Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege izaslanici, nazočni predstavnici Vijeća ministara BiH, međunarodnih institucija, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam i otvaram 15. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici je nazočno 15 izaslanika, znači pet iz bošnjačkog naroda, pet iz hrvatskog naroda, pet iz srpskog naroda. Za 15. sjednicu predlažemo sljedeći izmijenjeni 1. Usvajanje Zapisnika 14. sjednice Doma naroda Parlamentane skupštine BiH; 2. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po žurnom postupku; 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (drugo čitanje), predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1- 1012, od 16. 2. 2012.; 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Državnoj službi u institucijama BiH (prvo čitanje), predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1212, od 26. 3. 2012.; 6. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje), predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-112, od 11. 1. 2012.; 7. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH; 8. Godišnje izvješće Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, materijal Centralne banke BiH, broj 01-50-19-47612, od 4. 4. 2012.; 9. Financijsko izvješće Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, materijal Centralne banke BiH, broj 02-50-19-47512, od 4. 4. 2012.; 10. Izvješće o radu Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju u 2011. godini, materijal Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju, broj 01,02-50-19-49112, od 6. 4. 2012.; 2 11. Godišnje izvješće o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, broj 01,02-12- 34512, od 12. 3. 2012.; 12. Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, materijal Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, broj 02-12- 51212, od 13. 4. 2012.; 13. Izvješće o funkcioniranju sustavnog kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2005. - 2010. godina, materijal Vijeća ministara BiH, broj 01,02-50-19-8912, od 19. 1. 2012.; 14. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2011. godinu, materijal Izvozno-kreditne agencije BiH, broj 01,02-50-19-46812, od 4. 4. 2012.; 15. Izvješće o radu Agencije za poštanski promet BiH i Financijsko izvješće za 2011. godinu, materijal Agencije za poštanski promet BiH, broj 01,02-50-19-46712, od 4. 4. 2012.; 16. Informacija o uspostavi, funkciji i strukturi decentraliziranog sustava upravljanja (DIS) Instrumentom pretpristupne pomoći (IPA), materijal Vijeća ministara BiH, broj 01,02-50-19-23911, od 14. 12. 2011.; 17. Izvješće o inicijativi izaslanice Nermine Kapetanović s 11. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održane 1. 2. 2012., koja glasi “Informacija o bh. iseljeništvu – stanje i potrebne mjere, koju treba pripremiti Vijeće ministara BiH”; 18. Produljenje mandata Istražnom povjerenstvu za provjeru zakonitosti procesa uništavanja streljiva i minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme; 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Dopune Financijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Srbija u okviru IPA komponente prekogranične suradnje za 2008. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-43312, od 28. 3. 2012.; 20. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u vezi s prekograničnim programom Bosna i Hercegovina – Srbija u okviru IPA komponente prekogranične suradnje za 2010. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-43412, od 28. 3. 2012.; 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u vezi s prekograničnim programom Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru IPA komponente prekogranične suradnje za 2010. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-43512, od 28. 3. 2012.; 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Dopune Financijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u pogledu prekograničnog programa Bosna i Hercegovina – Crna Gora u okviru IPA komponente prekogranične suradnje za 2008. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-43212, od 28. 3. 2012.; 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Dopune Financijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u pogledu prekograničnog programa Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru IPA komponente prekogranične 3 suradnje za 2008. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-43112, od 28. 3. 2012.; 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u pogledu prekograničnog programa Hrvatska – Bosna i Hercegovina u okviru IPA komponente prekogranične suradnje za 2010. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-43012, od 28. 3. 2012. 25. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Dopune Financijskog sporazuma za Horizontalni program o nuklearnoj sigurnosti i zaštiti od zračenja u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći za 2008. godinu, zaključenog između Komisije Europske zajednice i Bosne i Hercegovine 28. 7. 2009., materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-45312, od 30. 3. 2012.; 26. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Dopune Financijskog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije u vezi s programom financiranja i sudjelovanja Bosne i Hercegovine u ERDF-ovim transnacionalnim programima europske teritorijalne suradnje „Jugoistočna Europa“ i „Mediteran“ u okviru IPA komponente prekogranične suradnje za 2008. godinu, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-45112, od 30. 3. 2012.; 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekt gradskih saobraćajnica Sarajevo) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-50-2-50412, od 12. 4. 2012.; 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Makedonije o veterinarskoj suradnji, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-50-2-51012, od 13. 4. 2012.; 29. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Slovačke Republike o međunarodnom i cestovnom prijevozu putnika i tereta, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-50-2-51112, od 13. 4. 2012.; 30. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Financijskog ugovora za pilot-program očuvanja i restauracije kulturnog naslijeđa u područjima sukoba na Zapadnom Balkanu za 2008. godinu između Bosne i Hercegovine i Europske komisije, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-53512, od 19. 4. 2012.; 31. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum od 15. 12. 2011. u vezi sa Sporazumom o zajmu i projektu od 23. veljače 2010. godine za 71.000.000,00 eura između KfW, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo financija i trezora BiH (zajmoprimac), i Federacije Bosne i Hercegovine, koju zastupa Federalno ministarstvo financija, i Javnog poduzeća Elektroprivreda Hrvatske zajednice Herceg-Bosne”, dioničko društvo Mostar (EPHZHB) (agencija za izvršenje projekta) – Vjetropark Mesihovina, materijal Predsjedništva BiH, broj 01,02-05-2-57612, od 30. 4. 2012. 32. Sporazum o readmisiji između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske, materijal Predsjedništva. I time zaključujemo dnevni red s 32. točkom. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Javlja li se netko za riječ? Ima li izmjena ili dopuna ponuđenog dnevnog reda? Gospodin Hasan Bećirović. Izvolite. 4
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uvaženo predsjedništvo, kolegice i kolege delegati, ja predlažem da se kao tačka 3. ovog dnevnog reda uvrsti Razmatranje i usvajanje Amandmana na Ustav BiH, član IX. tačka 2., kako bi se stvorile ustavne pretpostavke za razmatranje predložene tačke 3. ... i ispunili traženje Vijeća ministara za razmatranje ovog zakona. Naime, htio bih kratko da kažem da je ovaj amandman prošao proceduru odavno u Predstavničkom domu, da je u prvom čitanju prošao proceduru u Domu naroda i da je ostalo jedino drugo čitanje kako bi se proces stvaranja pretpostavki za smanjenje plaća izabranim i imenovanim zvaničnicima i ustavno obezbijedio. Po mom mišljenju, nužno je donijeti ovaj amandman ukoliko želimo otvoriti proces rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama. I mislim da bi bilo dobro da upravo rasprava i usvajanje tog amandmana budu prije ove tačke dnevnog reda. Pored toga, htio bih vas podsjetiti samo da imamo inicijativu Predsjedništva da se ovo uradi, a i poziv Predstavničkog doma da se izjasnimo u drugom čitanju oko ovog amandmana. Ja bih molio da dakle tu tačku dnevnog reda uvrstimo u današnji dnevni red. Hvala lijepo.
Hvala vama, kolega Bećiroviću. Pa evo, ako ja mogu dopuniti, mi smo danas na Kolegiju, između ostalog, raspravljali i o ovom pitanju i dogovorili da do iduće sjednice Kolegija riješimo ovo pitanje, kako bi bilo na dnevnom redu sjednice iza usvajanja proračuna u BiH. Međutim, ako vi insistirate da stavimo na glasovanje, možemo i na taj način pristupiti. Ali da bi izbjegli problem, evo možda bi bolje bilo ili ja sugeriram da prihvatimo stav Kolegija da to ostavimo za iduću sjednicu Kolegija, raspravu na ovu temu. Ali ako ostajete pri svom stavu?
Izvinjavam se, gospodine predsjedavajući. Ja bih onda u tom slučaju insistirao na zaključku Doma da to zaista bude na narednoj sjednici.
Onda možemo ovako. Meni je najjednostavnije Vašu inicijativu staviti na izjašnjavanje, samo bojim se zbog ambijenta ovdje da ne dobijemo pogrešnu poruku, a nakon te inicijative ćemo svakako sjediti idući put pa o istom raspravljati. Znači, ja se nadam da ovo što govorimo sada zvanično u mikrofon je dovoljno, da ne moramo govoriti o zaključku da je Kolegij to dogovorio jer ovde su sva tri člana Kolegija.
[[nije uključen mikrofon]] 5
Moja sugestija, a naravno možemo i drugačije. Bojim se krivih zaključaka nakon glasovanja, a mislim da nema prostora za krive zaključke i da izbjegnemo krivi zaključak.
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Hvala vam lijepo. Naredni se za raspravu javio gospodin Halid Genjac.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja se javljam u povodu prijedloga dopune koji je iznesen na dnevni red i raspravu o tome vodimo, zapravo. Dakle, sve pretpostavke za umanjenje plaća i poslanicima i imenovanim i izabranim dužnosnicima postoje bez usvajanja ovog amandmana. Dakle, postoji stanje sa budžetom i sa fiskalnim okvirom koji je takakv kakav jeste i postoje pretpostavke. Međutim, i pored toga, s obzirom da je ovaj amadman prošao sve potrebne procedure u Parlamentu, čak i komisijsko mišljenje imamo u Domu naroda, ja mislim da bi bilo dobro da stavimo ovaj prijedlog za dopunu dnevnog reda. I mi iz SDA ćemo podržati ovaj prijedlog da se ovaj amandman usvoji. Hvala.
Hvala Vama, kolega Genjac. Naredni se za raspravu javio kolega Simić. Izvolite, kolega Simiću. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Osposobite tehnički.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo, ja sam izučavao član IX. 2. Ustava BiH pa sam pribavio neke komentare, čak i vrlo priznatih međunarodnih stručnjaka za Ustavno pravo, koji smatraju da ova odredba nije zapreka za smanjenje plata kada se radi o ovakvoj situaciji. Naime, svi mi koji smo se bavili pravom već na prvoj godini smo naučili u Uvodu u pravo da postoje razni oblici tumačenja prava. Jedan od njih je cilj. Cilj ove odredbe, koja je donijeta u Dejtonu, je bio da se na izvjestan način zaštiti nezavisnost Parlamenta, da ne bude podložan raznim pritiscima, pa i one finansijske prirode smanjenje plata. Međutim, imajući u vidu činjenicu da se ovdje ne radi o takvoj situaciji da se radi o jednoj mjeri koja se proteže na sve zaposlene u institucijama BiH, da cijelo društvo je suočeno sa pitanjem krize i da jedan od elemenata odgovora na tu kruzu jesu mjere štednje, smatram 6 da nema bilo kakve zapreke da se ne pristupi promjeni i snižavanju plata i bez stavljanja ove ustavne odredbe van snage. Naravno da podržavam inicijativu da se ovakva odredba Ustava briše, ali smatram da ona ne treba biti preduslov da se bavimo pitanjima koja su pokrenuta kroz nacrt i prijedlog budžeta i da se trebamo fokusirati na pitanje kako realizovati one zaključke. Posebno bi mi malo smetalo ako bih se vraćao kao delegat na zakon koji životari, pod znacima navoda, osam godina, pogotovo što je nakon toga prijedloga, koji je prošao proceduru od određenih političkih grupacija, poslanika, partija, već stavljan prijedlog ... da se usvoji amandman kojim će se brisati ta odredba. Stoga ja smatram da mi možemo pitanje plate rješavati uz postojeću odredbu, a da bi trebali krenuti u proceduru izmjene Ustava i da tu proceduru treba pokrenuti ponovo jer, zaista, nemojmo dopustiti sebi da uđemo u Ginisovu knjigu da smo usvajali jedan amandman u kojem samo kaže 'briše se odredba', punih osam godina. Hajmo to uraditi kako Ustav zahtijeva da se mijenja. Zato nam je prilika, evo, sada odmah ću vam reći i ova odluka Sejdić i Finci. Zajedno s tom odlukom možemo riješiti i ovo pitanje. Hvala vam.
Hvala Vama, kolega Simiću. Kako nema više prijavljenih za raspravu, znači još nam ostaje jednom da s moje strane sugeriramo da ne ulazimo u izjašnjavanje po ovom prijedlogu izmjene i dopune dnevnog reda, ako se slaže predlagač. Ako ne, onda idemo s procedurom, naravno poslovničkom. Meni se čini da smo mi na Kolegiju, koji smo i maloprije imali, zauzeli vrlo jasan stav oko toga da želimo vrlo jasno poručiti, u ime ovog doma, da ovde nije cilj da spriječimo smanjenje plaća, nego baš obrnuto, pa i ova uvjerenja koja smo čuli maloprije od kolege Simića je bilo jedno od tumačenja da uopće nema prepreke ustavne da se te plaće smanjuju, i do sada su ... smanjivane. I zbog toga smo i zaključili da idemo u fazu izmjene Ustava po ovom prijedlogu kroz evo iduću sjednicu i Kolegija napravimo kvalitetnu ... i da idemo. Međutim, ako vi inzistirate, meni ništa drugo nije preostalo nego da stavim na dnevni red. Ali evo, imamo još dvije rasprave, gospodin Košarac, pa potom gospodin Bećirović. Gospodine Košarac, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, radno predsjedništvo, članovi Savjeta ministara, kolegice i kolege, mislim da nema potrebe da otvaramo ovakvu vrstu rasprave na Domu naroda, s obzirom na činjenicu da je na dnevnom redu Kolegijuma Doma naroda ova tačka dnevnog reda bila na dnevnom redu i da je Kolegijum donio određenu vrstu zaključaka, kako bi se na narednim sjednicama Doma naroda ta tačka dnevnog reda našla pred delegatima Doma naroda. Mislim da pretjeranom, pod navodnim znacima, socijalnom osjetljivošću nećemo doprinijeti u pozitivnom smislu da ovo pitanje riješimo na najbolji mogući način. Ja koristim priliku, kao šef Kluba srpskih delegata u Domu naroda BiH, da prezentujem javnosti stav da mi jesmo za umanjenje plata i da u potpunosti želimo da izrazimo i socijalnu i društvenu odgovornost i osjetljivost sa većinom građana BiH i to nije sporno. Ovde je pitanje da li neko želi u većoj ili manjoj mjeri da 7 politizuje ovo pitanje i da li neko već poodavno pokušava da na temelju takvih politizacijskih odnosa pokušava dobiti određen benefit kod građana BiH. Ja vjerujem da će Kolegij Doma naroda razumjeti sve poruke koje dolaze i od člana Predsjedništva BiH, da će razumjeti poruke i zaključke koji dolaze iz Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, da će razumjeti i ovo da ovaj zakon stoji osam godina u Parlamentu BiH, odnosno izmjene i dopune Ustava, i mislim da bi na kraju trebali iznaći najbolji mogući način da na narednoj sjednici ovo pitanje definišemo onako kako se eventualno i sugeriše. I ono što bih konačno htio da kažem, da mislim da nije dobro za Dom naroda BiH da dopunom dnevnog reda stavljamo na dnevni red admandmane na Ustav BiH. Hvala vam.
