Kolegice i kolege zastupnici, počinjemo sa današnjim radom sjednice. S obzirom da su stvoreni uvjeti za neke točke dnevnog reda koje su jučer preskočene, zbog toga što odbori nisu uspjeli odraditi svoj posao, vraćamo se na točku 5. pročišćenog dnevnog reda. - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E., br. 17; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske, prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Rasprava je provedena u tri odbora. Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo, Odbor za zakonodavstvo i Odbor za europske integracije. Od toga ste dva izvješća već primili, a Izvješće Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo primiti ćete za koju minutu, Izvješće je gotovo i biti će vam podijeljeno na klupe. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti. Izvolite. Gospođa Vera Babić, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva.
Hvala gospođo potpredsjednice, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. U nekoliko rečenica dopustite mi podsjetiti vas na ono što je najbitnije u Prijedlogu novela Zakona o mirovinskom osiguranju. Budući da je riječ o usklađivanju zakonodavstva podsjećam vas da je u pregovaračkom poglavlju 19. socijalna politika i zapošljavanje određeno mjerilo za otvaranje pregovora, to mjerilo se sastoji u donošenju akcijskog plana, u kojem je, su objedinjene aktivnosti na konačnom ili preuzimanju preostalog dijela pravne stečevine koji još nije unijet u naše zakonodavstvo jednako kao i dio koji se odnosi na jačanje institucionalnih kapaciteta. I akcijski plan je Vlada donijela u kolovozu prošle godine, sa točnim rokovima zakonodavnih aktivnosti i nekih drugih aktivnosti koje sada u ovom momentu se ne tiču ovih novela. Dakle, ono što je bitno, prema rokovima iz akcijskog plana upravo je i novela Mirovinskog zakona kojim se konačno preuzima pravna stečevina, dakle, u potpunosti preuzima pravna stečevina vezana na sustav generacijske solidarnosti. Riječ je o direktivi koja se tiče Okvirnog sporazuma o radu sa skraćenim radnim vremenom. I riječ je o tome da se omogućava pristup pravima, jednak pristup pravima, jednak pristup pravima osobama koje rade u skraćenom radnom vremenu, kao i osobama koje rade u punom radnom vremenu. To je na tragu činjenice da se u svijetu rada puno toga mijenja, da oblici rada postaju fleksibilni, ali i s druge strane se zahtjeva i jačanje socijalne sigurnosti onih osoba koje rade u takvim oblicima rada. I upravo je, dakle, ispunjavanje, unošenje u naše zakonodavstvo rješenje iz ovog dijela pravne stečevine na tragu osiguranja veće socijalne sigurnosti onih osoba koje rade u fleksibilnim oblicima rada. Mi smo već dio ove direktive preuzeli prijašnjim novelama Zakona o mirovinskom osiguranju kada je riječ o starosnoj mirovini. Međutim, ovdje sada konačno preuzimamo jednaka rješenja za pristup pravima i za druge institute mirovinskog sustava dakle, prijevremene mirovine, invalidske mirovine i svih drugih instituta. Iskoristili smo dakle, i ovu novelu priliku za novelu zakona, da ispravimo i dio koji se tiče uočene pojave, ne ustavnosti u sustavu mirovinskog osiguranja kada je riječ o osobama koje žive u izvanbračnoj zajednici i njihovo pravo na obiteljsku mirovinu kada se za to steknu uvjeti. Prema tome, evo to je još jedan od bitnih, od bitnih, bitnih elemenata ove novele zakona. Upoznata sam sa amandmanima koje je na ovaj Konačni prijedlog podnio Odbor za zakonodavstvo i u ime predlagatelja mogu kazati da u potpunosti prihvaćamo oba dva amandmana Odbora za zakonodavstvo. Hvala gospođo potpredsjednice.
Hvala lijepa gospođi Veri Babić. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo? Ne. Odbor za zakonodavstvo? Ne. Odbor za europske integracije? Ništa, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Prvi prijavljeni je u ime Kluba HNS-a, gospodin Dragutin Lesar.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, gospođo državna tajnice. Ove izmjene i dopune Zakona su svojevrsni popravni ispit, što se iz obrazloženja vidi, da prilikom prošlih usklađivanja istog zakona sa europskih zakonodavstvom smo neke stvari propustili. Ja želim vjerovati da su ovo posljednje izmjene i dopune ovoga Zakona koje će morati nositi oznaku prijedlog zakona, Europa, i da nam se neće dešavati da svaki zakon kojega prvi put usvojimo kao europski dolazi barem tri puta na popravak. Drugo što želim istaknuti, ako sam dobro izbrojao, matični zakon donesen 1998. i do sada je imao 9 izmjena i dopuna. Ovo su 10-te izmjene i dopune ovoga Zakona, a da u međuvremenu nije objavljen pročišćeni tekst Zakona. Prilikom prošlih Izmjena i dopuna ako se ne varam čak je u Zakonu, u Izmjenama Zakona bilo upisano da Odbor za zakonodavstvo mora objaviti pročišćeni tekst što nije učinjeno. Ja želim vjerovati da će novi predsjednik Odbora kolega Tomljanović, prihvatiti naš prijedlog zaključaka koje smo ponudili uz ovaj Zakon, i nakon ove 10-te izmjene objaviti pročiščeni tekst, čime će, vjerujte mi jako olakšati postupanje onih koji moraju poštivati zakon, a kao pomoć ću kolegi Tomljanoviću predati pročišćeni tekst, ne službenu varijantu prije ove Izmjene i dopune kako bi im olakšao u Odboru taj posao. Ja želim vjerovati da je on korektno napravljen. To će biti naš doprinos pomoći Odboru za zakonodavstvo. Kada govorim o tome, dakako da je strašno bitno da Zakon, jer njima utvrđujemo, po meni izuzetno značajna prava osiguranika u mirovinskom zavodu. Dakle da osim onih koji su zaposleni i koji moraju poštivati zakon, svoja prava znaju i osiguranici. Radi se o ljudima ne mladim koji se pripremaju za odlazak u mirovinu i upravo česte promjene zakona, a i komplicirani postupak za ostvarivanje prava izračuna i priprema ljudi za odlučivanje kada će otići u mirovinu, značajno je u provedbi zakona. Ja vjerujem da ćete se sa mnom složiti da mi nismo ovdje samo zato da donosimo zakone nego da građanima Republike Hrvatske pomažemo da ih razumiju, da ih znaju i da im olakšavamo poznavanje svojih prava iz tih zakona i na taj način utječemo ili barem pokušavamo utjecati na to da je kasnije što manje žalbi, što manje sporova i što manje čekanja na rješenja prilikom odlaska u mirovinu čime ćemo s druge strane i rasteretiti ljude koji rade na tom poslu u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje. Zbog toga smo dali još jedan prijedlog zaključaka uz ovaj zakon u kojem najkraćem Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje želimo obvezati da izda svojevrsni vodič o načinu ostvarivanja prava prilikom odlaska u mirovinu, dakle ne onih koji već jesu u mirovini jer je tu broj informacija značajno veliki, međutim onim zaposlenim ljudima koji se pripremaju za odlazak u mirovinu po nama nema dovoljno kvalitetnih informacija, nema vođenja kroz taj postupak i zbog toga često dolazimo u situaciju da nam se ljudi obraćaju nezadovoljni pogreškama koje su i sami doprinijeli. Ja želim vjerovati da će državna tajnica prihvatiti i taj prijedlog to tim više što sam provjeravajući web stranice Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje našao dosta zgodnih vodiča za različite kategorije onih koji žele ostvariti pravo, ali s obzirom da se radi o populaciji koja sigurno nije dnevno na internetu, a i pitanje je koliko njih se služi internetom, mislim da bi bilo izuzetno korisno da ovakav vodič Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje štampa u brošu ili separatno i da posredstvom područnih ureda bude dostupan ljudima koji se pripremaju za odlazak u mirovinu. A sve u cilju ali samo toga da zaista građani znaju svoja prava, a taj elemenat poznavanja svojih prava i način njihovog korištenja ima i značajne komponente u antikorupcijskoj borbi ili sprječavanju od toga da građani budu ovisni samo o državnoj upravi. Vjerojatno da smo to i ranije radili bi imali manje slučajeva kao što je jedan ispred mene, star nepuna dva mjeseca, kada je gospodin Milivoj iz Rijeke podnio zahtjev za odlazak u mirovinu i kao savjestan osiguranik priložio i dokumente o tome da je bio sudionik Domovinskog rata. Dobio je rješenje o mirovini, ali mu nešto u obračunu nije štimalo, zaboravio ili neuk nije napisao prigovor nego upit Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje gdje su mu kasnije potvrdili da je podnošenjem zahtjeva za odlazak u mirovinu i prilažući dokumentaciju kao sudionik Domovinskog rata ima sada mirovinu manju za 350 kuna nego da to nije napravio. Naime, izračunatu osnovicu prava na mirovinu dodano mu je onih 10% koje je ostvario pravo kao sudionik Domovinskog rata, ali je time izgubio pravo na onaj dodatak od 25,9% koje bi ostvario po posebnom zakonu tako da mu je već na startu mirovina manja za 15,9% i da nije iskoristio to braniteljsko pravo danas bi imao veću mirovinu. Na žalost zbog propuštenog roka žalbe, ne znam da li je moguća revizija postupka i da taj osiguranik i građanin ostvari pravo na mirovinu koju bi imao da je znao što je za njega povoljnije u datom trenutku. Što pak se samog zakona tiče, podržat ćemo s obzirom na to da se i u naš zakonodavni sustav uvrštavaju i oni radnici koji su radili s nepunim radnim vremenom, ali ponovno pitam zašto iz obrazloženja zakona znamo da je ovo usklađivanje sa okvirnim sporazumom kojega su potpisale europska konfederacija industrijskih sindikata i europska konfederacija industrijskih poslodavaca i europska konfederacija sindikata, a ne znamo i ništa ne piše o tome da li je ovaj prijedlog zakona bio predmet razmatranja našeg Gospodarsko-socijalnog vijeća, da li su ga oni podržali ili imali kakve primjedbe. I konstantno nam dolaze prijedlozi zakona koji bi trebali biti predmet rasprave na Gospodarsko-socijalnom vijeću i uvijek uporno Vlada odbija ili izbjegava u obrazloženje zakona staviti barem dvije rečenice o tome. Želim vjerovati da doista će se konačno prihvatiti postupanje u takvim slučajevima i da će predlagatelj zakona saborskim zastupnicima dati i tu izuzetno bitnu informaciju posebice kada se radi o zakonima koji nose oznaku P.Z.E. Podržati ćemo dakle ove izmjene i dopune zakona uz ove zamjerke i molbu doista, da prihvatite oba prijedloga naših zaključaka, oba su u funkciji lakšeg snalaženja onih koji u državnoj upravi, odnosno koji u mirovinskom zavodu provode zakon, ali i informiranja građana o njihovim pravima i načinu ostvarenja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa zastupniku Lesaru. Riječ u ime Kluba zastupnika SDP-a, ima zastupnik Davorko Vidović.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Ja bih možda ukratko jednom riječju ovaj zakon nazvao zakonom konačnog priznanja, priznanja stvarnosti u kojoj živimo. Iako se radi o svega par članaka koji reguliraju jedno toliko važno područje kao što je područje socijalne sigurnosti ljudi, evidentno je da u obje ove izmjene se zapravo radikalno intervenira u naše shvaćanje dvaju temeljnih instituta iz dviju slika koje su perzistirale, postojale i obilježile recimo 20. stoljeće i to ne samo u Hrvatskoj nego rekao bih cijeli ovaj srednjeeuropski ili europski i kulturni, civilizacijski krug. Koje su to dvije promjene? Prvo shvaćanje obitelji i braka. Dakle, institucija koja je po mnogočemu bila tradicionalni bastion i sama po sebi bila neupitna. Definitivno mi priznajemo da doživljava svoju radikalnu preobrazbu, da postoji u stvarnosti jedan drugačiji, drugačiji jedan, da se pred našim očima preoblikuje zapravo jedan drugačiji svijet i da činjenica da imamo veliki broj ljudi koji danas žive izvan braka, onako su kako je to bilo shvaćeno ili kako je to bilo prihvaćano u tradicionalnim društvima, postaje i naša činjenica. Ja vas neću ovdje zamarat niti brojkama, niti statističkim podacima, niti za Hrvatsku, niti za europske zemlje. Ali evo, u nekim europskim zemljama primjerice u Norveškoj ili Švedskoj i Danskoj mislim, da se sada već više djece rađa u izvanbračnim zajednicama nego u bračnim zajednicama. Ova činjenica i naputak koji smo dobili od Vijeća Europe je definitivno priznata u ovom zakonu i to je ono što svakako valja podržat. Jedno su naše slike, jedno su naše percepcije a jedno je život koji ima svoj tijek i koji se neumitno mijenja. Dakle, druga važna dimenzija pored obitelji, braka, bračnih odnosa i svega onoga što se u tom području događa, a čime se zapravo u Hrvatskoj vrlo malo ljudi i bavi i o čemu mi vrlo malo razgovaramo, a kada biste upitali građane Hrvatske što im je na prvom mjestu onda ćete kod velikog broja ljudi ili koja im je najveća vrijednost, onda će staviti obitelj. Ali zanimljivo je koliko malo razgovaramo zapravo o tim najvažnijim stvarima za svakoga čovjeka pojedinačno. Ali da ne elaboriram dalje. Idem na ovu drugu važnu sferu. Osim obiteljskog života radni život je ono područje u kojemu su zapravo ljudi najviše prisutni ako se gleda distribucija njihovog vremena, njihovih postignuća, društvenih, socijalnog napredovanja itd. Svijet rada doživljava tako drastične promjene da neki teoretičari u svijetu govore zapravo kraju rada. Rad kakav smo poznavali u industrijskom društvu, u industrijsko doba, rad u kojem, koji je započinjao trenutkom završetka školovanja i zapošljavanja u nekakvoj tvrtci u kojoj ste mogli predvidjet svoju karijeru, napredovanje i dočekati penziju, po mogućnosti u toj istoj tvrtci je definitivno iza nas. Toga vremena više nema. Možemo bit nostalgični koliko god hoćemo. Što je nestalo s tim vremenom? S tim vremenom je nestala sigurnost. Rad postaje sve više takozvani prekarni, nesigurni, neizvjesni rad. Rad koji je izvor svih socijalnih prava po konceptu kojeg je još uspostavio Bismarck sredinom 19., ili nešto, u drugoj polovici 19. stoljeća i svi sustavi socijalne sigurnosti koji na tome počivaju, taj sustav je definitivno sada u velikom problemu. I ono što se nazivalo socijalnom državom u staroj Europi definitivno više ne može dati odgovore na rastuće izazove s kakvima se mi susrećemo i u ovom zakonu. Zašto ja ovo sve skupa govorim? Govorim zato prvo, da bih rekao da nema niti stara Europa odgovore na ta pitanja. Nema odgovora. Ne zna se zapravo kako će se socijalni sustavi i sustavi socijalne sigurnosti razvijati u budućnosti, nema konačnog i definitivnog rješenja jer ako rad prestaje biti izvor socijalne sigurnosti odnosno ako se socijalna prava koja generiraju iz rada što je bilo temeljno načelo socijalnih politika i socijalnih država ako se dovodi u pitanje, onda je doista izvjesnost socijalne skrbi ljudi u budućnosti vrlo upitna. Europa se tim bavi, ali Hrvatska se tim ne bavi. Kolega Lesar spomenu, deseta izmjena zakona, ma bit će ih još, ma bit će ih još. Zato što doista reagiramo ne samo u ovom području kao vatrogasci i nije nam bilo potrebno da nam Europa skrene pozornost ili Ustavni sud na neke od ovih odredbi, mogli smo to riješiti bez toga, jer smo znali i prije pet, šest godina, ovdje je gospođa državna tajnica da ćemo ove promjene morati napravit, mogli smo to učiniti i ranije, ali nije to sad, nije to bitno. Bitno je da mi u Hrvatskoj Državi nemamo niti jedno nadležno tijelo, niti jednu nadležnu instituciju koja bi se sustavno bavila ovim pitanjima pa i budućnosti socijalne sigurnosti. U Ministarstvu rada, poduzetništva i gospodarstva ili ne znam kako se zove, ne mislim nikoga uvrijediti, postoji skupina od nekoliko ljudi, ja ne znam koliko uprava zaradi, mirovinsko osiguranje zapošljava ljudi, imamo mirovinski zavod koji se bavi provedbom. Nitko sustavno ne izučava posljedice onoga što se događa objektivno i što se događa primjenom pojedinih zakona ili promjena zakona. Niti bilo tko anticipira ono što nas čeka u budućnosti. Mi nemamo niti znanstveni institut koji bi se tim pitanjima bavio. Institut za rad. Mi imamo nekolicinu profesora na Pravnom fakultetu koji izučavaju ova pitanja ali to je daleko premalo za važnost ovih pitanja kojima bismo se mi u Hrvatskoj trebali baviti. Mirovinski sustav je sustav koji apsorbira trećinu budžeta ove zemlje. 12, 13% ili nešto manje sada BDP-a. Ne brinuti se o tome kako s tolikim novcem osiguravamo toliko malo socijalnog blagostanja za one koji primaju je zaista guranje glave, nojevsko guranje glave u pijesak. Mi se mirovinskim sustavom moramo pozabaviti na jedan ozbiljniji način od onoga kakav smo demonstrirali ovdje da se pojedinačnim davanjima pojedinim skupinama koje su glasne nešto nadomješta i kupuje njihova politička naklonost. To je preozbiljno pitanje da bi se smjelo njemu pristupiti na takav način. Ako taj prekarni nesigurni rad u ovom konkretnom slučaju za ljude koji rade u atipičnim oblicima zaposlenja, znači koji rade na pola radnog vremena, na trećinu, kod dva poslodavca, kod tri poslodavca, mi smo to sve uveli. Ima pravo ostvarivati i prije pet, šest godina. Ima pravo na osiguranje te nekakve svoje buduće mirovine. Postavlja se pitanje kolike će te mirovine biti. Izrijekom se ovdje kaže da visina te mirovine će ovisiti o dužini uplata i visini uplata. Ako netko radi dva sata dnevno a ne osam onda će njegova mirovina jer će i uplate biti toliko manje biti četiri puta niža od onoga tko je radio u punom radnom vremenu. Što to znači? Svi će oni biti daleko ispod najniže mirovine koja je zajamčena zakonom. Tko će nadoknaditi taj jaz između te njihove tako zarađene mirovine i ovoga? I ove najniže mirovine. Sada već oko od novih umirovljenika 200 tisuća polovina, 200 tisuća umirovljenika prima dakle najnižu mirovinu. Njima država mora dodavati jer primaju manje po onome što su zaradili. Što će se događati? Da li anticipiramo mi takvu jednu situaciju? Što će biti sa tom daljnjom fiskalizacijom mirovinskog sustava? Hoće li on izdržati, hoće li biti prenapregnut? Zašto nismo iskoristili zadnje četiri godine a ni sad ne vidim da se o tome govori pa da se povećaju izdvajanju za drugi stup. Mi sad već znademo da će generacija ljudi koji rade u Hrvatskoj imaju manje od 50 godina biti pravi sirotani jer niti će imati mirovine iz prvog niti će imati mirovinu iz drugog stupa koja bi im jamčila iole pristojniji život. Postoje izračuni ako za 2% ili 3% povećamo izdvajanja u drugom mirovinskom stupu da bi te mirovine mogle onda biti koliko toliko pristojne, negdje iznad 3,5 do 4 tisuće kuna. Daleko je to od pravne pristojnosti ali u odnosu na ovo što sad imamo. Što se događa? Pa nama već pet godina mirovine realno padaju, padaju u odnosu na plaće. Mi o tome razgovaramo valjda uoči izbora, možda je sada pravi trenutak da se ozbiljnije zamislimo i shvatite ovo kao svojevrsni pledoaje, kao zahtjev ovoga parlamenta da se uozbilji, priča o mirovinskom sustavu, o sigurnosti ljudi. To su naši građani. Znate, zbrinuli smo se mi ovdje koji sjedimo i osigurali smo svoju koliko toliko pristojnu starost, imamo sigurnost. Nemamo pravo ne misliti o toj socijalnoj sigurnosti ljudi koji su nas izabrali ovdje. Kaže netko da smo država na Praksitenima, Apaurinima. Jesmo, ali je to posljedica ne kao što se obično misli posljedica ratnih stresova, to je posljedica te egzistencijalne nesigurnosti u kojoj ljudi u ovoj zemlji danas žive. I to je stvar kojom se politika mora suočavati. To jest naša briga. To jest eminentno prostor našeg političkog interesa. Sve drugo nije toliko ozbiljno kao što su ozbiljna ova pitanja rješavanja temeljnih životnih problema ljudi i građana u ovoj zemlji. Podržat ćemo naravno ove promjene, ove izmjene. Mislimo da su one na tragu upravo priznavanja realnosti koja se pred našim očima radikalno mijenja. I još jednom pozivam na ozbiljnost u analiziranju, praćenju tih promjena i davanju adekvatnih odgovora koji će biti na korist naših sugrađana. Hvala.
Hvala lijepo zastupniku Vidoviću. Riječ ima u ime kluba HDZ-a zastupnik Boris Kunst.
Poštovana potpredsjednice, kolege zastupnici. Iako mi je bilo zanimljivo slušati današnju raspravu kolege zastupnika Vidovića danas kao zastupnika obzirom na ono vrijeme dok je bio ministar rada i socijalne skrbi. No, vratit ću se na ovu temu. Moram reći da predloženim izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju ostvarit će se ovdje dva cilja. Prvi cilj je usklađivanje našeg socijalnog zakonodavstva sa direktivom Vijeća Europske zajednice koja uređuje rad u skraćenom radnom vremenu. I drugi cilj je realizacija odluke Ustavnog suda u dijelu zakonskog izjednačavanja prava na obiteljsku mirovinu za bračnu i izvanbračnu zajednicu. Usklađivanje Zakona o mirovinskom osiguranju sa Direktivom Europske unije broj 97/81 i Okvirnim sporazumom o radu sa skraćenim radnim vremenom točno je naša obaveza u postupku usklađivanja zakonodavstva s pravnim okvirima Europske unije. Podsjećam da prije donošenja predpristupnog programa Hrvatske za pristupanje Europskoj uniji Europska komisija dala je određene preporuke koje se odnose na socijalno osiguranje u Hrvatskoj. Jedna od tih preporuka realizirana je izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju tako da u pogledu ostvarivanja prava na mirovinu za razdoblje rada sa nepunim radnim vremenom izjednačava se sa punim radnim vremenom. U Hrvatskoj je puno radno vrijeme određeno, vjerujem da to svi znademo, u 40-satnom trajanju radnog tjedna a rad u skraćenom radnom vremenu kako ga kod nas još zovemo nepunom radnom vremenu je zastupljen sa svega 8,7%. U toj brojci su i radnici koji rade nepuno radno vrijeme ali i radnici koji rade skraćeno zbog korištenja nekog drugog socijalnog prava. Na primjer, rad u skraćenom radnom vremenu zbog njege djeteta sa poteškoćama u razvoju. U većini europskih država je puno veći postotak radnika koji rade u skraćenom radnom vremenu zbog potreba tržišta rada bilo radi usklađivanja svojih obiteljskih i radnih obveza, tako na primjer u Austriji gotovo 22% zaposlenih radi manje od punog radnog vremena, odnosno punog tjednog fonda. U Irskoj 17%, u Italiji 13%, no, najviše zaposlenih u nepunom radnom vremenu je u Nizozemskoj čak 45%. U svim državama je relativno više žena koje rade skraćeno nego muškaraca. Prevladava stajalište da je veće učešće rada sa nepunim radnim vremenom jedan od načina smanjivanja i stope nezaposlenosti. Hrvatsko zakonodavstvo do sada nije bilo poticajno za osobe koje rade sa nepunim radnim vremenom, štoviše, može se tvrditi o socijalno ugroženoj radnoj populaciji u kojoj je u Hrvatskoj više žena nego muškaraca. Izmjenama upravo ovog Mirovinskog zakona njima se omogućava da im se godine rada, prevedene u radu sa nepunim radnim vremenom pri određivanju prava na mirovinu računaju kao kalendarsko razdoblje provedeno u radnom odnosu neovisno o tome koliko sati tjedno rade. Naravno, i dalje se zadržava model određivanja visine mirovina na principu uzajamnosti između plaćenih doprinosa o kojima ovisi i visina mirovine. Zbog toga, ovo povećano pravo, relativno malog broja osiguranika neće sigurno ugroziti financijsku održivost mirovinskog fonda osobama koje rade skraćeno omogućiti će da se steknu prava na privremenu, invalidsku ili obiteljsku mirovinu, pod jednakim uvjetima kao i ostali osiguranici. Prema dosadašnjim propisima, to objektivno nije bilo moguće, jer na primjer ženi koja radi sa polovinom radnog vremena treba 60 godina takvog rada da bi ostvarila 30 godina mirovinskog staža i stekla uvjete za prijevremenu mirovinu. Iako možda ima traženu starosnu dob, ona u takvim uvjetima nije mogla koristiti prijevremenu već je morala čekati starosnu mirovinu. Izmjenama zakona koje su predložene 30 godina rada sa nepunim radnim vremenom, računalo bi se kao 30 godina provedenih u osiguranju i osoba bi mogla ostvariti pravo na prijevremenu mirovinu. Najkraće ovaj propis znači praktičnu primjenu načela da socijalna prava budu pod jednakim uvjetima dostupna svim građanima u Republici Hrvatskoj. Propis kojim se to uređuje, ne donosimo zbog Europske unije, nego prije svega zato što je i to naš interes. Drugo pitanje, koje se uređuje Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju je omogućavanje udovicama i udovcima koji su s pokojnikom, bilo korisnikom mirovine ili osiguranikom živjeli u izvanbračnoj zajednici. Ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu. Ustavni sud Republike Hrvatske je zauzeo stajalište da dosadašnje odredbe Mirovinskog zakona koje su to zabranjivale nisu u skladu sa Ustavom Republike Hrvatske. Osim usklađivanja sa odlukom najvišeg sudbenog tijela predložena izmjena je priznavanje životne stvarnosti koja nas okružuje i koju propisi socijalnog zakonodavstva moraju uvažavati. Objektivno postojanje izvanbračnih zajednica je naša stvarnost. Dakako u zakonskom tekstu su ugrađene odredbe koje uređuju način dokazivanja, postojanja izvanbračne zajednice, postupak ostvarivanja ali i gubitak prava na obiteljsku mirovinu izvanbračnih supružnika. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ocjenjuje da su predložene Izmjene zakona o mirovinskom osiguranju jedan korak više na putu povećanja socijalnih prava građana i jedan korak više na putu povećanja socijalnih prava građana i jedan korak bliže ka usklađivanju tih prava sa preporukama Europske komisije. Stoga predlažemo da Sabor usvoji predloženi zakon o Izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju.
