Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 5. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našega doma, predstavnici određenih nevladinih organizacija. Na sjednicu smo pozvali i predstavnike Centralne banke BiH, Centralne izborne komisije BiH, Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH, Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, Pravobranilaštva BiH radi razmatranja materijala iz njihove nadležnosti. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 34 poslanika. Odsustvo je najavila Ismeta Dervoz, a poslanik Asim Sarajlić je najavio kašnjenje. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Izmijenjeni i dopunjeni dnevni red današnje sjednice ste svi dobili. Što se tiče izmjena i dopuna želim vas obavijestiti sljedeće. S dnevnog reda smo skinuli tačku 3. Prijedlog zakona o vinu BiH (drugo čitanje); tačku 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim đubrivima (drugo čitanje); tačku 11. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici BiH (drugo čitanje). Ove tri tačke smo skinuli jer je Komisija za vanjsku trgovinu i carine 13. 7. 2011. godine dostavila zahtjev za produženje roka. Kolegij Doma kao krajnji rok odredio je 22. 7. 2011. godine. S obzirom da Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH nije bila u mogućnosti da se odredi i da svoje mišljenje, s ranijeg dnevnog reda smo skinuli i tačku 25. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu; tačku 26. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2010. godinu i tačku 28. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2010. godinu. Dopunili smo tačku 14. Prijedlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika BiH, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije koje je negativno. 2 Na dnevni red smo dodali nove tačke: 22. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o potvrđivanju imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH; 32. Razrješenje i imenovanje člana delegacije u Centralnoevropskoj inicijativi (CEI) iz Predstavničkog doma: a) Dragan Čović (HDZ BiH) imenovan za člana delegacije u CEI na 2. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 9. 6. 2011. godine, razrješava se dužnosti zbog prestanka mandata poslanika u Predstavničkom domu, b) Zvonko Jurišić (HSP) imenuje se za člana delegacije u CEI; 33. Razrješenje i imenovanje člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj: a) Petar Kunić razrješava se dužnosti člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, b) Nikola Špirić imenuje se za člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj; 38. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o saradnji na poslovima iz oblasti geodezije; 39. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Velikog Vojvodstva Luksemburg o socijalnom osiguranju s Administrativnim sporazumom o načinu primjene Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Velikog Vojvodstva Luksembur o socijalnom osiguranju; 40. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o kreditu za finansiranje projekta nabavke opreme za RAD Sarajevo između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i UniCredit Bank Austria AG; 41. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o zračnom saobraćaju između Vijeća ministara BiH i Vlade Države Kuvajt; 44. Davanje saglasnosti za ratificiranje Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke – Voda i sanitacija RS; 45. Davanje saglasnosti za ratificiranje Ugovora o garanciji za zajam za Sarajevski međunarodni aerodrom između države Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 46. Davanje saglasnosti za ratificiranje Izmjena i dopuna Ugovora broj 1 za Ugovor o zajmu od 9. decembra 2005. godine (regionalni željeznički projekat) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 47. Davanje saglasnosti za ratificiranje Fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima, usvojen u Njujorku 10. decembra 2008. godine; 48. Davanje saglasnosti za ratificiranje Memoranduma o razumijevanju između Evropske unije i Bosne i Hercegovine o učešću Bosne i Hercegovine u programu Kultura (2007.-2013.). Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu, a podsjećam da je ovakav dnevni red jednoglasno prihvaćen i na Proširenom kolegiju. Da li se neko javlja u vezi sa dnevnim redom? Za riječ se javio Beriz Belkić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, naravno, ja uvažavam, odnosno cijenim da je to usaglašeno i nemam praktično primjedbi na sam dnevni red, ali ne mogu da se ne osvrnem na činjenicu da se 3 sa današnje sjednice skinulo, dakle koliko sam mogao vidjeti, šest tačaka dnevnog reda. Vi ste obrazložili i ovdje u fusnotama piše da su ove tačke dnevnog reda skinute na zahtjev nadležnih komisija. Dakle, to je jedna, doduše, ne nova praksa, ali jedna neodrživa praksa i mislim da se s njom mora prekinuti. Dakle, kada dobijemo poziv, draft, prvi draft poziva, to je signal svim komisijama, znaju kada je sjednica zakazana, svim komisijama da urade svoj posao. Dakle, radi se o materijalima koji inače kasne, radi se o izvještajima iz 2010. i mislim da komisije moraju preuzeti na sebe odgovornost, jer praktično mi dolazimo u situaciju da zbog pojedinaca i predsjednika ili članova koji ne mogu da dođu itd., praktično, imamo zastoj u radu ovog Predstavničkog doma. Najviše sam se zbog toga javio, dakle da prekinemo sa praksom da uoči same sjednice konstatiramo da komisije nisu obradile nekoliko tačaka, pet-šest tačaka dnevnog reda, i da zbog poslovničkih nemogućnosti te tačke se skidaju na samoj sjednici sa dnevnog reda. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Zaključujem ovaj dio oko dnevnog reda. A u vezi sa ovim o čemu je govorio poslanik Beriz Belkić želim reći da izražavam svoje lično mišljenje da intervencija koju ste sada prezentirali je, po mom sudu, opravdana i samo vas želim obavijestiti da smo to pitanje sagledali i na sjednici Kolegija Doma i dogovorili se kako i na koji način da sve komisije maksimalno uozbilje svoj rad. Sastavni dio obaveza svakog poslanika je komisijski rad, kao što su i ove sjednice, i u tom smislu mi ćemo i kao Kolegij, i dogovorili smo se o tome, preduzeti neke korake kako bi komisije mogle da rade onako kako je predviđeno u skladu sa Poslovnikom. Konstatiram da 5. sjednica Predstavničkog doma ima sljedeći 1. Usvajanje zapisnika 3. i 4. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-6410, od 8. 11. 2010. godine (drugo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-9-5710, od 18. 10. 2010. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-9-5810, od 18. 10. 2010. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pečatu Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-5110, od 30. 8. 2010. godine (drugo čitanje); 4 7. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-5210, od 30. 8. 2010. godine (drugo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-711 od 12. 5. 2011. godine (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prisilne naplate indirektnih poreza, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1- 1011, od 24. 5. 2011. godine (drugo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-311, od 31. 3. 2011. godine (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-7-6210, od 5. 11. 2010. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije; 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-7-5510 od 11. 10. 2010. godine (prvo čitanje); 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-7-5410, od 11. 10. 2010. godine (prvo čitanje); 14. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-7- 5610, od 12. 10. 2010. godine; 15. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02- 7-6110, od 3. 11. 2010. godine; 16. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-5-6010, od 26. 10. 2010. godine; 17. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i meĎunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu, predlagač Predsjedništvo BiH, zakon broj 01,02-02-1-511, od 17. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 18. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i meĎunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu, koji glasi 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, nakon usvajanja Prijedloga zakona o Budžetu institucija BiH i meĎunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu, Nezavisnoj komisiji za 5 praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviĎena Krivičnim zakonom BiH ili meĎunarodnim ugovorom čija je potpisnica BiH ili drugi sud u skladu sa zakonom BiH, iz budžetske rezerve odobri finansijska sredstva u iznosu od 145.000 KM, koja su joj neophodna za rad'; 19. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1- 811, od 18. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 20. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1111, od 30. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 21. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije o Prijedlogu zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-7- 6310, od 8. 11. 2010. godine; 22. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o potvrĎivanju imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH; 23. Izvještaj Centralne izborne komisije BiH o provoĎenju zakona u nadležnosti Centralne izborne komisije BiH za 2010. godinu, materijal broj 01,02-07- 29711, od 12. 4. 2011. godine; 24. Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj 01-50-19-33411, od 26. 4. 2011. godine; 25. Finansijski izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj 01-50-19-33511, od 26. 4. 2011. godine; 26. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2010. godinu, materijal broj 01,02,011,021-08-38411, od 20. 5. 2011. godine; 27. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period od 1. 1. 2010. do 31. 12. 2010. godine, materijal broj 01,02-10-38711 od 20. 5. 2011. godine; 28. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2010. godinu, materijal broj 01,02-37-51411, od 6. 6. 2011. godine; 29. Imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (Prijedlog rang-liste kandidata Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju brobe protiv korupcije), materijal broj 01,02-50-1-910-510, od 11. 1. 2011. godine; 30. Prijedlog za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (Prijedlog Privremene zajedničke komisije oba doma), materijal broj 01,02-50-1-441-610, od 30. 8. 2010. godine; 31. Prijedlog odluke o imenovanju člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Republike Srpske (materijal Vijeća ministara BiH) broj 01,02-50-3-111710, od 7. 10. 2010. godine; 32. Razrješenje i imenovanje člana delegacije u Centralnoevropskoj inicijativi (CEI) iz Predstavničkog doma 6 a) Dragan Čović (HDZ BiH) imenovan za člana delegacije u CEI na 2. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 9. 6. 2011. godine, razrješava se dužnosti zbog prestanka mandata poslanika u Predstavničkom domu, b) Zvonko Jurišić (HSP) imenuje se za člana delegacije u CEI; 33. Razrješenje i imenovanje člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj a) Petar Kunić razrješava se dužnosti člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, b) Nikola Špirić imenuje se za člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj; 34. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma u vezi s realizacijom projekta – Uspostavljanje kalibracione laboratorije za električne veličine i laboratorije za ispitivanje sigurnosti električnih uređaja i elektromagnetne kompatibilnosti – izmeĎu Vijeća ministara BiH, koje zastupa Institut za mjeriteljstvo BiH, i Vlade Republike Slovenije, koju zastupa Centar za meĎunarodnu saradnju i razvoj; 35. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica u vezi s programom finansiranja učešća Bosne i Hercegovine u ERDF-ovim transnacionalnim programima evropske teritorijalne saradnje 'Jugoistočna Evropa' i 'Mediteran' pod instrumentima pretpristupne pomoći (IPA), komponenta prekogranična saradnja, za 2009. godinu; 36. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica u vezi s višekorisničkim programom za Tempus u okviru IPA-ine komponente pomoć u tranziciji i izgradnji institucija za 2009. godinu; 37. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o finansiranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Evropske komisije o prekograničnom programu Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru IPA-ine komponente prekogranična saradnja za 2009. godinu; 38. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara BiH i Vlade Crne Gore o saradnji na poslovima iz oblasti geodezije; 39. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Velikog Vojvodstva Luksemburg o socijalnom osiguranju s Administrativnim sporazumom o načinu primjene Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Velikog Vojvodstva Luksembur o socijalnom osiguranju; 40. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o kreditu za finansiranje projekta nabavke opreme za RAD Sarajevo izmeĎu Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i UniCredit Bank Autria AG; 41. Davanje saglasnosti za ratificiranje Sporazuma o zračnom saobraćaju izmeĎu Vijeća ministara BiH i Vlade Države Kuvajt; 42. Davanje saglasnosti za ratificiranje Ugovora o finansiranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica o meĎugraničnom programu Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru IPA-ine meĎugranične saradnje za 2009. godinu; 43. Davanje saglasnosti za ratificiranje Ugovora o finansiranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica o meĎugraničnom programu 7 Bosna i Hercegovina – Srbija u okviru IPA-ine meĎugranične saradnje za 2009. godinu; 44. Davanje saglasnosti za ratificiranje Ugovora o finansiranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke – Voda i sanitacija RS; 45. Davanje saglasnosti za ratificiranje Ugovora o garanciji za zajam za Sarajevski meĎunarodni aerodrom izmeĎu države Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 46. Davanje saglasnosti za ratificiranje Izmjena i dopuna Ugovora broj 1 za Ugovor o zajmu od 9. decembra 2005. godine (regionalni željeznički projekat) izmeĎu Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 47. Davanje saglasnosti za ratificiranje Fakultativnog protokola uz MeĎunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima, usvojen u Njujorku 10. decembra 2008. godine; 48. Davanje saglasnosti za ratificiranje Memoranduma o razumijevanju izmeĎu Evropske unije i Bosne i Hercegovine o učešću Bosne i Hercegovine u programu Kultura (2007.-2013.) Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje zapisnika 3. i 4. sjednice Predstavničkog doma
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja imam jednu primjedbu, jednu sugestiju. Primjedba je na Zapisnik sa 3. sjednice Predstavničkog doma, na strani 5. gdje se govori o pitanjima koja su upućena Kolegiju Predstavničkog doma koje sam ja uputila. Konkretno, riječ je o dva pitanja. Na jedno sam dobila usmeni odgovor, na drugo nisam. Ovdje stoji: 'Predsjedavajući je na sjednici dao usmene odgovore na postavljena pitanja'. Ja hoću samo da vas podsjetim: ja nisam dobila, niti sam očekivala zaista odmah, pogotovo ne usmeni odgovor na pitanje: 'Da li još ima i koji su zakoni koje je proglasio visoki predstavnik, koje ova Parlamentarna skupština još uvijek nije potvrdila, odnosno usvojila?' I druga sugestija (ja samo da podsjetim da očekujem odgovor) ... vezano za Zapisnik sa 4. sjednice. Da vas podsjetim, riječ je o sjednici na kojoj je bilo potvrđivanje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara. Zapisnik je na manje od dvije stranice sadržan. Između ostalog, opširna diskusija, skoro cjelodnevna, stoji u jednom pasusu u kome su samo nabrojani oni koji su učestvovali u diskusiji. Ja lično cijenim, imajući u vidu važnost tačke dnevnog reda, 8 da bi bilo korisno da je bio kratak izvod iz diskusije poslanika ili osnovni aspekti diskusije pojedinih poslanika. Zahvaljujem.
S obzirom da nema više prijavljenih u okviru prve tačke dnevnog reda, zaključujem raspravu u okviru ove tačke dnevnog reda. Mislim da ove intervencije koleginice Hadžiahmetović treba ugraditi u ovaj poslovnik, a ovo što se tiče 4. sjednice Predstavničkog doma, mislim da i o toj sugestiji treba razmisliti ubuduće. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda: Ad 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore Konstatiram da do današnje sjednice nije bilo odgovora na postavljena pitanja, tako da prelazimo na ovaj dio pod b) b) Nova poslanička pitanja
Zahvaljujem, predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, pitanje upućeno Ministarstvu civilnih poslova: 'U kojoj fazi je i kako napreduje preuzimanje i vođenje projekta koji se tiče borbe protiv HIV/AIDS-a i tuberkuloze u BiH odobrenog od strane Globalnog fonda a od UNDP-a? Naime, više od pet godina BiH provodi projekat borbe protiv HIV/AIDS-a odobrenog od strane UN-a, odnosno Globalnog fonda, i s obzirom da tada vlada na čijem čelu je bio gospodin Terzić, odnosno Savjet ministara nije želio da preuzme odgovornost za vođenje tog projekta pa je uskočila međunarodna organizacija koja se zove UNDP i od tada pa do sada troši 7% od tih sredstava. Riječ je o milionskim iznosima. Pitam kada će Savjet ministara i Ministarstvo civilnih poslova da preuzme vođenje tog projekta, jer tamo rade naše ljudi u UNDP-u i sasvim su osposobljeni da to rade i u Vijeću ministara i da tih 7% sredstava ostaje ovoj državi, a ne međunarodnim organizacijama.' Hvala. 9
Prije nego što nastavimo sa poslaničkim pitanjima, kako bismo što efikasnije radili, ja bih vas samo podsjetio na poslovničke odredbe, a posebno na član Poslovnika 152. Dakle, pitanja se podnose predsjedavajućem u pisanoj formi, podnesak sadrži i izjavu da li poslanik traži usmeni odgovor u Domu ili pisani odgovor. U slučaju da ništa nije navedeno, smatra se da odgovor treba dati usmeno na sjednici Doma. Neću napominjati ove ostale odredbe, vjerujem da ste upoznati sa njima, koja se odnose na poslanička pitanja. Riječ ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani članovi predsjedništva, poštovane kolege i kolegice, moje pitanje je upućeno Pravobranilaštvu BiH. U skladu sa članom 151. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, upućujem sljedeće pitanje: 'Pravosnažnom presudom Suda BiH, broj: 5431/08 od 9. 4. 2010. godine, koja je potvrđena presudom Suda BiH, broj: 82/10 od 2. 3. 2011. godine, između ostalog, poništena su rješenja Ministarstva inostranih poslova BiH, broj: 10921-02-4896/02 od 11. 3. 2002. godine i broj: 10921-02-17878/02 od 10. 7. 2002. godine i Bosni i Hercegovini – Savjetu ministara, Ministarstvu inostranih poslova – je naloženo da se dr. Darko Trifunović vrati na posao i rasporedi na odgovarajuće radno mjesto prema njegovim stručnim sposobnostima u roku od 15 dana od dana donošenja te presude. Prema raspoloživim podacima, Ministarstvo inostranih poslova BiH po broju radno- pravnih sporova apsolutni je šampion među svim zajedničkim institucijama BiH a najviše tužbi, žalbi, prigovora na rad MIP-a vezuju se za period kada je diplomatijom BiH suvereno vladao lider SDP-a Zlatko Lagumdžija. Srpski diplomata Darko Trifunović je nezakonito otjeran s mjesta prvog sekretara Misije BiH pri UN-u u martu 2002. godine, a dr. Trifunović je poslije devetogodišnje borbe konačno dobio sudski spor težak gotovo milion maraka zbog kojeg bi krivac za ovakvo stanje morao odgovarati. Slučaj Darka Trifunovića nije jedini i tu praksu bivšeg ministra inostranih poslova Zlatka Lagumdžije nastavio je do kraja svog mandata, što ovu instituciju svrstava na nečasno prvo mjesto po broju radno-pravnih sporova. U skladu s tim molim da mi se odgovori na sljedeća pitanja: 1.Koliko je, taksativno navesti, radno-pravnih sporova pokrenuto u vrijeme ministrovanja Zlatka Lagumdžije na čelu Ministarstva inostranih poslova BiH i zbog čega? 2. Koliko je tih sporova izgubljeno, navesti pojedinačne sudske presude? 3. Koliko je pojedinačna i ukupna vrijednost izgubljenih sporova, odnosno koliko se iz budžeta BiH ukupno platilo ili treba platiti za samovoljan i nezakonit rad bivšeg ministra? 4. Šta će Pravobranilaštvo BiH uraditi kako bi se nadoknadila šteta nastala neodgovornim i nezakonitim radom bivšeg ministra? Da li će biti pokrenuta regresna tužba i kada?' Odogovor molim pisanim putem u što kraćem roku. Hvala.
Riječ ima Azra Hadžiahmetović. Izvolite. 10
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja ću još jednom ponoviti da očekujem pisani odgovor na ranije postavljeno pitanje, maloprije sam intervenisala kod zapisnika. Za današnju sjednicu ja imam dva pitanja. Prvo pitanje Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu pravde BiH: 'Molim tačnu i preciznu informaciju o pravnim aspektima slučaja hapšenja i zadržavanja generala Jovana Divjaka u Austriji. Aktivnosti koje provodi nevladin sektor, informacije koje se plasiraju u medijima i šutnja institucija, ja ću posebno pomenuti resornog ministarstva sa izuzetkom očitovanja na samom početku koje je bilo s pozicije struke – izazivaju mnoge špekulacije i nagađanja. Cijenim da bi ovaj parlament trebao biti upoznat, posebno s ovim što sam naglasila: pravnim aspektima slučaja hapšenja.' Drugo pitanje upućeno je Vijeću ministara, Ministarstvu civilnih poslova i Ministarstvu vanjskih poslova: 'Kakav je status potpisanog Sporazuma između BiH i Republike Slovenije koji reguliše pitanja socijalnog osiguranja? Prema raspoloživim informacijama, proces ratifikacije Sporazuma okončan je u proceduri u Republici Sloveniji, a obzirom da je riječ o Sporazumu koji je od posebne važnosti za BiH, imajući u vidu značajan broj naših državljana koji privremeno borave, odnosno rade u Republici Sloveniji, da se kompletna procedura u vezi ovog sporazuma što prije okonča. U tom smislu i molim pismene odgovore na ova dva postavljena pitanja.' I evo, na kraju dozvolite, ne smatrajući manje važnim, jedna intervencija na izlaganje, odnosno diskusiju koleginice Majkić. Ukoliko već ističe doktor Darko Trifunović a dobrim dijelom se referira na doktora Zlatka Lagumdžiju, onda bih molila da izjednačite te aršine. Zahvaljujem.
Sljedeći za poslaničko pitanje se javio Mirsad Mešić. Izvolite.
Dame i gospodo, ja postavljam pitanje Regulatornoj agenciji za nuklearnu sigurnost i od njih očekujem pismeni odgovor. Naime, aktivnosti Udruženja građana iz Zenice koje se zovu Akcija građana u Zenici je svojim aktivnostima, uz pomoć nekih stručnih organizacija, utvrdila nivo zračenja na industrijskoj deponiji Rača koji je van granica dozvoljenog. Tvrde svakako da je to zračenje daleko veće. Moje pitanje glasi: 'Šta će Regulatorna agencija za nuklearnu sigurnost poduzeti temeljem ovog pitanja, odnosno ove informacije?' 11
Zahvaljujem. Riječ ima Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja imam nekoliko pitanja Vijeću ministara. Naime, prvo je: 'Kakav formalni status ima Državna komisija za integrisano upravljanje granicom BiH, te da li ista radi?' Drugo: 'U kojoj je fazi Sporazum sa Republikom Hrvatskom o otvaranju graničnih prelaza sa fitosanitarnim i veterinarskim uslugama, tzv. BIP-ovima?' Treće: 'U kojoj je fazi revizija Strategije i akcionog plana integrisanog upravljanja granicom BiH, te da li će se u Strategiji povećati broj graničnih prelaza sa BIP uslugama prema EU, tj. sjevernom dijelu bosanskohercegovačke granice gdje je uglavnom najveći promet roba prema EU?" Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Savjeta ministara, kolege i kolegice poslanici, moje poslaničko pitanje upućeno je generalnom direktoru BH televizije. Ne znam više da li je generalni, menandžementu, Upravnom odboru, ko je tamo nadležan? A pitanje je sljedeće: 'Kada će BH televizija prestati, pod navodnim znacima naravno, da teroriše srpski narod u RS-u sa svojim izvještavanjem?' Odmah da se ogradim, ne želeći ni u primisli da pravim paralelu sa izvještavanjem o događajima u Srebrenici. Sve uredu. 12. jula kad Srbi obilježavaju Petrovdan i stradanje Srba u Bratuncu i Podrinju, u dnevniku udarnom na toj televiziji ide prilog 2 minuta i 46 sekundi. Ide zatim vijest o međusobnom ubijanju devet vojnika, sad uopšte ne ulazim u taj slučaj kako se dogodio, ko je kriv, ali govorim o informaciji, 3 minute i 12 sekundi u Repovcima gdje su se međusobno pripadnici Armije BiH poubijali. Zatim ide u istom dnevniku prilog o Paravinji 4 minute i 23 sekunde. 12 Ja ne pitam to da li tu televiziju neko gleda u RS-u, mislim da je mala gledanost, i nisam ja Agencija koja utvrđuje koliko ko gleda, ali ja postavljam pitanje iz objektivnih razloga, jer građani RS-a, a kad kažem građani mislim na srpski narod, plaćaju taksu za tu televiziju i ogorčeni su na rad te televizije, njenim izvještavanjem. Dakle, ako se ona zove, i u prošlom mandatu sam isto tražio ta pitanja da mi odgovori neko, ako se ona zove, ako ona preferira da je ona televizija ove zemlje, da li je moguće da menandžment tamo, ne miješajući se ni ja ni oni u uređivačku politiku, niti je to moja namjera, ali postavljam objektivno pitanje, jer više srpski narod ne želi da plaća taksu. A znate šta to znači? To znači da nema takse ni za Radio-televiziju RS, koja jedina pozitivno posluje u cijelom ovom sistemu. A ja to ne želim i nemam pravo. Neću da kršim zakon, da ja pozivam nekog da ne plaća pretplatu. To nije uredu. Ali traže ljudi, evo otvoreno Srbi iz RS-a, da se prestane medijska satanizacija, ne znam kako bi to više nazvao, kojim riječima, neću nikog da vrijeđam, da se prekine sa medijskom alabukom iz te televizije koja samo ima jednu uređivačku politiku: šta je reklo Sarajevo, šta je rekao ovaj, šta je rekao onaj. Pola ove zemlje, jedan entitet, ili ne znam koja, jedna trećina evo srpskog naroda, od tri konstitutivna, plaća tu taksu. Ne svojom voljom. Da se pitaju oni i da je to moguće, ma niko ne bi izdvojio marku. I da na kraju zaključim, evo gotovo je, tu ne ulaze tehničari, kamermani, novinari, oni nisu krivi za takvo izvještavanje. Hvala lijepo. Tražim pismeni odgovor.
Zahvaljujem gospodinu Jovičiću. Riječ ima Mirsad Đugum. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, želio bih, izazvan prošlom našom sjednicom, postaviti jedno poslaničko pitanje, a ono se odnosi da je Ustavom BiH, Federacije BiH, RS-a, kao i zakonima o državnoj službi ovih nivoa vlasti utvrđena obavezna proporcionalna zastupljenost konstitutivnih naroda u javnim institucijama i njihovo ravnopravno učestvovanje. Radi osiguranja ustavnog principa ravnopravnosti konstitutivnih naroda na području cijele BiH, kao i principa nediskriminacije, također utvrđenog u Ustavu BiH, i s tim u vezi izvršavanja Međunarodne konvencije o uklanjanju svih oblika diskriminacije koja je sastavni dio Ustava BiH – bilo je neophodno osigurati proporcionalnu zastupljenost konstitutivnih naroda u organima uprave svih nivoa vlasti u BiH, odnosno u javnim institucijama. Svaka država potpisnica Konvencije obavezala se na njenu primjenu, te je sa tim u vezi dužna pratiti njeno provođenje na području cijele države. Zbog svega ovoga postavljam poslaničko pitanje: 'Kakva je proporcionlna etnička zastupljenost u organima uprave i lokalne samouprave u BiH, uključujući sve nivoe vlasti – opštine, kantone, entitete i državu BiH u odnosu na popis stanovništva iz '91. godine? Molim da se ovaj odgovor dostavi u pismenoj formi.' 13
Riječ ima Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, ja bih uputio jedno poslaničko pitanje Vladi Federacije BiH: 'Naime, na nedavnoj i zadnjoj sjednici federalne vlade donesena je odluka da se fiskalizacija, uvođenje fiskalnih kasa, kad su u pitanju zdravstvene institucije, isključivo uvodi u privatne zdravstvene institucije, a da javne zdravstvene institucije nisu pogođene ovom odlukom. Želim vas napomenuti da prema postojećem zakonu ne postoji diskriminacija između privatnog i javnog sektora, pa sukladno tome i ova odluka je apsolutno anahrona. Također bih još dodao podatak da harmonizacija zakona je u RS-u urađena, da postoji fiskalizacija jednaka i prema privatnom i prema javnom sektoru. Bolestan čovjek, gospodine predsjedniče, ne bira instituciju privatnu ili javnu. Bira instituciju u koju ima povjerenje. Po zakonu svaki pacijent na teritoriji BiH, i RS-a i Federacije, ima pravo, ako je hitno, da bude primljen u instituciju koja mu je najbliža i koja je najkvalitetnija. Zato vas molim da mi u pisanoj formi donesete komentar ili objašnjenje ove odluke Vlade Federacije BiH.' Hvala.
Ja samo želim podsjetiti da ni ja kao predsjedavajući, ni oni koji će poslije mene biti predsjedavajući, ni oni koji su prije mene bili predsjedavajući – ne donose nikakve odgovore. Ono šta je moj zadatak jeste da Vaše pitanje, kad ga dostavite u skladu s Poslovnikom, proslijedim nadležnim institucijama ili organima kojima ste postavili pitanje. Očekujem da će svi dati odgovor na sva pitanja, ne samo na Vaše. Za riječ se javlja Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala. Moje pitanje je upućeno Visokom sudskom i tužilačkom savjetu: 'Interesuje me kojom ocjenom je ocijenjen u 2009. i 2010. godini rad tužioca Gorana Rubila iz Okružnog tužilaštva Doboj?' Nešto kasnije u Izvještaju o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta ću se više osvrnuti na ovaj slučaj. Moram reći i, evo unaprijed se odričem poslaničkog imuniteta, a neka me gospodin Rubil tuži, da je on svjesno zloupotrijebio svoj položaj da bi mi danas u RS-u imali jednog licenciranog ubicu Rajka Savića i da je njegovim propustima došlo do oslobađajuće presude u ovom predmetu. Hvala. 14
Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Moje pitanje je za Predsjedništvo BiH i Ministarstvo finansija BiH i molim pismeni odgovor. Pitanje glasi: 'Da li su Predsjedništvo BiH, kao predlagač, i Ministarstvo finansija, kao obrađivač Prijedloga zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2011. godinu, nakon što Predstavnički dom nije podržao ovaj budžet, uključujući entitetsku naravno podršku, i nakon ne- usaglašenosti od strane Kolegija, ili jednostavno je pušteno da budžet ide nizvodu? Naravno, odgovornost je i na ovom parlamentu da se pokušava tražiti rješenja, i mi izgleda na ovaj način, ja ću dobiti odgovor na idirektan način kada budemo glasali u drugom krugu, mi izgleda budžet puštamo nizvodu bez pokušaja i davanja šanse da dođemo do amandmanske faze kako bismo pokušali naći rješenje i spasiti praktično funkcioniranje institucija BiH. Kako sada stvari stoje, ako danas ovaj budžet padne u prvom čitanju, mi praktično budžet za 2011. godinu teoretski ne možemo imati prije septembra mjeseca.' Dakle, molim pismeni odgovor.
Riječ ima Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege, dame i gospodo, ja imam jedno poslaničko pitanje i jednu inicijativu, pa ću ovim redom. Dakle, moje poslaničko pitanje upućeno je Agenciji za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta i tražim odgovor u pisanoj formi. A poslaničko pitanje glasi: 'U planu rada Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta za juni mjesec planirano je donošenje standarda za licenciranje visokoškolskih ustanova i studijskih programa, pa su sljedeća pitanja u vezi s tim: Po čemu su dosada osnivane visokoškolske ustanove, poznato je da se to radi političkim odlukama, i kad će se početi davati licence prema standardima koji se usvajaju? Da li kantoni prije donošenja standarda za osnivanje i zatvaranje visokoškolskih ustanova mogu da uspostave visokoškolske ustanove prema svojim kriterijima i do kada će takva praksa da postoji? Kad će početi akreditacija visokoškolskih ustanova u BiH? Koje su posljedice netraženja akreditacije za ustanove i studente i u kom obliku?' Naime, pitanje iniciram jer sam na jednoj konferenciji čula da od augusta mjeseca diplome sa bosanskohercegovačkih univerziteta neće biti validne. Da li postoje rokovi za akreditaciju postojećih ustanova visokog obrazovanja? Da li je javnost, posebno studentska, obaviještena o procesima akreditacije? To je moje poslaničko pitanje. 15 A poslanička inicijativa upućena je Vijeću ministara i odnosi se na uspostavljanje i dodjelu državne nagrade za kvalitet. Vijeće ministara treba da donese odluku o uspostavljanju državne nagrade za kvalitet u BiH u skladu sa Deklaracijom o kvalitetu koju je Vijeće ministara usvojilo, a u kojoj stoji da je Vijeće ministara BiH, svjesno svoje uloge u promociji ideje kvaliteta na prostoru BiH, usvojilo Deklaraciju o kvalitetu kojom potvrđuje svoje iskreno opredjeljenje da na putu ka evropskim integracijama se zalaže za dosljednu primjenu evropskih ideja, načela, principa i standarda. To je bilo u novembru 2001. godine. Cilj uspostave državne nagrade za kvalitet jeste, poštujući i primjenjujući sve međunarodno prihvaćene standarde ponašanja i poslovanja – BiH utvrđuje da je njeno opredjeljenje ka evropskim integracijama izraz ozbiljnog strateškog nastojanja da se taj cilj u dogledno vrijeme zaista dostigne. Potom sam dala obrazloženje i ja ću ga samo u jednoj rečenici pročitati, a u pisanom obliku ću integralno dostaviti. Državna nagrada za kvalitet i poslovnu izvrsnost je alat...
Vrijeme za postavljanje pitanja je isteklo. Nadam se da ima u pisanoj formi.
Dobro. Ima sve u pisanoj formi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane dame i gospodo, kolegice i kolege, sve vas srdačno pozdravljam. Imam jedno pitanje koje bih uputila Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa: 'Naime, poznato je da se BiH obavezala na poštivanje niza direktova EU u vezi zaštite okoliša. Mi smo potpisnice Ugovora o Energetskoj zajednici jugoistočne Evrope, Kelton protokola, Okvirne konvencije o klimatskim promjenama i mnogih drugih, tako da me zanima u kojoj fazi je implementacija Kelton protokola u BiH, kao i izrada državnog akcijskog plana za zaštitu okoliša, tzv. NEAP plan. Isto tako molila bih odgovor u pisanom obliku. Hvala lijepa.'