Hvala kolegi Košarac. Kolega Bećirović.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Pa, očigledno da i ovo malo rasprave što je bilo politizira potpuno nepotrebnu stvar. Ja, kolega Košarac, nisam pretjerano socijalno osjetljiv. Ja sam socijalno osjetljiv i društveno odgovoran. Iz tog razloga, isto tako kao i politička opcija kojoj pripadam, sasvim je, ali sam i legalista, sasvim je prirodno ukoliko želimo ući u ovaj proces da moramo stvoriti i pravne pretpostavke za to. Ja potpuno uvažavam mišljenje kolege Simića, ali dozvolite da se upravo na Vašu rečenicu vežem, pravo se očigledno kao i određene pravne norme se različito tumače. Moramo doći do meritornog tumačenja toga. Raspravu o budžetu ja ne vezujem apsolutno za ovo, nego inicijativa Predsjedništva postoji. Mi nju nismo stavili na dnevni red. Prihvatili je ili odbili. To je naš odnos spram Predsjedništva BiH. I ja mogu uvažiti, evo sada da kažem, ovo što je gospodin predsjedavajući rekao da to zaista uradimo na narednoj sjednici. Neću insistirati na glasanju, ali je vrlo indikativno ovo o čemu se danas ovako nakratko razgovaralo. Ja bih vas molio da obezbijedimo u našem radu ustavnost i zakonitost za svaki naš potez. A o političkoj dimenziji razlike u tretmanu izabranih i imenovanih funkcionera i zaposlenih, ja naravno imam svoje mišljenje i nikada neću pristati na to da se diskriminira bilo ko od korisnika istog proračuna. To je već drugo pitanje, to je nešto što, dakle, ja, gospodine predsjedavajući, s obzirom na činjenicu koju sam sam izvukao iz ovoga, prihvatam da se ne glasa o inicijativi ali insistiram da to bude na narednoj sjednici. Hvala lijepo.
Hvala vama, kolega Bećiroviću. Mislim da idemo pravim putem. Kolegica Krišto, izvolite. 8
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajći. Dopredsjedavajući, kolegice i kolege izaslanici, poštovani ministri Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja vas sve lijepo pozdravljam. Mislim da sada u ovom trenutku ja sam se uistinu javila u momentu dok kolega Staša nije završio na neki način svoju raspravu, ali evo, imajući u vidu i da je kolega Bećirović povukao, na neki način, izjašnjavanje o ovoj inicijativi, ja sam uistinu htjela reći da imajući u vidu definiciju Ustava a imajući i u vidu situaciju da u ovom trenutku nemamo Ustava koji ima demokratski legitimitet, što znači da nije donesen u redovnoj proceduri, a imajući u vidu definiciju Ustava da je on najviši političko-pravni akt, ja mislim da je uistinu, bez da se neko uvrijedi, neozbiljno ovako neko pitanje inicirati i stavljati kao izjašnjavanje na dnevni red same sjednice, prije no što se dobije potrebna suglasnost, a znamo kolika je potrebna za izmjenu Ustava i po Ustavu i po poslovnicima koji predviđaju. Još ću jednu napomenu ovdje jer su kolege kazale da je u proceduri Amandman na Ustav BiH. On je u tehničkom smislu Amandman I., zaboravljajući pri tome i činjenicu da na Ustav BiH je već usvojen Amandman I., a on se odnosi na Brčko Distrikt. Prema tome, nemojmo zanemariti ni poslovničku proceduru a niti ustavnu proceduru. I evo, hvala lijepa na razumijevanju, ako sam pomogla išta.
Hvala kolegici Krišto. Ja se nadam da smo mi stvorili dosta dobar ambijent da ovaj problem vrlo skoro riješimo i da za njega svi glasujemo. I zbog toga sam inzistirao na ovom prijedlogu, ali moram sad i jednako gospodina Genjca zamoliti, s obzirom da je dao potporu ovoj inicijativi, znači možemo se složiti da nemamo prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda. Hvala vam lijepo. S obzirom da se o dnevnom redu, ako nema izmjena i dopuna, ne glasa, dnevni red je usvojen, sukladno članku 60. Poslovnika Doma naroda. Hvala vam lijepo još jednom, kolege. Prelazimo na točku 1. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 14. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Je li se netko javlja za riječ? Ne vidim da imamo prijavljenih a ni zainteresiranih za raspravu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Zapisniku 14. sjednice. Molim vas pokrenite postupak glasovanja. Hvala lijepo. 9 Nazočno 15. 'Za' 15, 'protiv' i 'uzdržanih' nema. Iz Federacije 10, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Postoji opća većina i entitetska većina. Konstatiram da je Zapisnik 14. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Idemo na točku 2. dnevnog reda: Ad. 2. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja
Zahvaljujem, uvaženi gospodine predsjedavajući. Gospodo dopredsjedavajući, uvaženi predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo, predstavnici medija, moje prvo pitanje upućeno je Vijeću ministara: 'Još od 1996. godine se vode pregovori o uređenju imovinskopravnih odnosa između BiH i Hrvatske. Sporazum o uređenju imovinskopravnih odnosa između ove dvije države je u više navrata bio pred samim potpisivanjem, da bi doslovno u zadnji čas bivao blokiran. Najčešće zbog neslaganja Vlade Republike Srpske jer u njega nisu bili ugrađeni stavovi srpske strane na koje Hrvatska ne pristaje. Nepostojanje ovog sporazuma hrvatska stanja ističe kao razlog što još uvijek ne dolazi do veoma značajnog povrata imovine Bosne i Hercegovine u Hrvatskoj i što se u ovom segmentu ne poštuje i ne primjenjuje Aneks G) Sporazuma o pitanjima sukcesije koji je potpisan u Beču 2001. godine a ratificiran u bosanskohercegovačkom Parlamentu iste godine. Ovim sporazumom države sukcesori se obavezuju da će na svojim teritorijama štititi privatnu svojinu i stečena prava građana i pravnih lica bivše SFRJ bez diskriminacije, odnosno nezavisno od nacionalnosti, državljanstva ili prebivališta. Primjena Aneksa G) je, s pravnog stanovišta, bezuvjetna. U julu '91. godine Vlada Republike Hrvatske donosi uredbu kojom se zabranjuje raspolaganje, prodaja, zamjena, prijenos prava i korištenje nekretnina na njihovoj teritoriji a koje su vlasništvo u posjedu na korištenju ili upravljanju organa institucija BiH. Mada je međudržavni sporazum, koji je Hrvatska ratificirala, pravno jači i stariji od domaćeg pravnog akta, Hrvatska je opstruirala Aneks G) tog Sporazuma, pozivajući se na vlastitu uredbu. Objekti koji su predmet povrata, vrijednost potraživanja, pa i karakter imovine se mijenjaju, imovina postaje neupotrebljiva, gotovo da i nestaje a prava iz njega postaju teško ostvariva i nenadoknadiva. Primjera radi, zbog neriješenih imovinskopravnih odnosa BiH i Hrvatske, hidrocentrale na Trebišnjici su do sada 10 izgubile preko 250 miliona maraka. Osporavanje vlasničkog prava Šipadu na nespornu imovinu u Luci Šibeniku, nepriznavanje prava na hotelske komplekse u Podgori, Slanom, Zaostrogu, Baškoj Vodi, Dubrovniku, dijelu Luke Ploče, veoma skupi poslovni prostori Rudarsko-metalurškog kombinata Zenica, Rudnika Ljubija, Dječije bolnice u Cavtatu i tako unedogled. Da li je tačan šokantan podatak da se spisak nekretnina koje se nalaze u vlasništvu BiH u Hrvatskoj završava na broju 7, iako se stvarni broj tih nekretnina izražava hiljadama a vrijednost mjeri desetinama milijardi maraka. Ova informacija je sadržana u službenom dopisu Sektora Ministarstva finansija i trezora za provedbu sukcesije bivše SFRJ i upravljanje imovinom institucija BiH, upućeno 15. 8. 2011.godine, tadašnjem ministru Vrankiću.' Moje drugo pitanje: 'Kada će Vijeće ministara BiH dostaviti Parlamentarnoj skupštini BiH izvještaj o realizaciji zaključaka sa 62. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 14.10.2009., a u vezi s provođenjem mjera i aktivnosti za rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni i nastanjeni u Republici Hrvatskoj, a u periodu od '91. do '95. godine su bivali otpušteni s posla, a koja će sadržavati aktivnosti koje su iz svojih nadležnosti preduzeli Ministarstvo vanjskih poslova BiH, Ministarstvo civilnih poslova BiH i Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH?' U obrazloženju želim da kažem da je na 7. sjednici, održanoj 7. 12. 2011. godine, Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, u svojstvu nadležne komisije, razmatrala poslaničku inicijativu predsjedavajuće Zajedničke komisije za ljudska prava, gospođe Pandurević, i ta inicijativa glasi: „Inicijativa za uvrštavanje u dnevni red ... Predstavničkog doma tačke Izvještaj Vijeća ministara o provođenju mjera i aktivnosti za rješavanje problema građana BiH koji su bili zaposleni u Hrvatskoj u periodu od '91. do '95. godine i bivali su otpušteni s posla.“ U skladu s raspravom na sjednici, Zajednička komisija je jednoglasno podržala poslaničku inicijativu uvažene kolegice da se u dnevni red Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH uvrsti navedena tačka. Zajednička komisija je jučer održala okrugli sto na temu Kako doći do rješenja problema državljana BiH koji su bili zaposleni i nastanjeni u Republici Hrvatskoj u periodu od '91. do '95. godine i bivali su otpušeni s posla. Imajući u vidu značaj navedene teme, te decenijske probleme državljana BiH koji su ostali bez svojih prava u Republici Hrvatskoj, a koji se jedino mogu riješiti na nivou država Republike Hrvatske i BiH, te da od decembra 2011. godine do danas nismo dobili traženi izvještaj, molim hitan pisani odgovor Vijeća ministara na postavljena pitanja. Zahvaljujem.
Hvala vama, kolegice Kapetanović. Naredni se za pitanje prijavio kolega Košarac.
Koristim priliku da delegatsko pitanje postavim Ministarstvu inostranih poslova, odnosno ministru inostranih poslova BiH, a pitanje glasi: 11 'Koje aktivnosti i radnje je preduzelo Minsitarstvo inostranih poslova BiH kako bi se u tom ministarstvu u potpunosti implementirao, odnosno provodio Zakon o zaštiti tajnih podataka BiH?' Napominjem da je nakon inspekcijskog nadzora nadležnog organa pri Ministarstvu bezbjednosti BiH i nadzorne posjete Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno- bezbjednosnom agencijom, nadležni organ Sektor za zaštitu tajnih podataka konstatovao da se u Ministarstvu inostranih poslova ne provodi u potpunosti Zakon o zaštiti tajnih podataka BiH. Molim odgovor u pisanom obliku.
Hvala kolegi Košarcu. Naredni se prijavio kolega Bradarić. Izvolite, kolega Bradariću.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gosti, dobar dan svima. Ja imam dva kratka pitanja. Prvo pitanje: 'Molim da mi se dostavi spisak svih lica zaposlenih u institucijama BiH koji su ostvarili pravo na naknadu za odvojeni život, njihovo mjesto prebivališta, kao i sjedište institucije u ime koje je ostvarilo pravo na naknadu za odvojeni život. Na sceni je velika zloupotreba ovoga prava tako da nakon dobijanja ovih podataka sigurno bit će određenih komentara.' I drugo pitanje: 'Po pitanju usklađenosti zakonodavstva sa AKI-em/acquis communautaire/ preostaje usvajanje mnogih zakona u vezi EU. Poznato mi je da su poduzeti koraci kako bi se poboljšao rad Parlamentarne skupštine BiH, međutim još uvijek nisu usvojene izmjene i dopune poslovnika Doma naroda i Predstavničkog doma, koje bi bile namijenjene u vođenju mehanizma za donošenje zakonodavstva u vezi EU po hitnom postupku. Hoće li se to uskoro desiti, pitam Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH?' Naravno, oba odgovora u pisanoj formi.
Hvala, kolega Bradarić. Naredni se za pitanje prijavio kolega Ivanić.
Ja bih postavio pitanje Tužilaštvu i Sudu BiH: 'Kada će biti realizovan zaključak Doma naroda i kada će Domu naroda biti dostavljena informacija o efektima rada stranih tužilaca i sudija u ovim institucijama?' Podsjećam, dakle da je to zaključak. Mi smo dobili, ja znam da je došao list i po, stranica i po papira, koja u stvari nije informacija o radu, iz koje se vidi da se Tužilaštvo i Sud plaše napisati išta o stranim tužiocima i sudijama. I ako se oni plaše, možda nije loše da nam to kažu pa da onda 12 tražimo od OHR-a da on napravi analizu. Ali neko mora napraviti analizu da se vidi da li je taj cijeli projekat imao opravdanje, kakve je efekte dao i kakve je posljedice imao po razvoj pravosuđa.
