Доброго ранку, шановні народні депутати , запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:57]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 402 народних депутати. Ранкове засіданні Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, дозвольте надати вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 3 червня 2009 року. Розглянуто 27 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято три закони, п’ять законопроектів прийнято за основу, один законопроект направлено на повторне перше читання, чотири законопроекти відхилено. Шановні колеги, у вас є розклад на четвер 2009 року. Я бачу, що є якісь пропозиції, зауваження. Тому, будь ласка, запишіться 5 хвилин щодо організації нашої роботи сьогодні над виконанням плану на четвер. Будь ласка, провадиться запис. Прошу прізвища народних депутатів на табло. Іван Григорович Кириленко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, щойно відбулося засідання фракції. Ми добре знаємо, яка ситуація в залі, тому, зважаючи, що на четвер у нас надзвичайно багато законопроектів і навряд чи ми встигнемо всі пройти, щоб не відкривати зайвої дискусії і щоб ми не збурили ситуації в залі і не отримали позитивного результату, фракція пропонує або відтермінувати на наступний пленарний тиждень три підряд законопроекти: 0875, 76, 77, - для того щоб провести додаткові дискусії з керівниками фракцій і мати позитивне рішення в залі. Ми не впевненні, що буде позитивне рішення, а не можна, щоб ці закони у нас, вибачте, злетіли. Це перше, що ми пропонуємо. Або відтермінувати, або, Володимир Михайлович, Володимир Михайлович, дозвольте продовжити, декілька хвилин.
Да, да, будь ласка.
Ми просимо або відтермінувати, або без розгляду, без доповіді відправити на повторне друге читання, тобто щоб законопроекти ці зберегти, три підряд – 75, 76, 77. І Закон про всеукраїнський референдум. Ми не впевнені, що можемо набрати відповідну кількість голосів. Ми теж просили б його перенести на наступний пленарний тиждень – це те, що пропонує фракція, для того щоб і зекономити час, і не відкривати зайвих дискусій. Дякую. Прошу підтримати колег.
Далі, будь ласка, хто у нас записався? Народний депутат Тешенко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, у зв’язку з тим, що у нас накопичився досить потужний борг, є значний масив законопроектів, то ми будемо пропонувати ініціювати, щоб наступний тиждень був пленарний. І прохання до всіх – у фракціях відпрацювати і підтримати нас у цьому питанні.
Так, Шевченко Андрій, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Я підтримую двох попередніх виступаючих і також хотів би ще раз повернутися до пропозиції – зняти сьогодні з розгляду три антикорупційні законопроекту, щоб їх привести в зал підготовленими і отримати гарантований результат. І також звернув увагу, що законопроект 1374 про референдуми ми так розуміємо, що не готовий він сьогодні до розгляду до другого читання, тому просимо розглянути вилучення цих 4-х законопроектів сьогодні із розкладу засідань.
Валентин Зубов, фракція БЮТ.
Владимир Михайлович, вы будете смеяться, но я поддержу выступление всех троих своих коллег. Почему? Потому что действительно эти три важных антикоррупционных законопроектов вызвали на заседании фракции очень бурную реакцию со стороны народных депутатов, было очень активное обсуждение, и я поддерживаю предложение руководителя фракции о том, что эти законопроекты желательно отложить на позднее рассмотрение. И в то же время я поддерживаю выступление коллеги Сташенко, в том плане, что учитывая огромное количество законопроектов, которые ожидают своего рассмотрения, нам необходимо сегодня принять решение. ну во всяком случае на этой неделе, чтобы следующую пленар. следующую неделю сделать не работу в комитетах, а работа в зале пленарном. Спасибо.
Народний депутат Лук’янчук.
Дякую. Я також підтримую думку попередніх виступаючих, тобто моїх колег по фракції, і хочу, щоб народні депутати, колеги. підтримали і пан головуючий також цю думку взяв до уваги. Дякую.
Шановні колеги, прошу уваги! З приводу пропозицій щодо організації нашої роботи сьогодні, а саме відтермінувати розгляд законопроектів [[реєстраційні номери 0875, 0876, 0877]]. Немає заперечень? Тоді ми їх відтерміновуємо на наступний пленарний. Будь ласка, мікрофон Адама Мартинюка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, ми вже третій чи четвертий раз відтерміновуємо ці законопроекти. Ще раз нагадую для тих, хто нас слухає. Законопроекти мають на меті боротьбу проти корупції. Якщо є така пропозиція, має право будь-хто з народних депутатів виступити з такою пропозицією, але якщо переносити, відтерміновувати, тому прошу, Володимире Михайловичу, поставити його на голосування сесійного залу. Нехай вирішуєсесійна зала, а не просто один, чи два депутати. Ми наполягаємо на голосуванні.
Шановні колеги, тоді давайте поступимо таким чином. Я прошу тоді уваги, щоб підтримала тоді Верховна Рада, бо інакше ми будемо працювати в холосту і не приймемо позитивного рішення. Ці закони є вкрай актуальними. Ми маємо прийняти позитивне рішення, тобто підтримати ці проекти законів. Для того, щоб їх доопрацювати, очевидно, треба їх відтермінувати. Тому я поставлю на голосування пропозицію, яка прозвучала від депутатів, про перенесення розгляду законопроектів 0875, 0876, 0877 на наступний пленарний тиждень. Прошу проголосувати. [[10:10:32]] За-314 Рішення прийнято. Теж саме, шановні колеги, стосується проекту закону, підготовленого до розгляду в другому читанні про всеукраїнський референдум. Ставлю на голосування про відкладення розгляду проекту цього закону, прошу проголосувати. Скажіть, хай проголосують. Про референдум прошу проголосувати. [[10:11:10]] За-317 Пропозиції підтримані. Тепер, шановні колеги, чотири народних депутати висловились за те, щоб наступний тиждень був пленарний. Тому я пропоную поступити таким чином. Одну хвилиночку. Одну хвилиночку. Проект постанови відповідно, будь ласка, регламентний комітет розгляне, тоді Верховна Рада України шляхом голосування прийме рішення. Коли будете готові, тоді, будь ласка, давайте ми його будемо розглядати, ну, з голосу я ж не поставлю на голосування його. Треба проект відповідної постанови. Будь ласка. Тепер, шановні колеги, дві фракції – фракція Партії регіонів і фракція Компартії – відповідно до вимог Регламенту вимагають оголосити перерву та скликати Погоджувальну раду для узгодження позицій фракцій. Так що, оголошувати перерву? [[Ш у м у з а л і]] Чи ви виступите з мотивів? Ну, будь ласка. Шановні колеги, фракція готова виголосити заяву, з приводу чого вони вимагають перерву для того, щоб ми могли продовжувати роботу. Народний депутат Турманов, будь ласка. У вас є 3 хвилини.
Уважаемые коллеги, я на позапрошлой неделе вот с этой трибуны выступал и поднимал проблемы шахтеров, выплаты заработной платы. Сегодня у стен парламента находятся тысяча шахтеров, я подчеркиваю, украинских шахтеров, которые третьи сутки находятся в городе Киеве, добиваясь встречи с Премьер-министром. Вопрос номер один, надо решить вопрос: принять уголь с этих трех шахт. Сегодня муссируется вопрос со стороны Кабинета Министров министром угольной промышленности, это частные шахты. Рассказываю вам, они находятся здесь: это две арендные шахты и одна, действительно, маленькая, но частная шахта. Я напоминаю, 13 ноября прошлого года заседание координационного совета, которое проводила Премьер-министр Тимошенко Юлия Владимировна, было принято решение, 17 пункт гласит, что все предприятия отечественные, которые находятся у нас в Украине отгружают через государственную компанию «Уголь Украины» добытый уголь, за это получают гроші и выплачивают заработную плату. Сегодня есть проблема, сегодня этими шахтами выдвинуты требования: взять месячную норму угля, это 60 тысяч тонн. Говорят «нет». Тогда я задаю вопрос и обращаюсь ко всем: а как за пять месяцев этого года по заявкам ГП «Уголь Украины» заявлено одно количество угля, а на электростанции принято совсем другое – 2,8 миллиона тонн, это что за уголь, это подпольный теневой уголь, а мы ведем речь о 60 тысячах. Тем паче, что эти предприятия, которые сегодня шахтеры находятся здесь, платят во все фонды платят налоги, платят арендную плату, государству ничего. Единственный вопрос просят шахтеры, дайте нам сбыт угля, месячную норму 4,5 тысячи шахтеров сегодня сделали заложником правительство наше без работы, без зарплаты. Поэтому я обращаюсь к вам, Владимир Михайлович, примите рабочую группу, которая у нас создана с представителей этих трудовых коллективов, выслушайте нас и я прошу вас, и прошу поддержать коалицию, которая сегодня в этом парламенте так званная есть, провести и добиться нам встречу с премьер-министром рабочей группы от представителей этих трудовых коллективов. Если этого будет не сделано, я не знаю, что будут дальше делать эти шахтеры. Спасибо.
Шановні колеги, з приводу пропозицій, які прозвучали в заяві народного депутата Турманова, давайте поступимо таким чином. О 12 годині проведемо відповідну зустріч. Влаштує в 12 годин? Ну так давайте об 11 годині, влаштує? Об 11 годині я на цю зустріч запрошую голів комітету з питань промислової і регуляторної політики, а також з паливно-енергетичного комплексу. Будь ласка, давайте там проведемо зустріч об 11 годині. Ну так ми ж не обговорюємо питання, ну як я можу давати слово, шановні колеги. Ми ж домовлялися, що виступає хтось один. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на четвер. Зараз ми маємо розглядати проект постанови про проведення Парламентських слухань на тему „Про стан україно-румунських відносин та захист національних інтересів України”. Разом з тим, шановні колеги, сьогодні на заміну проекту постанови внесений інший проект постанови про проведення спільного засідання комітетів Верховної Ради України на тему: „Про стан українсько-румунських відносин”. Тому є така пропозиція комітет розгляне [[одну хвилиночку]], комітет розгляне цей проект постанови, зробить свій вердикт і ми його проголосуємо. Справа в тому, хай комітети визначаться. Справа в тому, комітет хай сьогодні збереться під час перерви і розгляне це питання. Шановні колеги, не можемо ми так далі поступати. Я ще раз хочу сказати: є відповідні вимоги Регламенту. Я прошу комітет подивитися щодо проекту цієї постанови, кого треба запросити до участі в цьому засіданні і ми приймемо рішення, не сьогодні, так завтра. Але приймемо. Немає заперечень? Теж саме стосується проекту постанови про створення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для розслідування різкого зниження обсягів промислового виробництва, кризових явищ у базових галузях промисловості України, загострення соціально-економічної ситуації [[реєстраційний номер 4506]]. Разом з тим Комітет з питань Регламенту і депутатської етики вважає, що потрібно повернути проект постанови суб’єктам права законодавчої ініціативи без його включення до порядку денного сесії та розгляду на пленарному засіданні Верховної Ради України. Тому є пропозиція авторам цієї ініціативи попрацювати разом з Комітетом з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України, щоб вийти на позитивне рішення. Немає заперечень? Я дякую вам. Переходимо до розгляду законопроектів у другому читанні. Оголошується до розгляду проект Закону про структуру, повноваження та особливості правового і економічного режиму майнового комплексу Національного виробничо-аграрного об’єднання "Масандра". Доповідач – голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Присяжнюк Микола Володимирович. Будь ласка, Микола Володимировичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! на повторне друге читання вноситься доопрацьований Проект Закону про структуру, повноваження та особливості правового економічного режиму майнового комплексу Національного виробничо-аграрного об’єднання „Масандра” [[реєстраційний номер 0897]], який розроблено з метою збереження цілісності унікального майнового комплексу „Масандра”. Національне виробничо-аграрне об’єднання „Масандра” єдине найстаріше підприємство вітчизняного класичного виробництва, до його складу входять 9 підприємств утворених в 1921 році. Загальна чисельність працюючих в об’єднанні становить більше 3 з половиною тисячі чоловік, а в літній сезон їх кількість зростає до 5 тисяч чоловік. Торгова марка „Масандра” відома далеко за межами України, її вина отримали визнання не тільки на внутрішньому, а й на міжнародних ринках. До 80 відсотків експорту тихих вин України становлять вина „Масандри”. Основною унікальною масандрівського виробництва є власна сировинна база, без якої не може бути високоякісного марочного виробництва. Площа унікальних земельних угідь складає 11 тисяч гектарів, з яких під виноградниками 4 тисячі гектарів. Ці найцінніші землі розташовані на висоті від 20 до 300 метрів над рівнем моря. Звертаю вашу увагу, кожен гектар, на якому росте виноградна лоза має велику цінність. Якщо перемножити площу земельних угідь „Масандри” на орієнтировану вартість одної сотки, то отримає понад 220 мільйонів доларів. Про це за останні роки, проте, за останні роки більше 200 гектарів земельних угідь вже виведено з державного підпорядкування, під списання потрапили багаторічні насадження в елітних місцях Південного берегу Криму. на жаль, така негативна тенденція зростає. При опрацюванні зазначеного законопроекту до повторного другого читання надійшло 6 поправок, відтак загальна кількість складає 42 поправки, 37 з них враховані повністю або частково, 5 відхилено. Комітет дякує народним депутатам України Бевзенко Валерію Федоровичу, Лук’янчуку Руслану Валерійовичу, Кармазіну Юрію Анатолійовичу та Терещука Сергію Миколайовичу, які внесли свої пропозиції до цього законопроекту. Відхилено поправки 16, 17, що стосуються самостійного збуту продукції об’єднання „Масандра”. Вважаємо, що об’єднання „Масандра” самостійно повинно. не може реалізовувати в роздрібну торгівлю свою продукцію, оскільки вона займається виробництвом і переробкою винограду. Правка 18 народного депутата Кармазіна Юрія Анатолійовича щодо обмеження прав на самостійного виходу із складу об’єднання підприємств, що входять до складу об’єднання „Масандра”, самостійний вихід з об’єднання буде сприяти розбазарюванню земель та фактичному знищенню національного об’єднання „Масандра” і тому.