Zahvaljujem. Riječ ima Nermin Purić. Izvolite.
Dobar dan želim svim prisutnim. Ja imam nekoliko poslaničkih pitanja. 16 Prvo od njih upućujem Direkciji za evropske integracije: 'Na koje sve načine Direkcija za evropske integracije vrši promociju procesa evropskih integracija, koje ciljne skupine su time obuhvaćene, te da li je razmatrana mogućnost punog integrisanja tog procesa u obrazovni sistem u našoj zemlji?' Drugo pitanje je za nadležnu instituciju: 'Koliki je broj registriranih, a koliki broj stvarno aktivnih udruženja i fondacija na nivou BiH, koja su to udruženja i fondacije, čime se bave i koje područje obuhvaća njihov rad? Misli se, dakle, geografski.' Sljedeće pitanje je za Regulatornu agenciju za komunikacije: 'U kojoj fazi je proces digitalizacije u našoj zemlji, da li se taj proces odvija po planu i koje su poteškoće u tom procesu?' I poslednje pitanje, također za nadležnu instituciju: 'Ko u BiH, i da li uopće iko, nadzire kreditna zaduženja jedinica lokalne samouprave, da li je taj proces pod kontrolom i kakvi su problemi u toj oblasti?' Mislim da nema potrebe posebno obrazlagati ova pitanja. Molim odgovore u pismenom obliku.
Riječ ima Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege poslanici, uvaženi ministri, moje pitanje ... upućeno je Ministarstvu pravde i odnosi se na proces konstituisanja i stvaranja uslova za funkcionisanje u punom kapacitetu Klinike za forenzičku psihijatriju na Sokocu. Dakle: 'Koliko je Ministarstvo pravde učinilo na stvaranju ambijenta da ova klinika što prije počne da radi u punom kapacitetu, s obzirom na primjedbe i značaj međunarodnih organizacija za neadekvatan tretman forenzičkih slučajeva iz oblasti psihijatrije? Tu prije svega mislim takođe i na materijalne uslove, koje bi bile osnovna pretpostavka da ova klinika bude osposobljena i da radi, i svakako dovoljan broj štićenika sa područja čitave BiH.' Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. I poslednji prijavljeni Petar Kunić. Izvolite. 17
Ja bih želio postaviti sljedeće pitanje: 'Koliko je ukupno zaposleno državnih službenika u institucijama BiH, sa posebnim iskazom: državni službenici, namještenici, odnosno zaposlenici, naravno u izvršnim strukturama, u Savjetu ministara, organima državne uprave i upravnim organizacijama, direkcijama, zavodima, agencijama itd., sa posebno iskazanim brojem u policijskim strukturama, obavještajnoj službi?' I želio bih postaviti pitanje, naravno ono se odnosi na Ministarstvo pravde: 'Koliko je meni poznato, počeli su neki razgovori o stvaranju zajedničkih osnova za polaganje stručnih državnih ispita u BiH u sklopu reforme državne uprave, jel', ... sada je to različito, negdje se polažu testovi, negdje pismeni i usmeni ispiti itd. U svakom slučaju, to nije dobro. Programi nisu ujednačeni, moraju se priznati itd., postavlja se problem priznavanja ispita položenih u entitetima, u državnim institucijama itd. Dakle, dokle se došlo u tom pogledu jer, koliko mi je poznato, na nivou institucija BiH ispit se polaže u vidu testova? Koliko mi se čini, to nije ispit, to nije stručni državni ispit i on je nepotpun. Posebno se polaže kod Agencije za državnu upravu, kad ona organizuje. Dakle, ne poznam temeljno stvari, postavljam pitanje da se da odgovor.' Dakle, u svakom slučaju ... treba se aktivirati u pravcu stvaranja nekih zajedničkih osnova, stvaranju zajedničkih priručnika, a ne različitih sadržaja koji se polažu na državnom ispitu. Hvala.
Zahvaljujem. Zatvaram drugu tačku dnevnog reda. Otvaram treću tačku dnevnog reda: Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-5- 64/10, od 8. 11. 2010. godine (drugo čitanje) Podsjećam, na 3. sjednici Doma, održanoj 22. 6. 2011. godine, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Izvještaj 7. 7. 2011. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Šefik Džaferović. Izvolite. 18
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ovaj zakon je na Ustavnopravnoj komisiji podržan jednoglasno od svih nas koji smo bili prisutni na sjednici. Cijenimo da se radi o važnom zakonu koji rješava neke bosanskohercegovačke nedorečenosti u pogledu bolonjskog procesa, u pogledu visokog obrazovanja. I ja pozivam Predstavnički dom da usvoji ovaj zakon. I druga stvar koju želim da kažem se odnosi i na sve preostale tačke do tačke dnevnog reda 8., uključujući i nju, da se ne bih ponovo javljao ako ne budem morao – da smo mi povodom ovih zakona imali sastanak sa Ministarstvom pravde, da smo sa Ministarstvom pravde dogovorili sve amandmane povodom svih ovih zakona koji su ovdje navedeni i da su ti amandmani usvojeni uz saglasnost Ministarstva pravde, odnosno Vijeća ministara na Ustavnopravnoj komisiji. Mislim na ove zakone do tačke 8. koji imaju amandmane. Dakle, ovo bi trebalo da budu nesporne stvari i predlažem da se ovaj zakon podrži, naravno, kao i ostali, jer se neću više javiti ako ne budem morao. Hvala vam.
Zahvaljujem. Konstatiram da nema više prijavljenih u okviru ove tačke dnevnog reda. Zatvaram raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-9-57/10, od 18. 10. 2010. godine (drugo čitanje) Na 3. sjednici Doma, održanoj 22. 6. 2011. godine, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Ustavnopravna komisija Izvještaj je dostavila 7. 7. 2011. godine sa usvojena tri amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. S obzirom da nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda: 19 Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-9-58/10, od 18. 10. 2010. godine (drugo čitanje)
nije uključen mikrofon
Gospodin Đugum se javlja. Ja ću Vas samo zamoliti, dakle, ako treba i duže malo da sačekamo, kad pitam da li ima prijavljenih da se prijavljujete u vrijeme dok je otvorena rasprava. Ovo se ne odnosi samo na Vas, kolega Đugum. Izvolite. Vi ste se javili povodom 8. tačke?
Jeste, jeste.
Izvolite.
Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine.
To je 7. tačka dnevnog reda. Znači oko 7. tačke dnevnog reda. Da. Izvolite.
Ne, ne. Prijedlog...
Sve je uredu. Dakle, Zakon o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine.
Izvinjavam se. Bila je predviđena na 8., pa. Iz samog naziva Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine proizilazi da se tim zakonom reguliše pitanje upotrebe i zaštite naziva BiH. Međutim, ovim zakonom su regulisana samo prava javnih, kulturnih i drugih institucija, kao i udruženja građana za upotrebu naziva BiH pod određenim uslovima. Smatram da se ovim zakonom treba utvrditi obaveza državnih organa, organa entiteta, kantona, gradova i općina, te javnih preduzeća, koja vrše javna ovlaštenja – da pri ispisivanju svojih naziva upotrebljavaju naziv BiH. Potrebno je napomenuti da Zakonom o važnosti javnih isprava u BiH je propisano da javne isprave izdate u BiH i u svim zaglavljima sadrže pored naziva BiH i naziv izdavatelja javne isprave. Kada javne isprave izdaju mjerodavni organi ili organizacije entiteta, javne isprave u svim zaglavljima sadrže pored naziva BiH i naziv entiteta. Znači da je pitanje obaveze upotrebe naziva BiH regulisano za javne isprave, ali za natpise državnih organa, javnih preduzeća i drugih institucija koje vrše javno ovlaštenje pitanje upotrebe naziva BiH nije riješeno na odgovarajući način. Zbog toga je potrebno ovo pitanje utvrditi na jedinstveni način. 21 Predlažem da Predstavnički dom usvoji zaključak kojim će zadužiti Vijeće ministara BiH da razmotri ovo pitanje i na jednoj od narednih sjednica pripremi i Predstavničkom domu dostavi na razmatranje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH.
Prije nego što dam riječ gospodinu Šefiku Džaferoviću, ja samo želim reći da je ovo zakon u drugom čitanju. Dakle, podsjećam sve koleginice i kolege da ovdje nije dostavljen ni jedan amandman. Stoga, evo, ovo se ne odnosi na izlaganje kolege Đuguma, ali želim reći da kada smo kod zakona koji su u drugom čitanju da vodite računa da se ovdje raspravlja o predloženim amandmanima, slijedeći redoslijed članova na koje su oni podneseni, tako da imate tu poslovničku odredbu u vidu. Izvolite, kolega Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, pitanje kolege Đuguma je vrlo važno pitanje i zato sam ja ustao da dam samo jedan kratki komentar tim povodom. Možda nije smješteno baš najbolje na pravo mjesto, ali je vrlo bitno i vrlo važno pitanje i može se podnijeti da se o njemu govori i povodom rasprave o ovoj tački dnevnog reda. Upotreba naziva naše države je kod određenih institucija i na određenim mjestima obavezna i može biti fakultativna. Ono gdje je obavezno propisuju ustavi, zakoni, i o tome kolega Đugum govori, koliko sam ga ja razumio. Fakultativna je tamo kada se organizira nešto, neko udruženje ili neka institucija koja hoće da u svom imenu ima naziv BiH, a onda joj treba odobrenje države, odnosno Ministarstva pravde. I kolega Đugum, ovaj se zakon upravo odnosi na ovo drugo o čemu ja govorim; kolega Đugum s pravom, zbog nedosljednosti koje su primijećene u praksi, postavlja pitanje vezano za ovu prvu sferu, jer se ime BiH ne upotrebljava tamo gdje bi se moralo upotrebljavati i ne upotrebljava se na pravi način kako bi se moralo upotrebljavati. I ja bih zamolio samo kolegu Đuguma – ja podržavam njegovu inicijativu, mislim da je dobra – samo da, kada bude formulirao zaključak i vama dostavljao, da ne traži zakon od Vijeća ministara povodom ovoga nego da traži informaciju Vijeća ministara o ovom pitanju: o tome kako se naziv BiH upotrebljava, počev od MZ, općine, kantona, entiteta, javnog preduzeća ili bilo čega drugog. Ako bi kolega Đugum ovo mogao da uvaži, onda bih i ja ovo podržao kao zaključak i ovo bi bila jedna jako dobra stvar i jako dobro uočena pojava, negativna pojava u BiH. Hvala vam.
Konstatiram da nema više prijavljenih u okviru sedme tačke dnevnog reda. Zatvaram sedmu tačku dnevnog reda. 22 Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-7/11, od 12. 5. 2011. godine (drugo čitanje) Na 3. sjednici Doma, održanoj 22. 6. 2011. godine, Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Izvještaj 7. 7. 2011. godine sa usvojenih pet amandmana. Poslanik Milorad Živković nam je 12. 7. 2011. godine dostavio tri amandmana koje, u skladu s članom 118. stav (2) Poslovnika Doma, ponovo brani u plenarnoj fazi. Amandmane ste svi dobili. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Za riječ se javlja Beriz Belkić. Izvolite.
Evo ja ću dati jednu vrstu kratkog komentara, odnosno mog mišljenja o amandmanima kolege Živkovića. Dakle, sigurno je da ne trebam naglašavati koliko je važan ovaj zakon, odnosno koliko je važan ovaj sektor, razvoj, odnosno stepen razvijenosti civilnog društva za demokratiju svake zajednice, odnosno svake države pa i naše. Po mom mišljenju, ovi amandmani koje ponovno brani ovdje u plenarnoj fazi gospodin Živković na neki način, odnosno, na jedan vrlo konkretan način ograničavaju slobodu udruživanja ljudi. Dakle, prije svega mislim na uslovljavanje broja ljudi prilikom osnivanja organizacije. Na neki način dolazi se direktno u suprotnost ovom opredjeljenju, dakle, apsolutnoj slobodi udruživanja ljudi. Naravno da sve to treba da funkcionira na nekim principima demokratije itd., ali ograničavati brojem mislim da to nije uredu. Također, ovaj jedan od amandmana, koji u suštini praktično traži popis i broj članova, imena, prezimena itd., na neki način, zadire i u privatnost ljudi i njihovo pravo da se slobodno udružuju. Dakle, samo iz tih razloga, koji jesu vrlo važni po mom mišljenju, za mene je, odnosno, za poslanike Stranke za BiH ovi amandmani nisu prihvatljivi i mi ćemo glasati protiv njih. Hvala.
Riječ ima Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, radi se o pokušaju Vijeća ministara da se u ovom trenutku popravi postojeći Zakon o udruženjima i fondacijama sa jasnom namjerom, kako sam ja obaviješten ili kako smo mi obaviješteni na sjednici Ustavnopravne komisije, da se u vrlo skoro vrijeme od strane Vijeća ministara i Ministarstva 23 pravde pokrenu aktivnosti na izradi dva odvojena zakona, zakona o udruženjima i zakona o fondacijama. Na ovaj zakon smo imali nekoliko amandmana, prije svega amandmana Ministarstva pravde koje smo zajedno definirali sa Ministarstvom pravde. Zatim su bili amandmani jedne nevladine organizacije. Jedna nevladina organizacija se obratila Ustavnopravnoj komisiji i mi smo napravili sastanak zajedno sa njima, pripremili te amandmane i raspravili ih na ovoj komisiji i od ponuđena tri amandmana ili četiri – jedan i po amandman je usvojen. Dakle, bilo je koristi to što smo imali jednu otvorenu saradnju sa nevladinim sektorom. To posebno želim da podvučem ovdje i da ćemo tako raditi i ubuduće. Dakle, na pisma koja stižu od nevladinog sektora i svih onih koji su zainteresirani, iako oni nisu subjekti koji mogu ulagati amandmane, mi ćemo odgovarati na način da ćemo to razmotriti i vidjeti šta se zaista od toga može usvojiti. Pokazalo se da je ovo pismo jedne nevladine organizacije bilo jako korisno, jer smo dobili čak i ekspertsko mišljenje vezano za ovaj zakon. I treća stvar koju želim da kažem su amandmani koji su podneseni. Mi smo imali na Ustavnopravnoj komisiji i amandmane o kojima je govorio gospodin Belkić. To su amandmani gospodina Živkovića. Ti amandmani nisu prihvaćeni na Ustavnopravnoj komisiji. Pazite, jedan od principa na kojima funkcionira dejtonska BiH su bezrezervno poštivanje četiri slobode. To je sloboda kretanja robe, sloboda kretanja ljudi, sloboda kretanja kapitala i sloboda kretanja usluga. Dakle, to je ustavni princip upisan u prvom članu Ustava BiH i ne smije biti nikakvo ograničenje ni za koga kada je po srijedi poštivanje ovih sloboda u BiH koje se odnose na slobodu kretanja. Kada se udruženje ili fondacija osniva na nivou BiH, onda to znači da je to udruženje koje djeluje na prostoru cijele države BiH i ima pravo da ga osnuje ko god ispunjava zakonom propisane uslove iz BiH. Amandmanima koji se nude postavlja se jedan uslov koji predstavlja ograničenje ovih sloboda. Amandmanom se traži da se na nivou BiH ne može formirati udruženje a da jedna trećina članova nije iz jednog entiteta najmanje, a dvije trećine iz drugog entiteta. To je nešto što je suprotno ovom temeljnom ustavnom principu i zbog toga ovo ne može biti prihvaćeno, jer svako od nas ima pravo da osnuje fondaciju i da ona djeluje na prostoru cijele države BiH, bez obzira u kom se entitetu mi nalazimo. Ovo je ... jedan pokušaj koji direktno zadire u jedan od temelja na kojem funkcionira BiH. I zbog toga se ovo nije moglo prihvatiti i pozivam Dom da ne prihvati ove amandmane, jer su ponovljeni u plenarnoj fazi. Hvala vam.
Riječ ima prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Živković Milorad.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dame i gospodo, dajte da odmah relaksiramo situaciju. Bez obzira da li će ovi amandmani biti prihvaćeni, ja ću glasati za ovaj prijedlog zakona, ali da ovdje jedni drugima priznamo da u provođenju ovog zakona ima problema i zloupotreba, da tri lica iz BiH imaju pravo, i to vrlo često rade, zloupotrebljavaju mogućnost ostalima da budu članovi tih udruženja. 24 Npr. Udruženje invalida BiH, vi dobro znate da nije Udruženje invalida BiH, to je udruženje invalida samo dijela BiH, a svugdje u svijetu se prijavljuje i prikazuje i zloupotrebljava naziv BiH. Ako ne želite da pričate o tome da postoji problem, da postoji zloupotreba i da pokušamo naći načina da taj problem riješimo i da tu zloupotrebu eliminišemo, onda ja neću predlagati nikakve amandmane. Ali, ako želite da o tome govorimo i ako želite da taj problem riješimo, dajte da vidimo kako to možemo da riješimo. Znači, odustajem od ovih amandmana, nema potrebe da o njima glasamo, ali želim da napravimo makar zaključak da postoji problem i da ga treba riješiti u BiH, da se ne zloupotrebljava naziv BiH, da tri lica, državljana BiH, to rade svakodnevno. Hvala.
Za repliku se javio Beriz Belkić. Izvolite.
Ja nisam primijetio da je situacija nešto posebno napeta i da je treba relaksirati. Dakle, mi smo jednostavno iznosili svoje stavove i svoja mišljenja, to je jedna stvar, i, druga stvar, apsolutno smo zainteresirani, ja sam zainteresiran da se problem riješi. I tačno je da ima zloupotreba, ali zloupotrebe bilo kojeg zakona pa i ovog moraju se rješavati efikasnim i racionalnim, odnosno, upornim provođenjem zakona. Dakle, tu je problem, tu je problem. Dakle, ne vrši se kontrola provođenja zakona. I ako ćemo mi svaki put kada neki zakon ljudi izigravaju, što će naravno uvijek jedan broj ljudi pokušavati da radi, svaki put bježati u varijantu promjene zakona, odosmo u nedogled. A potpuno se slažem i prihvatam da ima zloupotreba ovog zakona, ja sam to vidio i svojim očima i na druge načine, ne samo na ovaj o kojem ti govoriš, ali jednostavno kad sam govorio o amandmanima koje se predložio, jednostavno ukazao da oni ograničavaju ljudska prava zagarantovana međunarodnim konvencijama. Eto, o tom je riječ bila. A apsolutno smo raspoloženi, odnosno ja sam raspoložen razgovarati o problemima.
Za repliku se javio Drago Kalabić. Izvolite.
Ja evo, gospodine predsjedavajući, zahvaljujem se. Pozivam gospodina Živkovića da ne odustaje od amandmana, zato što oni zaista imaju smisla i što su barem pokušaj da se ovaj problem riješi, oko koga se svi slažemo da on definitivno postoji. Svrha moje replike je u tome da se ne slažem, jer ovdje se pokušavaju i zamijeniti teze: ne sprečava se nikome udruživanje ni djelatnost na prostoru cijele BiH, ovo o čemu je govorio gospodin Džaferović, a djelimično i gospodin Belkić, ali se sprečava da prilikom takvog načina rada zloupotrebljava ime BiH. Znači, ne ugrožavaju se prava tih ljudi da se bave suštinom, onim za što je njihova fondacija ili udruženje osnovano. Znači, udruženje iz bilo kog kantona ili iz bilo koje opštine može da nesmetano djeluje na prostoru cijele BiH pod imenom takvim kakvo jeste. Nisam siguran da je ikome bilo šta spriječeno, ali automatski da ima pravo i da ga automatski pripada naziv, bez obzira kako nastalo, mislim da to stvara problem i da to nema veze sa ostvarivanjem prava na djelovanje, na djelovanje tog udruženja. Ja mislim da to nije dobro i da ovo ide u sasvim 25 pogrešnom pravcu. Može li, ne znam, Udruženje ratnih veterana iz RS-a da bude Udruženje ratnih veterana BiH i da predstavlja recimo u svijetu na svim manifestacijama, evo ne znam ni ja i slično, uzimam primjer, može li to tako i da priča u ime svih i da to stoji. Ja mislim da mi ovo ne traba da prelomimo preko koljena, da je ovo osjetljivo pitanje i da se rješenje krije kroz amandmane gospodina Živkovića. Ali znači, ne mogu prihvatiti tezu da se bilo kome u BiH sprečava pravo na djelovanje time što mu nećete dati naziv koji on priželjkuje. Naziv može biti i ovaj i onaj, nisam siguran, jeste bitan naravno, ali nisam siguran da igdje suštinu djelatnosti određuje naziv. Mislim da i ako ne dobije taj naziv da je on spriječen u djelovanju. Mislim da ta ... teza ne može opstati.
Za repliku se javio Beriz Belkić. Izvolite.
Ma evo, ja ću u najkraćem, dakle, nije riječ o zloupotrebi naziva BiH, već riječ je o jednoj praksi, o jednoj prisutnoj politici koja ne podržava praktično i ne dozvoljava, na neki način, organizaciju bilo čega na nivou BiH, pa čak i nevladinih organizacija.
Za repliku se javila i Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa evo, ja bih htjela da kažem da znam posve sigurno da se ovo stanje nedorečenosti zloupotrebljava godinama. To nije samo pitanje zloupotrebe imena BiH na način da se neko dokopa u imenu pa da mu to bude značenje koje govori u prilog da se radi o organizaciji, udruženju koje je zastupljeno na cijelom prostoru BiH. To je mnogo više stvaranje slike i u domaćoj javnosti ali naročito kod međunarodne zajednice od koje te organizacije dobijaju sredstva. Dakle, nevladine organizacije su uzele veliki novac od rata pa naovamo. I najveći broj njih je baš u to ime da one nastupaju u ime BiH, dakle u oba njena dijela, došli su u poziciju da uzmu taj veliki novac. Dakle, neko od kolega je postavio pitanje – koliko postoji nevladinih organizacija. Vidjećete kakav će odgovor biti, imaćemo jako malo prijavljenih organizacija u Federaciji, imaćemo značajan broj ima u RS-u, i veliki broj u BiH, jer svako onaj koji kaže da nastupa u ime države BiH on pretenduje da pokupi sva sredstva koja se znači odnose na oba njena entiteta. I to nije korektno i to ne odražava stanje. Znači, od dobre volje i zamisli trojice ljudi koji formiraju nevladinu organizaciju zavisi od toga koliko će novca on uzeti od međunarodnih donatora koji još uvijek po onoj naivnoj slici, a nadam se da se ta slika sve više ispravlja, misle da se radi o urduženju ili organizaciji koja se odnosi na cijeli prostor BiH. Dakle, niko ništa ne sužava ničiji interes. Kolega je Živković možda prežestoko numerisao na koji način to postići. Ali ja mislim da bi se Ministarstvo pravde svakako moralo da se u tome uključi i da vidi na koji način možemo prevazići. Možda amandmani sami mogu da se optuže da zadiru u pitanja ljudskih prava, ali da se pitanje zastupanja od strane oba entiteta, kad su u pitanju registrovanja nevladinih organizacija i udruženja i fondacija, mora svakako pokrenuti, i to bi zadatak bio prvenstveno Ministarstva pravde da uobziri to da dva čovjeka iz 26 Federacije koja osnuju instituciju koja nosi u sebi naziv BiH ne mogu da pretenduju da budu institucija koja zastupa cijelu BiH. Hvala.
Da ne bih bio pogrešno shvaćen, ja ću na kraju kad se iscrpi ova lista za replike reći malo i podsjetiti nas sve na ove poslovničke odredbe kad i u kojim prilikama treba koristiti replike. A sljedeći za repliku se javio gospodin Adnan Bašić. Izvolite.
... mikrofon ovdje negdje. Mirso, hoćeš li mi pomoći. Oprostite, ovako mi je možda lakše, shvatit ćete me da ne ustajem. Ja sam i prije rata radio na stvaranju velikog broja udruženja, poslije rata također, mnogi me znaju po tome. Ovdje se radi o jednoj definiciji gdje trebaju nama zakonodavcima da pomognu malo i lingvisti. Iako na prvi pogled to ne izgleda jednostavno, ono je vrlo komplikovano. Gospodine predsjedavajući, poštovani poslanici i moje kolegice poslanice, koje se najviše javljaju, da vam kažem jednu stvar. Sistem udruženja i sistem organizacije su dva potpuno različita pojma i sa potpuno dvije različite forme koje je zakonodavac previdio. Nije isto kada se udruže ribari, pčelari i sportisti i stvore svoje udruženje, a, kada se stvori jedan organizacioni sistem, onda je to ozbiljnije i vrlo kvalitetniji se rad traži i mnogo više kontrole zahtijeva. Stariji ljudi kao što sam ja, ima ih ovdje još dosta, sjećaju se bivše Republike BiH, govorim o onoj prije rata, dakle ne mislim na Republiku BiH nego Socijalističku Republiku BiH koja je bila bazirana na zakonima SFRJ, tada je postojao jedan sistem koji je vrlo dobro utjecao na sve ovo što nas danas koči. Država je svojim zakonom odredila da postoje organizacije od posebnog interesa za državu BiH. To je ukinuto poslije rata. I to nam je dovelo ogromnu poplavu udruženja za koje više ne znamo ni ko su, ni šta su, ni ko stoji iza njih, ni kome polažu račune za svoj rad. Kada dobro razmislimo logički, molim vas dobro shvatite, tri čovjeka sjednu u kafani i stvore udruženje i čitava infrastruktura zakonodavnopravne i izvršne vlasti mora da se podredi njihovim interesima. Ovo vam ozbiljno govorim, ja to vrlo dobro znam iz iskustva. Mogu da stvaraju udruženja kako hoće i gdje hoće, samo jedan čovjek može da stvori fondaciju. To je izum zapadnog svijeta, mi smo to prihvatili ad hok, a pojma nemamo o čemu se radi. Fondacija je vrlo ozbiljna stvar u svakoj ozbiljnoj državi. Ja neću da kažem da je ova država neozbiljna, to neki drugi govore. Ali vas molim da zakonodavac koji pokušava da razriješi ove probleme, vidim, zahvaljujem gospodinu zamjeniku predsjedavajućeg koji je pokrenuo jedan amandman, on misli da će to dobro s tim uraditi. Ne. To je samo dio bolesti koji treba da se ukloni. Ova zemlja i previše je siromašna za ovoliki broj udruženja koje jednostavno grabe novac, a mi ne znamo od koga sve grabe. Ovo vam najozbiljnije skrećem pažnju, da to stvarno ako želimo da riješimo, dajte da ga riješimo na pravi način, jer mi smo državni vrh. Udruženja i fondacije po ovome sada postojećem zakonu moraju prestati da zloupotrebljavaju naivne građane. Vjerujte mi, ovo vam iskreno kao čovjek govorim, i molim vas da na ovo obratite pažnju. I opet, evo pokrećem inicijativu, razmislite, nek ovi pravni stručnjaci razmisle, dajte da bar uobličimo ono što je stvarno potrebno našoj državi, bez obzira iz kojega entiteta, da se ponovo vrati dio zakona koji stvara .... 27
Kolega Bašiću, ja se izvinjavam, samo da skrenem pažnju na vrijeme predviđeno za repliku.
Pa dobro, izvinite, ja ne mogu da gledam na sat, pa Vi gledajte.
Da, da, shvatam. Zahvaljujem kolegi Bašiću. Za repliku se javio i gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, kratko, replika na izlaganje gospodina Živkovića i na izlaganje gospodina Kalabića. Zamolio bih ih, kao i sve nas ovdje, da razgraničimo dva pojma. Zakon o upotrebi naziva BiH, i imali smo zakon na dnevnom radu koji se tiče toga, i Zakon o ... udruženjima i fondacijama, bojim se da se te dvije stvari nisu pobrkale sada kada je u pitanju ovaj drugi zakon. Jer moguće je imati udruženje i fondaciju koja će djelovati na nivou cijele države jer je registrovana kod Ministarstva pravde BiH a da u svom nazivu nema imena i naziva BiH, u tome je dakle suština. Ovo je, o čemu ste vi govorili, pitanje upotrebe naziva BiH, i to je posebno pitanje. Ovo se tiče ljudskih sloboda i prava i ja molim da se ovo ovako razumijeva. Toliko.
Sada ćemo preći na diskusije u okviru ove tačke dnevnog reda, no samo da kažem jednu stvar. Zaista bih pozvao sve koleginice i kolege da obrate pažnju na poslovničke odredbe koje govore o korekciji citata. Prije svega na član 70. koji govori kad i pod kojim okolnostima treba tražiti korekciju citata. Za riječ se javio Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege dopredsjedavajući, zastupnici, zastupnice, sve vas srdačno pozdravljam. Budući da je kolega Živković povukao svoje amandmane, ja ću u mnogome skratiti diskusiju, samo ću reći da sam htio reći nekoliko riječi o neprimjenjivosti predloženih amandmana o čemu smo govorili i na Ustavnopravnoj komisiji i reći ću samo jedan jednostavan primjer te neprimjenjivosti. Dakle, ako uzmemo za primjer da deset ljudi, primjera radi iz Banja Luke, koji su ljubitelji leptirova žele da naprave udruženje i žele da ga naprave na nivou BiH. Zašto? Pa zato što postoji mogućnost, u koju su oni ubijeđeni, da leptirovi prelijeću entitetsku granicu a isto tako postoji osnov sumnje da postoje ljudi i u Federaciji koji vole iste stvari kao i oni.U samom startu se susreću sa dva problema. Prvi je problem što, prema ovim amandmanima, 28 treba da ih bude sto da bi napravili jedno takvo udruženje, a njih je 10. Gdje naći još 90 ljudi i zbog čega im zabraniti u protivnom da imaju takvo udruženje? Sve i da nađu tih sto, u odnosu na ove amandmane, njih 70 treba biti iz Federacije, a 30 iz RS-a. Njih je samo 10, ponavljam, i ljudi su iz Banja Luke koji se međusobno poznaju. Dakle, ja u potpunosti podržavam drugi dio diskusije kolege Živkovića i ja ću ga podržati u svim nastojanjima da se stvari o kojima je on govorio kao problematičnim u ovoj oblasti isprave. Međutim, smatram da je dobro da je povukao ove amandmane jer oni zaista možda i u najboljoj namjeri, u to ne želim da sumnjam, prvo što su neprovodivi, a drugo što su u koliziji sa dijelom obrazloženja samih amandmana gdje se govori da je riječ o dobrovoljnom i u osnovi neprofitnom udruživanju. Međutim, mi usvajanjem ovakvih amandmana (evo kažem opet da je dobro da su povučeni) bi blokirali ono što i gospodin Živković u obrazloženju kaže, a to je slobodno i dobrovoljno udruživanje.
Za repliku se javio gospodin Drago Kalabić. Izvolite.
