj temi, pa evo ja ću nabaciti jednu drugu isto vezanu za ovo izvješće. Aktivnosti po pitanju zaštite zdravlja naših građana, a posebno gospodarstva poduzima i poduzimala je i Vlada i stožer, ali jednako tako moraju i jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine. Brojni gradovi i općine, a sigurna sam da ste i vi kao načelnik u svojoj poduzeli određene korake i mjere kao što je oslobađanje plaćanja javne površine, plaćanje najma javnih prostora, oslobađanje plaćanja komunalne naknade i slično. Pa evo pitanje što ste sve vi učinili za vaše stanovnike?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Kolegice evo, sad mi je završilo vijeće javili su da smo donijeli odluku o ukidanju poreza na potrošnju za ovu godinu, znači to su opet iznosi koji nisu mali i pomažu. Recimo za razliku od kolegice Orešković ona neće ništa doprinijeti, ničemu osim što će ostat ovdje zapisano u ovim fonogramima Sabora da je nešto govorila i uglavnom negativno o nama. A da ona kaže da kad je Sabor imenuje da to nije politika, da je ona neovisna. Ja ne znam da ovdje sjede … aktivisti udruga ili ne znam čeg ne, građani koji nisu opredijeljeni. Tu su političari sjedili, sjedili su iz SDP-a imali su neku većinu, bez HDZ-a su je stavili u povjerenstvo recimo ne, i ona je sudila kako je sudila i čak ovdje koristi predmete koje je sudila da bi na njima rekla evo vi u HDZ-u niste bili dobro ja sam vas osuđivala, ne, ja. E to je loše u politici i to treba popraviti i kada bude priča o tom sukobu interesa vjerojatno ćemo imati neke stvari koje treba malo neovisno o pandemiji.
Hvala lijepa. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Zadovoljstvo mi je danas prisustvovati u ovoj raspravi i slušati kolegice i kolege kako traže stvarno dlaku u jajetu u ovom izvješću koje je sazdano na 71 stranici u kojem su opisane sve pozitivne aktivnosti koje je počinila Vlada RH na čelu sa predsjednikom Plenkovićem, ministrom zdravlja nazočnim ovdje, ministrom unutarnjih poslova koji su prionuli ovom problemu i ovoj kriznoj situaciji koja se zadesila u RH izazvana ovom pandemijom zarazne bolesti koja je do sada nedoživljena na našim prostorima i koja je bila takova da se moralo prionuti svim bitnim načinima i novitetima kako bi se suzbila što prije. U izvješću su jasno pobrojane sve aktivnosti koje stožer i Vlada proveli kroz ovo proteklo vrijeme i rezultati koji su danas vidljivi jasno govore o tomu da se je uspjelo i u prvoj fazi ili u prvom poluvremenu kako neki to zovu kao i u ovom drugom poluvremenu jer sada se tek osjećaju pomalo vidljivi rezultati koji su u brojkama jasno iskazani, a i u životima ljudi. Vjerujem da ovdje ne bi tako govorili o učincima da mogu prevladati onu staru narodnu poslovicu koja govori, sve vam mogu oprostiti samo uspjeh ne mogu. Tako se danas ponaša oporba koja puno puta umjesto zajedničkih nastupa, zajedničkih ideja, zajedničkog provođenja mjera u suzbijanju epidemije, zajedničkih aktivnosti informiranja i zajedničkog nastupa pred javnosti kako bi dosljedno prezentirali mjere koje donose stručnjaci u stožeru, koje donosi ministarstvo, kako bi jasno slali poruku da zajednički se moramo boriti sa ovim što nas je snašlo. Umjesto toga doživljavamo od predstavnika naroda u HS-u da pozivaju na bojkot cijepljenja, da sami bojkotiraju cijepljenje onda kada im je to osigurano ne shvaćajući kakvu zapravo ulogu oni imaju. Danas kada su nužne pod hitnim postupcima puno puta donijeti zakonske promjene koje bi bile u daljnjem radu i koje bi bile sazdane u Zakonu o zaštiti pučanstva od epidemije kao i od drugih nedaća koje su nas snašle, ali one nisu danas predmet ovoga izvješća i ove rasprave, vjerujem da svi skupa moramo postati svjesni što se događa i kako postupati, a ne tražiti ono što vodi k cilju, a cilj je pobjeda. Da smo ovako tražili dlaku u jajetu pet godina Domovinskog rata sigurno ne bi uspjeli, tako i sa ovom pandemijom. Ja još jedanput želim pozvati sve one koji danas slušaju ovo da zajedničkim nastupima prema našim građanima, poštivajući sve mjere, donoseći najbolje odluke, koordinirajući, apelirajući na svijest niko nije kriv u današnjoj Vladi što cjepivo nije pravovremeno stiglo, što su određeni dobavljači iskoristili mogućnost veće zarade, to sigurno nije kriv ni ministar, ni ministarstvo, ni Vlada RH. Svi bi bili sretni da je došlo odmah u kontingentu najveći dio da se oni najteži mogu pocijepiti, ali mi kao predstavnici naroda u HS-u moramo pokazivati primjerom da budemo svjesni primjenjujući mjere, da budemo svjesni kada treba pokazat se da se ne treba bojati cjepiva i da budemo primjer u nastupima, a ne kritičari bez podloge. To nema smisla, to nema svrhe, to nema efikasnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Đakić, drago mi je što ste iskoristili svoju pojedinačnu raspravu da upravo pozovete na zajedništvo i na jedinstvo što vladajuće, što oporbu. Moramo se vratiti malo godinu dana unatrag i one brojke iz onoga prvoga vala, da nismo bili jedinstveni, da nismo zajedno mislili, da nismo slušali stožer pa evo ovdje i ministra, mislim da ne bi imali onakvu sezonu turističku kakvu smo imali. Danas kada smo u drugom valu kada se bojimo možda i nekog trećega vala ili ostalih problema koja ova korona kriza može donijeti, čujemo od oporbe ne samo kritike nego i na neki način pozivanje upravo i na otpor i Vladi i stožeru. Mislim da to nije zdravo u ovom trenutku. Sezona će se dogoditi doslovno sutra, ako ne pokažemo jedinstvo ono kao što ste i vi pozvali mislim da ćemo itekako izgubiti na tom planu. Hvala.
Poštovani zastupnik Đakić.
Hvala lijepo kolega Bačiću. Dobro ste konstatirali, ja sam baš iz svoga osobnoga primjera pozvao na zajedništvo i zajedničku borbu protiv ove pandemije. A jednako tako možda sam trebao iskoristiti, ali evo sada ću vama u odgovoru, ja sam zahvalan svima djelatnicima zdravstvenima koji su se brinuli i o meni i o svim onima koji su danas živi. Oni su toliko savjesno, toliko uporno, toliko znalački radili i primjenjivali zdravstvenu njegu koliko su najviše mogli i stigli kako bi što više života ostalo. To što ja danas govorim vjerujem da svaki prepoznaje, svaki razuman, svaki pametan i neće više upućivati kritike nego će pohvaliti dosadašnji rad, trud stožera, liječnika, medicinskog osoblja, svih onih koji danonoćno bdiju i brinu nad hrvatskim narodom.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Ante Deura.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, državna tajnice, poštovane kolege i kolegice. Evo sigurno da ovo izvješće dolazi u jedan momenta kad trenutak, a sigurno još uvijek smo u jednoj teškoj situaciji, ali nam pokazuje jednu zrelost i učinkovitost, odgovornost ljudi, Vlade i ministra Beroša i ministra Božinovića i cijelih timova stožera koji se bave s tim. Evo već prošlu godinu kad je sve počelo kad smo se našli u situaciji kao narod, ali ne samo kao država Hrvatska nego cijela Europa u jednu nepoznanicu, struka je ušla u jednu nepoznanicu u Europi i svi zajedno, strahovanje, neizvjesnost. U tom trenutku Vlada je najbolje reagirala, stožer je uistinu dobio veliko povjerenje svih cijelog hrvatskog naroda i u onom trenutku najbolje mjere su donešene. Nažalost i tad smo imali određene naše kolege i prijatelje iz oporbe koji nisu razumjeli ni tada trenutak. Ne trebamo se baviti dobro je dobra oporba je radi da Vlada bude još bolja, kod nas nažalost znalo nam se desiti da naša oporba često uđe u formu aktivizma. Sigurno ovi politički izbori koji nam dolaze i koji su bili i to je razumljivo, međutim moramo shvatiti da ovaj korona virus uistinu je strašan, potres koji je zadesio najprije Zagreb, a nakon toga i županiju Zagrebačku i Sisačko-moslavačku županiju sa ovim covidom je bio prestrašan. Danas zamislite da je predsjednik Tuđman prije 30.g. nije donosio odluke, da nije imao hrabrosti voditi svoj narod u teškim trenucima, danas su isto teški trenuci, zdravlje, neizvjesnost, umiranje, a kad je struka, vidimo da je to nije samo Hrvatska, cijela Europa je u jednoj neizvjesnosti i u strahu lockdowna. Uistinu ovaj visoki dom ovdje iziskuje i traži od nas naši građani da uistinu budemo razboriti, da razumijemo da oni traže od nas odlučnost da donosimo odluke, da vlada bude ta koja može i koja zna, a ova vlada zna, ima hrabrosti, suočila se i sa radnim mjestima i sa zdravljem. Danas to cjepivo nam je svima zajedno nešto što očekujemo kao svi građani. Nemojmo sad ulaziti u rasprave tko je prvi se cijepio. Najprije smo napadali tko će se to cijepit, ajde vi budite prvi, kad se stožer cijepio prvi, zašto niste drugi. Ljudi moji, pa to je nešto što je stvarno van pameti. Svjesni smo različitih mišljenja i kritika, korektiv društva mora postojati. Još jednom želim reći dobra oporba čini još bolju vladu, zato molim vas da uistinu ne dopustimo, evo i kolegica Ahmetović, žao mi je što nije tu, vrlo ružnu riječ je upotrijebila, žao mi je što sam reagirao, nije možda najprimjerenije, ali mislim da nazvati svoje kolege u formi takvoj kakvoj je izrekla nije dostojno, niti je u redu. I molim vas da pazimo na takve stvari jer sigurno da imamo večeras i puno bitnijih stvari nego da se bavimo, ja poštujem da može biti i u SDP-u malo i nervoze jer situacija nije baš najbolja, ali nemojmo dozvoliti da se vrijeđamo zbog toga. Evo, sigurno da, želimo da ovo izvješće bude prihvaćeno jer ono je dobro, ono je stvarno i budimo uistinu mi kao saborski zastupnici dostojni toga.