Hvala lijepo zastupniku Kunstvu. Idemo sa, ispravak netočnog navoda, zastupnik Mario Habek.
Poštovana potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Ja bih ispravio jedan netočan navod gospodina Kunsta koji je izjavio da ne donose ovaj Zakon zbog toga što EU, odnosno Europska unija to traži, nego zato što je to vaš interes. Da je to vaš interes onda bi to vi uradili u prošlom mandatu, a ne donijeli onakav Zakon za umirovljenike koji je većinu umirovljenika doveo u jako nezavidnu situaciju. Tako da ispravljam vaš navod, to nije bio vaš interes nego je to zbog Europske unije.
Hvala lijepo. Zamoliti ću zastupnike da na vrijeme prijavljuju ispravke netočnog navoda ili moguće replike da ne bi došlo do nekih nesporazuma. Krećemo sa pojedinačnom raspravom. Prvi je na redu zastupnik Milivoj Škvorc.
Poštovana potpredsjednice, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Mirovinski sustav svakako je jedan od temeljnih sustava koji jamči socijalnu sigurnost građana u Republici Hrvatskoj. Nije naravno jedini. Ali uz mnogo bitna životna pitanja, jedno od možda najvažnijih jest kako na kvalitetan i siguran način osigurati prava naših građana u vremenu nakon radnog aktivnog života ili pak u slučaju gubitka radne sposobnosti ili smrti. I sve to uz potrebu i prihvaćena načela uzajamnosti i solidarnosti koja jamče pravo na starosnu mirovinu prijevremenu starosnu mirovinu, invalidsku mirovinu, najnižu i osnovnu mirovinu, a članovima obitelji prava u slučaju smrti osiguranika, odnosno korisnika mirovina. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju koji danas stoji pred nama uređuje tri osnovna pitanja. Prvo. Omogućuje izjednačavanje prava osoba koje rade sa nepunim radnim vremenom s pravima osiguranika zaposlenih na puno radno vrijeme. Znamo da je situacija da puno ljudi do sada nije imalo pravo na ostvarenja prava koji su radili ne puno radno vrijeme, a to znači jednak pristup stjecanju prava na prijevremenu starosnu mirovinu, invalidsku i obiteljsku mirovinu, ali i na prava profesionalnu rehabilitaciju. Drugo, osigurava jednakost u pravnom položaju izvanbračnih i bračnih članova obitelji, odnosno udovica i udovaca bez obzira da li su živjeli u bračnoj ili izvanbračnoj obiteljskoj zajednici i to u pogledu stjecanja prava na obiteljsku mirovinu, korištenja ali i gubitaka tih prava. Do sada osobe koje su živjele s umrlim osiguranikom ili korisnikom mirovine u izvanbračnoj zajednici nisu mogli ostvariti pravo na obiteljsku mirovinu. I treće, ispravlja se, odnosno usklađuje odredba članka 90. stavka 2. Zakona o mirovinskom osiguranju s odredbom članka 78. stavak 2. Zakona o mirovinskom osiguranju i to u dijelu u ponovnom određivanju prijevremene starosne mirovine. Predložene izmjene i dopune osigurati će izjednačavanje prava određenog broja osiguranika u ovom važnom i socijalno osjetljivom području, a koja su im do sada bila uskraćena. Pokazuju jednako tako i senzibilnost zakonodavca koji ozbiljno smjera da ne samo deklarativnom uređenju ovog područja već i stvarnoj brizi za socijalnu sigurnost u slučaju starosti ili invalidnosti svih građana bez obzira da li rade puno radno vrijeme ili rade skraćeno radno vrijeme. Jasno da primjena ovog zakona traži i određena financijska sredstva. Za osiguranje predviđenih prava iz mirovinskog osiguranja, za određeni broj koje bi ih na taj način stekle. Vidjevši prijedlog njihova izvora i potrebnu visinu mogu jedino zaključiti da će korist biti zasigurno višestruko veća od sredstava koja su za nju i socijalnu jednakost naših građana u ovom području potrebna izdvojiti. Iz gore iznijetih razloga i iz razloga što Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju osigurava ujedno i usklađenje s europskom pravnom stečevinom podržavam u potpunosti donošenje ovog zakona i to po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Riječ ima zastupnica Nedjeljka Klarić.
Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo tajnice, kolege i kolegice u Hrvatskom saboru. Sustav mirovinskog osiguranja važan je dio sustava socijalne sigurnosti u Republici Hrvatskoj. Kako bi se dugoročno održao mirovinski sustav kojega je svrha osigurati socijalnu sigurnost u slučaju nastupa rizika starosti, invalidnosti i smrti, ali i veće odgovornosti pojedinca za prihod u starosti u Hrvatskoj je od 1999. godine reformiran mirovinski sustav tako da je uveden mješoviti javno-privatni mirovinski sustav u tri stupa. Odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju osiguranika se na načelima uzajamnosti i solidarnosti obvezno osiguravaju prava za slučaj starosti i invalidnosti, pravo na starosnu mirovinu, prijevremenu starosnu mirovinu, invalidsku mirovinu, najnižu mirovinu, osnovnu mirovinu, a članovima obitelji za slučaj smrti osiguranika obiteljska mirovina. Također se osigurava profesionalna rehabilitacija, naknada zbog tjelesnog oštećenja i naknada putnih troškova u svezi sa ostvarivanje osiguranih prava. U krug osiguranika ulaze i po posebnim propisima izjednačene osobe nezaposlene osobe, obrtnici i trgovci pojedinci, osobe koje samostalno obavljaju profesionalnu djelatnost, poljoprivrednici i dr. Ovim izmjenama i dopunama zakona određene osobe koje do sada nisu mogle ostvarivati određena prava, sada će to moći. Naime, osiguranicima koji rade s nepunim radnim vremenom omogućava se jednak pristup stjecanju prava i na prijevremenu starosnu mirovinu, profesionalnu rehabilitaciju, invalidsku mirovinu i obiteljsku mirovinu na način kako je to omogućeno osiguranicima zaposlenima sa punim radnim vremenom. Također je nova kvaliteta da se izvanbračnoj udovici, odnosno udovcu omogućava ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu nakon smrti osiguranika uz uvjet suživota u zajedničkom kućanstvu u trajanju od najmanje tri godine kako je to uređeno Zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Isto tako bilo je potrebno izjednačavanje bračnih i izvanbračnih drugova i u pogledu gubitka prava na tu mirovinu u slučaju ponovnog stupanja u brak ili u novu izvanbračnu zajednicu. Ovim izmjenama i dopunama i u pogledu ostalih uvjeta za određivanje, korištenje, ponovno određivanje i gubitak prava su izjednačeni. Ovim izmjenama i dopunama jačaju se načela uzajamnosti i solidarnosti, stoga podržavam donošenje zakona, izmjena ovoga zakona i to u hitnoj proceduri. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Riječ ima zastupnik Ante Kulušić.
Uvažena gospođo potpredsjednice, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Pitanje uređenja mirovinskog sustava aktualna su u novije vrijeme u svim zemljama. Mi se možemo pohvaliti kvalitetnom nadogradnjom mirovinskog sustava i dobrim financijskim rješenjima koja omogućuju održivost u financiranju mirovina, ali rastući trend standarda umirovljenika. Briga o umirovljenicima je kontinuirana, a rast izdvajanja za mirovine u proračunu 2008. godine u odnosu na 2003. godinu je 37%. Rast uvijek koliko god bi bio, svi ćemo reći da je nedovoljan, moga bi biti više, ali moramo biti zadovoljni s tim što je napravljeno. Ciljevi su zaštiti stare i nemoćne i smanjiti postotak populacije koja je ugrožena siromaštvom. Upravo zato je Vlada odmah reagirala kada se pojavio trend razlika između tzv. novih i starih umirovljenika. U srpnju 2007. godine usvojen je Zakon o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju. Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o obaveznom mirovinskom osiguranju koji je pred nama donosi dodanu vrijednost u mirovinski sustav. Omogućuje se osiguranicima koji rade sa nepunim radnim vremenom jednak pristup kakav imaju osiguranici sa punim radnim vremenom, stjecanju prava na prijevremenu starosnu mirovinu, profesionalnu rehabilitaciju, invalidsku mirovinu i obiteljsku mirovinu. Uz navedeno ovim izmjenama zakona osigurava se potpuno usklađivanje zakonskih odredbi sa europskim propisima. Imajući u vidu pozitivne strane ove dogradnje zakona i važnosti usklađivanja naših propisa sa pravnom stečevinom Europske unije u potpunosti podržavam predložene promjene. Hvala.
Hvala lijepo. Na redu je zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona možda je samo ispravljanje jedne nepravde koja se nije ni trebala dogoditi, a na tragu mišljenja odnosno uputa samog Ustavnog suda. Ali … [[Govornik se ne razumije.]] pošto se radi o hitnom postupku dakle gdje se objedinjuje prvo i drugo čitanje, možda je i ovo vrijeme i prilika da ponovo upozorimo na sve teži status, položaj hrvatskog umirovljenika u našem društvu. Naime, svjedoci smo zaostajanja i to velikog zaostajanja mirovina u odnosu na plaće. Pa tako evo, prosječna mirovina u odnosu na plaću ponovo se spustila na oko četrdesetak posto prosječne plaće. Naime, zbog čega je tomu tako? Sigurno da je jedan zahvat odnosno jedna intencija koja se događa evo, čitav niz godina, sprega hrvatskog kapitala, grabežljivog europskog kapitala dovodi siromaštvo u Hrvatsku na velika vrata. Tu je velika uloga Hrvatske Države koja ne može mirno promatrati kao da je nezainteresirana za ove procese. Zapravo vrlo precizno, prosječna mirovina isplaćena u siječnju iznosila je tisuću 999,92 kune odnosno 38,92% prosječne plaće. Dakle, ovaj omjer je najniži dosada i u kontekstu poskupljenja hrane, onih osnovnih životnih namirnica pa i režija zapravo je guranje preko milijun umirovljenika u siromaštvo. Prema izračunima, od prosječne mirovine polovica odlazi upravo na stanovanje odnosno podmirivanje svih onih troškova koji su vezani za stanovanje. Pa tako umirovljeniku preostaju primanja odnosno ta mirovina od tisuću kuna. Dakle, tih tisuću kuna odnosno 33 kune na dan. Prosječnom tom umirovljeniku treba dostajati ali ne samo za hranu nego jednako tako i za lijekove i higijenske potrepštine. Eto, gotovo 189 tisuća umirovljenika prisiljava se živjeti, preživljavati sa manje odnosno sa oko tisuću kuna na mjesec. Dakle, ovim jednim prijedlogom izmjena zakona kojima se ustvari omogućava osiguranicima koji rade s nepunim radnim vremenom jednaki pristup u stjecanju prava na prijevremenu mirovinu, invalidsku mirovinu i obiteljsku mirovinu, a jednako tako ona goruća nepravda kojim vanbračni drugovi nisu bili izjednačeni sa bračnim drugom što je neshvatljivo tumačenje i postojećeg zakona a da ne govorimo temeljnog Zakona o obiteljskim odnosima koji je još daleke 1978. godine izjednačio bračnu i izvanbračnu zajednicu. I neshvatljivo je onda kako to treba posebno isticati u svakom zakonu kad se tiče, kada se određeni zakoni odnose na prava koja bi iz toga trebala proizlaziti. Ali kad se tiču dužnosti onda država revnosno po svakom zakonu provodi tu temeljnu odrednicu Obiteljskog zakona u kojem je bračna i izvanbračna zajednica izjednačena. Dakle, evo, možda je i ovo upozorenje da se to više ne može dogoditi dakle da za državu vrijede prije svega zakoni, koji se, najprije za nju, pa onda za adresate i za građane, da poštuje zakone koja sama predlaže, koje mi ovdje donosimo. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Na redu je zastupnica Vesna Škulić.
Hvala gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Ja bi progovorila o jednoj nepravdi odnosno pročitala bi peticiju za ispravljanje pogreške o načinu obračuna i isplate naknade za skraćeno radno vrijeme roditelja djece s težim smetnjama u razvoju. Nadam se inače da će ovaj zakon ispraviti tu nepravdu odnosno da će nas na to ako ništa drugo prisiliti Europa. Dakle, mi, roditelji djece s težim smetnjama u razvoju koji koristimo ili ćemo koristiti pravo na rad s polovicom punog radnog vremena zbog njege naše djece, a prema Pravilniku o pravima roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju na dopust ili na rad s polovicom punog radnog vremena radi njege djeteta smatramo da smo sustavno zakidani za dio naknade koji nam isplaćuju centar za socijalnu skrb zbog primjene poreznog računa na naknadu, socijalne naknade ne smatraju se oporezivim prihodom te umanjivanje naknade za iznos poreza i prireza koje bi platili da se radi o plaći, te tražimo da se u skladu s ovlastima donese rješenje kojima bi se ispravila dosadašnja pogreška u načinu obračuna i isplate i naknade za skraćeno radno vrijeme. Pravo roditelja djece s težim smetnjama u razvoju na rad s polovicom punog radnog vremena uređeno je Zakonom o radu "Narodne novine" broj 137/4, pročišćeni tekst kojim je utvrđeno pravo na naknadu plaće koji se isplaćuje na teret socijalne skrbi. Način izračunavanja visine naknade propisan je Pravilnikom o pravima roditelja djeteta s težim smetnjama u razvoju na dopust ili na rad s polovicom punog radnog vremena "Narodne novine" 92/3, radi njege djeteta. Pa je tako člankom 9. utvrđeno da roditelj koji radi polovicu punog radnog vremena ima pravo na naknadu plaće za preostalo radno vrijeme do punog radnog vremena u visini razlike koju ostvaruje radeći polovicu punog radnog vremena i plaće koji bi ostvario da radi puno radno vrijeme. Prema stavku 3. tog članka pravilnika, naknadu roditelju isplaćuje centar za socijalnu skrbi na temelju potvrde poslodavca o isplaćenoj plaći odnosno plaći koja je trebala biti isplaćena roditelju za rad u polovici radnog vremena. Kako se pod pojmom plaća prema odredbama Zakona o radu podrazumijeva bruto plaća u slučaju gore navedenog obračuna naknade mi ne ostvarujemo punu plaću kao da radimo puno radno vrijeme. Smatramo da bi naknada za preostalo radno vrijem trebala biti isplaćivana u punom iznosu odnosno naknada bi trebala biti jednaka polovini plaće i iz naknade bi kao iz plaće trebalo biti plaćeni doprinosi za prvi i drugi stupanj mirovinskog odnosno osiguranja. Ostatak plaće kao kada se oduzme mirovinski podliježe poreznim propisima a ostatak naknade bi kao socijalna naknada trebao biti isplaćen u punom preostalom iznosu jer socijalne naknade nisu oporezive. Inače, ovdje se radi o jednoj završen tekst peticiji, radi se o jednoj nepravdi koja dakle oporezuje se dva puta isti novac a kuda taj novac ide nitko ne zna. Evo, obzirom da roditelji nikada do nikoga nisu uspjeli stići, uporno se dopisuju sa državom evo ja apeliram da se i ova peticija uzme u obzir kada se radi o izmjenama i dopunama ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zadnja prijavljena za raspravu zastupnica Suzana Bilić-Vardić.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodo državna tajnice, kolegice i kolege. Kad sam prošli tjedan sudjelovala u raspravi o Prijedlogu plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2008. godinu izrazila sam nadu da će središnja tijela državne uprave, da će se držati utvrđene dinamike i potvrditi da su ubacili u petu brzinu te i nas zastupnike u ovom Visokom domu natjerati da radimo istim tempom. Stoga pozdravljam što je danas pred nama prvi od sedamnaest zakona za čiju je izradu zaduženo Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva. I četvrti zakon do sada uvršten u dnevni red ove sjednice od ukupno 121 koje će Hrvatska u ovoj godini uskladiti s europskom pravnom stečevinom. Pozivam vas, kolegice i kolege da konstruktivnim raspravama pridonesemo prihvaćenoj dinamici u ostvarenju zajedničkog cilja punopravnog članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji. Predmet Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju proširenje pristupa svim pravima iz mirovinskog osiguranja osiguranicima koji rade s nepunim radnim vremenom čime se vrši usklađenje s Direktivom Vijeća iz 1997. godine o Okvirnom sporazumu o radu sa skraćenim radnim vremenom. Ovim izmjenama osiguranicima koji rade s nepunim radnim vremenom omogućit će se jednak pristup stjecanju prava na privremenu starosnu mirovinu, profesionalnu rehabilitaciju, invalidsku i obiteljsku mirovinu na način kako je to omogućeno osiguranicima zaposlenim s punim radnim vremenom. Ovom izmjenom i dopunom odredbe Zakona o mirovinskom osiguranju u cijelosti su usklađene s pravnom stečevinom Europske unije. Međutim, izmjene i dopune ovoga zakona temeljene su i na izvješću o neustavnosti u sustavu mirovinskog osiguranja na što je tijekom prošle godine upozorio Ustavni sud Republike Hrvatske koji je uočio nejednak pravni položaj u ostvarivanju prava na obiteljsku mirovinu članova obitelji, izvanbračnih udovica, udovaca u odnosu na one bračne. Predloženim izmjenama zakona izvanbračnim udovicama i udovcima omogućuje se ostvarivanje prava na obiteljsku mirovinu nakon smrti osiguranika ili korisnika mirovine uz uvjet suživota u zajedničkom kućanstvu od najmanje tri godine te obvezno utvrđivanje statusa izvanbračne zajednice u izvanparničnom sudskom postupku kako je to uostalom riješeno i u Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata i članovima njihovih obitelji. Jasno, kako su bračni i izvanbračni drugovi izjednačeni u pogledu za ostvarivanje pravda na obiteljsku mirovinu ovim izmjenama zakona izjednačeni su i u pogledu gubitka prava na tu mirovinu u slučaju ponovnog stupanja u brak ili novu izvanbračnu zajednicu. Tako su izvanbračni drug i razvedeni bračni drug s pravom na uzdržavanje izjednačavaju se i u pogledu ostalih uvjeta za određivanje, korištenje, ponovno određivanje i gubitak prava na obiteljsku mirovinu. I ovim predloženim izmjenama i dopunama ispravlja se odnosno usklađuje odredba o smanjivanju polaznog faktora za ponovno određivanje prijevremene starosne mirovine. Sredstva za provedbu izmjena i dopuna ovoga zakona osiguravaju se djelom iz doprinosa za mirovinsko osiguranje a djelom iz državnoga proračuna. Procjena broja osoba koja će prema ovim izmijenjenim odredbama zakona ostvarivati prava iz mirovinskog osiguranja kreće se od procijenjenih 220 osoba u 2008., 340 u 2009. do procijenjenih 470 u 2010. godini. Pa i da nije potrebe za usklađenjem hrvatskog zakonodavstva sa europskim pravnim stečevinama raduje me što će i ove osobe ostvariti prava iz mirovinskoga osiguranja. I na kraju, budući da je ovo stvarno deseta izmjena i dopuna temeljnoga Zakona o mirovinskom osiguranju donijetog prije deset godina 1998. godine cijenim kolegice i kolege da je vrijeme da se donese i pročišćeni tekst ovoga zakona radi lakšeg i preglednijeg iščitavanja njegovih odredbi od strane kako onih koji ga u svome radu su ga dužni primjenjivati tako i zainteresiranih građana kojima i sami pripadamo. Podržat ću ove izmjene i dopune zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Nije se javio nitko od klubova za završnu riječ. A riječ je zatražila državna tajnica gospođa Vera Babić u ime predlagatelja. Izvolite.
Hvala. Gospođo potpredsjednice, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Koristim priliku zahvaliti vam na raspravi u povodu novela Zakona o mirovinskom osiguranju. Vjerujte da za sve kolegice i kolege koji rade u ovom sustavu su u raspravi u ovom Visokom domu o tim pitanjima uvijek motivirajuće. Na onaj dio rasprava koji je ukazivao na problematiku i složenost sustava mirovinskog osiguranja htjela bih kazati da smo naravno svjesni činjenice da je riječ o vrlo bitnom dijelu društvenoga razvoja, da pratimo i poznamo problematiku, da su određene aktivnosti u tom dijelu, dakle kad je riječ o mirovinskom osiguranju kao vrlo složenom sustavu, da ne trpe brzinu, da treba sa pažnjom pristupati novelama sustava. I ono što bih posebno naglasila, taj sustav je toliko važan da sigurno ne trpi neslaganje na najvišoj nacionalnoj razini. To je sustav koji se može svrstati u najviše nacionalne prioritete, osobito zbog činjenice da je Republika Hrvatska u svom ustavno-pravnom poretku tako visoko rangirala pitanje socijalne sigurnosti i socijalne pravednosti. Dakle, ono što se mora i što nas čeka u kontekstu i demografskih promjena i gospodarskih promjena, i strukture gospodarstva i naravi radnih odnosa, i promjena u svijetu rada zahtijevat će nacionalni konsenzus u pogledu reformi socijalnog sustava i mirovinskog gdje smo određene korake poduzeli ali sad nas čeka i dio reforme u zdravstvenom sustavu, dakle pitanje socijalne sigurnosti se mora redefinirati u sklopu i demografskih i strukturalnih promjena koje i to zaslužuje nacionalni konsenzus i ja sam uvjerena da će ovaj Visoki dom upravo u tom smislu dati najveći doprinos. Koristim priliku i gospodine zastupniče Lesar kazati da u ime predlagatelja prihvaćam prijedlog zaključaka koje ste u ime Hrvatske narodne stranke podnijeli i zahvaljujem još jedanput. Hvala gospođi potpredsjednici.
Hvala lijepo državnoj tajnici. Zaključujem raspravu i prelazimo na šestu točku pročišćenog dnevnog reda.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Rasprava je zaključena. Amandmane Odbora za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio i sastavni su dio ovog konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Jednoglasno je prihvaćen ovaj prijedlog zakona sa 129 glasova. Imamo Zaključak Kluba zastupnika HNS-a koji je predlagatelj prihvatio. Zaključci su slijedeći Kluba zastupnika HSN-a: "Obvezuje se Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje da u roku od 90 dana od donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju priredi i izda vodič o pravima iz mirovinskog osiguranja koji se odnose na one osiguranike koji tek trebaju ostvariti pravo na mirovinu te ga učini dostupnim putem područnog ureda Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. … [[Govornik se ne razumije.]] vodiča ne smije biti manja od broja koja iznosi 20% ukupnog broja osiguranika zavoda. I drugo, obvezuje se Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje da redovito ažurira, izdaje ažurirani vodič sukladno izmjenama i dopunama zakona i podzakonskih akata koje uređuje područje mirovinskog osiguranja." Dajem ovaj prijedlog zaključaka na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Sa 129, dakle jednoglasno je prihvaćen ovaj zaključak. I imamo zaključka Kluba zastupnika HNS-a br. 2.: Zadužuje se Odbor za zakonodavstvo da utvrdi i objavi pročišćeni tekst Zakona o mirovinskom osiguranju da u roku od 30. dana od donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Tko je za ovaj Zaključak? Hvala lijepa. Ima li protiv? Suzdržani? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 129 glasova prihvaćen ovaj Zaključak.
Na redu je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Hitni postupak. Prvo i drugo čitanje. P.Z. br. 16. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Rasprava je provedena u dva odbora – Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo i Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja odbora dodatno obrazložiti prijedlog? Predlagatelja, pardon dodala sam odbora. U ime predlagatelja državni tajnik gospodin Anto Zvonimir Golem.