Миколо Володимировичу, ви ще будете мати можливість по правкам відповісти, якщо буде виникати питання, тому я пропоную, щоб ви перейшли відразу до розгляду пропозицій, які надійшли від народних депутатів України до другого читання. Поправка перша народного депутата Присяжнюка. Комітет пропонує врахувати. Є заперечення? Заперечень немає. Поправка 2-га народного депутата Присяжнюка Миколи Володимировича. Враховано частково. Микола Володимирович погоджується. 3 поправка народного депутата Бевзенко. Комітет пропонує врахувати. Немає заперечень в депутатів? Немає. Поправка номер 4 народного депутата Лук’янчука. Враховано редакційно. Є заперечення в народного депутата? Заперечень немає. 5-та поправка народного депутата Кармазіна. Враховано частково. Юрію Анатолійовичу, задоволений редакцією? Так. 6-та поправка народного депутата Присяжнюка. Врахована. Є заперечення у депутатів по врахуванню? Немає. 7-ма поправка народного депутата Присяжнюка. Врахована. Є заперечення в народних депутатів по врахуванню поправки? Немає. 8-ма поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення, щоб врахувати поправку? Немає. 9-та поправка народного депутата Присяжнюка. Врахована частково. Микола Володимирович, погоджується. У депутатів заперечення є? Немає. 10-та поправка народного депутата Бевзенка. Є заперечення по врахуванню поправки? Немає. 11-та поправка народного депутата Лук’янчука. Є заперечення по врахуванню? Немає. 12-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 13-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення, щоб врахувати? Немає. 14-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення? Немає. 15-та. Є заперечення? 16-та. Є заперечення? Немає. 17-та поправка народного депутата Лук’янчука. Відхилена. Народний депутат наполягає. Будь ласка, мікрофон народному депутату Лук’янчуку.
Дякую, Олександре Володимировичу. Шановні народні депутати, шановні колеги, я дуже вас прошу підтримати дану поправку у плані тому, щоб Національне виробничо-аграрне об’єднання мало змогу самостійно реалізовувати свою продукцію для того, щоб не було посередників, щоб всі прибутки від реалізації продукції належали підприємству, яке виробляє дану продукцію. І ще, у цій поправці також зазначений наступний факт – це торгова марка, яка належить посереднику. Торгова марка повинна належати Національному виробничому об’єднанню „Масандра”. Тому я дуже наполягаю на цій поправці. Шановні колеги, дуже вас прошу підтримати її. Дякую.
Микола Володимирович, ваша точка зору.
Я не заперечую. Комітет.
Ставиться на голосування поправка номер 17 народного депутата Лук’янчука. Прошу народних депутатів визначатися. [[10:26:18]] За-245 Поправка враховується. Поправка номер 18 народного депутата Кармазіна відхилена. Будь ласка, мікрофон народному депутату Кармазіну.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний голова комітету, я ставлю питання про вилучення частини четвертої із статті 2, яка звучить: „Підприємства, що входять до складу об’єднання „Масандра”, не мають права без згоди об’єднання виходити з його складу, об’єднувати на добровільних засадах свою діяльність [[звертаю вашу увагу]] з іншими суб’єктами господарювання та приймати рішення про припинення свої діяльності”. Оскільки, мотивую, відповідно до частини четвертої Господарського кодексу підприємство є юридичною особою, а статтею 118 цього кодексу визначено, що об’єднання підприємств є господарською організацією, утвореною у складі двох або більше підприємств з метою координації їх виробничої, наукової та іншої діяльності для вирішення спільних економічних та соціальних завдань. Таким чином ця поправка входить в розріз з вимогами Господарського кодексу, і тому я ставлю питання про її вилучення. Прошу підтримати.
Миколо Володимировичу, аргументи комітет по відхиленню поправки, будь ласка.
Справа в тому, що ми, якщо ми створюємо національне об’єднання, ціль якого в інтересах національних – зберегти цілісність, а я говорю про те, що сьогодні саме привабливе – це землі, і якщо ми дамо такий люфт виходу, тоді нема сенсу взагалі цього закону. Ми не збережемо тоді, законопроект втрачає свою сущність. Розумієте? Так що комітет розглянув і пропонує самостійний вихід з об’єднання, говориться про те, що буде сприяти розбазарюванню земель та фактичному знищенню національного надбання – „Масандра”. Чому ця поправка була відхилена.
Ставиться на голосування поправка номер 18 народного депутату Кармазіна. Прошу народних депутатів визначатись. [[10:28:42]] За-13 Поправка не підтримана. 19-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 20-та поправка народного депутат Бевзенка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 21-ша поправка народного депутата Лук’янчука. Є заперечення по врахуванню? Немає. 22-га поправка народного депутата Терещука. Є заперечення, щоб врахувати? Немає. 23-тя поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 24-та поправка народного депутата Лук’янчука відхилена. Депутат наполягає? Ні, не наполягає на поправці. 25-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 26-та поправка народного депутата Лук’янчука. Є заперечення по врахуванню? Немає. 27-ма поправка народного депутата Бевзенка. У вас є заперечення по врахуванню поправки Бевзенка? Мікрофон народному депутату Кармазіну, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний пане голово комітету! В першому читанні ми написали, що відчуження нерухомого майна і підприємств, які входять до складу „Масандри”, здійснюються згідно діючого законодавства. 26 поправкою ми записали, що у відповідності до закону змінили, абсолютно правильно записали. 27-ма пише, що в порядку, встановленому законом, за погодженням з наглядовою радою НВО „Масандра”. Тобто наглядова рада ставиться вище за закон і в якусь особливу ситуацію ставиться. На мій погляд, це абсолютно є неприйнятним з точки зору законодавчої техніки. В тій пропозиції, яка є наступною, яку я буду пропонувати, я ставив питання про те, що за погодженням з Фондом державного майна України, поскільки мова йде про і землю, і державне майно, але чомусь у нас це не враховано, а враховано отаким чином з наглядовою радою, яка, на мій погляд, тут абсолютно не має бути. Тому я.
Дякую, пане Юрію. Ситуацію така, що остаточне рішення-погодження буде з Фондом державного майна. А поскільки передбачено Кабінетом Міністрів формування і існування статуту наглядової ради, після прийняття рішень і подання на розгляд наглядової ради, куди будуть входити до складу члени уряду, члени міністерств профільний, буде прийнято рішення, що ця пропозиція відповідає стратегії розвитку національного об’єднання, тоді йде на погодження з Фондом майна. Тобто не наглядова рада буде після Фонда майна, а після наглядової ради буде займатися. та наглядова. Ну так. Давайте переставимо слова тоді. Ну „наглядову раду” та фонд.
Дякую за аргументи. Народний депутат Кармазін наполягає на голосуванні на підтримку 27правки? Наполягаєте? Так? Ставиться на голосування поправка номер 27 народного депутата Бевзенка. Комітет її врахував частково. Прошу, будь ласка, визначатися щодо підтримки редакції комітету. [[10:32:37]] За-150 Поправка не підтримана. 28-ма поправка народного депутата Кармазіна врахована частково. Юрій Анатолійович погоджується з редакцією? Погоджується. 29-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 30-та поправка народного депутата Лук’янчука. Є заперечення по врахуванню? Немає. 31-ша поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 32-га поправка народного депутата Кармазіна. Є заперечення по врахуванню поправки? Немає. 33-тя поправка народного депутата Лук’ярчука. Є заперечення, щоб врахувати? Немає. 34-та поправка народного депутата Присяжнюка відхилена. Наполягаєте, Микола Дмитрович? Не наполягає. 35-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення, щоб врахувати? 36-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення, щоб врахувати? Немає. 37-ма поправка народного депутата Бевзенка. Є заперечення, щоб врахувати? Немає. 38-ма поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення, щоб врахувати? Немає заперечень. 39-та поправка народного депутата Присяжнюка. Є заперечення, щоб врахувати? Немає. 40-ва поправка. Є заперечення, щоб врахувати? Немає. 41-ша поправка, є заперечення? 42-га поправка народного депутата Бевзенка, є заперечення по врахуванню? Немає. Таким чином, ми розглянули всі пропозиції, які надійшли від народних депутатів України при підготовці проекту закону. Підтримали з вами ті пропозиції, які сьогодні ставилися на голосування по зміні рекомендацій комітету. Я ставлю на голосування про ухвалення в другому читанні проект Закону про структуру, повноваження та особливості правового і економічного режиму майнового комплексу Національного виробничо-аграрного об’єднання "Масандра", реєстраційний номер 0897. Прошу визначатися.
І в цілому. [[10:35:12]] За-314
Рішення прийнято. Микола Володимирович, ухвалений сьогодні під час розгляду у другому читанні одна поправка, яку комітет врахував, не підтримана в сесійному залі; і одна поправка, яка була відхилена комітетом врахована. Чи з вашої точки зору є необхідність у третьому читанні, щоб були узгоджені усі статті закону?
В цілому є пропозиція.
Немає таких?. Ставлю на голосування про прийняття в цілому проекту Закону про структуру повноваження та особливості правового, економічного режиму майнового комплексу Національного виробничо-аграрного об’єднання "Масандра", реєстраційний номер 0897. Прошу визначатися. [[10:36:06]] За-340 Рішення прийнято. Дякую.
Дякую.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення охорони родючості [[реєстраційний номер 2626]]. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Валерій Федорович Бевзенко.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, Верховна Рада України на своєму зсіданні 3 березня 2009 року розглянула і прийняла за основу проекти Законів України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення охорони родючості ґрунтів [[реєстраційний номер 2626]], поданий народними депутатами України Терещуком та Литвином, та про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження родючості ґрунтів, [[реєстраційний номер 3338]] поданий Кабінетом Міністрів України, і доручила Комітету Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин доопрацювати зазначені законопроекти з урахуванням зауважень та пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи і внести на розгляд Верховної Ради України у другому читанні один узгоджений законопроект із зазначеного питання. Комітетом підготовлено і представлено на розгляд народних депутатів України порівняльну таблицю з угодженим законопроектом, де за основу взято законопроект [[реєстраційний номер 2626]], який прийнято більшістю голосів. При підготовці законопроекту до другого читання надійшло 29 пропозицій від суб’єктів законодавчої ініціативи, більшість з них врахована, інші враховано редакційно, дев’ять відхилено, оскільки вони не стосуються суті закону. Положення законопроекту [[реєстраційний номер 3338]] враховано при опрацюванні 2626. Головне юридичне управління завізувало законопроект без зауважень. З огляду на це, пропонуємо прийняти зазначений законопроект [[реєстраційний номер 2626]] у другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу. Прошу підтримати цей законопроект.
Дякую, Валерій Федорович. Поправка номер 1 народного депутата Бевзенка, є заперечення по врахуванню? Немає. 2-га поправка. Є заперечення? Немає. 3-тя поправка. Є заперечення? Немає. 4-та. Є заперечення? Немає. 5-та поправка. Є заперечення? Немає. 6-та? Поправка народного депутата Лук’янчука, комітет пропонує відхилити. Народний депутат погоджується з рішенням комітету? Погоджується. 7-ма поправка є заперечення? Немає. 8-ма поправка є заперечення? Немає. 9-та поправка народного депутата Кармазіна відхилена. Наполягає Юрій Анатолійович? Мікрофон народного депутата Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я пропоную новий пункт „Перехідних положень” викласти в такій редакції: „На період до 1 січня 2012 року [[а не 15-го року, як записано зараз]] вимоги частини 4 статті 22 цього кодексу поширюються тільки на тих власників та користувачів, які для ведення товарного сільськогосподарського виробництва використовують земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею більше ніж 5 гектарів”. Поки що ми записуємо, „які використовують більше як 100 гектарів”. Тому це розширює, на мій погляд, межі. І я просив би вас врахувати цю поправку. Дякую.
Будь ласка, ваша аргументація.
В даному випадку 100 гектарів передбачено Земельним кодексом України. Тому земельний наш комітет проголосував за відхилення цієї поправки.
Ставиться на голосування поправка номер 9 народного депутата Кармазіна. Зніміть голосування, будь ласка. Додаткові аргументи народного депутата Кармазіна.
Дякую вам. Юрій Кармазін. Я після того, що зараз висловився представник комітету, хочу сказати, що необхідності такої вимоги пов’язана з тим, що внаслідок відсутності механізмів контролю за землею систематично порушуються проведення сівозмін при вирощуванні таких рослин як ріпак, соняшник, внаслідок чого гумус у наших чорноземах зменшився вже на 25-30 відсотків. І саме для позитивної зміни потрібно прискорити інвентаризацію землі, проведення агрохімічних обстежень та проведення правильних сівозмін. Як правило, правила сівозміни порушують суб’єкти господарювання, які не мають власних земельних ділянок, а орендують саме земельні ділянки розміром до 5 гектарів. Тому я так і ставлю питання про зменшення, шановні, це робиться для кращого. Прошу підтримати, це мотив, який я ставлю, щоб підтримати цей пункт. Дякую.
Справа в тому, що порядок проведення цих от змін регулюється зовсім іншим законопроектом. Тому комітет проти внесення цієї поправки, яка дуже сильно впливає на. взагалі не можна регулювати Земельний кодекс такими поправками.
Ставиться на голосування поправка номер 9 народного депутата Кармазіна. Прошу визначатися. [[10:42:23]] За-11 Поправка народного депутата Кармазіна не підтримана. По 10-ій поправці є заперечення по врахуванню? Немає.
Вона врахована.
11-та поправка народного депутата Лук’янчука, не наполягає. 12-та поправка народного депутата Лук’янчука. Не наполягає. 13-та поправка народного депутата Ткача. Є заперечення по врахуванню? Немає. 14-та поправка. Наполягає народний депутат Лук’янчук? Не наполягає. 15-та поправка. Народний депутат Лук’янчук. Врахована редакційно. Є заперечення по врахуванню? Немає. 16-та поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 17-та поправка. Є заперечення? 18-та поправка народного депутата Кармазіна. Наполягає Юрій Анатолійович? Мікрофон, будь ласка, народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хочу почути думку комітету чому не можна врахувати цю поправку, коли мова йде про посилення відповідальності. Я пропоную викласти в такій редакції статтю 55: „Використання земельних ділянок сільськогосподарського призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва без розроблення та затвердження в основному порядку проектів землеустрою, що забезпечать еколого-економічне обгрунтування сівозміни та впорядкування угідь або самовільне відхилення від таких проектів тягне за собою накладення штрафу на громадян від 50 до 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, фізичних осіб, підприємців та посадових осіб від 300 до 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян”. Практично вона дуже схожа з тією поправкою, яка була в першому читанні прийнята. І чомусь комітет міняє свою лінію. Я хочу зрозуміти логіку комітету. Дякую.
Ця поправка на думку комітету не стосується суті цього законопроекту. Тому ми відхилили цю поправку.
Ставиться на голосування поправка номер два народного депутата Кармазіна. Прошу визначатися. Прошу визначатись. [[10:44:49]] За-6 Поправка не підтримана. Народний депутат Кармазін пропонує повернутися до поправки номер 17 народного депутата Бевзенка, комітет яку рекомендував підтримати. Прошу, будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Кармазіна.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, в тексті закону прийнятому в першому читанні було записано доповнення статті Кодексу про адміністративні правопорушення саме поправкою, яка призначена для захисту сьогодні землі нашої і чомусь. воно було прийнято, тобто Верховна Рада визначилась, що це правильно в основі своїй. Зараз комітет чомусь запропоновану цю частину відхиляє і знищує звідси, тобто, я проти врахування поправки 17-ї. Прошу поставити її прийняття на підтвердження залою. Тому що в першому читанні було правильно прийнято зміни до закону про Кодекс про адміністративні правопорушення. Дякую.