Imamo prvo, jel to bila povreda Poslovnika nešto ili ne, da? Poštovani zastupnik Brumnić u čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče sabora povrijeđen je čl. 238., kolega je u svojoj raspravi jasno rekao da je kolegica Mirela Ahmetović nešto rekla, ona je rekla da citira predsjednika sabora da je on to rekao svojim kolegama da su nešto na g, ali nemrem se točno sjetit kak ide riječ, pa da ne pogriješim. Tako da ste trebali upozoriti zastupnika da ne iznosi neistine.
Kolega Brumnić, pročitajte si Poslovnik napokon, pa ćete vidjeti da ono što vi mislite da je neistina ili što ja mislim da je neistina je potpuno irelevantno. Pitanje, pitanje je da li je povrijeđen Poslovnik ili nije? Nije povrijeđen Poslovnik, vi ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika, dobijate drugu opomenu. Imamo repliku poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Deur, vi ste govorili kako je važno ustvari tražiti ono što je pozitivno, pa i u teškim situacijama jer to što je pozitivno nas može nositi prema naprijed. No vidimo da postoje ljudi koji su usmjereni vidjeti samo ono što je negativno ili ono što nije dobro baš poput muhe koja kad uđe u prostoriju traži isključivo prljavštinu za razliku od pčele koja traži ono što je slatko kako bi od toga proizvela med. Tako da je važno tu ustvari se orijentirati i vidjeti tko želi dobro Hrvatskoj, tko želi zajedničkim snagama iz teških situacija izaći i krenuti prema naprijed kako bi naši građani dobili i adekvatnu zdravstvenu skrb i živjeli bolje. To nije negiranje pogrešaka koje se dogode i u svakom resoru i kod nas kao ljudi već je to snaga da iz onog što je možda loše napravljeno izađemo jači i da na greškama učimo, a kao što ste vi rekli trebamo biti pozitivni i u ovoj situaciji koja je izazovna pokušati se usmjeriti da nas ta pozitiva nosi prema naprijed.
Evo, hvala poštovana zastupnice. Sigurno da je hrvatski narod na čelu sa hrvatskom vladom pokazao u ovom vremenu da se uistinu zna nositi sa najtežim situacijama i problemima i sa jednim virusom koji je uistinu pogodio brzo i nešto što nitko nije očekivao. Uz to potres koji je zadesio i uništio toliko kuća nakon Domovinskog rata i županiji koja je uistinu teško prošla ponovo uz ovaj potres, neizvjesnost i sve institucije unutar Hrvatske jesu odlično reagirale, brzo se napravilo, sigurno da može uvijek brže, bolje, ali mislimo da je hrvatska vlada sigurno napravila što je najbolje i najučinkovitije u ovom trenutku. I jako dobro ste to usporedili pčele i muhe, to je bitno za sve naše kolege da to uistinu, vjerujem da su dobro poslušali.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
Evo ponosno sam slušao ocjene lika i djela članova oporbe u HS, što me zbilja ganulo jer ovako ispada kao da s jedne strane imamo savez komunista, a s druge strane imamo socijalistički savez. Pa onda lijepo pitam g. Deura da ubuduće neka nam napiše kako hoće da se ponašamo u HS, a po potrebi da evo, da nam da, da nam podijeli govore kakve on želi čuti u HS.
Poštovani zastupnik Deur.
Hvala poštovani zastupniče, hvala vam puno na to što ste rekli. Sigurno da vjerujem da vi kao jedan iskusan i čovjek znate se i ponašati i imate svoju političku agendu. Ovdje smo svi zajedno, a to je hrvatska država i hrvatski narod i vjerujem da će nas to krasiti i u budućnosti.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Deur, prošle godine smo dosta pričali upravo o ovoj razini izvještavanja Hrvatskog sabora vezano za aktivnosti i borbe protiv korona virusa i znamo koliko je oporba tada inzistirala na tome i da bude mjesečnih izvještaja i tromjesečnih i tako i mislili smo kada i krenu ovi, kada i krenu ova izvješća da će to ići u potpuno drugom smjeru ne da mi učimo oporbu kako da se ponaša kao oporba. Kritika je normalna stvar i to priželjkujemo, a kada sagledamo sada cijeli dan evo sad će uskoro i 7 sati popodne mislim da smo popratili, protratili dan jel evo i gledamo lako je za nas mi ćemo raspravljat ovdje o svemu, ali žao mi je evo šta smo ministru zdravstva protratili dan jel evo nije ni osjetio ni potrebu, ali nije osjetio ni mogućnost da treba odgovoriti na konkretan prijedlog od oporbe. Pa oni stalno pričaju o nekim učincima nema učinaka, u učincima mi živimo godinu dana s korona virusom. To su učinci.
Poštovani zastupnik Deur.
Hvala vam. Poštovani zastupniče sigurno da su učinci i radna mjesta, prije svega očuvanje radnih mjesta, da su isplaćene plaće, puno sigurno u ovakvoj situaciji izvanrednoj ima puno nenormalnih situacija nažalost zato što sami sustav koji se desio, ali nažalost ili na sreću imamo, sad smo imali svako malo parlamentarne pa sad dolaze lokalni izbori i vjerujem da je to jedina agenda naših kolega ovog trenutka zašto se tako ponašaju.
I slijedeća je replika poštovanog zastupnika Damira Habijana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Deur dobro ste primijetili kako u teškim vremenima, izazovnim vremenima potrebno da se odluke donose brzo i odlučno. Upravo iz tog razloga formiran je i ovaj nacionalni stožer. Bilo je ovdje prijedloga i za ocjenu njegove ustavnosti i pitanje zapravo ustavnosti mjera koje donosi. Ovdje je bilo rečeno da su određeni ustavni stručnjaci na to upozoravali, međutim ja i dalje smatram da je relevantno ono što je rekao Ustavni sud u rujnu svojim dakle rješenjem. Postavlja se pitanje odnosno zamislimo situaciju da zapravo o ovim mjerama konkretnima koje su propisane Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesnih svaki put raspravlja sabor, da svaki put odlučuje sabor, dakle kamo bi došli. Dakle zato iz tog razloga imamo stožer, dakle nacionalni stožer koji odlučno, dobro i vidimo s obzirom na brojke radi svoj posao, a što je najbitnije brzo može reagirati za razliku od nekih drugih tijela koje nemaju tu mogućnost. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Deur.
Hvala poštovani zastupniče, sigurno kroz sve ovo vrijeme koje prolazimo vrlo teško naši sugrađani pokazuju puno povjerenje hrvatskoj Vladi i to pokazuje da se dobro radi uz sve teškoće koje prolazimo i nemogućnosti i puno problema, ali pokazuje da su odluke dobre i da se one dobro provode i da imamo puno povjerenje u to što radi hrvatska Vlada i stožer. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Pavića, izvolite.
Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici prvo da zahvalim ministru i svim zdravstvenim djelatnicima na njihovom trudu i učincima u borbi u ovoj koroni krizi. Drugo zahvalio bih gospodinu Đakiću koji je evo složio sa oporbom da je zapravo izvješće o mjerama, a ne izvješće o učincima, a ne izvješće o učincima mjera. I treće gospodine Deur tu ste samo da vas podsjetim kolegica Ahmetović je citirala predsjednika sabora. To nisu bile njene riječi nego je citirala predsjednika sabora. Eto samo da znate. Ministre kroz vaše se odgovore i rasprave i replike jasno vidi da ste sve replike i rasprave osobno shvatili kao napad na sebe i napad na stožer, ali ja bih vas molio da shvatite da smo očekivali da ćemo dobiti izvješće o učincima, to izvješće zapravo nismo dobili. Čitamo u novinama koji su učinci, sve to znamo, ali u ovom izvješću tih učinaka nema. Ja sam naučen kad napišem izvješće da se na temelju tog izvješća mogu napraviti nekakve korektivne akcije, korektivne mjere, nažalost na temelju ovog ne možemo napraviti ništa jer tih podataka unutra nema. Znači, ono bi vam htio ovoga ukazati u svojem izlaganju to su možda neke dodatne moćnosti sa ciljem da bi se u narednom periodu i vi i stožer možda bolje funkcionirali i da bi se uspješnije borili ne sa pandemijom nego sa posljedicama pandemije. Znači posljedicama koje donosi. To su posljedice na gospodarstvo, školstvo, obrazovanje itd. U replici na vaše izlaganje postavio sam 3 pitanja, na pitanje zašto ne slijedimo mjere onih koji su postigli najbolje rezultate sa Covidom, rekli ste da se to ne može prepisivati. Nije mi bila namjera da nešto prepisujemo, bilo mi je namjera da skrenem pozornost da bi bilo možda dobro da razmotrimo njihove principe rada, njihov način praćenja zaraze, njihova načela i da to stavimo sve u kontekst i u naše uvjete koje imamo u Hrvatskoj. Odgovor na pitanje zašto više ne tražimo osobu koja je zarazila neku osobu, nisam dobio odgovor, ali moram skrenuti pozornost da je u proteklih mjesec dana jako veliki broj zaraženih koji ne znaju gdje su se zarazili, tko ih zarazio, a osobe koje su ih zarazile i dalje slobodno šetaju i zapravo su potencijalni izvor zaraze i za ostale. I to je veliki problem. Nažalost evo jedna moja poznata je doma donijela Covid svojoj majci koja nije izlazila iz kuće i majka umrla za 7 dana. I to su stvarno veliki problemi. Ako hoćete mogu klasirati ime i prezime. Isto tako ne mogu se složiti sa vašim odgovorom da vam u stožeru nije potreban krizni menadžer, ne slažem se da su dovoljni epidemiolozi jer se ovdje ne radi samo o borbi protiv pandemije, o borbi protiv zaraze, ovdje se radi i o borbi za psihičko zdravlje ljudi, radi se o borbi za normalno funkcioniranje obrazovnog sustava, radi se o borbi za radna mjesta koja nažalost jako brzo nestaju, radi se o borbi protiv gašenja poduzeća, o borbi za opstojnost zdravstvenog sustava itd., itd. Znači istovremeno se borimo za više gorućih problema koje definitivno ne mogu rješavati epidemiolozi već stručnjaci koji se znaju suočiti sa kompleksnim krizama i sam kompleksnim i višeslojnim problemima. Zbog toga sam predložio da se u stožer uključe ti krizni menadžeri jer oni znaju kako se boriti sa tim i takvim problemima. Vaša konstatacija da ćemo danas uočiti neki rizik ali da će nam nakon 10 dana se pojaviti neki novi rizik o kojem nismo vodili računa, zapravo i ne stoji zato što kad se vodi krizni menadžment, kad se vodi menadžment o pojedinim rizicima, onda se ti rizici i prate i ciklički se non-stop kontroliraju. Tako da bi se do tog zaključka došlo. Slična situacija i sam principom semafora jer ste tamo konstatirali da nisu semafori smanjili broj zaraženih, to im niti nije uloga, uloga im je zapravo da oni prikažu vjerojatnost pojave pojedinog rizika i potrebe akcije u slučaju pojave nekog rizika i mislim da je to dobro da bi se trebalo znati što ćemo poduzeti ukoliko se nešto desi. Uz ove apele, na vaš ću adresu uputiti apel da se pravovremeno reagira i razmisli i definira kako da se usmjere djeca, kako i pod kojim uvjetima da se osigura odlazak u školu i kako da se osigura upražnjavanje sportskih aktivnosti za mladež i djecu. Isto tako da vodimo računa o našim poduzetnicima i ono što posebno apeliram, to je da se osmisli način kako da se dođe do starijih i nemoćnih koji su smješteni u domove jer su obitelji stvarno u panici. Hvala.
Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Deur, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupniče. 238., meni je žao, meni je drago ustvari što branite vašu kolegicu i našu kolegicu, ja je poštujem, ne želim ali mislim da je i sa rukom pokazala prema nama i upotrijebila je jednu rečenicu koja nije ili riječ, jako ružno ovdje. I molim vas da, znači nema potrebe ulazit sad u nikakve rasprave ali nešto što je rečeno, ne bi bilo dobro da se nastavi. Evo, hvala vam.
Kolega Deur, nije bilo povrede Poslovnika. Dobivate i vi drugu opomenu. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bačića.
Hvala, poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, samo da nadopunim vezano za taj izraz, taj izraz se koristio za konkretno određeni sastanak a kolegica je koristila za nas zastupnike, u tome je mala razlika korištenja tog vulgarnog izraza. Što se tiče vaše rasprave, spomenuli ste upravo i upravljanje rizicima i menadžment pojedinih područja ovom krizom, tu se djelomično mogu s vama složit, posebice jer određene posljedice ove epidemije ćemo tek sada imati najveće probleme od njih i to je jedan konkretan prijedlog o kojem definitivno možemo raspraviti ali ta konstantna mantra „učinci, učinci“. Ovih godinu dana živimo s epidemijom i živimo s ovom pandemijom, živimo mislim relativno dobro s njom, kad pogledamo i razinu gospodarstva i nezaposlenosti i statistiku zdravstva, to su učinci. Od mjera vezano za gospodarstvo do statistike, dakle to su ti učinci, to što pričamo o tome.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić, odgovor.
Poštovani kolega, ako ste pratili moju raspravu, onda ste zapravo mogli čuti da sam to i rekao, da učinaka ima i da ih pratimo kroz medije ali da ih nema u ovom izvješću. Zašto su potrebni u ovom izvješću? Naime, mi bismo trebalo na temelju ovih podataka koji su navedeni u izvještaju, kada su unutra učinci i da su mjere navedene, mi bismo mogli puno lakše donositi zaključke što poduzeti u budućem razdoblju ukoliko se pojavi novi val. Jasno mi je što je rekao ministar, da postoji mogućnost da to bude drugačiji virus, da se drugačije ponaša, ali onda ćemo kroz krizni menadžment, kroz prepoznavanje tih rizika, drugačije djelovati. Znači kad ... [[Govornik se ne razumije.]] da rizik, ne djelujemo samo na jedan rizik, znači nije to ili-ili, nego je to i taj, i taj, i taj, znači kad se nabroje svi ti rizici koji su se u jednom momentu pojavili, onda djelujemo sa određenom aktivnošću. I to se može napraviti. Znam, nije to vaš posao, zato sam i predložio i u svojoj replici i sad ponovno u raspravi, da se uzmi krizni menadžer, jedan ili dva ili njih više koji stvarno mogu na to djelovati, to su ljudi koji to znaju, koji se time bave.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepa, potpredsjedniče. Kolega Pavić, vi ste govorili kako ustvari u drugim državama bi trebalo crpiti njihova iskustva i to preslikat kod nas pa sam ja stekla dojam da vi smatrate da je drugdje bolje nego kod nas, što podaci ne pokazuju i to me malo podsjetilo na one naše vječne rasprave „prije je bilo bolje, pa sad drugdje je bolje“, ja mislim da nije tako, svaka država je specifična i mislim da u svakoj državi, najodgovorniji ljudi rade ono što mogu kako bi se što uspješnije nosili sa ovom bolešću koja je tolika nova i svaki put nas iznova iznenadi. Slažem se s vama da ima više gorućih problema paralelno, no ipak ja mislim da se njih odgovara jer je oko 10 milijardi kuna uloženo kako bi se pomoglo gospodarskom sektoru da prebrodi ovu krizu koja je stvarno teška, kroz sektor zdravstva odgovara se na način da se nabavilo dovoljno respiratora, da su posebni odjeli formirani, da se pruža maksimalna skrb onima koji su nažalost zahvaćeni ovom bolešću, kroz sektor MUP-a brine se o sigurnost, o granicama, dakle postoje ministarstva, postoje resori koji rade svoj posao i malo me sve ovo podsjeća kao i na raspravu u Saboru kad se traže istražna povjerenstva kao da mi nemamo saborske odbore i kao da nemamo institucije.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana zastupnice, možda niste slušali moju repliku koju sam dao ministru. Ja sam spomenuo iskustva konkretno Novog Zelanda zato što oni imaju daleko najbolje rezultate. I predložio sam da se uzimaju takva iskustva ne bilo koga, znači ne bilokoje države nego onih koji imaju stvarno dobre rezultate da se pokušaju ti principi i načela koja oni imaju u svojim državama da ih pokušamo uklopiti u naše uvjete, ako je to moguće. Što se tiče ovoga, ovih rezultata koje ste rekli i aktivnosti odnosno mjera koje se provode, slažem se s vama, poduzelo se puno, ali pitanje je da li se moglo više sa ljudima koji to znaju drugačije i bolje koordinirati. Da li smo postigli prave učinke kod malih i srednjih poduzetnika? Da li smo postigli dobre učinke u osnovnoškolskom obrazovanju ili u srednjoškolskom obrazovanju? To je pitanje. Djeca, ja imam doma troje djece, djeca su već na rubu i ne bih htio da nam se pojavi scenario iz Kalifornije, što se tiče djece [[Upadica: Hvala lijepo.]] ili što se tiče naroda scenario iz [[Upadica: Hvala.]] Nizozemske.
Sljedeći rasprava [[Upadica: Zbog toga sam ovo imao ...]] nerazumljivo/.../... bit će poštovanog zastupnika Erika Fabijanića [[Upadica: Hvala lijepa.]] Hvala.
Potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. Svoju bih raspravu podijelio na 2 dijela. Jedna bi trebala biti malo ovaj futilnija, a na nju me ovaj, potakla rasprava kolege Dečaka gdje se radi usporedbe vezano za pandemiju i Domovinski rat i uzimajući u obzir ugroze zajedno sa potresom, činjenica je da je Hrvatska gadno nastradala. To ne znači da što se tiče pandemije, da nije nastradao i ostali dio Europe. Ali ću potegnuti jednu paralelu. Kad već se toliko prepucavamo tko je i što je, itd., Franji Tuđmanu nije palo na pamet '91. g. proglasiti pobjedu u Domovinskom ratu, to je očitao onog trenutka kad je Knin oslobođen i kad je hrvatska zastava stavljena na Kninskoj tvrđavi. Premijer Plenković je 26.5. izjavio da je Vlada pobijedila koronu. Evo, svi mi ovdje uživamo u toj pobjedi. Toliko o tome. I još jedna stvar. '92. g. formirana je Vlada demokratskog jedinstva zato što je postojala ratna ugroza. Ja ne apeliram da se to mora napraviti sad, apsolutno, ali je sasvim različit modus operandi i način ponašanja u tom trenutku. Prema tome, te stvari dvije nisu usporedive po pitanju donošenja odluka i načina na koji su se borili, ali da je ugroza i velika, jest. Neću se prepucavati oko Izvješća, ali ja mislim da ovdje svi zajedno dijelimo jednu zabrinutost u onom dijelu u kojem, koji imamo u ovom Izvješću. Svi zajedno, napominjem. Dakle, hrvatska država, evo i odlukom Vlade je ovlastila ministra da potpiše sporazum kojem u biti ovlašćuje EU komisiju da za Hrvatsku i, dakle u njeno ime i za njen račun izvrši zakup cjepiva, što je dobro jer na taj, što se veće količine pregovaraju, to je pojedinačna cijena jeftinija. Počela je vakcinacija u Hrvatskoj, bez daljnjega. I onda imamo, citiram ovdje što piše u Izvješću i to je nesporno, dakle, navedeni proizvođači cjepiva ne proizvode cjepivo samo za EU već za cijeli svijet, stoga su količine cjepiva prema trenutnim isporukama vrlo skromne i nedovoljne za realizaciju nacionalnih planova procjepljivanja protiv bolesti Covid-19. Dalje si nisam išao printati Izvješće zato što je to izvješće. Ali ono što se mi danas moramo pitati, što ćemo poduzeti vezano za taj dio. Pa se onda moglo čitati iz tiska, ali ne samo iz tiska, nego i službenih dokumenata drugih vlada, da Italija, i ne samo Italija, odlučila tužiti proizvođača, dobavu. Da je Mađarska nabavila rusko cjepivo, Srbi imaju skoro pa veću, Srbija ima veću procijepljenost od nas. Dakle nešto netko poduzima. Tek kada su se te stvari dogodile, imao sam prigodu čuti na našim, i na našim televizijama Ursulu von der Leyen koja je rekla mi ćemo morati nešto poduzeti, ali tek nakon toga. Šta? Jedno je prijetnja objavom, javnom objavom sporazuma, dokumenta, ugovora o prethodnom zakupu, i drugo, eventualne, ajmo reći tako, izvozne carine jer direktor AstraZenece tvrdi jedno, i ovaj, EU komisija tvrdi drugo. Pregovore su imali jučer u 18 sati, još ne znam koji je ishod, ali je pitanje da li ćemo mi ovdje svi zajedno podržati i nema razloga da ne podržimo jednu stvar jer time ojačavamo poziciju naših predstavnika vezano za EU komisiju i da podržimo EU komisiju ono što su pregovori s proizvođačima. Mi smo mala zemlja, okej. Ali možemo biti glasni ili moramo to prespavati? Ne moramo. Ne moramo. Mi smo ipak država i članica smo EU. Punopravna članica kao i svaka druga. I to je jako bitno. Poduzmimo nešto. Poduzmimo nešto. Ja znam da se možda to g. Deuru moj govor neće dopasti, evo unaprijed mu se ispričavam.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvane Brumnića.
... [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, kolegice i kolege. Nisam se ustvari mislio danas javljati, ali me onda ministar potaknuo odgovarajući na repliku. Ja sam apsolutno siguran da ministar želi sve najbolje i da donosi odluke koje misli da su najbolje, pitanje da li uspijeva u tome je pitanje koje je ključno za razumijevanje trenutnih događaja u društvu. Uspijevanje ne u donošenju odluka nego u provedbi tih odluka je u stvari u tome da kad jedanput donesete jednu odluku vrlo teško odnosno nikako ne možete saznati što bi bilo da ste donijeli neku drugu i tome služi izvješća. Tome služi odnosno trebalo je služiti ovo izvješće koje kaže mjere odnosno učinci tih mjera. Nas ovdje je trebalo zanimati koje su mjere donesene, to istini za volju u ovom je izvješću dano … 271 odluka taksativno popisana plus različite uredbe, plus različite prijedlozi kako se ponašati. E sada, ono što nakon toga slijedi, slijedi što smo dobili s time. Mi danas ne znamo što smo dobili. Ja znam da smo 4.000 kuna dali gospodarstvu i sa time sačuvali jedan dio radnih mjesta ili možda sav dio radnih mjesta, ali to se iz ovoga ne vidi, a to je nešto što ja vjerujem da zanima i ministra i nas ovdje odnosno i građane RH. Ovakvo izvješće ustvari pokazuje da je Vlada imala jedan birokratski odgovor na krizu kao što je birokratsko i ovo izvješće. A zašto kažem da je imala birokratsko očitovanje na ovu krizu? Zato što je neke stvari donosila, a da ni sama nije znala što želi time postići. Mi smo svjedoci bili, to je rijetko tko primijetio, da je odluku o zatvaranju kafića i svemu Vlada donijela ustvari nakon provedene jedne ankete, da, bila ja NOVA-oj TV koju je provela Vlada, točno dva dana prije donošenja mjera je bila provedena anketa. E sada, u trenutku kada se Vlada ponaša tako, zašto korona semafor ko što smo ga neki nazvali? Zato što je u njemu trebalo definirati kriterije i zato što je u njemu trebalo dati vjerojatnost nastupa nekog događaja svima onima koji funkcioniraju u ovom društvu, kako školama gdje smo imali propisani nekakav model A, model B, model C. Ja moram priznati škole su uspjele i to su uspjele ja vjerujem najviše zahvaljujući entuzijazmu učitelja. I model A je normalan model, ali moram priznati poznavajući neke od učitelja model C nije baš tako jednostavan kao što na prvi pogled izgleda. Uopće zainteresirati djecu kada ta djeca sjede negdje daleko od vas je nešto iznimno, iznimno teško, a onda ih još motivirati da nešto naprave, tako da to je počivalo na entuzijazmu. I ustvari problem našeg sustava je činjenica da ministar odnosno Vlada očekuje da sustav počiva na entuzijazmu, a ne bi trebao. Trebao bi počivati na nekakvoj predvidivosti odnosno na donošenju mjera za koje bi se trebalo očekivati da donese nekakve učinke. Ako ne donese učinke koje se očekuju onda se mjera mijenja. Ja se mogu u potpunosti složiti s time da mi pogriješimo, vi, mi, bilo tko, tko radi nešto i pogriješi i ako pogriješi kaže pogriješio sam idemo probati neki drugi model. Svjestan sam da, ha prvi puta se susrećemo s ovako nečim, ali to traje jako dugo i u tom trajanju mislim da smo trebali na neki način biti konstruktivniji sa strane Vlade, da Vlada ne bi trebala se ponašati tako da je pitanje demokracije kada pobijediš onda uzmeš sve i ponašaš se četiri godine da ne moraš slušati nikoga i ne moraš prihvaćat ništa. Evo.
Hvala vam lijepo. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Borić.