Poštovana potpredsjednice, uvažene dame i gospodo zastupnici. Zahvaljujem što možemo pred vama ovdje prikazati jedan prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Kao što to obično biva kad je riječ o zdravstvenom sustavu tada mjere koje se predlažu ovome Visokome domu u pravilu izazivaju negodovanje. Jer znajući kompleksnost zdravstvenog sustava mjere su uvijek usmjerene ka mjeri racionalizaciji i kao takve one se uvijek mogu na neki način i kritizirati i ukazivati na eventualno kakve moguće realne i nerealne opasnosti. Zato je zadovoljstvo ponekad donijeti jedan ovakav Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju kao jedno od prvih mjera koje je Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi, te Vlada Republike Hrvatske u ovom mandatu uputila Hrvatskom saboru, a koja je usmjerena na poboljšanju u sustavu zdravstva na neki način omogućavajući ono što volimo nazvati rječnikom većih prava bolesnika. Kako se radi o malom broju izmjena, ali sa velikom srži dozvolite da redom damo jedno malo razjašnjenje. U dijelu izmjena Hrvatski sabor koji je 2007. godine donio novi Zakon o socijalnoj skrbi i u kojem je uvedena nova kategorija korisnika u obliku roditelja njegovatelja djece sa posebnim potrebama otvara se u stvari podloga za novu vrstu osiguranika, te smatramo da je to bilo potrebno izmijeniti i u Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju kako bi po Nacionalnom programu po kojem je u stvari i uvedena kategorija roditelja njegovatelja bilo omogućivanje i ostvarivanje sva prava s odnosa zdravstvenog osiguranja za tu kategoriju ljudi. Druga od takvih mjera je mjera gdje se ustanovilo višegodišnjim praćenjem provedbe Zakona o zdravstvenom osiguranju da je jedan broj mladih ljudi bio uskraćen za svoja prava uslijed rokova od 30 dana koliko su imali da po završetku školovanja se prijave na zavod radi ostvarivanja prava sa strane zdravstvenog osiguranja. Kako se događala situacija da ti isti mladi ljudi koji nisu nastavili daljnje školovanje uslijed više okolnosti, a imali su namjeru nisu u navedenom roku prijavili se na zavod. Tako su s time gubili ona prava, a to je pravo na zdravstveno osiguranje. Da se to ne bi događalo i da ne bi stvaralo jednu ružnu sliku, a njima ogromne problema u ovom prijedlogu zakona predlaže se da se rok od 30 dana produži na rok od 90 dana u kojem roku smo sigurni da oni to svoje pravo mogu ostvariti. Sličan problem nalazio se i pred novim osiguranicima koji prvi put stječu status osiguranika, a kod kojih se ne može utvrditi datum ili prestanka znači ranijeg statusa osiguranika ili se radi o ljudima koji ili stjecali hrvatsko državljanstvo ili su recimo izgubili status osiguranika kroz razne načine u onom burnom dijelu naše novije prošlosti. Ovim prijedlogom da ti ljudi ne bi bili na različite načine tretirani, da se ne bi stvarali različiti kriteriji ostvarivanja prava a pravo se po postojećem zakonu ostvaruje jednokratnom novčanom uplatom koja ovisi o vremenu provedenom bez statusa osiguranika smatramo da ćemo tim ljudima najbolje pomoći ako to jednokratno pravo bude u najvećoj dakle dužini za godinu dana čime ćemo ih sve izjednačiti i nećemo onda imati različite izračune na način da se nekima prizna tri, pet ili sedam godina čime se povisuju i troškovi. A iz kojeg dijela će dakle moći ostvariti ovo pravo. Slijedeća mjera koja se predlaže je mjera osobno je volim nazvati jedne minimalne zahvale za nesebičnost obiteljima koji su u svojim najtežim trenucima donirali organe svojih najbližih u zdravstvenim ustanovama. Naime, radi pojašnjenja problem je nastajao kod velikog broja ljudi koje je smrt zatekla na liječenju u ustanovama izvan mjesta prebivališta. U slučaju kad se obitelj odlučila na doniranje organa smatramo da je nešto minimalno što možemo učiniti kao znak nekakve zahvalnosti i prihvaćanja sa strane sustava, a to je da onda bar podmirimo troškove transporta umrlog od te bolnice do njegovog mjesta prebivališta radi ukopa. Dakle, sve su ovo na neki način možda minimalne mjere, ali za pojedinca, za našeg građanina može značiti i dosta, dosta bitna mjera i dosta situacija za koja ga može hajmo reći i direktno ugroziti. I na kraju ona najbitnija mjera i mjera koja je i najavljivana i zbog koje se i krenulo u stvari u ovu veliku izmjenu to je ovaj bitni dio prijedloga ukidanja administrativne pristojbe. Pitanje administrativne pristojbe od ovog uvođenja predmetom je bilo i opravdanih i neopravdanih kritika i jednostavnih obrazloženja. Ali vjerujem da je jasno svima ovdje nazočnima ali i hrvatskim građanima da je uvođenje pristojbe možda jedna od najnepopularnijih mjera u prvom mandatu. Ali isto tako i jedna od najneophodnijih mjera u datom trenutku za uvođenje reda u zdravstvenom sustavu. Znam da se mnogi neće složiti ili ne žele složiti iz već poznatih razloga, ali administrativnu pristojbu potrebno je sagledati kroz kompleksnost njenog utjecaja na cijeli zdravstveni sustav općenito. Jer idemo se prisjetiti trenutka kada je dat prijedlog i kada je Hrvatski sabor donio izmjenu i kad je uvedena administrativna pristojba. Prvo, trenutak je porasta nepotrebne potrošnje u zdravstvu i to izrazito visoke nepotrebne potrošnje, a koja je bila uvjetovana nekim mjerama naslijeđenim iz ranih vremena. Drugo, udar nepotrebne potrošnje učinio je zdravstveni sustav praktički nestabilnim u području financiranja. Treće, povećanje nepotrebnog upućivanja bolesnika u bolničku zdravstvenu zaštitu iako je kvalitetnu uslugu mogla ostvariti na razini primarne zdravstvene zaštite, dovodilo je nakon toga do četvrtog, isto tako povećanja listi čekanja zbog ograničenih kapaciteta bolničke zdravstvene zaštite. Nakon toga povećana potrošnja uzrokovala je produljenje, vrijeme i plaćanje uz stalnu tedenciju daljnjih povećanja i gubitaka, odnosno deficita i samim time dolazilo je do situacije i smanjenja dostupnosti medicinskih usluga onima kojima su te usluge bile stvarno potrebne. I da dalje ne nabrajam, mogu se ovdje navesti izostanak preventivnih aktivnosti i mnoge druge nepravilnosti s kojima smo se uhvatili u koštac kao recimo na primjer, bitno manjkavost sustava uopće kontrole potrošnje. Administrativna pristojba u tom vremenu bila je samo jedna od mjera kojima se sustav počeo ispravljati i koja je kao takva imala odjeka upravo u smanjenju nepotrebne potrošnje. Jasno je da je ovakva administrativna mjera donijela i određene rezultate u vidu dodatnih prihoda, ali jasno treba naglasiti da je to samo nusprodukt mjere a nikako osnovni cilj i svrha. Te da isto tako su postojale druge mjere koje su vođene po istom principu i isti razlog kao što ću navesti, recimo osnovnu i dopunsku listu lijekova, fond skupih lijekova, povećanje broja specijalista u specijalističko konzilijarnoj zaštiti, znači na razini primarne zdravstvene zaštite, prvenstveno ginekologa i pedijatara ali i drugih specijalnosti. Čak uvođenje i većeg broja Domova zdravlja radi povećanja i dostupnosti što se posebno odnosi na područja od posebne državne skrbi. A recimo jedna o mjera je i otvaranje ljekarni i odnosno omogućavanje otvaranje ljekarni u ruralnim područjima radi bolje dostupnosti. U dvije godine koliko je na snazi administrativan pristup učinjeni su i drugi pomaci prema stabilizaciji sustava kao primjerice završetak informatizacije primarne zdravstvene zaštite za koje je jasno ministar naglasio da se očekuje da će od prvoga travnja biti u punoj funkciji pa do osnivanja agencije za kontrolu kvalitete na temelju zakona koji je donio ovaj Sabor, radi upravo uspostave kontrole kako u medicinskom dijelu tako i u dijelu potrošnje. Na taj način dovodeći do kraja ove zadnje dvije mjere koje govorimo stekli su se uvjeti za ukidanjem administrativne pristojbe. Ovaj Prijedlog pokazatelj je da imamo snage dovesti nepopularne mjere za razvoj zdravstvenog sustava, ali da postoji i jasna vizija razvoja daljnjeg sustava zbog čega se ovaj prijedlog i podnosi. I mora se istaknuti da će biti snage i znanja razvijati dalje zdravstveni sustav bez obzira na nagomilane probleme, bez obzira na popularnost ili ne popularnost mjera. Potrebno je ovom prilikom istači još jednu stvar a to je hrvatski građani i liječnici koji su možda najviše biti pogođeni ovom mjerom, dakle, uvođenje administrativne pristojbe jedni u dijelom opterećenja, drugi u dijelom opterećenja rada. Shvaćajući o kakvom problemu se radi i zbog čega je uvedeno ono što bi čovjek rekao stoječki su podnijeli i takvu jednu nepopularnu mjeru. Prvo, sa jednim jasnim i otvorenim stavom da nikome nije bila ugrožena, odnosno nikome nije bila odbijena, znači potrebna medicinska usluga i nije bila uvjetovana administrativnom pristojbom. A s druge strane, upravo u onom dijelu gdje su se stvarali najveći problemi, kao što je to problem administriranja administrativne pristojbe, kao što su to problemi koji su se stvarali u ordinacijama primarne zdravstvene zaštite upravo svojim radom oni su te probleme uspjeli prebroditi. I sada kada je pred vama ovaj Prijedlog o ukidanju administrativne pristojbe treba se jasno i glasno zahvaliti na strpljivosti i građanima i liječnicima i medicinskim sestrama koji su uspješno ovo vrijeme koje je bilo potrebno da se uvedu drugi modeli, dakle, kontrole zdravstvenog sustava, modeli racionalizacije i modeli smanjenja nepotrebne potrošnje, da su uspješno iznije ovu mjeru, evo do njenog završetka. Hvala lijepo.
Hvala lijepo državnog tajniku Golemu. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ispričavam se. Nismo vidjeli. Ispravak netočnog navoda, zastupnik Lučin.
Hvala lijepo. Pa ja bih ispravio jedan od navoda državnog tajnika dakle, da je nakana odnosno cilj uvođenja administrativne mjere, pardon administrativne pristojbe, bilo uvođenje reda u zdravstvenom sustavu. Da je to točno, onda prilikom ukidanja te odredbe bi vi danas mogli reći da je ta administrativna pristojba ispunila funkciju i da danas imamo red u zdravstvu. Međutim, svima nam je jasno da niti je struka niti je ministarstvo donijelo odluku da se ukine administrativna pristojba, već je ona dio političkog dogovora koalicijskih partnera koji su sastavili novu vlast. Da je tome tako, moglo bi se iznijeti niz argumenta. Recimo, prilikom prve izjave gospodina ministra da će se ukinuti, odnosno druge, administrativna pristojba napomenuo je da se razmišlja i o obaveznom dopunskom osiguranju. To je očito dakle, da i iz samog Ministarstva smo dobili potvrdu da administrativna pristojba nije imala nikakvog smisla i da se pokazala kao nepotrebnim. E sada, mi to možemo i elaborirati da je ona ispunila svrhu, pa je ukidamo, a to nije točno. To svi znamo.
Hvala lijepa. Ponavljam pitanje, žele li predstavnici Odbora uzeti riječ? Nema nitko. Otvaram raspravu. Prvi je na redu u ime Kluba zastupnik SDP-a, zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, državni tajniče, kolegice i kolege. Vratimo se nakratko u ljeto 2005., srpanj 2005., sredina srpnja, ovu istu Sabornicu, mnogo vas je tad bilo u Saboru, ovoj istoj Sabornici. Citiram što smo tada govorili: "Administrativna pristojba je porez na bolest. Administrativna pristojba je namet, harač na bolest. Srpanj 2005.". Zašto smo govorili? Zato što su se kršila i sada se krše sva tri principa solidarnosti, gospode zastupniče, sva tri tipa solidarnosti, zdravih o bolesnima, bogatih prema manje bogatima, mladih prema starima. Kako? Zdravih prema bolesnima? Zato što su administrativnu pristojbu plaćali samo bolesni! Ja svom liječniku opće zaštite idem jedanput godišnje. Zdrav sam i platim samo 10 kuna. A onaj tko je ne svojom krivicom je imao tlak, šećer je išao svaki put kad je išao je plaćao po 10 kuna. I to je kršenje prvo principa solidarnosti na kojima se temelji hrvatsko zdravstvo i europsko zdravstvo. Solidarnost bogatima prema manje bogatima da ne kažem siromašnima se također kršilo jer su plaćali kako oni bogati koji imaju plaću 10, 20 tisuća kuna tako i oni koji su siromašni. Prema podacima Svjetske banke 20% građana Hrvatske živi ispod praga siromaštva. Prema podacima Centra za socijalni nauk Hrvatske biskupske konferencije taj postotak je čak veći. 25% kaže Centar za socijalni nauk Hrvatske biskupske konferencije. 25% naših građana živi ispod praga siromaštva. I tih 25% je plaćalo isto kao oni 75% koji su iznad tog praga siromaštva. I treći tip solidarnosti, solidarnost mladih prema starijima je također kršena, jer oni koji su mlađi ne idu, ne koriste najčešće zdravstvene usluge pa nisu plaćali, nisu participirali nego oni koji su stariji koji ponovo zbog niza kroničnih bolesti ne znam raznih, su morali plaćati pristojbu. O.k. eto 2005. niste prihvatili naše sugestije, niste prihvatili naše argumente, niste ih implementirali, dvije godine administrativna pristojba se provodi i sada dolazimo ponovo ovdje. Citiram, aktualnog ministra Milinovića, lijepo je izjavio, ja mu se zahvaljujem javno. "Administrativna pristojba je porez na bolest" završen citat, ali on je bio potpredsjednik Sabora u ljeto 2005. kada smo mu mi to govorili. Mi smo mu govorili to, mi smo mu argumentirali, molili, pledirali, međutim administrativna pristojba je prošla. Kasnilo se dvije godine kolegice i kolege. Htjeli mi to priznati ili ne. Htjeli mi to priznati ili ne. Što se je desilo u te dvije godine? Što se desilo u sustavu, a što se desilo kod naših građana, a mi smo svi … [[Ne razumije se.]] naših građana. Ja sam liječnik pa ću reći u sustavu. Znate liječnici su sebe sljedećim riječima okarakterizirali što im je napravila administrativna pristojba, citiram: "medicinske sestre danas rade posao blagajnika, liječnici obiteljske medicine nerijetko ako ne često rade posao medicinske sestre, a liječnici u bolnicama rade posao liječnika obiteljske medicine" završen citat "Akta Medika Croatika" veljača 2007. "Akta Medika Croatika" je stručni i znanstveni časopis Akademije medicinske znanosti, Hrvatske liječničke komore i Hrvatskog liječničkog zbora. Vrlo tužna definicija. Vrlo tužna definicija kada medicinske sestre koje su naše vrsne medicinske sestre su bile blagajnice, naši vrsni liječnici obiteljske medicine a temelj, jučer smo spominjali Štampara, temelj javnog zdravstva je liječnik obiteljske medicine. Oni su samozatajni naši liječnici koji nose sustav, ne ovih nekoliko tzv. liječnika koji su često u medijima, igrom slučaja ili liječe ili ne liječe poznate osobe. Temelj hrvatskog zdravstvenog sustava su liječnici obiteljske medicine i oni su sebe tako ocijenili. Što su onda naši građani? Pa građani su rekli, građani su rekli teško je mjerljivo, teško je mjerljivo koliko je njih nije otišlo na pregled, teško je mjerljivo koliko je njih zbog toga možda zakasnilo. I stoga sam ja jako sretan da je državni tajnik se zahvalio i našim liječnicima i našim sestrama, ja im se zahvaljujem, zahvaljujem se sestrama i liječnicima što su izdržali sve ovo, nadam se da će se vratiti svom kor biznisu, liječenju i njegi ljudi, ali ja sam očekivao da se ispriča građanima na tome što se radilo dvije godine, znači zahvala ali i isprika. Mi se ne možemo ispričati jer smo prije dvije godine rekli i danas u točci 16. predlažemo treba ukiniti administrativnu pristojbu. S obzirom na ovo kašnjenje od dvije godine, s obzirom na rezultate, s obzirom da su administrativna pristojba sada ukinuta preporučam državnoj zdravstvenoj administraciji da ubuduće pažljivije razmotri naše sugestije kako pozicije tako i opozicije, da ubuduće pažljivije razmotri naše prijedloge, da ubuduće pažljivije razmotri naše amandmane da se ponovo ne dovedemo u istu situaciju, da ponovo ne bude dvije godine kašnjenja. Prijedloga ima sjajnih i s jedne i s druge strane i po sredini. I danas je ukidanje administrativne pristojbe koju mi jasno pozdravljamo, je u biti ispravljanje nepravde koja se nije smjela dogoditi. Nego kaže o.k., administrativna pristojba je čuvar ulaza u sustav gate keeping ma nije to problem. Problem je gate crashing ako već govorimo engleskim, ispričavam se što govorim engleski ali nema boljega prijevoda, to je tzv. meki trbuh. Problem je meki trbuh zdravstvenog sustava za kojeg odgovara državna zdravstvena administracija a ne građani, ne sestre, ne liječnici. Oni koji vode sustav moraju znati šta je gate keeping šta je meki trbuh. Svaki sustav ima meki trbuh, i ekonomski, i pravni i medicinski. Prema tome problem je neučinkovit sustav, problem je organizacija a za to je naravno nadležna državna zdravstvena administracija, stoga još jednom plediram saslušajte naše sugestije iz sredine, s lijeva i s desna, saslušajte naše amandmane da ponovo ne bi kasnili i da ponovo ne bi dolazili u situaciju da ispravljamo naše nepravde. I pohvaljujem novu kategoriju zdravstva, a to su osobe kojima je priznati status roditelja njegovatelja, to je zbilja sjajna stvar da i one danas mogu biti zdravstveno osigurane. I na kraju, ali ne manje važno, dvije stvari. Očekivao sam gospođo potpredsjednice da će ova točka, točka 6. biti objedinjena sa prijedlogom Kluba zastupnika SDP-a točkom 16. jer točka 16. je upravo naš prijedlog koji već godinama je ukidanje administrativne pristojbe. Nije se to desilo. I drugo, tijekom posljednje tri godine kolegice i kolege, isti scenarij, iste ili slične izmjene zakona. Srpanj 2005., srpanj 2006., veljača 2008. isti scenarij, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, izmjena Zakona o zdravstvenom osiguranju. Znači srpanj 2005. kada se ide po Ustavu mora Sabor prestati raditi, srpanj 2006. kada po Ustavu mora Sabor prestati raditi, veljača 2008. Stoga kao što je i kolegica malo prije rekla, tri izmjene u tri godine, plediramo i smatramo da je sazrjelo vrijeme za pročišćeni tekst Zakona o zdravstvenom osiguranju slično kao i Zakon o mirovinskom osiguranju, da naši građani, naši osiguranici znaju na čemu su, a i da mi pružatelji usluga znamo što im možemo reći. Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice.
Hvala lijepo. Dužna sam odgovoriti zašto nije došlo do objedinjavanja ova dva prijedloga zakona. Slažem se da je to trebalo biti, međutim očito da demokratske procedure ne vrijede isto za sve prijedloge zakona. Ovaj drugi prijedlog zakona koji je došao iz Kluba zastupnika SDP-a nije prošao raspravu na odborima i Vlada je tek tijekom današnjeg dana poslala svoje mišljenje što je dužna obaviti. Evo, to je razlog zašto nisu objedinjena ova dva potpuno ili djelomično istovjetna prijedloga zakona. Imamo, ispričavam se, zakasnili ste sa ispravkom netočnog navoda.
Nisam zakasnio, vi ste se bili zapričali.
Čekajte malo. Ima i prije vas onda. Imamo tri ispravka odnosno četiri s vama ispravka netočnog navoda.
Ja sam samo htio upozorit da nisu ispunjene odnosno na to što ste vi rekli netočno, nisu bile…
Ja, oprostite, nisam vam dala riječ. Možete, ne možete … … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega zastupniče! Ja vas molim, vi jako dobro poznajte Poslovnik. Digli ste ispravak netočnog navoda. Molim vas sjednite. Imamo tri ispravka netočnog navoda na govor zastupnika Ostojića. Prva je na redu zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Ispravila bi kolegu koji je rekao da je ovim zakonom uvođenjem administrativne pristojbe kršen princip solidarnosti. Kolega, prije svega inače cijene se ne formiraju na principu bogati i siromašni, ne samo u zdravstvu nego i u bilo kojoj drugoj djelatnosti. A niti jedan pacijent koji nije mogao platiti ovu administrativnu pristojbu u sustavu zdravstva nije odbije. On je to ostvario. I pregledan i dobio recept i ostvario svoju zdravstvenu zaštitu. Hvala vam.
Hvala lijepo. Drugi ispravak netočnog navoda zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Ne postoji sustav u Europi u kojem, koji je više solidaran od hrvatskog i u kojem građani manje izdvajaju izravno za zdravstvenu zaštitu iz džepa od onog u Hrvatskoj. Prema tome, netočna je tvrdnja kako je administrativna pristojba bila harača, nego je ona upravo ono bila što ste vi kazali kolega Ostojić, dakle ona je čuvala ulaz u sustav i štitila od nepotrebnih i štetnih korištenja, prekomjernih korištenja usluga a na štetu onih kojima su te usluge bile potrebne. Prema tome, mi smo uveli tu pristojbu s ciljem da zaštitimo upravo one kojima je više potreban sustav, usluge iz sustava. Također mi povlačimo sada kad smo stekli uvjete i kad imamo uvjete da pratimo potrošnju. A inače smo dužni napraviti reformu kad je u pitanju štićenje sustava od nepotrebnog i prekomjernog korištenja. Hvala.