Hvala, kolega Ivaniću. Više interesa za izaslanička pitanja nemamo. Hvala vam lijepo. Time zaključujemo drugu točku dnevnog reda. Prelazimo na 3. točku dnevnog reda: Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda Dobili ste zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Zastupnički dom je na 27. sjednici, održanoj 10. 5. ove godine, odbio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona po žurnom postupku i prihvatio da Prijedlog zakona bude razmatran po skraćenom postupku. Zastupnički dom je također usvojio i četiri zaključka. Otvaram raspravu. Ima li interesa po ovoj točci dnevnog reda? Koliko vidim, nema zainteresiranih. Prvo glasujemo, znači procedura je takva, prvo glasujemo o žurnom postupku pa ćemo onda ići dalje. Znači, glasujemo o proceduri o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po žurnom postupku, sukladno članku 122. Poslovnika Doma naroda. Pokrenimo proces glasovanja. Hvala. Nazočnih 15. 'Za' dva, 'protiv' 13, 'suzdržan' nitko. Iz Federacije BiH jedan 'za', 'protiv' devet; iz RS-a jedan 'za', četiri 'protiv'. Opće većine nemamo. Konstatiram da Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po žurnom postupku nije usvojen. S obzirom da Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po žurnom postupku nije usvojen, sada prvo trebamo se izjasniti o zahtjevu za razmatranje Zakona po skraćenom postupku, sukladno članku 121. Poslovnika Domu naroda. Molim vas, glasujemo o razmatranju Prijedloga zakona po skraćenom postupku, sukladno članku 121. Poslovnika Doma naroda. Pokrenimo postupak glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15. 'Za' 15, nitko 'protiv', nitko 'uzdržan'. Iz Federacije 10, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Ima opća i entitetska većina. 13 Konstatiram da je ovaj zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po skraćenom postupku usvojen. Hvala vam lijepo. Time smo iscrpili treću točku dnevnog reda. Prelazimo na 4. točku: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu (drugo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Sada dajem riječ predlagatelju ovog zakona, predstavniku Vijeća ministara, ako ima potrebe. Nema nikoga. Otvaram raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Ne vidim da ima interesa za raspravu. Nitko se nije ni prijavio. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona. Molim vas pokrenite proceduru. Hvala lijepo. Nazočno 15. 'Za' 15, 'protiv' i 'uzdržanih' znači nema. Iz Federacije BiH 10, svi 'za', iz RS-a pet, svi 'za'. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram da je Zakon o izmjeni Zakona o Državnoj agenciji za istrage i zaštitu usvojen. Prelazimo na točku 5. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH Kako je ovo prvo čitanje, prvo se vodi rasprava o nužnosti donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda 14 Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Zastupnički dom je na 26. sjednici, održanoj 19. 4. ove godine, u prvom i drugom čitanju usvojio Zakon o izmjenama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH. Riječ dajem predlagatelju ovog zakona. Nema nitko iz Vijeća ministara potrebe? Hvala vam lijepo. Otvaram raspravu vezano za točku 5. Da li se netko javlja za riječ? Prijavljenih nema, a ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pokrenimo proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15, svi 'za', 'protiv' nema, 'uzdržanih' nema. Iz Federacije BiH 10, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Opća i entitetska većina postoji. Konstatiram da je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH usvojen u prvom čitanju. Budući da je riječ o Prijedlogu zakona manjeg stupnja složenosti, predlažem da obavimo raspravu o Prijedlogu zakona i u drugom čitanju, sukladno članku 100. stavak 5. Poslovnika Doma naroda. Otvaram raspavu o ovom prijedlogu. Da li se netko javlja za riječ? Koliko vidim, ne. Zaključujem raspravu. Glasujemo o razmatranju Prijedloga zakona i u drugom čitanju, sukladno članku 100. stavak 5. Poslovnika Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15. 'Za' 14, 'protiv' nitko, 'uzdržan' jedan. Iz Federacije BiH 10, svi 'za'; iz RS-a četiri 'za', jedan 'uzdržan'. Imamo opću većinu, imamo entitetsku većinu. Konstatiram da je ovaj zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u drugom čitanju, sukladno članku 100. stavak 5. Poslovnika Doma naroda, usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Da li ima potrebe za bilo kakvim? Nema nitko prijavljen. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH u drugom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru. Hvala. Nazočno 15, svi 'za'. Iz Federacije BiH 10, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da je Zakon o izmjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, sukladno članku 10. stavak 5. Poslovnika Doma naroda, usvojen. Prelazimo na 6. točku dnevnog reda: 15 Ad. 6. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH
Nema.
Nema. Hvala lijepo, kolega Bećiroviću. Riječ dajem predlagatelju ovog zakona, predstavniku Vijeća ministara, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala vam lijepo. Nema. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Interesa, koliko vidim, nema. Ja ... zaključujem raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas pokrenite proceduru. Hvala lijepo. Od nazočnih 15, 'za' 14, 'protiv' nitko, 'uzdržanih' jedan. Iz Federacije BiH 10, svi 'za'; iz RS- a četiri 'za', jedan 'uzdržan'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Prijedlog zakona o carinskoj tarifi je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku 7. današnjeg dnevnog reda: Ad. 7. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine
Kao u Izvješću.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu vezano za ovu točku dnevnog reda. Prijavljenih nema. Interesa za prijavu nema. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Izvješću Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15, svi 'za'. Iz Federacije BiH 10, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da je Izvješće Zajedničkog povjerensta obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju institucija BiH usvojeno. Prelazimo na točku 8. današnjeg dnevnog reda: Ad. 8. Godišnje izvješće Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2011. godinu Ovo je materijal Centralne banke. Dobili ste Izvješće Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 27. sjednici, održanonoj 10. 5. ove godine, usvojio Izvješće. Riječ dajem podnositelju Izvješća. Ima li potrebe ispred Centralne banke? 17 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, evo, Izvješće kad pogledate, i kako je strukturirano i kako je napravljeno, vidite da se radi o jednoj odgovornoj i ozbiljnoj instituciji i neću dovoditi u pitanje, naprotiv dat ću potporu Izvješću, ali neki od elemenata i ocjena u Izvješću svakako zaslužuju, evo moja prosudba, jedan komentar. I ako možemo iz tih komentara ući u neku fazu preporuka, a u Izvješću možda nedostaje određena vrsta preporuka koje bi Centralna banka, jednostavno zbog obimnosti posla kojim se bavi, dala na uvid i Parlamentu i Vijeću ministara, te mislim da je to jedna od sugestija koja može ići prema Centralnoj banci. Ali vidite, mi smo imali jučer raspravu oba doma i Vijeća ministara o ukupnoj situaciji u zemlji, o financijskim kretanjima, neke od tih pokazatelja evo koje su i zastupnici uvaženi i zastupnice jučer iznosili i ja osobno, sad vidim u Izvješću se potvrđuju. Ne da se potvrđuju, već neke od njih, od tih tendencija su apsolutno pogoršane, pa ću samo navesti jednu. Vanjskotrgovinski deficit BiH u 2011. godini je u iznosu od 7,3 milijarde KM, što iznosi čak 28% bruto društvenog proizvoda. U odnosu na prethodnu, znači 2010. godinu, taj deficit se povećao blizu milijarde KM, odnosno 782 miliona ili 12%. Smatram da ovi podaci alarmiraju. Druga stvar o kojoj želim reći ... i koja je vrlo važna jeste Poglavlje 8. Financijski sektor, koji govori o institucionalnom okviru bankarskog sektora i gdje se kaže da je u strukturi financijskog sektora u BiH dominantan udjel banaka od oko 84%, dok su svi ostali segmenti financijskog tržišta svega 16%. To se odnosi na mikrokreditne organizacije, na lizing društva, na investicijske fondove, na osiguravajuća društva. I ako uzmete da unutar takve strukture financijskog sektora da je licencu imalo 29 komercijalnih banaka u BiH, od kojih je samo jedna u državnom vlasništvu, dolazimo do podataka da udjel 10 najvećih banaka u BiH iznosi preko 70 i nešto postotaka. Najvećih pet kontroliraju 56%, a domaće banke imaju svega 10% financijskog tržišta u BiH. Zašto ovo komentiram? Ovdje nema ocjene, i ja mislim da bi trebala biti, kako djeluje i funkcionira Stalni odbor za financijsku stabilnost na čijem čelu koordinirajuću ulogu treba imati Centralna banka koja bi zajedno sa agencijama za bankarstvo trebala napraviti jednu istinsku analizu posljedica ovakvog stanja i po meni predložiti nove institucije i financijske instrumente za zaustavljanje ovih negativnih gospodarskih tendencija, a tu mislim na kreditno jamstvene fondove, štedionice, suzbijanje crne ekonomije i svega ostalog. I evo, očekujem dakle da ovakva izvješća koja su zaista temeljita, ozbiljna i alarmirajuća, proizvedu određenu vrstu reakcije i prema Vijeću ministara, i prema vladama entiteta, i prema nadležnim financijskim institucijama, kako bi zaustavili ove negativne trendove. I ako nemamo institucije koje mogu kvalitetno djelovati, onda da kao odgovorna zemlja uvodimo i radimo na tom planu. 18 Hvala lijepo.
Hvala Vama, kolega Raguž. Naredni se prijavio kolega Ivanić.
Hvala, predsjedavajući. I ja ću podijeliti razmišljanje gospodina Raguža koji je rekao da je materijal izuzetno informativan i mislim zaista da jeste, jer onaj koga uopšte zanima ekonomsko stanje BiH ovdje praktično može naći svaku moguću informaciju. Međutim, mislim da se nedovoljno pažnje posvetilo, po mom uvjerenju, na dvije stvari koje su izrazito negativne. Jedno je ovo povećanje zaduženosti. Da je u Izvještaju Centralne banke stavljen još jedan stubac iz 2006. godine, vidjelo bi se da bi na ovoj strani 44, gdje se pokazuje spoljni dug, da je u zadnjih šest godina uduplan, udvostručen praktično iznos spoljnog duga sektora Vlade. Sav taj novac je išao u potrošnju, ništa u investicije. I s obzirom na to da se u naredne dvije godine, a znam i s jednog i drugog entiteta, planira još dodatno, da ovog trenutka milijarda čeka na ratifikaciju, evo ovog danas, sad, to znači da smo mi zaista ušli u jednu spiralnu fazu zaduživanja i da će se uduplavanje spoljnog duga dešavati u sve kraćem i kraćem periodu. I vrlo jasno su to vlasti u suštini i rekle. Vlasti rekle da ako ne postignemo reprogram sa MMF-om, nas nema. U suštini vlasti su rekle da su nesposobni. I ja mislim da ovo može imati dugoročno vrlo, vrlo, vrlo negativne posljedice i da još ima uvijek vremena da se na to reaguje i da se počne voditi ozbiljnija politika, a ne politika od danas do sutra. I druga, iako se može, kažem, više govoriti, a neću da opterećujem ni vas ni vrijeme, pogledajte samo ono na što je juče gospodin Šarović upozoravao u odgovorima na pitanja – direktna strana ulaganja. Dramatičan, dramatičan pad i vrlo jasan stav, bez obzira na ekonomsku krizu, da smo mi zemlja pod nekom vrstom ekonomske izolacije u odnosu na sve druge zemlje u regionu, ostavljeni na stranu, jer učešće stranih investicija od 1,5%, 1,4%, to je statistička greška. Imali, nemali, manje-više isto, nema nikakvih posljedica. Toliko su male strane investicije ovdje. Ja zaista mislim da su to dvije stvari koje bi vlasti na svaki način trebale dobro uzdrmati i da se vidi šta da se radi uz tako veliko zaduživanje, sve manje zaposlenih i sve manje stranih investicija. Zaista mislim da su to stvari o kojima jednom treba pokušati ozbiljan razgovor povesti i vidjeti šta, jer samo nastaviti zaduživati, zaduživati, zaduživati, stvarno ćemo doći u situaciju da kao Grčka nećemo moći plaćati te dugove koje uzimamo. Hvala. Inače podržavam Izvještaj, mislim da je uredu.
Hvala, kolega Ivanić. Naredni se prijavio kolega Simić. Izvolite, kolega Simić. 19
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege i koleginice, ja neću ponavljati ovo što su rekli i gospodin Raguž i gospodin Ivanić. Zaista ovaj izvještaj, uz svoju sveobuhvatnost, ipak sadrži i jedan nedostatak. Voljeli bismo da sa pozicija ovako stručne ustanove dobijemo i eventualni nagovještaj ... prijedloga i mjera koje bi vlast trebala sprovoditi u narednom periodu kako bi smanjili ove negativne efekte, preduprijedili ih i spriječili ubuduće. Stoga ja i imam prijedlog jednog zaključka koji još nisam uspio formulisati, ali ću ga formulisati vrlo brzo, a on bi bio: 'Obavezuje se Savjet ministara BiH u kontekstu Godišnjeg izvještaja Centralne banke da napravi prijedlog, potez, program mjera, kojim će se preduprijediti pojave na koje ukazuje Centralna banka u Izvještaju.' Hvala.