Evo pokušaću kratko, gospodine predsjedavajući, bez obzira što smo u nekoj novonastaloj situaciji, ali nije ovo pitanje nevažno i mislim da ga trebamo riješiti na korektan način. Evo, upravo ovo o čemu su govorili kolega Magazinović i u replici gospodin Džaferović je nešto što se ne mogu složiti i što pruža prostora, odnosno pruža dovoljno argumenata da trebamo ovu stvar na jedan ipak drugačiji način regulisati. Kolega Magazinoviću, leptirovi iz Banja Luke ne prelaze samo entitetsku liniju, oni prelaze i državnu liniju sa Hrvatskom, leptir ode i na tu stranu. Da li to znači da automatski udruženje leptirova može napraviti i fondaciju koja će biti BiH ili RS-a i Hrvatske? E ne može, bez obzira što i u Slavoniji neko voli leptirove, to nije dovoljno, to nije dovoljno za to. To što Vi predlažete, i gospodin Džaferović pogotovu, to je anarhija. Meni su filozofi i anarhisti vrlo zanimljivi ljudi ovako kad njihove ideje pogledate. Jer ako već tvrdimo da ugrožavamo ljudska prava i slobode, pa zašto uopšte zakon? Zašto uopšte zakon, zašto uopšte ljude ograničavamo nekim pravilima? Pustite ih da rade šta hoće i kako hoće. Zašto fondaciju i udruženje građana zatvarate u tor BiH? Zašto ne mogu djelovati na prostoru cijele Evrope? Zašto ja ne mogu registrovati organizaciju, hoću da budem za cijelu Evropu. E ne može. Udruženje leptirova RS-a ili Mađarske vjerovatno ne bi moglo biti registrovano iako ima smisla. Ali ključno pitanje, koje je gospodin Magazinović zaobišao, jeste da li se oni organizuju zbog ljubavi prema leptirovima ili žele da zloupotrijebe naziv udruženja. Ako imaju ljubav prema leptirovima, dovoljno im je i kud će ljepši naziv od Udruženje ljubitelja leptirova RS-a. Neće njihova ljubav biti povećana time što će tražiti i BiH. Neće, znači neće. ... A ako nađu ljubitelje leptirova, mada ovi iz Federacije prelijeću na neku drugu stranu, nisam siguran da idu prema entitetu, mislim da idu dolje prema Makarskoj, prema Dalmaciji, sada je dolje turistička sezona, ako nađu zajedničku, onda mogu da prave udruženje. Ali, ako ne nađu ne vidim potrebe. Ja sam zato danas pričao o suštini, i zloupotrebi i suštini. Jedno udruženje može da radi i ne mislim da mu je odrednica u imenu. Jeste gospodin Džaferović rekao da treba te dvije stvari razdvojiti, ali istovremeno ne možemo prihvatiti da udruženje može da se formira bez ikakvih 29 ograničenja, jer smo svi evo saglasni, vrlo korektno je govorio gospodin Bašić sa problemima u praksi do kojih dolazi. I o tome se radi. Znači, mi ne možemo prihvatiti da i za sve u ovoj zemlji moraju postojati pravila, pa tako i ... tendencija oko zloupotrebe nevladinog sektora se nastavlja i u današnjim diskusijama. Pojedine političke partije, naravno, koristile su nevladine organizacije pod firmom nevladinih, koliko su one nevladine, svi mi to dobro znamo. I onda, sad se grčevito bore da se i dalje ostavi njihov neprikosnoven status. To su neka božanstva, neki totemi. Nemojte, pustite ih da rade šta hoće i kako hoće. E, ne može.
Kolega Kalabiću, isteklo je vrijeme.
..., završavam, moraju biti pravila. I u zapadnoevropskim zemljama postoje pravila iako su oni kao kolijevke i demokratije i prava. Ne možete u Francuskoj napraviti fondaciju baš onako kako ovdje se predlaže.
Zahvaljujem. Nadam se da nakon ove diskusije o leptirovima da ćemo se vratiti Zakonu o udruženjima i fondacijama. U pitanju je drugo čitanje. Za repliku se javila Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa prvo jedna džender intervencija. Kada već govori o leptirovima, kako kaže kolega Kalabić, neka pomene i leptirice, dakle. Drugo, kada već govori o asocijacijama da pomenem samo da su leptiri ili leptirovi kozmopolitskog ...
Kolega Živković jeste govorio o relaksaciji atmosfere, ali malo smo previše relaksirali. Za diskusiju se javlja gospodin Borislav Bojić. Izvolite.
Ja se nadam da će kolega Živković ostati pri amandmanima i ja smatram da je njegova diskusija krajnje korektna i da ona ide u smislu nalaženja rješenja, objektivnog rješenja. Naravno, kada su u pitanju leptiri i leptirovi, leptiri i tome slično, predlažem leptirići jer je to kompromisno rješenje, tako da kada je već u ovom. Dakle, moje je mišljenje da ne postoje nevladine organizacije ili ako postoje u malom su broju. Postoje uglavnom vladine organizacije. Pitanje koja vlada koju nevladinu organizaciju finansira. Dakle, vrlo mali je broj, objektivno govoreći, nevladinih organizacija, a to je nešto što 30 vjerujem da ćemo se svi složiti, samo je pitanje na kom nivou, je li. Kada su u pitanju ovi pravci iz Banja Luke, neki kreću prema Beogradu, neki ako bi bile ptice selice one bi išli prema jugu. No postoje svjetske organizacije koje imaju svoja pravila definisana kada su u pitanju nevladine organizacije, bez obzira kako ćete ih registrovati. Možete da postanete član svjetske asocijacije ukoliko ispunjavate određene uslove koje je propisala ta svjetska organizacija. O nekima od njih je govorio kolega Kalabić. Ali ja mislim da su amandmani koje je kolega Živković predložio zaista nešto što je na tragu rješavanja ovog problema, na tragu rješavanja ovog problema. Postoje naravno moguće određene vrste korekcija koje ja ne bih ni pravio, ali kao kompromis je moguće napraviti. I ja predlažem, kolega Živkoviću, ako možete da ostanete pri ovim amandmanima, jer oni su na tragu riješenja problema, da jednostavno ne bismo prisvajali ove pozicije koje se odnose na nevladine organizacije. Teško ćemo mi utvrditi, ovdje su neki rekli koliko postoji stvarno nevladinih organizacija. Ponoviću još jednom, vrlo malo, skoro neznatno, i iza svake od njih stoji neka od vlada. Pitanje je samo o kojoj vladi je riječ. Na kraju krajeva, ja sam ovo vrlo kratko. Još jednom pozivam Vas, kolega Živkoviću, dakle obzirom na kvalitet predloženih amandmana, možemo da razgovaramo o tekstu obrazloženja u kojem možda nevješto je nešto kazano, ali sam sadržaj, po meni, je prihvatljiv, tako da se ja ne bih mnogo zadržavao na samom tekstu obrazloženja koji u smislu rečenice da li je definisano ovako ili onako, da se ne vraćam na početak ove priče u koju smo ušli malo relaksirano – predlažem Vam da ostanete pri amandmanima i što se mene tiče imaćete podršku. Hvala lijepo, nadam se i Kluba SDS-a.
Riječ ima Boško Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Dame i gospodo, ja sam se javio za riječ jer mislim da su amandmani koje je gospodin Živković predložio veoma dobri i u praktičnom smislu u njihovoj primjeni bi bilo mnogo lakše. U RS-u su, evo ja ću poći od Udruženja poslodavaca, pa tri čovjeka se sastave i oni su udruženje poslodavaca. I kada vlada treba da govori o kolektivnom ugovoru, onda oni svi između sebe dođu i kažu 'ja sam registrovano Udruženje poslodavaca na nivou RS-a', a još kada dobije prefiks da je iz BiH onda se on postavlja kao kapo iznad ostalih. Iz tih razloga možda bi dobro bilo da kroz Ministarstvo pravde da se pokuša iznaći rješenje o utvrđivanju reprezentativnosti organizacija i udruženja koja su od značaja. Jer, svako sebi uzme za pravo, i to je faktički zloupotreba imena. Tri čovjeka dođu i registruju se kao organizacija na nivou BiH i prema i međunarodnim a i prema domaćim institucijama na takav način se predstavljaju, a objektivno nemaju nikakvog uticaja jer nemaju nikakve veze niti kontakta niti sa tim koje predstavlja, a da ne govorim o entitetima. Iz tih razloga bi možda bilo dobro malo oštrije kriterije. Nije dovoljno samo tri čovjeka koja će napraviti organizaciju u kojoj će imati ispred toga da su organizacija, udruženje BiH, jer oni to, bez obzira kako god izdate rješenje, oni to znaju da zloupotrijebe – mi smo na nivou BiH – a to što nemaju veze pa ni ... u mjesnoj zajednici nemaju autoriteta. Iz tih razloga bi možda kroz Ministarstvo pravde trebalo da se riješi utvrđivanje i pitanje reprezentativnosti tih organizacija koje su od značaja. Nešto slično je u RS-u urađeno tako a onda ostale organizacije mogu se formirati i na druge načine. Hvala lijepo. 31
Za riječ se javlja prvi zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, moj poziv na relaksiranu diskusiju u vezi ovoga je bila želja da vidim da li postoji ovde u ovome domu uopšte volja da se ide u rješavanje očiglednog problema. Osim deklarativnih podržavanja od nekih poslanika za tu moju ideju, ja nisam vidio ni jedan konkretan prijedlog. Nisam vidio prijedlog recimo da ako se zloupotrebljava naziv BiH to se tretira jednim zakonom da se zabrani Ministarstvu pravde da registruje uopšte udruženja koja će imati prefiks BiH u svom imenu. Ili da im se sad oduzme taj prefiks da oni ne bi predstavljali BiH, odnosno zloupotrebljavali ime BiH u traženju para od međunarodnih institucija, nevladinih organizacija, vlada itd., itd. Dajte, ako je to rješenje, evo ja ću podržati to rješenje. Ali dajte da i vi kažete da je to jedno od rješenja. Problem i usud ove zemlje je ne samo što se slažem da je legalno to udruženje formirano na nivou BiH nego što on nema legitimitet. Problem legitimiteta je usud BiH. Dajte da vidimo kako tim udruženjima da damo legitimitet. I to je bila moja želja ovih amandmana. Irelevantno je da li će ovi amandmani biti danas stavljeni na glasanje ili neće. Šta će to značiti? Da nije imalo se volje u ovome domu da se ide na kompromisno rješenje. Ako Ministarstvo pravde može u roku od sedam dana na osnovu ovih amandman, na osnovu ove diskusije koju smo ovdje imali, da da neki kompromisni amandman, ja sam apsolutno saglasan sa time. Ako ima volje u ovome domu da ide se u tom pravcu, sasvim je irelevantno kako su ovi amandmani napisani. Oni su željeli da tim udruženjima daju legitimitet, osim toga što imaju legalitet. Hvala.
S obzirom da nema više prijavljenih diskutanata u okviru osme tačke dnevnog reda, zatvaram ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prisilne naplate indirektnih poreza, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-10/11, od 24. 5. 2011. godine (drugo čitanje) Na 3. sjednici Doma, održanoj 22. 6. 2011., Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Komisija za finansije i budžet Izvještaj je dostavila 8. 7. 2011. 32 Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Da li se neko od poslanika javlja za diskusiju? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-3/11, od 31. 3. 2011. godine (prvo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja ne bih ustajao da govorim da ovo nije negativno Mišljenje i da nismo samo napisali da će članovi Ustavnopravne komisije na sjednici Parlamenta kazati čime su se rukovodili ... kada nisu podržali principe ovoga zakona. 33 Pazite, imate dvije grupe zastupnika koji iz različitih motiva, potpuno različitih motiva nisu podržali principe ovoga zakona. Ja spadam u red onih koji nisu podržali principe ovoga zakona zato što smatram da pitanje praznika u BiH, kako državnih tako i vjerskih, treba urediti jednim zakonom u BiH, jer ćemo jedino na taj način moći biti konzistentni kada su u pitanju postojeći zakoni i postojeće prakse koje imamo u BiH. Do sada je bilo nekoliko pokušaja da se u BiH donese zakon o državnim praznicima i praznicima uopće. Ti pokušaji nisu prošli ovdje u Parlamentu, dakle pokušaji da se cjelovito uredi ta materija. A onda je bio pokušaj da se djelimično uredi materija. Ako se sjećate onog zakona koji je predviđao samo Novu godinu i Prvi maj i Deveti maj kao praznike, a ništa specifično za BiH nije predviđao kao praznike, i tada smo kazali da to zahtijeva jedno cjelovito uređenje. Ovaj put se ide također sa jednim parcijalnim rješenjem koje čak ne govori ni o praznicima u naslovu nego govori u neradnim danima, to mu je dakle tema, za vrijeme vjerskih praznika u BiH. I ja znam da će BiH trebati urediti to pitanje, ali smatram da je opasno, sa aspekta kontinuiteta propisa koji su važili od ranije i praznika koje država BiH danas ima i prema kojima se različito odnosimo u BiH, da ovo pitanje uređujemo parcijalno. Zbog toga mislim da je potrebno da u BiH se pristupi ozbiljno poslu izrade zakona o praznicima u kojem će biti uređeno pitanje i državnih praznika i vjerskih praznika i na taj način završiti ovu materiju. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima Saša Magazinović. Izvolite.
U ovom zakonu, dakle i ja sam jedan od članova Ustavnopravne komisije koji je izdvojio svoje mišljenje, i u skladu s tim, u skladu s obavezom sa te komisije reći ću zbog čega je to učinjeno. Dakle, sporno je više stvari. Prije svega, sporan je sam naziv ovog zakona. Dakle: 'Zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika BiH'. BiH nije vjerska država da ima svoje vjerske praznike. BiH je sekularna i ja ne mislim da se radi o tehničkoj grešci, budući da je u nekoliko navrata ukazivano na ovo i to nije doživjelo promjenu, ali ovaj zakon, i kada bi imao podršku i kada bi trebao biti usvojen, a ja mislim da ne treba biti usvojen na ovaj način, trebao bi se zvati 'Zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u BiH', a ne vjerskih praznika BiH. Za neke zastupnike sa kojima sam razgovarao su sporni i sami praznici propisani ovim zakonom, ali ja ne želim ulaziti u taj dio. Prije svega zato što je to, kako nam je predlagač obrazložio, usaglašeno sa onima koji imaju pravo, je li, da kažu koji su to najznačajniji praznici. Ovde sam postavio takođe pitanje: šta je s onima koji ne upražnjavaju vjerske praznike, četiri najveće religijske grupe u BiH? I gospodin Božo Ljubić, ako se ne varam, je postavio vrlo principijelno pitanje na sjednici Ustavnopravne komisije: šta je sa onim, kako je on rekao, nevjerujućim? Evo, ja kažem, šta je sa ateistima, time skrećući pažnju da ovaj zakon ne stavlja u jednak položaj sve građane BiH. Ne daje im jednaka prava. 34 I na kraju, ne želeći da se ponavljam puno sa kolegom, sa svojim prethodnikom, kolegom Šefikom Džaferovićem, suština diskusije, između ostalog, na sjednici Ustavnopravne komisije je bila vezana za zakon o praznicima BiH. Postoji opravdana bojazan da neko želi da ovim zakonom napravi, na određen način, supstitut nedostajućem zakonu, odnosno da se stvori vakum ... kada je u pitanju zakon o praznicima, pa da na sceni imamo jedini zakon usvojen od Parlamenta BiH u ovom sazivu, ili nakon '96., da to bude 'zakon o vjerskim praznicima'. Stav Kluba SDP-a je da nismo protiv rješavanja ovog pitanja, posebno ako ono proizilazi iz međunarodnih obaveza i međunarodnih ugovora koje je BiH potpisala, a između ostalog Ugovor sa Svetom Stolicom kaže da mi smo u obavezi da usvojimo ovaj zakon, ali taj ugovor nikako ne kaže na koji način to treba učiniti, da to treba biti ovako kako je predloženo. Sa ovim predloženim tekstom zakona mi se ne možemo složiti. Smatramo da se trebamo svi zajedno skoncentrisati na usvajanje zakona o praznicima i ne vidimo nikakav problem da i neki članovi ovog zakona budu članovi novog zakona o praznicima. Ili, ako se opredjelimo da trebamo imati dva odvojena zakona, za nas je apsolutni prioritet zakon o praznicima BiH, a onda rješavanje i ovog pitanja, ali na način da svi građani BiH imaju jednaka prava i da niko od njih ne bude na bilo koji način obespravljen. Hvala vam.
Za repliku se javio Drago Kalabić. Izvolite.
Moram reagovati na dvije konstatacije kolege Magazinovića. Možda, da li je tako mislio ali, ili jesam li ja dobro čuo. Tačno je u političkom smislu da ovo nije vjerska država, ali istovremeno nije ni država nevjernika. U ovoj zemlji postoji ogroman broj vjerujućih ljudi, ogroman broj. Mislim da se to mora poštovati i uvažavati. Znači, s druge strane ne ulazeći u samu suštinu ovog zakona oko čega možemo polemisati, taj dio vjerujućih ljudi, pripadnika, traži svoja prava, pri tom ne ugrožavajući uopšte prava drugih koji će na raznim drugim poljima tražiti svoja prava. Ja ne mislim da će ateisti biti ugroženi time što će neko svetkovati, što će vjernik slaviti svoj praznik, vjerski praznik. Mislim da te dvije stvari treba razdvojiti zato što se radi o BiH, takva je kakva je. I ne mislim da treba, ako napravimo i dogovorimo se oko vjerskih praznika da će time biti ugrožena prava ateista jer mislim da njihova prava treba ispoštovati na drugi način na koji oni to traže, a isto i da njihovo traženje ne treba da ugrožava prava vjernika. Ali nije dobro to miješati i na neki način da se šalje poruka da se žele ili eventualno da se ugroze prava vjernika.
Za riječ se javila Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Pa, ja sam bila jedan od članova Ustavnopravne komisije koji su, kako primijeti gospodin Džaferović, svako iz svojih motiva bili protiv ovog zakona. Zaista smatram ... da u ovoj zemlji treba da postoji i nadam se da imamo toliko zajedničkih dodirnih tačaka da možemo naći neke datume koji su nam zajednički svima. Ali mislim da bi to trebalo uraditi nadležno ministarstvo u koordinaciji sa 35 entitetima i onda nećemo imati ovdje problema, kao što nemamo problema kod mnogih drugih zakona koji se usaglase. Zašto smatram da je ovaj zakon neprihvatljiv? Prvo, ovaj zakon se stavlja naredbodavno u odnosu na entitetske zakone i na zakon Brčko Distrikta. Prema članu III. Ustava BiH i Amandmanu 41. na član 3. Ustava RS-a jasno se vidi da je riječ o oblasti koja spada u nadležnost entiteta i na nivou BiH je moguće urediti samo u skladu sa članom III. stav 5. tačka a) Ustava BiH. Moram reći, ne daj Bože da mi je ovaj zakon došao od nekog bošnjačkog ministra, ja bih ga optužila da RS ovakvim zakonom pokušava ostaviti bez Dana Republike, to je Deveti januar, prema Zakonu o praznicima RS-a. Naime, u ovom zakonu se kao vjerski praznik navodi Deveti januar, Sveti pravomučenik i arhiđakon Stefan. Ovakvom uredbom, a s obzirom da se entiteti obavezuju da usklade svoje zakone, onda bi došli u poziciju da su ostali građani BiH uskraćeni za pravo da imaju svoj dan republike i vjernici islamske vjeroispovijesti, katiličke i ostalih, tako da smatram i znači ja predlažem da se zaista malo ozbiljnije pristupi rješavanju ovog problema, da nadležno ministarstvo u koordinaciji sa entitetima nađe neke zajedničke datume, dogovore se, i onda nam dođu sa konkretnim prijedlogom ovdje. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javila Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Evo, ja ću replicirati na dio diskusije koleginice Pandurević o nadležnostima države u smislu podsjećanja da je država BiH potpisala Sporazum sa Vatikanom i sa Srpskom pravoslavnom crkvom i dio obaveza, dakle, isključivo kao obveznik međunarodnih sporazuma, dio tih obaveza po sporazumima odnosi se i na materiju koju reguliše ovaj zakon.
Repliku ima Lazar Prodanović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, moja replika odnosi se na diskusiju uvažene koleginice Aleksandre Pandurević. Vidite, različito može da se manipuliše sa ovim pitanjima. Vi uvijek možete da kažete jedno za ili jedno protiv. Ali želim reći ovdje prijedlog: ja dakle glasao sam za ustavni osnov i principe zakona. Koji je razlog? Razlog je potpuno jasan. To su međunarodne obaveze BiH na osnovu sporazuma, dakle ratifikovanog sporazuma u ovom parlamentu gdje su poslanici SDS-a apsolutno glasali sa Sporazum BiH sa Srpskom pravoslavnom crkvom kao i za Sporazum sa Svetom Stolicom. To je jedno od pitanja. Drugi razlog koji se odnosio na to je dakle stav Međureligijskog vijeća u BiH. Treći razlog je stav svih vjerskih zajdnica po ovom pitanju da pripadnici svih ključnih vjerskih zajednica u BiH imaju pravo na jednak broj ... neradnih dana u vrijeme vjerskih praznika. Dakle, to se odnosi i na Srpsku pravoslavnu crkvu i na Islamsku vjersku zajednicu i na Jevrejsku zajednicu, izuzev Katoličku crkvu o kojoj je ovaj princip jasno rečen u Sporazumu sa Vatikanom, dakle direktnu nadležnost međunarodne obaveze BiH. 36 Takođe, kada se govori o ovom, ne treba zaboraviti da će pripadnici srpskog naroda, dakle pravoslavne vjeroispovijesti, imati pravo na jednak broj vjerskih dana i u Federaciji BiH i u RS-u. Drugo pitanje koje se odnosi na Dan Republike u RS-u, koji je apsolutno ... ne može se zakonom o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika BiH derogirati zakon o praznicima u entitetu. I dalje, član 5. treba jasno čitati da on daje mogućnost, odmah moram reći, Dan Republike jeste državni praznik u entitetu RS. Dakle, neradni dan kao praznik, ali ne treba zaboraviti da je to i vjerski praznik za pripadnike pravoslavne vjeroispovijesti u BiH. I član 5. daje mogućnost da ove specifičnosti entiteti i Brčko Distrikt mogu na drugi način definisati. Dakle, ako mi hoćemo sada za medije da govorimo možemo na svaki mogući način reći. Možemo reći da smo protiv vjerskih praznika, evo jedni drugima to. Možemo reći ovo, ali moramo poštovati da u BiH način donošenja nekih odluka podrazumijeva ovaj ustavni osnov u kojem je rečeno ovo što sam prethodno rekao. I samo, pošto imam još svega 10 sekundi, reći ću da je ministar Sredone Nović radio apsolutno u skladu sa svojim zakonskim ovlaštenjima i pozicijom ministra koji je to obavio a nikako protiv bilo koga, niti iz RS-a, niti iz BiH. Toliko i hvala vam.
Za repliku se javila Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja zaista ne sporim da je potrebno realizovati osnovne ugovore koji su sklopljeni sa Svetom Stolicom i Srpskom pravoslavnom crkvom, međutim ugovore koje sklopi BiH obavezni su da sprovode i njihovi entiteti, tako da se ovaj problem može riješiti tim što ćemo usvojiti ove datume i u postojećim entitetskim zakonima. Znači, to se može riješiti, ako želimo, ja nemam ništa protiv, da mi ovdje usvojimo, gospodine Prodanoviću, zakon koji je pomenut, ali se mora sprovesti procedura: Narodna skupština RS-a, Parlament Federacije, Parlament Brčko Distrikta mora reći da su ovi zakoni prihvatljivi, prenose nadležnost na nivo BiH i mi fino ovdje potvrdimo. Gospodine Prodanoviću, ja ovdje ne govorim za medije. Ja iznosim i ono što je stav Vlade RS-a. U Mišljenju Vlade RS-a, koje je dostavljeno nama ovdje poslanicima iz RS-a, stoji: 'Mišljenja smo da ne postoji ustavni osnov za donošenje predmetnog zakona u ovom sadržaju, kao ni pravni osnov da se istim obavezuje entitet i Brčko Distrikt da svoje zakone o praznicima usklade sa ovim zakonom.' Tako da, gospodine Prodanoviću, molim vas da ovo pitanje riješite u okviru svoje partije i u koordinaciji sa Vladom RS-a, jer očito da postoji neko nesaglasje između vas. Hvala vam.
Za repliku se javio gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja ne znam, kolegice Pandurević, jesam li ja Vas dobro svhatio. Dakle, ovaj parlament po Vama ne bi mogao ništa usvojiti prije nego što dobije ili saglasnost ili... 37
nije uključen mikrofon
Ja sam Vas shvatio da mi moramo vidjeti šta kažu parlamenti entiteta, Brčkog itd. Pa nije valjda da je to? Dajte to pojasnite, molim Vas, ovo je dom građana.
Za repliku se javio Lazar Prodanović. Izvolite.
Odmah vam moram reći da je ministar Nović ove stavove iznio. Dakle, nisam rekao to zadnje takođe da postoji apsolutna saglasnost od strane Vlade RS-a na ovo pitanje. Drugo, mi raspravljamo o principima zakona, ne zaboravite, o principima zakona. Ako bismo mi primijenili Vaš pristup tome, mi nikada ni jedan zakon ne bismo donijeli. Ako princip, odmah vam moram reći takođe da je svaki međunarodni ugovor suprimiran državnom ili bilo kom entitetskom zakonu. Ako ne mislite tako, onda možemo se varati, onda bez veze ratifikujemo, dakle glasali smo o tome. Dakle, u ovom slučaju ja moram reći da se ne radi o nadležnosti, radi se o osnovnim ljudskim pravima pripadnika različitih vjerskih zajednica u BiH i Vaša priča o tome da Dan Republike će biti derogiran ovim zakonom nema apsolutno nikakvog pravnog osnova. Evo, toliko.
Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Sačuvaj me Bože, ja uopšte i niti mi je palo na pamet da kažem da ovaj parlament nema nadležnosti. Naprotiv, njegove nadležnosti se nalaze u Dejtonskom ustavu i mi ništa, sve što se u članu III. stav 1. nalazi... tamo gdje su nadležnosti entitetske ja nemam ništa protiv. Postoje agencije koje su formirane, koje nisu po Dejtonu i zakonima koji su ovdje donijeti, koji nisu po Dejtonu nadležnost BiH, ali koji dobro rade. Ali potrebno je, ja samo hoću da nastavimo da uspostavimo jedan princip koji će relaksirati situaciju. Ja zaista mislim da nam treba i da u ovoj zemlji moramo imati minimum međusobnog sluha i nekih zajedničkih dodirnih tačaka i da nam treba ovaj zakon. Ali ako usvojimo ovaj zakon pod ovim nazivom, ja zaista vjerujem poslanici SDS-a bi u Narodnoj skupštini glasali za ove datume, izuzev što ne bi glasali da Sveti Stefan bude vjerski praznik, jer je on praznik Republike. Deveti januar je praznik Republike, ne pod tim nazivom. Gospodine Prodanoviću, znači uopšte to nije sporno. Sve što je u članu III. stav 1. nadležnost BiH i čak ono što smatramo da će nam dobro donijeti svima, da možda treba prenijeti ovdje, i za to smo. Ono što smo možda prenijeli a ne funkcioniše, pa zašto ne vratiti entitetima. Znači, da ne bude nesporazuma, gospodine Belkiću. 38 Gospodine Prodanoviću, hajte Vi meni molim vas objasnite, članom 5. su entiteti obavezani da usklade svoje zakone. I, onda će nam Devetog januara biti i vjerski praznik i praznik Republike, je li tako?
nije uključen mikrofon
Znači, imamo pravo. Imaćemo ga na dva mjesta. Da li je to papazjanija pomalo, gospodine Prodanoviću. I ja Vam zaista opet kažem, gospodine Prodanoviću, to je ovo što ja pričam. Nije valjda da ja trebam, pored poslanika SNSD-a koji imaju vladu, trebam ja ovdje da branim stavove Vlade RS-a.
Repliku ima Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Prvo, kolegice Pandurević, Vi ste rekli da ovde nije ispoštovana procedura, a onda ste rekli da nisu konsultovani entiteti, Bračko Distrikt itd. i kolega Belkić Vas je upozorio samo na proceduru usvajanja državnih zakona. A drugo, evo jedna konstatacija, ja sam mislila, kako sam pročitala u novinama, i to baš „Nezavisnim“, da SNSD i SDS imaju neki sporazum o zajedničkom djelovanju na državnom nivou.
Kolega Prodanoviću, već ste imali dvije replike. Meni je žao zaista. Repliku ima Borislav Bojić. Izvolite.
Pa vidite, uvažena kolegice, kada je u pitanju sporazum ili nesporazumi SNSD-a i SDS-a, to će biti predmet rasprave naših političkih partija, nemojte Vi o tome da brinete. Dakle, mi ćemo se sporazumijevati oko ključnih pitanja koja su od interesa za RS i za srpski narod. I mi smo demokratske partije. Pomalo je i SNSD demokratska partija, znate. Doći će on na nivo SDS-a, ali mi imamo i svoju vrstu pristupa. Mi smo daleko demokratskija partija nego što vi mislite. Dakle, mi smo to uostalom pokazali, gospodine Džaferoviću, nemoj da se čudite, kada je u pitanju SDS, mi smo zaista pokazali širinu kada je u pitanju ta naša demokratičnost. No, kada je u pitanju ovaj sam zakonski propis, zaista je nespretno definisan ovaj član 5. ili pogrešno definisan, i tu bi trebalo napraviti određenu vrstu intervencije u smislu nalogodavanja Parlamentarne skupštine BiH u smislu naloga da entitet RS ili bilo ko drugi u svom zakonu je obavezan da postupi onako kako to kaže Parlamentarna skupština. Nadležnost entiteta je donošenje zakona o praznicima, i tu nadležnost im nema pravo niko uzimati. Ovo treba vjerovatno drugačije definisati pa ćemo se bolje vjerovatno razumjeti. 39 A što se tiče naših sporazuma, nemojte vi da brinete, mi smo se jako dobro razumjeli. A tamo gdje se mi ne razumijevamo, moram vam reći da sam ja mnogo štošta govorio u vezi sa radom SNSD-a, ali to ostavite nama u RS-u. Kada je u pitanju ovde pitanje naših, prije svega, nastupa ovde u Parlamentarnoj skupštini BiH, mi tačno znamo šta hoćemo. Hoćemo prije svega poziciju RS-a u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom, i to je suština sporazuma nas iz SDS-a i SNSD-a. Nema potrebe da vam obrazlažem ostale sastavne dijelove, pošto vi to bolje znate sigurno nego ja, jer vi to redovno čitate, kao što i ja naravno čitam, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Gospodin ima riječ i nemojte s mjesta.
kao što i ja naravno čitam daleko pomnije i preciznije mnoge druge sporazume koji se pojavljuju ovdje na prostorima BiH i u drugom entitetu. Sigurno daleko veću pažnju posvećujemo tim sporazumima ali ovaj naš sporazum je, ja vas uvjeravam, jako dobar. Hvala vam lijepo.
Replika, Milorad Živković.
Zahvaljujem. Naime, nije jačina u demokratiji onoliko koliko kažemo da smo demokratični nego onoliko koliko dobijemo potvrdu od biračkog tijela na izborima o tome koliko smo demokratični. A u kontinuitetu, na žalost nekih stranaka, SNSD dobija svaki put sve više i više potvrde o tome. Međutim, problem vjerskih praznika ili neradnih dana: vjerskim praznicima je ovde u institucijama, zajedničkim institucijama BiH veliki problem. Znate, ljudi se ovdje u kancelarijama gledaju poprijeko zato što neko ide a drugi ne idu za te vjerske praznike ili neradne dane. Moramo naći rješenje za to, bilo da je to zakon ili da pričamo o tome. Nekad pogriješe ljudi kada pričaju o ustavnom osnovu, ne razmišljajući o opštoj potrebi da se to napravi. Istovremeno, gospodin Magazinović nije tu, ali evo predsjedavajući ispred iste partije je tu pa ću reći da kada nemate principijelne stavove onda ste u velikom problemu i onda nekoga drugoga pokušavate da optužite ili da mu spočitavate da jedini razlog podrške ovoga zakona, ili onoga prethodnog koji je dolazio od Savjeta ministara, ticao se zakona o praznicima BiH, samo da bi ovaj koji je trenutno po vašem tumačenju na snazi bio maknut na stranu. Međutim, tu je problem u principijelnom prihvatanju da postoje zakoni i prije toga. Kao što je Zakon o zabrani nošenja feredže, pa se te žene ne hapse ovde u BiH. Jer jedan zakon, znate, ću prihvatiti da se sprovodi jer mi odgovara, a drugi zakon koji je po istom tom osnovu na snazi ili trebao bi biti na snazi: njega neću da provodim. Znači, ako kolege iz SDP-a žele da spočitavaju o tome da mi želimo da zamijenimo bilo kakav zakon ovde da bi se ovaj stavio na stranu, moraju onda da kažu zašto nisu principijelni u svojim stavovima i za ostale zakone. 40 Hvala. Za diskusiju se javio predsjedavajući, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ja bih prvo podsjetio da na dnevnom redu raspravljamo o Prijedlogu zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u BiH i na dnevnom redu nije razmatranje Dejtonskog mirovnog sporazuma, Ustava BiH, nije na dnevnom redu razmatranje ustavnog uređenja itd. Ako ćemo o tome raspravljati, onda ćemo napraviti posebnu tematsku sjednicu na tu temu. Ja, za razliku od nekih drugih kolega, nemam nikakvih iluzija da će neko iz neke stranke na ovoj sjednici danas ubijediti nekoga iz druge stranke da promijeni stavove koje imaju o nekim stvarima kada je riječ o ovoj problematici. Ovo jeste očigledno osjetljivo pitanje i jasno nam je svima da odgovor na ovo pitanje nećemo postići dok ne napravimo i ozbiljne razgovore o ovome a onda i ozbiljan prijedlog jednog ovakvog zakona. Što se tiče poslanika SDP-a, tu mogu jasno da potvrdim da su ti stavovi bili u kontinuitetu do kraja dosljedni, konzistentni i principijelni. I s tim stavovima i danas nastupamo na ovoj sjednici Predstavničkog doma. Ja moram reći da ne trebamo ići u takve diskusije pa da čak dovodimo u pitanje i ono šta su ustavne odredbe u ovoj zemlji. Ustav BiH vrlo jasno garantuje ravnopravnost svih građana i naroda. Sastavni dio ovog Ustava su i međunarodne konvencije. I ovo o čemu mi danas razgovaramo, to treba radi ljudi reći, da usvojili ili ne usvojili ovaj zakon to neće apsolutno ugroziti prava ni jednog čovjeka u ovoj zemlji, pogotovo ne onih koji vjeruju. Oni će i dalje imati priliku da potpuno uživaju sva svoja prava u skladu sa Ustavom ove zemlje i obilježavanje vjerskih praznika će se naravno nastaviti i ako ne prođe ovakav zakon. A danas nije rasprava o tome koja su prava ateista, teista, agnostika itd. Dakle, danas je jedan prijedlog koji nije usaglašen do kraja ni među svim članovima Vijeća ministara a evo došao je na sjednicu Doma. Ja želim reći svoje lično mišljenje da ovoj državi treba zakon o praznicima. U okviru tog zakona o praznicima treba regulisati i ovo pitanje. Mislim da BiH treba zakon o praznicima koji će uvažiti državnost BiH, zakon o praznicima koji će uvažiti član I. Ustava BiH. Mi smo u prethodne četiri godine u prošlom mandatu imali dva prijedloga zakona o praznicima. Jedan, Prijedlog zakona o praznicima Vijeća ministara i drugi prijedlog koji sam i ja, u ime Kluba SDP-a, podnio. Iako je ovaj drugi prijedlog dobio više glasova, ni jedan ni drugi prijedlog nisu dobili potrebnu većinu, ali smatram da diskusiju na ovu temu treba itekako nastaviti, prije svega, zbog toga što smatram da je neodrživa praksa da još uvijek država BiH nema državni zakon o praznicima. I pri tome, kada govorimo o praznicima u BiH, nikada ne trebamo smetnuti s uma činjenicu da je prema Ustavu BiH, prema Ustavu i jednog i drugog entiteta, vrlo jasno zapisano da su potpuno ravnopravni i Srbi i Hrvati i Bošnjaci i ostali. U skladu s tim ustavnim odredbama treba napraviti takav državni zakon i takve entitetske zakone tako da se svaki stanovnik RS-a i Federacije, i ove države u 41 cjelini, osjeća potpuno ravnopravnim i da ima praznike koje želi obilježavati. Nažalost, trenutno takva praksa nije. Osim čitavog niza drugih primjedbi na ovaj zakon, moram reći da je došlo do grešaka čak i u razlozima za donošenje ovog zakona, odnosno u obrazloženju tih razloga. Pa ima nekih odrebi kao što je u drugom stavu tog obrazloženja: 'Na nivou Federacije BiH ... nije donesen zakon o praznicima, ali je na snazi preuzeti Zakon o praznicima SFRJ.' Ja bih pozvao Vijeće ministara da kada prave ove razloge za donošenje zakona, barem, da uvažavaju neke elementarne činjenice koje su takve kakve jesu. Zahvaljujem. Za repliku se javio Borislav Bojić. Izvolite.