Treći ispravak zastupnik Stjepan Milinković.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege! Kolega Ostojić je netočno naveo da osiguranik svaki puta kad dođe liječniku mora platiti deset kuna. On je mogao dolaziti i više puta, ali maksimalno se moglo platiti u mjesecu do 30 kuna. Dakle, ne stoji ovaj navod. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ u ime Kluba zastupnika HNS-a ima zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovana gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege! Kolega Ostojić je završio svoju raspravu sa apelom na konačnu objavu pročišćenog teksta zakona nakon ove pete izmjene i dopune. I želim vjerovati da će taj prijedlog zaključaka našeg kluba bit prihvaćen, jer doista potrebno je objaviti nakon ove pete izmjene i dopune prečišćeni tekst, kako zbog ljudi koji rade u uredima zdravstvenog zavoda ali tako i zbog mogućnosti samih pacijenata. Što se tiče ukidanja administrativne pristojbe podsjetio bi na onu narodnu poslovicu tko prizna, pola mu se prašta. A druga polovica se pamti. Ne možemo ljude tako olako prevariti jer mi je jedan umirovljenik neki dan veli, sad ćete napraviti strašnu stvar. Ukinut ćete nam onih 30 kuna mjesečno koje smo plaćali kod liječnika, a za toliko ste povećali televizijsku pretplatu, pa nama dođe na isto. Dakle, ništa nećemo uštedjeti. Ljudi koji su bili najčešće u obavezi ovog plaćanja računaju sva svoja davanja i izdataka tako da nisu baš presretni ali želim vjerovati da će najsretnije biti medicinske sestre i liječnici jer doista rasterećujemo po meni nepotrebnog naplaćivanja, pisanja i svega ovoga. Ali me zabrinjava ono što je gospodin državni tajnik u obrazloženju oko tih 30 kuna rekao. Sve razloge uvođenja te pristojbe koje je naveo ispada da su liječnici primarne zdravstvene zaštite krivci bili za pretjerano korištenje zdravstvenih usluga. Pa onda da bi smanjili broj takvih pod navodnike nepotrebnih korištenja zdravstvenih usluga smo uveli pristojbu i kažnjavali novčano pacijente, bolesne ljude. Ali ne one koji su bili eto, krivi za to. Upotrijebljena je i riječ nepotrebna potrošnja u zdravstvu. Tko je krivac za nepotrebnu potrošnju ako ona doista postoji? Pacijenti ili sustav. Ja želim podsjetiti gospodina državnog tajnika da prije par godina kad je prvi put kao novo imenovani državni tajnik došao u Sabor predložio sam Ministarstvu zdravstva da ozbiljno razmisli i da pokupi iskustva, tada sam spomenuo Švicarske, i da vidimo kako je to moguće, a na temelju tvrdnje koju su oni davali da negdje otprilike trećina lijekova u Hrvatskoj kojega pacijenti dobivaju završava neiskorištenih, u smeću, što čini još dodatni ekološki problem. Dakle, kako su to u Švicarskoj napravili reda, ustanovili sustav gdje pacijenti mogu vraćati nepotrošene, neiskorištene lijekove, natrag u sustav. Što su oni napravili i poduzeli da su ljude stimulirali da to rade i da nema straha od toga da se vraćaju lijekovi kojima je prošao rok upotrebe ili da se desi kakva manipulacija? Pa ako su bogati Švicarci pronašli način da to rade, ajmo pokušat nešto napravit i u Hrvatskoj. Godišnja potrošnja lijekova sada prelazi 3 milijarde kuna. Ako je trećina, dakle ako je točno da trećina tih lijekova nisu potrebni i ostanu neiskorišteni, pa samo pola od toga vratimo u zdravstveni sustav to je pola milijarde, pola milijarde kuna. I ponovno apeliram na to da doista se razmotri da ministarstvo bude to koje će razmotriti i pronaći model, riješit ćemo dio uštede u zdravstvenom sustavu ali i riješiti ekološki problem kada nam lijekovi završavaju u smeću. Da li ukidanjem ovih 30 kuna bitnije popravljamo položaj bolesnih ljudi u zdravstvenom sustavu? Ne. Liste čekanja su sve duže i duže i sada za okulistički pregled, najobičniji okulistički pregled naručuju se pacijenti svibanj, lipanj. Zašto je tome tako ja ne znam, ali upozoravam da u zadnjih nekoliko mjeseci liste čekanja su sve duže i duže. Ukidanjem ovih 30 kuna također nećemo puno napraviti jer i liste lijekova koje se doplaćuju ili plaćaju u cijelosti su svake godine sve veće i veće, i veliki broj lijekova koje pacijenti dobivaju nisu na listi besplatnih lijekova. Ne znam zašto bi inače liječnici propisivali te lijekove pacijentima ako im nisu potrebni s uputama pacijentima da si svakako taj lijek kupe. Ministar zdravstva najavio je ili rekao da se razmišlja o tome da dopunsko osiguranje postane obvezatno. Dopunsko osiguranje ne može postati obvezno jer u Hrvatskoj postoji samo jedno obvezno zdravstveno osiguranje i čim je dopunsko ne može biti obavezno. I dobro je da takvog prijedloga nema, posebice zbog toga što iz dopunskog zdravstvenog osiguranja su izbačeni lijekovi a najveći broj ljudi išao je na dopunsko zdravstveno osiguranje upravo radi lijekova. I na kraju, čime bi napravili najveću korist pacijentima. Sanacijom dugova županijskih bolnica. Da li je on 4 milijarde, 4,5 ili 3,5, sasvim svejedno. Tako dugo dok do nule ne svedemo dugovanje županijskih bolnica liste čekanja bit će sve duže i duže, količina i kvaliteta usluge sve manja i manja, standard u bolničkom sustavu sve manji i manji. Mi možemo i dalje zatvarati oči pred tim problemom i dalje tvrditi da je to problem županije kao vlasnika bolnice a znate da nijedna županija u Hrvatskoj taj problem svojim sredstvima ne može i neće riješiti ni ove ni iduće godine, to tim više što je u programu Vlade predviđena ta sanacija ali u proračunu za ovu godinu tih sredstava nema. Uz ovaj prijedlog zakona klub Hrvatske narodne stranke dao je i tri točke zaključaka za koje ga molim da državnog tajnika sasluša i prihvati. Oni su na tragu provedbe Nacionalnog programa suzbijanja korupcije gdje u području zdravstva kao jedna od antikorupcijskih mjera je predviđena u točci 11. poboljšanje sustava informiranja pacijenata o mogućnostima. 2004. godine Sabor je prihvatio i takav sličan zaključak i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje tada je izdao 200 tisuća primjeraka po prvi put u povijesti postojanja koliko se ja sjećam ovog vodiča. U jednoj prekrasnoj maloj kratkoj brošuri dat je vodič osiguranicima koja prava iz obveznog zdravstvenog osiguranja imaju, gdje i kako ga mogu ostvariti. I to je išlo na teren putem područnih ureda i ambulanata primarne zdravstvene zaštite. U međuvremenu, od te 2004. do danas zakon je tri puta mijenjan a svake godine podzakonski propisi, pravilnici Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje mijenjan je. Dakle, potrebno je obnoviti novi sadržaj ovoga vodiča dati i ponovno učiniti dostupnim pacijentima odnosno osiguranicima jer poznavanje prava koje proizlazi iz zdravstvenog osiguranja jedan je od načina kako ćemo utjecati na to kada ljudi znaju, oslobođeni su pritisaka i eventualno i korupcije. U međuvremenu došlo je i do još jedne novine, po meni značajne. Uveli smo novi zdravstveni zavod, novo zdravstveno osiguranje zaštite zdravlja na radu i osnovali novi zavod koji je počeo djelovati pa gotovo u ilegali a mediji već mjesec dana nas upozoravaju da je zbog nedostatka neinformiranosti i poslodavaca i zaposlenih nastala prava zbrka. Radnici zaposlenici koji dožive povredu na radu u što spada dolazak na posao i povratak s posla ne samo liječenje nego od prve uputnice do završetka liječenja nisu u sustavu obiteljske medicine odnosno primarne zdravstvene zaštite nego medicine rada. Iako je prvobitna nakana bila da medicina rada ima preventivnu ulogu i značaj dali smo im i nadležnost liječenja povrede na radu. Zbog premalog broja liječnika specijalista, zbog premalog broja ambulanata osiguranici putuju i po 50, 60 kilometara po uputnice da bi nastavljali liječenje, ne snalaze se, stvaraju se dodatni troškovi građani, produžuju se bolovanja samo zbog toga što na vrijeme i poslodavci i osiguranici nisu bili upoznati s tom promjenom. Zbog toga je i naš prijedlog da i taj zavod mora izdati svojevrsni vodič namijenjen i poslodavcima i osiguranicima da im olakšamo snalaženje, smanjimo troškove, smanjimo vrijeme koje se na to gubi jer to je naša obaveza. Želim vjerovati da će se prihvatiti stalna praksa iz zdravstvenog zavoda jednog i drugog kao i mirovinskog da nakon svake ozbiljnije promjene zakona i podzakonskih propisa daju osiguranicima na vrijeme točne, pravodobne informacije o sadržaju njihovih prava i načinu i mjestu ostvarivanja tih prava. Nije kolegice i kolege dovoljno da donosimo propise i dobro je da uvodimo neka nova prava koja do sada osiguranici nisu imali, ali ne možemo biti toliko sebični da samo medijima ostavljamo tu funkciju informiranja i da samo putem javnih medija oni imaju mogućnost saznavati što je sada novoga. Naša je obaveza da one koji u naše ime provode ta prava koja smo mi u zakonu utvrdili ako treba "natjeramo" ili prisilimo da količinu informacija koje daju prema osiguranicima, korisnicima njihovih usluga zbog kojih tamo i postoje, zbog kojih jesu plaćeni redovito pružaju građanima. Imat ćemo koristi od toga jer će biti manji broj žalbi, manji broj pritužbi, manji broj nezadovoljnih građana a uprave i oni koji su zaduženi za to manje posla. Ovo možda na prvi pogled jeste dodatni trošak kratkoročno ali dugoročno donaša daleko veću korist, ne samo u financijama, nego i odnos o građana i njihovog povjerenja u institucije zdravstvenog sustava. Zato vas molim gospodine državni tajniče, da u ime predlagatelja i prihvatite ove zaključke i pomognemo ljudima da ovim čestim promjenama se lakše snalaze. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na izlaganje zastupnika Lesara u ime Kluba HNS-a, imamo dva ispravka netočnog navoda. Prva je na redu zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Ima niz netočnih navoda, evo prvi, ne možete ljude tako lako prevariti, kolega je aludirao na Vladu o očito ovdje pomiješao kruške i jabuke. Ova Vlada ne vara ljude jer je u svom predizbornom obećanju obećala i sada učinila ukinuti administrativnu pristojbu, a vi se obraćate na krivo mjesto. Nije Vlada kriva za povećanje HRT-ove pristojbe, jednostavno to se obratite Hrvatskoj radioteleviziji. Nije točno, ne može se ljude tako lako prevariti, može, primjer je Riječka banka, kolega. Druga neistina, da nisu osigurana sredstva za sanaciju. Što je netočno, sredstva za sanaciju županijskih bolnica su osigurana. I ova Vlada je u prošlom mandatu osigurala sredstva za sanaciju bolnica ako se sjećate bilo je to milijardu i 300 milijuna kuna i ovom uvaženom Domu je rečeno da će se gubici u bolnicama županijskim sanirati. Opće bolnice su županijske bolnice i znamo kako sredstva dolaze na županijsku razinu. Izbačeni su lijekovi, što je isto tako netočno, nadam se da će kolege drugi ispraviti.
Drugi ispravak netočnog navoda, zastupnik Šime Lučin.
Za razliku od kolegice ja mislim da je gospodin Lesar imao samo jedan krivi navod i to na samom početku svog izlaganja kada je rekao tko prizna pola mu se prašta. Gospodine Lesar ja nisam čuo ni ispriku ni priznanje državnog tajnika da su pogriješili, nego zapravo da nam je zdravstvo danas dobilo tvrdi trbuh, ono o čemu je govorio kolega Ostojić i da zato ukidamo, ukidamo pristojbu. Administrativna pristojba, oprostite administrativna pristojba meni sliči na ZERP. Sada bi se malo, dakle, igrali administrativne pristojbe pa sada ne bi. Tako i sada bi malo imali ZERP, pa ga sada malo ne bi. A tko će platiti cijenu? Građani ove zemlje.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa raspravom u ime Kluba. U ime, koji povredu Poslovnika ima? Nitko. U ime Kluba HDZ-a, zastupnik Nedjeljko Strikić.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici, gospodine državni tajniče. Evo, ja ću malo drugačije iznijeti svoje izlaganje u ime Kluba HDZ-a. Naime, ja moram izraziti ovdje zadovoljstvo i kao član HDZ-a i kao liječnik, kirurg, i to se i spominje i govori i često naglašava i gospodin Ostojić. Da danas, doista ovaj Zakon koji ide po hitnom postupku, mene veseli, veseli me ono što je ova Vlada, koja evo, nije ni prošlo dva mjeseca, koju smo imenovali u ovom Saboru, Vlada koju predvodi HDZ. Vlada, gdje su njeni saborski zastupnici koji danas sjede ovdje u predizbornoj kampanji građanima obećali da kada dođu na vlast, kada dobiju povjerenje da će ukinuti administrativnu pristojbu i na tome ja doista zahvaljujem i našem premijeru a i ministru zdravstva. No, to je jedan dio. Onaj drugi dio o kojem želi reći o samom zakonu, zakon kao zakon svaki ima i dobrih i loših strana. I ja bih samo posjetio gospodu iz SDP-a, a i gospodina Ostojića, on je u to vrijeme bio potpredsjednik, zamjenik ministrice zdravstva, kada je donesen famozni zakon da županijske bolnice su u nadležnosti županija. Ovo što gospodin Lesar sada govori, dugovi županijskih bolnica. I konstantno se poziva na zakon koji su donijeli vaša koalicijska vlast, da ste prenijeli ovlasti županijskih bolnica na županiju bez decentralizacije financijskog sustava. Niste ga napravili, budite realni, ja sam 12 godina prvi čovjek zdravstva Karlovačke županije i doista tog trenutka počelo je gomilanje problema u zdravstvenom sustavu županijskih bolnica. I do danas, budimo realni, nisu sanirani. No, sustav zdravstva je pre, preozbiljan da bi se segmentalno gledao i rješavao parcijalno. Pa mi moramo biti svjesni, molim vas kolegice da prestanete pričati. Ja bih upozorio našeg zastupnika a i gledatelje koji nas danas gledaju na televiziji da sustav zdravstva niti jedna zemlja u svijetu financijski ne može u ovom trenutku adekvatno pratiti i mislim da ćemo se tu svi složiti da nema onih novaca koje zdravstvo ne bi moglo potrošiti. I na temelju tog, reći ću nešto o administrativnoj pristojbi koja je donešena, kako je gospodin Ostojić rekao u srpnju 2005. godine. Naravno da ta odluka ili zakon donesen je da bi se ublažile posljedice financijskog stanja u zdravstvu. A ne samo iz tog razloga. Jer moramo biti svjesni da je u to vrijeme uveden sustav dopunskog zdravstvenog osiguranja u okviru Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, mjera koja je kratkoročno građanima ponekad omogućila dostupnost zdravstvene zaštite i kada ona nije bila potrebna. I budimo realni da u toj prvoj godini uvođenja dopunskog zdravstvenog osiguranja potrošnja lijekova na recepte u Republici Hrvatskoj porasla je 800 milijuna kuna. Istovremeno podaci republičkog zavoda za zdravstvo kažu da morbiditet nacije nije porastao. Znamo, istovremeno da u tom razdoblju ni lijekovi u Republici Hrvatskoj nisu rasli više od 3% dapače neki lijekovi su se smanjili. Prema tome, nešto je trebalo učiniti da se smanji potrošnja lijekova na recepte. I doista nije na mjestu primjedba da je se ovom administrativnom odredbom išlo omalovažiti liječnike primarne zdravstvene zaštite. Mi koji jesmo u sustavu i koji poznamo sustav i dobro, i usuđujem se reći zaista predobro, znamo da primarna zdravstvena zaštita, a gotovo 10 godina nije imala specijalizacije. U zadnjih 7 ili 8 godina liječnici primarne zdravstvene zaštite gotovo svi imaju specijalizacije iz obiteljske medicine i imaju dovoljno stručnog medicinskog znanja da mogu liječiti ljude. No, u čemu nastaje problem? Svi imaju ugovorne pacijente. I pacijent je nezadovoljan ako mu liječnik, njegov liječnik ne da uputnicu specijalisti iduće godine će promijeniti svog izabranog liječnika jer nije zadovoljan, nije mu udovoljio i liječnici pribjegavajući ujedno rečeno liniji manjeg otpora šalju specijalistima i što se dešava. Ponovno liste čekanja o kojima ste i vi ovdje u Saboru i u proteklom mandatu raspravljali samo se povećavaju. Apsolutno mislim da se svi slažemo ako netko treba specijalistički pregled, ako je potreban da će ga i dobiti. Ali budimo realni i mi koji radimo i kliniku znamo da 20% specijalističkih pregleda je nepotrebno i to ćemo se svi složiti. Upravo možda tih 20% specijalističkih pregleda i povećavaju liste čekanja. Istovremeno u takvoj situaciji trebalo je znači nači način kako osigurati što je i gospodin Ostojić rekao čuvar sustava ili ključ koji će jednim dijelom onemogućiti da apsolutno svaki pacijent koji dođe kod svog izabranog liječnika može dobiti specijalističku zaštitu, specijalistički pregled, a možda mu to u tom trenutku to nije ni bilo potrebno. I moram priznati da ova administrativna pristojba ni u jednom segmentu ni jednog građanina Republike Hrvatske nije zakinula za najveći mogući standard zdravstvene zaštite. To doista nije. Jedini koji je bio zakinut to su liječnici primarne zdravstvene zaštite radi daleko većeg administriranja. I ja radim u ustanovi, u bolnici i znao sam puno puta i liječnici i sestre su rekle da doktor Strikić to više ne može ići tako. Pretvorili smo se u blagajnike. I doista, ja ovdje moram reći i zahvaliti se ministarstvu da je brzo reagiralo i da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Ali istovremeno što sam rekao da ni jedan građanin nije bio zakinut za najveći mogući standard zdravstvene zaštite bio je zakinut u financijskom dijelu za 30 kuna. To moramo priznati, a u datom trenutku tih 30 kuna koje se skupljalo od administrativne pristojbe novci nisu otišli u vjetar. Gdje su potrošeni novci? Otprilike godišnje je skupljano ili prikupljano od administrativne pristojbe pa oko 300 milijuna kuna. 300 milijuna kuna sjetimo se do 2006. godine fond skupih lijekova za najteže pacijente, pacijente oboljele od malignih bolesti nije postojao. Upravo iz tih sredstava 300 milijuna kuna financiran je Fond skupih lijekova gdje su od 2006. godine svi pacijenti u Republici Hrvatskoj koji boluju od maligne bolesti, od bolesti koji trebaju skupe lijekove više nisu izdvajali samostalno. Puno puta se desilo da obitelji lošijeg socijalnog stanja nisu sebi mogli priuštiti te lijekove ili su morali prodavati dio svoje imovine da bi omogućili liječenje. Uvođenjem sustava 2006. godine što smatram da je zaista izvanredna stvar i svi oni koji se bave medicinom to će priznati da sustav skupih lijekova upravo je financiran iz tog segmenta i danas kad donosimo odluku o ukidanju administrativne pristojbe koju pozdravljamo istovremeno me veseli da u ovom prijedlogu zakona stoji da će sredstva koja će nedostajati, znači ovih 300 milijuna kuna biti namaknuta iz državnog proračuna. I to je i ozbiljnost ove Vlade, ozbiljnost Ministarstva zdravstva. I na kraju da zaključim. Klub HDZ-a apsolutno podržava ukidanje administrativne pristojbe, nemamo se što ni kome ispričavati. U datom trenutku procjena ljudi koji su vodili ministarstvo i Vlada Republike Hrvatske je vidjela da je to mjera, kratkoročna mjera koja može poboljšati sustav. A ne znam što je za vas kratkoročno? Istovremeno zašto danas ukidamo tu pristojbu? Ne zato što je to možda tražio Klub SDP-a. Mi vodeći konzistentnu politiku, politiku koja ima viziju u predizbornoj kampanji zato jer smo znali da ćemo imati kontinuitet vlasti, a znajući što je ministarstvo radilo na informatizaciji primarne i zdravstvene zaštite u četvrti mjesec i najava našeg ministra da informatizacija primarne i zdravstvene zaštite završava i tu će biti apsolutna kontrola potrošnje lijekova u Republici Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Strikiću. Imamo na njegovo izlaganje tri ispravka netočnog navoda. Prvi riječ ima zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Nekoliko ispravaka. Prvo dakle, u vrijeme eventualnog donošenja tog zakona nisam bio zamjenik ministra, prvo nešto osobno, drugo glede naših sjajnih liječnika citiram vas: “liječnici udovoljavaju želje pacijenatat.“ Ja ne znam niti jednog liječnika koji udovoljava želje. Naši sjajni hrvatski liječnici liječe naše ljude, brinu o našim ljudima, a ne rade a la card. Ovo bi bilo a la card. Treće konzistentnost. Politika da bi bila konzistentna onda bi administrativna pristojba ostala. To je jedan jezično logični paradoks i četvrto. Ima toga puno, a ide mi vrijeme.
Hvala lijepo. Riječ ima Marija Lugarić. Ispravak netočnog navoda.
Netočan je navod kolege da HDZ provodi konzistentnu politiku, jer ja ne vidim konzistentnost u činjenici da se prvo uvede administrativna pristojba, pa onda kada to ljudi uvide kao problem onda se obeća kao predizborno obećanje mi ćemo to ukinuti i onda kao veliki spasitelji i rješavatelji problema ukinu problem koji zapravo niti ne bi bio problem da nije administrativna pristojba uvedena. To me prije podsjeća na onu app politiku, ako prođe prođe, a ne konzistentnu politiku.
Ispravak netočnog navoda Ingrid Antičević-Marinović.
Pa evo samo jedan ili dva ispravka netočnog navoda koje je kolega iznio u svojoj raspravi. Rekao je citiram: “Nitko nije bio uskraćen dakle po osiguranju za zdravstvenu uslugu.“ To jednostavno nije točno. Istraživanja Agencije GFK od 4. veljače 2008. godine pokazuje da je u 2007. godini 75% pučanstava imalo dodatne troškove za medicinske usluge. To je jedno, a kad ste htjeli ispravljati odnosno opravdavati bivšu vlast tek ste onda ponovo napravili, odnosno učinili netočan, nešto ste netočno ustvrdili. Nikada bivša vlast nije rekla da je to kratkoročna mjera. Ja ću vam reći što su vaše kolege tada citirali. Vi vjerojatno ne znate pa su vam možda i krivo prenijeli. Dakle, upravo citiram dakle što se govorilo i zborilo s ove strane kada se donosio takav zakon, odnosno uvodilo trošak administrativna pristojba.
Vrijeme.
Trošak, administrativna pristojba … /govornica isključena, pa ponovo uključena./ … i ovaj zakon nikom ne uzima iz džepa …
Hvala lijepo. Idemo dalje sa raspravom u ime kluba. Riječ ima zastupnica Marijana Petir ispred kluba HSS-a.
Uvažena gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče. Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će izmjene i dopune Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju. Ima nekoliko razloga zašto ćemo podržati ove izmjene, naravno dobrih razloga. Prvi od njih je taj što je izmjenom i dopunom Zakona o zdravstvenom osiguranju ispunjen jedan od ciljeva programa Hrvatske seljačke stranke za zdravstvo koje se odnosi na ukidanje administrativne pristojbe u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Želim napomenuti da je taj program HSS-a postao sastavni dio koalicijskog programa za zdravstvo, dakle oko toga je postignut apsolutni konsenzus, da je takvu mjeru doista trebalo ukinuti. Zašto? Administrativna pristojba je bila jedna od prepreka u korištenju i dostupnosti zdravstvene zaštite na osnovnoj razini. Budući da je obiteljski liječnik prva stepenica u zdravstvenoj zaštiti i da tu ne bi smjelo dolaziti do prepreka u korištenju, HSS je inzistirao da se ona ukine što je i odredbom članka 3. izmjene i dopune zakona koji je sada u donošenju to i ispunjeno. Htjela bih reći primjer kako je to izgledalo na terenu i zašto je administrativna pristojba kao takva komplicirala stvari, a s druge strane doista je na neki način i bio problem za one građane koji su slabijeg imovinskog stanja posebno kada govorimo o umirovljenicima ili o onima koji imaju mnogobrojne obitelji. Administrativna pristojba je iznosila ukupno 30 kuna mjesečno, plaćala se svaki mjesec ponovo bez obzira da li je proteklo 30 dana od zadnje naplate ili ne. Tako da primjerice ako je pacijent 30 kuna platio 25.1. te ponovo došao 1.2. i uzeo tri uputnice ili recepta ponovo je morao platiti 30 kuna bez obzira da li je prošlo 6 dana od plaćanja, nešto više ili manje. Dakle osim što je to bio strašan teret za umirovljenike za one slabijeg imovinskog statusa, to je bio veliki problem i za liječnike opće prakse jer su oni doista morali administrirati zajedno sa svojim najbližim suradnicima, odnosno medicinskim sestrama. Događalo se da oni moraju čuvati mjesec dana novac, da moraju raditi dosta komplicirane obračune za HZZO pri predaji tog novca i da naravno to sa jednog aspekta može biti i dosta opasno ukoliko dođe eventualno do provale u ordinaciju opće prakse, moglo se dogoditi da liječnik koji odgovara za taj novac ostane bez tog novca i da ga mora nadoknaditi iz svog džepa. Primjerice ambulante do 1700 pacijenata ili 2000 pacijenata, a to su uglavnom ambulante u malim ruralnim sredinama, su za administrativnu pristojbu tijekom mjesec dana sakupile između 10 do 12 tisuća kuna i liječnici su tih 10 do 12 tisuća kuna morali mjesec dana nositi sa sobom da bi ih potom predali u FINA-u. Dakle ono što je važno istaknuti HSS je svakako inzistirao na ukidanju administrativne pristojbe što se ovim zakonom i omogućava i to je dobra mjera. Druga pozitivna izmjena ovog zakona je u članku 4. dakle uvedena je nova kategorija osiguranika roditelja njegovatelja sa pravom naknade plaće za vrijeme bolovanja i smatramo da je to izuzetno pozitivno. Treća pozitivna promjena je usklađivanje sa prije donijetim dopunama zakona koje su delimitirane naknade za obavezni porodiljni dopust i to smatramo također primjerenim. Ostali članci izmjena i dopuna zakona odnose se na usklađivanje sa Zakonom o socijalnoj skrbi, izjednačavanje o pravima osiguranih osoba kojima se ne može utvrditi raniji status u osiguranju te na plaćanje troškova prijevoza umrle osigurane osobe do mjesta njezina prebivališta ako je ta osoba dala svoje organe za transplantaciju. Ono što mi ovdje imamo kao prijedlog gospodine državni tajniče, smatramo da ako je jedna osoba svojom smrću spasila dakle darivanjem organa spasila život druge osobe, tada bez obzira na njen status da li je osigurana ili nije, Klub zastupnika HSS smatra da treba platiti troškove prijevoza pa vas ja molim da se očitujete o tom našem prijedlogu i ukoliko je potrebno sastaviti ćemo i pisani amandman. Na kraju želim zaključno reći da svakako smatramo da je ulaganje u zdravstvo ulog u budućnost države, u gospodarski razvoj, konkurentnost gospodarstva, demografski oporavak i svekoliki napredak Republike Hrvatske. Cilj našeg zajedničkog koalicijskog programa za zdravstvo je razviti pravedni, odgovorni, kvalitetni i policentrično decentralizirani zdravstveni sustav u kojem je svaki čovjek u središtu njegova interesa te provoditi zdravstvenu politiku koja će na svim razinama sustava ukloniti razlike u dostupnosti zdravstvene zaštite ljudi bez obzira na njihov socijalni, društveni, teritorijalni status, dob i spol. Zdravstveni sustav je prema mišljenju građana jedan od značajnijih sustava u kojem treba izvršiti promjene kako bi bio kapacitetom i kvalitetom te dostupnošću na neki način prilagođen potrebama ljudi koji žive u Republici Hrvatskoj. Unapređenje sustava bio je cilj do sada provođenih reformi, no u tom prilagođavanju postalo je očigledno da uz organizacijske promjene prije svega treba provesti i takvu financijsku konsolidaciju koja će dugoročno omogućiti funkciju i razvoj. To znači da će svakako i ovaj zakon i Zakon o zdravstvenoj zaštiti treba doživjeti još neke promjene i naš je prijedlog da se formiraju radne grupe, da se to svakako napravi do kraja ove godine. A kada je riječ o izmjenama i dopunama Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju, Klub zastupnika HSS-a će to podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Sada idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Značaj zdravstvenog sustava je od iznimne važnosti za svaku zemlju pa tako i našu. U prilog tome govori i prošlotjedna rasprava glede donošenja državnog proračuna iz kojeg se jasno iskristaliziralo mišljenje, ali naravno i mišljenje javnosti i građana, a evo i iz izlaganja kolegice Petir, da su potrebite određene promjene u sustavu zdravstvenog sustava a poglavito glede konsolidacije, financijske konsolidacije, naravno održavanje visoke kvalitete, a isto tako i dostupnosti. Pa evo, jučer smo imali priliku često spominjati Svjetsku zdravstvenu organizaciju glede nadzora nad duhanom, ali je isto tako potrebito reći da je Svjetska zdravstvena organizacija napravila analizu dostupnosti zdravstvenog sustav u 192 zemlje. Istina, neslužbenu. I gdje je Hrvatska u kategoriji 192 zemlje pozicionirana na 22 mjesto, vrlo visoko dakle. Dakle, sigurno da je obveza da zdravstveno osiguranje doprinosi ovoj dostupnosti. A ove izmjene zakona i dopune sigurno će još većoj i boljoj mjeri doprinijeti dostupnosti zdravstvenog sustava u našoj zemlji. Vidim da je iz današnje rasprave da su oči maksimalno uprte u administrativnu pristojbu, pa je potrebito reći da je dakle 2006. na temeljima strategije, nacionalne strategije zdravstva od 2006. do 2011. kao jedna od mjera, kratkoročna mjera administrativna pristojba donesena i kao takva ugrađena glede unaprjeđivanja liječenja i dijagnostike u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Sigurno da je ova mjera doprinijela u stručnom dijelu a naravno i u financijskom, 300 milijuna kuna se spominje. I to je u svakom slučaju dobro. Ali isto tako je nerijetko otežavala korištenje te zdravstvene zaštite, naravno i opterećivala i djelatnike u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Zato posebno veseli evo, i pohvala državnog tajnika djelatnicima u primarnoj zdravstvenoj zaštiti koji su podnijeli najveći teret ovoga. I sigurno da će pozdraviti djelatnici primarne zdravstvene zaštite ovo ukidanje a naravno i korisnici osiguranici. Još bi posebno se želio osvrnuti na izmjene Zakona o socijalnoj skrbi koji je eto hvala Bogu uveo jednu kategoriju roditelja, njegovatelja zakonom iz prošle godine. A i sigurno da je i za tu namjenu osigurano 12 milijuna i negdje 600 tisuća kuna. Ali sigurno je potrebito regulirati prava iz obvezatnog zdravstvenog osiguranja pa će u tom dijelu sigurno ovo doprinijeti. I vjerujem da će to sigurno unaprijediti taj dio. A i ova mjera glede reguliranja učenika poslije srednje škole do 90 dana da mogu regulirati svoj zdravstveni status će doprinijeti. I mnoge druge kategorije koje nisu dosada imale zdravstvenu zaštitu da će moći na jednostavniji način ostvariti zdravstvenu zaštitu i time će dostupnost zdravstvenog sustava biti sigurno još veća i bolja. I da će se unaprijediti taj isti sustav. Veseli me dakle da ću sudjelovati u donošenju ovih izmjena i dopuna i sigurno podržati ove izmjene i dopune. Hvala lijepa.