Hvala, kolega Simić. Više prijavljenih za raspravu nema. A, koliko vidim, interesa nema. Kolega Simić, ja ću Vas zamoliti da napišete to što prije. Zaključujem raspravu. Otvaramo proceduru. Glasujemo o usvajanj Izvješća, pa evo molim vas da pokrenete proceduru glasovanja. Hvala. Od nazočnih 15, 15 'za' (Federacija BiH 10, svi 'za'; RS pet, svi 'za'). Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da je Godišnje izvješće Centralne banke BiH za 2011. godinu usvojeno. A sada vas molim da sačekamo jedan sekund da tehnički ovo pripremimo, prijedlog zaključka kolege Simića. Evo, ja ću ga još jednom ponoviti. Znači: 'Obvezuje se Savjet ministara BiH u kontekstu Godišnjeg izvješća Centralne banke da napravi prijedlog programa mjera kojim će se preduprijediti događanja iz Izvješća.' Nadam se da sam korektno pročitao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo korigirat ćemo: ocjene iz Izvještaja. Pošto je prijedlog zaključka relativno kratak i jednostavan, nadam se da ste ga svi razumjeli kao takvog. Ja sad predlažem da glasujemo o ovom zaključku. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15, svi 'za'. Iz Federacije BiH 10, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da je prijedlog zaključka (da ga ponovo ne čitam), kako smo maloprije pročitali, kolege Simića usvojen. 20 Prelazimo na točku 9. dnevnog reda: Ad. 9. Financijsko izvješće Centralne banke Bosne i Hercegovine za 2011. godinu, materijal Centralne banke BiH
[[nije uključen mikrofon]] 21
Hvala Vam lijepo, kolega. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu. Prijavljenih za raspravu nema. Zaključujem raspravu. Glasujemo o usvajanju pomenutog Izvješća. Pokrenimo proceduru glasovanja, molim vas. Hvala lijepo. Nazočno 14. 'Za' 14. Iz Federacije BiH devet, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da je Izvješće o radu Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju za proteklu godinu usvojeno. Prelazimo na točku 11. današnjeg dnevnog reda: Ad. 11. Godišnje izvješće o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini za 2011. godinu, materijal Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, od 12. 3. 2012. godine
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Moja diskusija će biti na tragu one diskusije koja je bila na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku u kojoj sam prva zamjenica predsjedavajućeg. Ja mogu reći slobodno da godinama pažljivo pratim rad institucija ombudsmena i mislim da sa kapacitetima i budžetskim sredstvima koje oni imaju korektno rade posao, uz iznošenje jedne istine koje smo svi svjesni, da se oni nisu baš posebno usrećili sa činjenicom da su im, pod znacima navoda, u bračnu zajednicu doveli entitetske predstavnike tadašnjih entitetskih ureda ombudsmena. I ako se par godina unaprijed osvrnemo na izvještaje, naročito iz Federacije, ja se usuđujem najviše govoriti o Federaciji, moram reći da u komparaciji s onim što su radile kolege iz Ureda ombudsmena za ljudska prava Federacije, da to nije bilo dobro što su radili. Njihovi izvještaji su bili nedostatni i pristrasni. Redovito nisu bili primani na Zastupničkom domu Parlamenta Federacije i bivali su loše urađeni u komparaciji sa ovim izvještajem koga su ... uvaženi predstavnici Ureda ombudsmena ovaj put ponudili. Dakle, to nisu uopće uporedivi parametri i stvari. Ja mislim da je ovaj izvještaj vrlo korektno napravljen. Iako su u Izvještaju vaše preporuke inkorporirane u tekstualnom sadržaju, mislim da bi bilo dobro i razumljivije i prihvatljivije i mislim da je to bila u stvari osnovna zamjerka onih koji nisu glasali na Povjerenstvu za ljudska prava za Izvještaj. Bilo bi dobro da ste ih na kraju izveli, za one koji su možda manje pažljivi čitači, iako sa sigurnošću tvrdim da ste vi u tekstualnom dijelu dali vaše preporuke. Ono što mene brine je činjenica da se uistinu ne uvažavaju vaše preporuke, primarno od krova države a potom i do entitetskih ministarstava. Ja velikog krivca vidim u Ministarstvu civilnih poslova, jer kada smo pričali o aspektima lošeg izvještaja o stanju ljudskih prava starijih osoba, zabrinjavajuća je činjenica iznesena da je formirano još jedno radno tijelo, odnosno još jedan ekspertni tim za izradu socijalne politike za osobe starijeg doba. Ja vrlo dobro znam i sa sigurnošću tvrdim da UNFP-i, Organizacija Ujedinjenih nacija za populaciju i razvoj, izdvaja ogromne novce za probleme osoba treće životne dobi i u BiH i strašno me žalosti činjenica da, usuđujem se reći, usljed sporog hodograma u aktivnostima Ministarstva civilnih poslova, dakle s njihovim ljudskim resursima i postojećim kapacitetima, oni do sada nisu bili u stanju da naprave takav izvještaj, odnosno da uvaže vaše preporuke i da se ispoštuju sve stavke i preporuke koje Ured ombudsmena godinama upućuje prema Ministarstvu civilnih poslova. I mislim da to nije uredu i da s ovog doma treba da ode jasna preporuka prema Ministarstvu civilnih poslova. Što se tiče odjeljka Pravo na rad, ja znam da su vaše akivnosti vrlo velike u tom području, brojčano se može vidjeti u vašim podacima da jeste to tako, i mislim da ste bili preskromni kada ste pisali vaš izvještaj i da niste uistinu napisali ono što vi zaista jeste ... radili vezano za oblast rada, radnopravnog zakonodavstva. I možda bi u nekom narednom tekstu taj tekst, dakle vezan za radno- pravno zakonodavstvo, trebalo poboljšati. Zabrinjavajuća je činjenica da je medijski interes, printanih medija vrlo, vrlo nizak za ono što vi radite. U kooperaciji sa elektronskim medijima, mislim da to elektronski mediji ipak bolje prate. A što se tiče printanih medija, naročito brine činjenica da ne objavljuju fakta i zbivanja vezana za segment ostvarivanja prava djece, s obzirom da se prava djece jako krše u BiH i mislim da bi trebalo 23 naći načina za uspostavljanje bolje komunikacije sa printanim medijima, opet vezano za prava djeteta, a potom i za radnopravno zakonodavstvo. Vrlo dobro znam da ste najveće napore uradili na poboljšanju prava osoba sa invaliditetom u BiH, s obzirom na činjenicu da je BiH potpisala Konvenciju koja obavezuje BiH da izjednače prava osoba sa invaliditetom po osnovu jednakog invaliditeta, a da i dalje vojni invalidi bivaju oni koji primaju mnogo veće naknade u odnosu na civilne invalide, a da imamo snažne preporuke međunarodne zajednice da se moraju iznivelisati njihova prava, a naravno boračkoj populaciji dati dodatna primanja kojim će se afirmisati njihovo i nagraditi njihovo učešće u borbi. Dakle, ta činjenica me jako plaši i mislim da, kao liječnik i kao humanista, imam pravo reći da kad je osoba u stanju potrebe za naknadom, ako je 100% invalid, bez obzira na nastanak i porijeklo bolesti koja je prouzrokovala invaliditet, da je ona jednaka u svojim potrebama. Jezikom naroda rečeno: kome je potrebna pelena ona je potrebna bez obzira na način nastanka invaliditeta, a kome je potrebna tuđa njega vrijedi isto. Tako da mislim da Federalno ministarstvo, opet ću se ponovo vratiti na njega jer po informacijama koje ja imam u RS-u je to bolje regulisano, Federalno ministarstvo rada i socijalne politike bez obzira što godinama priča o izradi prednacrta zakona, dakle koji će tretirati ovu oblast, po informacijama koje ja imam, ti zakoni su bukvalno u fazi prednacrta, godinama stoje i nisu dobro urađeni, bar u onom konceptualnom smislu koji je meni bio vidljiv prije godinu dana. Mislim da je strašna stvar da inicijativa grupe poslanika da se ponovo u zakon vrate osobe dječijeg doba sa invaliditetom koji je manji od 100%, a obično je riječ o djeci sa 80% invaliditetom, djeci sa mentalnim retardacijama, da su ta djeca izvedena iz prava jer trpe, kako djeca tako i njihove porodice koje uistinu ne mogu da obavljaju svoje radne zadatke iz prostog razloga jer naše bosanskohercegovačko društvo nije omogućilo adekvatnu inkluziju djece koja imaju posebne potrebe, dakle naročito mentalna onesposobljenja, nismo im imogućili inkluziju u bosanskohercegovačko društvo. Da ne pričam o školama, o prevozu, o transportu. Godinama stoji u Ministarstvu prometa i komunikacija Federacije zaključak Parlamenta koji sam ja podnijela i koji su parlamentarci izglasali i koji je obavezao Vladu Federacije BiH da u promet, u svim gradovima Federacije, moraju pustiti kombi vozila, daju im dozvole da prometuju s kombi vozilima sa ... rampom, koja će osobama sa onesposobljenjem u kretanju omogućiti adekvatno kretanje po gradu, naročito djeci školskog i predškolskog uzrasta. Međutim, Vlada Federacije do dana današnjeg nije niti ništa apsolutno uradila, bez obzira što je obaveza bila zaključkom Parlamenta. Dakle, fizičke barijere i pristup školama te djece faktički su zastrašujuće i mislim da sama činjenica da ta djeca i njihove porodice nemaju pravo na naknadu, na adekvatnu naknadu, stvaraju novu potrebu da se vi njima još oštrijim, snažnijim tonom obratite, da iznesete svoj vrlo oštar stav i mene jako čudi da grupa roditelja, barem iz grada Sarajeva koja je vrlo osviješćena u pogledu toga, ne ide prema Sudu za zaštitu ljudskih prava u Strazburu. Mislim da činjenica koju ste vi istakli, vezana za ravnopravnost spolova i diskriminaciju žena u bosanskohercegovačkom društvu, jeste zabrinjavajuća jer vaša tvrdnja da upravljačkim strukturama firmi za telekomunikaciju, dakle za upravljanje hidroenergetskim potencijalima i prirodnim i finansijskim resursima, da u upravljačkim strukturama gotovo nema žena, a o tome koliko ima kolegica u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH i u Domu naroda ne moram vam govoriti, evo vidite, samo uvažena kolegica Borjana Krišto i ja ... i na tome naravno hvala onima koji misle na to, ali mislim da bosanskohercegovačko društvo nije dovoljno osviješćeno i mislim da Agencija za ravnopravnost spolova BiH uistinu mora ostvariti svoju temeljnu zadaću, a to je promoviranje uloge žene u bosanskohercegovačkom društvu i nedozvoljavanje njihovog diskriminiranja. Ništa mi nemamo od pukih konvencija, pukih deklaracija, velikih skupih okruglih 24 stolova, koji se obavezno završavaju ručcima, višednevnim putavanjima, kada se osnovna poruka prije biranja, prije izbora, ne šalje, a ta je glasajte za žene. Žene mogu kvalitetno raditi svoj posao i mislim da je vaša preporuka vrlo dobra. I ono što je za mene najvažnije u ovom trenutku, svjesna činjenice da Ministarstvo pravde i Ministarstvo za zaštitu ljudskih prava na državnom nivou rade projekt Razvoja tranzicijske pravde i jako me brine činjenica i podatak koji sam saznala da dakle predstavnici ova dva uvažena ministarstva nisu do sada uključili u projekt Razvoja tranzicijske pravde, a taj projekt će se vrlo brzo naći i pred delegatima ovog uvaženog doma i mislim da bi bilo dobro ići ili sa jednim zaključkom ili sa preporukom. Neka to bude preporuka, da olakšam današnji hodoram aktivnosti, da obavezno Ministarstvo pravde i Ministarstvo za ljudska prava uključe Instituciju ombudsmena u projekt Razvoja tranzicijske pravde. Ja vam zahvaljujem na vašem radu, čestitam na dobrom izvještaju koji ću svakako podržati. Hvala.
Hvala vama, kolegice Kapetanović. Evo, da se i mi iz Kolegija ne bi javljali za riječ, Vaše su riječi sadržane i u našim porukama. Naredni se za raspravu prijavio kolega Ivanić.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Ovaj izvještaj koji govori o diskriminacijama možda je najznačajniji sa stanovišta puta BiH ka Evropi, jer diskriminacija je najteži oblik kršenja ljudskih prava generalno, na bazi nečega što je malo, hajde, nazovimo to drugačijim. Zato mene iznenađuje da je tako mali broj predmeta. Objektivno mali, koliko sam ja očekivao, 191 predmet nije tako veliki broj, iako ste vi tamo rekli da je došlo do povećanja. Ispalo bi po ovome da mi baš nemamo tako veliku diskriminaciju u cjelini, s tim da ja lično mislim da je stanje tu možda teže, samo što se ljudi ne javljaju. I druga stvar koja blago proističe iz ovog vašeg izvještaja je da je manji broj riješenih predmeta u odnosu na ukupan broj predmeta ..., da su se ljudi morali angažvati na drugim poslovima, gdje je očito broj predmeta još veći nego što je ovaj. Ono zbog čega sam se ja najviše javio jeste pitanje ispunjavanja vaših preporuka, jer ja mislim da su preporuke, barem iz ovih konkretnih primjera koje ste naveli, pokazalo se da kada god nije ispoštovana preporuka, desio se sud, najčešće, i na sudu kazna, plaćanje. Iako su u pitanju institucije vlasti, mislim da bi one na svaki način morale uraditi. I zato je moja sugestija, ne sada ali za neki idući izvještaj, mislim da nema nekog velikog prostora, da napravite i spisak prijedloga šta se sve može uraditi i kako Parlamentarna skupština može pomoći da se vaše preporuke ispunjavanju mnogo više obavezujuće nego do sada. One su preporuke, to se tumači, jedni kažu, ma šta oni nama pričaju, nemaju oni pojma o tome. A ja, vjerujte mi, zaista mislim da će se na ovakvim stvarima, koje se kod nas blago posmatraju, suštinski mjeriti ozbiljnost institucija i zrelost za priključenje evropskim integracijama. Hvala lijepo. 25
Hvala vama, kolega Ivaniću. Nemamo više prijava za raspravu po točci dnevnog reda. Zatvaramo raspravu. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hala lijepo. Nazočno 15. 'Za' 12, 'protiv' jedan, 'uzdržana' dva. Iz Federacije BiH 10, svi 'za'; iz RS-a dva 'za', jedan 'protiv', dva 'uzdržana'. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Godišnje izvješće o pojavama diskriminacije u BiH za 2011. godinu usvojeno. Sada prelazimo na točku 12. Ad. 12. Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, materijal Institucije ombudsmana za ljudska prava Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, prava djeteta, mlade, iseljeništvo, izbjeglice, azil i etiku koje je usvojilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom na 27. sjednici, održanoj 10. 5. ove godine, usvojio je Izvješće sa zaključcima. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala lijepo. Evo, ja se nisam javljala pod prethodnom točkom koja na neki način i kroz ovo izvješće sadrži i prethodnu. Ono što bih ja rekla za Izvješće, koje je danas ovdje pred nama, ono uistinu, kao što i piše, temelji se Zakonom o ombudsmenima za ljudska prava BiH, gdje je utvrđena zakonska obveza da Institucija ombudsmena podnosi svoje izvješće prema Parlamentarnoj skupštini. I ono što mogu kazati je i u formalnom, znači sa stanovišta zakona, zapravo činjenično i jednostavno sveobuhvatno, tako da u smislu ovoga, iščitavajući Izvješće, ne mogu a da ne kažem i da ne pozdravim. Žalosti me naravno činjenica što sam imala priliku pročitati neke stvari, jer Izvješće uistinu sadrži statističke i druge pokazatelje o aktivnostima, pa vidimo da je konkretno u 2011. 26 godini Institucija ombudsmena ostvarila 6.821 kontakt, od toga Odjel za praćenje političkih i građanskih prava koji zapravo zaprima najviše ovih predmeta, to je 1.815, vidimo da se najveći broj ovih pritužbi odnosi na sudove zbog njihove neefikasnosti, zapravo zbog narušavanja, da kažem, rada sudova, rješavanja predmeta u razumnom roku, a to je izravno kršenje i Europske konvencije i temeljnih ustavnih i zakonskih prava koja su zagarantirana. Druge primjedbe odnose se na upravu i imovinskopravne odnose. Ono što me također žalosti, imajući u vidu naprijed što sam kazala, je porast premeta u odnosu na prethodnu godinu, a zabilježen je u Odjelu za eliminiranje svih oblika diskriminacije i u Odjelu za praćenje prava pritvorenika, odnosno zatvorenika. U tom smislu ja bih htjela reći da svi razumijemo da na neki način mnoge stvari su takve da utiču na povredu prava, na različite diskriminacije, od ekonomske situacije do pozicije, odnosno života, standarda ljudi. Ali uistinu, budući da iz predmeta se vidi, odnosno iz Izvješća, da su institucije ombudsmena u fazi nezavršenih nekih predmeta, evo konkretno kada se govori o pritvorenicima u Kazneno-popravnom zavodu Zenica. Ja bih takođe ovo naglasila da trebamo podržati ove prijedloge zaključaka, pa u tom smislu sam se zapravo i javila, koje nam je predložila Parlamentarna skupština, odnosno Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, a sve u cilju snažnijeg autoriteta Institucije ombudsmena, jer znamo da on snagom argumenata i svojim autoritetom, već smo vidjeli i uvjerili smo se, da riješi određeni broj predmeta, tako da u ovom smislu želim da kroz ove zaključke damo još veći autoritet Instituciji ombudsmena i tako stvorimo pretpostavke i za dobru upravu, s čijim ciljem su i osnovane ove institucije, a tako se, da kažem, pripremimo i budemo spremni i za vladavinu prava i za naš europski put BiH u smislu poštivanja i temeljnih ljudskih prava. Hvala lijepa.