Dakle, ja se apsolutno slažem u jednom dijelu u kome vi kažete da je neophodno provesti određene međunarodne sporazume itd. Mi nemamo ništa protiv toga. Dakle, suština je člana 5. u kome Parlamentarna skupština daje obavezu entitetima što, po nama, može postati praksa kod drugih zakona. Inače, miješanje ta dva nivoa vlasti, pa ne može, ni entiteti ne mogu lokalnim zajednicama da određuju obaveze. Naravno, mogu da donose zakone koji će se primjenjivati na tom prostoru. Ovakva vrsta prakse je neprihvatljiva. Što ste više obrazlagali i što ste više diskutovali, ja sam sve više uvjerenja da ovo nije dobro. Prema tome, možda bi bilo bolje da ste manje diskutovali, ja bih vjerovatno bio daleko uvjerljiviji da je ovo rješenje napravljeno u skladu sa potrebama u RS-u. Još jednom vas napominjem da postoji Sekretarijat za zakonodavstvo u RS-u, ja bar to znam, i znam da on obavlja poslove i obezbjeđuje usaglašenost zakona i drugih propisa i opštih akata sa Ustavom i pravnim sistemom. I u tom Sekretarijatu su meni kazali da ovaj zakon nije nešto što je predmet usvajanja na nivou Parlamentarne skupštine. Stoga ja mislim da je moguće donijeti ovaj zakon, treba uložiti nešto dodatnih napora u smislu koordinacije, usaglašavanja sa entitetima koji imaju svoja prava, posebno kada je u pitanju pravo donošenja ovog zakona. Sama rješenja nisu nešto što je za nas sporno. Za nas je sporan član 5. – obaveznost entiteta i Brčko Distrikta da svoje zakone o praznicima usklade sa ovim zakonom. Dakle, to je nešto što može postati praksa kod drugih zakona. To je za nas problematično. Ova preformulacija bi nas zadovoljila i mi bismo, dakle, drugi dio sadržaja mogli da prihvatimo. Ovde je ključni problem kada je u pitanju naš zahtjev. Mislim da smo se sada razumjeli.
Repliku ima predsjedavajući, uvaženi poslanik Denis Bećirović.
Ja želim podsjetiti na ono što sam rekao na početku svog izlaganja, a to je da zaista nemam iluziju da ću bilo koga ubijediti da promijeni mišljenje na ovoj sjednici po ovom pitanju. Međutim, želim još jednom, da ne bude nikakve dileme, ponoviti šta je moja suštinska poruka. A to je da ovaj zakon nije adekvatan zakon, da BiH treba državni zakon. I druga suštinska poruka je da u Federaciji BiH ali i u RS- u, dakle i u entitetima je vrlo jasno da su potpuno ravnopravni i Srbi i Hrvati i Bošnjaci. Ja samo na bazi te ustavne odredbe želim reći da treba napraviti takva rješenja, i kada je riječ o praznicima, da se i Bošnjaci i Srbi i Hrvati mogu prepoznati i u jednom i u drugom entitetu kada je riječ o praznicima. Vi, kolega Bojiću, jako dobro znate koji su praznici u entitetu iz kojeg Vi dolazite i Vama je potpuno jasno da prema 42 tom zakonu u entitetu tu nema ni jednog praznika u kojem se mogu prepoznati druga dva konstitutivna naroda. Ako ima, ja Vas molim da kažete koji je to praznik, ali Vama je jasno da taj zakon nije podržan od svih naroda. I moja suštinska poruka, dakle da ne širimo previše diskusiju, jeste da trebamo imati i državni zakon, da entitetski zakoni trebaju biti usklađeni sa zakonom države BiH i da pri tome svi narodi potpuno se osjećaju ravnopravnim. Za repliku se javio Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine Bojiću, meni zaista nije jasno iz čega Vi crpite argumentaciju kada govorite o tome da se u zakonu kojeg donosi Parlamentarna skupština BiH ne može dati obaveza nižim nivoima vlasti da usklade svoje zakone koji se tiču te oblasti. Mislim, to je tako normalno. Pazite, čitav sistem funkcionira na tome. To je duh pa ako hoćete i slovo Ustava BiH. I ja ću Vam samo, masa je odredbi koje govore o tome, ali recimo ja ću vam pročitati samo jednu odredbu koja se tiče nadležnosti Ustavnog suda BiH da je on nadležan po svakom pitanju da li je bilo koja odredba Ustava ili zakona jednog entiteta u skladu sa ovim Ustavom. Dakle, nema pravnog sistema BiH ukoliko nema norme koja će obavezati niže nivoe da usklade svoje propise sa propisom BiH. I, ako Vi se zalažete da toga nema, Vi se onda zalažete da ne postoji pravni sistem BiH, Vi se onda zalažete za nešto što ja ne znam kako to čovjek može definirati i kuda to sve skupa može da odvede. Ja vam savjetujem stanite malo, mi radimo već od Dejtona, koliko, 16-17 godina, dakle pustite to. Toliko, hvala vam.
Replika, Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Replika je na Vaše izlaganje, odnosno na Vašu repliku. U RS-u postoji Zakon o praznicima RS-a tako što je podijeljen. Praznici u RS-u praznuju se: Nova godina, Dan Republike, Međunarodni praznik rada, Dan pobjede nad fašizmom, Dan ustanka, Dan uspostave Opšteg kolektivnog ugovora. Praznici, da ne čitam, imaju jedan dan ukoliko su nedjelje. Praznici u RS-u kao vjerski praznici su: pravoslavni Božić, katolički Božić, Kurban-bajram, pravoslavni Veliki petak, pravoslavni Vaskrs, katolički Veliki petak, katolički Uskrs i Ramazanski bajram. Na ovo je bilo stavljeno i Ustavnom sudu pitanje povrede vitalnog nacionalnog interesa. Ustavni sud je ocijenio da nije bilo povrede vitalnog nacionalnog interesa, što znači da u RS-u postoji zakon kojim su definisani neradni dani i oni koji su od interesa za Republiku i oni koji su vjerski. I ako dozvolite da samo još kažem nekoliko riječi. Mislim da ukoliko dođe do usvajanja ovog zakona, ja se isto slažem sa ovim članom 5. koji treba definisati. Ne možemo mi nalagati da drugi usklade zakon ako je to ustavna, zakon entiteta u odnosu na zakon koje mi ovdje donesemo, ukoliko je to ustavna kategorija na nivou RS-a. I ako dođe do usvajanja, onda bi trebalo i reagovati na takav način što Sveti Stefan je vjerski praznik, a Dan Republike, dan građana republike BiH i svih koji u njoj žive, RS-a, izvinjavam se. 43
Zahvaljujem. Repliku ima prvi zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Ma ne znam da li je replika ili je poslovnička inicijativa, ali bilo bi veoma praktično i pragmatično da poslanici kada diskutuju daju i mišljenje da li ovaj zakon može da bude u prvom čitanju usvojen i da li može da se sa amandmanima popravi, Jer onda ćemo znati kakva je sudbina zakona i da li uopšte možemo ići dalje. Znači, stav SNSD-a je da zakon može amandmanski da se popravi i da bude usvojen na način na koji je to prihvatljivo i poslanicima iz RS-a i Federacije i svima u BiH. Dajte, molim vas, osim toga što dajete zamjerke i primjedbe, recite da li je moguće sa amandmanima taj zakon popraviti da ovde znamo načisto kako možemo da ga radimo. Hvala.
Za riječ se javio Mato Franjičević. Izvolite.
Pa, imam lagani dojam da je previše digresija kod ove rasprave o ovom zakonu, što je možda i s obzirom na materiju moglo biti i očekivano, ali želim reći sljedeće. S obzirom da sam ja u Ustavnopravnom povjerenstvu bio jedan od onih koji su podržali principe ovog zakona, riječ je o zakonu u prvom čitanju, želim reći da sam to uradio zbog toga što mislim da je potrebno regulirati na ovaj način ovu materiju. Nadam se da nikome nije sporna činjenica ... da vjerski blagdani naprosto postoje. Mi ovim zakonom ne definiramo vjerske blagdane. Mi ovim zakonom prihvaćamo tu činjenicu postojanja vjerskih blagdana i definiramo svoj odnos spram te činjenice na način da predviđamo da određeni vjerski blagdani budu neradni dani za pripadnike određenih vjerskih ili tih vjerskih zajednica. Moram reći da mi je potpuno neprihvatljiva argumentacija koja se izvlači kada je riječ o ovom zakonu, protiv njega, na način da se argumenti crpe potpuno izvan samog zakona ili potpuno izvan same ove materije. Čista je opstrukcija, naime, uvjetovati ovaj zakon, usvajanje ovog zakona, a ponavljam još jednom, vjerski blagdani su činjenica i oni postoje. Prihvaćanjem ili usvajanjem nekog drugog zakona, to je potpuno neprihvatljivo, i ja ne znam gdje će nas odvesti takav princip ukoliko se on u potpunosti instalira i da mu se dovoljno prostora da se razvije. Druga stvar zašto sam bio na sjednici Ustavnopravnog povjerenstva za principe ovog zakona leži u činjenici da je ovaj zakon dijelom rezultat ili potreba za njegovim usvajanjem proistječe iz određenih međunarodnih sporazuma, međunarodnih ugovora koje je potpisala BiH. Ovdje su kolege već navodile, spominjale su Sporazum sa Svetom Stolicom i Sporazum sa Srpskom pravoslavnom crkvom. S obzirom da ti međunarodni sporazumu doista postoje i da se njima predviđa usvajanje ili zakonsko reguliranje ove materije, mislim da je potrebno usvojiti jedan ovakav zakon. Mislim da neusvajanjem zakona i iz ove optike, dakle iz optike ovih međunarodnih sporazuma i inače međunarodnih sporazuma koje BiH je potpisala sa drugim državama ili s drugim međunarodnim institucijama, da se šalje vrlo ružna poruka da smo mi u BiH spremni selektivno pristupati međunarodnim 44 sporazumima i međunarodnim obvezama koje smo preuzeli potpisivanjem određenih međunarodnih sporazuma i takva poruka o našoj spremnosti da budemo selektivni prema obvezama koje proistječu iz određenih međunarodnih sporazuma koje smo prihvatili nije najbolja preporuka na onom putu za koji smo se verbalno, retorički, svi opredijelili, a to je put prema EU i sličnim međunarodnim asocijacijama. I na koncu još jednom treba podsjetiti da je riječ o zakonu u prvom čitanju i slažem se s kolegom Živkovićem da se to naprosto nedovoljno naglasilo u dosadašnjim raspravama. I meni je recimo naziv zakona problematičan, ali mislim da se on jednostavno da ispraviti nekim amandmanom kada dođemo u tu fazu i taj takav amandman sa novim nazivom zakona vjerujem da neće nikome biti sporan. Zahvaljujem.
Za repliku se javio Saša Magazinović. Izvolite.
Kratka replika na izlaganje kolege Franjičevića, odnosno na dio izlaganja gdje on govori o selektivnom odabiru međunarodnih sporazuma koje ćemo poštovati, odnosno implementirati. Apsolutno se ne radi o tome i u dosadašnjoj diskusiji niko, nijedan zastupnik nije rekao da je bilo ko protiv provedbe bilo kojeg međunarodnog sporazuma. Mi ovdje diskutujemo o načinu na koji ćemo implementirati odredbe konkretnog sporazuma, odnosno sporazuma, množina, i razgovaramo o tome da li je ovo najbolji način za tu implementaciju. I dozvolite da imamo različita mišljenja, a o selektivnom odabiru međunarodnih sporazuma koje ćemo poštovati zaista nema govora.
Za diskusiju se javlja Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, dobro je da se dogodio ovaj zakon da pokažemo koliko smo neprincipijelni i koliko u stvari zahtijevamo samo ono što je maksimalno moguće da izvučemo za svoju političku partiju. Dakle, osvrćem se prvenstveno na stavove bošnjačkih političkih partija SDA i SDP-a koji smatraju da jedino rješenje je da se donese zakon na nivou BiH, a pri tom dobro znaju da nema tog zakona o praznicima koji bismo mogli donijeti, da nema tog političkog dogovora šta ćemo zajednički slaviti, a čega ćemo se sjećati sa pijatetom i da automatski 16 godina poslije rata ako ne postoji mogućnost takvog dogovora o kakvom zakonu o praznicima, kao generalno na nivou BiH, možete da govorite. Vidjeli smo, i to je nekoliko puta rečeno, BiH nema praznik, Federacija takođe nema praznik, mada je predsjedavajući pokušao sad da nešto kao ima. Ona koristi rješenja bivše Jugoslavije. RS ima praznike i ja uopšte ne znam šta će joj ovo. Imamo praznik, šta će nam uopšte taj zakon? 45 Bilo bi jako dobro kad bi se u ovoj zemlji moglo dogovoriti bilo šta, pa evo da smo pokazali volju da se možemo dogovarati da jedan korak, a ministar Nović, kao čovjek koji jako vodi računa, ima potreban senzibilitet prema svima, ko god ga zna ne može reći da je on čovjek koji ne osjeća problem drugih, da je on sigurno mnogo sati proveo razmišljajući je li bilo kojim članom povrijedio nekog od drugih naroda. I sigurna sam da on kao čovjek to nije uradio. On je ovaj zakon vidio da nema šanse da se donese generalni, i hajde da probamo da riješimo ovaj jedan mali iskorak, to je korak po korak. I znate kome treba ovaj zakon? Treba zaposlenima u institucijama BiH. Jel' znate kakvo je stanje sada? Predstavnici srpskog naroda slave praznike vjerske Bošnjaka i Hrvata i zavisi od toga kakva je institucija, tako od slučaja do slučaja. Ovaj zakon njima treba. Pričali su mi neki tu koji su me susretali kad se pominje taj zakon, kaže uzimali smo dane slobodne od godišnjeg odmora da bismo mogli da praznujemo praznik RS-a, odnosno vjerski praznik pravoslavnog naroda. Dakle, molim vas, zar vi sad ovim zakonom, rušenjem njega, te ljude ostavljate u poziciji da i dalje tako bude. Ja hoću da razumijem da je nekom ovdje stalo da tako ostane. A imali smo obavezu da imamo dovoljno senzibiliteta da riješimo taj problem i da pokušamo na ovom malom problemu da riješimo jedan dogovor. Ako ovo ne uspijemo dogovoriti, više nemam zaista nikakvih iluzija da bilo koji ozbiljniji zakon će se u ovoj sali izglasati. Ja nemam nikakvu obavezu. Dakle, sad vam ponovo ponavljam, RS ima Zakon o praznicima i apsolutno joj je nepotreban ovaj zakon. Ali imamo osjećaj za ove ljude koji ovdje rade. Vi? Trebalo bi da imate i vi kao i ostale kolege. Za mnogo krupnije stvari, mnogo sitnije stvari u ovoj zemlji se ne može dogovoriti, a kamoli za zakon o praznicima. Preživjećemo i ovo. I uopšte mi nije jasno zašto srpski predstavnici treba da štite ovaj zakon? Evo, uzimajući sve u obzir, naročito tu opasnost koja slijedi iz člana 5., ma koje usaglašavanje, pa nema šanse da bude usaglašavanje. Sveti Stefan će ostati Dan RS-a, i to, nema te sile koja bi to mogla da promijeni. Nema tog usaglašavanja koje bi moglo da nametne ovaj zakon. Dakle, očekujem da dobijem, sad iz ovog što sam do sad vidjela vidim isključiv stav Bošnjaka da ne podržavaju zakon. E ja sad kažem ovdje – bez obzira što je predloženo od predstavnika srpskog naroda, znači od srpskog ministra – predlažem da ga ne podržimo, jer onda ćemo ugoditi našim kolegama Bošnjacima i pokazaćemo jedan iskorak, ništa nećemo riješiti, a evo napravićemo jedan džentlmenski sporazum, pa evo možda je to rješenje.
Za repliku se javio gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Pa gospodine predsjedavajući, ja sam Mešić, ali to ćeš ti naučiti, mlad si ti. Dakle, ja ispravljam dva kriva navoda gospođe Majkić. Prvi je tvrdnja da nećemo da donesemo zakon o praznicima. Ja Vam eksplicitno kažem – hoćemo da donesemo zakon o praznicima, i tu nema nikakve dileme. Drugi krivi navod koji bezbroj puta ponavljate i kažete da je bošnjačka partija SDP. SDP nije bošnjačka partija, ona je bošnjačka, srpska, hrvatska, ostalih i svih građana BiH. 46
Zahvaljujem poslaniku Mirsadu Mešiću. Za riječ se javlja Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Kolegice i kolege, sve vas pozdravljam. Ja bih imala jednu suštinsku primjedbu na samo ime zakona. Kaže se 'Zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika BiH'. Mislim da ovdje nije dobra formulacija uopšte samog imena ovog zakona. Trebalo bi, po mom, da stoji 'Zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika naroda BiH'. To bi mi bilo suštinski logičnije. S druge strane, ovom prilikom želim da malo repliciram gospodinu Bećiroviću na njegovu diskusiju od maloprije. Ovdje moramo da jasno razgraničimo nešto, upleli smo se u jednu pravnu, kako bih rekla, problematiku gdje će nam trebati stručna pravna pomoć. Jer drugo su, gospodo, vjerski praznici naroda, je li, a drugo su praznici države BiH. Moramo razlučiti dvije stvari. Radi se znači o vjerskim praznicima naroda kao jednom terminu, odnosno pravnom, je li, kako bih rekla, slučaju, i u drugom slučaju radi se o državnim praznicima BiH. To bi onda u tom slučaju mogli biti državni praznici BiH i morao bi biti suštinski drugi prijedlog zakona. A kada se radi o ovome, znači pitanju vjerskih praznika, ne možemo reći BiH. Šta to znači vjerskih praznika BiH? Eventualno vjerskih praznika naroda BiH. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, samo da kažem, dakle ja smatram da ja ću kao član Ustavnopravne komisije i poslanik SNSD-a glasati protiv negativnog stava Ustavnopravne komisije, jer je to jedini način da amandmanima i u amandmanskoj fazi, dakle, mogućnost da se ponovo vrati ovo mišljenje na Ustavnopravnu komisiju, da pokušamo popraviti nedostatke u ovom zakonu. Mi takođe smatramo da je neophodno da se zove 'Zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u BiH', dakle da bi se na taj način definisao. I takođe, smatram da bi bilo neophodno, mi ćemo svakako dati amandman na član 5. koji će dosta jasnije precizirati ovu dilemu u određenom smislu koja kod nekih se pojavljuje, iako sam uvjeren da on ... samim svojim primjedbama ... nema nikakvog pravnog osnova. Dakle, ovdje se radi o definisanju prava na korištenje neradnih dana u vrijeme vjerskih praznika pripadnika katoličke, pravoslavne, islamske i jevrejske vjeroispovijesti na području BiH, da on ne ulazi u problematiku Zakona o praznicima u RS-u, da se ničim ne dovodi u pitanje Dan Republike u entitetu RS. 47 Drugo pitanje koje smatram da bi bilo takođe jako značajno, da bismo definisanjem doveli sve zaposlene u institucijama BiH u jednaka prava jer sada imamo potpuno nelogičnu situaciju. I takođe pripadnike, evo sad ću reći, pravoslavne vjeroispovijesti na području Federacije BiH, što mislim da je takođe značajno. Dakle, svi bi bili ravnopravni u BiH kada je u pitanju ovaj segment. Kada je u pitanju ova druga dilema koja se upućuje od strane drugih uvaženih kolega iz političkih partija, ona se odnosi na zakon o praznicima. Ova rasprava pokazala je da je nemoguće maksimalistički zahtjev bilo koga u bilo kom smislu u cilju definisanja, zakonskog definisanja, evo kad govorimo i o zakonu o praznicima. Ali smatram da mi sada, kad i o ovim razlikama raspravljamo, kad je u pitanju zakon o praznicima, u BiH imamo više od 50% saglasnosti o određenim datumima. Trebalo bi, kad imamo dakle zajednički stav svi u tome, trebali bismo makar napraviti korak da o nespornim pitanjima postignemo saglasnost. Kada će biti rasprava o nečemu drugom, ako se stvori ambijent, to je sasvim druga priča. Htio sam reći, ovdje se pominjao ministar Nović. Ja sam prethodni saziv bio četiri godine u komisijama koje su raspravljale o prijedlozima zakonskih projekata i zakona koji su bili iz nadležnosti Ministarstva civilnih poslova. Želim da vam kažem da je to nekorektan stav koji se prema ministru Noviću odnosi. Ministar Nović, nikada se nije desilo da nije ispratio svaki prijedlog i najmanjeg zakona, uslovno rečeno, ako se može govoriti o najmanjem zakonu, do kraja, do druge faze, dakle u amandmanskoj fazi, i da je rasprava bila o svemu, da je odgovorno, korektno i profesionalno obavljao tu svoju dužnost. U tom smislu, kada govorimo i o ovom prijedlogu zakona, ovo je priča različitih političkih manipulacija da li je ovo ili ono, nepotrebno je da vas uvjeravam u odgovornost koju je on u tom smislu preuzeo. I takođe njegovu odgovornost kao politički imenovanog ministra na tu poziciju ispred SNSD-a, odnosno iz RS-a u Savjetu ministara, tako da nemam apsolutno nikakve dileme da razmišljam da li ovo što je on nabrojao i što su argumenti bili da ne budu sasvim dovoljni, da mi glasamo protiv negativnog Izvještaja Komisije da bi Komisija ponovno ovo razmatrala. No, i ako propadne danas, to nikakvo nije čudo, pričali smo o nekim pitanjima o kojima ćemo opet, siguran sam, raspravljati za godinu, dvije ili za šest mjeseci. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Božo Ljubić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, ja smatram da u odnosu na ovaj zakon postoji mnogo više razloga da ga podržimo u ovom prvom čitanju nego protiv. Istina je da ovaj prijedlog ne rješava čitavu problematiku, pogotovo ne problematiku državnih blagdana u BiH i očito je da se mi u ovom momentu oko toga ne možemo dogovoriti i koliko dugo će taj period trajati to u ovom momentu ne može niko znati. Međutim, razlog zbog čega mislim da treba podržati u prvom čitanju ovaj zakon je da on uređuje dio onoga što će biti dio blagdana ove BiH. Sljedeći razlog je taj što je ova problematika već uređena u dijelu BiH – u RS-u, u Distriktu Brčko, a u Federaciji BiH na snazi je, koliko sam mogao vidjeti, zakon iz '73. godine bivše 48 države. Ja ne vidim da je za bilo koga ovdje, ko danas sjedi u Parlamentu 2011. godine ..., a dolazi iz Federacije BiH, prihvatljiviji zakon iz SFRJ iz '73. godine nego ovaj prijedlog koji je utvrdilo Vijeće ministara, čiji zastupnici i danas imaju većinu u ovom parlamentu. Prema tome, ta činjenica da ga je utvrdilo i Vijeće ministara, također je meni argument za. S druge strane, sljedeći razlog za je što mi na ovaj način poštujemo međudržavni sporazum koji je potpisala BiH sa Svetom Stolicom i također sporazum koji je, kao što znamo, potpisan sa Srpskom pravoslavnom crkvom. Na kraju krajeva i Ustavnopravno povjerenstvo je dalo pozitivno mišljenje o usklađenosti zakona sa Ustavom i pravnim sustavom, dok naravno nije dala pozitivno mišljenje o principima, ako sam u pravu, gospodine Džaferoviću. Prema tome, ima puno više razloga za da podržimo ovaj zakon, nego da ga ne podržimo, uz naravno ogradu da on ne rješava sva pitanja koja su iz domena neradnih dana u BiH. Ono što ovdje i što sam ja i na Ustavnopravnom povjerenstvu naveo kao mogući problem eventualne diskriminacije nevjerujućih u korištenju slobodnih dana može se također riješiti u amandmanskoj fazi na način da osobe koje ne vjeruju, koje ne slave ni jedan od blagdana ove četiri konfesije koje su ovdje navedene, imaju pravo u godini dana na isti broj slobodnih dana. I mislim da ovaj zakon treba danas dobiti podršku u ovoj prvoj fazi, a onda kroz amandmansku fazu, eventualno, napraviti potrebite dorade. Hvala lijepo.
Ja ponovo želim reći da potpuno sam svjestan da danas niko ovdje neće nikoga ubijediti. Svi su ponovili manje-više ono šta smo znali i prije ove sjednice. Međutim, kolegi Ljubiću želim reći da se ne obilježava nikakav zakon SFRJ iz 1973. godine. U Federaciji se obilježava, to sigurno znam, 25. novembar kao Dan državnosti kada su antifašisti Srbi, Hrvati, Bošnjaci i ostali udarili temelje novovjekovne državnosti BiH. I drugi datum koji se obilježava je Dan nezavisnosti. Da nije bilo, kolega Ljubiću, ta dva datuma, ni Vi ni ja danas ne bi sjedili u državnom parlamentu, uvrh glave ovo bi bio neki pokrajinski parlament. Replika, Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kad ćemo mi donijeti zakon o radnim danima? Dakle, evo vam najbolje situacije da i ono što je dosad toliko zakomplikovano da sad još maksimalno iskomplikujemo i da nema kraja ovome. Ovaj zakon, govorile su kolege neke, i nije njima replika, replika je Vama što sa vjerskim praznicima miješate ovo što je ZAVNOBiH nekad donio, ne znam ni ja ko. Dakle, nisu oni vjerski bili, oni, niko nije tada vjerovao u Boga i oni nisu donosili nikakve tada zakone, ni u ime vjernika ni u ime ovih, nego su u ime sebe donosili. Ali dobro. Dakle, Vama ta replika ... 49 Ali ja vama kažem, dokle će biti ovi zakoni u proceduri oko kojih se nikada ne možemo dogovoriti i komplikujemo situaciju. Kad će jednom biti zakon da ovaj narod počne bolje da živi? I ovaj zakon, znate kome odgovara? Samo zaposlenima u institucijama BiH. E tu ćete vidjeti 100%-tno poštovanje. Ali onda idemo sad u drugu krajnost. Nismo imali popis, hoćemo građansku državu da se ne bi nacionalno izjašnjavali i da ne bi jezik. A kad treba vjerski, svi smo onda Bošnjaci kad je Bajram, svi napuštamo institucije BiH, ne možeš nikog naći ovdje. Kad je pravoslavni praznik, Srbi još stidljivo, jer nema zakona na nivou BiH o poštovanju praznika pa da mu onaj ne bi kolega iz kancelarije naručio džabe kafu, vidio da ga nema, njega stid. Za Hrvate baš i ne znam, da iskreno kažem, ali i oni su u istoj toj situaciji kao i ovi Srbi moji nesretni. Kad kažem moji, moji su svi, evo da ja ne pravim selekciju. Ali mislim na ovo poštovanje ovih praznika. Dakle, gospodo draga, vjerujem u Boga, ne vjerujem ni u kakve ljude koji donose ovakve – nemoj da slučajno nekom na um padne da aluziju pravim bilo kakvu na Sredoja Novića, ovo je dobro – ali imamo prečih milion stvari da ovo regulišemo, ljudi. Kažem vam maloprije to, smijite se koliko hoćete, da donesemo zakon da radi neko nešto ovdje. Ne mi, nego da omogućimo narodu da bolje živi, da radi, i onda će mu ovako biti kad slavi Bajram sa punim tanjirom, kad slavi Vaskrs a ima tamo prepunu trpezu, kad, ne znam, za Božić okreće prase ili jagnje. Molim vas lijepo. I dajte jednom i vi u Kolegiju kad ove imamo tačke dnevnog reda, kad znate vi u startu da nema dogovora i da nije moguće, da ne komplikujemo dalje i da ne bude, moj uvaženi kolega kojeg poštujem, iz one tačke, ali to je dobra digresija. Čudi me da još nije neko udruženje bilo slavuja, ali ne zna niko pjevat ko ja pa ne mogu praviti jato, sam bi bio pojedinac. Zato nemojte ni ovo pojedinačno da rješavamo, jer ovde nemoguće je postići kompromis. Nek slavi kako ko hoće, poštujem, rekao sam milion puta, pravog vjernika Bošnjaka, pravog Srbina vjernika, pravog Hrvata, pravog Jevreja, Roma, sve. A onda postavljam pitanje ko je pravi a ko je nepravi. Pa ko god želi nek bude pravi. I hajmo svi biti pravi da poštujemo tuđe i da naravno onda i oni drugi poštuju naše. Samo tako će biti svaki praznik moguć. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Jovičiću. Ja sam ubijeđen da Vi znate da mi u Kolegiju moramo staviti na dnevni red sve ono što dolazi od ovlaštenih predlagača. Hvala. Gospodin Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Replika se odnosi, uvaženi predsjedatelju, na Vašu konstataciju da u Federaciji postoje, Vi ste naveli, koja dva blagdana koja se obilježavaju. To je točno, međutim također ne treba smetnuti s uma da njihovo obilježavanje nije rezultat zakonski regulirane te oblasti u Federaciji BiH, što je opet iz nekih drugih razloga i razumljivo jer Ustav Federacije BiH je takav da zahtijeva da se ova oblast uredi skupa sa županijama, odnosno kantonima koji su sastavni dijelovi Federacije BiH. Također želim reći da se mi ovdje zaista bavimo sporednim stvarima. Suština čitavog problema leži u činjenici da postoje vjerski blagdani i da su oni, činjenica mi njih ne definiramo 50 usprkos raspravama koje bi, zapravo, iz kojih bi se moglo zaključiti da bismo mi trebali biti toliko ambiciozni pa definirati vjerske blagdane. Vjerski blagdani postoje i mi smo zapravo pred izborom hoćemo li prihvatiti principijelni stav da pripadnici ove četiri najrelevantnije ili najzastupljenije vjerske zajednice, koje postoje u BiH, koje neću nabrajati, imaju pravo da u vrijeme tih najvažnijih vjerskih blagdana ne rade, da imaju neradne dane. To je jedan stav. I drugi je stav, principijelne naravi također, hoćemo li mi prihvatiti kao relevantne određene međunarodne sporazume koji se dotiču ove materije i koji nas tjeraju da ovo reguliramo na ovaj ili na jako sličan način. I treća stvar, opet treba podsjetiti da je riječ o zakonu u prvom čitanju i da je potpuno, po mom mišljenju, ne znam neću rabiti prejake riječi, ali potpuno neprimjereno da se zakon, ovakav zakon ne usvoji u prvom čitanju kad imamo šansu da u amandmanskoj fazi djelujemo i popravljamo sve što se treba i da popraviti. Hvala.