Ispravci netočnih navoda. Prvi. Poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Ispravljam netočni navod kolege koji je rekao da je ova administrativna pristojba iliti porezna bolest uvedena 2006. godine uz strategiju razvoja zdravstva. Taj namet ste ubirali od 2005. dakle punih godinu dana prije nego što ste donosili strategiju razvoja zdravstva, a vidi se koliko ste u toj strategiji falili kad danas ukidamo ovu administrativnu pristojbu.
Poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Pa upravo tako. Dakle u srpnju 2005. ispravak netočnog navoda, u srpnju 2005. uvedena je administrativna pristojba, a u srpnju 2006. po istom scenariju, pod istom shemom, hitan postupak, prvo i drugo čitanje, dvije liste lijekova. Dakle, druga uskrata prava. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče.
I poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, ispravak netočnog navoda.
Nije točno što je rekao zastupnik da je administrativna pristojba uvedena kao kratkoročna mjera. Ona je uvedena, bar se tada raspravljalo odnosno tako se obrazlagalo od strane predstavnika Vlade tj. HDZ-a, to je jedan od reformskih zahvala.
Replika, poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Ja neću o administrativnoj pristojbi za promjenu, ali ukazujem na još jednu nekonzistentnost koja je po istom modelu napravljena, koju ste vi spomenuli kao dobrodošlu promjenu, a to je ova promjena roka sa 30 na 90 dana u kojem se učenici koji završe srednju školu mogu prijaviti u zavod radi ostvarivanja prava. Naime, tu promjenu roka s 90 na 30 dana je donesena upravo od HDZ-ove Vlade zajedno kad i administrativna pristojba. Dakle, opet rješavate problem koji ne bi ni postojao da se uopće niste išli pačat u nekakve reforme i rješavanje problema. Dakle isto kao i administrativna pristojba. Rješavate probleme kojih ne bi ni bilo da ih niste stvorili. I nemojte to predstavljati kao nekakve vrhunske dosege. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite!
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Glede ovog Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju s konačnim prijedlogom zakona između kojih se evo, na sva zvona hvali situacija kako Vlada ukida administrativnu pristojbu, što je eto ipak ministar zdravstva priznao, ukida se porez na bolest. Dakle, nije to bila ni kratkoročna mjera kao što se sada želi opravdati, ali jednako tako sigurno da nije bio jedan od temelja odnosno važnih segmenata reformskog zahvata kako je tada obrazlagala Vlada kada je uvodila administrativnu pristojbu tj. harač nad bolesnicima odnosno porez na bolest. Međutim, nešto što u ovom obrazloženju jeste kontradiktorno. Ali to nije dobro, to nije dobro radi inače motiva i inače dobre volje kada se donose zakoni koji zaista, u koje vjerujemo da ih imamo i snage i hrabrosti provesti. Prema tome, plasirati kontradiktorne izjave i stavljati ih u opticaj, to nije osobina jedne dobre vladavine. Evo vidite u ocijeni stanja i osnovnih pitanja koja se uređuju predloženim zakonom te posljedica koje će donošenjem zakona proisteći, na istoj stranici samo nekoliko redaka dvije različite, dva različita objašnjenja. Pa tako u obrazloženju ovog zakona navodi se najprije da je u okvirima kratkoročnih mjera uvedena administrativna pristojba radi stimuliranja razvoja dijagnostike i liječenja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Dakle, nešto drugo nego što sam ministar tvrdi da je to bila kao što je SDP svo vrijeme, svih ovih godina od 2005. do danas govorio i na taj način evo, primorao Vladu da to učini i to je svakako dobro da se ukida ta administrativna pristojba. Dakle, nekoliko samo redaka kasnije u obrazloženju se navodi. Pripremom drugih mjera potrebnih za daljnju stabilizaciju dakle, da je ova administrativna pristojba kao mjera postala suvišna jer evo, doprinijela je između ostalog informatizaciji sustava. Na ovakav način dakle da malo imamo administrativnu pristojbu što je bilo loše, sada da je nemamo svakako je dobro ali treba onda priznati nešto što je bilo loše pa otvoreno reći kako se takve i slične stvari ne bi ponavljale. I kolega Lučin je odlično povukao ovakvu jednu paralelu sa ZERP-om. Ona izgleda nema puno veze ni sa materijom ni s ničim ali ima kako se ponašamo i što govorimo kod kuće, što govorimo vani, što govorimo zastupnicima, što govorimo građanima. Ali sada upravo zbog takve jedne nedosljednosti što smo radili vani mimo znanja i Sabora i hrvatske javnosti a ono što smo govorili i kući pa se sada isto pokazalo da ta politika je bila kratkotrajna i pokazala se jednostavno kao klip u kola koja vode ka Europi. Naime, prije tri godine a i danas dakle mi SDP-ovci govorili smo da se promjene u sustavu financiranja zdravstvenog osiguranja ne mogu svoditi na to da svaki nedostatni novac koji se ne može pokriti iz postojećeg odnosno postojećih izvora, da se prebacuje kao dodatni trošak na pacijente, odnosno kao dodatna obveza na niže razine vlasti, prije svega preciznije na jedinice lokalne samouprave ili pak odnosno prije svega na županije. Istina je naime i činjenica nepobitna da država vrlo malo sufinancira troškove zdravstva i da najveći dio troškova zdravstva odnosno gotovo sto posto troškova zdravstva financiraju sami zaposlenici. To su radnici u Republici Hrvatskoj kojima se iz bruto zarada izdvaja značajan i veliki dio njihovih zarada onoga što su oni stvorili svojim radom. Upravo iz toga se na solidarnoj osnovi financiraju svi njihovi zdravstveni troškovi, njihove potrebe ali isto tako i potrebe onih koji u Hrvatskoj ne rade, nemaju tu sreću, članova obitelji uzdržavanih i slično. Naime, u ovom vremenu pada standarda građana o kojima je čak molim vas progovorio i Međunarodni monetarni fond još prošle godine u jednoj svojoj opservaciji govoreći upravo prema Hrvatskoj kako Hrvatska mora voditi računa o tome jer da siromaštvo, citiram, na velika vrata kuca u Hrvatskoj. Ponovit ću ova istraživanja GFK agencije od 4. veljače 2008. godine koji zorno između ostalog pokazuju pad standarda građana i po prvi puta evo sada imamo objedinjeno koliko je to, kolika su ta izdvajanja po prosječnom domaćinstvo odnosno kućanstvo bila. Dakle, u 2007. godini 75% kućanstva imalo je troškove za medicinske usluge. Dakle, i taj dalje gorući problem ostaje bez obzira na ovo konačno ukidanje administrativne pristojbe koje jest harača nad bolesnima tj. poreza na bolest. Dobro je da se to ispravlja ali nije dobro da se prikrivaju razlozi. Pogriješilo se, na to smo upozoravali, trebalo je čitav niz godina da prođe da se u to uvjerite ali evo vidite svi oni koji kane ovako opravdavati ovo da je to bila jedna kratkoročna mjera bolje da svoje snage da utrošimo upravo u razgovor, govor o tome kako da se stanje našeg zdravstva unaprijedi, kako da bolesnici, kako da taj element solidarnosti ustavne kategorije bude što više na djelu i kako da bolesne koji su onda u posebnoj potrebi oslobodimo bilo kakvog nameta odnosno kako da ta zdravstvena skrb bude građanima što pristupačnija. Upravo ova analiza upozorava bez obzira na ukidanje ove zdravstvene pristojbe kako i dalje bez obzira kažem na sve velika su izdvajanja koja prosječno domaćinstvo ukoliko ima bolesnog člana mora izdvajati. Zato ovakve stvari koje su pratile uvođenje administrativne pristojbe, možda samo da citiram neke. Ispravit ćemo čitav niz negativnih stvari i pojava koje su se uočile i budite uvjereni da će ova administrativna pristojba dakle uz sve one ostale mjere koje su uvedene nakon tog zakona da će eto, da ćemo živjeti dulje od prosječnog Europljanina. Čak je i takvih razmišljanja i riječi bilo. Bilo je i takvog direktnog vrlo otvorenog govora od strane HDZ-a pa je bilo rečeno recept su izmislili drugi, nije to naše. Recept se zove. Vidite kako je bilo bešćutno. Ulij u sustav novce od onoga tko ga troši a to je osiguranik. Srećom da se od toga odustalo, to treba priznati da se pogriješilo. Nije toliko veliki grijeh i pogriješiti ali najgore je iznalaziti opravdanja za takve greške jer onda one sumnjaju da će se upravo neke druge nove greške učiniti a to nije dobro. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ispravila bih navod kolegice. Naime, nije točno da je SDP primorao Vladu da donese odluku o ukidanju administrativne pristojbe. Naime, ova Vlada i Hrvatska demokratska zajednica imaju toliko stručnjaka da im zaista nije potrebna pomoć SDP-a. Naime, ova Vlada je u svom predizbornom programu obećala ukinuti administrativnu pristojbu i šta je mislila o tome rekla je na ovim izborima, a šta je mislila o vašem programu isto tako je rekla na ovim izborima. I žao mi je da kada u svojoj raspravi govorite i citirate da iznosite citate izvan konteksta cijele rasprave. Onda ponovite cijelu raspravu o čemu je bilo. Hvala.
Replika poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Pa, govoreći o ovoj temi mi smo ovdje ustvari otvorili jedno duboko etičko pitanje, moralno pitanje a to je pitanje jednakog prava na život svih građana. Dakle, jednako pravo na zdravlje istoznačno je sa jednakim pravom na život. Ovu administrativnu pristojbu ljudi su naročito oni najugroženiji slojevi zaista doživjeli kao nepravdu. Dakle, ne samo psihološki nego u najbukvalnijem materijalnom smislu. Zato se danas spominju sintagme harač na život, porez na zdravlje itd., porez na bolest. Dakle, ljude inače u principu manje boli njihov težak položaj koliko ih boli nepravda društva koje nemaju osjećaja ili senzibiliteta za taj njihov težak položaj nego ih ponekad još kažnjava zbog tog položaja. A šta to znači? To znači, zato govorim da je to etički, moralni problem. To znači da zdravlje nikako ne može biti, da život nikako ne može biti kategorija koja se mjeri logikom tržišta. Tko ima taj može kupiti, zdravlje ne smije biti roba koja se kupuje na tržištu i koji će bogati moći kupiti a siromašni neće moći kupiti. I zbog toga će on morati i biti bolestan, pa eventualno i umrijeti. Zbog, mi smo danas suočeni sa nizom dobrotvornih akcija, pune su novine toga, ne možete ispravljati repliku, dakle, stalno su, stalno ljudi skupljaju za neke ljude koji nemaju, jer ih sustav ne brani, ne štiti, koje pokušavaju dobri ljudi zaštiti.
Hvala. Odgovor na repliku poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović
Apsolutno se slažem kolega sa s vama da zdravlje ne može i ne smije biti roba, postali smo izgleda, umjesto da razvijamo tržište, je li, mi smo izgleda razvili tržišno društvo u kojem se sve prodaje i u kojem je sve roba, pa i zdravlje i to roba koja izgleda, ima najveću … [[Govornik se ne razumije.]] , jer to je nešto što svakome treba. I dobro je kolega da smo eto i sa svojim prijedlogom zakona koje smo biti uputili u proceduru na ovaj način prisilili Vladu da reagira i da odustane od onih svojih objašnjenja, dakle prije svega od administrativne ove pristojbe, od ovog harača, od ovog poreza na bolest, jer nekada se on branio, dakle, kada se uvodio, branio se doslovno riječima. Ovaj Zakon nikome kaže ne uzima iz džepa, niti jednu lipu više nego do sada. Netočno je da ovaj Zakon dovodi do novog posezanja u džep. Rekli ste, novih nameta, tako su nam odgovarali, povećanje nejednakosti. Ovaj Zakon, odnosno grupa ovih zakona ne daje nikakav novi namet, niti jednu novu financijsku obvezu, niti jednom osiguraniku niti bolesniku. Kako se onda izborilo iz ovoga reda. I drago mi je da se danas govori drukčije, da danas evo pritisnuti prije svega javnošću, prije svega bolesnicima, ali jednako tako i iz naših redova koji smo to bili normizirali i kao prijedlog uputili u proceduru, ali nije dobro dakle da se negiraju ovakva objašnjenja, treba jednostavno priznati da se pogriješilo. I veličinu pokazujete da prepisujete od onih koji to znaju. Hvala lijepa.
U 11,53 isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi Ante Zvonimir Golem. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo, primjećujem u raspravi da su određene odredbe nelogične i da bi ih morao malo bolje pojasniti. Dakle, nije točno da u prijedlogu, dakle, obrazloženja dolazi do nekakvog sukoba, da se tumači u jednu stavku u jedno, u drugu drugo i krivo je navedeno. Niti u prijedlogu ovom, niti sam ja ovo rekao, da je administrativna pristojba pospješila informatizaciju. Ja sam rekao sljedeće, da administrativna pristojba vršila jedan dio zadaće koji će sada preuzeti informatizacija zbog bolje mogućnosti kontrole. Nisam isto tako, nije bila dakle, u ovome cijelome prijedlogu nikakve isprike. U ovom prijedlogu ja sam se zahvalio hrvatskim građanima što su shvatili, jer građani su shvatili, to je bilo vidljivo svaki dan. Oni koji nisu shvatili su oni koji su tada, kada sam ja bio tu počeli to prozivati haračem, počeli to prozivati porezom na bolest i ne znam kakvim riječima ne bi li tada sakrili, ustvari odgovornost što smo došli tada u tu situaciju. Jer ponavljam, administrativna pristojba je uvedena da bi zaustavila nepotrebnu potrošnju, a samo u prvoj godini uvođenja dopunskog zdravstvenog osiguranja bez ikakve kontrole porasla je potrošnja lijekova na recept za 800 milijuna kuna bez povećanja cijene lijekova i bez povećanja … [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj. Ako tu nije bilo mjesta nepotrebnoj potrošnji, onda tek imamo veliki problem. Prema tome, kada kažemo konzistentnost i tada se govorilo. Ja nisam govorio u ovom parlamentu, govorio sam na radionicama sa socijalnim partnerima, sa udrugama građana. Govorio sam da je to jedna od mjera i kao svaka mjera ima svoj početak, sredinu i kraj. I ničim nismo bili mi, koji smo odradili ovaj dio posla, niti Vlada Republike Hrvatske prisiljeni sa vaše strane. Dapače, mislim da uvođenje administrativne pristojbe bilo apsolutno opravdano i nema razloga za isprike, ima razloga da kažemo sljedeće. Gospodo u dvije godine, koliko, skoro tri godine koliko smo uveli administrativnu pristojbu poduzeli smo i sve druge mjere u zdravstvenom sustavu da sada nju možemo ukinuti a da za ukidanje nje nećemo imati povećanje ovakvo kakvo je povećanje bilo kada je uvedeno dopunsko zdravstveno osiguranje. I ja sam se nadao u ovoj raspravi da će se malo više povesti računa o ovom ovakvom prijedlogu. A ne imati alibi za doba kada su evo današnji zastupnici, nekada zamjenici ministra i ostalo, uvodili mjere za koje uopće vidjeli projekcije, nisu uopće uspostavili sustave kontrole i doveli nas u ovu situaciju. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je što je državni tajnik ustvrdio, doslovno citiram: "Građani su shvatili.". Nisu građani ništa shvatili nego građani su znali od prije da se radi o nametu i o porezu. Jednako tako, pročitajte na stranici drugoj. "Prema navedenom programu administrativna pristojba mjera je koja je postala suvišna zbog informatizacije, kontrole i kvaliteta zdravstvene zaštite.". To vam stoji na stranici drugoj obrazloženja. Vjerojatno, ja ne znam, ne mogu zamisliti da niste to pročitali. I drugo, molila bih gospodina potpredsjednika da ne drži lekcije ovdje saborskim zastupnicima nego da se izbori za bolji status u samoj Vladi, položaj inače zdravstva u sustavu i bolesnika naročito.
Potpredsjednik nije nikome držao lekcije, a pravo govora, valjda državnom tajniku nećete osporavati da iznosi svoja mišljenja. Poštovani zastupnik Šime Lučin. Ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo. Ispraviti ću ponovno navod koji sam već ispravio kod kolege državnog tajnika. Netočno je da je administrativna pristojba ispunila svoju funkciju, jer nešto što ima funkciju se ne ukida. Ako ćete vi kompenzirati ili mislite da ćete kompenzirati informatizacijom da to opet nazovem, kako je kolega Ostojić nazvao "meki trbuh" zdravstva, onda se varate. Ali ja vas molim, ako za šest mjeseci se pokaže da pristojba nije ispunila svoju funkciju, hoćete li se bar onda ispričati hrvatskim građanima? Jer jedino to zaslužuju. Ne morate vi to meni objasniti ali morate objasniti onima kojima ste izbili iz kućnog proračuna 2,5 tisuće kuna u ovom prošlom periodu. Kako ćete njima objasniti da niste pogriješili? Meni ne možete.
Poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Pozdravljam svako proširenje prava i ispravljanje uskraćenih prava iz Zakona o zdravstvenom osiguranju kod kategorija građana, bilo koje kategorije građana. Ali naravno ovim izmjenama ne rješavamo problem u cijelosti i sigurno će biti još izmjena zakona a želim i najaviti i jednu od mogućih postupaka. Naime, već godinama članice Društva turističkih vodiča imaju problem vezan za ostvarivanje porodnog dopusta. Sa gledišta načina ostvarivanja dohotka članice društva su podijeljene u tri kategorije: zaposlene - u radnom odnosu ostvaruju pravo na porodni, samostalne – žene koje imaju vlastiti obrt, poduzeće ili su registrirale slobodnu djelatnost također ostvaruju pravo na porodni dopust, te honorarke. U ovoj kategoriji su žene kojima je vođenje jedini izvor prihoda, međutim nemaju vlastiti obrt, poduzeće, nisu zaposlene niti su registrirale slobodnu djelatnost. Bez svoje usluge naplaćuju honorarno, tj. u kategoriji drugo dohotka. Prema izmjenama i dopunama Zakona o obveznim doprinosima za mirovinsko i zdravstveno osiguranje svi honorarci na svoje prihode uplaćuju doprinose i na taj način ostvaruju pravo na mirovinsko i zdravstveno osiguranje. Ali ne i pravo na porodni dopust. Propustom u zakonu ove žene formalno-pravno ne spadaju niti u kategoriju zaposlenih, niti u kategoriju nezaposlenih, te ne mogu ostvariti pravo na porodni dopust. Smatram da je to izuzetno, izuzetno nepravedno. Naravno one su, žene su tražile, višekratno su se obraćale Zavodu za zdravstveno osiguranje. Međutim, ukazano im je na nemogućnost rješenja problema bez naravno izmjene i dopune zakona. Napominjem da naravno isti problem imaju i druge žene koje su u kategoriji slobodnih zanimanja, pa i glumice, novinarke itd. Prema tome, ja vas molim gospodine državni tajniče da se očitujete o ovom propustu. Mislim da su obveze izvršene, prava nisu izjednačena barem u svrhu pronatalitetne politike. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Karmela Caparin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kratko ću se osvrnuti na ovaj zakon, a u svakom slučaju podržavam ukidanje administrativne pristojbe koja je donesena zaista u vrijeme kao jedna od mjera kada je porasla potrošnja lijekova 30%. Dakle, više od 800 milijuna kuna, a kada nije bila povećana cijena lijekova, niti je bio povećan morbiditet u Republici Hrvatskoj i kada više od 40% bolesnika je bilo ugroženo onkološkim bolestima i mogućnosti liječenja jer nisu mogli izdvojiti iz svog budžeta za skupocjenu terapiju. Posebno bih se zahvalila sestrama zaista koje su podnesle jedan veliki teret u svom radu u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, a isto tako i liječnicima, mada je Hrvatska liječnička komora lijepo opisala i rekla da je za prikupljanje pristojbe i vođenje dokumentacije i uplate pristojbe bilo potrebno dnevno oko 50 minuta. Međutim, tih 50 minuta je bilo oduzeto razgovora i onih minuta posvećenih pacijentu. Zato mi je zaista drago da se ukida administrativna pristojba, jer će i te sestre i liječnici ipak te minute uložiti za razgovor i za liječenje ovih pacijenata. Posebno mi je drago da je u državnom proračunu i osigurano 300 milijuna kuna. Dakle, neće biti više nikakvih trzavica u pružanju zdravstvene zaštite i žao mi je da se u ovom Saboru govori o haraču, o porezu na bolest. Zaista je teško biti bolestan i pogotovo ovim riječima karakterizirati ovu našu administrativnu pristojbu. Međutim, još teže mi je kao liječniku slušati da društvo nema senzibiliziteta za bolesne ljude pogotovo u Republici Hrvatskoj gdje se zaista toliko izdvaja u zdravstvu i gdje se daju tolike mogućnosti ostvarivanja zdravstvene zaštite i kolega kaže da tko ima taj može kupiti zdravlje. Kolega dragi, nema novaca kojima vi možete kupiti zdravlje. Ja sam liječnica na jednom odjelu i vjerujte mi bez obzira je li pacijent imao novce ili nemao novce svaki čovjek je pogledan, primljen, pregledan i dana mu je zdravstvena zaštita. Ružno je na taj način govoriti u ovako Visokom domu. Posebno bih pohvalila ovim zakonom predloženi i utvrđivane mjere kojim se utvrđuje osiguranika obveznog zdravstvenog osiguranja za osobe kojima je rješenjem nadležnog Centra za socijalnu skrb priznat status roditelja, njegovatelja. Roditelji i njegovatelji će za vrijeme bolovanja imati pravo na naknadu i dobit će besplatnu zdravstvenu zaštitu. Radi se o djeci sa posebnim potrebama i takvih roditelja ima preko 700 u našoj državi. Korigirane su i delimitirane naknade za rodiljni dopust, a ova odredba od 30 dana na 90 dana naime nije nikakva pogreška bila ni kad je bilo 30 dana. Ali je jednostavno djeci omogućeno i oni koji završe srednju školu i koji završe fakultet da ima jedan produljeni rok da se mogu javiti i omogućiti, odnosno ostvariti zdravstvenu zaštitu. Jedan mali dio rekla bih koji mi možemo dati, a to je da se snose troškovi prijevoza umrle osigurane osobe do mjesta njezina prebivališta. I zaista je za svaku pohvalu sve ove mjere i izmjene odnosno dopune ovoga zakona. U svakom slučaju nije ovo jedina vjerujem izmjena, jer nas očekuje veliki posao, a to je reforma zdravstvene zaštite koji je jedan dugotrajan, dugotrajan proces. Hvala vam.
Hvala. Dvije replike. Prva poštovani zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Pa u stvari odnosi se na ovo što je, ako sam dobro razumio kolegica Caparin uputila, jesam dobro razumio na ono što sam ja govorio oko tržišta i zdravlja. Ne znam ako sam dobro razumio? Ne, ne. To nema veze. Dapače, ja ovaj liječnički poziv ne samo da poštujem nego cijenim i imam puno prijatelja liječnika i mogu kazati za ni jednog liječnika kojeg ja znam nikad nisam ni osjetio, ni vidio, ni čuo za njih da su ljudi koji bi tretirali pacijente po kriteriju bogatstva. Ali je činjenica da sustav sam, da život sam, da način organiziranja suvremenog društva, što nije samo hrvatski fenomen stavlja ljude u nejednak položaj, na žalost i po pitanju zdravlja. Na žalost! Novac je postao kategorija koja vam zamjenjuje mnoge vrijednosti od ljepote pa dalje. Dakle, tko ima novca postaje lijep. To je stara priča o novcu kao fetišu, ali ne samo fetišu. To su neke činjenice da ne pričamo te priče. Ali zaista je činjenica da imamo ljudi koji su u teškom položaju. Činjenica je da se ja sam govorio o dobrotvornim akcijama da se skupljaju novci od građana kako bi se nekom osigurala operacija, jer sustav to ne može osigurati, podnijeti. Nije bitno. Ali se dešava da nekome ovisi život o tome da li će mu dobri ljudi pomoći ili ljudi koji imaju ili ljudi koji su voljni odvojiti od svoga da daju drugome. Mislim da takve situacije treba izbjegavati. A ova administrativna pristojba jest bila shvaćena kao porez na bolest i najugroženiji su bili, više je bio ugrožen onaj tko ima manju plaću od mene nego što sam bio ja ugrožen. O tome se radi. i dobro je da se to sada ukida, mislim ne znam sada govoriti o fenomenalnim dosezima te pristojbe pa sada je ona ispunila svoju svrhu, da tako kažem ispunila je svoj zadatak pa smo mi sada to prevladali stanje. Ne radi se o tome, ja mislim da je došlo do svijesti, pa šta da to kažete, je to je bio krivi potez.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Kolega da od onoga šta ste rekli ne možete se lako izvući. Ja ću ponoviti, tko ima taj može kupiti zdravlje. Ja vam kažem da tko ima novaca ne može kupiti zdravlje i nema tih novaca kojima zdravlje možete kupiti. Vi možete kupiti zdravlje pod navodnicima što vi kažete, a to je korigiranje, estetsko zatezanje lica, nosa itd. Ali vjerujte mi, medijska kampanja protiv liječnika i unatoč tome što tako govorite, svi liječnici pružaju zdravstvenu zaštitu, daju sve od sebe i mislim da svaki čovjek koji dođe u bilo koju ambulantu će biti zdravstveno opskrbljen.