Hvala, kolegice Krišto. Kolega Rodić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi delegati, poštovani gosti, želim kratko da kažem samo nekoliko riječi kada je u pitanju ovaj Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava, sa aspeka onoga što se meni čini da šalje poruke koje su vrlo bitne da danas se čuju ovdje prilikom javne rasprave i da ne ostanu mrtvo slovo na papiru jer ukazuju na određene pojave u društvu koje su vrlo bitne. Naravno sa aspekta samog Izvještaja, koji je analizirao mnoge institute i mnoge oblasti, vidimo da je Izvještaj vrlo profesionalno sačinjen i da iz njega ima mnogo podataka koji govore u kakvom trenutku se nalazi BiH kada su u pitanju ljudska prava. Ali ono posebno čega bih se ja danas dotakao jeste poglavlje koje govori o analizi zaprimljenih žalbi kada su u pitanju sudovi, uprava, imovinskopravni poslovi, pristup informacijama, vladina i ministarska imenovanja, policija, javne isprave, tužilaštva, ratne štete, pravobranilaštva, mediji, sloboda informisanja, iz kojih se jasno vidi u kom pravcu se kreću i ove žalbe i ovi zahtjevi. Ono što je za mene ovde posebno značajno jeste ocjena koju su dali ombudsmeni a koja se tiče pravosuđa. U ovom izvještajnom periodu kršenje ljudskih prava i osnovnih sloboda zaštićenih 27 članom 6. Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda u postupcima pred sudovima u najvećem broju slučajeva karakteriše dugotrajnost sudskih postupaka, nedjelotvorno izvršenje sudskih odluka, pravna nesigurnost, neujednačenost sudske prakse, neizvršavanje sudskih odluka i nepovjerenje građana u sudove. Ovo je ono što šalje veoma važne poruke i ako je ovo ovako, a čini mi se da su ombudsmeni imali dovoljno elemenata da donesu ovakve zaključke, onda, kada je u pitanju vladavina prava, osnovno demokratsko pravo izvršavanje sudskih odluka, pa i neizvršavanje mnogih sudskih odluka koje dovode u pitanje imovinska prava koja zavise od institucija, možda, koje i mi predstavljamo, za mene su vrlo teške kvalifikacije. Ovo sam htio javno da istaknem i da izdvojim ovaj dio Izvještaja. Naravno, ovakav Izvještaj koji je vrlo sveobuhvatan ću prihvatiti i glasati za njega, ali upravo zbog ovakvih konstatacija i ovo što se sad trenutno radi i u ovom strukturalnom dijalogu i potrebe rekonstrukcije i pravosuđa je još jedna potvrda da to moramo hitno uraditi da bi u ovoj zemlji do kraja zavladala vladavina prava. Hvala vam.
Hvala Vama, kolega Rodić. Više prijavljenih nemamo. Ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu vezano ovu točku dnevnog reda. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 15. 'Za' 14, jedan 'uzdržan'. Iz Federacije BiH 10, svi 'za'; iz RS-a četiri 'za', jedan 'uzdržan'. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH usvojeno. Sada ću zamoliti kolegicu Krišto, vezano za zaključke, jeste li uspjeli definirati zaključke?
... [[nije uključen mikrofon]] do 30. 9. 2012. godine. Drugi zaključak: 'Da se podržavaju također napori Institucije ombudsmena za ljudska prava za rješavanje trajnog smještaja, te se pozivaju sve razine vlasti BiH i eventualni donatori da podrže ove napore.' Hvala.
Hvala Vama, kolegice Krišto. Ja da napomenem da su ovo istovjetni zaključci kakve smo imali u Zastupničkom domu, tako da bi nam tekst mogao biti identičan. Otvaram proceduru glasovanja o ovim zaključcima. Nazočno 15. 'Za' 13, 'protiv' nitko, 'uzdržano' dva. Iz Federacije BiH devet 'za', jedan 'uzdržan'; iz RS-a četiri 'za', jedan 'uzdržan'. Imamo opću, imamo entitetsku većinu. Konstatiram da su dva zaključka kolegice Krišto usvojena. 28 Prelazimo na 13. točku dnašnjeg dnevnog reda: Ad.13. Izvješće o funkcioniranju sustava kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2005. – 2010. godina, materijal Vijeća ministara Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je usvojilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Povjerenstvo je također usvojilo zaključak i Izvješće, osim zaključka pod brojem 2 zajedno sa još jednim dodatnim zaključkom Povjerenstva, tako da zaključci glase: 1. Usvaja se Izvješće o funkcioniranju sustava kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava u BiH za razdoblje 2005.–2010. godina. 2. Pozivaju se autori i nositelji autorskih i srodnih prava da intenziviraju svoje aktivnosti s ciljem ispunjavanja uvjeta za izdavanje dozvole za kolektivno ostvarivanje njihovih prava. 3. Potrebno je angažirati relevantne institucije u BiH da utvrde istinito i potpuno financijsko poslovanje postojećih kolektivnih organizacija. 4. Vijeće ministara BiH, Institut za intelektualno vlasništvo, trebaju u idućem razdoblju jednom godišnje podnositi Izvješće Parlamentarnoj skupštini BiH o funkcioniranju sustava kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u BiH do potpune provedbe Zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskog i srodnih prava. Zastupnički dom je na 26. sjednici, održanoj 19. 4. ove godine, usvojio Izvješće sa pet zaključaka. Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda, kolegi Simiću.
/nije uključen mikrofon/
Hvala vam lijepo, kolega Simiću. Riječ dajem podnositelju Izvješća, predstavniku Vijeća ministara. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema, hvala vam lijepo. Zahvaljujemo i kolegama ombudsmenima. Otvaram raspravu vezano za ovu točku dnevnog reda. Interesa za raspravu ima kolega Raguž. Kolega Raguž, izvolite. 29
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Podržavam Izvješće, podržavam zaključke, vrlo kratko. Ovde u pravnom temelju za ovo izvješće stoji da su zaključci 80. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održane 30. 6. 2010. godine, pa je uz usvajanje tog zakona tada usvojen zaključak da Ustavnopravno povjerenstvo Zastupničkog doma traži godinu dana, od usvajanja ovog zakona, za razmatranje učinka njihovih izmjena i da se eventualno predože nove izmjene i dopune. Evo, sada će skoro dvije godine. Znači, prvi put imamo Izvješće. To je, s obzirom na vrijeme kako teče u BiH, prolongiranje od godinu dana, ali ipak jedna dinamika koja se može podnijeti. I danas mi možemo vidjeti učinke ovog zakona. Suština je ovdje da je u ovom predmetnom razdoblju od 2005. do 2010. godine postojala pravna praznina i da je to prostor koji nije bio definiran zakonom i to tako trebamo tretirati. I organizacije koje su se bavile zaštitom autorskih prava, u kolektivnom smislu, su radile koliko su mogle i sigurno da je tu bilo određenih anomalija, ali je činjenica da se kroz ... petogodišnji period i usvajanje Zakona stvorio pravni okvir da se radi u okviru pravne države i da se štite prava autora. Ovom izvješću nedostaje jedna ocjena samih autora kako su njihova prava zaštićena. Ja vjerujem dok se ne bune da su i oni zadovoljni pomacima. Ali suština priče jeste ovdje da zaključci, koji su ovdje u Izvješću Instituta navedeni, kažu da puni efekti primjene Zakona o kolektivnom ostvarivanju atutorskih i srodnih prava bit će vidljivi tek nakon izdavanja dozvole i stavljanja u funkciju organizacija za kolektivno ostvarivanje, sukladno sustavu koji je utvrđen ovim zakonom. Znači, mi očekujemo da ćemo redovito dobivati izvješća i da će organizacije koje se bave zaštitom ovih prava iskoristiti ovu priliku i prostor koji pruža ovaj zakon ali isto tako da će se animirati autori i drugi nositelji prava s ciljem dodatnog organiziranja i kvalitetne zaštite vlastitih prava. I evo, sve ono što Parlament u tom smislu treba uraditi jeste nastaviti praćenje realizacije vlastitih zaključaka i dati potporu ostvarivanju ovih legitimnih prava. Hvala.
Hvala Vama, kolega Raguž. Kolega Ivanić.
Ono što mene iznenađuje u ovom izvještaju je činjenica da praktično ovde se kaže da ove četiri institucije koje su se bavile, ako sam ja dobro razumio, nijedna ustvari po mišljenju Instituta ne bi trebala da nastavi da radi. A koliko sam vidio, na drugom mjestu, niko drugi nije tražio dozvole, što onda znači da bi mi, ako se sve tako desi, trebali reći da nema nijedne institucije koja se bavi zaštitom autorskih prava, što bi onda u suštini značilo štancaj, radi, snimaj, puštaj, ne samo muzičari, nisu to samo muzičari, ima tu i drugih ljudi, profesora univerziteta, vi ćete naći masu udžbenika iskopiranih bez bilo kakvih naknada, po našim kopirnicama, ljudi koji su se trudili da nešto naprave, urade, da ne kažem, svih vrsta autorskih prava. Ako je stanje ovakvo, to znači ako ovo nije dobro, onda ovo mora biti jedan medijski agresivni napad prema javnosti da joj se kaže - imali smo neke 30 institucije, ovi koji misle, Institut očito misli da ... su dobro radile, nisu dobro radile. Ljudi, dajte, pozivam vas da počnete praviti institucije koje će raditi na pravi način i istinski štititi. Jer ako ova oblast ostane ovakva kakva jeste, tek onda o EU nemoj da pričamo, jer kod nas se događa ono što je apsolutno drugim nezamislivo. Tako da, ja bih volio, ako ima neko iz Instituta da nam kaže, dobro mogu shvatiti njihov stav, ovi nisu dobri, to mogu shvatiti, ali ako ovi nisu dobri a drugih nema, ili barem, evo ja vidim da piše da nema zahtjeva za registraciju, onda možda nisam dobro razumio. Ljudi, ja mislim, za mene to nije rješenje. Za mene to jednostavno nije rješenje. Ja neću, ja vjerujem da Institut korektno radi svoj posao i ja vidim kada ovo sad čitam, mislim, nismo mi sudije da možemo ući u ovu oblast. Ja one koji budu nezadovoljni Izvještajem više upućujem na sud nego na nas kao parlamentarce da mi možemo tu nešto sada vagati jesu li ovi ispravni, nisu li ispravni, ja jednostavno to ne znam. Za mene je po definiciji državni organ, uslovno rečeno, hajde da kažem trebao bi da radi svoj posao, ali od državnog tog organa očekujem da mi kaže šta je sada izlaz za uređenje u ovoj oblasti, jer ne bih htio da zaista zatvorim i te neke institucije koje su radile. Evo, vrlo iskreno i vrlo otvoreno. I ako možemo dobiti neki odgovor na to pitanje da bi znao kako da se opredijelim, šta da radim.
Naravno, kolega Ivaniću. Direktorica Zavoda, gospođa Vignjević je s nama, ali ću Vas zamoliti, pošto imamo još jednog prijavljenog za raspravu, da možete cjelovito odgovoriti. Naredni se prijavio kolega Simić.
Hvala, gospodine predsjedavajući.
Kolega Ivanić neće čuti odgovor.
Vraćam se, vraćam se.