Za diskusiju se javio Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, ja u materijalima koje sam dobio nisam pronašao čime se dokazuje da si katolik, Bošnjak, pravoslavac ili Jevrej. Jer, ne zaboravimo da u BiH, ja, moja spoznaja barem kaže da imamo previše praznika svih, posebno kad je u pitanju poslovni gospodarski sektor. Iz iskustva znam da imamo toga previše, od nivoa čak općine, kantona, Federacije, pa evo sad i države. Ne zaboravimo da imamo poslovnih subjekata koji imaju nekoliko stotina radnika pa puta, evo, pet ovih radnih dana – to je nekoliko desetina tisuća dana, pa puta sati, pa puta maraka – to je nekoliko tisuća maraka. Jedan gospodarski subjekat treba izdvojiti za ovaj zakon, što s pravom poslodavac može kazati: gospodo, vi ste svi za mene ateisti, dajte mi potvrdu donesite ili nešto. Zato nisam vidio da li je ovim zakonom to uređeno. A da jeste, mislim da trebamo donijeti zakon na nivou BiH o neradnim danima i to limitirati, kojim će biti limitirano i donje nivoe vlasti na kvotu da ne možemo opterećavati gospodarski sektor, i ovako smo nekonkurentni, i kazat da može se imati, ne znam, 15 ili 20 dana neradnih i da to poslodavci moraju platiti. I stoga ja ne mogu podržati ovakav zakon. A isto tako ne mogu podržati da Božić, npr. teško će me ko ubijediti, nije dva dana praznik. Posebno kažem kad je u pitanju broj neradnih dana, ja ću se osobno zalagati da to bude što manje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: 51 Ad. 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-7-555/10, od 11. 10. 2010. godine (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH Prijedlog zakona je dostavilo u parlamentarnu proceduru 11.10.2010. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija je 17.6.2011. dostavila Zahtjev za produženje roka za dostavu mišljenja o Prijedlogu zakona. Kolegij Doma kao krajnji rok za dostavljanje ovog mišljenja odredio je 8.7.2011. Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje 30.6.2011. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Da li se neko javlja za diskusiju? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Ad. 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-7-54/10, od 11. 10. 2010. godine (prvo čitanje)
Evo, da ja pohvalim sad, ako sam maloprije pokudila da sad pohvalim prijedlog gospodina koji nam je došao iz Ministarstva civilnih poslova. Ovim ... Klub SDS-a će podržati ovaj zakon, s tim što ćemo imati jedan amandman, jer smatramo da se u članu 3. stav (2) pominje 'efektivna veza', znači državljanin koji u inostranstvu boravi duže od tri mjeseca i koji ne namjerava da se stalno nastani u zemlji u kojoj trenutno boravi i ukoliko održava efektivnu vezu sa BiH itd., smatramo da ovaj termin 'efektivna veza' ovdje je malo suviše rastegljiv i podložan manipulacijama. U postojećem zakonskom rješenju on je preciziran, pa se tamo kaže ukoliko mu je porodica u BiH itd., pa očekujemo ili predlagač ili eventualno mi ćemo uložiti amandman u svakom slučaju. 52 Takođe smatramo da je dobro što je građanima omogućeno lakše prijavljivanje mjesta boravka i prebivališta, a i takođe što je utvrđena obaveza prilaganja dokaza o osnovu za prebivalište na adresu koja se prijavljuje, jer u ranijoj praksi smo, nažalost, imamo zabilježene slučajeve da su nam, evo recimo, poznati kriminalci iz Srbije za kojim su bile ozbiljne potjernice imali prebivališta u BiH na nekim fiktivnim izmišljenim adresama. Toliko, hvala.
Za raspravu se javlja Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Za razliku od moje kolegice, ja bih izložila nekoliko nelogičnosti koje sam uočila već pri prvom čitanju, dakle nekoliko problematičnih stavki. Odnose se na članak 2., 3. i članak 7. kojim se mijenjaju dosadašnji članci 8., 9. i 14. važećeg zakona. Znači, već ono što mi nije bilo jasno bilo je u članku 2. u drugom pasusu gdje se kaže 'da je dokaz da državljanin ima valjan pravni temelj za prebivalište dokaz o vlasništvu stana ili podstanarskog ugovora'. Dakle, ne pominje se kuća, odnosno ni jedna druga nekretnina. Dakle, to je već jedan možda tehnički problem, ali je značajan problem. Stavak 4., kaže ... u istom stavku se kaže 'da državljanin mora donijeti valjan pravni temelj, odnosno dokaz da ima u vlasništvu stan, odnosno podstanarski ugovor'. A u članku 4., što mi naravno nije jasno, jeste da su 'nadležni organi po službenoj dužnosti u roku od tri godine obavezni da za svakog državljana pribave dokaze vezane za vlasništvo'. Pa mi nije jasno ko treba pribaviti dokaze, da li, dakle podnosilac zahtjeva za prijavu prebivališta, ili nadležno tijelo? Možda nadležno tijelo bi trebalo jedino da kontroliše validnost tih dokaza, a ne da samo pribavlja dokaze. Dalje, članak 3. kojim se mijenja članak 9., postavljam pitanje: zašto se ovaj rok od jedne godine smanjio na tri mjeseca? Dakle, to je prvi stavak: 'državljanin koji se stalno nastani ... i u inozemstvu boravi duže od tri mjeseca dužan je odjaviti svoje prebivalište u BiH'. Zatim se kaže 'da mora prijaviti mjesto boravka u inozemstvu'. Zar nije logično ako bilo ko boravi duži period negdje vani da mora ... prema zakonima, važećim zakonima te zemlje da prijavi boravak u inozemstvu? Međutim, problem je šta onda sa prebivalištem, boravak se prijavi, a šta se dešava sa prebivalištem?! Dalje, u drugom stavku nije mi jasno šta znači da državljanin ne treba da prijavi, odnosno odjavi prebivalište u BiH, ukoliko održava efektivnu vezu sa BiH. Šta podrazumijeva održavanje efektivne veze sa BiH? Dakle, nije precizirano. Onda opet gramatička ili kažem pravopisna tehnička greška. Na kraju ovog istog članka kaže 'državljaninu kojem se rodi dijete', pa kaže mu 'ona'. Nije baš lako, rođeno je dijete, dakle ženskog roda. 53 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Samo nastavite.
... zatim članak 7., kaže se, dakle, pominju se osobe koje mogu doći do određenih podataka iz elektronske evidencije. Kaže se 'na temelju podnesenog zahtjeva', ne kaže se čijeg zahtjeva, može se izvršiti prijenos podataka određene osobe i ostalim stranama. Opet ne znamo koje su to ostale strane. I kaže se 'kad osoba dokaže legitimni interes'. Mene interesira koja je to ta osoba koja može dokazati legitimni interes i šta to znači. Zatim na kraju ovog istog članka opet postoje neke nejasnoće koje su možda opet gramatičke ili pravopisne prirode, pa kaže se 'prije prenosa podataka osoba na koju se podaci odnose', pa zarez. Valjda prije prenosa podataka osoba na koju se podaci odnose treba biti obaviještena. Dakle, to su mi neke nejasnoće. Onda opet' tijelo nadležno' itd., 'prijemno tijelo' i ostalo. Dakle, ima nekih tehničkih stvari, ali i suštinskih stvari koje bi trebalo promijeniti, a isto tako ili razjasniti kao i u objašnjenju samog članka 3. koji kaže 'da u određenim slučajevima', dakle, 'osoba je dužna da prijavi boravište u inozemstvu'. I koji su to određeni slučajevi? Hvala vam lijepo.
S obzirom da nema više prijavljenih diskutanata, prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-7-56/10, od 12. 10. 2010. godine Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Kolegij kao komisija nije postigao saglasnost. Danas se izjašnjavamo u drugom krugu o Zahtjevu Vijeća ministara BiH. Kao što znate ovdje nema rasprave. Tačka 15. 54 Ad. 15. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-7-61/10, od 3. 11. 2010. godine
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, dakle, Ustavnopravna komisija je primila na znanje ovaj izvještaj, podržala preporuke i predlaže Domu da podrži preporuke Centralne izborne komisije. 57 Kao što je poznato, jel', nakon svakog izbornog ciklusa u BiH mi imamo običaj da, nakon izvještaja koje podnosi Centralna izborna komisija, formiramo interresorne radne grupe koje bi pregledale ... sva ona zakonska rješenja koja su se pokazala problematičnim u praksi iz prethodnog izbornog ciklusa. I ovaj put ima takvih rješenja i zbog toga ja smatram da je potrebno da ovaj dom danas – nakon što podrži preporuke, dakle da li danas ili da Kolegij pripremi za narednu sjednicu to odlučite vi kao Kolegij – formira ad hok komisiju koja će raditi na izmjenama i dopunama Izbornog zakona, Zakona o sukobu interesa, Zakona o finansiranju političkih stranaka. U preporukama Centralne izborne komisije govori se i o realizaciji Presude Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Sejdić–Finci, ali koliko ja znam Vijeće ministara BiH je jučer zadužilo Ministarstvo pravde da Ministarstvo pravde formira jednu grupu koja će raditi na implementaciji, odnosno, izradi amandmana i implementaciji te presude. Vijeće ministara na kraju krajeva i jeste odgovorno za izvršenje te presude i ne bih ja da uplićem sada previše Parlamentarnu skupštinu u to, mada ne smeta da i Parlamentarna skupština bude institucija koja bi radila na implementaciji te presude. Ali, pošto je to uradilo Vijeće ministara, onda bih ja ograničio ovaj prijedlog naše komisije, neka Vijeće ministara formira grupu koja će raditi na implementaciji presude Sejdić–Finci, a Parlament, po principu kako smo to do sada radili, da formira grupu koja bi radila na implementaciji ovih zakona, dakle Izbornog zakona, Zakona o sprečavanju sukoba interesa i Zakona o finansiranju političkih stranaka. Mi smo i do sada imali običaj da formiramo te komisije i, ako hoćemo da to uradimo danas, onda imamo formulu koju smo nekoliko puta primjenjivali do sada, a ona glasi: da se komisija sastoji od tri člana ovoga doma, tri člana Doma naroda i četiri člana Izborne komisije, plus tri člana iz Vijeća ministara, dakle tri ministra iz Vijeća ministara. To je bio sastav dosadašnjih ovih komisija. One bi pregledale, zajedno naravno sa Izbornom komisijom, kompletan Izborni zakon, vidjeli šta je to što treba da se popravi. Postavit će se ovdje pitanje i ustavne reforme i svega onoga, ali ostavimo to za rad te komisije. Zakonom o sukobu interesa, imamo pregled Venecijanske komisije, svakako ga treba uskladiti i kada je u pitanju Zakon o finansiranju političkih stranaka. Dakle, da zaključim, predlažem da Dom podrži stavove Ustavnopravne komisije u pogledu ovog izvještaja i sada vama ostavljam na dilemu, jer to nismo dogovorili na ovoj komisiji, da li ćete danas kao Kolegij izaći sa prijedlogom formiranja interresorne radne grupe ili ćete izaći na idućoj sjednici. A ja sam dao neke okvire kako bi ta interresorna radna grupa mogla da izgleda, naravno ako vi to uvažite i to podrži ovaj dom. Toliko, hvala vam.
Za riječ se javlja Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, kako se ovdje pomalo počinje uvoditi praksa da se odmah izjasni, mi ćemo podržati ovaj Izvještaj o provođenju zakona iz nadležnosti CIK-a, iz prostog razloga što smo uvjereni da je CIK dosljedno i pravilno provodila zakone za koje je zadužena. 58 Mislim da izborni procesi u BiH, evo već nekoliko godina koje obavljamo samostalno, najvećim dijelom zahvaljujući CIK-u, jesu dostignuće kojim se BiH može ponositi. Iz prostog razloga ovo govorim, pošto mi sami sebi ne vjerujemo, ovo su ocjene međunarodnih organizacija koje se bave ovom problematikom. Treba također imati na umu da Centralna izborna komisija je radila u vrlo specifičnim uslovima. Dakle, pod jednom vrstom i pritisaka itd., dakle i visoki predstavnik je ulazio, ulazio u neke sfere koje, što se tiče moje stranke, nisu bile prihvatljive. Dakle, stavljao je, suspendirao je odluke CIK-a koje su, po nama, bile ispravne. Također postoji i tendencija da se CIK razvlasti, odnosno da joj se jedan broj nadležnosti također reducira. Dakle, imajući to sve na umu, i ove ocjene o kojima sam maločas govorio, mi ćemo apsolutno podržati ovaj izvještaj i, naravno, pozdravljajući ponovno i volju i upornost ljudi iz CIK-a da daju preporuke, dakle nisu obeshrabreni ranijim neuspjesima, dakle mi ćemo također podržati i ove preporuke navedene u ovom izvještaju o kojima je i gospodin Džaferović govorio. Hvala.
Riječ ima Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege, dame i gospodo, ja sam pročitala ovaj izvještaj o radu Centralne izborne komisije i želim par riječi da kažem o tom izvještaju, odnosno o provođenju zakona koji su u nadležnosti CIK-a, a koji su provođeni u protekloj 2010. godini, izbornoj godini. Svi ovdje su saglasni, evo i prijedlog Ustavnopravne komisije, da treba podržati preporuke koje su nakon svakog od poglavlja, takoreći, dali članovi CIK-a, iz prostog razloga što su svi saglasni, pretpostavljam i većina političkih stranaka, da zakonska rješenja u izbornom zakonodavstvu nisu dobra i da ih treba hitno popraviti. S tim u vezi naravno da podržavam formiranje interresorne radne grupe koja će imati zadaću da ove primjedbe analizira, uvaži ili odbaci i da promijeni, odnosno da se pokrene procedura o izmjenama i dopunama ova tri zakona iz izbornog zakonodavstva. Još bih željela u vezi s tim da napomenem sljedeće: da, ukoliko želimo da se to uradi i da se to usvoji i da ove primjedbe imaju zbilja rezultat, onda to treba da se uradi do nove godine, znači da potpuno sve aktivnosti u vezi sa izmjenom ... tri zakona iz izbornog zakonodavstva budu usvojena da bi se mogli primijeniti za naredne izbore. Pri tome predlažem da se postigne minimum konsenzusa, odnosno da se ide sa onim prijedlozima koje je moguće realizirati, odnosno koje je moguće usvojiti da bi ti zakoni prošli. Odmah na početku samog materijala, u samom uvodu, vidimo način kako je Izborna komisija radila, da je rad Izborne komisije otežavalo neprisustvo pojedinih članova CIK-a na kojem se vrši pripremanje i razmatranje materijala za sjednice. Sama Izborna komisija o svom radu konstatuje ... 59
Ja vas molim tokom rasprave zaista malo pažnje. NERMINA
da sama Izborna komisija koja je podnijela ovaj izvještaj konstatuje da je njihov rad, odmah u uvodu, da njihov rad nije bio dobar, odnosno da oni nisu radili kako treba, bez obzira na sasvim pristojne plaće koje oni primaju, i da niko nije snosio odgovornost za to što nije prisustvovao svojim radnim obavezama i što nije vršio svoje poslovne zadatke. Drugo što bih htjela da napomenem, na kraju, da je Izborna komisija dala sebi ovlasti koje joj ne pripadaju, a to je da vrše reviziju rada političkih partija, a reviziju rada političkih partija, odnosno svih organa i institucija države BiH, ministarstava, agencija i direkcija vrši Ured za reviziju. Zbog čega je to sebi Centralna izborna komisija dala u zadaću? I na kraju još jednom želim da podržim hitno formiranje interresorne radne grupe koja će raditi na hitnom usvajanju, do nove godine, svih ovih zakona iz seta izbornog zakonodavstva. Hvala.
Riječ ima Petar Kunić. Izvolite.
Ja bih želio reći sljedeće kad je u pitanju Izborna komisije. Ja mislim da je radila dobro ova komisija i uočio sam da je to jedno tijelo koje radi nepristrasno, što je rijetko naći kad su u pitanju institucije BiH, zaista nepristrasno. I mislim da politika u BiH ima inače velik uticaj na sve institucije, ali da je malo se našla u dvorištu CIK-a. I tu je Centralna izborna komisija pokazala svoju dosljednost, i u tom pogledu joj treba zaista pružiti veliku podršku. Naravno, da obavlja složen posao, vrlo složen posao, i da se izvanredno snalazila u tom složenom poslu pod raznim pritiscima itd. Ne bih mogao prihvatiti činjenicu da je ova komisija izašla izvan svojih okvira nadležnosti. Moram raći da sam pratio tu situaciju, da nisam uočio tu činjenicu da je CIK, upravo ta komisija nastojala stalno držati se u okviru svojih nadležnosti, odnosno u okviru Izbornog zakona, odnosno ustavnih ovlaštenja. Što se tiče prijedloga predsjednika Ustanopravne komisije, već na Ustavnopravnoj komisiji bilo je različitih stanovišta u pogledu formiranja interresorne grupe. Naime, smatram da je ovo preobiman posao da to prihvati jedna grupa i da je potrebno formirati u najmanju ruku tri grupe. Izborni zakon je jedna složena materija. Poslije Ustava to je ... jedan politički akt, dakle, kao i Ustav što je politički akt ne samo pravni, to je vrlo važan jedan akt gde imate sučeljavanje različitih interesa i teško je postići određene kompromise. Bio sam u toj komisiji i znam koliko smo radili na prošlom Izbornom zakonu. Prema tome, moje stanovište bi bilo da razmotrimo mogućnost formiranja više grupa, a ne jedne interresorne grupe. Jer ovdje se radi o stvarno važnim pitanjima. 60 Zakon o finansiranju političkih stranaka, mislim da to nije riješeno, mislim da to nije rješeno i to je jedno, ja bih rekao, bolno pitanje u BiH kao cjelini. Konačno vrijeme je sustiglo da bi trebali to pitanje riješiti kako su to riješile sve demokratske zemlje. Također, Zakon o sprečavanju sukoba interesa, mislim da je i tu Izborna komisija pokazala dobru i zavidnu dozu dosljednosti i da je zaista primjenjivala propise koje je imala na raspolaganju onako kako je to trebalo. Dakle, to bi bilo moje stanovište po pitanju Izvještaja i prijedloga formiranja radne grupe.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku gospodinu Petru Kuniću. Sljedeća se za raspravu javila uvažena zastupnica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja ću dati par ocjena ovog izvještaja. Prvo, dozvolite na početku da pomenem da je sam koncept ovog izvještaja koji govori o provedbi ... zakona, ne samo jednog zakona, jako dobar jer on i u tom smislu na neki način i signalizira, odnosno identificira i područja problema i jednako tako i signalizira i područja potrebe pronalaženja adekvatnih rješenja. U tom smislu i pohvale za sam koncept Izvještaja. Dakle, nije stereotipan – toliko održali sjednica itd., kao što uobičajno nailazimo u izvještajima ovakve vrste. Ono što mogu da pomenem i da izrazim i nadu da ovaj parlament i druge institucije neće ostati, na neki način, nijeme na preporuke koje je dala Centralna izborna komisija koncipirajući Izvještaj na ovakav način. Naravno i ovom izvještaju se može i ovako dobrom možda i prigovoriti što ima i viška materijala i sadržaja, koji bi mogao biti, jel', izvještaj ove vrste i oslobođen. Izostale su recimo, po meni, pojedinačno preporuke o provođenju Izbornog zakona. Vidim da imate pojedinačne preporuke o drugim zakonima i sintetizirane preporuke generalno. I ono što možda i treba povodom ovog izvještaja, a posebno nakon, naglasiti a to je da smo se i kao Parlament, i ne samo Parlament, ja vjerujem i Vijeće ministara, znali oglušiti o CIK i njihove potrebe za normalizacijom njihovog rada, pitanje rješavanja prostora itd., pa evo možda i prilike da i to pomenemo. Međutim, ono što želim posebno naglasiti jesu ustvari nadležnosti CIK-a. Ja mislim da upravo ovo što sam maloprije pomenula, izostanak preporuka o provođenju Izbornog zakona, možda je i prilika da možda i zasebno dobijemo, iako je vrlo dobro ovdje apostrofirano pitanje posljednjih izbora, odnosno sumiranje izbornih rezultata i problema, a to je implementacija izbornih rezultata. Recimo, to ne postoji u postojećem zakonu i, kao što znamo, evo već devet i po mjeseci nakon izbora mi smo suočeni sa činjenicom da još uvijek nemamo vlast. Ovo pominjem samo u smislu jačanja nadležnosti CIK-a i kao instrumenta deblokade. Možda je to dobar primjer da možda u okviru nekih preporuka, odnosno naglašavanja od strane CIK-a na osnovu iskustava u postizbornom periodu, signalizirate područja koja trebaju biti zakonski riješena. 61 I evo, na kraju dozvolite da pomenem, uz pohvale – evo posebno hoću da pomenem posljednje izbore – CIK-u na vašem odupiranju, odolijevanju političkim pritiscima što govori dosta o depolitizaciji institucije Centralne izborne komisije, a to je upravo ono što ona i treba da bude. Ja se nadam da ćete vi sa takvom praksom i nastaviti uz unapređenje, naravno, i svog rada sa podrškom u ovom zakonodavnom smislu i od strane zakonodavnih tijela. Možda i da malo ubrzamo, odnosno sa možda i sugestijama ili dinamizma adekvatnog, imajući u vidu činjenicu da je ostalo godinu dana, odnosno mi smo praktično već pred izborima, lokalnim izborima, koji će se održati u oktobru naredne godine. Zahvaljujem.
... uvaženoj zastupnici Azri Hadžiahmetović. Sljedeća se za raspravu javila uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Mislim da ne bi bilo red da o jednoj instituciju, kakvih je malo, ne kažemo nekoliko riječi o tome. Navikli smo već da godinama dobijamo dobre izvještaje i da pratimo dobar rad jedne profesionalne institucije kojoj začudo vjeruju sva tri naroda. I da se nije dogodilo ovo što se dogodilo poslije zadnjih izbora, to bi ostalo zapisano kao institucija čije ime stvarno treba pisati velikim slovima. Ne samo da su to dobri izvještaji nego njihove preporuke i sugestije su uvijek bile korisne, a njihov rad u komisijama i grupama koje su se bavile i Izbornim zakonom, Zakonom o sukobu interesa i Zakonom o finansiranju političkih stranaka je bio od neprocjenjivog značaja za sviju nas. Razmišljala sam sada, dok je prof. Kunić govorio, o tome da bi možda trebalo biti nekoliko radnih grupa ili razmišljala o tome da u stvari granica kapaciteta te grupe je u CIK-u, koliko u stvari oni imaju snage da se podijele na tri dijela da bismo dobili jednako kvalitetna tri zakona. I mislim da to prvenstveno zavisi od njih. Što se tiče svih ostalih učesnika, nije problem definisati i odrediti njihov broj, ali mislim da su oni ključ svega. To što ste bili nepristrasni i to što ste bili profesionalni, to je nešto što služi zaista s poštovanjem. Ja kada govorim o CIK-u, ja tako osjećam, tako mislim i tako govorim. Oni koji su bili protiv CIK-a, oni koji su vršili atak na Ustav ove zemlje, oni koji su vršili atak na CIK, i oni su pokazali svoj trag, jer kako kažu 'ne pada snijeg da pokrije brijeg nego ... pokaže trag'. I mogu vam reći da su ga zaista pokazali. I evo, u ovim opservacijama o samom izvještaju sve je jasno. I oni koji to slušaju i gledaju – svima će biti jasno. SNSD duboko podržava ono što radi CIK, čak i kada bi do mene doprlo da negdje i postoje neki unutrašnji sukobi koji su više bili stručni i profesionalni nego što su to bili nacionalni, a znamo kako je sačinjena ova Centralna izborna komisija. I na kraju, mislim da je velika sreća što baš u ovim momentima poslije izbora, nemojte mi zamjeriti što ću biti džender senzibilna i otići u tom kraju, da je to dobrim dijelom zahvaljujući što je ovu instituciju vodila žena. 62 Dakle, ja vam se zaista zahvaljujem na svemu onome što ste do sada uradili. Nadam se, vaši mandati ističu, ali se nadam da postoji uvijek druga šansa i nadam se da će CIK biti, na isti način će se vrednovati i u ovom sazivu, da će iste ocjene biti kao što su bile ... saziva. Hvala vam još jednom.
Riječ ima Mladen Bosić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Pa, ovo je interesantna situacija da, koliko sam shvatio, ko god se javio hvali rad CIK-a i to je jedinstvena rasprava i vjerovatno jedinstven slučaj, jedinstvena institucija u BiH da skoro svi imaju pozitivno mišljenje o njenom radu. Prije svega zato što je pokazala odgovornost prema poslu koji radi i zato što smo svi svjedoci napretka u izbornom procesu, zato što svako onaj ko ima internet i kompjuter može da vidi i provjeri transparentno sve rezultate, sve što se radi u Izbornoj komisiji i da provjeri kako ko stoji, i nisam čuo nijednu primjedbu. Čestitam vam na internet sistemu koji, siguran sam, sve političke stranke obilno koriste za analize, pa evo i SDS. Moram priznati da vrlo često koristimo vaš sistem za analize prije nego svoj sopstveni sistem. Prema tome, evidentno je da se uradio veliki posao, ali ne mogu reći da nije bilo političkih pritisaka i ne mogu reći da niste ponekad, možda i nesvjesno, pri nekoj odluci i podlegli, ali je to sve pojedinačan slučaj, i institucija koja se konstantno nalazi pod pritiskom a dobija ovakve pohvale, evo, još jednom da čestitam na nečemu takvom. Ima i stvari koje niste završili, bar niste završili onako kako bi bilo bolje, niste završili priču oko registracije birača u Brčkom. Nije sve do vas. Ja znam da je tu problem oko izdavanja ličnih karata i ... ili državljanstva koje se ne unosi ... pri izdavanju ličnih karata, ali apelujem ovaj put da se taj problem počne rješavati na vrijeme, a ne pet mjeseci prije izbora kao što je to bilo ranije. Moram da izrazim svoje razočarenje što je OHR odlučio da se miješa u donošenje odluka CIK-a, što je na neki način poslao kontra poruku od ovoga o čemu mi svi ovdje pričamo. Oni su zaista čitali zakon, postupali prema tom zakonu i smatram da je svako miješanje u rad CIK-a kontraproduktivno za političku stabilnost BiH i nadam se da više neće biti takvih slučajeva. Doduše, to ne zavisi od nas ovdje, to zavisi vjerovatno i od vremena trajanja OHR-a u BiH. Znači, moram da kažem da podržavam ovaj prijedlog gospodina Džaferovića da se formira tijelo koje će odmah sada poći u razmatranje promjena svih ovih zakona koji su vezani za izbore. Smatramo da bi to tijelo, ako ne možete sada formirati, trebalo formirati na sljedećoj, ali ne tijelo koje treba da sprovodi preporuke CIK-a, kako ste rekli, nego tijelo koje treba da pripremi promjene zakona jer
To je to ... 63
nije isto, mislim, znači, ne samo promjene CIK-a jer i mi imamo svoje prijedloge kako bi tu regulativu trebalo bolje urediti. Hvala vam.
Podsjećam kolege da je riječ o Izvještaju Centralne izborne komisije za 2010. godinu. Dakle, da to imamo u vidu. Sljedeći za riječ se javlja Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Središnjeg izbornog povjerenstva, uvaženi gosti, pa evo, mi danas imamo pred sobom ovo izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti najodgovornije institucije u ovoj zemlji za garanciju jedne od temeljnih odredbi Ustava BiH koja kaže da je BiH demokratske država koja funkcionira sukladno zakonu i temeljem slobodnih i demokratskih izbora. Jedna takva institucija svakako zaslužuje u ovom domu posebnu pozornost i bilo kakvo pojavljivanje ... bilo kakvog izvješća svakako se ne može staviti u ravan, da mi niko ne zamjeri, nekih drugih institucija koje isto tako podnose izvješća ovom parlamentu. Ovo je u svakom sustavu u svakoj državi, za svaku državu, pogotovo koja za sebe želi zadržati prefiks demokratska, sigurno jedna od najvažnijih institucija. Mislim da ste se dovoljno naslušali komplimenata. Ja vam neću dijeliti nikakve komplimente, ne mislim vas ni kritizirati, za mene je apsolutno normalno da jedna tako važna institucija upravo tako radi svoj posao. I mislim da to ne treba biti iznenađenje. To je nešto što se ili što bi se trebalo podrazumijevati za sve institucije ove zemlje, a pogotovo za one, evo, koje žele ili, da tako kažem, na svojim leđima imaju i odgovornost pa i ... direktnih ustavnih normi, da tako kažem, ne samo zakona koji definiraju nadležnost. Svakako da nije odgovornost Središnjeg izbornog povjerenstva što mi imamo nesavršen ili nepravedan ustavnopravni sustav, pogotovo što imamo nesavršeno izborno zakonodavstvo. Mnogi nažalost u ovoj zemlji pokušavaju nadomjestiti to nekakvom vrstom političkih pritisaka, pa kako bi i Središnje izborno povjerenstvo i neki radili onako kako oni misle da im se to dopada, bez obzira što su svjesni da to što oni misle ne piše ni u ustavima ove zemlje, a pogotovo ne piše u izbornom zakonodavstvu za koje je nadležno, jedino nadležno Središnje izborno povjerenstvo. Vi ste se od mnogih, pogotovo iz međunarodnih krugova, naslušali ovih godina komplimenata i mislim kada ste bili izvrgnuti najvećem pritisku od kada bar djeluje Središnje izborno povjerenstvo BiH i tada ste dobili satisfakciju Upravnog vijeća za provedbu mira u BiH koje je, doduše, bilo u apsolutnoj kontradikciji sa djelovanjem onih koji ovdje provode njihove odluke u BiH. Ali, evo, razumio sam da je i to svojevrsna satisfakcija vama za način na koji ste vrlo ozbiljno i vrlo odgovorno radili svoje poslove. Ja vjerujem da će Središnje izborno povjerenstvo i ubuduće biti garant ovih ustavnih odredbi, garant demokratskog poretka u ovoj 64 zemlji, da će i uz iskreniju pomoć svih onih koji sudjeluju u kreiranju zakonodavstva, koji sudjeluju u pravljenju alata za vaš posao, da ćete dobiti jasnije norme, i ja vjerujem onda da neće biti prostora da nakon svakih izbora ili nakon izbora svako može sebi davati za pravo da vrši pritisak na Izbornu komisiju da donese ovakvu ili onakvu odluku. Žao mi je, i slažem se sa kolegom Bosićem, što je i institucija Visokog predstavnika, pa neću reći samo da mi je žao – i krivo mi je, da budem iskren – što se tako neprincipijelno umiješala u izborni proces ove zemlje i na svojevrstan način skoro pa dovela u pitanje regularnog kompletnog izbornog procesa svojim neprincipijelnim, nepotrebnim miješanjem, rušeći kredibilitet jedne od najbitnijih institucija ove zemlje. Možda je to poruka, iako sam ponekad pristalica da možda ima potrebe da takve institucije postoje u ovoj zemlji, ali ovakvo djelovanje na rad ovakve neovisne institucije, pa na poseban način i Suda BiH, je na najozbiljniji način dovedeno u pitanje opravdanost postojanja institucije koja evo nas uči, i drago mi je što i u ovoj raspravi poštujemo dignitet Središnjeg izbornog povjerenstva, uči nas da poštujemo neovisnost ovakvih neovisnih institucija, i dobro bi bilo da se i oni koji nas uče tome ubuduće tako ponašaju, makar dok imaju mandat da donose odluke u ovoj zemlji. Ja želim izraziti uvjerenje da će jer neki su to već rekli, već možda, ako ne na današnjoj sjednici ali na prvoj nekoj narednoj sjednici doći do uspostave odgovarajućeg tijela koje će skupa sa članovima Središnjeg izbornog povjerenstva raditi na popravku, ja ću reći, bio bih puno sretniji kad bismo mogli reći na radikalnijim promjenama izbornog zakonadavstva, ali evo, makar na popravkama, jer i ovo što do sada imamo nismo imali pa vjerujem da evo vrijeme koje je pred nama do kraja godine da ćemo skupa iskoristiti da određene stvari, određene šupljine u izbornom zakonodavstvu popunimo kako bi uistinu omogućili da Izborno povjerenstvo i dalje nastavi raditi na zadovoljstvo svih u ovoj zemlji. Hvala lijepo.