Druga replika, poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo štovani potpredsjedniče. Kolegica Caparin je vrlo dobro primijetila da je uvađanje administrativne pristojbe zaista bilo opravdano u tom trenutku i da nije bilo drugog izlaza. Da podsjetim, u tom trenutku je stopa doprinosa bila smanjena za 2% bez supstitucije iz drugih izvora. U to vrijeme je porast lijekova zbog uvođenja paušalne dopunske naknade i dopunskog osiguranja porast potrošnje bio 30% a porast broja uputnica 20%. Da se sustav ne bi slomio što znači da se ne bi opstruirala opskrba lijekova, bilo je samo nekoliko izlaza, jedan od njih je bila administrativna pristojba. Nije točno da je administrativna pristojba uzela nekome novac iz džepa više nego što bi to inače, jer zbog toga se nije poskupljivala cijena obveznog dopunskog osiguranja u HZZO-u. Da se je ta cijena dizala samo po stopi inflacije, samo 3 do 5% godišnje to bi platili pacijenti 500 milijuna kuna, ovako su platili 300 milijuna kuna. Dakle nije istina da je taj novac uzet da se nekom duguje nego zbog toga što se nije povećavala obvezna pristojba u dopunskom osiguranju se jednostavno uštedjelo toliko da je pacijent platio manje nego što je dao kroz administrativnu pristojbu. I zbog toga kao i zbog uvođenja kompjuterizacije koja će kontrolirati dalje te procese HDZ je u predizborni program metnuo ukidanje administrativne pristojbe i osobno sam ga iznio na prvom sučeljavanju II. izborne jedinice kao naš prioritetni program bez ikakvog političkog pritiska nego slijedom dinamike zbivanja u reorganizaciji zdravstvenog sustava. I na kraju, u Hrvatskoj kao jedinoj zemlji u Europi, 70% stanovnika ne plaća nikakvu participaciju za liječenje i po tome smo jedina zemlja u Europi, u svakoj drugoj zemlji svi plaćaju doprinose. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa kolega što ste ponovno objasnili zašto je ova Vlada morala uvesti administrativnu pristojbu, a mislim da svima mora biti jasno u svakom sustavu pa tako i u zdravstvenom sustavu moraju postojati kontrolni mehanizmi. Prema tome moramo se reagirati ako imamo porez lijekova više od 30% porast, pisanih uputnica za sekundarnu zdravstvenu zaštitu više od 20% i ako mislimo na bolesnike ugrožene od malignih bolesti tada se to moralo uvesti. Zaista mi je drago da su osigurana sredstva u državnom proračunu i da se sada u ovo vrijeme ukine ta administrativna pristojba.
Poštovani zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Solidarno, sveobuhvatno i svima jednako dostupno zdravstvo temeljni je princip SDP-a. Stoga ćemo naravno podržati danas ovu odluku, ali upravo iz odgovornosti prema ljudima koji su sav ovaj period plaćali 30 kuna mjesečno, traže od nas da kažemo i nekoliko dodatnih riječi. Solidarnog zdravstva u Hrvatskoj sigurno neće biti dok milijun i pol zaposlenih iz svojih plaća jedini zapravo financiraju zdravstveni sustav dok istovremeno ljudi koji ostvaruju kapitalnu dobit ne plaćaju niti kune za zdravstvo i za doprinos, razvoj zdravstva u Hrvatskoj. Nije nikakva tajna da je zdravstvo u Hrvatskoj u teškom stanju, opterećeno dugovima, da ne vidimo nikakvu naznaku reforme koja bi donijela poboljšanje, da proračun koji je usvojen prije nekoliko dana restriktivnom politikom sigurno smanjuje prava osiguranika Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Istovremeno statistika je neumoljiva. Službena statistika kaže da je plaća za prosinac isplaćena u siječnju realno vrijedila 1% manje nego isti mjesec prošle godine što znači da u odnosu na prijašnji mjesec za istu se plaću može kupiti 4,5% manje roba i usluga, a mirovine su došle na dno i iznose 38% prosječne plaće. Dakle ljudi mogu kupiti manje, žive lošije, zdravstvena zaštita postaje manje dostupna. SDP se je snažno protivio uvođenju administrativne pristojbe i vrlo je zanimljivo, pozivam kolege iz HDZ-a da pročitaju tonske zapise sjednice od 15. srpnja 2005. kada je aktualni ministar doktor Ljubičić i zastupnici HDZ-a, branilo potrebu uvođenja administrativne pristojbe, a jedino je oporba na čelu sa SDP-om isticala da se radi o porezu na bolest. Zašto se mora reći da se radi o porezu na bolest? Pa upravo o tome se radi. 30 kuna mjesečno plaćali su isključivo ili da kažem najčešće naši bolesni građani i time je prekršen temeljni postulat socijalno pravednog društva, a to je solidarnost bogatih sa siromašnima i zdravih sa bolesnima. Tih 30 kuna je ključni dokaz kolegice i kolege u HDZ-u, da je zdravlje postalo roba jer se moralo platiti. I ne samo to, najbolesniji a nerijetko i najsiromašniji ljudi postali su izvor prihoda zdravstvenog sustava. Dakle država je teret financiranja zdravstva sa sebe prebacila na najbolesnije i na najnemoćnije. Isticalo se tog 15. srpnja da 30 kuna mjesečno neće biti udar na kućne budžete. Međutim kolegice i kolege, već mjesecima u Hrvatskoj oko 600 tisuća umirovljenika prima manje od 2 tisuće kuna koliko je prosječna mirovina, a u umirovljeničkoj obitelji mjesečno nedostaje oko 40% sredstava za podmirivanje osnovnih životnih potreba. Da li je netko iz Vlade tada ili da li će netko iz Vlade sada objasniti hrvatskom umirovljeniku kako da dnevno živi sa 60 kuna. A kada podmiri sve obveze koje ima režijske, ostane mu 30 kuna, 30 kuna koje je morao uplatiti za administrativnu pristojbu. Što znači taj čovjek je jedan dan u mjesecu morao ostati gladan, jer taj dan nije imao novaca da sebi kupi hranu. Da ne govorim o stresu, svi dobro znamo kako stres utječe na zdravlje čovjeka. Kako se osjeća čovjek koji živi u nesigurnosti, da li će sebi i svojoj obitelji moći priuštiti zdravstvenu zaštitu, a ti umirovljenici 600 tisuća od njih živi svaki dan u stresu, u stresu da li će uopće moći osigurati zdravlje sebi i svojoj obitelji. Stoga patetično zvuči obrazloženje koje smo dobili na drugoj strani prijedloga izmjene o kojoj raspravljamo danas, a koja kaže: "Administrativna pristojba je predstavljala mjeru stimulacije razvoja dijagnostike i liječenja te je dala svoje učinke u stručnom dijelu" završavam citat. Kolegice i kolege! Jedini njen učinak je bio oporezivanje bolesti i to u najnemoćnijem dijelu hrvatskog stanovništva. I virtualni gospodarski rast kojim se vi inače jako dičite je ova pristojba doprinijela sa 0,25% tom gospodarskom rastu koji je ostvaren. I naravno da, medicinske sestre su umjesto da razgovaraju sa svojim pacijentima i provode zdravstvenu edukaciju i odgoj stručno napredovale postajući sve manje medicinske sestre, a sve više blagajnice. Da sad ne spominjem provale u liječničke ordinacije koje su postale mete provalnika zbog sakupljenog dnevnog utrška od poreza na bolest. Od 15. srpnja kolegice i kolege trajala je borba SDP-a da se ukine ova pristojba. To je bio temeljni, jedan od temeljnih poruka u našoj predizbornoj kampanji, puno prije vaše kampanje. I meni je drago, ministar Milinović je priznao, on je rekao da je to bila greška i da je to bio porez na bolest. Da završim jednom parafrazom. Ovo danas će biti mali korak za zdravstvo kojem će se povećati dostupnost zdravstvenih usluga, a veliki korak za tih 600 tisuća umirovljenika, jer će ipak imati jedan dan manje brige da li će imati dovoljno za hranu.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi. Poštovani zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravljam kolegu koji je kazao da je zdravlje postalo roba. Dakle, zdravlje nije postalo roba i to je netočno. Međutim, točno je da je zdravstvena usluga bila i bit će roba. Dakle, davatelji zdravstvenih usluga su liječnici, medicinsko osoblje, a usluge medicinske nažalost koštaju, jer ne postoji zdravstvo a da se za njega ne mora platit i da se neće izdvojit novac. I bez obzira koliko vi tu svoju robu kao mačka u vreći prodavali javnosti kako više brinete za zdravlje stanovništva mi to ne prihvaćamo jer to naprosto nije tako. Hvala.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite!
Hvala lijepo. Štovani kolega je neistinito ustvrdio citiram: "… standard pada jer su plaće za prošli mjesec za 1% manje od prošloga, pretprošloga…". Standard se ne uspoređuje padom plaće od ovog mjeseca na prošli, nego od ovog mjeseca na onaj od prije godinu dana, a sada su 6% veće nego prije godinu dana, jer sezonske oscilacije se ne uzimaju u statistički zaključak. Zato se uzima godina dana i zato je ta konstatacija netočna. Drugo. Kolega je rekao zdravlje je postalo roba. Ne. Po svjetskoj zdravstvenoj zdravlje nije roba nego je usluga, ali ta usluga uključuje materijalne troškove, a to su robe. A ti materijalni troškovi poskupljuju 10% godišnje prosječno u svijetu. Prema tome, i zdravstvena usluga treba poskupljivati 10% godišnje i ona mora biti plaćena inače će sustav doživjeti kolaps. Na koji način, to je stvar društvenog dogovora. I treće što je netočno da jedini učinak pristojbe oporezivanje bolesti. To prvo nije bio porez. Dakle, to je neistina. A drugo, jedini učinak nije taj nego je učinak da je u to vrijeme broj pregleda primarne zdravstvene zaštite porasao na račun smanjenja specijalistike, a to je cilj svakog dobrog zdravstvenog sustava.
Treći ispravak, poštovana zastupnica Karmela Caparin.
Dio je ispravio kolega. Nije točno da je to porez na bolest, što je ispravljeno. I nije točno da se smanjuju svakim danom prava zdravstvenih osiguranika. Kolega, i onaj koji nema 30 kuna, ako dođe u ambulantu pregledan je, dobio je uputnicu i dobio je recept za lijek i lijek dobio. Hvala.
Replika, poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Gospodine potpredsjedniče! Kolega Jovanović je vrlo jasno rekao, čak je nazvao to patetično obrazloženje s čim se ja slažem, uvedena je administrativna pristojba kao jedna od mjera stimuliranja razvoja dijagnostike i liječenja u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, završen citat. A predstavnik ministarstva, državni tajnik i drugi cijelo vrijeme govore da je to gate keeping, čuvar ulaza, a ovdje kažem mjera stimuliranja. Nema te jezične niti logičke vratolomije, pa čak ni vi gospodine potpredsjedniče tome ne možete pomoći. Glede dopunskog osiguranja gospodin Jovanović je zaboravio na činjenicu da je 15. rujna kako je prošle godine upravno vijeće snizilo cijene osiguranja sa 50 na 40 kuna, sa 80 na 60 sa mjerom od 1.siječnja 2008. Nakon izbora isto upravno vijeće jednoglasnom odlukom poništava svoju odluku prije dva mjeseca. Prema tome, državni tajnik već kad je spomenuo mene, što mislim da on kao predstavnik izvršne vlasti ne bi trebao, dakle je … [[Govornik se ne razumije.]] osoba koja bi trebala predstavljati kontinuitet takve nelogične, nevjerodostojne politike. Naglašavam, isto upravo vijeće je najprije snizilo, a onda je poništilo odluku. Bilo bi značajno bolje kad bi to radio aktualni ministar gospodin Milinović.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Željko Jovanović.
Nikakav gate keeper nama neće pomoći ukoliko primarna zdravstvena zaštita bude rješavala samo 20% zdravstvenih problema u Hrvatskoj iako bi to trebale raditi 80%. Prema tome, kompletan drugačiji pristup primarnoj zdravstvenoj zaštiti, povratak temeljima doma zdravlja biti će rješenje koje će uz stalnu edukaciju liječnika obiteljske medicine omogućiti da sustav uštedi novce, a nikakav gate keeper tu nama neće pomoći.
Poštovana zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite!
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici! Nije na odmet i ja doista moram još jedanputa ponoviti da je administrativna pristojba sadržana u okvirima kratkoročnih mjera Nacionalne strategije razvitka zdravstva od 2006. do 2011. postigla svoj cilj na način da je osnažila ulogu primarne zdravstvene zaštite. Pripremom i uvođenjem drugih mjera a poglavito informatizacije primarne zaštite koja će biti potpuno dovršena u vrlo skorom vremenu, argumenti su radi kojih administrativna pristojba više nije neophodna tj. više nema potrebe za njezinom daljnjom primjenom. Još jedna dimenzija koja osnažuje načela solidarnosti i uzajamnosti, dodatni senzibilitet prema djeci sa posebnim potrebama, ono što je nova kvaliteta a mene također osobno jako veseli je da se ovim izmjenama i dopunama zakona uvrštava kao dopunska kategorija zdravstveno osiguranim osobama, a radi se o osobama koje su rješenjem centra za socijalnu skrb priznati status roditelja, njegovatelja. Nadalje, produženi a uduplani rok prijava mladih ljudi koji završe određeni stupanj obrazovanja je dodatna dimenzija socijalne sigurnosti kako ne bi radi kratkoće vremena ostali izvan sustava zdravstvenog osiguranja. Nadalje, zavod snosi troškove prijevoza umrle osigurane osobe do mjesta njezinog prebivališta ako je toj osobi izvršena eksplantacija organa u svrhu transplantacije izvan mjesta prebivališta kao izraz zahvalnosti za nesebičnu, humanu i solidarne postupke te pomoć obiteljima u najtežim trenucima. Za provedbu ovoga zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu a izmjene ovoga zakona ću podržati jer jamče učinkovitije funkcioniranje zdravstvenog sustava i bolju dostupnost zdravstvene zaštite građanima Republike Hrvatske i to u hitnoj proceduri. Hvala vam lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Miljenko Dorić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Nisam se mislio javiti pod ovom točkom. Krivac je moj prag tolerancije. Naime, kada sam čuo državnog tajnika u svom uvodnom izlaganju kada je rekao uvođenje administrativne pristojbe bila je jedna od najneophodnijih mjera u datom vremenu a nakon toga sam dobio na stol izvješće sa 4. sjednice našeg Odbora za rad, socijalnu politiku i zdravstvo. Nadam se kolegice i kolege da ste stigli pročitati to izvješće. Na jednom mjestu stoji po mišljenju većine članova odbora administrativna pristojba pokazala je rezultate u smanjenju potrošnje lijekova i manjeg broja uputnica za specijalističke preglede. Ova mjera osnažila je ulogu primarne zdravstvene zaštite. Ponavljam, ova mjera osnažila je ulogu primarne zdravstvene zaštite, a dovršenjem informatizacije primarnog zdravstvenog sustava nema potrebe za njenom daljnjom primjenom. Moji intelektualni dometi starenjem su sve skromniji, ja to priznajem ali ovih nekoliko rečenica nikako ne uspijevam povezati, zaista ne uspijevam povezati. Moj je stav bitno drugačiji. No, kolegice i kolege bez obzira da li se radi o briljantnoj i neophodnoj mjeri, da li se radi o mjeri koja je osnažila hrvatsko zdravstvo ili se radi o notornoj gluposti. Ja vas molim da ne raspravljamo dalje po ovoj temi, ja vas molim da danas otpratimo ovu pristojbu u povijest hrvatskog zdravstva, riješimo to na taj način. To je jedina točka, jedina rečenica s kojom se svi slažemo. Ja vas molim.
Poštovana zastupnica potpredsjednica Doma Željka Antunović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Evo, na neki način ovo zadnje što je izrekao kolega zastupnik Dorić obavezalo bi me sad da odustanem od ove rasprave jer se u suštini slažem s njim. Međutim, ipak neću odustati od rasprave jer sam i ja na ovu raspravu ustvari isprovocirana. Isprovocirana sam onom riječju koju je prvi izgovorio u sabornici državni tajnik a poslije toga je puno puta ponavljana, a radi se o tome da je izrečeno da je ovaj prijedlog zakona rezultat konzistentne politike u zdravstvu. Pa sad ću ja parafrazirat ću konzistentnost i reći ću da ste doista konzistentni u nekonzistentnosti. Sve ove priče o razlozima uvođenja ove administrativne pristojbe koja nije ništa drugo svima vama koji ste uporno ispravljali riječ da se radi o porezu, koja nije ništa drugo u teoriji fiskalnih politika, u teoriji poreza, nije ništa drugo nego druga riječ za porez. Ja sam tad kad je to uvedeno bila ona koja je inaugurirala onu ružniju riječ za tu vrstu poreza a to je harač. I danas mislim da se radi o tome. Ali ja ću vas podsjetiti sve da sve ove priče o tome zašto je to uvedeno i zašto je to bila sjajna mjera i zašto se ona sad može ukinuti da ustvari nisu pravi razlog zašto je to uvedeno. Pravi razlog zašto se prethodna Vlada odlučila na uvođenje administrativne pristojbe ili poreza na bolest ili harača na bolesne je pritisak koji je išao izvana iz međunarodne zajednice, iz MMF-a koji nikako nisu i to u kontinuitetu pa i dan danas nisu zadovoljni sa visokom razinom solidarnosti koja obilježava i na kojoj je utemeljen zdravstveni sustav u Hrvatskoj a koja po njihovim uvjerenjima teško, preteško opterećuje hrvatski državni proračun. I u pravu su u tome da je to teško opterećenje za državni proračun, ali mi u ovoj zemlji imamo malo drugačije prioritete nego oni u MMF-u, nego oni u drugim zemljama Europe ili nekim drugim neeuropskim zemljama. A mi u SDP-u to stavljamo u prvi prioritet, upravo solidarnost u zdravstvu držimo jednom velikom vrijednom tekovinom jednog nedemokratskog i nepozitivnog političkog sustava. Ta solidarnost u zdravstvu u uvjetima u kojima se nakon sedamnaest godina demokracije u Hrvatskoj još uvijek nisu stvorili materijalni uvjeti da bi se pristupilo smanjenju te solidarnosti u korist osobnog participiranja bolesnika. To je ono što mi mislimo da je dobro, što treba čuvati usprkos svim drugačijim primjerima sustava u drugim zemljama. I svakako to treba platiti. To treba platiti maksimalnom solidarnošću i to treba platiti solidarnošću upravo iz državnog proračuna u svim onim iznosima koji su nedostatni a financiraju se iz doprinosa iz plaća onih koji su zaposleni a kojih je nažalost još uvijek puno premalo i pokazuje se da broj zaposlenih ustvari opada a ne raste. Problemu s kojim se nosi zdravstveni sustav u Hrvatskoj prethodna je ali isto tako i nova Vlada pristupila na jedan način. Ajmo trenirati disciplinu na pacijentima. I to je bio jedan jedini način na koji se pokušalo ublažiti, amortizirati financijske probleme koje sustav je imao a danas ima i još su veći nego su ikad bili. Ajmo mi pacijente da ne hodaju bez veze kako smo ih optužili doktoru, ajmo mi njima uvesti pristojbu pa će onda im to biti skupo pa će manje hodati. Ajmo mi pacijente koji bez veze traže i inzistiraju i pritišću svoje liječnike za lijekove, ajmo mi njih opet stisnuti, nabaciti im tu pristojbu pa će onda oni to manje tražiti. Ma to bi možda čak bilo i donekle prihvatljivo da je donesena i jedna druga mjera koja bi nekog drugog u tom sustavu natjerala da se ponaša racionalno, natjerala da se ponaša odgovorno, da je donesena i jedna mjera koja bi poboljšala i pretjeranu potrošnju i pretjeran odlazak liječniku, koja bi poboljšala dostupnost zdravstvene zaštite, koja bi poboljšala zbog toga i smanjenje velikih troškova često puta uzrokovanih upravo neorganiziranošću sustava. A za taj sustav kao što je danas ovdje rečeno čini mi se da je kolega Ostojić rekao nisu odgovorni pacijenti ili ponajmanje su odgovorni pacijenti. Prije svega je odgovorna zdravstvena administracija, prije svega su odgovorni svi odgovorni ljudi u ministarstvu i normalno one koje vi postavljate širom tog zdravstvenog sustava ne po principu odgovornosti i sposobnosti, nego po principu podobnosti i to političke podobnosti, na žalost. Bilo je ovdje riječi o tome da se zdravlje ne može kupiti ma kako se to tumačilo doista se zdravlje ne može kupiti. Ali nešto drugo je problem. Problem je što se sve češće zdravstvenu uslugu u Hrvatskoj mora kupovati jer ona naprosto nije dostupna, a nije dostupna jer nemamo riješen čitav sustav jer je neorganiziran, jer vuče svak na svoju stranu, jer nisu definirani prioriteti. Točno je i to, slažem se sa kolegicom Caparin, da svaki pacijent koji uđe u ordinaciju bude obrađen i dobije onu zdravstvenu uslugu koju treba dobiti u toj ordinaciji. Ali najveći je problem danas pacijenata kako doći do ordinacije, ne kako u njoj riješiti svoj problem. Vi možete doći bez ikakvog problema liječniku opće prakse. Dobit ćete i uputnicu za nekakav dijagnostički pregled, a onda ćete najčešće taj dijagnostički pregled ako ga hoćete obaviti odmah morati obaviti u nekakvoj privatnoj ordinaciji, u nekakvoj privatnoj poliklinici, morat ćete platiti tu dijagnostiku i onda ćete moći nastaviti koristiti zdravstvenu uslugu iz javnog zdravstvenog sustava. I to je problem i ne treba od toga bježati. Treba samo tražiti rješenja, treba tražiti druge prioritete unutar tog zdravstvenog sustava, treba ga bolje organizirati. Treba začepiti one rupe kroz koje novac doista otječe bez ikakve koristi za pacijente i treba ga usmjeriti u korist pacijenata. Ja ću svakako glasati za ovaj zakon. Glasati ću zato što sam zajedno sa cijelim klubom SDP-a i onda kad ste uvodili administrativnu pristojbu bila žestoko protiv toga. Glasati ću za ovaj zakon zbog toga što smo mi iz Kluba SDP-a u nekoliko navrata predlagali isti takav zakon. Pa i danas je na dnevnom redu, ali nije objedinjena rasprava zbog toga što vi iz Vlade se oglušujete dati svoje mišljenje, pa se onda ne može provesti saborska procedura. Glasat ću za taj zakon ne zato što ste vi to obećali pa sad izvršavate svoje obećanje, nego zato što je uopće uvođenje te mjere, te administrativne pristojbe bila totalna pogreška koju su na žalost svi oni koji su kroz vrijeme ulazili u ordinacije plaćali i ostali bez dijela svojih skromnih mjesečnih zarada, bile one iz plaća, iz mirovine ili se radilo o uzdržavanim članovima obitelji.
Zahvaljujem. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Hebrang.
Hvala lijepo. Štovana kolegica je netočno rekla da smo nekonzistentni u provođenju naše zdravstvene strategije, jer u našoj zdravstvenoj strategiji piše da ćemo intervenirati ako bude ugrožen sustav financiranja. Ovo je bila jedna od takvih intervencija dok je sustav bio ugrožen. Također je netočno da smo uveli porez na zdravstvo. Treba znati osnovne zakone kojima se uvodi porez. Ovo nije taj zakon. Netočno je da smo uveli harač. Harač se ne uvodi porezom nego bičem. I netočno je da je pritisak iz MMF-a zato što nisu zadovoljni s visokom razinom solidarnosti. Obrnuto, zabrinuti su da se ne naruši solidarnost neriješenim sufinanciranjem zdravstvene usluge. Zbog toga se mora iz proračuna prelijevati svake godine dvije do tri milijarde kuna. Zbog toga gospodarstvo ima veći namet i zbog toga ne može izdržati sve one socijalne pritiske koji se javljaju. Prema tome, upravo obrnuto. Cilj pritiska MMF-a i naše politike jest podrška socijalno ugroženima i podrška zdravstvenom sustavu.
Zahvaljujem. Drugi ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Caparin.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa u nizu netočnih navoda ispravit ću nekoliko. Morat ćemo platiti dijagnostičke pretrage ako krenemo doktoru. Neke da, ali one koje su potrebne i hitne nikada ih nećete morati platiti. Dijagnostika je jako široka i u toj šumi dijagnostike neke ćete morati platiti. Ali ponavljam, ako je hitna nikada. Netočno je da u zdravstveni sustav se postavljaju ljudi po podobnosti. Točno je da se u vaše vrijeme ljudi postavljali po podobnosti. Sjećate se one noći kada se u jednoj noći 80 liječnika makli iz upravnih vijeća svih bolnica. 80 ih je bilo. Zvali smo je Bartolomejska noć.