Kolega Brumnić, govorili ste upravo to dakle izvješće je trebalo biti o učincima mjera i o onome što nam se pokazalo kao najboljim možda modelima jer dakako korona neće nestati preko noći, evo i danas je ministar govorio o novim sojevima, ne znam kako će se sve ponašati, ali bismo mi trebali znati kako ćemo se ponašati u nekim mjerama. Danas je niz kolega govorilo o tome da ne razumiju pa to ne razumiju i građani, da li je to pitanje komuniciranja tak rekla bih proizvodnje mjere, danas su svi govorili o tome iz restorana kava može van, a ne može iz kafića. I obrazloženje nije gdje se ta kava pije jer kava se pije na koscima da ne kažem iz automata gdje čak država nema ni PDV i jednako se skupljaju oko kioska. Dakle, povjerenje, ja sam danas govorila o sigurnosti građana oko njihovog zdravlja, s druge strane moraju biti i sigurni da mjere nisu proizvoljne. Danas se govorilo … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepo. Imamo odgovor poštovanog zastupnika Fabijanića. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegice. Slažem se s vama, mislim da sam vrlo slično rekao i u svojoj raspravi. Ono što je problem je predvidivost, ova Vlada uporno pokušava se ponašati kao da oni sve znaju, ne obrazlažući mjere kada ih donosi, zašto ih donosi da bi ljudi shvatili kako se trebaju ponašati u skladu s tim mjerama i to je ono što je problem. Mi danas imamo popis mjera, ali nemamo niti jedan odgovor da li je ta mjera bila dobra ili nije, niti jedan pokazatelj da li je mjera dobra ili nije. … [[Upadica se ne razumije.]] A koji rezultat? Možda je mogao biti duplo bolji … [[Upadica se ne razumije.]] možda je mogao biti duplo bolji, to je problem. Evo hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Maje Grbe Bujević, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, ministre, državna tajnice i državni tajniče, dragi kolegice i kolege. Često se u sabornici ovoj našoj može čuti da odlučuje politika. Na stranici 7 ovog izvješća i sigurna sam da ste to pročitali svi i da ste si dali truda, a ja ću svejedno ponoviti istine radi. Ministar zdravstva je 30. ožujka donio odluku o imenovanju stručno operativnog tima za podršku Kriznom stožeru Ministarstva zdravstva za vrijeme trajanja epidemije bolesti Covid-19. To je ona često spominjana u žargonu rečeno ekspertna skupina. Ta, tim ili ta ekspertna skupina broji 39 članova koji su, a sad ću vam i pročitati da se još jedanputa podsjetimo kako bi ukazala na to da ti ljudi su izmenovani ispred svojih institucija i da nikada to nije bio preduvjet da si član bilo koje stranke da bi u ovoj ekspertnoj skupini sudjelovao. Dakle, predstavnici su Ministarstva zdravstva članovi HZJZ, Klinike za infektivne bolesti „Dr. Fran Mihaljević“, ureda Svjetske banke, Svjetske zdravstvene organizacije u Hrvatskoj, Gradskog ureda za zdravstvo Grada Zagreba, HZZO, Hrvatske liječničke komore, Hrvatske komore dentalne medicine, Hrvatske komore medicinskih sestara, Hrvatskog liječničkog zbora, Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu, Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, Nastavnog zavoda za javno zdravstvo „Dr. Andrija Štampar“, državnog inspektorata, Hrvatskog psihološkog društva, KBC Zagreb, Klinike za dječje bolesti Zagreb, KBC Sestre milosrdnice, Dubrave, Klinike za psihijatriju Vrapče, KB Sveti Duh, KB Merkur, KBC Osijek, KBC Rijeka, KBC Split i Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu i Škole narodnog zdravlja „Andrija Štampar“. Ovaj je stručno operativni tim kontinuirano se sastaje i dan danas i razmatra prijedloge i preporuke za unaprjeđenje rada zdravstvenog sustava i za donošenje mjera u RH. Jer neko stvarno misli da su svi ti stručnjaci, a to je čista struka, politički obojani? Nisu, to se osobno možete i sami uvjeriti s obzirom da su ti članovi poznati. Svim tim članovima ekspertne skupine koji su dali ozbiljan stručni doprinos i zaslužuju da ih se sjetimo, treba im se i zahvaliti za sve ono što su napravili u odgovoru RH na po ovu pandemiju. Drugi dio ću iskoristiti za mjere kad često spominjemo tako neke ekonomske mjere, pa ne znam dal je svima možda promaklo u, na stranici 37 kažu „učinci provedbe mjera iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti na području gospodarstva“. Jedna od iznimnih mjera koju smatram da je jako puno doprinjela zaštiti naših građana je da je vlada donijela odluku o iznimnim mjerama kontrole cijena za određene proizvode čime je zaštitila da ne plaćamo više nego što bi to želili odnosno onoliko koliko bi to želili oni koji proizvode neke proizvode. Dozvolit ću si da vam ih pročitam što su to bile zaštićene namirnice i sredstva, brašno, mlijeko, jaja, šećer, sol, riža, tjestenina, svježe meso, dječja hrana, pelene, deterdženti, sapuni, zaštitna oprema kompletna, zaštitne naočale, zaštitne rukavice, lijekovi i medicinski proizvodi i respiratori, zaštitne maske, sredstva za dezinfekciju, medicinski alkohol i da ne nabrajam dalje. Time smo zapravo omogućili, vlada je omogućila da niko ne dođe u poziciju da pljačka ovaj hrvatski narod. To su neke mjere i ova prva koju sam vam želila objasniti malo, a i ova druga koju sam vam sad ovaj vas malo na to podsjetila, to su stvari koji jako rado prođu ispod radara, a jako su bile važne za hrvatske državljane. Evo, hvala vam.
Hvala lijepo. Sad ćemo završno u ime Kluba zastupnika Centra, a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Nema je, gubi pravo na govor, pa će u ime SDP-a završno govorit poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Evo imam potrebu da kažem još nekoliko riječi s obzirom da smo danas, potrošili smo evo na ovu raspravu 7 sati, 8 sati i čuli smo, čuli smo puno, puno primjedaba i s ljevice i s desnice. Nažalost evo s desnice su dolazile i primjedbe uglavnom na, na naše primjedbe i naše sugestije, makar bi bilo bolje da se govorilo o primjedbama na izvješće. Ja ću još jedanput napomenuti, evo čuli smo nemamo unutra stvarnih pokazatelja i mislim da je to stvarno problem s obzirom da bi ti pokazatelji mogli nam u slijedećem periodu poslužiti za lakše i brže donošenje odluka i čak možda za brže i lakše donošenje kvalitetnijih odluka. Nije točno ako je netko rekao da, da nema rezultata, rezultata ima, ali ono što je reko i g. zastupnik Ante nažalost moramo ih čitati iz medija, nismo ih pročitali u izvješću. Zato apeliram da slijedeći puta te podatke dobijemo stvarno u izvješću. Trenutno ovo izvješće je jako opširno, međutim u njemu su pobrojane mjere, ali nisu pobrojani učinci tih mjera. Bilo bi dobro kad biste ih u svom daljnjem radu kao stožer pratili, aha aktivnost je bila ta i ta, rezultati su bili ti i ti, bit će nam svima lakše to pratiti i kao saborskim zastupnicima i stručnjacima koji za koje smo čuli da ih ima 30-tak u stožeru i vjerujem da su svi kompetentni i da su svi željni i voljni raditi bolje i u interesu našeg naroda. Nažalost bilo je tu i rasprava koje nisu imale veze sa ovom temom, to je gotovo svakodnevno. Međutim ono što me danas zasmetalo to je ono što bilo nekih trzavica i opet je bilo vrijeđanja, a ono što je rekao i kolega Deur ovo nije moment da se prozivamo, nego je moment da kak vele Zagorci stavimo glave skupa i da se zajedno borimo sa problemima koje imamo. I tu prvenstveno da damo podršku i stožeru i ministru i svima onima koji su zapravo u to uključeni na način da damo svoje konstruktivne prijedloge i da pokušamo te prijedloge objasniti, elaborirati i da pokušamo objasniti koji će biti učinci ukoliko se ti naši prijedlozi prihvate i ukoliko se u budućnosti oni ovoga upotrijebe i koriste u daljnjem radu. Mislim da jedan dio rasprava ako smatrate da je bio neprimjeren mislim da je to bilo onak kak vele to je bilo izrečeno u žaru borbe, ali mislim da nitko nije rekao da stožer nije radio, nitko nije rekao da je stožer radio loše, nitko nije rekao da nema rezultata, ali smo svi naglašavali da bismo željeli vidjeti koji su to učinci, da ih imamo pobrojane jedan po jedan, unutra u tom dokumentu, u tom izvješću, trebat će i nama i svima vama. Čuli smo i izlaganje kolega Erika, mislim da je isto tako bilo konstruktivno, mislim da trebamo i u tom dijelu djelovati i poduzeti sve što je moguće da se isprave greškice, da se propusti nadoknade i da krenemo dalje u borbu jer ja vjerujem s obzirom na i razmišljanja gospodina ministra, a i dijela stručne javnosti da tu nije kraj i da ćemo imati još tih nekoliko valova sa kojima ćemo se trebati boriti. Hvala.
Hvala lijepo. I sada u ime kluba završno, u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovani zastupnik Miro Bulj. Možemo malo tiše molim vas.
Ministre, kolegice i kolege iz ovoga izvješća bi se tribale izvući pouke u biti one jer ova ugroza pandemije je pokazala brojne nedostatke i u sustavu zdravstva i ne funkcioniraju određenih stvari, a naravno i u nekim stvarima koje su se pokazale poglavito djelatnici koji rade radnici i medicinsko osoblje. I volio bi da je ministar izašao i rekao zbog čega u kninskoj općoj i veteranskoj bolnici Hrvatski ponos djelatnice tj. medicinske sestre, medicinsko osoblje, liječnici, spremačice, svi oni koji rade ne primaju putne troškove već sedmi mjesec, znači od 7. mjeseca nisu primili kune, a putuju na 100-tine kilometara iz Sinja, Splita, Drniša, Šibenika. Volio bi da su i kolege iz moje izborne jedinice bili malo glasniji po tom pitanju, a i ministar da je dao svoj stav da se riješi taj problem jer ljudi su pod pritiskom, moremo mi i drugačije, moremo mi blokirati D1, al to nije potrebno u ovoj krizi, da ti ljudi ovaj prime i te, prime plaću. Smatram, svoju zarađenu tj. putne troškove. U ovoj korona krizi je se vidlo puno nedosljednosti, volio bi da sam dobio informaciju to sam pitao predstavnicu MUP-a koliko je migranata koji su prišli ilegalno testirano imate li rezultate jesu li Covid pozitivni ili nisu, koliko je pozitivnih, koliko je negativnih, a znamo da svakodnevno ilegalni migranti prelaze ilegalno granicu, a policija sve svoje snage, sve svoje mogućnosti sve pohvale mu i dajem sa materijalno-tehničkim sredstvom međutim ne koristi se zakon, pomoć hrvatskog vojnika i Hrvatske vojske. Zbog čega to ne radite? Ne znam, al je činjenica da se to nitko ne kontrolira i taj se problem zaboravlja pa evo MUP-u da pozove Hrvatsku vojsku da sačuva sigurnost naše granice i naših ljudi na tome području i to je u skladu sa zakonom. Još bi rekao da ministar ove mjere koje su bile sad, koje smo spominjali ljudi su ovdje često čak evo i gospođa Branka Juričev je se, bila je suglasna da ugostiteljski objekti se napokon otvore jer 100-tine tisuća ljudi se gužvaju na benzinskim postajama, na prostorima uskim gdje su pekarnice, gdje je omogućeno, a ugostitelji su bačeni pod noge. Ugostitelji su u problemima, ne samo oni nego i njihovi djelatnici. Smatram da je ovo ozbiljan problem i to je vidljivo iz cijele ove rasprave. U biti nije bilo nekakve konfuzije, nisam stručnjak ali mi je nelogično da 1.000 ljudi čeka na benzinskoj postaji kavu sa prstima dodiriva naravno sam ovaj se dodiriva nitko ovaj ne poduzima tu ništa i po meni je vrlo bitna bi bila mjera da taj dio gdje je moguće u ugostiteljskim objektima, terasama, kafićima da se omogući da se otvore ti kafići i u skladu sa mjerama kao što imaju trgovački lanci da se može ići u kafiće i ugostiteljske objekte ostale. Ja mislim da je to vrlo bitno i te mjere se nadam da će stožer donijeti. Ja pripadam Klubu MOST-a koji nije podržao tada da stožer bude bez vremenskog ograničenja iz više razloga prvi put zato što je se događalo u jedno vrijeme korona krize proglašena je pobjeda, vi se sjećate te pobjede, to nije bilo dobro. Proglasiti pobjedu, kolega iz SDP-a je to dobro rekao maloprije, to je isto da je dr. Franjo Tuđman '92. rekao da je pobjeda i recimo kad je bila da je pobjeda, a pobjeda je bila kad smo ušli u Knin, kad je 4. i 7. brigada uz pomoć 126. i ostalih brigada ušle u Knin tada je proglašena pobjeda. Ne možete proglašavat pobjedu da bi dobili izbore. Znači bilo je tu politikanstva i vrlo bitno ovo savjet vama. Stožer civilne zaštite je isključivo najviše političko tijelo koje odgovara hrvatskoj Vladi tj. Hrvatskom saboru ali proizlazi iz ovlasti Vlade što je ovdje Sabor ... [[Govornik se ne razumije.]] Sabor. Znači to je političko tijelo i tu ima političkih odluka. Dok se to jasno ne riješi da ima tu političkih odluka, dotle će narod mislit da je to struka, 95%, dakle uključena struka, o tome bi se dalo razgovarati koliko, ali je činjenica da je stožer političko tijelo i da je bilo prečesto to ispolitizirano. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Sada idemo na slijedeću točku a to je: - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2019/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 98/2013, prvo čitanje, P.Z.E. br. 63 Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u MUP-u Žarko Katić, izvolite. Molim vas, možemo se malo utišati da državni tajnik reć što želi? Izvolite.