Sljedeći za riječ se javio drugi zamjenik predsjedavajućeg Božo Ljubić, a ja još jednom podsjećam da je riječ o Izvještaju za 2010. godinu, i podsjećam poslanike da će biti prilike da raspravljamo i o onome šta se događalo u 2011. godini.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, članovi Središnjeg izbornog povjerenstva, dakle, vaša nazočnost u ovom broju ovdje danas zapravo meni pokazuje uvažavanje glasa javnosti, uvažavanje ovoga parlamenta i to dodatno cijenim. Odmah ću reći na početku da podržavam Izvješće i rad Središnjeg izbornog povjerenstva, podržavam preporuke, naravno, svoj glas sam za njih i dao i na sjednici Ustavnopravnog povjerenstva. Budući da mi danas ovdje raspravljamo o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva, ja nemam, dakle, ni jedne primjedbe na djelovanje Središnjeg izbornog povjerenstva u provedbi ovih zakona. Naravno, to ne znači da sam zadovoljan cjelokupnim izbornim procesom, međutim ja dajem podršku onomu što je bilo u nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva. Ostale stvari sigurno idu na račun nesavršenosti Izbornog zakona, na račun manjkavosti Ustava, na račun manjkavosti cjelokupne političke ili, rekao bih, i 65 demokratske zrelosti ovdje u BiH da provodimo izbore na način ili u skladu sa najvišim demokratskim standardima u civiliziranom svijetu. Ono što ja ovdje želim reći i pridružiti se onim kolegama koji izražavaju nezadovoljstvo što se institucija međunarodne zajednice OHR umiješao u provođenje zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva što ni na koji način ne dovodi u pitanje potrebu ovakve institucije i podršku ovakvoj instituciji. Ja isto tako moram izraziti priznanje institucijama međunarodne zajednice koje su pomogle i provodile izborne procese ili ih nadgledale dok nismo dobili jednu zrelu domaću instituciju da taj posao radi na jedan zakonit demokratki i nezavisan način. I stoga, tim više žalim što se jedna institucija međunarodne zajednice umiješala na ovaj neprincipijelan način i dovela u pitanje poštovanje zakona iz nadležnosti Centralnog izbornog povjerenstva. Ono što je naravno pred svima nama i pred vama koji ćete s nama raditi je da doradimo taj Izborni zakon na način da se, u prvom redu, ispoštuju sva prava građana i naroda u BiH. Naravno, tu samo promjena Izbornog zakona neće biti dovoljna, bit će potrebna promjena Ustava. I u tom smislu, naravno, ja se zalažem da se taj Ustav, a onda sukladno tome i Izborni zakon, promijeni na način da se ispuštuju prava svih građana u BiH koja su, da tako kažem, i dio obveza prema Europskom sudu za ljudska prava, ali isto tako da se izjednače prava konstitutivnih naroda u BiH i pred nama je vrlo odgovoran posao. I ja, naravno, podržavam da se formira odgovarajuće povjerenstvo. I mislim da način povjerenstva, kako je predložio kolega Džaferović, pitanje je dakle odluke danas Parlamenta kada ćemo to uraditi, nije krucijalno da to uradimo danas. Da se ozbiljno pristupi promjeni izbornog zakonodavstva, ali da se u isto vrijeme osluškuje i radi i na promjenama Ustava koje će se onda primijeniti u ovom Izbornom zakonu. Naravno, tu su i ostale stvari koje treba žurno mijenjati. To su one stvari koje su već u praksi se pokazale kao podloga za izborni inženjering, mi svi znamo o čemu se radi. S druge strane da se naprave promjene koje će omogućiti ravnomjernu zastupljenost rodnu, dakle spolnu, u BiH koju postojeći Izborni zakon očito, pored dobrih namjera, nije uspio realizirati. To pokazuje sastav ovog parlamenta gdje od 42 zastupnika imamo, čini mi se, samo sedam zastupnica. Mislim da se te stvari mogu regulirati na bolji način i da postoji spremnost u ovom parlamentu da zajedno s vama te stvari reguliramo. Dakle, na kraju da zaključim, Središnje izborno povjerenstvo i na osnovu ove rasprave ovdje u Parlamentu je opravdalo svoje postojanje i pokazalo da u BiH postoji kapacitet da domaće institucije rade taj posao pod uvjetom, naravno, da ih se pusti da rade nezavisno, da se oslonimo samo na njihovu stručnost i ... da se u taj proces ne upliće ni domaća ni međunarodna politika na neprincipijelan način, već da im svi pružamo podršku. Hvala lijepo.
I posljednji prijavljeni, u okviru ove tačke dnevnog reda, Lazar Prodanović. Izvolite. 66
Gospodine predsjedavajući, želim potvrditi ono što smo na Komisiji utvrdili da podržavam preporuke koje je predložila Centralna izborna komisija u ovom izvještaju o provođenju zakona iz svoje nadležnosti za 2010. godinu. Ovo je posebno važan izvještaj obzirom da je bila izborna godina, dakle da su bili opšti izbori u BiH i bez obzira na sve ... da je CIK kao respektabilno tijelo u BiH uspjela ovaj izborni proces da okonča onako kako to zakon nalaže. Ali bez obzira na sve to, želio bih ukazati na neke slabosti koje bi trebalo eliminisati, odnosno poboljšavanjem Izbornog zakona, kako propusti koji su bili u prethodnom izbornom procesu ne bi bili prisutni. Potrebno bi bilo ubrzati proces stvaranja interresorne radne grupe za izmjenu Izbornog zakona i zakona koji tretiraju izborno zakonodavstvo. Nije čudo što je ... Izborni zakon BiH vjerovatno zakon koji je najviše mijenjan i koji je imao najviše dopuna, izmjena i dopuna. ..., sad treba više raditi na jačanju kapaciteta opštinskih izbornih komisija. Smatram da još uvijek nismo u adekvanoj mjeri afirmisali ulogu i odgovornost za propuste i greške biračkih odbora kao i profesionalnost biračkih odbora kako bi oni odgovarali o eventualnim propustima koji se u toku izbornog procesa javljaju. Mislim da posebnu pažnju treba posvetiti poziciji predsjednika biračkog odbora i ovom tehničkom procesu brojanja glasova kao i monitoringu brojanju glasova. Poseban problem koji se ukazuje već više godina u BiH odnosi se na liste. Dakle, nije sporan pristup otvorenim listama za izbor na zakonodavne pozicije u BiH, međutim tu su često prisutne određene zloupotrebe. Njih treba eliminisati na način kako bi mogle biti svedene na najmanju moguću mjeru, bilo da se radi o otvorenim listama da se glasa o jednom kandidatu, bilo da se radi o sadašnjem principu da se glasa o više kandidata na jednoj izbornoj listi, s tim da birač eventualno zaokružuje ... tačan broj kandidata za koje je glasao kako se to ne bi svodilo na potpune zloupotrebe koje su prisutne. U tom smislu smatram da pravosudni organi bi morali brže da reaguju na svim nivoima u smislu sankcionisanja onih koji zloupotrebljavaju izborni proces. Mišljenja sam takođe da se često stvaraju određene dileme zbog dužine trajanja brojanja i zvaničnog objavljivanja izbornih razultata. Ovaj proces bi trebalo unaprijediti na taj način kako bi bile eliminisane sve sumnje. Postoje iskustva zemalja u regionu u načinu kako bi se eventualno nadležnosti, neke od nadležnosti prenijele na niži nivo. Tu prije svega smatram niži nivo kada su u pitanju opštinske izborne komisije i kada su u pitanju entitetske izborne komisije, jer de fakto ih imamo po zakonu, a one sada ovaj proces u stvari ne provode. Nije se ni jedanput do sada od usvajanja Izbornog zakona radila analiza, dakle izašli birači prema izbornim jedinicama, eventualno redukciju broja poslanika na određenim izbornim jedinicama i povećanje na drugim gdje ... pokazuje potrebu oko toga, kao i nije se pristupilo jer pored ovog ... razmatranja vezano za izborne jedinice trebalo bi razmisliti da se smanji broj kompenzacionih mandata na biračkim listama na svim nivoima. ... mislim na nivoima gdje se oni primjenjuju. Tamo gdje se ne primjenjuju, to mislim da nije ni neophodno. Tim bismo ojačali direktnu ulogu direktnog osvajanja mandata i odgovornosti izabranog zvaničnika prema biračkom tijelu. Smatram da postoje određene ... na pitanja koja bi trebala biti riješena kada su u pitanju načini izbora, ali oni će direktno biti u smislu, prije svega, definisanja nekih pitanja koja se čak tiču Ustava. 67 Kada je u pitanju drugi zakon od posebne važnosti, to je Zakon o sukobu interesa, mišljenja sam da BiH, govorim BiH, ima prilično rigorozan Zakon o sukobu interesa. On bi trebao da bude primjenjiv i njegove odredbe bi trebale da budu harmonizovane za područje čitave BiH. To bi bilo od posebnog značaja. Izražavam dilemu i rezervu i smatram da je potrebno usaglasiti sa Evropskom poveljom o ljudskim pravima. Mišljenja sam da je prerigorozna mjera oduzimanja mandata i pogotovu zabrana kandidovanja, s tim što smatram da novčani iznos kazne, za eventualno protivpravno stečenu korist u slučaju utvrđenog sukoba interesa, treba povećati tu sumu na veći iznos, samim tim eliminisati mogućnost zloupotreba i oduzimanje mandata. Takođe smatram da je nepravedno i mora se harmonizovati utvrđivanje sukoba interesa za izabranog i imenovanog zvaničnika. Ne možemo imati izabranog poslanika na određenu poziciju kome može biti oduzet mandat, zabrana kandidovanja četiri godine, a istovremeno recimo da ministar, da se utvrdi sukob interesa, da mu se ne može oduzeti mandat, da tražimo da to treba na drugi način glasati ... mandat. Dakle, mislim da bi trebalo ozbiljno razmisliti da li CIK-u treba redukovati ovo pravo oduzimanja mandata i zabrane kandidovanja ili svesti na taj nivo da eventualno takvu sankciju koja se izražava mora kao krajnja instanca da donese Parlamentarna skupština, u ovom slučaju govorim o BiH ... Reći ću takođe da je potrebno, pošto vidim da je strpljenju istekao prilično kraj, da je potrebno raditi na većoj transparentnosti Zakona o finansiranju političkih partija. Ja smatram da ključno pitanje ne treba praviti, treba te limite povećati, ali ključno pitanje je da javnost mora biti informisana ko je taj ko finansira ili kampanju ili rad političkih partija. I ne vidim uopšte tu problem. Mogli bismo smanjiti sredstva iz budžeta za ove potrebe a stvoriti model donacija ili donatorstva u skladu, normalno, sa zakonom kako bi se to uradilo. Mišljenja sam takođe da Zakon o političkim partijama treba usaglasiti sa ovim. Dakle, mislim da bi hitno trebalo imati ove interresorne radne grupe jer, ako do kraja ove godine ne uradimo nešto na promjeni Izbornog zakona, onda nerealno je očekivati da za lokalne izbore imamo izmjene i dopune zakona koji bi poboljšao kvalitet. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Prije nego što dam riječ kolegi Jovičiću, samo jedna napomena. Mi smo u Kolegiju Predstavničkog doma, a imajući u vidu i čitav niz zahtjeva od strane poslanika iz različitih stranaka, planirali u 14,00 sati da damo pauzu od 60 minuta. Moj je prijedlog da saslušamo i kolegu Jovičića i nakon toga da zatvorimo raspravu u okviru ove tačke dnevnog reda. Pa, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, pauza će biti tačno u koliko ste rekli sati, ako ja odlučujem, naravno ja ne odlučujem. Dakle, danas ovo mi liči na direktan televizijski prenos. Kada televizije i kamere su upaljene, svako bi poželio nešto da kaže. Imamo danas, i neka je ovako, i ovo je, i uvijek su oni 68 tu, ne danas nego uvijek, u najjačem, rekao bih, sastavu ili kompletnom sastavu – Izbornu komisiju. I najmanje sam čuo danas ovdje o Izvještaju. Da je tamo sve najbolje napisano ili najgore, šta ćemo mi promijeniti u Izvještaju? Ništa. Izvještaj je takav kakav je. Ovdje sam danas čuo što će biti zadatak interresorne grupe ili ad hok komisije ili radne grupe o preporukama. To sve treba uraditi, ljudi, ali to nije stvar ovog ozvještaja o kojem govorimo. I danas mi ovo liči na ono – hajmo što više komplimenata. Naravno, ljudi su odlično radili i to će svako reći. Ali da ne bi bilo zabune, ne zavisimo mi od njih i nismo mi izabrani njihovom voljom, oni su samo radili po zakonu, pa da ja ne bih se nekome ulagivao, dodvoravao ili hvalio – bravo, vi ste najsjajniji i zahvaljujući vama ja sjedim ovdje, eto, ja ću reći da ste vi najbolji i bolji čak od mene, jer da nije vas bilo ne bi ni mene bilo ovdje i ne bih primao platu od ovog parlamenta. Nije tako, ja ću biti pošten. Uradili ste odličan posao, Izvještaj vam je kakav je takav je, evo ja sam ga pročitao, on je dobar, on je sve pokazao šta ste vi uradili i kakve ste imali probleme i, naravno, šta treba uraditi. Ali danas sam 95% čuo diskusija šta treba promijeniti. Čekajte, ostavite mogućnost interresornoj radnoj grupi i ovoj komisiji, ako je formiramo, pa neka oni to rade i to nije bila stvar ovog izvještaja. Pošto se držim date riječi, završavam, i kao što ste Vi, gospodine predsjedavajući, najavili – Vi to uradite, ja nemam pravo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Jovičiću na veoma kondenzovanom izlaganju. S obzirom da nema više prijavljenih, zatvaram raspravu i dajem pauzu od 60 minuta. Dakle, nastavak u 15,00 sati. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Nastavljamo sa radom 5. sjednice Predstavničkog doma. Otvaram 24. tačku dnevnog reda: Ad. 24. Godišnji izvještaj Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj: 01-50-19-334/11, od 26. 4. 2011. godine
nije uključen mikrofon
Evo da li Vi osjećate potrebu da ...
nije uključen mikrofon
Aha, prijavljeni ste. Riječ ima Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja bih imao zapravo nekoliko pitanja, obzirom da imamo ovdje guvernera Centralne banke, a vezana su i za tačku 24. i tačku 25. Naime, prvo pitanje, ako pogledamo dobit Centralne banke u 2009. godini bila je oko 100 miliona KM, u 2010. je bila 60 miliona, a projektovano je u 2011. 55 miliona, od čega je, evo do sada za prvih šest mjeseci, uplaćeno 19,5; moje pitanje je: Zbog čega je ovakav pad dobiti kada je u pitanju Centralna banka BiH? Je li to rezultat krize, je li to rezultat nečeg drugog? Uglavnom, evo imamo priliku da dobijemo odgovor od guvernera. Iako su depoziti u porastu, šta je uzrok ovako lošem, da tako kažem, poslovanju, iako to se ne može tako nazvati? Drugo pitanje: Šta je Centralna banka poduzela na sopstvenim uštedama, kada znamo da i Vijeće ministara i sve institucije BiH su napravile planove racionalnijeg ponašanja u trošenju sredstava? Pitanje je, znači šta je Centralna banka poduzela po tom pitanju? Treće pitanje: Da li je istina da su plate u Centralnoj banci duplo veće nego u svim centralnim bankama u okruženju, zemalja u okruženju, Srbije, Hrvatske, Crne Gore itd.? I četvrto, znači Centralna banka ima svoje odjele ili odjeljenja, ili već kako se organizacijski zovu, u Mostaru, Banja Luci i Sarajevu. Moje pitanje: Šta radi istureno odjeljenje Centralne banke na Palama koje zapošljava oko 20 ljudi? Toliko, hvala.
Riječ ima Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa. 70 Dakle, ja bih se nadovezala na diskusiju, s tim da ne bih se referirala na Financijsko izvješće Centralne banke nego Godišnje izvješće Centralne banke, dakle ono što je vezano za makroekonomsku... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li to sljedeća tačka? E, izvinjavam se onda. Onda ću se javiti povodom ove sljedeće tačke. Mislila sam da su povezane obadvije, ako nisu ...
Nisu. Riječ ima Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo dozvolite da prvo na samom početku ove rasprave o Godišnjem izvještaju ja bih ipak rekla o radu Centralne banke, da izrazim svoje zadovoljstvo da imamo jedan pregled ukupne ekonomske situacije, ne samo onoga što je u oblasti djelovanja Centralne banke, i mislim da je dosta korisno i svima onima koji ne dišu ovom materijom da steknu i na neki način pregled o ekonomskoj situaciji u BiH. Ja hoću posebno da pohvalim statistiku Centralne banke. Za one koji manje znaju, sistem nacionalnih računa koji obično primjenjuje Agencija za statistiku i koja je dobrim dijelom već zagazila u proces inkorporiranja međunarodnih standarda na osnovu kojih su izdata uputstva koja se odnose na monetarne vladine finansije itd. i platni bilans koji je propisao Međunarodni monetarni fond, naša Centralna banka u potpunosti primjenjuje. I ovaj izvještaj je u onom segmentu koje se odnosi na monetarne finansije, vladine finansije i platni bilans u potpunosti usaglašen sa uputstvima, odnosno preporukama za sve zemlje članice Međunarodnog monetarnog fonda. U tom smislu i posebna pohvala Agenciji, odnosno Odjelu statistike Centralne banke. Ono što hoću posebno da naglasim da je dobrim dijelom i ovaj izvještaj i rad, sam rad Centralne banke u 2010. godini bio dobrim dijelom i pod, da kažemo, uticajem, odnosno, angažmanom izuzetno kompetentnih ljudi, politički neprepoznatljivih članova Upravnog vijeća. Evo dozvolite da pomenem kolege, članove Upravnog vijeća Centralne banke, kolegu Radomira Božića, kolegu Žarkovića, Šaina, Čauševića i, naravno, guvernera Kozarića, sve doktore ekonomskih nauka čiji je rad u Upravnom vijeću i sve ono što je uslijedilo u drugim institucijama vezanim za Upravno vijeće u zavisnosti od nadležnosti rezultirao jednom izuzetno povoljnom, da kažemo, ambijentu ... kojim je obilježena bosanskohercegovačka ekonomija. Zašto ovo hoću da posebno naglasim? Ja vas hoću podsjetiti samo na efekte ekonomske krize. I prva institucija koja je reagovala i na vrijeme i adekvatno u okvirima bosanskohercegovačke ekonomije bila je Centralna banka. Povećavajući svojim potezima likvidnost ukupnog bankarskog sektora, čime su i depoziti u bankarskom sistemu i ukupan 71 bankarski sistem bili na jedan način u uslovima koji su zaista bili posebno teški i mogli biti posebno teški za bh. ekonomiju i rezltirali, ipak, na zadovoljavajući način. Drugo, hoću i da pomenem da u uslovima kada evropsku ekonomiju, posebno EU ekonomiju, odnosno euro zonu karakterišu turbulencije, koje još uvijek nisu u nekoj završnoj fazi i da kažemo i pri kraju nekog vidika, imajući u vidu slučaj Grčke, Italije, odnosno tzv. BIS zemalja, očuvati u takvim uslovima nestabilnog eura stabilnost currency boarda čija je valuta vezana za eur, a posebno ostvariti i profit u uslovima kada napravi portfolio Centralna banka na način da dobar dio rezervi plasira, odnosno čuva u bankarskom sistemu u zapadnoevropskim zemljama, odnosno u zemljama euro zone, plus Švicarska i da čak i profitira u takvim uslovima, zaista je jedan izvanredan uspjeh. I evo, dozvolite i da pomenem zašto nam je to i posebno važno. Ja hoću da vas samo podsjetim da je monetarna stabilnost pretpostavka ukupne ekonomske stabilnosti, da bilo kakvo podrivanje u monetarnom sektoru narušava sve ostale segmente i u realnom sektoru i u drugim oblastima finansijskog sektora i u vanjskoekonomskom sektoru itd. No ono što hoću posebno da naglasim, imajući u vidu i ograničenja koja currency board ima, stavka koja posebno plijeni pažnju jesu devizne rezerve. Ono što u kontekstu i currency boarda vrijedi posebno pomenuti: neto devizne rezerve koje po pravilima currency boarda u svakom trenutku moraju pokriti monetarne obaveze u konvertibilnim markama koje, je li, kako ovdje i stoji, čine novčanice, kovanice itd., i salda računa rezervi u komercijalnim bankama, odnosno komercijalnih banaka kod Centralne banke i ostali depoziti po viđenju Centralne banke. Ja želim posebno i apostrofirati uspjeh koji je Upravno vijeće odobravajući smjernice Investicionom komitetu, koji djeluje u okviru tih smjernica i koji utvrđuje operativna pravila za Odjeljenje za bankarstvo, napravilo u ovim turbulentnim vremenima izuzetan evo rezultat, da pomenem samo posebno, upravljajući deviznim rezervama. Inače, portfolio deviznih rezervi koji je izložen prvenstveno finansijskim rizicima, misleći prije svega na kreditne, tržišne i rizike likvidnosti, u takvim uslovima recimo Centralna banka, odnosno kompletan ovaj paket institucionalni napravio je jedan portfolio koji je udovoljio, da kažemo, i najmanje rečeno samo udovoljio, uslovima u kojima posluje Centralna banka koja ima ograničene instrumente. Ja inače sam svjedokom više godina dobrih izvještaja o poslovanju Centralne banke i dobro koncipiranih izvještaja, ali evo ova vremena zaista zaslužuju da se možda i posebno apostrofira jedina institucija u BiH koja je u ovim zaista turbulentnim vremenima uspjela da očuva i monetarnu stabilnost, i ne samo očuva nego i na jedan poseban način možda i posluži kao primjer drugim centralnim bankama, možda posebno po portfoliu deviznih rezervi, i regionalno i po modalitetima da posluži možda i kao primjer na koji način se adekvatno može reagovati u vremenima koja trenutno obilježavaju i svjetsku a posebno evropsku ekonomiju. Ja želim posebno naglasiti upravo i ovu činjenicu vezano za devizne rezerve, imajući u vidu da oni koji malo manje znaju o važnosti deviznih rezervi koje čuvaju ukupnu ekonomsku stabilnost preko monetarne stabilnosti počesto bacaju oko na devizne rezerve. Bilo kakvo ugrožavanje deviznih rezervi ugrozilo bi ukupnu ekonomsku stabilnost, ne samo finansijskog sektora nego i realnog sektora, sektora ekonomije. Uz to da posebno pomenem da način na koji ste vi postupali sa deviznim rezervama plasirajući ih dijelom kroz investicioni portfolio, posebno apostrofirajući ulogu vrijednosnih papira, odnosno bankarskog sektora stabilnih ekonomija euro 72 zone plus Švicarska, dakle onih vrijednosnih papira pet evropskih zemalja koje imaju 3A kreditni rejting, i uz to i poštujući, da pomenemo i pravila, odnosno rukovodeći se, prije svega, depozitima sa plasmanom u zemljama BIS-a, odnosno ... Međunarodne banke za poravnanja, uspjeli ste zaista ostvariti izvanredan rezultat. Utoliko i pohvale. Evo, ja se ovde obraćam guverneru, ali zaista nisam slučajno pomenula sva ova imena, od doktora Božića, doktora Žarkovića, Šaina, Čauševića i naravno kolege Kozarića, koji su uspjeli da u ovim vremenima zaista ostvare izvanredan rezultat. Ja mislim da će svijest o ovome šta je uradila Centralna banka u 2009. i 2010. godini vjerovatno postati malo više kasnije poznata svima onima koji se ovim ne bave. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Riječ ima Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Dame i gospodo, evo želim da kažem samo nekoliko riječi. Prije svega, moram da pohvalim ovaj izvještaj koji je na jedan vrlo dobar, korektan i sveobuhvatan način sačinjen. Vidi se da to radi tim ljudi koji su stručnjaci i profesionalci u svom poslu ... na čelu sa guvernerom. Mene posebno raduje to što iz ovog izvještaja, moja je sugestija i prijedlog da se ovaj izvještaj umnoži i dostavi svim institucijama, ministarstvima, entitetskim, kantonalnim, opštinama itd., jer svi ovde mogu da izvuku za sebe određene zaključke. Velika je stvar kada se ovde govori o rastu društvenog proizvoda, uopšte o rastu proizvodnje industrijske ili o stopama koje prate dinamiku i kretanje, kako u BiH, tako i u zemljama u okruženju. Iz ovoga izvještaja masu podataka može da se koristi kod donošenja odluka na svim nivoima. To je jako dobro. Posebno, ja sam i u razgovoru sa viceguvernerom Božićem, razgovarajući prije početka, odnosno nekoliko dana prije ovog zasjedanja, upravo i neke stvari koje mi nisu u dovoljnoj mjeri bile i jasne, spoznao sam da je učinjen maksimum i da su uspjeli da spasu devizne rezerve, odnosno da povećaju njihovu ukupnu masu na 245 miliona, da je likvidnost zadržana, da su svi ti pozitivni elementi bili na njihovoj strani, osim dijela dobiti koja je umanjena. Zna se zbog čega je i umanjena, jer bolje po- nekad da bude i manja nego da se rizikuje ulažući u neke druge institucije i ustanove, a da se izgubi osnovni portfelj. Iz tih razloga, evo samo da pohvalim ovakav izvještaj. Na njega bi mogle da se ugledaju i druge organizacije, institucije da dostave. I ja, uvažavajući kolege poslanike, ja ne postavljam pitanje šta rade u Sarajevu i u Mostaru, tako da nije baš primjereno ni pitanje šta rade oni na Palama. Hvala.
Rječ ima Mladen Ivanković Lijanović. Ipak, imamo evo replika prije toga. Ja se izvinjavam. Šemsudin Mehmedović, replika, pa onda riječ Mladen Ivanković. 73
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, moja replika se odnosi na mog prethodnika. Ja kao zastupnik, čini mi se da imam pravo da postavljam pitanja i da dobijam odgovore. Da li su ona, nekome se svijađu ili ne sviđaju, to je drugo pitanje. Prema tome, molio bih kolege zastupnike da na ovakav način ne komentarišu postavljena pitanja. Hvala lijepo.
Riječ ima Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Dakle, Izvješće Centralne banke BiH, koje je, nadam se, korektno napisano i točno, govori u kakvoj smo vrlo teškoj ekonomskoj situaciji. Sama Centralna banka, kaže se, djeluje u uvjetima Valutnog odbora i ona na raspolaganju ima obaveznu rezervu kao jedini instrument monetarne politike. Kao što je kazano ovde da je vrlo bitna stabilnost, monetarna stabilnost jedne zemlje za sve drugo, međutim, nestabilnost realnog sektora odvest će u nestabilnost i makro i monetarnog sektora, pa prema tome, pošto vjerovatno ovo sadašnje Vijeće ministara može ostati i do kraja mandata, apeliram da ključne politike koje su u rukama države BiH, odnosno njezine zakonodavne i izvršne vlasti, kao što je fiskalna, monetarna i vanjskotrgovinska. ... smo kazali šta može napraviti i ona je sve to napravila i imamo dovoljno sredstava u bankama, međutim realni sektor ne može da ih povuče jer nismo konkurentni i ... ne možete raditi. A anketa o radnoj zaposlenosti koja je ovde iznesena, kaže se da je radno sposobnog stanovništvo u BiH 2.597.000 u 2010. godini, neaktivno 1.439.000 a aktivno 1.158.000, od čega od 142.000 ... 131 zaposleni i 315.000 i 110 nezaposlenih. Dakle, gospodo, neaktivni 1.439.000, a neaktivni su, kaže, osobe iznad 15 godina radno sposobne, a ne izjašnjavaju se niti da su zaposlene niti da su nezaposlene. Gospodo, to je naša ekonomska stvarnost. Dakle, Centralna banka BiH ima svoju ulogu, treba da ostane kako i treba, međutim ove druge ekonomske politike, kao što su fiskalna i vanjskotrgovinska, trebamo pod hitno, ako ne od naše izvršne vlasti, onda mi parlamentarci, ako ne onda ja osobno ću pokretati incijativu, jer smo sigurno u vrlo nezavidnom položaju, jer ova politička nestabilnost, dakle, upravo dolazi i do povećanja novca na tržištu, zbog toga što imamo političku nestabilnost, što se ne slažemo, a cijena novca, veličina cijene novca i visina uzrokuje nam i nekonkurentnost, a nekonkurentnost proizvodi nezaposlenost. Dakle, dame i gospodo, još jedanput, Vijeće ministara ima zadatak zajedno s nama parlamentarcima da ovo stanje popravi. Hvala lijepo.
Riječ ima Danijela Martinović. Izvolite. 74
Hvala lijepo. Dakle, smatram da je Centralna banka po svim pokazateljima jedna od uspješnijih institucija na nivou BiH i ona funkcionira u potpunosti u skladu sa Zakonom o Centralnoj banci i uspješno obavlja misiju koju ima. Dakle, zato su dokazi dosadašnje eksterne revizije, koje su od njenog osnutka '97. do ovamo davale su pozitivno mišljenje kada je riječ o ... stručnoj dimenziji poslovanja Centralne banke. Svakako treba napomenuti da Centralna banka ima i dobre odnose sa Međunarodnim monetarnim fondom, Svjetskom bankom i drugim međunarodnim institucijama. I dosadašnja praksa zaista je pokazala da je bilo opravdano uvođenje instrumenta currency boarda, odnosno Valutnog odbora, ali da će ubuduće, sukladno izgradnji države BiH, vjerovatno doći i vrijeme kada ćemo utemeljeno moći govoriti o drugim instrumentima monetarne politike i ulozi Centralne banke. Dakle, na nama političarima i na politici je da se dogovorimo da Centralna banka preuzme i druge funkcije, da postane možda i jednom banka posljednjeg utočišta, da BiH i Centralna banka može koristiti i prava iz Zakona o dugu i javnom zaduživanju, da bude emitent recimo komercijalnih zapisa i obveznica ili agent, odnosno garant za strateške investicije u BiH. I na taj način bismo mogli preko Centralne banke pomoći realnom sektoru, upravo onome što je gospodin Lijanović i govorio. Možda da se i preispita i jednog dana i oportunitetno ... , dakle supervizije od strane Centralne banke. Ali u svakom slučaju mislim da je Centralna banka na dobrom putu i da ... dakle informacije koje su nam dostavljene u Godišnjem izvješću Centralne banke zaista predstavljaju dobar argument za ovo navedeno. Hvala lijepo.
S obzirom da nema više prijavljenih poslanika, riječ ima gospodin Kemal Kozarić, guverner Centralne banke BiH. Ja bih Vas samo zamolio, ako je moguće, s obzirom da imamo dnevni red od 48. tačaka, da koliko je moguće u što sažetijem obliku date odgovore.