Будь ласка, аргументація комітету.
Справа в тому, що запропоновану нову частину до статті 55 Кодексу України про адміністративні правопорушення доцільно відхилити, а включили до складу правопорушень, визначених у статті першій. статті 211 Земельного кодексу України. Тобто це іде пропозиція пана Кармазіна іде в розріз Земельного кодексу. Ми не можемо зараз ламати Земельний кодекс за рахунок цих поправок.
Ставиться на голосування поправка номер 17 народного депутата Бевзенка. Комітет пропонує її врахувати. Прошу народних депутатів визначатися.
Прошу голосувати. Вона була врахована раніше. Прошу голосувати зал. [[10:46:51]] За-45
Поправка не підтримана. 21-ша поправка народного депутата Бевзенка. Немає заперечень по врахуванню? 22-га. 23-тя. 24-та. Немає. 25-та. Є заперечення по врахуванню поправки народного депутата Кармазіна? Немає. 26-та. Є заперечення? Немає. 27-ма. Народного депутата Лук’янчука. Наполягає народний депутат Лук’янчук? Ні. 28-ма. Народного депутата Лук’янчука. Наполягає народний депутат? Ні. 20-та поправка ставилася на голосування. Стосовно поправки номер 20, будь ласка, мікрофон народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний головуючий, ми пропустили просто 20-ту поправку. Я звертаюсь до народних депутатів, у нас стояло питання про внесення змін у статтю 254 Кримінального кодексу України. Я сформулював і пропоную вам викласти її в такій редакції, я вважаю, що як один з тих, хто працював найбільше над Кримінальним кодексом України, я її собі дозволив так сформулювати: „Безгосподарське використання земель, якщо це спричинило тривале зниження або втрату їх родючості, виведення земель сільськогосподарського обороту, змивання гумусного шару, порушення структури ґрунту, караються штрафом в розмірі 3 тисячі не оподаткованих мінімумів доходів громадян та конфіскацію належних земельних ділянок” і „або обмеженням волі на строк до 2 років з позбавленням права обіймати певні посади, або займатися певною діяльністю до 3 років, або без такого”. На мій погляд, це посилить відповідальність тих людей, хто не належно відноситься до нашої матінки землі і буде сприяти якраз відповідальності за збереження.
Валерій Федорович, будь ласка, аргументація по відхиленню комітетом цієї поправки.
На думку комітету, ця поправка не може бути прийнята у цьому законопроекті, тому що вона стосується дуже таких сильних штрафних санкцій. Комітет проти введення такої поправки у Кримінальний кодекс України.
Поправка номер 20 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:49:47]] За-7 Поправка не підтримана. Ставиться на голосування про прийняття у другому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення охорони родючості ґрунтів та про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження родючості ґрунтів [[реєстраційний номер 2626]]. Прошу визначатися. [[10:50:28]] За-277 Рішення прийнято. Є необхідність доопрацьовувати на третьому читанні, Валерій Федорович? Є необхідність доопрацьовувати?
Думка комітету: зазначений законопроект прийняти в цілому як закон. Прошу проголосувати в цілому як закон.
Я ставив вам питання, оскільки одна з пропозицій комітету не врахована, чи не розбалансує це закон? Якщо ви впевнені, що ми можемо приймати, щоб потім не повертатися, ми зараз поставимо на голосування в цілому.
Ця поправка, яку не прийняли при голосуванні, вона не розбалансує закон, тому можна закон приймати в цілому.
Ставиться на голосування про прийняття в цілому проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення охорони родючості ґрунтів та про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження родючості ґрунтів [[реєстраційний номер 2626]]. Прошу визначатися. [[10:51:50]] За-389 Закон ухвалено. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо галузі зрошувального землеробства]] [[реєстраційний номер 2632]]. Доповідач – Сергій Миколайович Рижук, заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин.
Дякую. Шановні колеги народні депутати, 31 березня цього року Верховна Рада України прийняла у першому читанні Закон Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо розвитку зрошувального землеробства]], яким пропонується внести зміни до трьох законів: „Про концесії”, „Про меліорацію земель” та „Про стимулювання розвитку вітчизняного машинобудування для агропромислового комплексу”. Запропоновані зміни спрямовані на вдосконалення фінансового забезпечення будівництва, реконструкції та вдосконалення фінансової експлуатації меліоративних систем, що дозволить розширити сферу їх впливу, вдосконалить відносини в галузі зрошувального землеробства. Хочу з вашого дозволу нагадати перед голосування народним депутатам, що у процесі реформування аграрного сектору економіки внутрігосподарські меліоративні системи були включені до переліку об’єктів, які не підлягають приватизації. З метою їх збереження у 2003 році були прийняті зміни до Закону України „Про колективне сільськогосподарське підприємство”, яки і передбачена безоплатна передача тих систем до комунальної власності. Тобто на баланс місцевих рад на сьогодні прийнято понад 90 відсотків внутрігосподарських меліоративних систем. Прийняття змін до Закону України „Про концесії”, на наш погляд, дає можливість органам саме місцевого самоврядування на підставі конституційного договору надавати юридичній або фізичній особі на термін від 10 до 50 років право на будівництво та експлуатацію внутрігосподарських меліоративних систем. Тобто якщо ми приймаємо цей закон, то тоді орендар, який бере в оренду землю, він має брати і меліоративну систему у концесію, перш за все ту, яка довгий час не використовується, але не втратило свого потенціалу і не потребує значних додаткових коштів на відновлення. До другого читання, як ви бачите з порівняльної таблиці, надійшло три пропозиції, і всі вони три враховані. Я хочу лише звернути вашу увагу, що вашим доповідачем, народним депутатом Рижуком, внесена пропозиція, і вона врахована, що будівництво, реконструкцію та експлуатацію меліоративних систем і окремих об’єктів їх інженерної інфраструктури, тут вкралася помилка, потрібно дописати – експлуатацію внутригосподарських меліоративних систем. І саме в концесії ми маємо передавати внутригосподарським меліоративним системам. Я бачу, дивиться на мене Олександр Миколайович Ткаченко. Ми з ним також дискутували, тому що якщо ми будемо давати в концесію центральні магістральні водогони, то, звичайно, це буде монополія, це понесе втрати і складні ситуації в використанні меліоративних систем. Я думаю, що на цьому можна було б приступити до обговорення поправок.
Дякую, Сергій Миколайович. До проекту Закону подано три поправки народними депутатами Круць, Семинога і Рижук. Комітет пропонує всі поправки врахувати. Є заперечення народних депутатів по врахуванню якоїсь із трьох поправок? Заперечень немає. Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо галузі зрошувального землеробства [[реєстраційний номер 2632]]. Прошу визначатися. [[10:56:18]] За-286 Рішення прийнято, закон ухвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про ідентифікацію та реєстрацію тварин [[реєстраційний номер 3008]]. Доповідає Сергій Миколайович Рижук. Прошу, будь ласка.
. депутати, на ваш розгляд вноситься проект закону України про ідентифікацію та реєстрацію тварин, підготовлений Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики, земельних відносин до другого читання. Проект закону було розглянуто на засіданні комітету 12 травня цього року і прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його у другому читанні і в цілому. При доопрацюванні законопроекту було опрацьовано 17 пропозицій народних депутатів, більшість з них не враховано. враховано, не враховано лише 4. Ну насамперед чи зокрема не враховані пропозиції в даному випадку колеги Кармазіна про включення до складу Єдиного державного реєстру тварин державного племінного реєстру та включення племінного свідоцтва-сертифікату до ідентифікаційних документів. Чому? Тому що Закон України у нас є про племінну справу у тваринництві, який врегульовує порядок ведення Державного племінного реєстру, це стаття 1, та визначає поняття державного племінного реєстру, як інформаційної бази даних про племінні стада, що відповідають установленим для реєстрації вимогам. Тобто якщо враховувати поправку шановного колеги Кармазіна, то це скоріше всього ми будемо тоді, коли буде йти мова про зміни до Закону про племінну справу в тваринництві і таким чином можна буде і цю справу вирішити. Також пропозиції депутата Кармазіна до статті 10 законопроекту, які передбачають виключення частини 1 статті 10 законопроекту та повне фінансування з Державного бюджету безоплатного надання послуг з ідентифікації великої рогатої худоби. Це дійсно складне питання, і нам потрібно знайти тут компроміс. Перше. Коли мова йде про реєстрацію, ідентифікацію великої рогатої худоби корів і так дальше, і коли це вперше проводиться, то тут визначено і що держава повністю 100-відсотково фінансує селянина у це. проведенні. Коли ж мова йде, що далі ми, почавши цю роботу в 2003 році, переходимо до ідентифікації і свинопоголів’я, коней, овець, то звичайно держава не може покласти на себе ці всі кошти, оскільки на ці суми піде майже 600 мільйонів гривень. При цьому, якщо зараз так як це пропонує даний законопроект, то в нас виходить, що кошти розподіляються на цю систему слідуючим чином. З Державного бюджету це буде 275 мільйонів на велику рогату худобу і частково свиней, коли йде перший раз реєстрація, а кошти власників – 324 мільйони. Я хочу наголосити не стільки депутатам, коли всім нашим сільськогосподарським працівникам, які у цій сфері працюють, що ми не повинні там шукати економію в 10, 15, 20 гривень, а за.
Сергій Михайлович, будь ласка, завершуйте.
Дуже важливе, дозвольте ще максимум 30 секунд. в тому, що, якщо ми запровадимо цю систему, то тільки тоді Україна зможе займатися експортом м’яса і м’ясних продуктів. Тільки тоді, коли воно буде адаптовано до європейського. І тільки тоді ми зможемо на кінець-то дати, відпустити штучне утримання цін на м’ясну сировину і на взагалі сільськогосподарську продукцію з тим, щоб вона була якісна, вона була реєстрована, ідентифікована і відповідала всім параметрам. Тоді основні кошти мають іти до селян за рахунок підвищення ціни чого, того вона вартує. Дякую.
Дякую, Сергій Миколайович. Шановні колеги, до даного проекту закону є п’ять поправок народного депутат Кармазіна Юрія Анатолійовича, чотири з яких відхилені. Я з вашого дозволу пропоную, щоб ми спочатку розглянули ці поправки, які комітет пропонує відхили. Немає заперечень?
Немає.
Будь ласка, тоді поправка номер 2 народного депутата Кармазіна. Юрій Анатолійович, наполягаєте? Мікрофон народного депутата Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова йде про те, що Єдиний державний реєстр тварин, я пропоную пункт другий частини першої викласти в такій редакції: Єдиний держаний реєстр тварин – це, визначення його, автоматизована інформаційно аналітична система, до складу якої входить державний племінний реєстр, який забезпечує збирання, зберігання, накопичення та оброблення даних про ідентифікованих тварин, їх власників, господарств, племінну справу у тваринництві, приміщення, забій, утилізацію, загибель, падіж таких тварин, що зменшить витрати та створення єдиного Державного реєстру головних сільськогосподарських господарств. В чинній же редакції написано, це електронна база даних проідентифікованих тварин. Тобто мова йде про створення Державного племінного реєстру, який саме і виведе нас для того, щоб ми вже і на закордон, і для себе працювали. Тому я не розумію, чому комітет керувався тим, щоб відхилити його. Я це узгоджував із вченими, найкращими вченими України. І хотів би, щоб ви дослухалися до моєї думки. Дякую вам.
Будь ласка, аргументація, Сергій Миколайович.
Спасибі за таку увагу до законопроекту, але повторю, що держава має і мала з самого заснування нашої держави племінний реєстр. І сьогодні мова йде про реєстрацію, ідентифікацію тварин товарного, промислового виробничого походження усіх, які існують. І Державний племінний реєстр – це окрема система, яка регулюється, фінансується і контролюється державою. І цей племінний реєстр у нас іде окремо у Законі про племінну справу. Тобто, ототожнювати, змішувати ці поняття, це буде неправильно з точки зору зоотехнічної, технологічної, зооветеринарної. Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер 2 народного депутата Кармазіна. Прошу визначатися. [[11:03:21]] За-119 Поправка не підтримана. Поправка номер 4, Юрій Анатолійович, погоджуєтесь з редакцію? Не наполягає народний депутат Кармазін на поправці номер 4. Поправка номер 12 народного депутата Кармазіна. Наполягаєте, Юрій Анатолійович? Ні, не наполягає. Поправка номер 15 народного депутата Кармазіна. Наполягає? Номер 15-ть, поправка народного депутата Кармазіна. Він не наполягає.
Вони ж пов’язані з одним і тим же питанням.
Таким чином, ті поправки, які пропонувалося народним депутатом Кармазіним, які комітет рекомендував не враховувати, одну ми проголосували і решта депутатів не наполягає. Є поправка номер 17 народного депутата Круць, яку комітет пропонує відхилити. Шановні колеги, я прошу прочитати, що це за поправка, я думаю, що тут є або технічна помилка, або в комітеті щось неуважно підішли до цієї пропозиції. Оскільки я нагадую, що сьогодні в нас 4 червня 2009 року.
Я можу сказати, що можна погодитися і врахувати цю поправку, оскільки тут зрозуміло з Бюджетного кодексу і сьогодні вже червень місяць.
Її необхідно врахувати, оскільки ми не можемо вирішити за минуле життя, яке вже ми прожили.
Я згоден з вами.
Я ставлю на голосування поправку номер 17 народного депутата Круця, прошу підтримати.
Давайте підтримаємо. [[11:05:10]] За-336
Поправка підтримана. Щодо поправок, які комітет пропонує врахувати. По яких із поправок є заперечення у народних депутатів України? Є заперечення. Будь ласка, яка поправка?
Там, дозвольте, до народного депутата Гуреєва.
Будь ласка, мікрофон народного депутата Гуреєва.
Це стосується 14-ї поправки, там текст такий: „частину третю статті 10 виключити”. Поправка врахована, але в тексті кінцевому не виключена. Я підходив і для стенограми хочу сказати, що треба внести зміни. Якщо поправка врахована, а вона врахована на засіданні комітету, то, починаючи із слів „за рахунок коштів чи коштів Державного бюджету” і завершуючи словами „ідентифікація та реєстрація тварин”, тобто частина третя статті 10 виключити в кінцевій редакції.
Шановні колеги, поправка номер 14 народного депутата Гуреєва комітет рекомендує її врахувати. Заперечень від народних депутатів немає. Тому я прошу привести текст у відповідність з рішенням комітету і з точкою.
Це для протоколу.