Prije svega, dijelim zadovoljstvo prethodnih govornika da se ovaj izvještaj našao na dnevnom redu i da se sa njim bavimo. Upravo možda iz onog razloga koji je gospodin Ivanić napomenuo da naši autori, današnja javnost bude obaviještena da smo usvojili određene zakone koji trebaju da donesu i uspostave red u jednoj vrlo ozbiljnoj društvenoj djelatnosti. Ja sam ovaj zakon doživljavao i ranije dok je onaj bio zakon o malim muzičkim autorskim pravima, ne znam koji su sve bili prije rata, kao zakon koji ima centralni cilj i zadatak da obezbijedi i zaštiti autore, da su autori ti koji moraju i trebaju imati adekvatnu naknadu za korištenje njihovih umjetničkih djela, bilo da se radi o muzičarima, o pozorišnim dramaturzima, književnicima, univerzitetskim nastavnicima koji pišu udžbenike itd. Stoga smatram da je ovaj izvještaj početni i da mu ne trebamo čak ni tražiti dlake u jajetu, već da trebamo poći od toga da ovo postaje praksa i da svi zajedno afirmišemo ovu praksu koja će dovesti, s jedne strane, do zaštite autora, a, s druge strane, da agencije, ili pravna lica, 31 ili pravni subjekti, koji se bave ovim pitanjima, budu i oni u funkciji takvog djelovanja. Da budu u funkciji takvog djelovanja, s jedne strane, a, s druge strane, da se obezbijedi i princip zakonitosti rada. Na Ustavnopravnoj komisiji ... ovaj izvještaj je izazvao veliku pažnju i odavno nije bilo takve rasprave koja je bila sveobuhvatna i koja je pokrenula mnoga i brojna pitanja i teško ih je sada ovdje ponavljati. Vidim da se jedna od agencija ... sa pitanjem obratila i Parlamentu i uspio sam ovo pročitati bez obzira što sam dobio jutros. Mislim da u suštini oni nisu uticali na naše stavove na Ustavnopravnoj komisiji. Zašto? Naravno, i ove agencije koje se bave ovim poslom su u jednom novom poslu, uspostavi sistema saradnje i sa drugim državama i zaštite autora i ne vidim razloga da jedan izvještaj koji treba da potakne da se otklone nedostaci, ukoliko ih ima, da bude tako dočekan sa čak sudskim vještacima, kao mi to radimo dobro. Ova komisija je nadležna da to cijeni, procjenjuje i prati. Naravno, očekujem da Komisija nije samo nekakav arbitar ko ocjenjuje, procjenjuje i izigrava Baba Rogu, da tu treba biti ostvarena i jedna saradnja u unapređenju tog rada i tog djelovanja, jer cilj nam je svima isti. Ukoliko postoje ove nepravilnosti oko registracija, ja ne vidim razloga, ne dijelim mišljenje gospodina Ivanića, da to treba zatvarati. Ja to nigdje u Izvještaju Komisije nisam vidio, ali ukoliko postoje nedostaci, one agencije koje žele da se bave ovim pitanjima, trebaju, ukoliko ti nedostaci postoje, da ih u što kraćem vremenu otklone, da preduzmu mjere da se usaglasi registracioni pravilnik, ukoliko treba dozvola od Instituta da je pribavi, naravno da Institut provjeri da li su ispunjeni svi uslovi. Jer ocjenjujem da su ovde i Institut a i ova Parlamentarna skupština, koja će voditi kontrolu ovog djelovanja, na istom zadatku: naplata autorskih honorara i dostavljanje njihovim autorima. Ovdje bih imao u odnosu na jednu agenciju čak i šokantnog pokazatelja, da je maltene sve što je ubrano potrošeno i prikazano kao troškovi. Onda ja sam sebi postavljam pitanje, i postavljam i danas, mislim da se zove Akvaris ili tako nekako – da li se ta agencija osnovala da bi ona skinula kajmak autora? Ovo je vrlo ozbiljan posao, sofisticiran posao i ostajem kod onog predloga zaključka koji sam iznio i na Odboru, zajedno sa gospođom Krištom, da se podnose izvještaji, ne radi kontrole već radi unapređenja ovog sistema, radi stvaranja uslova da autori dobiju svoje pare, a agencije koje se ovim bave da na principu vladavine zakona ispunjavaju svoju obavezu. Jer, njihova obaveza, vidim da se ovdje spominje neprofitabilnost, takođe je društveno korisna i društveno poželjna. Stoga i dalje ostajem pri onom da se usvoji ovaj izvještaj uz ove sugestije da se mora ostvariti saradnja i čim prije stvoriti sistem da imamo agencije koje obavljaju svoj posao na zakonit način, da pri tome naravno moraju imati i troškove, ali da se vodi primarnom cilju da autori moraju primiti iznose. Ispričaću vam jednu anegdotu. Bio sam student, čak možda i srednjoškolac, kada su Fadil Redžić i pokojni Davorin Popović pjevali na stadionu sportskih igara, pa su bili oni izvještaji kada Redžić kaže: 'Ispuni ovaj izvještaj šta smo svirali, da uzmemo koji dinar.' Ljudi koji su autori žive od toga. Prema tome, moramo mi to obezbijediti i Institut i Parlament a i agencije koje se bave ovim poslom. Hvala.
Hvala Vama, kolega Simić. Naredni se za raspravu prijavio kolega Rodić. Izvolite. 32
Gospodine predsjedavajući, poštovani delegati, dame i gospodo, s obzirom da evo čuli smo danas od prethodnih govornika da je ovo pitanje vrlo ozbiljno i sama činjenica da je ovo Izvještaj o funkcionisanju sistema kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava od 2005. do 2010. godine govori da je prošlo dugo vremena, da su se određene stvari dešavale. Ali evo, mislim da poslje sjednice Ustavnopravne komisije, na kojoj je bilo vrlo kvalitetnih rasprava i mislim da i ovaj dio zaključaka koji je danas ovde pred nama je rezultat sagledavanja ukupnih problema u ovoj oblasti. Tako da mislim da poslije današnje sjednice i onoga sve što ćemo ovde čuti možemo dati poticaj u daljem radu ove institucije. Međutim, ono što ja posebno želim danas da naglasim i što mi se čini da treba interaktivno raditi, ako hoćemo da imamo uspjeh u jednoj oblasti, a čini mi se da danas živimo u vremenu mnogih plagijata i onoga što kada je u pitanju intelektualna svojina nije zaštićena iako imamo pravne norme i da se često dešava da samo provođenje zakona nije adekvatno onako kako smo mi željeli. Imamo s jedne strane normativu a s druge stvarnost i to je onda ono što nam stvara probleme. Ono što ću ja kratko samo danas da ukažem i što sam rekao i na Ustavnopravnoj komisiji jeste nešto što mi se učinilo da je ključna stvar ovoga izvještaja. Iz njega proizilazi i sve ostalo i citiraću: „I pored uspostavljenog pravnog okvira i niza promotivnih aktivnosti do zaključenja Izvještaja, nijedno udruženje niti postojeća organizacija nisu dostavili zahtjev Institutu za izdavanje dozvole za kolektivno ostvarivanje autorskih i srodnih prava u skladu sa odredbama ovog zakona.“ A ono što smo mogli čuti i što proizlazi iz Izvještaja jeste da finansijsko poslovanje i danas, iako smo dobili pred ovu sjednicu izvještaj jedne od tih agencija, ali ono što je konstatovao u samoj raspravi koju smo imali je činjenica da finansijsko poslovanje je većine ovih katastrofalno i da većina prihoda se ostavlja za rad tih organizacija a vrlo malo se daje autorima. Čak zapanjujući podatak da autori praktično nisu na adekvatan način pratili ni rad ovih agencija. Prema tome, smatram da moramo u daljoj implementaciji ovog zakona, naravno uz svesrdnu pomoć ljudi koji se bave ovom oblašću, mora se naći mehanizam koji će omogućiti da ovaj zakon do kraja implementiramo, da uvedemo u njega sve one koji se bave ovom oblašću, naročito mislim da poslije ovoliko godina, ali evo nakon današnje rasprave o ovome izvještaju i ovih zaključaka koji idu u pravcu da daju veću snagu vama koji se bavite ovim da dođemo do implementacije do kraja Zakona. Hvala.
Hvala Vama, kolega Rodić. Kolega Tadić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, uvažene kolegice i kolege delegati, dakle, prije svega htio bih da kažem, obraćajući se autorima, da ako vas iko razumije u ovoj sali razumiju vas SDS, HDZ i SDA. Nama ne samo da su plagirali programe, nego poneka stranka je čak i ime plagirala da bi učestvovala u tom autorskom djelu političke prirode. Međutim, ovde se ne radi o simpatijama, ovde se ne radi o bilo čemu drugom, ovde se radi o prostoj regulaciji tržišta kojom vi možete biti ili ne morate biti zadovoljni, ali je suština u tome da postoje pravila igre. Pravila igre u 33 ovom slučaju sprovodi Institut koji ima povjerenje u mandatu u kome se nalazi i pred nama je Izvještaj koji je tu na stolu. Ovde se postavlja pitanje kako da oni koji žele da učestvuju u ovoj tržišnoj utakmici a to nije ništa drugo nego tržišna utakmica od Instituta ka onome ko sluša, čita, gleda itd., uživa, kako stvari poredati tako da se pod a) izbjegne monopolistički položaj koji traže neka od udruženja, neću nikoga posebno pominjati, a gledao sam skoro sve emisije na OBN-u, i kako na kraju krajeva razdvojiti autorsko djelo od onoga što nije autorsko djelo, što je očigledan plagijat. U tom segmentu Institut nema dakle nikakvo poglavlje, nikakv odjel u svom Izvještaju, kako bi se skrenula pažnja i na taj dio priče, jer autorsko djelo po definiciji je dakle ono što je autor stvorio. Ne ono što je prepisao, ne ono što je presnimio, ne ono što je, kako da kažem, kopirao. Tako da i brojna druga pitanja osim ovoga 'ko će naplaćivati tantijeme' moraju doći u obzir kada je u pitanju ovaj ili neki sličan izvještaj. Šta je ovde suština problema? Ovde je suština problema u tome što se u jednoj veoma nestabilnoj i veoma teško uhvatljivoj oblasti pokušavaju nametnuti pravila kakva se recimo primjenjuju na Savez revizora i računovođa i na mnoge druge stvari. Ovde se te stvari jednostavno ne mogu kopirati jer one izlaze izvan granica, kako BiH, kako entiteta, kako zona slušanosti, gledanosti, čitanosti i određenih medija, nego se naprotiv čak i iz okoline, da ne kažem na globalnom planu, isto to pitanje autorskih prava dešava i ovde. Ovaj Institut nije nadležan, ali bi ovde trebalo govoriti i o tome kako riješiti problem naplate poreza i drugih stvari, onoga od čega država ima konkretan interes, za sve reklame, propagandne spotove i mnogo toga što se emituje preko HRT-a, RTV-a Srbije i drugih kablovskih ili satelitskih televizija koje mi vidimo. Dakle, razgovarati danas ovako široko o autorskom pravu, o pravima države iz nečijeg autorskog prava, o pravima autora iz nekog autorskog prava i o pravima različitih strukovnih posrednika, mislim da ne možemo, jer ovaj izvještaj ne daje dovoljno informacija o tome. Sa druge strane, ovaj Dom naroda nije u prilici niti može, na kraju krajeva vidjećete ni hoće, da rješava pitanje ko je u pravu od različitih, neću nikoga pominjati posebno, udruženja ili preduzeća koja pokušavaju da dominiraju u ovoj oblasti radi sticanja neposredne, normalno, legitimne, legalne imovinske koristi. Dakle, ova priča ovim danas nije ni započeta, nažalost, a bio bi red da se započne jer, kao što kaže gospodin Ivanić, imajući u vidu od ovih stručnih autorskih prava i objavljivanja članaka, ovoga, onoga, itd., da ne kažem patenata, ali to nije sad ovde tema, dakle je potpuno oblast u kojoj radi ko šta hoće. I na kraju, ako dozvoljavate u vidu male sitne replike, čak i da se našalim, ne brinite se, gospodine Ivaniću, dok ova tema bude ovde kod nas i dok mi uđemo u EU, vjerovtno će tamo pobijediti ove piratske partije pa ćemo svi morati iz početka raditi, potpuno drugačije rješavajući ovu oblast, kada se već neozbiljno odnosimo prema njoj.
Hvala lijepo. S obzirom da se za repliku javio kolega Raguž, izvolite kolega Raguž.
Uvaženom zastupniku i zamjeniku predsjedatelja Doma želim samo reći da priča nije danas počela. Neki od nas smo inicirali donošenje ovog zakona o čemu postoje dokumenti, tako da bih sada govorio o činjenicama. Svako dalje komentiranje ocjena u smislu eksluzivizma odnijelo bi nas 34 u jednu drugu vrstu rasprave koja se neće izbjeći, doći će ona jednog dana, kako stvari stoje, izgleda brzo. Hvala lijepo.
Hvala Vama, kolega Raguž. Kolega Ivanić.
Prvo, ja moram reći, iako sam govorio da nisam nikakav plagijat SDS-a ..., ne daj Bože, niti bi mi palo na pamet. Dakle, to je prva stvar. A druga stvar, ja se vjerujte ne bojim za Evropu, ali apsolutno se ne bojim, riješiće oni svoje probleme i sa piratskim stanicama i može li se skidanje sa interneta raditi slobodno ili ne može. Mi kada dođemo do tog nivoa da nam je skidanje sa interneta glavni problem, mi smo onda uredili svoja autorska prava poprilično dobro. Mi elementarno nemamo, kod nas javni servisi, ponekad se zna postaviti pitanje da li plaćaju autorska prava ili ne plaćaju, smatraju da je to privilegija, da time vrše i reklamu tih ljudi koji to rade. Dakle, nema potrebe za nikakvom velikom raspravom te vrste. I mi smo ostali zabrinuti i mi ostali također razumijemo autore, a ne samo ove tri velike stranke. Hvala lijepo.
Hvala kolegi Ivaniću. Kolega Košarac.