Gospodine predsjedavajući, uvaženo predsjedništvo, uvaženi zastupnici i poslanici, čast mi je i zadovoljstvo da evo imam priliku da danas odgovorim na određena pitanja. Možda sam trebao dati uvodno izlaganje ali evo, uvažavajući vaše ograničeno vrijeme, bit će dovoljno i da odgovorim na ova neka pitanja. Prvo pitanje uvaženog zastupnika Mehmedović Šemsudina zašto je dobit manja. Činjenica da je ona 33 miliona i da je ona manja nego u 2009. godini, jer efekti krize su naravno uticali i na finansijski sektor BiH, a tako i na Centralnu banku BiH. Samo primjera radi, prosjek investiranih sredstava: kamate na koje smo mi ostvarivali prije krize je bila negdje između 3,5 i 4%, a tokom krize oko 1% što je značajno smanjilo naše prihode. 75 S druge strane, uvažena poslanica Danijela Martinović je spomenula eksternog revizora koji je nas pregledao. KPMG je tražio punu primjenu međunarodnih računovodstvenih standarda, standarda 39, koji traži sučeljavanje prihoda i eventualnih troškova u istom vremenskom periodu, tako da smo mi morali smanjiti rezultat, ustvari, dati realni rezultat skoro za cca 50 miliona i to je uticalo također na naš finansijski rezultat, ali pošto u našem zakonu piše da primjenjujemo međunarodne standarde, u računovodstvenim politikama piše da moramo primjenjivati međunarodne standarde, nije bilo dileme da moramo dati realni rezultat, jer bi ova godina bila tek problematična za Centralnu banku BiH. Mislim da 33 miliona je bio vrlo dobar rezultat i da je bila prije svega za nas sigurnost. Vi ste primijetili da smo mi preselili naše devizne rezerve iz komercijalnih banaka u centralne banke EU i da nismo ni jednog feninga imali gubitaka, jer smatram da je to jedan veliki uspjeh i čak smo podigli sami sebi nivo sigurnosti i znači 3A je bio medij gdje smo mi investirali, znači samo finansijske institucije tog ranga su mogle biti naši partneri, tako da smo vodili računa, prije svega, o sigurnosti a manje o profitu, jer mi nismo po nekoj, je li, definiciji profitna organizacija, iako moram da kažem u zadnjih pet godina smo ostvarili 630 miliona profita, od toga 318 miliona prebacili za držvni budžet i 304 za kapital Centralne banke BiH. Kada su u pitanju uštede, vidjet ćete da u samom Finansijskom izvještaju da su operativni troškovi Centralne banke bili u 2009. godini 35 miliona, 2010. godine 32 miliona, što jasno govori da su za neka 3,2 miliona napravljene uštede, a na posljednjoj sjednici Upravnog vijeća Centralne banke BiH donijeli smo mjere gdje smo smanjili plate svim zaposlenim za 10%, Upravnom odboru za 18%, Revizorskom komitetu za 22% i guverneru za 38%. Kada su u pitanju primanja uposlenih, evo ja imam ovdje jednu listu, mogu dati uvaženom kolegi Mehmedoviću. Vrlo transparentno, znači plata u Centralnoj banci je prosjek 2.540 KM. Mi imamo 70% ljudi zaposlenih visoke spreme, od toga 19 magistara i devet doktora nauka, jer moramo, da tako kažem, to je educirano i kvalifikovano osoblje, da štitimo i da nam ne bi ulazili u komercijalni sektor koji ima dva puta više platu. Kada je u pitanju moja plata, ona je 7.240 KM. Ne primam više naknadu za članstvo u Upravnom odboru Centralne banke i još sam član u Agenciji za ... depozita, gdje imam 2.600 naknadu. To su sva moja primanja jer je zakonom zabranjen bilo kakav angažman. A evo, može se samo pogledati, ovdje imam pregled svih guvernera u okruženju, tako da moja je plata najmanja od svih u okruženju. To ću dati kasnije gospodinu Mehmedoviću da pogleda. Što se tiče naše organizacione šeme, ja napominjem da smo mi institucija svih građana BiH i da naša organizaciona šema predviđa da budemo, jel', raspoređeni na svim dijelovima BiH. I činjenica je da imamo tri glavne jednice – u Sarajevu, Banja Luci i Mostaru – a da imamo dvije filijale na Palama i u Brčkom i da ta filijala na Palama postoji od početka rada Centralne banke, od '97. godine. Nije tačno da ima 20 službenika, nego ima pet službenika. I možda je u startu rada Centralne banke bila neki politički kompromis ali sada gore ima preko 12 filijala komercijalnih banaka, tako da ta filijala ima sada posla, ima svoje opravdanje zašto gore egzistira. Znači, pet službnika trenutno radi u toj filijali. Moram se zahvaliti uvaženoj poslanici Azri Hadžiahmetović za pohvale, mislim da nam gode i da smo ih zaslužili. Što se tiče poslanika Tomića, također, želim da mu se zahvalim. Što se tiče gospodina Lijanovića, mislim da je potpuno u pravu da realni sektor trenutno je u najtežoj 76 situaciji i da nezaposlenost koja je 27%, možda najveća u regionu, je problem svih nas ovde koji sjedimo i mi koji radimo u finansijskom sektoru, ali prije svega politička stabilnost koja jeste preduvjet svih novih investicija jer kad pogledate direktne strane investicije, vidjet ćete da su one pale za tri puta više nego što su bile u 2009. godini, što jasno govori da BiH nema sada ambijent koji bi trebao da bude za neke nove investicije. Što se tiče uvažene poslanice Danijele Martinović, govorila je o nekim novim funkcijama Centralne banke koje imaju neke druge klasične centralne banke, naravno, Centralna banka ima svoj zakon, vi ste ti koji donosite zakone. Ukoliko se stvore uslovi i konsenzus politički za proširenje našeg mandata, ja mislim da smo mi spremni i da imamo kapacitete da ispunimo ta očekivanja. Hvala.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu o 24. tački dnevnog reda. Prelazimo na 25. tačku dnevnog reda: Ad. 25. Finansijski izvještaji Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj: 01-50-19-335/11, od 26. 4. 2011. godine U skladu sa članovima 61. i 64. Zakona o Centralnoj banci BiH, Centralna banka BiH nam je dostavila Finansijski izvještaj 26.4.2011. godine. Mišljenje Komisije za finansije i budžet smo dobili 21. 6. 2011. godine. Komisija je prihvatila Izvještaj i predlaže Domu da ga usvoji. Otvaram raspravu o Izvještaju. /kratko prekinuto snimanje/
Uvaženi predsjedavajući, mene prvo, pošto ne znam, interesuje je li ima ovdje neko iz Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. ____________(?) Nema. Ma daj skini to ... Mi tražimo, dok oni budu ovdje za ovu tačku, je li postoji mogućnost da se obezbijedi, jer ovo je nipodaštavanje Parlamenta. Skinite tačku i da je ostavimo za sljedeći put.
Dobro. Mi možemo u skladu sa Poslovnikom da nastavimo raditi bez ovde izvjestioca. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ako glasamo, naravno, moramo glasati o tome. Hoćete li da glasamo?
Mogu li samo rečenicu?
Može, izvolite.
U Zakonu o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću stoji da na poziv Parlamentarne skupštine, a ja znam da je poziv otišao i Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, predsjednik ili drugi ovlašteni predstavnik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta će direktno na sjednici obrazložiti izvještaj i odgovoriti na pitanja poslanika. S obzirom da nemamo ko da nam odgovori na ova pitanja, ja mislim da je u pravu koleginica i da treba skinuti.
Dakle, član 68. Poslovnika Predstavničkog doma, stav (2) glasi: 'U slučaju odsustva predlagača sa sjednice Doma, Dom može odlučiti da raspravu vodi i bez prisustva predlagača.' Evo izvolite, kolega Džaferović. 78
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja vas pozivam sve da se ponašamo u skladu sa Zakonom o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću i da pitanje rada Visokog sudskog i tužilačkog vijeća ne politiziramo. Visoko sudsko i tužilačko vijeće je nezavisna institucija i regulator sistema sudske vlasti u BiH i po zakonu ono obavještava određena tijela o svom radu. Mi kao Parlament možemo primiti tu informaciju. Ustavnopravna komisija, nažalost, većinom glasova je odbila i da primi to na znanje, mada je primila na znanje, mislim to je potpuno nelogično, ali tako je i takav je izvještaj došao. Šta sad ja tu mogu, je li, ja nisam u grupi tih koji su se ponašali na takav način. Mi smo danas kada je u pitanju dnevni red se izjasnili o dnevnom redu, nije bilo nikakvih primjedbi i uvršavanjem tačke u dnevni red mi smo zapravo donijeli odluku oko toga šta je dnevni red ove sjednice. Zbog toga ja predlažem da mi nastavimo, da okončamo ovu tačku dnevnog reda, bez obzira da li neko došao ovdje ili ne došao ispred Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. I pozivam još jedanput, za mene je ova informacija prihvatljiva. Ja smatram da je Visoko sudsko i tužilačko vijeće radilo svoj posao po zakonu i ako treba da glasam, da podržim ovaj izvještaj, ja ću glasati, ali dovoljno je da ovo primimo na znanje jer to je ono šta mi možemo da uradimo kao Parlamentarna skupština BiH. Hvala vam.
Za riječ se javio gospodin Slavko Jovičić, ali ja predlažem da razjasnimo prvo ovu stvar. Ako dozvolite, kolega Jovičiću, ja bih stavio na glasanje, dakle da vidimo hoćemo li voditi raspravu i bez prisustva predlagača, onako kako to Poslovnik nalaže. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dajem pauzu od 10 minuta. [[PAUZA]]
Zahvaljujem se. Dame i gospodo poslanici, znači čitam član 20. stav (4) Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, poglavlje Godišnji izvještaj i godišnji budžet. Stav (4) člana 20. glasi: 'Na poziv Parlamentarne skupštine ili drugog organa iz prethodnog stava predsjednik ili drugi ovlašteni predstavnik Vijeća će direktno na sjednici obrazložiti izvještaj i odgovoriti na pitanje poslanika, odnosno članova drugog organa. Kroz raspravu o izvještaju i zaključke mogu se dati ocjene, sugestije i prijedlozi koji ne osporavaju samostalnost Vijeća.' Ujedno vas želim podsjetiti da je služba blagovremeno obavijestila gospodina Milorada Novkovića, kao predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, da prisustvuje današnjoj sjednici povodom rasprave o ovoj tački dnevnog reda, 7. 7. 2011. godine. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ja mislim da je sada stvar jasna. Tačku 26. trebamo odgoditi za narednu sjednicu Doma i ponovo uputiti dopis, zakon je jasan. Predlažem da pređemo na tačku 27. Ad. 27. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za period od 1.1.2010. do 31.12.2010. godine, materijal broj: 01,02-10-387/11, od 20.5.2011. godine U skladu sa odredbama člana 18. Zakona o Pravobranilaštvu BiH, Pravobranilaštvo BiH nam je dostavilo Izvještaj 20.5.2011. godine. Mišljenje Ustavnopravne komisije smo dobili 30.6. 2011. godine. Komisija je usvojila Izvještaj i predlaže Domu da ga usvoji. Otvaram raspravu o Izvještaju. Prva za ...
Dakle evo, imamo i ovdje jedan zanimljiv slučaj koji više potvrđuje ono što se događa u okviru zajedničkih institucija BiH nego ono što je, što bi trebalo da bude predmet razmatranja u okviru ovakve jedne tačke. Hoću da vas podsjetim da je Savjet ministara na 154. sjednici, koja je održana 24.6. ove godine, vratio Izvještaj o radu Pravobranilaštva uz napomenu da je isti potrebno usaglasiti 80 između pravobranioca i njegovog zamjenika. Dakle, napomena Savjeta ministara upućuje na loše stanje u instituciji u kojoj ne postoji saradnja između ključnih ljudi, a to znači pravobranioca i njegovih zamjenika koji u skladu sa Zakonom o Pravobranilaštvu se rotiraju na toj funkciji svakih 16 mjeseci. Dakle, dozvolite mi da kažem nekoliko podataka koji na najbolji način oslikavaju stanje u institucijama BiH, i ovo upućujem naročito onima koji govore o ravnopravnosti naroda, o tome kako je to vrhunski cilj da ni jedan od naroda ne bude zapostavljen. Samo na primjeru ove institucije pokazaću vam kako izgleda ravnopravnost. Dok na jeziku Bošnjaka, odnosno bosanskom, i Hrvata možete dobiti kompletnu informaciju, dotle po pristupu informacijama na web stranici www.pbr.gov.ba možete utvrditi da je srpski nepoznat. E, kako to izgleda? Dakle, ako uđem preko srpskog jezika na sajt Pravobranilaštva nemam pristupa Pravilniku o unutrašnjoj organizaciji, nemam pristupa nadležnostima Pravobranilaštva, niti Poslovnika o radu, a odgovor koji glasi, zamislite kako glasi odgovor: na ovom jeziku ne postoji. Razmišljala sam da li uopšte da se ja bavim ovim izvještajem koji mi kaže da na mom jeziku, dakle citiram, "na ovom jeziku ne postoji". Kao da je riječ o kineskom. Podsjećam one koji su iz starog saziva, znamo kako smo i na koji način je inače bila priča oko Pravobranilaštva, ali taj zakon ima član 10. koji kaže: 'U Pravobranilaštvu su u ravnopravnoj upotrebi bosanski, hrvatski i srpski jezik i pisma latinica i ćirilica.' Nevjerovatno! Da su ravnopravni jezici u zakonu, ali nisu istinski ravnopravni kad je u pitanju institucija o kojoj je riječ. Pošto je ovdje prisutna gospođa pravobranilac, ja moram da kažem da je njena najveća odgovornost što u instituciji koju predstavlja ne poštuju se ravnopravno sva tri jezika i dva pisma i što im je uskraćeno da predstavnici srpskog naroda mogu da pogledaju ono što je vezano za Pravobranilaštvo na svom jeziku. Dakle, ... ja mislim da je to Vaša ključna odgovornost jer ste dužni da vodite računa o zakonitosti rada te institucije. I još jedna stvar koja govori o neravnopravnosti naroda u Pravobranilašvu. Član 5. kaže 'da pomoćnike i pravobranioca imenuje i razrješava pravobranilac u skladu sa odredbama Zakona o državnoj službi' itd., a onda dole vidite da je četiri Bošnjaka, dva Hrvata i jedan Srbin. Znači, čuli ste nacionalni sastav, a zakon jasno govori o tome da ravnopravnost znači naroda i jedino kad bi to htio da zastupa i glavni pravobranilac koji trenutno obnaša funkciju. Znači, pravobranilac je zaboravio važnu zakonsku odredbu i mislio je, dakle, da tako može i da zaboravi, odnosno da ne poštuje mišljenje jednog od pravobranilaca koji uskoro preuzima od njega funkciju pa može da ga ne zanima šta taj pravobranilac iz drugog naroda uopšte misli o radu Pravobranilaštva. Dakle, nije smjela poslati takav izvještaj prema ni Savjetu ministara ni prema Parlamentu, ako je očekivala saglasnost ovog doma da se taj izvještaj usvoji. Dakle, šta predlažem? Da se, slično kako je uradio Savjet ministara, Izvještaj o radu Pravobranilaštva za 2010. godinu vrati Pravobranilaštvu u cilju postizanja saglasnosti između pravobranioca i zamjenika pravobranioca BiH. Hvala. 81
Za riječ se javio Beriz Belkić. Izvolite.
Prije svega pozdravljam gospođu Medinu Vilić, pravobranioca BiH. Ja ću pokušati da govorim o ovom izvještaju, i da ne ulazim u poziciju analize i zaštite jezika i pozicije mog naroda u Pravobranilaštvu ali, generalno, očigledno da naši narodi ne trebaju da brinu za svoju budućnost dok smo mi ovdje i dok tako pomno i pažljivo pratimo i štitimo njihove interese. Dakle institucija, ne zajednička nego institucija Pravobranilaštvo BiH po mišljenju našem, Stranke za BiH, jedna je od najvažnijih institucija. Nažalost, odnos zakonodavne i izvršne vlasti BiH prema ovoj instituciji nije uvijek bio odgovarajući i imamo situaciju da ta institucija je jedna od najslabije podržanih institucija u BiH u odnosu na njezinu važnost. Stoga apsolutno podržavam ove preporuke koje stoje ovdje, odnosno na neki način signale, razumijem signale koji dolaze iz Pravobranilaštva u smislu podrške statusu ovako snažne i važne institucije. Evo, da se sad vratim na sam izvještaj. Meni je žao, vidim ovdje na strani 6. da Uprava za indirektno oporezivanje, odnosno, neki njezini regionalni centri itd. koriste usluge Pravobranilaštva, dok ostali regionalni centri ne koriste. Možda bi to trebalo malo i pojasniti zašto je to tako. Također, pozdravljam razmišljanja i ove inicijative vezane za zakon, odnosno za problem oduzimanja nezakonito stečene imovine. Dakle, Pravobranilaštvo je iznijelo svoj stav o postojećem pravnom sistemu i efikasnosti oduzimanja protuzakonito stečene imovine. Dakle, ima stvari koje apsolutno pozdravljamo i podržavamo apsolutno rad Pravobranilaštva. Međutim Izvještaj o radu Pravobranilaštva za 2010. godinu nećemo podržati. Nažalost, nećemo podržati iz prostog razloga, na strani 20., i sljedećoj stranici, obrađuje se pitanje državne imovine. I nakon objašnjenja ključne pozicije Pravobranilaštva, zaštita državne imovine, imovinskih interesa BiH, značaja tog pitanja, dolazimo u situaciju da se susrećete sa podacima da Pravobranilaštvo započeti posao početkom 2010. godine, odnosno krajem 2009. početkom 2010. godine, uknjižbe državne imovine podliježe pritisku, odnosno podliježe opštoj atmosferi i otvara i ono pitanje državne imovine koje je, po nama, apsolutno riješeno. Dakle, jedno eminentno pravno pitanje ulazi u političku sferu, u sferu dogovora, razgovora i sve češće upotrebe termina raspodjele. Ali evo, da skratim. Mi smo imali inicijativu i ona je u životu, koliko znam, prošla je određene procedure i ovaj parlament će raspravljati o tome. Dakle, mi smo zatražili informaciju od Pravobranilaštva zašto se desilo da Pravobranilaštvo prekine uknjižbu državne imovine i pored toga što svi pravno relevantni argumenti za to su postojali. Jednostavno, postupak je prekinut na molbu, kako ovdje piše, visokog predstavnika, odnosno na osnovu akta koji je on uputio Pravobranilaštvu. Dakle, Pravobranilaštvo je na osnovu jednog pisma, preporuke prekinulo za nas najvažniji posao u ovom trenutku kad je riječ o BiH. Naravno u međuvremenu su se počele dešavati i druge stvari, da su donošeni zakoni u entitetima, da su u entitetu RS-u o statusu državne imovine itd., jednom riječju za nas je neprihvatljiv ovakav odnos prema državnoj imovini kao jedinom vezivnom integrativnom tkivu u ovom trenutku BiH, kao pitanju potpuno riješenom i kroz Dejtonski sporazum, i kroz Međunarodni ugovor o sukcesiji, i kroz Ustav BiH, i presude, pravosnažne presude sudova, i ovdje, nažalost, u instituciji koja štiti, to je otvoreno pitanje, i otvara se proces 82 dogovaranja, nagodbi itd. Dakle, jedna vrsta unutrašnje sukcesije ili, da budem još jasniji, ostavinskog postupka kao da je neko umro, ne daj Bože, država BiH. Ali evo, da zaključim, to je osnovni i jedini razlog zašto nećemo podržati ovaj izvještaj, a detalje i ostale stvari vezano za ovo pitanje ćemo govoriti na sjednici kada ovo bude tačka dnevnog reda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Berizu Belkiću. Riječ ima Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja predlažem Domu da prihvati Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH bez obzira što i ja spadam u red onih koji smatraju da je Pravobranilaštvo moglo po mnogim pitanjima da uradi više, ali to što ja smatram da je moglo da uradi više i treba da uradi više ne mora značiti da neću da podržim i da ne treba da podržimo ovaj izvještaj o radu te institucije. Ja mislim da smo mi ti koji treba da hrabrimo tu instituciju, da joj pomažemo i ako postoje neki problemi onda se u nas gleda. Ne možemo tražiti od njih da nešto urade ako mi sami prije toga nismo uradili. Mi smo ipak najodgovorniji. Kad smo mi sjeli pa raspravljali ovdje vezano za ovu državnu imovinu? O tom potezu viška kojeg je napravio visoki predstavnik, ja sam taj potez osudio, ja kažem da je to bio potez koji je bio nepotreban. Ali to je tako jednostavno bilo, visoki predstavnik je donio takvu odluku kakvu je donio, i ne možemo sada zbog toga smatrati odgovornim Pravobranilaštvo BiH. Ja mislim da su oni krenuli normalno da rade svoj posao, da na osnovu Međunarodnog ugovora putem sudova vrše uknjižbu, zaustavljeni su, i evo ja kažem javno da mislim da to nije uredu što je uradio visoki predstavnik. S takvim potezom ja se ne slažem. To je, dakle, jedna stvar. Druga stvar, kada je u pitanju ovo o čemu je koleginica Majkić govorila i odnos Vijeća ministara spram Izvještaja o radu Pravobranilaštva, ja koliko se sjećam, a dosad sam zapravo učestvovao u raspravi o svim izvještajima, svim godišnjim izvještajima kako postoji Pravobranilaštvo BiH i, koliko ja znam, do sada se nikada nije dogodilo da se traži saglasnost i pravobranioca i njihovih zamjenika i sva tri potpisa na izvještaj. Dugo vremena smo imali probleme oko rotacije, dugo vremena se nije mogla napraviti rotacija u Pravobranilaštvu BiH, znate taj problem, pa kad se napravila rotacija onda je sad problem – trebaju sva tri potpisa na izvještaju. Ranije nisu trebala sva tri potpisa, ranije to nije bilo tako. Ranije su izvještaji usvajani ovdje u Parlamentu bez toga. Sada, kada je neko drugi na mjestu pravobranioca, traži se nešto sasvim drugo, ili je to trebalo tražiti i onda ili ne treba tražiti ni danas!? I to zapravo ne treba da bude razlog zbog čega ćemo mi se prema ovom izvještaju odnositi ovako kako se pojedini koleginice i kolege odnose prema tom izvještaju. 83 Prema tome, ja pozivam Dom da prihvati ovaj izvještaj za prošlu godinu i da idemo dalje. Pravobranilaštvo je važna institucija. Mi moramo da vidimo šta ćemo, dakle koji su to, mislim da ne koristimo resurse koje po zakonu i podršku koju po zakonu treba svim institucijama BiH da daje Pravobranilaštvo. Mislim da bi to trebala da bude prava tema i tema kako da osnažimo tu instituciju da nam pomogne da rješavamo ova pitanja koja imamo. Koliko danas ljudi zna šta je to imovina? Šta je razlika između vlasništva i imovine? Mi, mislim, ovdje lupamo tako ko Maksim po diviziji, svašta se čuje u Parlamentu. Kad smo pitali te ljude? Zna se da država nema zakona o svojinskopravnim odnosima. Dva entiteta imaju ta dva zakona. Ja ih imam oba tamo na stolu. Čitao sam ih, cijelo vrijeme, čitavo ovo vrijeme. I mi kažemo Pravobranilaštvo. Naravno, ima stvari koje i oni treba da urade, ali do nas je. Dakle, prvo do nas, pa onda do njih. Ako ćemo po redu, onda je to red. Hvala vam.
Repliku ima Beriz Belkić.
Ako je gospodin Džaferović kad je rekao da je prvo do nas mislio i na nas, do nas nije. Mislim na Stranku za BiH. I nije tačno da nisu reakcije odmah uslijedile i prema ovom parlamentu tražeći hitno da se unese u dnevni red rasprava i dobije informacija o cijeloj situaciji vezano za pismo visokog predstavnika. Reagirali smo i prema visokom predstavniku. Kasnije ponovno ovdje u Parlamentu. I praktično cijelu 2010. godinu dosadili i Bogu i ljudima pričajući o državnoj imovini, objašnjavajući šta je državna imovina itd. Nažalost, naravno evo vidite kako se to sve zaboravi. I sada gospodin Džaferović kaže svi smo mi krivi. Mi nismo krivi, krivi su gospoda koja tada to nisu shvatala.
Evo, čuli smo pojašnjenje gdje su krivci. Dušanka Majkić, replika.
Dakle, krivi navod gospodina Džaferovića. Ja nisam rekla da Izvještaj o radu Pravobranilaštva treba da potpišu tri, pravobranilac i njegova dva zamjenika. Ali su oni taj izvještaj, kao što je do sada bilo, usvajali na Kolegijumu i davali saglasnost da se takav izvještaj pošalje prema Parlamentu. Dakle, sada to znači da pravobranilac može da kaže ne zanima me šta kažu dva zamjenika, ja ću napisati šta ja mislim i poslati bez da oni znaju. Dakle, to je kolegijalni organ. Na šta bi to ličilo kad bi predsjedavajući Predstavničkog doma poslao bez znanja dva zamjenika? Dakle oni svaku tu odluku moraju da dogovore na Kolegiju. Dakle, nemojte da mislite da možete postići to time da ćete napraviti od Pravobranilaštva jednog pravobranioca, nego instituciju koja se rotira svakih 16 mjeseci. I molim vas da ... uzmete to u obzir.
Replika, Šefik Džaferović. A, gospođo pravobranilac, i Vama ćemo dati riječ. 84
Koleginice Majkić, ništa ne tražim više od onoga što piše u zakonu koji uređuje rad ove institucije. Dakle ništa, ni manje ni više. Prema tome, ako zakon kaže da je potrebna saglasnost svih njih troje na izvještaj, ja tražim da to tako radi pravobranilac. Ako zakon kaže drugačije, onda tražim da tako radi pravobranilac. Ako zakon kaže o jezicima to što kaže, ja tražim da Pravobranilaštvo tako radi. Zašto se, molim vas lijepo, zašto se nije radilo do sada? Ne možemo skršiti ... molim Vas.
Molim vas, nemojte s mjesta, evo svi ćete dobiti riječ, ali.
Dakle, sve što tražim je da se poštuje zakon i ja molim da pravobranilac evo ustane, tu je gospođa, i da da odgovore na ova pitanja. Ja sam imao i razgovore i u pripremi ove sjednice. Nemojmo, ljudi, da polagano počinjemo da zaključujemo da se prema izvještajima (danas je bilo previše priče na tu temu), prema zakonima, prema izvještajima, polagano se stiče utisak da se počinjemo odnositi prema izvještajima, prema zakonima i prema izvještajima, ne u odnosu na njihov sadržaj i važnost nego, nažalost, ključna stvar postaje činjenica ko su predlagači tih ... To je katastrofa, to je katastrofalna stvar ako uđemo u to. A Vi ste danas govorili o tome. Vi ste govorili o tome danas. I cijelo vrijeme je to tako. Ministar Nović, Vi ste danas govorili o tome, ministar Nović je jedan čestit ministar i pošten i dobar ministar. Ja sam o tome govorio milion puta ovdje u Parlamentu i nekoliko puta hvalio ministra. Ali, molim Vas lijepo, glasam protiv zakona, ne zato što su došli od ministra Novića nego zato što smatram da nisu uredu. Imam dojam da se Vi ponašate drugačije i da Vam je kriterij drugačiji i nemojte to raditi.
Riječ ima kolega Živković u skladu s članom 70.
Tačka dnevnog reda 26., maloprije smo je imali, skinuta sa dnevnog reda zato što predlagač nije bio ovdje, koji je gospodin Milorad Novaković. Ko se tu odnosio samo zato što je Milorad da se skine ta tačka dnevnog reda i da ćemo glasati protiv takvog izvještaja i nećemo ga primiti k znanju? Gospodine Džaferoviću, pa sad smo tu tačku dnevnog reda prošli. Šta pričate molim Vas? Kome Vi ovdje spočitavate priču o tome da prvo gledamo koje je nacionalnosti neko pa onda glasamo o izvještaju? Pa maloprije je tačka dnevnog reda bila o tome. Ljudi, dajte malo.
S obzirom da nema više prijavljenih, ja dajem riječ gospođi Medini Vilić, pravobraniocu BiH. Izvolite. I Vas ću zamoliti zaista zbog veoma obimnog dnevnog reda da u kratkim crtama date odgovore. 85
Da, da, i ne mogu dugo, poštovani zastupnici, uvaženi gosti, iz razloga što sam ja na ovoj poziciji tek od 21. aprila, gospođo Majkić, po saznanju od 21. aprila ove godine. Dakle, ja sam tu za izvještaj prethodne godine na kojem je radila kolegica Željka Klobučar. Naravno, nije sama radila, radile smo nas tri po rotaciji. I hoću sljedeće da kažem da što se tiče ovog Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH: taj rad je ovdje obrađen na način kako smo ga mi svi radili, ne nas tri nego svih 20 zaposlenih. Što se tiče primjedbe gospođe Majkić koja se odnosi na web stranicu, ja ću to pogledati, ja ću to urediti. To će sigurno biti tako na sva tri jezika. Međutim, što se tiče izbora pomoćnika pravobranioca, ja za protekla dva mjeseca nisam ni stigla da pokrenem postupak bilo kojeg zaposlenja državnog službenika i sl. Prema tome, kakav je sastav pomoćnika pravobranioca, takav je kakav jeste, ali je on odraz rukovođenja bivšeg pravobranioca koji je vladao pet-šest godina u Pravobranilaštvu a tek prošle godine je primljen jedan pomoćnik. Dakle, svi ostali pomoćnici su primljeni u ranijem periodu. Naravno, ja sam upravo poduzela mjere i radim analizu nacionalne zastupljenosti, kako državnih službenika tako i zaposlenika, i imat ćete prilike da budete informisani o samom sastavu, nacionalnoj strukturi. A što se tiče usaglašavanja naših stavova u pogledu samog izvještaja, ja čvrsto stojim iza ove riječi, ja samo idem snagom argumenata da ni do sada se nije izvještaj usvajao od strane Kolegija. To čak ne stoji niti u našem zakonu, niti stoji u Poslovniku. U zakonu fino kaže da se izvještaj podnosi Vijeću ministara i Parlamentarnoj skupštini na usvajanje. Ja sam imala nezahvalnu ulogu pa sam za ova dva mjeseca imala dva puta na Kolegiju zaista raspravljanje, jer mi tako kaže član 7. Poslovnika, raspravljanje o pojedinim pitanjima koja su od funkcionalne važnosti za rad Pravobranilaštva, pa sam cijenila da je i izvještaj od funkcionalne važnosti za rad Pravobranilaštva i tačno je to da se nismo mogli usaglasiti. Ne stoji obaveza zakonom za usaglašavanje i takva praksa nije ni do sada bila. Ja toliko.
Zahvaljujem gospođi Vilić. Zaključujem raspravu o 27. tački dnevnog reda. Prelazimo na 28. tačku dnevnog reda: Ad. 28. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2010. godinu, materijal broj: 01,02-37-514/11, od 6. 6. 2011. godine Agencija za zaštitu ličnih podataka je 6.6.2011. godine dostavila Izvještaj, u skladu s članom 40. stav (1) tačka c) Zakona o zaštiti ličnih podataka. Mišljenje Ustavnopravne komisije smo dobili 30.6.2011. godine. Komisija je usvojila Izvještaj i predlaže Domu da ga usvoji. 86 Otvaram raspravu o Izvještaju. Prvi za riječ se javlja Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ne bih želio da šutke pređemo preko ovog izvještaja. Ustavnopravna komisija ga je usvojila jednoglasno, svi smo ga dakle podržali. I želio bih da makar na ovaj način bosanskohercegovačkoj javnosti pošaljemo poruku o značaju problematike zaštite ličnih podataka. To do sada bosanskohercegovačkoj javnosti nije došlo na pravi način. Mi smo imali Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti ličnih podataka i prije nekoliko dana smo obavili javnu raspravu. Ljudi iz Agencije su bili prisutni i smatram da ovaj parlament mora naći načine kako da afirmira rad ove agencije, rad ove institucije. Jer oni koji su bili na javnoj raspravi mogli su da čuju šta se sve u BiH radi sa ličnim podacima, na koji se način oni upotrebljavaju i koje su sve moguće zloupotrebe ličnih podataka, počev od matičnog broja, pa, šta ja znam, ostalih svih podataka koje nazivamo ličnim podatkom. Zbog toga sam ustao da ovdje nešto javno kažem povodom ove tačke dnevnog reda. Pozivam Dom da ovo podrži i da u narednom periodu ovoj problematici posvetimo više pažnje u BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima Nermina Zaimović-Uzunović. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege, ja sam bila prisutna na javnoj raspravi u povodu izmjena i dopuna Zakona o zaštiti ličnih podataka. Naime, mi ovdje danas raspravljamo o Izvještaju o zaštiti ličnih podataka u BiH, a to je u suštini Izvještaj Agencije koja ima nadležnosti i ovlaštenja da vrši revizijske i inspekcijske nadzore nad primjenom, odnosno provedbom zakona, seta zakona koji imaju zadaću da štite lične podatke građana BiH. BiH kao potpisnica niza međunarodnih sporazuma i konvencija dužna je obezbijediti pristup informacijama, znači slobodu informacija, ali isto tako dužna je i da nađe mjeru da zaštiti svoje građane od zloupotrebe ličnih podataka. Bojim se da većina, uključujući i mene, nije imala baš informacije šta to radi Agencija za zaštitu ličnih podataka, koje su njene nadležnosti i da i nismo bili svjesni prije čitanja ovog izvještaja i prije javne rasprave koja je organizirana ovim povodom, a koji je inicirala Ustavnopravna komisija, odnosno kolega Džaferović, i hvala lijepo. Mislim da bi u povodu ovog trebalo biti još mnogo, mnogo više informacija. Naime, ja ću samo pomenuti neke od činjenica koje stoje u ovom izvještaju a također i ono što smo čuli u toku javne rasprave, ne povodom ovog izvještaja nego povodom kršenja, masovnog kršenja ljudskih prava, dakle prava na zaštitu ličnih podataka. Mi ovdje u BiH imamo situaciju da javna preduzeća traže vrlo često lične podatke. ... Što god da tražite od nekih nadležnih institucija, traži vam matični broj, jedinstveni matični broj, traže kopije ličnih 87 dokumenata, što je naravno sve protivzakonito, i to smo vidjeli u ovom izvještaju. Nešto što je bilo indikativno, maloprije su se svi afirmativno očitovali oko Izvještaja CIK-a. CIK je jedna od institucija ove države koja najviše krši ovaj zakon. Naime, svi dosadašnji kandidati na listama političkih partija su na web stranici, njihovi imovinski kartoni, njihovi potpisi, njihovi jedinstveni matični brojevi, i to stvara neograničenu mogućnost zloupotreba. Dakle, mi smo svi, evo svi ovdje, pa i hiljade još drugih koji su bili u toku ovih godina otkad postoji, otkad postoji web stranica. Da li postoje drugi načini da se obezbijedi javnost, odnosno pristup informacijama? Naravno da postoji i nije, ovo nije bio način da se tako krši Zakon o zaštiti ličnih podataka, odnosno da se ugrožava svaki građan. Drugo, i što je vrlo indikativno, s čim se mislim susreću svi, pogotovu oni koji traže posao danas, a takvih je morate priznati mnogo, jeste da je protivzakonito da se traže uvjerenja o vođenju krivičnog postupka, uvjerenja o nekažnjavanju itd., što sve stvara mogućnost da mi budemo u bazama, u nečijim privatnim bazama podataka i da se manipuliše našim ličnim podacima. Kad sve ovo imamo u vidu, onda možemo zaključiti da ova mlada agencija, tek je počela sa radom polovinom 2008. godine, ima jako važnu ulogu u našem društvu, u demokratizaciji društva. Prije svega bi trebalo da se u narednom periodu daje, i u svakom izvještaju, prijedloge šta bi trebalo da se ... uradi, zatim da se na ovu temu organizuje i medijski i u ovom parlamentu još javnih rasprava, da se dopune mnogi nedostajući dokumenti, podzakonska akta koja treba ... da postoje u provedbi ovih zakona. Da se, kako stoji negdje u Izvještaju, pokrenu i postupci sankcionisanja koji do sad nisu pokretani kad je u pitanju kršenje odredbi ovih zakona o zaštiti ličnih podataka. I naravno, ono što je svima u demokratizaciji nekog društva potrebno, tj. puno informacija i puno edukacija. Ja sam sretna što ovaj zakon i ovaj izvještaj se ne odnose na narode nego se odnose na sve građane. Dakle, svi su podjednako ugroženi kad se krše njihova prava. I svako, iz tih podataka svako može biti oštećen, korištenjem i zloupotrebom podataka koji se nezakonito koriste može biti svaki građanin ugrožen. Hvala vam lijepo.