з точкою зору народних депутатів України. Є заперечення ще поправках які комітет пропонує врахувати? Немає. Є? Будь ласка, народний депутат Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Законопроект відпрацьований, але його прийняття в цілому буде ускладнено хоча би тим, що існують поправки, зауваження Головного юридичного управління на цілих трьох сторінках. І узагальнюючи тут до багатьох статей, зокрема до статей 1, 5 , 8, 9, 12 вони говорять про суттєве редакційне, техніко-юридичне доопрацювання про порушення вимог Конституції, зокрема 85-ї, де мова йде про віднесення до повноважень уряду того, що є, не належить до його повноважень. І узагальнююча така пропозиція – на повторне друге читання. Тому я хотів би, щоб якимось чином відпрацьовувалися ці речі і зараз, щоб висловили думку комітету по врахуванню, бо так не можна приймати закон, який буде суперечити діючим законопроектам. Дякую.
Дякую. Якщо подивитися, коли ми зараз проголосували за те, щоб закон ввійшов відповідно в дію з січня, то абсолютна більшість поправок Юридичного управління вона виявляється врахованою. Так що нам немає ніякого сенсу тратити час і кошти, щоб на повторне друге читання. А в даному випадку я згоден, що закон відпрацьований. І ми врахували зараз голосуванням своїм поправки по терміну введення в дію майже всі Юридичного управління.
Будь ласка, мікрофон народного депутата Лук’янчука.
Дякую, Олександре Володимировичу. Шановні колеги! Є один невеличкий нюанс, даний законопроект стосується на тільки великих виробництв, які на промисловій основі виробляють продукцію сільськогосподарського походження саме тваринного походження, а це стосується індивідуальних сільськогосподарських підприємств, тобто особистих селянських господарств, якщо бути таким чином. Що сказано в даному. в шостій поправці, мені цікавить, що „забороняється реалізація та закупівля продуктів тваринного походження отриманих від тварин, що не були ідентифіковані, зареєстровані відповідно до закону”. Це значить, означає, що селянин, який вигодував телятко чи корівку, він не може продати надлишки своєї продукції на базарі без отримання паспорту відповідного. Тим більше, ще й цей паспорт отримується селянином цим за свій власний рахунок, не за державний. І тому я, думаю, що наше населення, яке займається виробництвом індивідуальним сільськогосподарської продукції, тобто селяни, сільські жителі вони нам скажуть дуже велике „дякую” за такий законо.
Будь ласка, ваша аннотація, Сергій Миколайович.
Дійсно і вони, і весь український народ скажуть „дякую”, тому що після прийняття цього законопроекту, шановний колего, відпаде необхідність селянам здавати за півціни худоби у тій прицепи, возики, які возять, забивають в лісопосадках, приносять велику шкоду екології, навколишньому середовищу, а зараз, зареєструвавши худобу, селянин буде мати право реалізувати через м’ясокомбінат, отримати 20 відсотків надбавки, отримати відповідні доплати і фіксувати це, що він працює в селянському господарстві, виробляє продукцію і це буде пов’язано із Законом про особисте селянське господарство. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні по цій поправці? Будь ласка мікрофон Руслана Лук’янчука.
Дякую, Олександр Володимирович. Я хочу ще сказати, що при реалізації продукції на ринку, тобто базарі йде її контроль санітарно-епідеміологічний. І тому, я вважаю, що якщо ми приймемо цей законопроект, то дійсно, що ринок перейде в тіньову сторону, тобто торгівля з ніг буде. Я наполягаю на повторному другому читанні, по-перше, пропозиція в мене. І наполягаю на голосуванні, пере голосуванні цієї поправки. Дякую. Номер шість.
Поправка номер шість народного депутата Гуреєва, яку комітет пропонує врахувати ставиться на голосування. Прошу, будь ласка, визначатись. [[11:11:38]] За-9 Поправка не підтримана. Вона вилучається з тексту.
Парламент не підтримав хуторянської системи вирощування худоби і реалізації. Це правильно зробив. Дякую.
Ще до яких поправок є претензії? Немає. Ставиться на голосування про прийняття в другому читанні проекту Закону „Про ідентифікацію та реєстрацію тварин”. [[Реєстраційний номер 3008]] Прошу визначатися. [[11:12:25]] За-210 Рішення не прийнято. Не підтримано. Надходять від народних депутатів дві пропозиції: пропозиція –направити на повторне друге читання і пропозиція – повернутися до голосувань.
Перша – повернутися до голосувань.
Оскільки є пропозиція повернутись до голосування, я ставлю на голосування пропозицію повернутись до визначення позиції Верховної Ради України щодо ухвалення в другому читанні проекту Закону „Про ідентифікацію та реєстрацію тварин”. Прошу голосувати. [[11:13:17]] За-261 Повернулись. Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні проекту Закону „Про ідентифікацію та реєстрацію тварин” [[реєстраційний номер 3008]], внесений Кабінетом Міністрів України. Прошу визначатися. [[11:13:45]] За-254 Законопроект ухвалено в другому читанні. Є необхідність щось поправляти? Немає. По фракціях. Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 169, "Блок Юлії Тимошенко" – 0, „"Наша Україна - Народна Самооборона" – 40, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 18. Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон проект Закону України про ідентифікацію та реєстрацію тварин [[реєстраційний номер 3008]]. Прошу визначатися. [[11:14:31]] За-249 Закон ухвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про Загальнодержавну цільову економічну програму проведення моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднюючих речовин у живих тваринах, продуктах тваринного походження і кормах, а також у харчових продуктах, підконтрольних ветеринарній службі, на 2009-2014 роки [[реєстраційний номер 3402]]. Доповідає голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Микола Володимирович Присяжнюк, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет доопрацював прийнятий у першому читанні проект Закону про Загальнодержавну цільову економічну програму проведення моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднюючих речовин у живих тваринах, продуктах тваринного походження і кормах, а також у харчових продуктах, підконтрольних ветеринарній службі, на 2009-2014 роки і пропонує розглянути його у другому читанні. При підготовці законопроекту було розглянуто три пропозиції, внесені народним депутатом України Кармазіним Юрієм Анатолійовичем. Усі вони стосуються включення до програми поправок щодо генетично модифікованих організмів. Комітет вважає, що зазначені пропозиції не можуть бути підтримані, оскільки ці пропозиції визначені окремим Законом України про державну систему біобезпеки при створенні випробувань, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів [[номер 1103-5 від 31.05.2007 року]] і постановами Кабінету Міністрів України, номери: 114, 308 і 423, 468 від 2009 року. Крім того, визначення наявності ГМО-конструкції у продуктах і кормах вимагає принципово інших методик та обладнання, ніж це передбачено проектом зазначеної програми. Зокрема, включення ГМО до переліку об’єктів, моніторинг яких здійснюється за даною програмою потребує докорінного перегляду обсягів фінансування і матеріально-технічної бази та підготовки фахівців, ніж це передбачено проектом. На сьогодні відповідно до статті 11 Закону України „Про державну систему біобезпеки при створенні, випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів” питання контролю за присутністю ГМО у тваринах, продукції тваринного походження та кормах належить до компетенції центрального органу виконавчої влади, а не до компетенції державного комітету – Держкомветмедицини. Це означає, що Держкомветмедицина не може бути виконавцем за програмою з моніторингу гомо. Проте, оскільки питання заслуговує на увагу і має бути законодавчо врегульовано, Деркомветмедицини вже опрацьовано і погоджено зміни до зазначеного закону з метою розмежування повноважень Мінагрополітики та Держкомветмедицини щодо контролю ГМО. Щодо зауважень Головного юридичного управління до законопроекту юристи рекомендують встановити термін виконання зазначеної програми у межах 2010-2015 років, скорегувавши роки, фінансування і введення в дію з 1 січня 2010 року.
Завершуйте, будь ласка.
Комітет погоджується з першою частиною зауваження щодо перенесення строків виконання та фінансування на 2010-2015, проте, вважає за доцільне залишити попередню редакцію щодо введення закону в дію з моменту його опублікування для того, щоб можна було сформувати і передбачити у проекті бюджету на 2010 рік кошти, які необхідні для втілення цієї програми в життя. Шановні колеги, комітет просить підтримати законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Дякую.
Шановні колеги, до проекту закону, який був ухвалений у першому читанні, надійшло три поправки, які комітет пропонує відхилити. Будь ласка, по поправці номер один народний депутат Юрій Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Я по всім трьом поправкам скажу, якщо можна.
Будь ласка, по всім трьом поправкам.
Шановні народні депутати, я задоволений тим, що комітет з розумінням віднісся до мого намагання привернути увагу до того моменту, що сьогодні ніхто нічого не робить по відношенню до генномодифікованих продуктів, не вивчається, не створюється їх база, не вивчається, як убезпечити людину від впливу генномодифікованих організмів, а Закон про державну систему біобезпеки і так далі повністю в країні не виконується. Тому я хотів би попросити комітет, щоб ми не розподіляли на відомства – то Міністерство охорони здоров’я, то ветеринарна медицина. Людина – це комплексне створіння Боже. І ви знаєте, від того, що їсть і чим дихає, також залежить, як воно буде і що далі буде народжуватись. Я знімаю всі три поправки, але я звертаю увагу комітету на те, що треба комплексно підійти і не розділяти - це МОЗу чи це ветеринарії. Нам тре.
Дякую, Юрій Анатолійович. Таким чином, проект, внесений Кабінетом Міністрів, ухвалений в першому читанні в тій же ж редакції без змін, пропонується для ухвалення в другому читанні і в цілому. Немає заперечень у народних депутатів щодо рішення комітету по відхиленню поправок? Немає. Ставлю на голосування проект Закону про загальнодержавну цільову економічну програму проведення моніторингу залишків ветеринарних препаратів та забруднюючих речовин у живих тваринах, продуктах тваринного походження і кормах, а також у харчових продуктах, підконтрольних ветеринарній службі на 2009-2013 роки [[реєстраційний номер 3402]] про прийняття у другому читанні та в цілому. Прошу визначатися. [[11:21:29]] За-362 Закон ухвалено.
Дякую.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" [[щодо удосконалення державного цінового регулювання ринку сільгосппродукції, страхування ризиків, заходів з відновлення тваринництва і реалізації соціальних програм на селі]] [[реєстраційний номер 2375]] Доповідає Сергій Миколайович Рижук. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, на ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до Закону України про державну підтримку сільського господарства з питань удосконалення механізмів державного цінового регулювання ринку сільгосппродукції, страхування ризиків сільгоспвиробництва та впровадження заходів по відновлення тваринництва і реалізації соціальних програм. Проект закону підготовлено з метою удосконалення механізмів державної підтримки сільського господарства України. Нагадаю вам з вашого дозволу, що в першому читанні законопроект було прийнято 25 грудня минулого року. В другому читанні законопроект також розглядався, ось у квітні поточного року. Разом з цим, шановні колеги, як ви пам’ятаєте, у своїй минулій доповіді, коли ми розглядали його в другому читанні, я просив вас проголосувати за направлення цього законопроекту на повторне друге читання, що ми і зробили, для вирішення декількох спірних, але дуже важливих принципових питань. І ми вважаємо, що на двох засіданнях додаткових комітету, на додатково утвореній робочій групі спільно з фахівцями нам вдалося абсолютну більшість проблемних питань тут розв’язати і запропонувати на ваш розгляд. Ми радилися тут неодноразово із Міністерством економіки, фінансів, Податкової адміністрації, Академії аграрних наук і також представниками профільного аграрного міністерства. За результатами проведеної роботи до повторного другого читання кількість поправок зросла до 88. З них 61 поправка врахована і запропонована до вашого розгляду, 7 враховані значною мірою редакційно, 19 відхилено як такі, що вони, хоч і правильні, але не відповідають цілям цього закону і суперечать Бюджетному кодексу, як би ми не хотіли їх врахувати, ми мусили їх відхили, оскільки суперечать Бюджетному кодексу і чинним законодавчим актам, і не враховані останніми законами України. Доопрацьований законопроект остаточно розглянув він на засіданні Комітету Верховної Ради з питань аграрної політики, земельних відносин. І комітет рекомендує Верховній Раді прийняти його у другому читанні та в цілому як закон. Тому прошу вас, шановні колеги, підтримати ініціативи народних депутатів, прийняти законопроект як закон. Дякую за увагу. Тепер можемо перейти до розгляду поправок.
Шановні колеги, є прохання, щоб ми в такому ж режимі розглянули спочатку поправки, які комітет рекомендує відхилити, а потім повернулися до поправок, які комітет пропонує враховувати. Немає заперечень? Немає. Поправка номер 2 народного депутата Семиноги, наполягає, Анатолій Іванович? Не наполягає. Поправка номер 3 народного депутата Семиноги, наполягає? Не наполягає.
Врахована.
Поправка номер 9 народного депутата Шпака, наполягає? Ні, не наполягає. Поправка номер 34 народних депутатів Сігала і Славути, наполягають народні депутати? Не наполягають. Народний депутат Ткаченко і народний депутат Дем’янчук поправка номер 36, наполягають? Не наполягають. Поправка номер 39 народного депутата Кармазіна. Мікрофон, будь ласка, народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я пропоную вилучити частку „не” у пункті 10.1.3. статті 11 і викласти її в такій редакції, даю нові редакцію: „Якщо особа здійснює правовідносини, визначені у підпунктах „б”-„г” цього пункту, то страхування ризиків загибелі втрати продукції тваринництва є обов’язковою передумовою для здійснення таких правовідносин”. Ну, мені не зрозуміло, чому відхилена поправка, пояснення тут ніякого немає, мотивів. Тобто обґрунтування. Таблички є висновки і обґрунтування. Слово тільки написано „відхилення”, обґрунтування немає.
Яка сторінка?
Це сторінка 17, поправка 39. Сторінка 17.
Будь ласка, Сергій Миколайович, ваша аргументація.
Я дивлюсь, у нас дещо інші.
Поправка номер 39 народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. Прошу, будь ласка, народних депутатів визначатися. [[11:27:35]] За-15 Поправка не підтримана. Поправка номер 40, народних депутатів Ткаченко, Дем’янчук. Наполягають? Не наполягають. Поправка номер 46, народні депутати Сігал, Слаута. Наполягають? Не наполягають. Поправка номер 47, народний депутат Сігал. Не наполягає. Поправка номер 51, народний депутат Сігал. Наполягає? Ні. Поправка номер 57, народний депутат Унгурян. Наполягає на своїй поправці? Ні, не наполягає. Поправка номер 61, народний депутат Сігал. Не наполягає. 65-та, народний депутат Сігал. Згоден з рішенням комітету. 67-ма. Народні депутати Сігал, Слаута, Ткач. Не наполягають.
Воно врегульовано законом.