Hvala, predsjedavajući. Mislim da je zajednica BiH pokušala ovu oblast da uredi 2005. godine i da je Zakon donesen 2005. godine i ono što je veoma važno jeste činjenica da Parlament ove zemlje raspravlja o sistemu i da želi da uredi ovu oblast u interesu autora i da se na jedan način spriječi plagijat onoga što vi proizvodite ovde u ovoj zemlji. I ono što je veoma važno da danas na dnevnom redu imamo ovakvu informaciju, ovakav Izvještaj i ono što je veoma važno jeste da vi s ove sjednice možete ponijeti jednu poruku da Dom naroda, odnosno Parlamentarna skupština i institucije ove zemlje žele da zajedno sa vama uređuju ovu oblast, na temelju onoga što vas možda i najviše boli. Jer vi autentično proizvodite određenu vrstu proizvoda i mislim da je obaveza ove zemlje da vas zaštiti. I na taj način ćemo proizvoditi, rekao bih, još jednu vrstu domaćeg proizvoda u ovoj zemlji i pokušati da ga prodamo. A na temelju te prodaje i tih ... ostali ste nam vi koji nosite tu ideju, treba da budete najviše zaštićeni. O političkim idejama ne može gospodin Tadić govoriti jer je tada bio radikal i on priča o idejnom programu SDS-a, pa zato je nekada bolje i ćutati, a ne pričati. Hvala. 35
Hvala Vama na konstitutivnoj raspravi i budućim replikama. Dok replika nema, kolegica Kapetanović.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Vrlo je važno da predstavnici ovog uvaženog doma danas diskutuju o zaštiti autorskih prava. To treba da bude naš cilj jer sve što je naše izvorno bosanskohercegovačko mi moramo zaštititi u punom kapacitetu. I dakle, smatrajte da smo na vašoj strani. U Izvješću se kaže da pojedini korisnici su naveli brojne prigovore na način poslovanja preduzeća Sine qua non i na njihov, oni kažu, nekorektan odnos prema korisnicima usluga. Navodi se da je preduzeće Sine qua non imalo veoma nekorektan odnos prema većini elektronskih medija, pa primarno se pominju Radio Kalman, Radio Uno, RTV Tešanj, ..., da im se prijetilo (zar je vrijeme više da neko prijeti u BiH nekom?) da ukoliko ne potpišu ugovor neće dobiti dugoročnu dozvolu za rad od RAK-a, da nisu prihvatili niti jedan prijedlog Reprezentativnog udruženja elektronskih medija uz prijetnju, odnosno obrazloženje da svoje ugovore mogu realizirati sudskim putem. To nije dobar način poslovnog komuniciranja. Tvrdi se da Agencija Sine qua non nikada nije dostavila spisak autora koje predstavlja, koliko je novaca prikupila, prema kom principu vrši raspodjelu, kojim autorima je isplatila tantijeme, u kom iznosu. Bilo bi jako dobro da uvaženi delegati ovog doma imaju takav spisak ispred sebe pa da onda mogu odlučivati šta je ustvari pravedno, a šta nije. Da li je nešto regularno ili nije? Mislim da stav svih korisnika elektronskih medija da moraju plaćati korištenje autorskih djela ali i da smatraju da se tarife moraju utvrditi pregovorima između kolektivne organizacije i reprezentativnog udruženja korisnika i prema propisima novog zakona kojim je regulisano područje autorskih i srodnih prava u BiH – jeste uredu. U zaključcima koji su predstavljali analizu podataka dobijenih od puduzeća Sine qua non se kaže da, prema priloženoj dokumentaciji, iz dokumentacije nije jasno koji je subjekt, odnosno, organ donosio odluke u vezi sa kolektivnim ostvarivanjem autorskih i srodnih prava i ... odluke o usvajanju plana poslovanja od 2005. do 2010. godine, što je veoma dug vremenski period, da je donosila Skupština preduzeća Sine qua non iako prema Statutu preduzeća taj organ uopće ne postoji. Nevjerovatno. Prilikom donošenja opće ocjene o poslovanju preduzeća Sine qua non je konstatirano da je neophodno da se kaže da dosadašnji način poslovanja ove agencije nije moguće nastaviti jer ne zadovoljava standarde u pogledu transparentnosti i demokratičnosti rada organizacije, a ta transparentnost i demokratičnost mora postojati u radu svake organizacije koja radi sa autorima na području BiH, a naročito s ciljem ostvarivanja dakle njihovih kolektivnih ciljeva, s ciljem transparentnog načina raspodjele prihoda i efikasnosti ostvarivanja zakonski regulisanih ciljeva, a s ciljem zaštite uvaženih autora i njihovih autorskih prava u BiH. I mislim da je vrlo važno da ovaj dom danas razgovara o ovome i da je to samo početak u zaštitu prava autora BiH. Hvala.
Hvala Vama, kolegice Kapetanović. 36 Više prijava za raspravu nemamo. Ja ću sada zamoliti gospođu Vignjević kao direktoricu Instituta da nam da svoje viđenje ove problematike.
Zahvaljujem, poštovani predsjedavajući. Poštovano radno predsjedništvo, poštovani zastupnici i gosti, pa evo, možda bih ja trebala da dam neke osnovne napomene zašto smo mi krenuli, prije nego odgvorim na pitanja i dileme koje su date u raspravi, zašto smo mi uopšte krenuli malo šire u sagledavanje funkcioniranja sistema ostvarivanja autorskog i srodnih prava na kolektivan način u periodu 2005. – 2010. godina. Ukratko, prvo što zakonski okvir Zakona o autorskom i srodnim pravima iz 2002. godine uopšte nije odgovorio na ta pitanja. Dakle, on nije regulirao ostvarivanje autorskih prava na kolektivan način, da sada ne elaboriram kako je u praksi tumačeno kolektivno ostvarivanje i sam sistem izdavanja dozvola. Drugo, po Zakonu, dakle postojala je pravna praznina i Institut nije imao apsolutno nikakve ovlasti da osim što je dodijelio dozvolu da vrši bilo kakav nadzor, niti je imao mehanizam da vrši nadzor nad radom postojećih organizacija, tako da kontrola nad radom organizacija nikada ustvari nije ni vršena. Ovo je prvi Izvještaj koji je uradio Institut u ovom segmentu. Drugo, korisnici i dosta autora su izrazili sumnju u zakonito poslovanje, odnosno u zakonitost raspodjele ubranih naknada. A inače, imajući u vidu specifičnosti ostvarivanja autorskih i srodnih prava na kolektivan način, jedan kraći period, kako je to sadržano u zaključku oba doma Parlamentarne skupštine, ne bi mogao na potpun način da da jednu, da tako kažem, potpuniju ocjenu stanja u tom području. Ono što je bitno, recimo šta je nedostajalo i šta smo mi posebno i naglasili u Izvještaju, a to je da nije bilo zakonom uređeno pitanje oblika i statusa kolektivne organizacije, da je tako nazovem, nisu bili uređeni uvjeti za kolektivno ostvarivanje, standardi međunarodni po kojima treba da posluju organizacije, tarife i tarifni ugovori apsolutno ni u jednom dokumentu, do ovoga Zakona o kolektivnom ostvarivanu autorskih i srodnih prava nisu bili uređeni. Odnos između kolektivne organizacije prema nosiocima i prema korisnicima prava, također, nije bio uređen. I, kao što sam rekla, državna kontrola putem Instituta za intelektualno vlasništvo, dakle odredbe o državnoj kontroli su izostale, što znači da su sva specifična pitanja bila ostavljena samim organizacijama. Ukratko, ono šta smo mi želeli u Izvještaju i po zaključcima Parlamentarne skupštine, i po medijskim komentarima i, da tako kažem, direktnim pritužbama samih autora koji su dolazili u Instiutut – to je da sagledamo stanje funkcioniranja ovoga sistema sa aspekta ispunjavanja međunarodnih standarda. Međunarodni standardi su poznati i nije to, mi smo ih samo implementirali u postojeći Zakon o kolektivnom ostvrivanju autorskog i srodnih prava iz 2010. godine, a to je prvo neprofitni karakter organizacije. I, kao što vidite, postojeće organizacije su što se tiče samog statusa različite. Dvije su privredna društva, društva sa ograničenom odgovornošću, koja po samoj svojoj prirodi organizacije nisu dobar ambijent za ostvarivanje autorskih i srodnih prava, generalno. To je specijalizacija organizacije samo za one poslove koji su vezani za autorsko i srodna prava. I to je ono što smo mi uradili, jedno poboljšanje u Zakonu i mi smo uredili tačno poslove koje organizacija može i mora da obavlja. Drugo, treći standard jeste taj monopolski položaj organizacije. To je, svugdje u svijetu je prisutno u zakonodavstvu da jedna organizacija, dakle da bi se izbjegla konkurencija među organizacijama i da bi se stvorila pravna sigurnost kod samih korisnika, sve države imaju taj tzv. 37 zakonski monopol koji se daje jednoj organizaciji za jednu vrstu prava na istoj vrsti djela. To je učinjeno i sa našim Zakonom o kolektivnom ostvarivanju i to daje, dakle, ne samo sigurnost autorima nego i korisnicima, ali je monopol pod kontrolom države. I tu je uloga u BiH, uloga samog Instituta da može na adekvatan način da prati rad organizacija. Između ostalog, jedan mehanizam praćenja rada tih organizacija je predviđen, a to je da organizacije moraju da pozovu predstavnike Instituta i predstavnike korisnika da prisustvuju svim sjednicama njihovih upravljačkih tijela. Što, evo moram reći, od stupanja na snagu Zakona od 2010. godine do danas se nije desilo. Institut nije pozvan niti na jednu sjednicu ni Upravnog odbora ni Skupštine. Demokratičnost upravljanja organizacijom. To je jedan princip, znači da organizacija mora da bude otvorena za autore, da oni moraju ... da budu zastupljeni u svim upravljačkim tijelima takve organizacije, što se pokazalo, evo, u svim ovim organizacijama da se nije desilo: transparentnost rada, zabrana diskriminacije. Pravičnost u raspodjeli, to je suština kompletnog sistema zašto postoje organizacije, a to je da se na jedan transparentan način dogovara o tafirama, dogovara o raspodjeli naknade svim autorima, da to ne bude monopol jednog užeg kruga lica. Dakle, i samim time da iz toga proizilazi i efikasnost u poslovanju koja je ocijenjena u Izvještaju ovako kako je ocijenjena. ... Ja ne bih više o ovome, jer bojim se da ću otići predaleko, samo da dam odgovor uvaženom zastupniku Mladenu Ivaniću. Prošle godine, kada smo mi u 10. mjesecu radili ovaj izvještaj, tada ni jedna organizacija, ni od postojećih organizacija niti od novih udruga, nisu dostavili zahtjev za dobijanje dozvole. Situacija sada, u vrijeme kada se o ovom izvještaju raspravlja, je drugačija. Prošle godine mi smo dobili dva zahtjeva. Procesuirali smo ih. Nažalost, oba zahtjeva su odbačena. Jedno je za kablovsko reemitovanje, jer nisu bili formalni uvjeti ispunjeni. Drugo je za izdavanje privremene dozvole za reprografska prava, takođe nisu bili ispunjeni uvjeti. A prije, mislim 15-tak dana, možda i više, da AMUS, Asocijacija muzičkih autora je podnijela Institutu zahtjev za izdavanje dozvole za autorska muzička prava i mi smo u fazi formalnog ispitivanja zahtjeva i nadam se da ćemo procesuirati kompletan zahtjev i završiti proceduru prije nego što smo po našim provedbenim propisima u obvezi, a obveza je najkasnije u roku šest mjeseci. Što se tiče samog sistema, dakle situacija sa zahtjevima, imamo najavu od Sine qua nona, došla je prije pet-šest dana, najavu da će se Institutu obratiti sa zahtjevom za dobijanje dozvole za autorska prava. Ali mislim samo pismo namjere nema nikakvu pravnu snagu, tako da mi čekamo zahtjev. Gledajući sa zakonskog aspekta, trebalo bi ove organizacije, dakle ove četiri postojeće organizacije, da i sada ostvaruju prava po dozvoli koja je dobijena od Instituta u prethodnom periodu. Na to ih obvezuje i član 44. Zakona o kolektivnom ostvarivanju autorskih i srodnih prava, gdje je zakonodavac njima dao pravo da u jednom prelaznom periodu, do dvije godine, nastavljaju da obavljaju tu djelatnost i da prilagode svoj organizacioni oblik, ali isto tako da u tom periodu, a taj period dvije godine je do 11. 8. ove godine, da u tom periodu podnesu zahtjev da uđu u postupak isto kao i neke druge udruge koje imaju namjeru da se bave ovim poslom, što znači, mislim, to nisu stečena prava niti jedne od ove četiri organizacije. Vidjet ćemo šta će se desiti. Da, izvinjavam se, i Kvantum je podnio zahtjev i on je isto tako u postupku formalnog ispitivanja. Što se tiče komentara uvažene zastupnice Kapetanović da su korisnici izrazili jedan nekako negativan odnos prema Sine qua nonu, mi imamo to pismeno. I to se sve može provjeriti. Dakle, ono što je bitno, evo još samo malo, što je bitno za samo poslovanje organizacije i za finansijske efekte, Institut zbog nekapacitiranosti nije mogao da izvrši stvarnu kontrolu i stvarno stanje poslovanja sve četiri organizacije. Mi smo dobili sve ove podatke i ovu analizu sačinili na bazi pribavljenih 38 dokumenata od samih organizacija i pribavljenih financijskih pokazatelja i mi smo izveli zaključke ovako kako je predloženo u materijalu. Hvala vam.
Hvala Vama. Evo, čuli smo iscrpno izvješće i detaljnu raspravu po 13. točci dnevnog reda. Koliko ja vidim, nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točci. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 14. 'Za' 14. Iz Federacije BiH devet, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da je Izvješće o funkcioniranju sustava kolektivnog ostvarivanja autorskog i srodnih prava u BiH za razdoblje 2005. – 2010. godina usvojeno. A sada ću vas zamoliti da glasujemo o zaključcima Povjerenstva koje sam pročitao. Pokrećemo proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14. 'Za' 14. Iz Federacije devet, svi 'za'; iz RS-a pet, svi 'za'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da su zaključci Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojeni. ... Vama hvala kao gostima na današnjoj sjednici, prelazimo na 14. točku dnevnog reda: Ad. 14. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za 2011. godinu, materijal Izvozno-kreditne agencije BiH Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 26. sjednici, održanoj 19. 4. ove godine, usvojio Izvješće. Riječ dajem predsjedatelju Povjerenstva, ukoliko ima potrebe, kolegi Bećiroviću.