Riječ ima Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dosta onog što sam namjeravala reći rekla je uvažena koleginica i kolega Džaferović. Ali, kao što reče kolega Džaferović, mislim da bi bilo, neću da kažem nekorektno, ali da ne bi bilo dobro da prećutimo rad Agencije, jer smatramo da je ova agencija zaista jedna od svijetlih tačaka i da primjer ove agencije trebaju da slijede mnoge agencije. I sami smo nekidan ..., meni je žao što možda ostale kolege koje nisu imale vremena nisu prisustvovale toj javnoj raspravi, jedna izuzetno ne samo korisna nego i edukativna javna rasprava, gdje smo shvatili da smo i mi sami koji ovdje sjedimo poprilično neobaviješteni, a tek šta je onda s našim stanovništvom. I u tom smislu samo bih željela reći da je potrebno možda poraditi da Agencija preduzme određene aktivnosti – što opet ima, zavisi od finansijskih mogućnosti njihovog budžeta – na edukaciji stanovništva. Jer jedan običan građanin teško da iščitava zakone, vrlo često nije upoznat sa 88 svojim pravima. U svakom slučaju, ja želim da pohvalim rad Agencije i da u ovom pravcu nastave. A i ostali bi sasvim sigurno mogli slijediti njihov primjer. Hvala.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu o 28. tački dnevnog reda. Prelazimo na 29. tačku dnevnog reda: Ad. 29. Imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (Prijedlog rang-liste kandidata Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju brobe protiv korupcije), materijal broj: 01,02-50-1-910-5/10, od 11. 1. 2011. godine Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije je utvrdila Prijedlog rang-liste kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije. Predlog od 15 imena nam je dostavljen. Želim da vas upoznam da član 13. stav (1) Zakona o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije navodi: 'Direktora Agencije imenuje Parlamentarna skupština BiH na prijedlog Posebne komisije za izbor i praćenje rada Agencije putem javnog konkursa, u skladu sa Zakonom o ministarskim imenovanjima i imenovanjima Vijeća ministara i drugim imenovanjima BiH, uz provjere koje se provode prilikom imenovanja članova Vijeća ministara BiH.' U članu 16. navedenog zakona je propisano: 'Odredbe ovog zakona koje se odnose na direktora Agencije primenjuju se i na zamjenike direktora Agencije.' Želim također napomenuti da smo od Delegacije EU u BiH dobili dopis u kojem se preporučuje da se što prije imenuju direktor i zamjenici direktora Agencije. Otvaram raspravu. Kao izvjestilac kolega Milorad Živković, prvi zamjenik predsjedavajućeg.
Zahvaljujem. Mogu da kažem da mi je izuzetno drago što nakon godinu dana uopšte rada na ovome je došlo i vrijeme da završimo posao koji smo u obavezi, kao što je u pismu gospodin Renco Davidi napisao, znači uslovnog dobijanja liberalizacije viznog režima, i molim vas da imate to na umu. Znači, u slučaju da danas ne uradimo posao, može da dođe u pitanje liberalizacija viznog režima, i da to posebno cijenimo. 89 Izvještaj ste dobili, nema potrebe da ga čitam, tu sam da i kao i ostali članovi ove komisije, koji su učestvovali u radu, damo objašnjenja ili pojašnjenja ako nešto nije jasno. Hoću da napomenem i to da zakon nije predvidio da tri člana, odnosno, direktor i dva zamjenika moraju da budu iz različitih naroda, ali mislim da je dobro napomenuti da je dogovor prije toga napravljen unutrašnji u ovome parlamentu, Proširenom kolegiju i Kolegiju da to bude Bošnjak, Srbin i Hrvat. Zakon nije predvidio da li da se glasa pojedinačno po kandidatima, po brojevima koji su u rang-listi ovdje navedeni, ili može ovaj parlament da odluči da to – kao što sam već rekao, imajući u vidu i prethodno navedeno – bude Srbin, Hrvat i Bošnjak, da bude u paketu, tako da je na Parlamentu da odredi se na koji način će završiti ovu vrlo važnu stvar za BiH. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Živkoviću. Za diskusiju se javio Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Kolegice i kolege, ja mislim da bi bilo efektnije i efikasnije ako predložimo, odnosno, ako se izjasnimo da danas riješimo ovu stvar u paketu, jer bi izbjegli velik broj glasanja o svakom kandidatu. I da bi to što prije završili, ja predlažem da, ipak, napravimo jedan paket o kome ćemo se izjasniti, naravno ukoliko se Dom složi. Ja sam očekivao da predsjedavajući informiše da smo imali konsultacije, znači unutar užeg Kolegija, predstavnika političkih stranaka i da smo otprilike i dogovorili paket, samo naravno zavisi od toga da li će Dom prihvatiti da se u paketu danas izjašnjavamo. Hvala lijepo.
Ja mislim da je izlaganje kolege Živkovića bilo potpuno jasno. On je naveo da smo o ovome raspravljali i na Kolegiju Doma i na Proširenom kolegiju Doma. Da li se još neko javlja u okviru ove tačke dnevnog reda? Ako nema više prijavljenih, zaključujem raspravu u okviru ove tačke dnevnog reda. Prelazimo na 30. tačku dnevnog reda: Prijedlog za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 90 Izvolite.
Ja se izvinjavam, mi nismo uopšte završili ovu tačku dnevnog reda. Znači, ne znam o čemu ćemo se izjašnjavati ako se nismo izjasnili prethodno da li ćemo u paketu rješavati ovo pitanje. Mislim da bi se sad trebali izjasniti. Ako ćemo ... rješavati u paketu, onda bih ja imao eventualni prijedlog.
Vaše je da predložite konkretne prijedloge. Sve ono što predložite, stavit ćemo na glasanje. Hoćete li da sad glasamo ili kad dođemo do glasanja prvo opredjelimo pa da onda.
Ja sam predložio da se Dom izjasni da ovo pitanje riješimo u paketu. Znači, da predložimo jednog Bošnjaka za direktora Agencije i dva zamjenika iz reda srpskog i hrvatskog naroda. Ako Dom da takvu saglasnost, onda bi eventualno govorili o imenima.
Nije sporno, dakle, sad odmah predlažete da glasamo, je li tako?
Da. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Dobro...
Ja ne razumijem gospodina Mehmedovića šta on predlaže i o tome je gospodin Živković govorio. Međutim, ako sam ja Vas dobro shvatio, Vi kažete ako to bude kao usvojeno, Vi imate neke predloge, nešto, je li? Vidite, ova komisija koja je radila ovaj posao napravila je rang-liste i mi imamo tačno rangirane ljude po nekim kriterijima koje smo mi napravili itd. Jedan vrlo komplikovan i složen proces smo napravili. I ja vas sto posto uvjeravam da je postupak i proces bio potpuno depolitiziran, nikakvih dogovora, nikakvih ... konsenzus itd. Ako vi imate namjeru sada neke kombinacije nove praviti, ja sam apsolutno protiv tih vrsta pristupa, ako je zbog toga taj paket. 91
Ja vas podsjećam da je kolega Živković napomenuo šta je propisano, a šta nije zakonom. Ovaj dom će demokratski se odlučiti kako će pristupiti. Komisija, čiji ste i Vi član, kolega Belkiću, je li tako, vi ste stali iza 15 ljudi. Koga ćemo mi od tih 15 birati, to je na nama svima u Parlamentu. Dakle, da tu ne bude nikakve dileme. Kolega Mehmedoviću, mi u Kolegiju razumijemo šta Vi tražite, ali smo stanovišta kad dođemo do glasanja da se prvo izjasnimo hoćemo li o nekom paketu glasati ili pojedinačno, a onda nakon toga da glasamo. Je li to uredu?
nije uključen mikrofon
Eto, dakle razjasnili smo i tu stvar. Prelazimo sada na 30. tačku dnevnog reda: Ad. 30. Prijedlog za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (Prijedlog Privremene zajedničke komisije oba doma), materijal broj: 01,02-50-1-441-6/10, od 30. 8. 2010. godine 30. 8. 2010. Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije dostavila je prijedlog kandidata za jednog predstavnika akademske zajednice, a to je Muris Čičić. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sledeću tačku dnevnog reda, 31. tačka dnevnog reda: Ad. 31. Prijedlog odluke o imenovanju člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Republike Srpske (materijal Vijeća ministara BiH) broj: 01,02-50-3- 1117/10, od 7. 10. 2010. godine 92
Ne, ne, pardon.
Ja vas molim da se pripremite za glasanje ... Molim vas da glasate sad. Ko je 'za' ovaj zaključak? Konstatiram da imamo potrebnu i opću većinu i entitetsku većinu, tako da smo usvojili ovaj prijedlog zaključak. 'Za' je glasalo 31, 'protiv' 0, 'suzdržano' 0; Federacija 20 glasova 'za', RS 11 glasova 'za'. Ad. 34. – 48. Davanje saglasnosti S obzirom da smo donijeli ovaj zaključak, otvaram raspravu o tačkama dnevnog reda od 34. tačke dnevnog reda sve do 48. tačke dnevnog reda. Da li se neko javlja za diskusiju? Riječ ima Mato Franjičević. Izvolite.
Samo, s obzirom na ogroman broj točaka, mislim nije red da sve to prođe bez rasprave. Ja sam se javio, slično kao i neki predgovornici prije mene, da ne prođe tek tako šutke jedna, po mom mišljenju, dosta značajna točka. To je točka broj 47. Radi se o davanju suglasnosti za ratifikaciju Fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima. Mislim da se radi zaista o izuzetno važnoj stvari i želim naravno dati svoju podršku davanju suglasnosti na ratifikaciju ovog Fakultativnog protokola koji je usvojen u UN 2008. godine u prosincu, a prateći akt Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, koji je, ako se ne varam, usvojen poodavno, negdje '61. godine, također na razini ...
nije uključen mikrofon 94
'66. godine, hvala kolega Kuniću. S obzirom da taj Međunarodni pakt koji je na neki način inkorporiran i u ustavni sustav BiH ... jer je sadržan u onom Aneksu na Ustav BiH kao jedan od međunarodnih sporazuma na koji se referira Ustav BiH, također i Ustav Federacije BiH, a s obzirom da taj Međunarodni pakt u svom članku prvom ima jednu vrlo bitnu formulaciju koja je, po mom mišljenju, presudna za BiH kao državu tri ravnopravna, suverena i konstutivna naroda, a koja glasi, naravno, moraću parafrazirati, nisam ponio odgovarajući dokument, dakle, u članku prvom 'Svi narodi imaju pravo na samoodređenje', stavak drugi 'Temeljem toga prava oni slobodno uređuju svoj politički, gospodarski i kulturni razvoj.' Dakle, zbog presudne i velike važnosti ovog Međunarodnog pakta apsolutno podržavam ratificiranje Fakultativnog protokola kojim se predviđa uspostava 'Komiteta za gospodarska, kulturna i socijalna pitanja' i na neki način se omogućava da se dalje, temeljem ovih iskazanih stavova u Međunarodnom paktu o gospodarskim, kulturnim i socijalnim pravima, radi i da se donose odluke. Dakle da taj Međunarodni pakt ne bude samo spisak lijepih želja nego da se po tom Međunarodnom paktu uređuju odnosi tako da ne bude preglasavanja naroda, da jednom narodu drugi ne određuju njegove predstavnike, nego da sam, temeljem prava naroda na samoodređenje, može donijeti potrebne odluke. Toliko i hvala.
Sobzirom da nema više prijavljenih za diskusiju, zaključujem raspravu po tačkama od 34. do 48. i 48. tačku dnevnog reda. Kolegij Predstavničkog doma je dogovorio, dakle, u 17,30 imamo glasanje, do tada evo da se pripremite. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, pozivam vas da zauzmete svoja mjesta kako bi pristupili glasanju. Prelazimo na glasanje, idemo na 1. tačku dnevnog reda: Usvajanje zapisnika sa 3. i 4. sjednice Predstavničkog doma Predlažem da glasamo o usvajanju Zapisnika sa 3. sjednice s primjedbama poslanika Azre Hadžiahmetović, a mogli smo u paketu i da glasamo o usvajanju Zapisnika sa 4. sjednice. Evo, dakle da u cjelini glasamo o ova dva zapisnika. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! 95 Konstatiram da imamo opću većinu, da imamo potrebnu entitetsku većinu: 31 'za', jedan 'protiv', 0 'uzdržanih', od toga iz Federacije 21 'za', 0 'protiv', 0 'uzdržanih'; 10 'za' iz RS-a. Dakle, imamo potrebnu većinu. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) Dakle, glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu i potrebnu entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u drugom čitanju, sa amandmanima iz Izvještaja Komisije. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju, s amandmanima iz Izvještaja Komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da imamo potrebnu entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u drugom čitanju, sa amandmanima iz Izvještaja Komisije. Sada prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da imamo potrebnu entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u drugom čitanju. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pečatu Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju, sa amandmanom iz Izvještaja Komisije. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu i da imamo potrebnu entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u drugom čitanju, sa amandmanom iz Izvještaja Komisije. 96 Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) Glasanje o zaključku poslanika Mirsada Đuguma: 'Zadužuje se Vijeće ministara BiH da razmotri pitanje obavezne upotrebe naziva BiH u natpisima državnih organa, organa entiteta, kantona, gradova i općina, javnih preduzeća i drugih institucija koje vrše javna ovlaštenja te da o tome izvijesti Predstavnički dom. A ukoliko ovo pitanje nije regulisano na odgovarajući način da se za jednu od narednih sjednica pripremi i Predstavničkom domu dostavi na razmatranje Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH kojim bi se regulisalo ovo pitanje.' Dakle, prvo glasamo o ovom zaključku. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, ali nemamo potrebne entitetske većine. Prelazimo na usaglašavanje u Kolegiju. Prelazimo na glasanje u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Vi znate kako glasamo u drugom krugu. Glasajte, sad! Konstatiram da je ovaj zaključak dobio potrebnu .. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
I nazivu BiH.
I nazivu, 'u nazivu BiH', tako ovdje piše. Dobro. Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, glasamo o ovom zaključku poslanika Milorad Živkovića. Glasajte, sad! Za ovaj zaključak je glasalo 17, 'protiv' 16, međutim nemamo entitetske većine. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 98 Dakle, ponavljamo glasanje na zahtjev Kluba SDA. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je Prijedlog zaključka dobio potrebnu opću većinu, međutim nema entitetske većine. Prelazimo ... Hoćemo li usaglašavanje, odmah u drugi krug? Ulazimo u glasanje u drugi krug. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je ovaj zaključak usvojen i onda ne glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prisilne naplate indirektnih poreza (drugo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu i potrebnu entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u drugom čitanju. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da nemamo potrebne entitetske većine. Prelazimo na usaglašavanje u Kolegiju. Prelazimo na glasanje u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo dvije trećine glasova 'protiv' iz RS-a i da Prijedlog zakona nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika BiH, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije 99 Ovdje, podsjećam, dakle, glasamo o negativnom Mišljenju Ustavnopravne komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da imamo potrebnu i entitetsku većinu, dakle usvojili smo negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije i Prijedlog zakona je odbijen. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da Prijedlog zakona ima potrebnu opću većinu, nema potrebne entitetske većine. Prelazimo na usaglašavanje u Kolegiju. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Poslovnička intervencija.
Nema šta, idemo glasanje, evo kolega Živković ima poslovničku. Ja se slažem, ako nećete, odmah ćemo preći ovako da džaba ne komplikujemo. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu u prvom čitanju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da Prijedlog zakona nije dobio potrebnu entitetsku većinu iz RS-a. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i meĎunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu, koji glasi: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, nakon usvajanja Prijedloga zakona o Budžetu institucija BiH i meĎunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu, Nezavisnoj komisiji za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviĎena Krivičnim zakonom BiH ili meĎunarodnim ugovorom čija je potpisnica BiH ili drugi sud u skladu sa zakonom BiH, iz budžetske rezerve odobri finansijska sredstva u iznosu od 145.000 KM, koja su joj neophodna za rad' ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] To ste trebali prije reći da je bespredmetno. Usvojili smo dnevni red, već jednom glasali, ovdje je riječ o drugom krugu glasanja. Ja vas molim da provedemo proceduru i da vodimo računa kod dnevnog reda i kod prethodnih glasanja da...
nije uključen mikrofon
Pa dobro, ako se slažete, evo, jeste li svi saglasni da ne glasamo ovo? [[zajednička diskusija]] 103 Tako je. Dakle, postoji opća saglasnost u Predstavničkom domu da je ovo sada bespredmetno staviti na glasanje. Prelazimo na 19. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH (prvo čitanje) Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH u prvom čitanju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da nemamo potrebnu većinu iz entiteta RS i da nismo usvojili ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH u prvom čitanju. Prelazimo na 20. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH (prvo čitanje) Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH u prvom čitanju. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da nemamo potrebnu entitetsku većinu za ovaj Prijedlog zakona. Prelazimo na 21. tačku dnevnog reda: Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije o Prijedlogu zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine Glasamo u drugom krugu o Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije o Prijedlogu zakona o putnim ispravama BiH. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je 'za' negativno Mišljenje glasalo...
Čekaj, ovo je sada drugi krug, ovo nije dobro. 104
Trebalo je biti 19 iz Federacije da Mišljenje bude usvojeno, to znači Zakon padne, ovako Mišljenje nije usvojeno i vraćeno je Komisiji.
A gdje su glasovi 'protiv'?
Znači, nema glasova 'protiv'. Da je bilo glasova 'protiv', bilo bi Mišljenje usvojeno. Ovako, kako nije 19 iz Federacije bilo 'protiv', Mišljenje se vraća Komisiji jer je drugi krug glasanja. Ako želite da ponovite glasanje, nije problem, samo je takvo tumačenje. [[zajednička diskusija]]
Samo malo, kada smo glasali, ja sam rekao da glasamo u drugom krugu o Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije. S obzirom da smo prihvatili negativno Mišljenje, ovaj zakon je odbijen.
Ne, ne, pogrešno je. Tada nije bilo dovoljno iz Federacije da bude 'za' to negativno Mišljenje i zato se išlo u drugi krug glasanja. Ovdje sada nema 19 glasova 'protiv', znači vraća se Komisiji.
Gospodine Džaferoviću, izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, mi glasamo u drugom krugu za negativno Mišljenje Komisije i rezultati su, evo, sada ćemo ih sačekati: 28 'za', 17 iz Federacije, 11 iz RS-a. Dakle, mi ovdje imamo, u drugom krugu imamo većinu, i jednu i drugu, i nema glasova 'protiv' tog negativnog Mišljenja ni jedne većine iz entiteta i negativno Mišljenje je usvojeno. Ne možete izvlačiti drugačiji zaključak. [[zajednička diskusija]]
Malo je komplikovano, dajte da pokušamo da ovo razriješimo. Znači, na prošloj sjednici kada smo glasali o negativnom Mišljenju, tada nije bilo dovoljno glasova 'za' iz Federacije BiH 105 za to negativno Mišljenje, koliko se ja sjećam. U drugom krugu glasanja trebalo je biti glasova 'protiv' 19 najmanje iz Federacije, ili 10 iz RS-a da bi se prihvatilo to negativno Mišljenje. U ovom slučaju, po mome, to bi trebalo vratiti Komisiji. /kratko prekinuto snimanje/
... zamolio sekretara da se uzme fino Poslovnik, ima jasna odredba poslovnička, sekretar je nekoliko puta ovo tumačio. Dakle, u drugom krugu glasanja ... [[zajednička diskusija]]
Kolega Džaferoviću, molim Vas da završite.
Ma, da Vam kažem nešto, ja sam rekao jedanput, dakle ovdje se mora pokazati, potpuno je jasno da se mora pokazati da postoji više od dvije trećine glasova 'protiv' makar iz jednog entiteta da onda nešto nije prošlo. Ja toga ne vidim ovdje, i to je onda prošlo. To je potpuno jasna stvar. I, gospodine Belkiću, ja sam ustao samo s dobrom namjerom da pomognem i nemojte više tako prema meni nastupati. Ja Vas molim nemojte više to raditi. Evo, ja ću ovaj put stati ...
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Ja sam zastupnik i ja znam šta mi je posao. Kada dobijem riječ, nemojte mi Vi upadati u riječ.
Pozivam sada sekretara Doma Branku Todorović da ona da dodatno pojašnjenje. Može li malo pažnje? 106
Malo ste me zbunili pa sam zaboravila ... Ja smatram da treba glasati onako kako piše u Poslovniku i Ustavu. Mislim da je gospodin Džaferović na pravom tragu, bar je to moje mišljenje. Znači, u ovom slučaju glasamo, u prvom smo krugu glasali o Mišljenju Komisije i nije bilo entitetske saglasnosti, i sada idemo u drugi krug: glasamo o Mišljenju Komisije. Odlučujući su glasovi 'protiv', znači moraju biti glasovi 'protiv' da bi se onda konstatovalo da Mišljenje nije prihvaćeno i da se vraća ponovo Komisiji. To je moje mišljenje. Mislim da sam u pravu apsolutno.
Zahvaljujem sekretaru Predstavničkog doma. Dakle, moja prvobitna konstatacija, prije svih ovih intervencija, bila je tačna. Dakle, imali smo potrebnu većinu za negativno Mišljenje, Prijedlog zakona je odbijen. Ja tako shvatam. Evo Klub SNSD-a traži, je li tako, da ponovo glasamo. Imaju pravo na to. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Glasamo ponovo u drugom krugu o Mišljenju Komisije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Majkić ima Zaključak.
Ima Zaključak, ja ću pozvati samo sekretara za vam pročita ovaj zaključak. On je pri kraju sjednice došao tako da ga nismo uspjeli ugraditi. Izvolite. Molim vas da saslušate ovaj zaključak. Prvo glasamo o ovom zaključku a onda o Izvještaju. Izvolite.
Kasno je stigao, oprostite, ovaj zaključak pa nismo ga mogli ukorporirati u podsjetnik. Zaključak koji je predložila naša poslanica Dušanka Majkić glasi: 'Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za 2010. godinu vratiti Pravobranilaštvu u cilju postizanja saglasnosti između pravobranioca i zamjenika pravobranioca.' 109
Čuli ste ovaj zaključak. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! O ovom zaključku, dakle, prvo. Konstatiram da je ovaj zaključak dobio potrebnu opću većinu. Nema potrebne entitetske većine. Prelazimo na usaglašavanje u Kolegiju. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na 28. tačku dnevnog reda: Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini za 2010. godinu Glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da smo usvojili Izvještaj, da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Prelazimo na 29. tačku dnevnog reda: Imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (Prijedlog rang-liste kandidata Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije) Podsjećam sve uvažene kolege i koleginice da smo tokom rasprave već dogovorili se da ćemo se prvo izjasniti o načinu kako ćemo glasati, a nakon toga ćemo obaviti glasanje. Tokom rasprave postojala je saglasnost, tj. prvi prijedlog da glasamo u paketu o direktoru i dva zamjenika. Ja ću zbog toga prvo staviti ovaj prijedlog na glasanje. Ako on ne dobije potrebnu većinu, onda znamo šta ćemo raditi. Prvo glasamo o tome da li ćemo se u paketu izjasniti o direktoru i njegova dva zamjenika. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je ovaj prijedlog dobio potrebnu i opću i entitetsku većinu. Sada otvaram mogućnost da se predloži u okviru ovog paketa koja su to imena. Za riječ se prvi javlja gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Pa evo, kao što sam najavio, mi smo izvršili konsultacije u Kolegiju Doma i Proširenom Kolegiju i na osnovu rang-liste koja je dostavljena u materijalima predlažem da paket čine sljedeći kandidati: da Sead Lisak bude direktor Agencije za borbu protiv korupcije; da prvi 110 zamjenik bude Dragan Slipac i da drugi zamjenik bude Sreto Pekić. To je usaglašen paket među većinom političkih stranaka ... Hvala lijepo.
Dakle, to je prijedlog paketa koji je predložio gospodin Mehmedović u ime većeg dijela političkih stranaka koje su učestvovale u usaglašavanju ovog paketa. Gospodin Belkić se predlaže da predloži drugi paket. Izvolite.
Ja se ne predlažem, ja se javljam da predložim.
Hvala Vam što ste preciznije to definirali.
Ovdje nisu konsultacije političkih partija, ali evo ... konsultacije ... Kolegija ili političkih partija. Nisam baš shvatio. Dakle, ja predlažem, da pojednostavim, ja predlažem one koji su dobili najviše bodova od strane ove komisije koju je zakon predvidio za takve stvari. Dakle, to su: Ramiz Huremagić, Milan Krulj i Blanka Benković. Dakle, to su ljudi iz tri naroda sa najvećim brojem bodova dobijenim od ove komisije. Nikakvih konsultacija ni dogovora nije bilo.
Gospodine Mehmedović, izvolite.
Gledajte, ako bi išli ovom logikom koju predlaže uvaženi kolega Belkić, onda bi sva tri kandidata u ovom paketu bili iz reda bošnjačkog naroda što ne bi bilo baš uputno da na takav način se odnosimo spram ove vrlo važne institucije koja je uvjetna za produžetak bezviznog režima BiH. Ako već šetamo po ovoj rang-listi onda, da ne bi gubili vrijeme, da glasamo o svakom kandidatu pojedinačno po rang-listi, onda je bolje da se izjasnimo o ovom paketu koji, po mojoj procjeni, može dobiti većinu, i entitetsku i opću. Prema tome, evo ja predlažem da se izjasnimo prvo o paketu. A ako ne dobije većinu, onda da glasamo pojedinačno o svakom. /kratko prekinuto snimanje/
... Vi rekoste da sam predložio. 111
nije uključen mikrofon
Oprostite, ja sam imena rekao ako ste slušali. Ja sam govorio o imenima. Predlažem Ramiza Huremagića iz reda bošnjačkog naroda – sa najvećim brojem glasova kada je riječ o kandidatima iz reda bošnjačkog naroda, ja pretpostavljam da ... Dalje, predlažemo Milana Krulja iz reda srpskog naroda koji je također dobio najviše glasova od kandidata iz reda srpskog naroda, pretpostavljam, i Blanku Benković koja je također dobila najviše glasova iz reda hrvatskog naroda. Dakle, nisu tri Bošnjaka, dakle imenom, kao što ste i Vi predložili imenom i prezimenom, i ja predlažem. To su ljudi koji su najviše bodovani od strane ove komisije utvrđene Zakonom o prevenciji korupciji. Dakle, molim da se glasa i o ovome.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Konstatiram prvo da se Dom izjasnio da će glasati o paketima. Konstatiram da su do ovog trenutka predložena dva paketa. Jedan paket koji je predložio gospodin Mehmedović koji je usaglašen u ime većine ovdje stranaka, i drugi paket koji je predložio gospodin Belkić. Glasamo o prvom prijedlogu kolege Šemsudina Mehmedovića. On predlaže da se za direktora Agencije imenuje Sead Lisak, za zamjenika direktora Dragan Slipac i za drugog zamjenika direktora ili samo za zamjenika direktora Sreto Pekić. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da postoji opća većina i da imamo većinu i po entitetima. Konstatiram da je Predstavnički dom izabrao direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Prelazimo na 30. tačku dnevnog reda: Prijedlog za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (Prijedlog Privremene zajedničke komisije oba doma) Glasamo o imenovanju Murisa Čičića za predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da imamo potrebnu entitetsku većinu i da je Predstavnički dom imenovao Murisa Čičića za predstavnika akademske zajednice u ovoj komisiji. Prelazimo na 31. tačku dnevnog reda: 112 Prijedlog odluke o imenovanju člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Republike Srpske (materijal Vijeća ministara BiH) Glasamo o imenovanju Milorada Tuševljaka za člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Republike Srpske. Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da imamo potrebnu entitetsku većinu i da smo izabrali gospodina Milorada Tuševljaka za člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju iz Republike Srpske. Prelazimo na 32. tačku dnevnog reda: Razrješenje i imenovanje člana delegacije u Centralnoevropskoj inicijativi (CEI) iz Predstavničkog doma: a) Dragan Čović (HDZ BiH) imenovan za člana delegacije u CEI na 2. sjednici Predstavničkog doma, održanoj 9. 6. 2011. godine, razrješava se dužnosti zbog prestanka mandata poslanika u Predstavničkom domu, b) Zvonko Jurišić (HSP) imenuje se za člana delegacije u CEI Predlažem da i jedno i drugo u paketu glasamo. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom razriješio Dragana Čovića u ovoj delegaciji u CEI i glasao o imenovanju Zvonka Jurišića za člana delegacije u CEI. Prelazimo na 33. tačku dnevnog reda: Razrješenje i imenovanje člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj: a) Petar Kunić razrješava se dužnosti člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, b) Nikola Špirić imenuje se za člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj I ovdje predlažem da glasamo u paketu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom razriješio dužnosti člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj Petra Kunića kao i da je glasao o imenovanju Nikole Špirića za člana Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj. Prelazimo od 34. tačke dnevnog reda pa sve do 48. i 48. – ratifikacije sporazuma 113 Ja ću prvo staviti zaključak na glasanje da se u paketu izjasnimo o ovome, a nakon toga ako se složimo s ovim zaključkom onda i o ratifikaciji sporazuma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da je ovaj zaključak dobio potrebnu opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom odlučio da se u paketu izjasni o svim tačkama od 34. do 48., dakle o ratifikaciji svih ovih sporazuma. Pozivam sve poslanike da se sada izjasne o ratifikaciji svih ovih sporazuma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, da imamo potrebnu entitetsku većinu i da je Predstavnički dom ratificirao sve sporazume od 34. do 48. i 48. tačku dnevnog reda. S ovim završavamo rad 5. sjednice Predstavničkog doma. Sutra u 10,00 počinjemo sa 6. sjednicom Predstavničkog doma. Hvala vam još jednom na konstruktivnom doprinosu u radu današnje sjednice. Sjednica je završena u 18,45 sati.