68-ма. Народні депутата Сігал, Слаута. Не наполягають. 72-га поправка. Народний депутат Сігал. Не наполягає. 78-ма поправка. Народного депутата Кармазіна. Наполягає депутат? Не наполягає. Таким чином ті пропозиції, які комітет рекомендував не підтримувати, розглянуті. Будь ласка, у народних депутатів чи є пропозиції щодо розгляду тих поправок народних депутатів України, які комітет рекомендує врахувати. Мікрофон народному депутату Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний доповідач, є зауваження до пункту 2 законопроекту, підпункт 3.3.1 та 3.3.2, який пропонує розширити перелік об’єктів державного цінового регулювання, що призведе до додаткової потреби коштів Державного бюджету на формування державно-продовольчого резерву. З огляду на вище наведене, вважаємо, що пункт 2 законопроекту необхідно вилучити. Крім того, до підпункту 3, пункту 8 законопроекту, це стаття 11 закону.
Давайте по черзі. Будь ласка, аргументація щодо першої пропозиції народного депутата Ляшко.
Дякую. Дійсно, у нас була дискусія і ми погодилися з товаровиробниками, насамперед, з пропозицією максимально розширити перелік позицій сільгосппродукції, які можуть бути об’єктами державного цінового регулювання. Тому що одного року, ви пам’ятаєте скільки, то гречка стає об’єктом, то там пшоно, то тверда сильна пшениця, це не є обов’язково для цінового врегулювання, а відповідно дається Кабінету Міністрів маневр для того, щоб в період маркетингового року, в залежності від врожайності кон’юнктури ринку, це включаючи і продукти дитячого харчування, можуть бути об’єктами державного цінового регулювання. Тобто це якраз ми даємо великі права Кабінету Міністрів так переконує вас комітет. Дякую. Від чого відмовляємся? Залишаємо тому, що це якраз.
Будь ласка, мікрофон народного депутата Ляшка.
І друге зауваження. До підпункту 3 пункту 8 законопроекту стаття 11 закону, якою пропонується створити державне агентство з управління сільськогосподарськими ризиками. Але ж у складі Мінагрополітики діє відповідний підрозділ, на фахівців якого покладені повноваження щодо здійснення реалізації положень Закону про державну підтримку сільського господарства. Це бюджетна програма 2801580. Одночасно проект закону не містить фінансово-економічних розрахунків та пропозицій щодо джерел покриття витрат, пов’язаних зі створенням цієї нової установи. У зв’язку з цим треба вилучити цей пункт про створення цього агентства, нехай підрозділи які є сьогодні в МінАПК і виконують ці функції. Для чого нам розширювати чиновницькі ці штати, апарати, створювати нові агентства, коли це можуть, там і так у міністерстві багато людей. Я думаю, що той підрозділ, який сьогодні виконує ці обов’язки може їх виконувати і далі.Дякую.
Дякую.Пояснення наше наступне. Що управління ризиками, особливо, що стосується сільського господарства – це ще, як-то кажуть, не початий і не звіданий край роботи. І ми маємо з чогось почати. Дійсно, Міністерство аграрної політики могло б і само створити відповідну структуру, і посилити цей напрямок роботи. Але, оскільки він важливий і ми сьогодні пропонуємо, і як немає бачите, що за рахунок бюджету добавити якісь функції. В межах штатної чисельності, в межах бюджетних фінансувань поточного і які будуть наступний рік вони утворюють агенцію. Але згідно закону вони починають займатися справою розробки проблеми управління сільськогосподарськими ризиками. Тут ставити на голосування можна і таким чином пустити на самоплив, а можна взяти під контроль закону у державі цю справу, яка досить таки сьогодні ще складна з точки зору її невивченості і нереалізованості в нашій державі.
Дякую. Це була поправка 48-ма, яка пропонує створення цієї агенції, так? Ви ставите питання, щоб ми проголосували її підтримку? Я ставлю на голосування поправку номер 48, будь ласка, прошу народних депутатів визначатися.
Ну вона врахована ж.
[[11:34:32]] За-4 Поправка не підтримується, додаткові агенції не створюються. Будь ласка, мікрофон депутата Ляшко.
Шановний пане головуючий, і прошу також поставити на голосування про підтримку щодо підпункту 3.3.1 та 3.3.2 статті 3 закону, що розширюють, яким пропонується розширити перелік об’єктів державного цінового регулювання. Бо, я ще раз наголошую, що це призведе до додаткової потреби коштів державного бюджету та формування державного продовольчого резерву, а в державі сьогодні таких можливостей немає. Тому я прошу поставити також це питання на голосування в частині підтримки цього розширення переліку об’єктів.
З таким підходом не потрібно і взагалі розглядати ці законопроекти і час тратити, тому що що стосується сільського господарства, то, де бюджетне фінансування зразу і навіть депутат Ляшко починає заперечувати. Чому ми так ставимо питання, питання неправильне чи питання потрібно з бюджету фінансувати? Давайте будемо фінансувати, які проблеми, хай уряд шукає кошти, тому що ми повинні мати продовольчу безпеку в державі. така позиція.
Пропозиція народного депутата Ляшко щодо підпунктів 3.3.1 і 3.3.2 ставиться на голосування. Прошу визначатися.
Ні, він просить виключити. Проти. Проти. Об’єкт цінового врегулювання там просо, пшениця там і. [[11:36:13]] За-3
Рішення не прийнято. Є ще претензії, пропозиції до тих поправок, які комітет пропонував підтримати. Прошу мікрофон народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний пане Голово, шановні народні депутати! У нас склалася дивна ситуація. Парламент ідеологічно не підтримав зараз поправку 48, де мова йшла про визначення державної агенції з управління сільськогосподарськими ризиками. Разом з тим, в правій частині, в правій колонці перенесено те, що було прийнято в першому читанні [[стаття 11]] - Державна агенція з управління сільськогосподарськими ризиками і таким чином вона буде, тільки буде ну в якомусь такому вигляді, невідомо в якому. Тому я звертаю вашу увагу на зауваження експертного управління, юридичного, Головного юридичного управління на пункт 3-й, де говориться про специфічне створення агенції шляхом викладення в новій редакції статті 11 чинного закону. І вважаю, що тоді треба переробляти закон, якщо тягнеться ця стаття, стаття 11, бо ми вже проголосували. Я звернув вашу увагу і вважаю, що тоді ризики є для цілісності законопроекту і, щоб ви звернули увагу.
Дякую, Юрію Анатолійовичу, це в разі прийняття в другому читанні, тоді ми будемо дослухуватися до вашої пропозиції щодо третього читання. По пропозиціях народних депутатів, які комітет пропонує врахувати ще є зауваження? Більше зауважень до пропозицій, які комітет пропонує врахувати немає. Я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні проекту Закону „Про державну підтримку сільського господарства України щодо вдосконалення механізмів державного цінового регулювання ринку сільськогосподарської продукції, страхування ризиків, сільськогосподарського виробництва та впровадження заходів по відновленню тваринництва реалізації соціальних програм на селі” [[реєстраційний номер 2375]]. Прошу голосувати. [[11:38:45]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, народний депутат Кармазін пропонував, щоб проект закону був скерований на третє читання з тим, щоб його привести у внутрішню відповідність. Сергій Миколайович, будь ласка, ваша точка зору щодо цієї пропозиції.
Справа в тому, ми всі дійшли, як мені здається, згоди цій агенції ризиків міністерство і само створить, якщо буде записано в тій статті так, це і говорив народний депутат Кармазін. Так що я тут колізії не бачу якоїсь особливої. Більше того, що зараз ми, коли розтягнемо ще прийняття законопроекту, коли буде формуватися бюджет, тоді наша справа знову ж таки буде марна, і законопроект не будемо діяти, і ми втратимо ще, принаймні, рік. Давайте голосувати в цілому, і нехай працює закон і сільське господарство.
Пропозиція. Народний депутат Сулковський, будь ласка.
Шановні народні депутати, ви знаєте, у мене і не тільки у мене, а у багатьох народних депутатів виникає запитання до нашого одного колеги. Якщо він сам не може зрозуміти, що протягом короткого часу мільйон практично, якщо порахувати, бо в тисячі не вкладемось, поправок вносить наш колега. Не буду називати, щоб не забирав часу, його прізвище. Я думаю, він все це добре розуміє. Прекрасний юрист і так далі. Ну у всьому він хоче вставити своє«Я». Невже він не може зрозуміти, що він забирає практично стільки часу у Верховній Раді просто без толку, невже 450 народних депутатів тут сидять дурні, а один із 450 - розумний. Тому я вношу пропозицію задуматись і прохання до цього депутата, кінець кінцем, а проект закону нинішній треба приймати в цілому.
Я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як закон, проекту Закону номер 2375 про державну підтримку сільського господарства України (щодо вдосконалення механізмів державного цінового регулювання ринку сільськогосподарської продукції, страхування ризиків сільськогосподарського виробництва та впровадження заходів по відновленню тваринництва і реалізації соціальних програм на селі. Прошу визначатись. [[11:41:37]] За-314 Рішення прийнято, закон ухвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про кооперацію" [[щодо набуття членами кооперативу права власності]], реєстраційний номер 2158. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Гейман Олег Айзікович. Прошу, будь ласка.
Шановний Олександр Володимирович, шановні народні депутати! 17 лютого 2009 року Верховною Радою України прийнято в першому читанні за основу проект Закону України про внесення змін до статті 19 Закону України „Про кооперацію” [[щодо набуття членами кооперативу права власності]]. Під час опрацювання 13 травня 2009 року законопроекту до другого читання у комітет надійшли пропозиції від народних депутатів України: Зварича, Ткаченка, Кожари та Кармазіна. Всі пропозиції слушні та враховані по суті та редакційно. Враховані також зауваження та пропозиції Головного науково-експертного управління і Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України. Рішення Комітету з питань економічної політики – рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону України про внесення змін до статті 19 Закону України „Про кооперацію” [[щодо набуття членами кооперативу права власності]] в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
До проекту закону у нас надійшло шість поправок, всі вони враховані або враховані частково. Чи є у авторів поправок заперечення щодо врахування в тій редакції, яка викладена в редакції комітету? Є заперечення? Автори поправок згодні. Народні депутати України мають застереження щодо рекомендацій комітету по врахуванню цих шести поправок? Немає застережень. Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону України про внесення змін до статті 19 Закону України про кооперацію. Реєстраційний номер 2158. Прошу визначатися. [[11:44:47]] За-326 Закон ухвалено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 338 Кримінального кодексу України щодо посилення кримінальної відповідальності за наругу над державними символами України [[друге читання]] в нас, реєстраційний номер 1049. Доповідає Володимир Іванович Мойсик. Прошу, будь ласка.
Володимир Мойсик, депутатська група „За Україну”. Шановні колеги, 31 березня цього року конституційною більшістю Верховної Ради України ми ухвалили зміни до названої статті з метою посилити кримінальну відповідальність за наругу над національними символами, а так само і над офіційними встановленими символами іноземних держав. Чинна редакція, яка сьогодні змінюється, передбачала кримінальну відповідальність за публічну наругу над національним прапором України, національним гербом України і національним гімном України. І ці дії каралися штрафом до 850 гривен, або арештом до 6 місяців. І так само в чинній редакції кодексу є публічна відповідальність за публічну наругу над офіційно встановленими або піднятими прапором чи гербом іноземної держави, і було передбачено таке саме покарання. То автори законодавчої ініціативи просили посилити взагалі відповідальність за такі дії і окремо посилити відповідальність за наругу над національними святинями. І до цього закону, попри те, що він змінював кілька слів, надійшло 17 поправок авторів законодавчої ініціативи, з яких сім враховано повністю або частково, вісім відхилено. До законопроекту немає зауважень так само, як це не дивно, Головне юридичне управління і комітет пропонує ухвалити законопроект як закон в цілому. Я готовий доповідати по поправках. Дякую за увагу.
Дякую, Володимир Романович. У нас законопроект невеликий, але поправки прийшли, практично, до кожної статті. Поправка номер 2, яку комітет пропонує відхилити, народного депутата Шкіля. Андрій Васильович наполягає на своїй поправці? Не наполягає. Поправка номер 5 народного депутата Стойко. Наполягає народний депутат? Будь ласка, мікрофон народного депутата Стойко.
Іван Стойко, група „За Україну”. Шановний пане головуючий, шановний Володимир Романович! Поправка моя стосується саме доповнення стаття 338, яка відноситься до такого змісту: „Діяння, передбачені частиною першою або другою цієї частини караються позбавленням волі на строк від трьох до шести років, а також без права обіймати посаду терміном до трьох років. Тобто та людина, яка зробила наругу над національними символами, звісно, повинна каратися не 800 гривнями або піврічним терміном ув’язнення, а більш жорстко і жорстоко. І тому група „За Україну” запевняє українців, що буде відстоювати не тільки державні символи, але й нашу державність, традицію, культуру, українську мову, яка є справді українським генетичним кодом. Я наполягаю, щоб ми проголосували за цю поправку поправку.
Шановний головуючий, шановний автор поправки, комітет поділяє позицію автора поправки про те, що має бути сувора відповідальність за наругу над національними символами. Але виходячи з системного аналізу норм Кримінального кодексу, не можна встановити шість років позбавлення волі за такі дії, як пропонує Іван Михайлович і так само не можна позбавляти права займати певні посади, бо таке покарання застосовується тоді, коли посада використовується для вчинення злочину. А в даному випадку іде мова про загальних суб’єктів злочину і, на жаль, може для вас комітет не погодився з вашою поправкою.
Поправка номер 5 народного депутата Стойко ставиться на голосування, прошу будь ласка визначатися. [[11:49:44]] За-60 Поправка не підтримана. Комітет пропонує відхилити поправку номер 7 народного депутата В’язівського. Наполягає депутат В’язівський? Будь ласка, мікрофон депутата В’язівського.
Володимир В’язівський, „Наша Україна”, депутатська група „За Україну!”. Саме суть поправки зводиться до наступного, що для того, щоб зробити такі безпрецедентні вчинки щодо національної символіки, часто застосовуються різні спеціальні механізми гідроелектропневмомеханізми. А тому цілком справедливо було б, щоб ті механізми використовувалися за призначенням, а не використовувалися для наруги над державою. Навіть якщо декому не подобається сьогоднішня влада чи завтрашня влада, то не треба ототожнювати владу з державною національною символікою. І за це треба нести покарання, і тому, як мінімум, такі засоби і знаряддя мають бути вилучені і конфісковані у того, хто вдіяв такий злочин. Дякую.
Шановні автори поправки, в Кримінально-процесуальному кодексі є відповідні норми, які регулюють у випадках вчинення злочину з певними засобами і знаряддями, вони підлягають конфіскації за нормами Процесуального кодексу. Тобто із-за цього, із-за такої техніки юридичної комітет не врахував вашу поправку.
Наполягаєте на голосуванні? Мікрофон, депутату В’язівському, будь ласка.
Депутатська група „За Україну”. Володимир В’язівський. Якщо це передбачено в інших нормах законопроекту, на жаль, я не до кінця так усвідомлений, як дана група профільна, то це питання тоді знімається.
Не наполягає депутат. 8-ма поправка народного депутата Карпук. Комітет пропонує відхилити. Наполягаєте? Будь ласка, мікрофон народного депутата Карпука.