Zahvaljujem. Time je završila rasprava i završni osvrt državni tajnik. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Na kraju današnje rasprave dozvolite da izrazim dvostruko. Prvo, izrazim veliko zadovoljstvo da će ovo biti podržano i daće ovaj prijedlog biti podržan. Ali i nezadovoljstvo sa nečim što smatram da se radi o zabuni jer demagogija je izrazito opasna i može jasno i glasno stvoriti u ljudima i pogrešan dojam. O čemu se radi? Reći da je sustav nesolidaran zato što se uplaćivalo do maksimalno 30 kuna mjesečno i svaki mjesec sve je to točno. Da je s time bilo ugroženo sve i da smo s time počeli tretirati zdravlje kao sasvim nešto drugo mislim da je apsolutno pogrešno. Ja bih samo malo podsjetio na nešto što svi građani Republike Hrvatske znaju. To je da su doplate u Republici Hrvatskoj postojale, da je sustav doplata narušen u prvom momentu kad se bez kriterija uvelo dopunsko zdravstveno osiguranje koje se nije moglo kontrolirati, da bi nakon toga opet još jednu stvar moram reći što je bilo loše, a to je da je to dopunsko zdravstveno osiguranje na kraju, nakon godinu i pol dana počelo plaćati isključivo oni koji su i koristili zdravstvenu uslugu. To znači plaćali su 50 ili 80 kuna ovisno o statusu samo oni koji su išli kod doktora. Drugim riječima, ako gledamo da je tih 50 do 80 kuna to je bilo nešto što je bilo solidarno jer je čovjek sam za sebe plaćao za ići doktoru, a 30 kuna koje smo rekli ako treba uslugu radi jednog sustava uvođenja kontrole to je harač, onda je moja logika malo tu loša. Ono što moram reći, isto jasno moram tu se ograditi. Nikakav pritisak sa strane, nikakvog MMF-a ili drugih u donošenju ovih odredbi nije bilo. Kada se raspravljalo o tome i kad se tražilo savjeta i razgovora sa Međunarodnim monetarnim fondom tada smo mi predložili određene mjere i ono što je Međunarodni monetarni fond pitao i kao što uvijek pita ono što ste predložili kako ćete sprovesti i kada, a nisu te mjere nama dirigirane. Moram reći da u svemu skupa jasno mi je da i ono što želim jasnu poruku reći odavdje, danas je bilo zadovoljstvo doći sa pet ovakvih mjera koje svih pet mjera će građaninu donijeti određeno poboljšanje. Ali isto tako i jasno najavljujemo da će se u održanju zdravstvenog sustava morati donositi i one mjere koje neće biti popularne. I kratkoročne i dugoročne i mjere koje možda su bile kao što je ova i u nekom drugom dijelu, ali da u svakom slučaju će se te mjere donijeti jer mi znamo koje mjere trebamo donesti, znamo u kom smjeru treba ići za razliku od evo, kako je navedeno da neki još razmišljaju da treba tražiti rješenja ili da se ne vide razlike rješenja. Iz tog razloga ja bih još jedanput na kraju današnje rasprave, zahvalio opet kolegama liječnicima, sestrama, zdravstvenim radnicima jer teret koji nose svaki dan je izrazito velik. Ponovili smo ne jedanput nego više puta da hrvatski zdravstveni sustav počiva isključivo upravo na zdravstvenim radnicima, na liječnicima i kao takvo, smatram da ćemo s ovim olakšati njima za pružanje ove neophodne zdravstvene zaštite. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku. Najprije imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Mimica.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodin državni tajnik povrijedio je članak 109. stavak 2. Poslovnika u trenutku kada je raspravu pojedinih zastupnika okvalificirao kao demagoške. Naime, ovaj članak govori da predsjednik Vlade iznosi na sjednici Vlade stajališta Vlade, daje obavijesti i stručna obavještenje. Ne vjerujem da je Vlada zaključila i da nam je državni tajnik trebao prenijeti to stajalište Vlade da su rasprave demagoške, a niti vjerujem da je to stručno objašnjenje i ocjena ove rasprave. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjedniku Doma, nategnuto. Ispravci netočnih navoda, prvi uvaženi zastupnik Ostojić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ispravak netočnog navoda, državni tajnik je rekao, uvijek su se plaćale nadoplate, ne nije točno, uvijek se plaćala samo jedna nadoplata. I prije 30 godina i prije 15 godina. To je bila participacija. Nažalost, zadnje tri godine se plaćaju tri učešća, tri učešća, dopunsko osiguranje, administrativna pristojba i dopunska lista lijekova. Hvala dragom Bogu, ako usvojimo ovaj Zakon, naš prijedlog a i vaš prijedlog, vratiti ćemo se na dvije nadoplate, na dvije participacije. Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem. I drugi ispravak uvažena zastupnica Lugarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege nije točan navod državnog tajnika da će ovaj prijedlog donijeti poboljšanje, on naprosto nije dovoljno točan. Naime taj, usvajanjem ovoga prijedloga naši građani će se samo vratiti na ono staro stanje koje je vladalo prije nego što im je HDZ uveo administrativnu pristojbu i to je gospodine državni tajniče primjer demagogije kada poboljšanjem zapravo predstavljate samo ono popravljanje pogreški koje ste učinili ranije. Hvala.
Zahvaljujem. Time zaključujem raspravu. I prelazimo na točku 12. Glasovanje ćemo izvršiti kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Hitni je bio postupak, prvo i drugo čitanje. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Tko je za prijedlog ovoga Zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržani? Jednoglasno sa 129 glasova je prihvaćen ovaj Zakon. Imamo i Zaključke Kluba zastupnika HNS-a, koje ste dobili, pa ih ja ne bih čitao, jer ih ima dugo, je li. Dajem dakle ove Prijedloge Kluba zastupnika HNS-a, na glasovanje. Tko je za ove zaključke? Izgleda da ćemo opet morati pročitati. Tko je za prijedlog ovih zaključaka? Hvala. Ima li netko protiv? Hvala. Suzdržani? Hvala lijepa. Zaključci su prihvaćeni jednoglasno sa 129 glasova. Imamo i Zaključak također Kluba zastupnika HNS-a, koji je zapravo, ovo je inflacija njihovih zaključaka je li, ali ovo je točka broj 1. To je: Zadužuje se Odbor za zakonodavstvo da utvrdi i objavi pročišćeni tekst Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju u roku od 30 dana od donošenja Zakona o izmjenama i o dopunama Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju. Jer mi glasujemo o amandmanima, odnosno i zaključcima iza kojih HNS stoji. Evo, izvolite tko je za? Hvala lijepa. Ima li protiv? Hvala. Suzdržan? Suzdržani hvala. Prihvaćeni su također jednoglasno sa 129 glasova.
- Poslovno Izvješće o radu Fonda Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2007. godinu Sukladno članku 8. stavku 1. podstavku 6. Zakona o fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, Upravni odbor fonda dostavio je navedeno Izvješće. Materijale ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti Izvješće? Izvolite. Državni tajnik Krunoslav Mesarić.
Hvala gospodine, cijenjeni gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Pred ovim Visokim domom Fond hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji, zapravo Upravni odbor fonda treći puta donosi godišnje poslovno Izvješće. Upravni odbor Fonda hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji u sastavu potpredsjednica Vlade i ministrica, predsjednica Upravnog odbora Fonda, gospođa Jadranka Kosor, članovi Ivan Bračić, Josip Đakić, Petar Lovrić, Đuro Dečak, Ivan Posilović i Tomislav Merčep su na sjednici Upravnog odbora Fonda usvojili informativni prospekt i poslovno Izvješće koje se nalazi kod vas. Sukladno zakonskim odredbama … [[Govornik se ne razumije.]] Erste invest, društvo za upravljanje imovinom je informativni prospekt za 2007. godinu objavilo 15. veljače 2008. u Narodnim novinama br. 20708. te u Jutarnjem i Večernjem listu od 18. veljače, što im je bila i zakonska obveza. U informativnom prospektu objavljena su financijska izvješća Fonda i društva za upravljanje imovinom, te ostale relevantne informacije vezane za poslovanje fonda. Ukupna imovina Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji na dan 31. 12. 2007. godine iznosila je 4 milijarde 299 milijuna 154 tisuće kuna. Od čega najveći dio, 92, 843% čine dionice Ine i HT-a, koje su prenesene na račun Fonda tijekom 2005. godine. 7% dionica HT-a i 7% dionica INE. 2,48% portfelja fonda čine državne obveznice a 4,57 depoziti u bankama koje je Društvo za upravljanje kupilo i plasiralo na račun Fonda, odnosno ulažuči slobodna likvidna sredstva dobivena isplatom dividende HT-a i INE. 0,11% portfelja čine sredstva na transakcijskom računu fonda pri depozitnoj banci, te potraživanja na osnovu kamate pod tim sredstvima i kamate po obveznicama. Ukupna neto imovina, imovina umanjena za obveze Fonda na dan 31. 12. 2007. iznosila je 4 milijarde 236 milijuna 282 tisuće kuna. Obveze su se odnosile na neisplaćenu upravljačku naknadu u društvu za upravljanje i obveze za isplatu dividende članovima fonda za 2005. i 2006. godinu u iznosu od 62 milijuna i 25 tisuća kuna što je vidljivo iz bilance stanja na dan 31.12.2007. Neto imovina fonda u odnosu na dan 31.12.2006. godine porasla je za 43,84% što je najvećim dijelom uzrokovao rast cijena Ine tijekom 2007. kao i iz stanja dionica HT na Zagrebačkoj i Londonskoj burzi. Ujedno treba napomenuti da je neto imovina fonda tijekom 2007. godine umanjena za 39 milijuna 844 tisuće kuna isplatom 19 milijuna 992 tisuće kuna Fondu za stipendiranje i zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovi obitelji u omjeru 40:60% i stavljanjem u obvezu istog iznosa za isplatu dividende članovima Fonda hrvatskih branitelja. Dakle ukupno povećanje od onih 43,84% u nominali, u nominalnom iznosu za 2007. godinu iznosi milijardu 291 tisuću 150, 291 milijun oprostite, 151 tisuću kuna. Ukupno povećanje vrijednosti fonda sastoji se od realizirane i nerealizirane dobiti za 2007. godinu. Ukupna realizirana dobit iznosi 195 milijuna 356 tisuća kuna od toga 183 milijuna 186 tisuća kuna odnosi se na dividendu HT-a za 2007. koja je isplaćena fondu u dva navrata tijekom 2007. godine. Drugi dio je dividenda Ine u iznosu od 9 milijuna 156 tisuća dok je treći dio prihoda od kamata u iznosu od 11 milijuna 631 tisuću kuna. Ovi realizirani prihodi umanjeni su za realizirane rashode u ukupnom iznosu od 8 milijuna 619 tisuća kuna što je naknada za upravljanje. Ukupna naknada za upravljanje je 0,238%, dakle ponoviti ću 0,238% i to je iznos od 8 milijuna 619 tisuća kuna. Iz te naknade plaća se depozitna banka u iznosu od 0,045% ili jedan milijun 630 tisuća kuna dok društvu za upravljanje ostaje neto naknada od 0,193% ili 6 milijuna 986 tisuća kuna. Najveći dio povećanja vrijednosti imovine proizlazi iz nerealizirane dobiti koja je odrast porasta cijena dionica Ine tijekom 2007. iz listanja na burzu HT-a u listopadu 2007. godine. Sukladno zakonskim odredbama, a odlukom upravnog odbora fonda i HANF-e te uz prethodnu suglasnost Vlade Republike Hrvatske realizirana dobit fonda za 2007. godinu u iznosu od 195 milijuna 356 tisuća kuna isplatiti će se na sljedeći način. Jedna trećina Fondu za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i Zakladi hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u omjeru 40:60% u iznosima 26 milijuna i 47 tisuća 466 kuna za Fond za stipendiranje i 39 milijuna 71 tisuća 200 kuna za Zakladu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Sljedeće. Jedna trećina članovima fonda u obliku dividende i jedna trećina biti će reinvestirana u fond. Kao što znate, ovo je treća godina kako smo podnosili poslovno izvješće pa tako i treća godina zapravo zadnja godina moratorija, tj. zakonske zabrane raspolaganja udjelima u Fondu hrvatskih branitelja. Rok ističe 12. travnja 2008. godine. Ono što se svuda sam spomenuo čitajući ovako jednu skraćeno izvješće, poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja, Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i Zakladu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Naime, raspodjelom jedne trećine realizirane dobiti u omjeru 40% za Fond za stipendiranje i 60% za zakladu osigurali smo uvjete da se formira 2006. godine Fond za stipendiranje i Zaklada hrvatskih branitelja. 10. siječnja 2007. donijete su odluke o dodjeli stipendija nakon raspisanog natječaja za akademsku, odnosno školsku godinu 2006. i 2007. godinu. Podijeljene su zapravo i isplaćene stipendije kako slijedi: Za srednje škole 1966, za visoko dodiplomske, dakle za sveučilišta 966 i 40, participaciju troškova, dijela troškova za poslijediplomske studije. Ukupno podijeljeno i isplaćeno 2 tisuće 972 potpore. Stipendije za srednju školu tada je iznosila 200 kuna, a za fakultet 500. Ukupno je isplaćeno od one jedne trećine, 40% jedne trećine realizirane dobiti 9 milijuna 39 tisuća i 400 kuna. Fond za stipendiranje 22. rujna 2007. godine ponovo objavljuje natječaj za dodjelu stipendija te nakon redovitog srednješkolskog obrazovanja, redovitog sveučilišnog i stručnog studija te za dodjelu naknade dijela troškova školarine poslijediplomskih studija na visokim učilištima za akademsku godinu 2007./2008. godinu. Krajnji rok za podnošenje prijava bio je 23. listopada, a 21. studenoga nakon što su obrađeni svi zahtjevi donijeta je odluka o odabiru kandidata za pojedine stipendije te odluka o naknadi dijela troškova za školarine. Sada stipendije za srednju školu, za redovno srednjoškolsko obrazovanje iznose 400 kuna, stipendije za fakultet iznose tisuću kuna, a participacija dijela troškova je ostala ista u iznosu od prvobitne podijele 7 tisuća kuna. Dakle, fond je povisio stipendije u 100%. Iznosu od prve podijele odobreno, a sada već i redovno mjesečno isplaćeno je, srednja škola 4 tisuće 779 stipendija, za redovito sveučilišno i za redovite studente sveučilišta i stručnih studija 2 tisuće 251 i dio troškova za poslije diplomske studije 15 ukupno 7 tisuća 045 stipendija. Ako ih pribrojimo onih 2 tisuće 972 dobit ćete broj preko 10 tisuća stipendija je podijelio odnosno odobrio fond za stipendiranje. Za isplatu odobrenih stipendija, on će raspolagati u 2008., zapravo za ovu akademsku godinu sa 41 milijun 783 tisuće 995 kuna. I još nešto na kraju o zakladi. Zaklada "Hrvatski branitelji iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji" sukladno svojim, sukladno zakonu odnosno svojim podzakonskim aktima dodijelilo je financijske pomoći prema sljedećim prioritetima. Za slučaj elementarne nepogode i požara, za skrb i liječenje, u slučaju smrti, u slučaju teške materijalne, financijske situacije, za stjecanje prvog zanimanja, prekvalifikaciju i dokvalifikaciju u sustavu izvanrednog školovanja, za zapošljavanje i samozapošljavanje i za životna osiguranja hrvatskih branitelja dakle, po pojedinim namjenama ukupno su odobrili 2 tisuće 486 zahtjeva sa iznosom od 5 milijuna 341 tisuću i 59 kuna. Hvala.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Predsjednik Odbora za veterane, uvaženi zastupnik Ante Kotromanović.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, kolege zastupnice i zastupnici! Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 1. sjednici održanoj 21. veljače 2008. godine razmotrilo je poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio Upravni odbor fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji aktom od 6. veljače 2008. godine. Uvodno je predstavnik izvjestitelja iznio osnovne značajke rada Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u 2007. godini. U raspravi članovi odbora jednoglasno su podržali izvješće te izrazili zadovoljstvo uspješnim poslovanjem fonda. Kao najveći problem istaknuto je približavanje isteka moratorija na raspolaganje udjelima, a to je 12. travnja 2008. godine odnosno na prodaju istih od strane članova fonda. Iskazana je bojazan postojanja realne opasnosti od pada vrijednosti imovine fonda za više od 50%, što bi dovelo do gašenja samog fonda. Time bi nastale negativne posljedice i velike štete, jer bi se ugasili i fond za stipendiranje i zaklada hrvatskih branitelja koje se financiraju iz dijela dobiti fonda hrvatskih branitelja, a bio bi onemogućen i prijenos dijela dionica pravnih osoba u vlasništvu Republike Hrvatske koje su Zakonom o privatizaciji određene za prijenos u sam fond. Na primjer, HEP, Hrvatske šume, HRT, Hrvatske ceste itd. Zaključeno je da je potrebno na javnim tribinama braniteljima i članovima obitelji iznijeti negativne posljedice koje mogu nastupiti u slučaju prodaje udjela te ih uvjeriti da udjele zadrže, jer je izvjesno da će imovina fonda rasti kako kroz stabilizaciju tržišta kapitala, tako i privatizaciju javnih poduzeća u vlasništvu Republike Hrvatske te prijenosom dijela njihovih dionica u portfelj fonda. Također je potrebno razmotriti zakonske mogućnosti odgode isteka moratorija. Radi iznijetog Vlada Republike Hrvatske, upravni odbor fonda te ovaj odbor … [[Govornik se ne razumije.]] način da se to ne dogodi istovremeno imajući u vidu ustavno pravo članova fonda na raspolaganje vlasništvom, u ovom slučaju udjelima fonda. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno donio sljedeći zaključak. Predlaže se Hrvatskom saboru prihvaćanje poslovnog izvješća o radu Fonda za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji za 2007. godinu. Hvala.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Najprije klubovi. Prvi klub je SDP i uvaženi zastupnik Ante Kotromanović.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolege, drage moje kolege. Fond za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji je vrlo bitna stvar za budućnost i egzistenciju branitelja. Jedna dobra ideja nastala za vrijeme bivše koalicijske vlade, realizirana za vrijeme vlade HDZ-a morala bi doživjeti svoju ekspanziju, onu pozitivnu, u ovom četverogodišnjem razdoblju. Naime, čitajući ovo poslovno izvješće uvidio sam da je budućnost fonda vrlo upitna. Danas nitko to u državi ne može sa sigurnošću reći kako će fonda za hrvatske branitelje izgledati eto do kraja tekuće ove godine. Ne znamo da li će on uopće egzistirati, a također ne znamo da li Vlada ima pripremljenu politiku i odgovor što, kada i kako sa fondom? Zato smatram da je trebalo puno ranije tražiti rješenja a ne sad čekati zadnji trenutak, a znamo da je moratorij 12. travnja ove godine. Gotovo da su prošle prve tri godine poslovanja Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, a mi u fondu imamo dionice samo dviju tvrtki, od HT-a i INA-e, što čini otprilike 92,84% imovine. Ne znamo kada i koje ćemo dionice dobiti u fond, a vrlo je lako moguće da ostanemo samo na ovima ako fond prestane funkcionirati. Zatim imamo 107 milijuna kuna u obveznicama ili 2,48% imovine te imamo oko 196 milijuna kuna u depozitima kod dvije strane banke ili oko 4,57% imovine. Naime, u izvještaju revizora kao i u Zakonu o fondu hrvatskih branitelja stoji: "U slučaju da neto imovina padne 50% ispod prosjeka neto imovine fonda posljednjih šest mjeseci Vlada Republike Hrvatske mora donijeti odluku o likvidaciji fonda.". Temeljem toga nameće se nekoliko pitanja i poticajnih opasnosti. Nabrojit ću samo neke. Prvo, što je sa sadašnjom vrijednosti fonda s obzirom da je vrijednost dionica znatno pala automatski se i ukupna vrijednost fonda za branitelje smanjuje. Od Nove godine do danas braniteljski fond vrijedi manje za približno 10% ili oko 500 do 600 milijuna kuna zbog pada vrijednosti dionica na tržištu. Drugo, kakva su očekivanja u pogledu mogućnosti povlačenja braniteljskog udjela iz fonda. 12. travnja ove godine ističe rok zabrane raspolaganja udjelima u fondu. Da li je netko pokušao procijeniti, da li je upravni odbor fonda bilo što napravio da dođe do podataka o tome koliko će branitelja već u prvim danima nakon 12. travnja pokušati unovčiti svoje udjele u fondu. Imamo li kakvu anketu? Jesmo li pripremili kakvu uputu braniteljima da im pomognemo kako bi lakše donijeli odluku? Situacija na burzi je vrlo destimulirajuća a materijalni položaj braniteljske populacije nezavidan, tako da sa dosta vjerojatnosti možemo reći da će se vrlo brzo usred ispleta braniteljima vrijednostima … [[Govornik se ne razumije]] fonda dodatno smanjiti. Ako bi 33% branitelja zatražilo isplatu udjela u fondu Vlada Republike Hrvatske bi morala donijeti odluku kojom se fond likvidira. Hoće li cijene dionica HT-a i INA-e ostati iste kao danas, to je veliko pitanje. Što će se dogoditi kada u travnju istekne rok zabrane raspolaganja dionicama HT-a te suglasnosti aranžera i kada braniteljski fond bude morao prodavati dionice HT-a i INA-e radi isplate braniteljima. Pa već danas se pretpostavlja da će braniteljski fond prodavati svoje dionice INA-e i HT-a što će loše utjecati na cijenu svih dionica na tržištu. Naravno, teško je to predvidjeti, ali velika ponuda HT-ovih i INA-inih dionica na tržištu odjednom zasigurno će značajno smanjiti cijenu dionica pa će vrijednost imovine fonda biti značajno niža od one koja je bila 31.12.2007. godine. Osim toga, cijeli proces odvijao bi se u vrlo nepovoljnom trenutku kada su ove dionice zbog krize na tržištu kapitala barem 20% niže od svojih najboljih kotacija. Što bi se dogodilo u slučaju likvidacije fonda? Kako bi branitelji došli do ostalih dionica predviđenih zakonom, to su Hrvatske šume, vode, HTV, HEP i druga državna poduzeća. Iz čega će se financirati Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i njihove djece i zaklada hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji su dobili za prošlu godinu značajna sredstva iz dobiti fonda a to smo čuli i od tajnika što je apsolutno vrlo pohvalno i vrijedno. Da li smo imovinu branitelja trebali staviti u ovu vrst fonda, to je pitanje za jednu novu stručnu raspravu. Za pola godine, ili dvije, ili pet godina svejedno je ali branitelji će naplatiti svoje udjele u fondu i fond se mora gasiti. Nema više novca za braniteljsku zakladu niti za fond za stipendiranje. Izgubit će se institucija koja je trebala trajno ostati na financijskom tržištu i služiti braniteljima kroz rezultate poslovanja ali služeći općem interesu kroz investiranje svoje imovine u gospodarske programe od kojih će branitelji ali i svi građani Hrvatske imati višestruke koristi. Dugoročnim investiranjem korist bi bila trajna i puno veća. Fond treba imati razvojni karakter, treba opstati na tržištu i investirati u gospodarske projekte. Što i kako dalje? Do sada nismo čuli riječ stručnjaka, fond menađera, bankara što oni misle o budućnosti braniteljskog fonda, u kojem segmentu treba mijenjati zakon o ovom fondu da on trajno ostane na financijskom tržištu, da trajno ostvaruje korist braniteljskoj populaciji te da djeluje razvojno kroz investiranje svog kapitala u domaće gospodarske projekte. Da li to treba biti kroz neki vid otvorenog ili zatvorenog fonda ili kroz neki drugi oblik organiziranja, ja ne znam. U ime kluba SDP-a predlažem da upravni odbor angažira stručnjake iz Erste investa ali i Zagrebačke banke, HANFA-e, Hrvatske gospodarske komore te drugih institucija koje bi mogle pomoći oko definiranja modela budućeg ustroja imovine koja prema zakonu pripada braniteljima i danas se nalazi u Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, kao i promjenu Zakona o fondu hrvatskih branitelja kojim bi se definirao drugačiji status. Radi se danas oko preko 4 milijarde kuna vrijednoj imovini o perspektivi i puno većoj vrijednosti, radi se o kapitalu koji je više nego respektabilan. O načinu njegovog organiziranja, investiranja treba imati ozbiljnu stručnu studiju, osobito u situaciji kada već u ovoj godini prijeti likvidacija fonda i prodaja cjelokupne imovine. Na kraju, klub će podržati ovo izvješće ali naglašavamo da jedna dobra ideja ne smije propasti, ne smijemo dozvoliti da tajkuni Domovinskog rata koji kao hijene čekaju u zasjedi negdje još jednom profitiraju i pokupuju dionice po niskoj cijeni. Zato zajedno apelirajmo da se do 12. travnja iznađe rješenje i model opstanka i jačanja braniteljskog fonda zbog svih prethodno navedenih razloga. Apelirajmo na branitelje svi, i sa lijeva i sa desna da ne žure sa prodajom. Ja ću završiti sa onom našom jednom uzrečicom: "Branitelji, nema prodaje, nema predaje!". Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Tomislav Ivić.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, ispravio bih netočan navod kolege zastupnika koji je otprilike rekao da Vlada nema jasnu viziju upravljanja fondom. Vlada i ne treba imati viziju upravljanja fondom jer ne upravlja fondom, fondom upravlja upravni odbor fonda koji čini kao što smo čuli iz izlaganja državnog tajnika sedam članova. Od tih sedam članova su četiri predstavnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata. Dakle, oni imaju većinu u upravnom odboru i praktički oni upravljaju fondom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Tomislav Ivić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine državni tajniče. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat će Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji za 2007. godinu. Poslovno izvješće je transparentno i cjelovito potvrđeno od strane neovisnog revizora i realno prikazuje poslovanje fonda u 2007. godini. Iz izvješća je razvidno da fond vrlo uspješno funkcionira, ispunjava namjenu zbog koje je osnovan te da je upravni odbor fonda preko društva za upravljanje vodio ispravnu politiku upravljanja imovinom fonda u interesu vlasnika udjela u Fondu hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Da je to zaista tako najbolja potvrda je podatak da je imovina fonda koja je 31. prosinca 2005. godine iznosila 2 milijarde i 100 milijuna kuna na dan 31. prosinca 2007. godine udvostručena i vrijedi 4 milijarde 236 milijuna kuna. Tijekom 2007. godine fond je ostvario neto dobit od 190 milijuna kuna koja će biti raspodijeljena sukladno Zakonu o fondu hrvatskih branitelja. Dakle, branitelji i članovi njihovih obitelji, pored toga što im je vrijednost osobnog udjela u Fondu u roku od 2 godine udvostručena mogu očekivati i isplatu dividende za prethodno razdoblje s obzirom da je i obiman posao oko registra hrvatskih branitelja završen. Posebnu pohvalu treba uputi Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, ministrici i potredsjednici Vlade, što je uspješno završen nezahvalan posao izrade registra hrvatskih branitelja od kojeg su prijašnje vlade dizale ruke i koji je često puta bivao politički instrumentaliziran te da Hrvatska tek 12 godina po završetku Domovinskog rata, ima temeljni dokument za uspješno funkcioniranje Fonda hrvatskih branitelja ali i za rad resornog ministarstva. Koliki značaj za braniteljsku populaciju ima utemeljenje i uspješno funkcioniranje Fonda hrvatskih branitelja najbolje potvrđuje postojanje Fonda za stipendiranje branitelja i njihove djece i zaklade hrvatskih branitelja koji su utemeljeni i financiraju se iz trećine dobiti ostvarene poslovanjem Fonda hrvatskih branitelja i kojih ne bi bilo da nije Fonda hrvatskih branitelja. Koliki je značaj Fonda za stipendiranje i zaklade vidi se i po tome što je Fond za stipendiranje u dvije godine osigurao sredstva za 10 tisuća učeničkih i studeničkih stipendija, te da je iznos stipendije sa prvotnih 200 i 500 kuna povećan na 400 i 1000 kuna. I kroz zakladu hrvatskih branitelja je kroz jednokratne pomoći za različite humanitarne, zdravstvene i socijalne potrebne dodijeljeno oko 5,5 milijuna kuna. 2008. godina je ključna za budućnost Fonda hrvatskih branitelja, s obzirom da 12 travnja istječe trogodišnji zakonski moratorij o zabrani raspolaganja udjelima u Fondu i postoji realna opasnost da se fond i ugasi ukoliko vrijednost imovine padne ispod 50%. Upravni odbor fonda u suradnji sa Vladom RH i udrugama iz Domovinskog rata trebaju poduzeti sve što je moguće da se to i ne dogodi. Jer takav rasplet događaja nije u interesu hrvatskih branitelja. Postojanje i uspješno funkcioniranje Fonda hrvatskih branitelja a samim time i Fonda za stipendiranje i zaklade hrvatskih branitelja čija vrijednost imovine u budućnosti će sigurno dodatno rasti su i garancija sigurnosti za brojne obitelji hrvatskih branitelja ali su i jamstvo da će djeca hrvatskih branitelja imati osigurane stipendije za redovno školovanje. Te da će se i dalje preko Zaklade hrvatskih branitelja moći financirati različite socijalne, humanitarne, zdravstvene i druge potrebe hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo jedan ispravak, gospodin Ante Kotromanović. Izvolite.