Hvala. Sve vas srdačno pozdravljam, pred vama je Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2019/1148 od 20. lipnja 2019. g. i o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva i ujedno izmjeni Uredbe br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe br. 98/2013. Dakle, 20. lipnja 2019. g. donijeta je Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva, o izmjeni uredbe i stavljanju izvan snage uredbe iz 2013. godine. Ovom prilikom želim vas podsjetiti da su prekursori eksploziva tvari dostupne u slobodnoj prodaji koje se inače koriste za različite svakodnevne namjene a u određenim količinama ili koncentracijama, mogu poslužiti za izradu eksploziva. Uredba iz 2019. g. donijeta zbog utvrđenih nedostataka … … [[Upadica Reiner, ne razumije se.]] Hvala lijepa. Uredba iz 2019. g. donijeta zbog utvrđenih nedostataka stare uredbe iz 2013. g. koja nije posve jasno propisivala odgovornost gospodarskih subjekata koje se bave uvozom, prodajom, provozom, skladištenjem izvozom ili proizvodnjom prekursora eksploziva te internetskih tržišta. Jednako tako, u praksi se uvidjelo da inspekcijski nadzori u EU nisu dovoljno učinkoviti te je novom uredbom ojačana uloga inspekcijskih službi. Uredbom se uspostavlja i usklađena i jasna pravila o stavljanju na raspolaganju, uvođenju, posjedovanju i uporabi tvari i smjesa koje bi se mogle zlouporabiti za nezakonitu proizvodnju eksploziva a s ciljem ograničavanja dostupnosti tih tvari i smjesa pojedinačnim korisnicima kao i osiguravanja odgovarajućih prijavljivanja sumnjivih transakcija u lancu opskrbe. Sve o čemu vam govorimo, osmišljeno je radi osnaživanja razine javne sigurnosti i sustava za kontrolu prekursora koji se mogu upotrijebiti za proizvodnju eksploziva tzv. kućne izrade te dodatnog poboljšanja i usklađivanja sustava za sprječavanje nezakonite proizvodnje eksploziva obzirom na sve veću prijetnju terorizma i drugih teških kaznenih djela prema građanima i javnoj sigurnosti uopće. Time bi se ujedno osiguralo slobodno kretanje prekursora eksploziva na unutarnjem tržištu, promicalo tržišno natjecanje gospodarskih subjekata te poticale inovacije primjerice olakšavanjem razvoja sigurnijih kemikalija kojima bi se zamijenili prekursori eksploziva. Uredbom se ujedno nalaže državama članicama uspostava nacionalnih kontakt točaka za prijavu sumnjivih transakcija ili nestanka i krađe prekursora eksploziva, zatim uspostava nadležnih tijela za inspekciju i kontrolnu pravilne primjene prekursora eksploziva te propisivanje sankcija u slučaju kršenja njezinih odredaba. Ovim prijedlogom zakona dodatno se propisuju obveze gospodarskih subjekata vezano uz pisano obavještavanje drugog gospodarskog subjekta o obvezama prijave kao i zaposlenika koji sudjeluju u prodajnom lancu. Odmah po zaposlenju i kasnije jednom godišnje sa sadržajem reguliranih prekursora eksploziva u proizvodima koji se stavljaju na tržište i obveza sukladno ovoj uredbi te isto tako propisuju se obvezu internetskom tržištu da poduzima mjere i koristi alate kojima bi se osiguralo da korisnici koji stavljaju na raspolaganje regulirane prekursore eksploziva, pomoću njegovih usluga posredovanja, dakle internetskih, da budu obavješteni o svojim obvezama te da moraju imati opciju prijave sumnjivih transakcija. Uredbom se ujedno utvrđuju i odnosno ovim zakonom, nadležna tijela za provedbu uredbe kao i njihove obveze, a ta ministarstva su ministarstvo nadležno za zdravstvo, ministarstvo nadležno za poljoprivredu, nadležno za unutarnje poslove koje je ujedno i kontakt točka i državni inspektorat, osobito sanitarna inspekcija i inspekcija gospodarenja otrovnim kemikalijama. MUP kao što sam rekao ima posebne obveze propisane ovim zakonom. Ono se prije svega određuje kao nacionalna kontakt točka za prijavu sumnjivih transakcija ili značajnijih nestanaka ili krađa tvari ili smjesa koje sadrže prekursor eksploziva, zatim za provedbu kriminalističkih istraživanja u slučajevima prijave sumnjivih transakcija sukladno naravno Zakonu o kaznenom postupku i Zakonu o policijskim poslovima i ovlastima i konačno za prikupljanje podataka i izvješćivanje Europske komisije o prijavljenim sumnjivim transakcijama i značajnim odnosno većim nestancima ili krađama provedenim inspekcijskim nadzorima i aktivnostima za podizanje svijesti o prekursorima eksploziva. I na posljetku, zakonom se propisuju i reko bi značajne prekršajne sankcije u pravilu od 40 do 100.000 kuna za pravne osobe za postupanja suprotna odredbama uredbe i ovoga zakona. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala lijepo. Imamo jednu povredu Poslovnika, poštovani, ne, odustali ste, dobro, hvala. Replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Uvaženi državni tajniče, žao mi je što u prvome dijelu ste bili onemogućeni govoriti, a predsjedavajući nije iskoristio poslovničku mogućnost šta je se kolege iz HDZ-a ovdje pretvorile u kokošinjac, a on u jednome trenutku išao opomenuti mene, ne znam koji je bio razlog, zbog čega je mene kad je kokošinjac bio s ove strane i žao mi je što kod ove vrlo bitne teme tj. prepisivanja urednih europskih direktiva i uredbi EU kao svakodnevno što radimo što nisam mogao čuti taj prvi dio, pa ako morete prvih 5 minuta ponoviti jer je predsjedavajući je kršio Poslovnik dozvolivši kokošinjac, a to nije viteški i onaj red koji nosi predsjedavajući nije dostojanstveno, a opominjati druge zastupnike da bi se, a u stvari nije ni vjerski, nije ono što on predstavlja. Zato bi vas zamolio ako možete ponoviti ovaj prvi dio jel od ovoga kokošinjca koji se stvorio od zastupnika kluba kojem i predsjedavajući pripada HDZ-a da ponovite. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, ja sam opomenuo one koji su govorili i pri izlasku iz dvorane, a opomenuo sam i vas jer ste se derali na svoj neuobičajen nepristojni način sa mjesta.
Viteze, smirite se, riječ nisam rekao.
Prema tome, ovaj molim vas da se smirite i da se pristojno ponašate u sabornici.
Riječ nisam rekao, riječ nisam rekao.
Izvolite, po čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa uvaženi predsjedavajući viteže od jeruzalemskog groba, ja se zaista nisam niti jednom riječju vikao nego sam samo tražio kroz repliku, vi ste povrijedili Poslovnik 238., kroz repliku da mi uvaženi državni tajnik, nama saborskim zastupnicima koji smo željeli čuti, a nismo to zbog kokošinjca koji je stvorio vaš klub kojemu i vi pripadate i isključivo njemu služite, a ne svim saborskim zastupnicima da ponovi ovaj prvi dio jel nismo razumjeli.