Володимир Карпук, депутатська група ”За Україну”. Мова йде, щоб доповнити санкції частин першої та другої статті 338 покаранням у вигляді позбавлення права обіймати посади чи займати певною діяльністю на строк до трьох років. Мова йде про те, що в багатьох країнах світу наруга над державними символами відноситься до найтяжчих злочинів. Скажімо, в тих же Сполучених Штатах Америки, які ми ставимо за символ демократії. І не може бути так, щоб цю наругу здійснювала людина, яка працює в державних органах чи є державним службовцем, і чи може потім претендувати на посади в цих органах. А, на жаль, історія України таки приклади знає. Тому я вважаю, що саме на цій поправці треба визначитися в залі.
Шановні колеги, так само як і до поправки Івана Стойка, таке покарання, як позбавлення права займати певні посади або займатися певною діяльністю застосовується до осіб, які використовують цю посаду для вчинення таких дій не було таких справ у практиці. І комітет не погодився з поправкою вашою. Я доповідаю думку Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Поправка номер 8 народного депутата Карпука ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:53:22]] За-51 Поправка не підтримана. Поправка номер 9 народного депутата Дубіль також пропонується відхилити комітетом. Народний депутат наполягає? Не наполягає. Наполягає. Народний депутат Дубіль, будь ласка, аргументуйте, якщо ви тут присутні.
Немає автора.
Немає народного депутата.
Дубіль. Немає його.
Поправка номер 11 народного депутата Парубія. Будь ласка, народний депутат Парубій, вам мікрофон.
Шановний головуючий! Шановні депутати! Сьогодні ми розглядаємо надзвичайно важливий закон і я хотів би, щоб в залі була відповідна уважність до цього закону. Адже, збереження національних символів – це є одна з найважливіших речей в форматі існування держави в українській військовій традиції і навіть в традиції європейської значення прапора має надзвичайне велике значення, полк, який втрачав прапор був розформований. На жаль, в українській державі часто є випадки, коли іноземні громадяни дозволяться собі глумитись над національними символами і безкарність, яка на сьогодні є в нашому законодавстві дуже часто їх спонукає до того. Тому я пропоную доповнити статтю 338 Кримінального кодексу України частиною третьою такого змісту: діяння передбачені частиною 1 цієї статті вчинені іноземним громадянином караються позбавленням волі на строк від 3 до 6 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю на строк до 3 років. Депутатська група „За Україну” просить всіх підтримати дану поправку. Дякую.
Поправка номер 11 народного депутата Парубія ставиться на голосування, прошу визначатись.
Я хотів пояснити, ну уже поставили. [[11:55:26]] За-47
Поправка не підтримана. наступна поправка, яку комітет пропонує відхилити номер 12, народний депутат Дубіль, наполягає? Не наполягає народний депутат. Поправка 15, народного депутата Шкіля, комітет пропонує відхилити. Наполягає Андрій Васильович? Не наполягає. Тепер повернемося до поправок, які комітет пропонує врахувати частково. Чи згодні з цією редакцією автори поправок? Поправка номер 4, народний депутат Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную змінити диспозицію статті 338, де записати, викласти в такій редакції частину першу статті 338: „Наруга над Державним Прапором України, Державним Гербом України або публічна наруга над Державним Гімном України”, - і далі по тексту карається штрафом до 150 неоподаткованих мінімумів доходів громадян та арештом на строк до 6 місяців або позбавлення волі до двох років. Я аргументую чому слово „публічна наруга” мною замінена словом просто „наруга”. Скажімо, ряд осіб задумали зробити якусь акцію антиукраїнську. Взяли знищили прапори не публічно. Викинули їх на смітник і так далі показали це таку зробили акцію. Але не публічно не при всіх знищували. Тощо нема складу злочину? Тому я і пишу. Давайте ми запишемо „наруга”, а також це посилить, збільшить обсяг тих людей, які підпадають під цю статтю.
Дозвольте, Олександре Володимировичу.
Володимире Романовичу, ваші аргументи.
Це я можу дати пояснення і ув’язати його з поправкою пана Андрія Парубія. Іде мова про те, що, коли ми вносимо зміни в диспозицію, то на зауваження Юридичного управління змінюється ідеологія закону, тобто проект, який проголосований в першому читанні торкався тільки санкцій статей і, власне, Юрію Анатолійовичу, із-за цього ми не врахували і вашу поправку, і пропонуємо вам вносити зміни до чинного закону і по диспозиціях частин статті.
Юрію Анатолійовичу, наполягаєте на голосуванні у вашій редакції? Ставиться на голосування поправка номер 4 народного депутата Кармазіна. Прошу визначатись. [[11:58:19]] За-62 Поправка не підтримана. Наступна поправка номер 6 народного депутата Кендзьор. Враховано частково. Погоджуєтесь з редакцією комітету? Мікрофон, будь ласка, народному депутату.
Ярослав Кендзьор депутатська група „За Україну”. Перше. Я дякую комітетові, що врахував другу частину моєї поправки до статті 338 Кримінального кодексу. А от щодо поправка моя до частини першої статті 338, де я пропонував відповідне покарання за наругу над державними символами від 2 до 5 років, комітетом чомусь відхилена. Враховуючи те, що ми за останні роки існування незалежної української держави маємо, ну просто силу селену випадків наруги над державними символами і реакції, наскільки мені відомо, жодного судового процесу з цього приводу в Україні не було проведено. А відтак я вважаю, щоб починати привчати українське суспільство і недобросовісних громадян шанувати українські символи, варто було би все-таки прийняти цю поправку. Дякую.
Поправка номер 6 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:59:55]] За-37 Поправка не підтримана. Наступна поправка, яка врахована частково, номер 10 народного депутата Стойко. Наполягаєте на своїй редакції? Мікрофон народного депутата Стойка, будь ласка.
Іван Стойко, група „За Україну!”. Шановний пане головуючий, все ж таки знову повертаюся до наруги над символами. В сучасній українській історії є багато прикладів. В різних куточках України не тільки іноземцями, але і громадянами України справді здійснювалася наруга ганебна, яка не відповідає цивілізованому світу над нашими символами. І тому я вважаю, що відповідальність за таку наругу над нашими українськими символами потрібно встановити на рівні до 5 років позбавлення волі. Тому що наші українці іноді не задумуються над тим, що вони мають древні українські символи, які ідуть і ведуть Україну до часів князя Володимира Великого. Тому ми повинні не тільки оберігати, але й свято і вірити в те, що ці символи.
Дозвольте Олександр Володимирович? Йде мова про те, що в остаточній редакції комітет пропоную: за наругу над національними українськими символами максимальне покарання – 3 роки позбавлення волі, за наругою над офіційно встановленими символами іноземної держави – до 2 років позбавлення волі. Автор Кендзьор і Сойко пропонують відповідно: за українські – до 6 років, за іноземні – до 3-ох. Комітет вам подав свою пропозицію: три і два. Право сесійної зали визначатися.
Поправка номер 10 народного депутат Стойко ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[12:02:05]] За-40 Поправка не підтримана. Щодо поправок, які комітет пропонує врахувати є застереження у народних депутатів? Немає. Я ставлю на голосування про прий няття у другому читанні проекту Закону про внесення змін до статті 338 Кримінального кодексу України [[щодо посилення відповідальності за наругу над державними символами України]] [[реєстраційний номер 1049]]. Прошу визначатись. [[12:02:48]] За-227 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Володимир Романович, є необхідність доопрацьовувати на третє читання? Немає. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як Закон проекту Закону про внесення змін до статті 338 Кримінального кодексу України [[щодо посилення відповідальності за наругу над державними символами України]] [[реєстраційний номер 1049]]. Прошу визначатись. [[12:03:31]] За-228 Рішення прийнято, закон ухвалено. [[О п л е с к и]] По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 155, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 54, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19. Шановні народні депутати, оголошується перерва до 12 години 34 хвилин.
Шановні народні депутати! Продовжуємо роботу Верховної Ради України, засідання Верховної Ради України. Оголошується до розгляду питання про обрання суддів. Доповідач – головаКомітету з питань правосуддя Ківалов Сергій Васильович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Шановні присутні! Комітету Верховної Ради з питань правосуддя на своєму засіданні 3 червня цього року розглянув подання голови Верховного Суду України, голів вищих спеціалізованих судів про обрання суддів безстроково та обрання суддів раніше обраних безстроково. Процедура вам всім дуже добре відома. Судді знаходяться на балконі та в гостьовій ложі. Постанова Верховної Ради України 4598. Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Чернігівської області Карнауха Андрія Станіславовича; Київського апеляційного господарського суду Євсікова Олексія Олександровича; Сакського міськрайонного суду Автономної Республіки Крим Смолія Анатолія Михайловича; Київського районного суду міста Сімферополя Кукту Максима Валерійовича; Рокитнянського районного суду Київської області Литвина Олександра Васильовича; Мостиського районного суду Львівської області Борисенка Володимира Володимировича; Центрального районного суду міста Миколаєва Батченка Олега В’ячеславовича; Лозівського міськрайонного суду Харківської області Смірнову Наталію Андріївну; Червонозаводського районного суду міста Харкова Протасову Ольгу Михайлівну; Катеринопільського районного суду Черкаської області Шарка Олексія Павловича; Маньківського районного суду Черкаської області Маренюка Віктора Леонідовича; Соснівського районного суду міста Черкаси Плужник Тетяну Федорівну; Бахмацького районного суду Чернігівської області Приліпка Валерія Михайловича; Корюківського районного суду Чернігівської області Корха Олександра Івановича; Деснянського районного суду міста Чернігова Бечка Євгена Миколайовича, Малиша Валентина Віталійовича; Дарницького районного суду міста Києва Даниленка Віталія Валерійовича, Трусову Тамару Олександрівну; господарського суду Запорізької області Дроздову Світлану Сергіївну; господарського суду Кіровоградської області Коротченко Людмилу Станіславівну; господарського суду Миколаївської області Філінюка Івана Георгійовича; господарського суду Тернопільської області Бучинську Галину Богданівну; і господарського суду Харківської області Усатого Віталія Олександровича. Комітет просить підтримати цей законопроект.
Заєць Іван Олександрович, будь ласка, мікрофон.
Я маю запитання до голови комітету і до судді Протасової. До мене звернулися громадяни із претензіями до діяльності судді Протасової про те, що ряд рішень цієї судді скасовано судовою колегією апеляційного суду Харківської області, зокрема щодо виселення людини, потім інші ці всі речі. Чи розглядалися такі речі в вас на комітеті, чи в вас є такі матеріали і що з цього приводу може сказати пані суддя? Тому що претензій таких, що це систематичні помилки і що вони весь час от касуються, касуються вищими інстанціями. Тому претензії є до судді, я зобов’язаний їх озвучити.
Уважаемые коллеги! Мы рассматривали вопросы, связанные с работой Протасовой Ольги Михайловны на заседании комитета. На заседании комитета также присутствует у нас, как правило, руководство Верховного Суда, руководство Совета судей Украины, руководство Высшей рады юстиции, и если есть жалобы, замечания, они, естественно, рассматриваются на комитете. Если жалоба не закрыта или есть какие-то проблемы в отношении судьи, мы стараемся в зал не выносить, решаем на комитете. Когда все жалобы закрыты, тогда мы непосредственно, выносим в зал и предлагаем. Если мне память не изменяет, по Протасовой решение было принято единогласно. Представители на комитете, вы знаете, разных политических сил.
Ольга Михайлівна Протасова, якщо є у вас з цього приводу що сказати, будь ласка.
З цього приводу я хотіла б сказати.
Прошу уваги, шановні колеги!
З цього приводу я хотіла б сказати таке, що та особа, яка надихнула шановного пана депутата на таке звернення, мабуть, не була обізнана про мої результати. реальні результати моєї роботи. Статистичні дані щодо якості розгляду мною справ, в деяких випадках навіть вищі, ніж показники по області. Там такі статистичні дані наявні у комітеті. А за 5 років моєї роботи мною було розглянуто більше 9600 справ, і до нашого суду, Червонозаводського було подано всього-на-всього сім скарг щодо моєї діяльності, які були ретельно розглянуті, дії мої незаконними визнані не були. І якщо це значна кількість скарг на мене – це низка якість. Ну, висновок зробите ви, шановні пани депутати. Це – все.
Іван Олександрович, вас вдовольняє відповідне?. Будь ласка, мікрофон. Вдовольняє, да. Знімаєте застереження? Пояснення задовольнили нашого колегу. Так що є всі підстави поставити на голосування проект Постанови Верховної Ради України, [[реєстраційний номер 4598]] про обрання суддів. Прошу голосувати. [[12:43:10]] За-320 Рішення прийнято. Будь ласка, наступна постанова.
Комітет рекомендує обрати суддів раніше обраних безстроково на посади суддів: Запорізького окружного адміністративного суду Садового Ігоря Вікторовича; Сумського окружного адміністративного суду Соп’яненка Олександра Володимировича.Прошу підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, застережень немає? Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4599]] про обрання суддів. Прошу голосувати. [[12:43:59]] За-310 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, від вашого імені дозвольте привітати суддів, які призначені на свої посади безстроково і побажати обраним суддям діяти відповідно до законодавства, тобто чесно і сумлінно працювати і звичайно при гарному здоров’ї. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду законопроектів у другому читанні. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо кваліфікації злочинів та правопорушень]] [[реєстраційний номер 3490]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Степанович Малишев.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, уважаемые граждане Украины! От имени наших граждан выражаю благодарность за принятие данного закона в первом чтении. При подготовке данного законопроекта ко второму чтению в наш комитет поступило ряд замечаний не только от моих коллег народных депутатов, но и от Генеральной прокуратуры, нашего Юридического управления. С целью их устранения, 15 апреля был проведен круглый стол, в работе которого приняли участие не только ученые и практики, а и руководители районных организаций и общественных. В ходе обсуждения было принято компромиссное решение, а именно: сумму похищенного имущества, установление которой является определяющим для разграничения административного правонарушения с преступлением, уменьшить с трех необлагаемых налогом минимум доходов граждан, то есть 907,5 гривен, до 0,2 необлагаемого минимума, то есть до 60 гривен 50 копеек. Это наиболее оптимальный вариант, то есть снижение до 60 гривен суммы мелкой кражи защитит наших граждан от преступников. Кроме того, предлагается в статью админкодекса за повторное совершение мелкой кражи в течении года увеличить сумму штрафа в статье 85 уголовного кодекса. Наш комитет поддержал данный законопроект полностью. Нет замечаний и со стороны Главного юридического управления. Главное то, что, в законе, что похищение чужого имущества считается мелким, если стоимость такого имущества на момент совершения правонарушения не превышает 0,2 необлагаемого минимума доходов граждан или 60 гривен 50 копеек. Прошу поддержать данный законопроект и принять в целом. Спасибо за внимание.