Ja bih samo ispravio jedan netočan navod, mog kolege Ivića kada je on, on je rekao da je registar branitelja završen, registar branitelja još nije, to još nije gotova stvar, naprosto iz dva razloga. Prvo zato što, vode se još mnogi postupci za priznavanje statusa branitelja, je li, prema tome, teško će ga biti završiti još određeno vrijeme. I drugo, Ured za psihosocijalnu pomoć u Zagrebu, u Prečkom nalazi se preko 4, 5, tisuća … [[Govornik se ne razumije.]] koje nisu dodijeljene braniteljima. Znači još taj postupak traje i smatram da će trebati još vremena da se on završi.
Hvala. Imamo još jednu repliku gospodin Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa htio bih u potpunosti se složiti sa kolegom zastupnikom Ivićem. I treba iz njegovog izlaganja izvući ono što je najbitnije. A mislim da je bitno da treba podsjetiti branitelje, invalide, hrvatske ratne vojne invalide koji su razno raznim torbarima prodavali dionice na koje su imali pravo i koje su ostvarili i svi dobro znamo kako su ti invalidi prošli svojom prodajom i da je to jedan poučak i hrvatskim braniteljima kako mogu proći u slučaju da prodaju svoje dionice. Također, tri najvažnija motiva da branitelji ne prodaju dionice su svakako odlično funkcioniranje Fonda i Zaklade za stipendiranje djece branitelja udvostruče na vrijednost udjela u Fondu u proteklom razdoblju, te prihod koji će ostvariti imatelji udjela kroz dividendu. Hvala.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]]
Hvala. Gospodin Davor Huška. Izvolite. Rasprava. Hvala. Gospodin Krešimir Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, pa ja bih prvo naglasio da trajna briga o pravima hrvatskih branitelja je naša obveza i to je više nego evidentno u dosadašnjim raspravama u Hrvatskom saboru. Poslovno izvješće i rasprava o Fondu hrvatskih branitelja isto tako je važna ne samo zbog formalne činjenice da je vrijednost tog Fonda 31. 12. 2007. godine povećana na iznos od 4,2 milijarde kuna. Fond hrvatskih branitelja u proteklom razdoblju svoju punu afirmaciju doživio je kroz rad zaklade hrvatskih branitelja te posebno kroz Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja. Ta činjenica da se kroz rad Fonda hrvatskih branitelja, posebno kroz Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja, stipendiraju djeca hrvatskih branitelja, onih koji rastu, onih koji imaju zadaću trajno prenositi istinu o tome kako je stvarana hrvatska država u Domovinskom ratu. I ta institucija Fonda za stipendiranje hrvatskih branitelja ja bih rekao ima posebno važnu i trajnu vrijednost koju treba na svaki mogući način očuvati. Ono što je u okviru financijskog izvješća registrirano, treba ponoviti i naglasiti u 2007. godini realizirana dobit fonda hrvatskih branitelja kroz dividende uglavnom koje pripadaju HT-u i INI u iznosu od 190 milijuna kuna je itekako važan i značajan financijski iznos. Fond za stipendiranje djece hrvatskih branitelja do sada je kao što ovdje piše u Izvješću dodijelio preko ili gotovo 10 tisuća stipendija u iznosu ukupnom od oko 8 milijuna kuna. Od toga 6 tisuća 700 zahtjeva bilo je vezano uz srednju školu. 3240 zahtjeva za fakultete i 60 zahtjeva za participaciju troškova poslijediplomskog studija. S obzirom na značajna sredstva koja ima fond za stipendiranje hrvatskih branitelja. Ja bih posebno naglasio da u svom budućem radu ovaj fond može biti itekako ambiciozniji kako bi u sferi obrazovanja djece hrvatskih branitelja, a posebno i hrvatskih branitelja omogućio njihovo kvalitetnije pozicioniranje dugoročno u hrvatskom društvu kroz kvalitetna znanja, kroz stručnost i kroz sve ono što treba dokazati da ti ljudi koji su stvarali Hrvatsku državu, koji su branili Hrvatsku državu mogu jednako uspješno svojim znanjem braniti Hrvatsku državu, državu znanja kao što često znamo reći i u budućnosti. Pozicioniranje tih ljudi, te djece itekako je važno. No međutim, čitavom ovom projektu prijeti realna opasnost koja je ovdje istaknuta. 12. travnja 2008. godine može se dogoditi da jedan dio hrvatskih branitelja konzumirajući pravo na prodaju svojih udjela dovede do situacije koju nitko ne želi i za koju nadamo se neće se dogoditi može predstavljati dio izlazne strategije koja vodi ka likvidaciji fonda. Svakako, trebaju nam u tom smislu tribine, bolje informacije. To nije sporno. Ministarstvo hrvatskih branitelja u tom smislu svojim radom osigurava sve potrebne informacije kako bi svojim odlukama jednako zrelim, jednako odgovornim, ja bih rekao jednako hrabrim kao što je to bilo 1991. Hrvatski branitelji danas nakon 12. travnja 2008. godine branili svoje interese kroz zaštitu i očuvanje dugoročno Fonda hrvatskih branitelja. To je ne samo u interesu hrvatskih branitelja. To je u interesu svih nas i to je u interesu Hrvatske države posebno zbog onog dijela koji se odnosi na školovanje i stipendiranje djece hrvatskih branitelja. U tom smislu ja bih predložio nešto konkretno. Možda mnogo cjelovitije u odnosu na javne tribine, u odnosu na poruke i rasprave. Čini mi se s obzirom na značaj i važnost tog fonda da odgovarajuća komunikacijska strategija, kao što imamo komunikacijsku strategiju kojom utičemo na oblikovanje stava hrvatskih ljudi, hrvatskih građana kad je u pitanju NATO i Europska unija. Držim da jedna dobro osmišljena i profilirana komunikacijska strategija od 12. travnja pa na dalje u ovom razdoblju može osigurati onaj dio poruka koji će osigurati da hrvatski branitelji donesu odluku kojom će zaštiti svoje interese u Fondu hrvatskih branitelja jer to je u interesu ne samo hrvatskih branitelja, nego je to u zajedničkom interesu kako bi ova institucija imala jednako uspješan, funkcionalan i dugoročni rad u budućnosti. Prema tome, siguran sam da će hrvatska Vlada s obzirom na sve ono što je učinila u proteklom razdoblju kako bi se afirmirao rad ovoga fonda učiniti sve da se njegov rad nastavi jednako uspješno i u budućnosti u interesu hrvatskih branitelja i u interesu Hrvatske države. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku. Gospodin Šime Lučin. Izvlite.
Hvala lijepo. Ma u potpunosti se slažem sa kolegom Ćosićem. Doduše, imamo malo hajde da tako kažem disonantne tonove. S jedne strane smo imali ispravak gospodina Ivića recimo da Vlada nema uporište i ona nema šta tražiti u fondu, a sad istovremeno čujemo gospodina Ćosića da bi Vlada trebala sve napraviti da fond ostane fond. A zapravo javio sam se za repliku. Mislim da je u redu da se apelima, tribinama, razgovorima pokuša motivirati branitelje da ne izlaze iz fonda, odnosno da ne povlače svoje udjele. Međutim, čini mi se isto tako da to nije dovoljno. Moralo bi se to i na određeni način materijalizirati kako da kažem da se braniteljima pokuša objasniti da ostanak u tom fondu znači dugoročno i veću dobit nego što bi je mogli dobiti ako sad izađu iz fonda. I možda sam nekom računicom čak i konkretnim pokazateljima dakle materijalnog interesa da se taj fond ne raspadne. Jer nisam vam uvjeren da će se jedino apelima da sve ostane onako bez nečeg konkretnog i konkretnih pokazatelja moći motivirati dobar dio branitelja da ostane u tom fondu. Na kraju krajeva struktura branitelja branitelja se ne razlikuje puno od strukture hrvatskih građana. Pa ste vidjeli kad su dionice HT-a počele kliziti dole imali ste masovni izlazak hrvatskih građana sa burze, odnosno imali ste prodaju tih dionica. Ja se plašim da se to ne dogodi i sa udjelima u fondu. Dakle, apeliram da se pokuša zapravo i sa nekim konkretnim potezima motivirati branitelje da ostanu u fondu.
Hvala. Odgovor gospodin Krešimir Ćosić. Izvolite.
Pa ja sam naglasio …/Govornik se isključio i ponovo uključio./… da će hrvatski branitelji znati donijeti pravu odluku kao što su to učinili 1991. godine. Svakako pored toga ne isključujem kao što sam i rekao potrebu dobro osmišljene komunikacijske strategije koja treba poduprijeti sve one ciljeve o kojima smo govorili i o kojima je jasno rečeno u uvodnom izlaganju predlagatelja. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo pred nama je Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2007. godinu u kojem je jasno precizirano sve što je fond i upravni odbor fonda radio kroz proteklu 2007. godinu. Naime, vidljivo je da je fond udvostručio skoro svoju vrijednost i ona je danas sa početnih 2005. godine od 2 milijuna i 109832 kune narasla kroz 2006. godinu već na 2 milijuna i 945000 kuna u 2007. na četiri milijarde i 299 milijuna kuna što je prouzrokovalo povećanje cijene dionica na tržištu izlistavanjem HT-ovih dionica na Zagrebačkoj burzi uvrštavanjem INA-inih dionica na Londonskoj burzi i to je sve donijelo u prilogu ovakvu veliku vrijednost dionica iz čega se moglo iz dobiti koja je bila oformiti i Fond za stipendiranje kao i Zaklada za pomoć u socijalno najugroženijim kategorijama hrvatskih branitelja naravno uz norme koje su definirane i koje su usaglašene na Upravnom odboru fonda. Vidljivo je da fond funkcionira bezprijekorno, da su i zakladna svrha kao i svrha stipendiranja doprinijeli velikom doprinosu u poboljšanju statusnih uvjeta življenja hrvatskih branitelja i u stipendiranju njihove djece kao i samih njih, kao i socijalnoj pomoći u onim najnezavidnijim situacijama, a i u situacijama elementarnih nepogoda, požara kao i svih drugih bolesti kod kojih je potrebna pomoć onih koji ne premašuju primanja u svojim obiteljima po članu od tisuću 899 kuna. Naime, 10 tisuća stipendija koje je upućeno kroz ove forme našoj djeci naših branitelja zasigurno je veliki doprinos ovakvom ustroju, funkcioniranju i radu. Moram naglasiti u ovoj raspravi da zapravo fond je počeo raditi 12. travnja 2005. godine, on je tada osnovan i tada počinje njegova djelatnost. Do tada su bile ideje, točno je kao što sam čuo od gospodina Kotromanovića da je ideja saživjela u koalicijskoj Vladi. Točno je, ona je saživjela u braniteljskoj populaciji. Branitelji su predlagali, no nikada nije donesen okvir i zakon po kojem bi bio proveden i osnovan ovaj fond. Nije doneseno ni statut fonda. Nije doneseno ni svi akti koji bi govorili o tome niti su prenesene dionice HT-a ni Ine što je učinila Vlada Ive Sanadera u proteklom periodu. Danas isto kada doživljavamo da smo došli do jednog čina kada mogućnost i prestanak monitorija te mogućnost prodaje i otuđenja dionica naših branitelja dolazi u pitanje, zasigurno da želimo svi skupa apelirati na njih da to ne čine. Čineći to i dolaskom do 50% ponuđenih dionica na burzi Vlada je nužna i obavezna likvidirati fond jer on više ne može postojati. Tada se gubi i zakladna svrha, tada se gubi i stipendiranje. Tada se gubi i dividende, a registar branitelja je dovršen i stvarno dividenda će u ovom prvom tromjesečju krenuti u isplatu. To je ono što nije sada rečeno. Dividenda nije Bog zna kako velika, ali ona zasigurno godišnje će ipak doprinijeti poboljšanju standarda življenja hrvatskih branitelja. Želim apelirati da se ne otuđuju dionice. I ovi svi strašni apeli na to da se objavi registar hrvatskih branitelja zasigurno imaju dvojaku funkciju oni koji to traže. A traže i stoga da bi oni torbari koji žele otkupiti i neprijateljski djelovati prema Fondu hrvatskih branitelja, imali uvid komu će ponuditi svoje usluge i tako pridobiti pakete dionica i u Ini i u HT-u i to treba također spriječiti i jasno ovdje u ovom Visokom domu i reći. Prezentirati hrvatskim braniteljima što je cilj u konačnici kada bi se oglasio fond i kada bi pridobili pojedinci 7% dionica HT-a i Ine. Na to moramo misliti i vjerujem da će se iznaći rješenja kako da se ne proda 50%, da 50% branitelja još uvijek ostane u fondu i da dalje prima i dividendu i da se i dalje stipendiraju djeca iz Fonda za stipendiranje, kao da se i dalje primjenjuje zakladna svrha na sve one kojima je potrebno. Stoga želim reći da kao što je Odbor za ratne veterane jednoglasno donio i prihvatio izvješće o ovom radu fonda u 2007. godini, kao što je i Odbor za ratne veterane na kojem su bili predstavnici udruga, apelirao na sve da ne prodaju svoje udjele jer će oni zasigurno u daljnjoj privatizaciji hrvatskih tvrtki još više narasti i još više biti u funkciji populacije hrvatskih branitelja i ja ovim putem apeliram da ne otuđuju svoje udjele u fondu jer kroz njih će i dalje populacija hrvatskih branitelja i njihovih obitelji kao i djece zasigurno sigurno živjeti, imati sigurnu budućnost i imati vrijednosti koje su neotuđive i ne treba brzopletom odlukom poništiti sve ono što je dobro stvoreno u njihovom interesu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo dva ispravka. Prvo gospođa Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa istine radi ću ispraviti netočan navod kolege Đakića da ništa prve koalicijske Vlade, jer i sada imamo koalicijsku Vladu, nije učinjeno. Naime da nisu doneseni zakoni o privatizaciji Ine, HEP-a i još ranije HT-a kojim je utvrđeno da 7% dionica se prenosi braniteljima ne bi se mogao osnovati fond. Kolega se dobro sjeća jer je i sam učestvovao čini mi se u tome kroz braniteljske udruge, da je tada kolega Pavle Kalinić ovom Domu predložio Zakon o braniteljskom fondu i tek kad su se ostvarili uvjeti da fond može raspolagati određenom imovinom, formirao se fond. Bio je to kraj mandata one Vlade, ova Vlada prijašnja nastavila je ovaj proces što je dobro i u redu. Prema tome ono što smo dobro napravili u kontinuitetu ne treba obezvređivati.
Hvala. Ispravak gospodin Ante Kotromanović. Izvolite.
Kolega Đakić je rekao pokušat ću citirati, fond besprijekorno funkcionira. Ja kažem samo u jednom dijelu, problem je možda u upravi fonda. Trebalo je ranije reagirati ne čekati zadnjih 30-tak dana pa da nešto napravimo, sada apeliramo mi svi skupa jer znamo da je problem uopće samog funkcioniranja fonda, ali trebao je možda upravni fond malo ranije o čemu je govorio kolega Ćosić i o čemu smo govorili svi skupa, apelirati na razne načine, poticati razne inicijative da se objasni braniteljima da fond mora opstati u tom smislu evo ispravljam kolegu Đakića. I drugu stvar, on je nešto govorio o registru branitelja … [[Ne razumije se.]] nekakvih neprijatelja ja mislim da otvoren registar branitelja i zbog fonda treba ga objaviti poradi istine, mi nemamo, ja mislim da mi kada govorimo o braniteljima i kad smo mi dečki koji smo bili u tom, u Domovinskom ratu koji je apsolutno jedna važna stvar i najvažnija stvar u Hrvatskoj državi, mi nemamo neprijatelje unutrašnje, mi moramo govoriti o istini i boriti se samo za istinu. Hvala.
Hvala. I konačno imamo gospodin Zlatko Horvat. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče pred nama je ovo Izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja i tu je teško nešto reći o samom izvješću jer je ono potvrđeno i od državnog revizora, ovlaštenog revizora. Pobrojani su podaci u koje ja ne sumnjam da su točni. Dakle formalnopravno je sve u redu. Međutim čini mi se da fali i siguran sam da fali u tom izvješću jedna problematika u smislu rada fonda. Znamo da mnogi branitelji nisu bili zadovoljni sa raspodjelom dionica, o tome se ne govori. Dakle ne otvaraju se neka pitanja nego jednostavno se faktografski pobroje podaci i to izvješće stiže ovdje u Sabor. Mislim da time nismo ispunili onu obavezu kada govorimo o radu fonda i da u tom smislu bi nekakva buduća izvješća trebala problematiku više zahvatiti malo šire, ne samo pobrojiti, konstatirati praktički postojeće stanje i ne se dalje i ne se dalje odmaknuti od toga. Ovdje je bilo puno riječi, ja neću, mislio sam više govoriti, ali čujem da su se i ostali kolege zastupnici osvrnuli na dan 12. travnja i sve one probleme koji se otvaraju tog dana i stvarno je točno da mi 7. ožujka raspravljamo o tome što će se dogoditi 12. travnja. To jednostavno je prekasno i ja bih želio da se u ovaj problem koji se otvara nakon 12. travnja sigurno će biti mnogo onih koji će željeti prodati te dionice. Ja ne sumnjam u to da branitelji točno znaju što će raditi mislim da u tom smislu malo samo treba ukazati na posljedice koje iz toga slijede, ali mislim da se u to mora uključiti i Ministarstvo i naravno upravni odbor fonda, isto tako i Vlada i dati jednu viziju toga što to znači kad imamo 95% u fondu imamo dionice HT-a i INA-e bez bilo kakve daljnje vizije o tome kako povećati broj tih dionica. Jer kad bi bilo više dionica, kad bi bilo više onih koji su ušli u taj fond onda ne bi bilo straha da će doći do poremećaja na tržištu ako dođe do nagle prodaje dionica HT-a i INA-e. Dakle, u tom smislu puno tih otvorenih pitanja koja nisu uz ovaj izvještaj prikazana i o kojima danas ovdje nije bilo riječi. I da završim na neki način jer se puno toga rečeno. Ovdje se na zadnjoj stranici govori da je kraj 2007. društvo zaprimilo konačnu verziju Registra hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Tu se ne slažem sa kolegom Đakićem da bi objavljivanje tog fonda, tog registra oprostite, da bi ponukalo razne torbare da kupuju dionice. Oni koji to žele raditi sigurno ne čekaju na taj registar. Ali u objavu registra znamo svi, traže i sami branitelji i mislim da bi bilo dobro da se to objavi ne uvažavajući ovakve argumente kao što je to danas rečeno. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo repliku gospodin Ante Kotromanović.
Želio bi replicirati kolegi u ovom kad je govorio o sustavu bodovanja. Otvaramo mi priču stalno o sustavu bodovanja. Ja mislim da je on strašno nepravedan, da ovaj sustav bodovanja apsolutno na najgori način vrijeđa ljude koji su ratnici, koji su proveli svo vrijeme u rovovima, pa ću samo za primjer reći. U "Zimi '94" koju smo radili gore skupa i Đakić i ova ekipa naša gore na Dinari, "Zima '94" operaciji koja je trajala 27 dana, poginulo je 29 poginulih pripadnika Hrvatske vojske a dobili smo samo jedan bod. To govori znači jedan bod kao i oni ljudi koji su sjedili u uredu u Zagrebu, u Krapini, Sinju, ne znam ni ja gdje drugdje. Znači, mi stalno otvaramo tu priču i želim promijeniti taj sustav bodovanja za koga ja smatram da je užasno nepravedan za one ljude, za borbene postrojbe, za specijalnu policiju, za gardijske brigade, sve one ljude koji su proveli pet godina u rovu, i koji su svakodnevno mogli po nekoliko tisuća puta poginuti. Hvala.
Hvala. Odgovor gospodin Horvat. Izvolite!
Nisam shvatio možda do kraja repliku. Ja sam upravo na to želio ukazati da zbog tog nepravednog raspodjela dionica i nepravilnog bodovanja, da imamo veliko nezadovoljstvo kod branitelja. A to se uopće ne govori u ovom izvješću. Tu se pobrajaju ustvari kao da je sve u redu i kao da, i kad gledamo te brojke tu je zaista sve u redu. Ja uopće ne sumnjam u te brojke koje su ovdje prezentirane. Ali upravo to pitanje koje ste i vi rekli bi trebalo u jednoj posebnoj raspravi, u jednom posebnom izvještaju da ukažemo na to i da otvorimo to pitanje i da se te nepravde isprave.
Hvala. Želi li, ispravak netočnog navoda. Ja sam mislio da je odust'o. Nije.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ne mogu, drage volje bi odustao, ne bi oduzimao vrijeme ali evo, samo kratko. Netočno je da ovo izvješće nije korektno, da nije temeljito, da nije cjelovito, da nije sveobuhvatno. Ono, u njemu se sve govori, samo ga treba pročitati i proanalizirati i sve će se znati. I još samo jednu stvar. Ispravio bi da je netočno da nisu pitale se braniteljske udruge u donošenju Pravilnika o bodovanju. Baš su one predložile ovakav Pravilnik o bodovanju. One su donijele odluku da će tako biti bodovanje. Koordinacija udruga proizlazi iz Domovinskog rata je predložila način bodovanja. Što pojedinci misle, to je njihovo pravo.
Hvala. I zaključno. Zaključno gospodin Krunoslav Mesarić, državni tajnik. Izvolite!
Dame i gospodo zastupnici! Neću, bio sam dug u uvodnom izlaganju. Neću bit sad. Drago mi je jedino da mogu ispred Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti primijetiti da ste uvidjeli značaj i kvalitetu programa kako Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata tako i Fonda za stipendiranje i zaklade. Budući istine radi, Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata sa, predsjednica je ujedno i po funkciji ministrica odnosno potpredsjednica Vlade i ministrica gospođa Jadranka Kosor, prvi put se sastao upravni odbor 19.3.2004. Prije toga ne. Prethodno je ovaj Visoki dom donio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja da bi on uopće mogao funkcionirat. Nakon toga zalaganjem potpredsjednice Vlade i ministrice odnosno predsjednice Upravnog odbora Fonda hrvatskih branitelja unešene su 7% dionica INA-e i 7% dionica HT-a. Ono najznačajnije, drago mi je da razmišljate o 12.4.2008., ali mi kroz sva izvješća, a i u ovom Visokom domu naglasili smo da dolazi, taj moratorij je tri godine sukladno članku 31. Zakona o Fondu hrvatskih branitelja. I zaključno sljedeće. Ovaj Visoki dom, Hrvatski sabor donio je sve zakone po kojima nije moguće objaviti Registar hrvatskih branitelja. Ja više dalje ne bi. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo zastupnici! Dakle, danas završavamo zasjedanje i nastavljamo u srijedu u 9 i 30 sati. Ja sam jučer najavio da bi mogla ova točka dnevnog reda 10. Izvješće Vlade Republike Hrvatske o aktivnostima vezane za pregovore s Europskom unijom i zaštićeni ekološki-ribolovni pojas, predlagatelja kluba SDP-a početi ujutro kao prva točka. Obaviješten sam od predsjednika Vlade da zbog obaveza koje ima radi posjeta, stranih posjeta, njemu je moguće doć' u Sabor u 15 sati. Najavljujem dakle ove druge točke dnevnog reda koje smo preskočili, a počinje rasprava o ZERP-u u 15 sati u nazočnosti predsjednika Vlade. Hvala vam lijepa i sretno. Imamo Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2007. godinu. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2007. godinu. Tko je za ovaj Prijedlog zaključka? Hvala. Ima li protiv? Suzdržan? Hvala. Prihvaćen je Zaključak sa 128 glasova, jednoglasno.