Temeljem čl. 239. izričem vam opomenu jer vrijeđate druge zastupnike. Sad ćemo, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo ja ću u ovome trenutku u kojem naravno siguran sam u potpunosti nemamo niti jednoga trenutka niti potrebe da se ne nalazimo u suglasnosti samo upozoriti na jedan mail koji sam dobio, a poštovani g. državni tajniče direktno se dotiče jedne skupine koja mi je poslala ovaj mail i dozvolite mislim da ste ga i vi dobili, ali samo eto da ga još jednom naglasim ovdje u saborskoj raspravi. Taj nam je mail došao ispred Hrvatskog automodelarskog saveza. Znate i sami mi bi trebali ovdje rješavati neke bitne stvari, ali vjerujte mi puno se bitnih stvari sastoje od malo manjih stvari, pa nam tako u Hrvatskoj postoji Hrvatski automodelarski savez kao krovna organizacija Automodelara u Hrvatskoj. To su ljudi o kojima mi gotovo i da ne znamo da postoje, ali to su ljudi koji rade automodele i imaju svoje staze i vjerujte mi tamo negdje u bogatim, kako bi se to reklo, Europama to bude čak i ozbiljna stvar. Oni vas, poštovani g. državni tajniče, i eto i ja sada molimo da samo poslušate njihove riječi. Kao članovi njihove institucije koju su osnovali još 1991. oni su organizirali od onda do danas utrke radio upravljanih automobila, organiziraju automodelarske škole za djecu i mlade. Trenutno naša Hrvatska ima svjetskoga prvaka u klasci, klasi, pardon TC benzinskih motora, malo se u to razumijem, čitam njihov dopis, a u klasi pagi LS imamo 4 europska prvaka. 2022., dakle za nešto manje od godinu dana Zagreb će biti domaćin europskoga prvenstva. U Zagreb treba doći 7 stotina ljudi iz 50 i nešto zemalja koji će očigledno biti naši gosti, uzet će neka mjesta u hotelima, nešto će pojesti, prošetat će se, dakle nemojmo ih zanemariti. Problem je, poštovani g. Katić, vi to jako dobro znate, gorivo sa 16% nitrometana je trenutno dozvoljeno za slobodnu prodaju. Ali, oni trebaju malo jače gorivo, gorivo o kojem ja trenutno govorim iz njihovih usta. Oni vas lijepo mole da se dozvoli poseban način na koji će, poštovani g. državni tajniče biti reguliran način nabave nitrometana odnosno nitrometanskih pripravaka za ljude koji se time bave. Siguran sam da oni ne mogu niti ne žele niti na bilo koji način ugroziti sigurnost niti naše domovine, a niti bilo čega i bilo koga, dakle radi se o automodelarima kojima jednostavno oktanska vrijednost nitrometanskih goriva ne zadovoljava njihovu potrebu da bi mogli vršiti auto trke. Znam da se možda svima vama to na trenutak čini smiješno, ali dragi moji ljudi, svjestan sam i vrijedan sam i oni su vrijedni da ih netko ovdje zastupa. Nije to velika skupina našega društva, ali to su ljudi koji će uskoro imati europsko prvenstvo u Hrvatskoj, doći će ljudi i reći će, molim vas, gdje možemo uzeti gorivo? Mi ćemo reći evo vam gorivo, ono ima 16%, oni će reći, mi trebamo 23. Razumijete? Ne želim sada ovdje nikoga napadati, dajte, poštovani g. Katiću, molim vas lijepo, g. državni tajniče, da na neki način nađemo mali zakonski prostor kroz potpunu kontrolu nabavke i korištenja, da se tim ljudima dozvoli i omogući da mogu nabaviti takva nitrometanska goriva. Ja znam da se radi o izuzetno malom postotku, ali tim ljudima je to bitno za egzistenciju, ne samo njih nego i tog automodelarskog sporta. Eto, drago mi je da sam danas mogao reći nešto oko čega, čini mi se, svi imamo suglasnost. G. Štromar, jeste vi suglasni? Da, treba podržati automodelare, je li tako? HDZ, jeste suglasni? Je li ih treba podržati? To su mali ljudi. Oni imaju 25 automobila, dovući će nam u Hrvatsku nešto s čime ćemo moći ipak zaraditi neki novac. I eto. Hvala vam lijepo [[Upadica: Hvala lijepo. Imamo …]] Eto, samo sam, to sam htio reći u njihovu korist. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo repliku poštovanog zastupnika .../nerazumljivo/... Nemamo. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] dobro, imamo sljedeći klub zastupnika, a taj je SDP-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Matko Kuzmanić, izvolite.
Uvaženi državni tajniče, kolege zastupnici. Evo, ja moram priznati, ja nisam znao za ovu udrugu automodelara, pa evo od kolege Dretara sam nešto novo čuo i moramo priznati evo, prvi puta i čujem za tu organizaciju, drago mi je da postoji kod nas. Nažalost živimo u jednom puno nesigurnijem svijetu nego što je to bilo nekada prije i stalno moramo nadograđivati naš sigurnosni sustav, pa isto tako moramo ovakve stvari i ovakve zakone i ovakve odluke provoditi i u HS-u. Međutim, naravno, apsolutno podržavam sve što će omogućiti što veću sigurnost naših građana i što neće pomoći bilo kakvim terorističkim organizacijama ili skupinama da uz pomoć određenih materijala dođu do nekakvih supstanci koje bi mogle nanijeti štetu našim građanima ili našoj imovini. Međutim, dok sam čitao ovo primijetio sam jedan članak koji mi ovako zapao za oko, a to je čl. 4 koji kaže, u RH ne priznaju se dozvole koje su izdala nadležna tijela drugih država članica EU ili nadležna tijela država ugovornica Europskog gospodarskog prostora na temelju uredbe. U slušajući državnog tajnika Katića shvatio sam da EU nešto radi na način koji nama nije prihvatljiv. Pa mi ćemo sada biti napredniji od njih pa ćemo mi njima pokazati kako se to radi. Ako sam dobro shvatio, mi nećemo s ovim čl. 4, nećemo priznavati dozvole koje su izdala nadležna tijela EU, znači bit ćemo, što bi rekli u žargonu veći katolici od pape, mi ćemo na neki način sada izmisliti nešto novo što će vjerojatno EU od nas kopirati. Drago mi je i ponosan sam na to. Ako je već sve to tako, onda se tu radi o nekim ozbiljnim ugrozama nacionalne sigurnosti koje bi mi mogli njima na taj način pokazati pa me zanima čemu onda čl. 11 koji kaže da će se obrada osobnih podataka u okviru provedbe uredbe obavljati u skladu sa propisima o zaštiti osobnih podataka. Znači ako se radi o nečemu toliko opasnome, onda ovakve stvari ne bi trebale biti definirane. Znači sigurno ako se radi o nekoj ozbiljnoj ugrozi ljudskih života nećemo sada paziti na GPDR. Ako pazimo na GPDR onda se radi o nečemu perifernom, o nečemu u čemu mi možda lutamo, možda nismo 100% sigurni i možda pored ove udruge automodelara pojavi se još neka udruga ili još nekakva tvrtka ili još neki gospodarski subjekat koji će na ovaj način biti oštećen. Ja se nadam da to neće biti pravilo, da će ovaj primjer koji je kolega Dretar prije mene pokazao biti jedna iznimka koja se događa, ali bih evo, volio da mi državni tajnik pojasni ovaj čl. 4 jer napokon vidim da i mi po prvi puta, barem otkad sam ja evo, ovdje u HS-u možemo prodavati pamet EU. Odnosno nećemo kopirati njih nego ćemo biti pametniji i napredniji od njih pa sam iz tog razloga još posebno ponosan. Eto, hvala lijepa. Još jedan dodatak da mi kao klub ćemo podržati bilo kakav zakon koji će biti u interesu naših građana i koji će povećati sigurnost da se ove štetne tvari ne nađu u rukama onih koji to sigurno ne bi smjeli imati. Eto, hvala.