Шановні колеги! Давайте будемо зараз звертати увагу на поправки, які відхилено, якщо наполягають автори поправок. Поправка 4-та, народний депутат Ар’єв? Ні. 5-та, Олійник. Наполягаєте? Ні. 6-та, Прутнік. Ні? 7-ма, також Прутнік. Ні. Поправка Юрія Кармазіна, 8-ма. Наполягаєте? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я вдячний, що комітет серйозно підійшов до цього закону, бо зараз у суспільстві дійсно була серйозна проблема з розмежуванням кримінальної відповідальності. І з врахуванням того, що зараз такі зміни відбулися, я не наполягаю врахуванні своєї поправки, я думаю, що якскоріше набуття чинності цим законом приведе до зниження криміналізації суспільства, тобто до більшого захисту майна громадян, ніж воно було до цього часу, бо хаос всім набрид. Дякую.
Дякую. 9-та поправка. Народний депутат Олександр Стешенко наполягає на ній? Ні. Всі інші поправки враховані. Шановні колеги, пропозиція комітету прийняти у другому читанні та в цілому як закон. Головне юридичне управління зауважень не має. Тому ставлю на голосування про прийняття у другому читанні, в цілому як закон, проект Закону про внесення змін до Кодексу України „Про адміністративні правопорушення щодо кваліфікації злочинів та правопорушень” [[реєстраційний номер 3490]]. Прошу голосувати. [[12:49:14]] За-306 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування питань соціального захисту населення, яке проживає в зонах спостереження підприємств по видобуванню уранових руд, ядерних установок і об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами [[друге читання]]. Доповідач – член комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки Тулуб Сергій Борисович.
Шановні колеги, те що стосується проекту закону, про який сказав Володимир Михайлович, реєстраційний номер 2174, прошу перенести його на інший сесійний тиждень, тому що там виникли деякі питання, неузгодженості і треба їх доопрацювати.
Шановні колеги, пропозиція комітету відкласти, відтермінувати розгляд проекту цього закону. Ми погоджуємось, немає потреби голосувати? Погоджуємось. Тоді будь ласка, але зафіксуємо, що на наступний пленарний тиждень ми його розглядаємо, так, Сергій Борисович?
Так.
Я прошу врахувати це Апарату при підготовці розкладу засідань. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про порядок прийняття рішень про розміщення, проектування, будівництво ядерних установок і об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, які мають загальнодержавне значення" [[щодо удосконалення процедури прийняття рішень]] [[реєстраційний номер 3562]]. Доповідач – Тулуб Сергій Борисович.
Шановні колеги, на ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до Закону України „Про порядок прийняття рішень про розміщення, проектування, будівництво ядерних установок і об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, які мають загальнодержавне значення” [[реєстраційний номер 3562]], який було у березні місяці прийнято Верховною Радою України в першому читанні. Цей законопроект доопрацьований. Метою законопроекту є врегулювання проблемних питань, пов’язаних з будівництвом зазначених об’єктів, прийняттям рішення про продовження терміну експлуатації існуючих ядерних установок понад проектний строк, визначення території регіону як адміністративно-територіальних одиниць у місцях розташування об’єктів ядерної енергетики та деяких інших важливих для цієї галузі питань. Під час доопрацювання законопроекту до другого читання пропозиції Головного науково-експертного управління, народних депутатів України, центральних органів виконавчої влади, які поступили до комітету, практично всі враховані. Норми проекту документу уточнено і редакційно відкореговано. Профільним комітетом за участю представників центральних органів виконавчої влади проведено узгоджувальну нараду з порушених питань. Особливу увагу приділено положенням стосовно забезпечення конституційних прав громадян та участі територіальних громад в обговоренні і внесенні пропозицій щодо розміщення об’єктів, які можуть негативно впливати на стан навколишнього природного середовища, обов’язкового врахування думки відповідної територіальної громади або відповідних територіальних громад при прийнятті рішень щодо розміщенні ядерних установок і відповідних об’єктів. Доопрацьовані експертами законодавчі норми забезпечать у повному обсязі виконання порушених концептуальних питань. Цей закон дасть можливість перейти до практичної реалізації завдань у сфері ядерної енергетики і забезпечити розвиток енергетичної сфери. Проект закону підтримано профільним, а також іншими комітетами і я пропоную цей законопроект у другому читанні прийняти та в цілому як закон. Прошу підтримати шановних народних депутатів і дякую за увагу.
Шановні колеги, всі пропозиції, які були внесені до цього закону комітет врахував. Отже є всі підстави поставити на голосування про прийняття Проекту Закону про внесення змін до Закону УкраїниПроект Закону про внесення змін до Закону України "Про порядок прийняття рішень про розміщення, проектування, будівництво ядерних установок і об’єктів, призначених для поводження з радіоактивними відходами, які мають загальнодержавне значення" [[щодо удосконалення процедури прийняття рішень]] для прийняття його проекту у другому читанні і в цілому як закон (реєстраційний номер 3562. Прошу голосувати. [[12:54:14]] За-156 Рішення не прийнято. Зараз. Зараз. Одну хвилиночку. Шановні колеги, це ж проект закону, який не політичний, тому давайте таким чином. А? Ну, одну хвилиночку, зараз. Ну ще раз скажіть, будь ласка, Сергій Борисович, про цей закон, бо переплутали з іншим законом.
Шановні колеги, я ж сказав 2174.
Той зняли проект закону.
Ми зняли для того, щоб його доопрацювати. Це стосується норм, які там стосуються, ну зборів, оподаткування і так далі. Це питання там є, яке треба ще погодити і ми домовилися, що ми його погоджуємо і виносимо на майбутній сесійний тиждень, а цей закон, який стосується територіальних громад, це стосується обговорення при прийнятті рішень і так далі. Я дуже прошу керівників, це ж було погоджено все.
Сергій Борисович, дайте можливість. я зараз скажу. Шановні колеги! Законопроект – прошу уваги! – 2174, де йдеться про додаткове навантаження на Державний бюджет, цей законопроект ми з розгляду зняли. Зараз ми розглядаємо інший законопроект, де йдеться про погодження територіальними громадами розміщення ядерних об’єктів. Мається на увазі, якщо будуть будуватися станції чергові або сховища, або заводи по відпрацюванню, по утилізації відпрацьованого палива і що стосується поводження з радіоактивними відходами.
Це для того, щоб місцеві органи влади могли впливати, щоб територіальні громади могли. мати свої рішення.
Аргументація доведена до вашого відома. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту закону 3562.
В першому читанні, Іван Григорович, за це проголосувало 376 голосів. [[12:56:36]] За-204
Рішення не прийнято. Я ставлю на повторне друге. Шановні колеги, ви не змогли проголосувати за свій законопроект. На повторне друге, будь ласка. Законопроект 3562, хоча там не зрозуміло що на повторне друге виносити. [[12:57:03]] За-341 Рішення прийнято. Шановні колеги, зараз ми мали б розглядати законопроект [[реєстраційний номер 2766]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення попереднього документального контролю у пунктах пропуску через митний кордон. Комітет звернувся з проханням відкласти розгляд цього законопроекту в зв’язку з тим, що ряд моментів не узгоджено, і його може чекати доля рівно така ж, як і попереднього законопроекту. Тому я прошу Верховну Раду України підтримати про відкладення розгляду цього законопроекту, а зафіксувати протокольно винести його на розгляд на наступний пленарний тиждень. Нема заперечень? Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок на додану вартість" щодо оподаткування послуг з міжнародних перевезень [[друге читання]]. Доповідач – голова Комітету з питань податкової та митної політики Терьохін Сергій Анатолійович.
Дякую, пане Голово. Шановні народні депутати, до цього вкрай важливого закону надійшло 9 правок, з них враховані сім. Дві правки відхилено в зв’язку з тим, що ми нещодавно прийняли закон, який ввів карнет АТА, тому ці правки зараз неактуальні, тобто вони відрегульовані були на позаминулому тижні Верховною Радою. Решта правок враховані. Єдине, я хотів би для стенограми сказати, що по технічних причинах у нас на сторінці 11 таблички попав останній пункт 6.2.4, який я хотів би зачитати. ”Операції з поставки послуг платником податку пов’язані з перевезенням [[переміщенням]] пасажирів, їхнього багажу і вантажів транзитом через територію України, які включаються до складу суцільної послуги, оподатковуються в порядку, визначеному пунктом 6.1. статті 6 цього закону”. Цей абзац має бути вилучений, оскільки питання транзиту відрегульовано повністю в статті 5, тобто цей абзац зайвий. І на це звернуло увагу Міністерство транспорту, і АсМАП. Тому з урахуванням того, що я озвучив і з урахуванням технічного опрацювання, ви бачите, є технічні зауваження Головного юридичного управління, вони викладенні в додатку до порівняльної таблиці. Я просив би Верховну Раду підтримати цей закон в другому читанні і прийняти його в цілому. Цей закон чекають наші автоперевізники. Він, ще раз повторюю, дуже важливий для зменшення, і податкового тягарю, і приведення норм міжнародних перевезень до конвенцій, до яких ми приєдналися ще в 2004 році.Доповідь закінчена.
Дякую.Шановні колеги, зараз я по поправках пройду і перед голосуванням тоді. Шановні колеги, давайте по поправках пройдемося. Враховані. Враховано. Поправка 7-ма Анатолія Семиноги відхилена. Наполягає Анатолій Семинога?
Вона врахована в іншому законі, якій ми попередньо з вами прийняли на позаминулому тижні.
Ясно. Поправка восьма Юрія Кармазіна. Юрій Анатолійович, мікрофон.
Юрій Кармазін. Я ставив питання про те, щоб слова „міжнародною товаротранспортною накладною” замінити словами „міжнародною автомобільною накладною”. При чому я виходив із статті 9 Закону України про транспортно-експедиторську діяльність. У випадку, якщо Сергій Анатолійович каже, що змінено зараз міжнародні підходи до визначень, тоді я хотів би звернутися до нього, що нам треба внести зміни у Закон про транспортно-експедиторську діяльність, очевидно. Так чи ні, Сергій Анатолійович? І тоді я не бачу потреб у голосуванні за свою поправку. Одначе, у мене є питання до Сергія Анатолійовича, яке випливає з того, що в зауваженнях науково-юридичного управління і в тому тексті, що я прочитав, видно, що ми багато що збільшили з того, що концептуально не голосувалося у першому читанні. Фактично ми збільшили закон у три рази концептуально, не приймаючі ці речі. Я хотів би кілька штрихів поправок для того, щоб я визначився, як мені голосувати. На поправці я не.
Юрій Анатолійович, назва товару „транспортна накладна” – це узагальнюючий опис різноманітних накладних або карнетів. Ми з вами, пам’ятаєте, дискутували на позаминулому тижні, коли приймали рішення про карнетATA, який замінює три різних сьогодні діючих документи. Тому можна приймати, якщо це треба, це не в компетенції нашого комітету знаходиться, зміни до профільного закону, але тоді треба розписувати всі види тих товаротранспортних накладних, які використовуються зараз на практиці. Стосовно змін, які додатково були внесені до цього законопроекту. На них наполягали якраз транспортники-перевізники. Про що йде мова? У нас не були відрегульовані питання міжнародного ремонту. От уявіть собі, ми вивозимо, припустимо, локомотиви до Російської Федерації для того, щоб їх ремонтувати. Після того, коли вони ввозяться назад, відповідного до сьогоднішніх правил треба обкладати їх митом, податками, акцизом і так далію, тобто подвійно получається. Ми сказали, що в разі, якщо вивозиться транспортний засіб у митному режимі ремонту відповідно до Митного кодексу України, то тоді ів разі його повернення, він не є об’єктом оподаткування. Було додано також позиція по фінансовому лізингу і оперативному лізингу транспортних засобів українського обладнання за кордон. Сьогодні теж парадокс, коли, припустимо, вивозиться українське обладнання в режимі оперативного лізингу за межі для того, щоб використовувати, ви знаєте, є бурильні установи, є транспорті засоби, і коли вони ввозяться назад, митниця наполягає на справлянні податку на додану вартість мита за фактично товар, який не перейшов у право власності іншої особи. Тобто це відрегульовано. Відрегульовано також питання при рівняння режимів поштових відправлень і експрес-відправлень, ну оці. і так далі. Тобто режими прирівняні, вони приведені у відповідність до Митного кодексу.
Дякую. Юрій Анатолійович, ви вдоволені? Тоді, шановні колеги, всі поправки інші розглянуто. Перед голосуванням Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я просто перед голосуванням хотів би нагадати, до деякої доповідач вже говорив, звідки появився закон і в чому необхідність його прийняття. Пригадуєте зиму, пригадуєте блокаду столиці України, пригадуєте блокаду найважливіших транспортних сполучень нашої держави, коли автоперевізники і міжнародні, і внутрішні автоперевізники виступили проти тих деяких рішень, які, на жаль, були прийняті у Верховній Раді, не подумавши, які пройшли через закони, і вони мали на меті різко знизити рентабельність саме цих галузей. Ми всі тоді з вами були єдині у тому, що треба допомогти, треба виправити ситуацію. Дуже добре, що уряд це зрозумів, бо ви бачите, що це урядовий законопроект, і тому я просив би, давайте дійсно ми консолідовано зараз підтримаємо цю, досить масову, частину нашого суспільства, яка зайнята, саме власний товаровиробник.
Дякую.
Шановні колеги, прошу уваги!
Я.
Да, будь ласка.
Я єдине хотів би ще раз наголосити, що ми маємо прийняти, я б радив прийняти цей законопроект з урахуванням вилучення, ще раз під стенограму, останнього абзацу пункту 6.2.4, і з урахуванням технічного опрацювання по тим зауваженням, які дало Головне юридичне управління Верховної Ради.
Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про податок на додану вартість” [[щодо оподаткування послуг з міжнародних перевезень]], реєстраційний номер 3552. Прошу голосувати.