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća, predstavniku Upravnog odbora. Je li ima potrebe? ____________(?) 39 [[nije uključen mikrofon]] Hvala lijepo, nema. Doviđenja, živjeli. Otvaramo raspravu vezano za ovu točku dnevnog reda. Prijavljenih za raspravu nema. Ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o usvajaju Izvješća. Pokrenite proceduru molim vas. Hvala lijepo. Nazočno 13. 'Za' 12, 'protiv' nitko, 'uzdržan' jedan. Iz Fedracije BiH devet 'za', iz RS-a tri 'za', jedan 'uzdržan'. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da je Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH za prošlu godinu usvojeno. Prelazimo na točku 15. današnjeg dnevnog reda: Ad. 15. Izvješće o radu Agencije za poštanski promet BiH i Financijsko izvješće za 2011. godinu, materijal Agencije za poštanski promet
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća, predstavniku Agencije, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala Vam lijepo. Otvaram raspravu o ovoj točci dnevnog reda. ... Kolega Bradarić! Izvolite, kolega Bradariću. 40
Dobro, hvala. Da kažem i ja gospodinu Tadiću da program SDP-a jeste plagijat ali njega smo prepisali od socijaldemokratskih partija Evrope i zbog njegovog univerzalnog političkog djelovanja nama je drago što je to tako. Ali eto, počeo se i Mladen pravdati pa rekoh, hajde, što ne bih i ja. Meni su jasne nadležnosti Agencije i ja imam ovdje jedno pitanje, ustvari, možda jedna intervencija. Tržište poštanskih usluga u BiH je liberalizovano, izuzev, kako vi rekoste ovdje, u dijelu rezervisanog područja univerzalnih poštanskih usluga. I evo, ja pitam za koga su te poštanske usluge rezervisane. Jesu li rezervisane za banke, čije su usluge dosta ovako skuplje, a nisu za pošte u BiH, sva tri ova operatera, i JP BH Pošte i Pošte RS-a i Hrvatske pošte itd., kad znamo da su ipak pošte danas u vlasništvu države, entiteta? I mislim da treba da postoji jedna društvena briga prema njima, barem, još dok nije liberalizacija zahvatila, odnosno nije uhvatila puni mah. Pogotovo što čini mi se da banke naplaćuju svoje usluge i nekoliko puta više. Znači, da li je to rezervisano za ove banke čije su usluge i nekoliko puta više i veće. A znamo da je, recimo, znam za BH Poštu da je ... kumulativno od 2010. godine uplatila za ceste negdje oko 40 miliona maraka. Siguran sam da su to uradile i one ostale dvije pošte. Ne vjerujem da to banke rade. Ne znam da li imaju obavezu da uplaćuju za autoceste itd. I evo, pitam možete li vi intervenisati po tom pitanju, pošto većina ovih usluga daje se bankama. Pa recimo, ratni vojni invalidi, mislim da u čitavoj BiH dižu svoje invalidnine preko banke. Čini mi se da se pokušava poštama uzeti i isplata penzija itd. Znači pitanje: Možete li tu intervenisati da po ovim istim uslovima primat se daje poštama sva tri operatera u BiH? Eto, toliko.
Hvala, kolega Bradarić. Imamo li još prijava za raspravu? Nema. Evo, zamolit ću predstavnika Agencije da nam se kratko obrati. Predsjedatelj Agencije, gospodin Šakota, izvolite.
Uvaženi predsjedatelju, cijenjeni zastupnici, moje ime je Eduard Šakota, trenutno sam predsjedatelj Vijeća Agencije. Prije nego odgovorim na ovo pitanje, želio bih vas pozdraviti u ime svojih kolega, ostala dva člana Agencije, gospodina Delivoja Đerića i Šerifa Isovića. Pa evo, kada smo kod pitanja, rezervirano područje sukladno Zakonu o poštama BiH je tisuću grama. Ono je rezervirano za tri javna poštanska operatora, a ostali davatelji poštanskih usluga mogu nositi pošiljke koje su preko tisuću grama i koje su cjenovno deset puta skuplje. Što se tiče pismovnih pošiljaka, znači to je do tisuću grama, a paketskih pošiljaka je do dva kilograma. A što se tiče uplate za ceste, ja vam moram reći da meni to nije poznato. To su poštanski operatori, ako su nešto i uplaćivali, ali meni nije jasno. 41 A isplata mirovina ide preko pošte, naravno i banke su tu na tržištu finansijskih usluga a ovde pričamo znači o poštanskim uslugama i u taj dio finansijskih usluga mi nemamo nadležnosti sukladno Zakonu o poštama BiH. Evo to je to, ako ima još kakvih pitanja, ja mogu odgovoriti. Hvala.
Nema potrebe za daljim pojašnjenjima. Hvala vam. Prijavljenih više nema. Zaključujem raspravu. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13. 'Za' 13. Iz Federacije BiH devet, svi 'za'; iz RS-a četiri 'za'. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da je Izvješće o radu Agencije za poštanski promet BiH i Financijsko izvješće za proteklu godinu usvojeno. Hvala Vama na nazočnosti. Prelazimo na 16. točku dnevnog reda: Ad. 16. Informacija o uspostavljanju funkcija i struktura decentraliziranog sustava upravljanja (DIS) Instrumentom pretpristupne pomoći (IPA), materijal Vijeća ministara BiH Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za europske integracije koje je primilo k znanju Informaciju i predlaže Domu njezino usvajanje sa sljedećim zaključcima: 1. Prima se k znanju Informacija o uspostavljanju funkcija i struktura decentraliziranog sustava upravljanja Instrumentom pretpristupne pomoći u kojoj su ukazani prisutni problemi i kašnjenja u procesu uspostave DIS-a. 2. Stalno kašnjenje i prolongiranje rokova prouzročilo je da BiH s čelne pozicije dođe na začelje zemalja regije po napretku uspostavljanja DIS-a. 3. Od svih institucija uključenih u proces postavljanja traži se daljnji angažman radi što bržeg i učinkovitijeg uspostavljanja ovog sustava. Zastupnički dom je na 27. sjednici, održanoj 10. 5. ove godine, primio k znanju Informaciju sa zaključcima iz Mišljenja Zajedničkog povjerenstva, koje sam pročitao. Riječ dajem kolegi Genjcu ako ima potrebe, u ime Zajedničkog povjerenstva.
[[nije uključen mikrofon]] 42
Hvala lijepo, kolega Genjac. Riječ dajem podnositelju Informacije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala lijepo. Otvaram raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Prijavljenih nema. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Informaciji. Pokrenite sustav glasovanja, molim vas. Hvala. Nazočno 13. 'Za' 13. Iz Federacije BiH devet, svi 'za'; iz RS-a četiri, svi 'za'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da Informacija o uspostavljanju funkcija i struktura decentraliziranog sustava upravljanja Instrumentom pretpristupne pomoći je primljena k znanju. A sada glasujemo o zaključcima Povjerenstva. Molim vas pokrenite. Hvala. Nazočno 13. 'Za' 13. Iz Federacije BiH devet, svi 'za'; iz RS-a četiri, svi 'za'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da su zaključci Zajedničkog povjerenstva za europske integracije usvojeni. Prelazimo na 17. točku dnevnog reda: Ad. 17. Izjašnjavanje o inicijativi izaslanice Nermine Kapetanović s 11. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održane 1. 2. 2012., koja glasi: “Informacija o bh. iseljeništvu – stanje i potrebne mjere, koju treba pripremiti Vijeće ministara BiH“
... [[nije uključen mikrofon]] inicijativu s obzirom da smo izmijenili naziv i pojednostavili, dakle ... Vijeću ministara. Ja još jednom želim da kažem da, prema informacijama, dakle građani BiH imaju, naše iseljeništvo predstavlja veliki potencijal za razvoj BiH, kako zbog svoje brojnosti tako i zbog činjenice da ih čini veliki broj visokoobrazovanih ljudi, a posebno mladih koji svakodnevno stiču obrazovanje na najprestižnijim univerzitetima širom svijeta. Naši građani u inozemstvu spadaju među najbolje integrirane strance koji su se svojim znanjem, vrijednošću i sposobnostima dokazali i postali korisni i cijenjeni građani država širom svijeta. Postoji činjenica da se veliki broj njih sa uspjehom afirmirao na naučnom, prirodnom, kulturnom, sportskom, pa i političkom planu. Cijenim da oni mogu značajno doprinijeti afirmaciji interesa BiH u svijetu, a pored toga iseljeništvo je vrlo značajno i zbog velikog finansijskog kapitala koji putem novčanih doznaka stiže u BiH i time našu zemlju svrstava u vodeće zemlje u Evropi i svijetu po obimu novčanih doznaka u odnosu na bruto društvene prihode. Moja namjera je vrlo iskrena i ja stvarno želim da ovom informacijom, za koju molim Vijeće ministara da ukoliko uvažene kolege Doma se budu složile s tim, želim da ukažem na ogroman intelektualni i financijski potencijal bh. iseljeništva i eventualno njihovu spremnost da na bilo koji način pomognu razvoju svoje domovine BiH. Mislim da su mogućnosti korištenja resursa bh. iseljeništva ogromne, a sve to dakle u svrhu razvoja BiH u raznim oblastima, primarno počevši od privrede, a potom od nauke i obrazovanja i kulture. Potrebno je preduzeti i određene aktivnosti koje će doprinijeti afirmaciji i očuvanju nacionalnog i kulturnog identiteta bh. građana u iseljeništvu, sa posebnim naglaskom na potrebu unapređenja učenja maternjeg jezika. Kroz očuvanje maternjeg jezika, kao glavne odrednice kulturnog i nacionalnog identiteta, bilo bi dobro da se stvore osnovni uslovi za razvijanje budućih veza države matice i dijaspore sa mladim generacijama koje stasavaju. Napominjem da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH je zaduženo za kreiranje politike BiH prema iseljeništvu a Ministarstvo vanjskih poslova BiH za podsticanje i razvoj i koordinaciju saradnje sa iseljeništvom iz BiH. Zato molim uvažene kolege da podrže moju inicijativu, da dobijemo od Vijeća ministara jednu temeljitu informaciju o stanju u oblasti iseljeništva. Zvahvaljujem.
Hvala kolegici Kapetanović. Otvaramo raspravu o ovoj točci dnevnog reda. Prijava nemamo. Zaključujem raspravu. Pokrećemo proceduru glasovanja o ovoj inicijativi. Hvala lijepo. 44 Nazočno 14. 'Za' 13, 'uzdržan' jedan'. Je li greška ili, uredu, jedan 'uzdržan', oprostite ... Iz Federacije BiH devet, svi 'za'; iz RS-a četiri 'za', jedan 'uzdržan'. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da je ova inicijativa izaslanice Kapetanović za uvrštavanje u dnevni red sjednice Doma naroda, pod točkom, naziv 'Informacija o bosanskohercegovačkom iseljeništvu – stanje i potrebne mjere koje treba pripremiti Vijeće ministara' usvojena. Prelazimo na 18. točku dnevnog reda: Ad. 18. Produljenje mandata Istražnom povjerenstvu za provjeru zakonitosti procesa uništavanja streljiva i minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme, materijal pod rednim brojem ..., od 26. 4. ove godine Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH na svojoj 7. sjednici, održanoj 1. 12. prošle godine, a Zastupnički dom na 13. sjednici, održanoj 10. 11. prošle godine, usvojio je zaključak kojim je formirano Istražno povjerenstvo koje će istražiti cjelokupan proces uništavanja streljiva, minsko- eksplozivnih sredstava, naoružanja, vojne opreme, provjeriti zakonitost cjelokupnog procesa i o tome podnijeti konačno izvješće domovima Parlamentarne skupštine BiH. Rok za završetak aktivnosti je tri mjeseca nakon formiranja Istražnog povjerenstva. Budući da Istražno povjerenstvo u proteklom razdoblju nije moglo održati veći broj sjednica zbog obveza njegovih članova, uputilo je zahtjev za produljenje mandata Istražnom povjerenstvu za iduća tri mjeseca, kako bi učinkovito uspjelo završiti započete aktivnosti, nakon čega bi Povjerenstvo podnijelo domovima Parlamentarne skupštine konačno izvješće. Zastupnički dom je na 27. sjednici, održanoj 10. 5. ove godine, usvojio zahtjev za produljenje mandata Istražnom povjerenstvu do 25. 7. ove godine. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Nema prijava. Zaključujem raspravu. Glasujemo o zahtjevu za produljenje mandata Istražnom povjerenstvu za provjeru zakonitosti procesa uništavanja streljiva i minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. Nazočno 13. 'Za' 12, 'protiv' jedan. Iz Federacije BiH osam 'za', jedan 'protiv'; iz RS-a četiri, svi 'za'. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram da je mandat Istražnog povjerenstva za provjeru zakonitosti procesa uništavanja streljiva i minsko-eksplozivnih sredstava, naoružanja i vojne opreme produljen za naredna tri mjeseca. E sad, po ustaljenoj praksi do sada, pošto su nam ostale od točke 19. pa do kraja dnevnog reda ratifikacije sporazuma pa predlažem da objedinimo raspravu: izjašnjenje o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija od točke 19. do 32., uključujući i točku 32. Otvaram raspravu vezano za ovaj prijedlog. 45 Koliko vidim, nema prijava. Svi se slažete. Glasujemo. Molim vas pokrenimo proceduru glasovanja za ovu inicijativu. Hvala. Nazočno 13. 'Za' 12, jedan 'uzdržan', greška, ne trebam ponavljati zbog ovoga. Iz Federacije devet, svi 'za'; iz RS-a tri 'za', jedan 'uzdržan'. Postoji opća i entitetska većina, uz naglašenu grešku u glasovanju. Znači, prijedlog je usvojen. Ad. 19. – 32. Davanje suglasnosti
/nije uključen mikrofon/
Hvala Vam lijepo, kolega Bećiroviću. Otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Nitko. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma i konvencija iz točaka od 19. do 32., uključujući i točku 32. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepa. Nazočno 13. 'Za' 13. Iz Federacije BiH devet, svi 'za'; iz RS-a četiri, svi 'za'. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju sporazuma i konvencija iz točaka 19. do 32. današnjeg dnevnog reda, uključujući i točku 32. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red i zaključili 15. sjednicu Doma naroda. Hvala vam lijepo. Sjednica je završena u 13,40 sati.