Hvala lijepa, sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Ante Deur, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, evo u ime kluba, Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2019/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva te izmjeni Uredbe br. 1907/2006 i stavljanju izvan snage Uredbe br. 98/2013, prvo čitanje. Evo sigurno da u vremenu kojem živimo i sigurnosni sustav mora donositi i nekako se pokušavati u pravilima kao što je rekao državni tajnik i moramo na jedan način se i mijenjati određene stvari, donositi bolje uvjete za život jer i u svijetu i u našim prostorima sigurno moramo paziti i da terorizam i na razne skupine koje mogu upotrijebiti i određene stvari koje mogu biti pozitivne u društvu, pretvoriti ih u određene vrlo opasne stvari za život. ... [[Govornik se ne razumije.]] prekursu, to su eksplozivi, jesu kemikalije odnosno tvari i smjese koje se rabe u legalnim procesima međutim isto su tako i mogu i zloupotrijebiti u za nezakonitu proizvodnju eksploziva. Danas postoje brojne vrste tih kemikalija i svakodnevno se rabe npr. kao protuproizvodi a i u proizvodnji drugih kemikalija kao otapala za otapanjem materijala koji mogu služiti i za proizvodnju raznih prehrambenih stvari ali mogu isto se biti vrlo, vrlo opasne za druge stvari koje mogu se nezakonito proizvoditi i zbog toga je to jako bitno. Nezakonita proizvodnja eksploziva, eksplozivnih stvari, uporabom različitih kemikalija odnosno prekursa, predstavlja velike sigurnosne ugroze te je zbog toga vijeće donijelo uredbu kojom se uvode stroža pravila o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva diljem EU-a a sa ciljem ograničenja njihove dostupnosti široj javnosti i osiguravanja primjerenog prijavljivanja sumnjivih transakcija u lancu nabave što je jako bitno da se stavi pod kontrolu da se zna tko uistinu zakonskim okvirima može upravljati s ovakvim vrlo opasnim i ... [[Govornik se ne razumije.]] tvarima. Uredbom se uspostavljaju usklađena pravila i stavljaju se na raspolaganje uvođenim posjedovanju uporabi tvari i smjesa koje bi se mogle zloupotrijebiti u nezakonitu proizvodnju eksploziva sa ciljem ograničavanja dostupnosti pojedinačnim korisnicima tih tvari i smjesa s ciljem osiguravanja odgovarajućeg prijavljivanja raznih sumnjivih transakcija i opskrbe koje bi se mogle i u našim djelu Europe sigurno od raznih organizacija dogoditi. Uredbom se ukida izdavanje dozvola za određene tvari, kalijev ... [[Govornik se ne razumije.]] , kalijev ... [[Govornik se ne razumije.]] Uredbom se nalaže i državama i uspostavu nacionalnu kontakt točke za prijavu sumnjivih transakcija i nestanka ili krađa prekursora eksploziva i uspostava nadležnim tijelima za inspekciju i kontrolu pravilne primjene prekursora eksploziva te propisivanje sankcija u slučaju kršenja njenih odredaba. Sigurno sa ovakvim prekursorima eksplozivom pokazuje i ovaj prijedlog koliko moramo biti oprezni i koliko je jako bitno da ovaj prijedlog dobije svoj zakonski okvir. I s obzirom da to svakodnevno dolazi od različitih promjera i napredaka, osuvremenjivanja u različitim tehnologijama, javlja se sve veći broj domišljatosti ljudi u smislu izbora tvari koje se rabe u nezakonitoj proizvodnji eksploziva. Sigurno da to su te opasnosti koje možemo svakodnevno vidjeti te u našoj prošlosti koliko je sigurno da se terorizam okoristio u raznim organizacijama, vidjeli smo i u „Blizancima“ i u raznim događanjima ali eksploziv je jako bitan i opasan ako se ne stavi pod kontrolu. Važno je pravovremeno reagirati i prepoznati opasnosti te poduzeti potrebne radnje u sprječavanju uporabe prekursora eksploziva za nelegalnu proizvodnju eksplozivnih naprava. Novim će se pravilnikom ograničiti dostupnost prekursora eksploziva široj javnosti i osigurati primjereno prijavljivanje sumnjivih transakcija u lancu nabave koji će provoditi gospodarski subjekti koji će biti pod nadzorom sustava i gdje će se sigurno znati u svakom trenutku na koji način se to rabi i na koji način imamo pod kontrolom. Evo hvala vam lijepo na pozornosti.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Sada idemo na Izbor, imenovanje i razrješenja. Molim predsjednika suodbora, hvala ministre, predsjednicu Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Nadu Murganić da obrazloži prijedloge svih 35 odluka. Radi se o vanjskim članovima i neki drugih stvari ali to će poštovana predsjednica Murganić objasniti.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za, joj, krivo sam počela, dobro. Odbor je imao danas svoju sjednicu i donio nekoliko prijedloga, čitat ću prijedlog odluka o razrješenju i izbora članova Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. Razrješuje se članovi odbora Dražen Bošnjaković i Ljubica Maksimčuk a za članove odbora biraju se Krešimir Ačkar i Nikola Mažur. Dakle, to su zamjene unutar saborskih zastupnika. Prijedlog odluke o izboru članica i prestanku mandata člana Odbora za financije i državni proračun, za članicu odbora bira se dr. Vesna Vučemilović, budući je prestao obnašati dužnost Dario Zurovec zbog mirovanja zastupničkog mandata. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora, razrješuje se član odbora dr. Milan Vrkljan a za člana odbora bira se dr. Stephen Nikola Bartulica. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednice Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora razrješuje se predsjednica Karolina Vidović Krišto a za predsjednicu odbora bira se dr. Vesna Vučemilović. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana odbora za Hrvate izvan RH razrješuje se član odbora dr. Milan Vrkljan a za člana odbora bira se dr. Stephen Nikola Bartulica. Prijedlog odluke o razrješenju članice Odbora za zaštitu okoliš i prirode Hrvatskog sabora razrješuje se članica odbora za zaštitu okoliša i prirode dr. Vesna Vučemilović. Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu bira se Tomislav Klarić budući je 21. siječnja prestao obnašati dužnost Darko Puljašić. Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za predstavke i pritužbe, za člana odbora bira se Stipan Šašlin, budući je 21. siječnja dužnost prestao obnašati zastupnik Darko Puljašić. Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora, razrješuje se članica Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Karolina Vidović Krišto a za člana odbora bira se dr. Zlatko Hasanbegović. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Savjeta za robne zalihe, razrješuje se član savjeta dr. Milan Vrkljan a za člana Savjeta za robne zalihe iz redova zastupnika bira se Danijel Spajić. Dakle, ove odluke stupaju na snagu danom donošenja i bit će objavljene u Narodnim novinama. Zatim imamo još odluka. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora imenuju se članovi Branko Smerdel, Mato Palić, Bosiljka Britvić Vetma, Mirela Mezak Matijević, Đorđe Gardašević i Sanja Barić. Imenovani članovi stupit će na dužnost sa danom 1. veljače. Dakle ovo su sada odluke vezane za vanjske članove odbora. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za zakonodavstvo. U Odbor za zakonodavstvo imenuju se Frane Staničić, Boris Ljubanović, Sunčana Roksandić, Alen Čičak, Nataša Delonga Poparić. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za europske poslove imenuju se Tunjica Petrašević, Ivica Miškulić, Dora Zgrabljić Rotar, Iris Goldner Lang, Hrvoje Šlezak i Danijel Mondekar. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora imenuju se Božo Ljubić, Vesna Barić Punda, Tatjana Tomaić, Mislav Kraljević, Tanja Vrbat Grgić i Goran Bandov. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obranu Hrvatskog sabora imenuju se Josip Lucić, Davor Špoljarić, Anto Šoljić, Igor Tabak, Ranko Ostojić i Željka Antunović. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za financiranje i državni proračun Hrvatskog sabora imenuju se Matija Kroflin, Iva Tomić, Marina Rožić, Marko Primorac, Josip Tica i Vuk Vuković. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora imenuju se Mladen Novosel, Ivan Mišetić, Ivan Barbarić, Dragutin Ranogajec, Tonči Tadić i Željko Požega. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za turizam Hrvatskog sabora imenuje se Luka Kolovrat, Snježana Sabo i Saša Đujić. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora imenuje se Gordan Črpić, Aleksandar Mašavelski, Nura Ismailovski i Sara Lalić. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora imenuje se Luka Mađerić, Snježana Vasiljević, Ivan Milotić, Tomislav Jonjić, Tonči Restović i Zlata Đurđević. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora imenuje se Željka Obradović, Milica Jovanović, Danijel Nestić i Marinko Učur. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora imenuje se Krešimir Luetić, Mario Gazić, Hrvoje Pezo, Tibor Santo, Dragan Ljutić i Joško Martić. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora imenuje se Marija Bubaš, Marko Sladoljev i Dorotea Pešić Bukovac. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za Hrvate izvan RH Hrvatskog sabora u odbor se imenuje Željko Raguž, Veselko Jovanović, Darko Markušić i Igor Josipović. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora imenuje se Ivan Žeko, Stanko Bravić i Zorica Gregurić. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora imenuje se Nike Sudarević, Jasminka Pilar Katavić i Krunoslav Ivanišin. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora imenuje se Robert Podrug, Dajana Paušić Podhraški, Željka Leljak Gracin. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora imenuje se Branko Petrinec, Sanja Putica, Dijana Vican, Ante Rončević, Marija Lugarić i Valter Boljunčić. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za poljoprivredu imenuje se Đurđica Sumrak, Petar Baranović i Mijo Latin. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za regionalni razvoj i fondove EU-a Hrvatskog sabora imenuje se Boris Crnković, Igor Raženović i Marko Vešligaj. Prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora, za članove imenuje se Jadranka Fržop, Petar Valovičić, Tomislav Marić, Nikoleta Radionov i Danijel Ferić. Prijedlog odluke o imenovanju članova odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora imenuje se Aleksandar Milošević, Oliver Matijević, Damir Tomić, Neven Bosilj, Đurđica Klancir Ladišić i Anto Mikić. Prijedlog odluke o imenova članova Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora imenuje se Anesa Šabani, Verica Rupčić, Tatjana Šimac Bonačić. I prijedlog odluke o imenovanju članova Odbora za lokalnu i područnu samoupravu Hrvatskog sabora imenuje se Goran Pauk, Boris Piližota, Mirjana Lihner Kristić, Zlatko Komadina, Martin Baričević, Nives Kopajtih Škrlec, Slavko Prišćan, Jerko Glavaš, Antun Vidaković. I prijedlog odluke o imenovanju članova Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije imenuje se Dario Umljenović, Marija Udiljak, Bernard Topić, Krešimir Planinić, Željko Jovanović, Zorislav Antun Petrović. Ova odluka stupa na snagu 1. veljače, dakle ove sve odluke vanjskim članovima stupa na snagu 1. veljače i biti će objavljena u Narodnim novinama a sve ove odluke zajedno sa životopisom ovih članova će biti objavljene i već jesu na web stranicama Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa, zahvaljujem predsjednici odbora. Otvaram raspravu o tome. Nitko se ne javlja, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti Time smo završili sa današnjim radom, nastavit ćemo raditi sutra, u petak, 29. siječnja u 9 i 30, prva točka biti će Konačni prijedlog Zakona o proglašavanju parka prirode „Dinara“, drugo čitanje, P.Z. br. 6. Želim vam ugodan ostatak večeri. SJEDNICA PREKINUTA U 21,03 SATI