Комітет просить підтримати. [[13:06:34]] За-357
Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення доповнень та зміни до Сімейного та Кримінального кодексів України [[щодо усиновлення]], реєстраційний номер 2046. Доповідач – Юрій Романович Мірошниченко, голова підкомітету Комітету з питань правової політики.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Ви пам’ятаєте, що Верховна Рада майже в 400 голосів підтримала законопроект в першому читанні за основу. Про що, власне, ідеться в цьому законопроекті? В першу чергу я хочу нагадати про нього нашим громадянам. Ідеться про надзвичайно важливу проблему – проблему усиновлення дітей. І сьогодні ми маємо багато сигналів про те, що діти, які усиновлення, не отримують того піклування батьківського, на яке розраховує держава, коли надає таке право. Є навіть кричущі випадки, коли цих дітей актично використовують на деякі, скажімо так, медицинські потреби. Не хочу вже так загострювати цю тему. І відповідно наші народні депутати висловили ініціативу, ми в першому читанні ухвалили, як я вже сказав, понад 400 голосів, і зараз виходимо на друге читання, де чітко вивіряємо хто не може бути людиною, яка. усиновлювач або піклувальник і так далі, тобто ті, хто набувають прав опіки над дитиною. Ми виключаємо з Кримінального кодексу там, де йшлося про штрафи, а лише позбавленням волі залишаємо. І ми по ідеології перед тим, як дозволити усиновлення зобов’язуємо орган усиновлення звернутися до Міністерства внутрішніх справ і отримати інформацію не лише про те чи має судимість людина, яка намагається усиновити, але й чи вона була засуджена, адже судимість знімається, а засудженість за злочини проти особи, коли вони були засуджені за злочини, пов’язані з піклуванням за дитиною і так далі. Тобто оця ідеологія, яка закладалась авторами, вона повністю збережена, ми коректно виклали це в остаточній редакції і, шановні колеги, я абсолютно переконаний, що щодо цього законопроекту буде єдність в залі, адже та єдність, яку ми продемонстрували при першому читанні, гарантує мені і впевненість, що ми його приймемо сьогодні як закон. Дякую.
Шановні колеги, поправки, які враховані, а вони враховані всі або повністю, або частково, хто з колег наполягає на праві виступу, якщо не влаштовує часткове врахування його поправки. Немає? Юрій Кармазін, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Я хотів би подякувати Юрію Романовичу за підготовку цього законопроекту, він майже блискуче підготовлений, є одне зауваження, яке. звертаюся до всієї зали і до вас безпосередньо. Ми в першому читанні записали. прийняли пункт 9 статті 212: „мали судимість за злочини проти життя та здоров’я особи”. В поправке Кармазіна за номером 6 пункт 13 записано: „мали судимість за злочини проти життя та здоров’я особи, проти волі, честі, гідності”, - і так далі, продовжується. Що зробили зараз в комітеті? В комітеті записали, пункт 10: „були засуджені за тяжкі чи особливо тяжкі злочини проти життя”, - тобто ви зменшили коло цих осіб. І абсолютно правильно юридичне управління записало, пункт 10 викласти в такій редакції, це вже цитую юридичне управління: „мають на момент здійснення усиновлення, установлення опіки, піклування непогашену, чи не зняту в основному порядку судимість за вчинення умисного злочину проти життя і здоров’я особи, проти волі, честі та гідності”, - тобто не тільки а тяжкі, а й за інші. І я просив би вас змінити.
Дайте можливість завершити формулювання. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Дякую. Кармазін. Я просив би змінити цей пункт, бо той, який врахований – десятий, він, ну, гірший, ніж той, що пропонувався мною і пропонується юридичним управлінням. Я думаю, що о цей пункт треба замінити і закон поручається ідеальний просто. Дякую.
Юрій Романович, будь ласка.
Юрію Анатолійовичу, абсолютно я, до речі, хочу вам публічно подякувати за те активну участь, яку ви взяли в розробці цього законопроекту. Я вам поясню логіку комітету. По-перше, юридичне управління говорить про, мають судимість. А ми говоримо: були засуджені. З юридичної точки зору це суттєва відмінність. Адже „судимість” і „були засуджені” – судимість знімається, засудженість. те, що вона колись була, вона залишається. Що стосується переліку тих всіх статей, то як раз в тих статтях, які ми перелічуємо, про все це йдеться. Ми просто в такий спосіб виклали. Я можу погодитись. Якщо ми заберемо слово: „засуджені за тяжкі, чи особливо тяжкі”, ми говоримо про. „були засуджені за злочини проти життя і діяль.”. В такій редакції ми можемо погодитися, але там в переліку воно є. Якщо так приймається, то це зберігає і ту логіку, яку ви пропонували, і ту, яку власне ми в комітеті сприйняли як ідею і ідеологію цього законопроекту. Якщо з такими поправками приймається, то я думаю, що. Я ще раз для стенограми.
Будь ласка.
Пункти 10-й частини першої статті 212 в такій редакції: „.були засуджені за злочини проти життя, здоров’я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150 частиною 1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 Кримінального кодексу України або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів”. Тобто все, що судимості, ми взагалі, яка є судимість, ми взагалі забороняємо, а ті, які вже зняті судимості, але мали. були засуджені за оті всі злочини, ми теж, і, фактично, їх обмежуємо в праві бути усиновлювачами. Шановні колеги, я дуже вас прошу підтримати саме цей законопроект, бо він має, на мій погляд, вплив на долі дітей, які є беззахисними. Прошу.
Хорошо. Андрій Шевченко, будь ласка, щодо якої поправки це стосується?
Конкретно по цій темі. Давайте ще раз вернемося до філософії. Так, ми говорили про те, щоб для того, щоб виховувати дитину, мало бути гомо сапієнс і бути з двома ногами, двома руками. Але ми хотіли обмежити у праві усиновлювати лише тих людей, які мали тяжкі злочини. Ми зараз допишемося до того, що у нас людина, яка колись вкрала шапку, або яку в міліцію забрали за коробок, я не знаю, якої там трави наркотичної, що вона теж не матиме права усиновлювати дитину. Йшлося про тяжкі злочини – злочини проти життя, проти сексуальної свободи. Мені здається, що при всій повазі до філософії, яку пропонує пан Карманіз, я би все-таки залишив право іншим людям усиновлювати дітей.
Якщо дозволите. Дозвольте я, Володимир Михайлович.
Да, будь ласка, Юрію Романовичу.
Значить, пане Андрію. До речі, це автор законопроекту, і я йому теж вдячний за те, що він поставив цю тему. Пане Андрію, але я почитаю по тексту. Дивіться, йдеться не просто про злочини тяжкі, або особливо тяжкі, а за злочини проти життя, здоров’я, волі, честі, гідності, статевої свободи та статевої недоторканності. Тобто по своїй логіці, яку ви пропонували ми не поширюємо це взагалі на злочини, які можуть бути. Але лише ті, які можуть вплинути на виховання дитини.
Шановні колеги! Я прошу уваги.
Тому тут йдеться про громадську безпеку десь і громадського порядку. Шановні колеги! Якщо громадську безпеку і громадського порядку, то це можна розглянути, можна виключити, можна залишити. Тоді не тільки важкі або особливо важкі злочини, так як пропонував Юрій Анатолійович. Пане Андрію, я думаю, ви маєте відреагувати.
Шановні колеги! Шановні колеги! Я ще раз зачитаю цю поправку, яка має право на життя і вона є правильною. Бо коли ми довіряємо дитину, то це має бути людина бездоганна. Пропонується позбавити право на всиновлення людей, які були засуджені за злочини проти життя і здоров’я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканності особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 Кримінального кодексу України або мають не погашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів. Тут все нормально.
Питання по громадській безпеці і громадському порядку. Ми на комітеті обговорювали цю тему, ми досліджували і дійшли висновку, що краще перестрахуватися. Андрію, я вас запрошую підтримати. Якщо у нас це буде прецедент з цього приводу, тоді ми можливо будемо розглядати виключення цих норм. А поки що я вважаю, що дійсно нам краще перестрахуватися. Дякую.
Шановні колеги, я прошу підтримати, прошу уваги, 10-ту поправку в редакції, в якій була викладена доповідачем і повторена мною. Зараз нараду закінчать, тоді будемо ставити на голосування, бо зараз рішення не буде. Шановні колеги, ми можемо поставити на голосування, поправка конче потрібна? Давайте, щоб зараз була чистота, я поставлю поправку на голосування, як вимагає того регламент. Сергій Анатолійович, я прошу вас, дайте ми проголосуємо. Ще раз, ставлю на голосування поправку, виголошую її, прошу підтримати. Не мають право на усиновлення особи, пункт 10, які були засуджені за злочини проти життя і здоров’я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прескурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 Кримінального кодексу України або мають не погашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів. Прошу підтримати цю поправку. [[13:19:51]] За-213 Так чому ми не підтримали цю поправку?
Нехай висловляться вони, в чому в них претензії.
Я ставлю на голосування про повернення до розгляду цієї поправки. Це поправка номер 6, Юрія Кармазіна, пункт 10. [[13:20:25]] За-232 Повернулися до поправки. Я ще раз хочу сказати, шановні колеги, або давайте так будемо працювати. Ви слухайте, яку я поправку ставлю на голосування, а ви будете виясняти між собою партійні стосунки. Це закон, який потрібний людям. Повернулися до цієї поправки. Я ставлю цю поправку на голосування. Прошу голосувати. [[13:21:01]] За-258
Шановні колеги! Там ніяких ускладнень, як от я щойно почув, це не про ту поправку ви думаєте.
За – 258, проголосували поправку. Всі інші поправки враховані. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як Закон проект Закону про внесення доповнень та зміни до Сімейного та Кримінального кодексів України щодо усиновлення [[реєстраційний номер 2046]]. Прошу голосувати. [[13:21:36]] За-377 Закон прийнято. Дякую.
Дякуємо вам.
Оголошується до розгляду проект Закону [[реєстраційний номер 1047]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо визначення підсудності справ з питань земельних відносин. Доповідач – член Комітету з питань правосуддя Притика Дмитро Микитович, будь ласка. Хто від комітету буде доповідати? Доповідача немає. Знімаємо з розгляду цей законопроект. Другий законопроект [[4324]] це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження автоматизованої системи документообігу в адміністративних судах. Комітет з питань правосуддя, Портнов Андрій Володимирович. Немає, таблиці немає. Знімаємо з розгляду. Два законопроект – 1047, 4324 з розгляду знято. Оголошується до розгляду – прошу уваги! – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про організацію та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 з футболу в Україні" [[нова редакція]], 4397. Шановні колеги, я прошу дати можливість нагадати вам, що минулого пленарного тижня прийняли цей закон і водночас дали доручення комітету за скороченою процедурою підготувати його для розгляду на цьому пленарному тижні. Разом з тим, інформую вас, що отримали ми, тобто Верховна Рада України лист, в якому нас футбольна асоціація інформує про те, що поки що позитивне рішення є по місту Києву, два інших міста, вони поки що умовно, три умовно підтримані і якщо не будуть виконані необхідні вимоги і не будуть проведені необхідні роботи, то Україна цієї події, яка має бути консолідуючою для України бачити не буде. Разом з тим, нам потрібно прийняти такий закон, який потрібний для того, щоб Верховна Рада в законодавчому плані забезпечила необхідність проведення відповідних робіт. Вам роздана відповідна таблиця, є в нас можливість переходити до розгляду цього проекту? Будь ласка, хто буде доповідати від комітету? Голова комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Павло Іванович Костенко. Будь ласка. Давайте спокійно, зважено, відповідально зараз розглянемо цей документ.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет на виконання постанови Верховної Ради України в тижневий термін доопрацював зазначений законопроект. Хочу висловити велику подяку нашому Головному юридичному управлінню, яке надало відчутну допомогу в цій справі. Щодо самого законопроекту. В доопрацьованому варіанті на переконання членів комітету норми законопроекту в разі його прийняття відповідають на головне питання виконання Україною наданих гарантій УЄФА щодо підготовки і проведення фінальної частини Чемпіонату Європи з футболу в 2012 році. До законопроекту надійшло 81 пропозиція, з них 14-та, 41-ша, 42-го, 53-тя, 74-та, тобто 5 пропозицій відхилено. Поправки відхилені, оскільки ті статті до яких вони внесені вилучені із закону. Номер 14 пункт 5 відхилена, оскільки стаття 17 „Порядок обігу квитків у період проведення чемпіонату” вилучена тому, що право продавати квитки належить суто УЄФА як на території Польщі, так і на території України.
Павло Іванович, давайте підемо, я перепрошую. Давайте підемо таким чином: будемо іти по поправках, якщо немає зауважень до поправок – ми їх проходимо; якщо є зауваження – ми їх обговорюємо, ви аргументуєте позицію комітету. Хто буде наполягати на поправці, він викладає своє бачення і так ми швидше пройдемо. Нема заперечень? Тому ідемо по поправках. Шановні колеги, 1-ша, 2-га поправка, 3-тя, 4-та, 5-та, 6-та, 7-ма, 8-ма, 9-та, 10-та, 11-та, 12-та поправка враховані. 13-та поправка врахована. 14-та відхилена. Народний депутат Карпук, будь ласка, не наполягаєте? Мікрофон увімкніть.
Шановний Володимире Михайловичу, я не наполягаю націй поправці і на наступних, які відхилені для скорочення розгляду.
Дякую за розуміння. 15-та, 16-та, 17-та поправки враховані. 18-та, 19-та враховані. 20-та і 21-ша враховані. 22-га, 23-тя враховані. 24-та. 25-та, 26-та, 27-ма, 28-ма, 29-та, 30-та, 31-ша, 32-га, 33-тя. 34-та, 35-та, 36-та, 37-ма, 38-ма, 39-та, 40-ва враховані. 41-ша відхилена. Суслов Євгеній, наполягаєте на ній? Ні. Карпук народний депутат 42-гу зняв свої поправки. Так. 43-тя, 44-та, 45-та, 46-та, 47-ма, 48-ма, 49-та, 50-та, 51-ша, 52-га, 53-тя. Врахована. А, 52-га, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів звернути увагу у вас на 52-гу поправку і просити Володимира Михайловича, щоб сесійна зала підтвердила її, тому що я вважаю, що ми повинні відхилити цю поправку. Уряд нам запропонував таку логіку роботи з земельними ділянками, які вилучаються для суспільних потреб. Значить, є зрозуміла логіка, яка передбачена в урядовій версії, де викуп земельної ділянки здійснюється лише за згодою власника земельної ділянки, не можуть бути протиправні дії. Все розписано так, як у цивілізованому суспільстві. Що пропонують нам автори поправки? Значить, що будь-яка земля спортивних споруд, аеропортів, їх складових, інших об’єктів транспортної інфраструктури, ну це може бути десятки тисяч гектарів, я не знаю скільки, примусово вилучаються. І у разі відмови власника, значить, є право відповідного органу приймати рішення про примусовий викуп. Може це хтось собі земельну якусь, значить, організацію створює у зв’язку з „Євро”. Так я вважаю, що не треба нам земельний перерозподіл робити. Тому я наполягаю і проситиму відхилити поправку 52-гу.
Будь ласка, позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний Микола Володимирович! Комітет виходив з тієї точки зору, що для проведення фінальної частини Чемпіонату Європи з футболу залишилось дуже мало часу, тому, якщо писати по діючому законодавству не примусове стягнення, то ми затягнемо у часі, а це як мінімум один рік вирішення спірних питань щодо кожної ділянки землі. Тому і було так вписано у поправці, що примусового стягнення.
Роман Ткач, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Дякую, Володимире Михайловичу. Роман Ткач, група „За Україну!”. Я абсолютно підтримую все сказане моїм колегою Миколою Томенко і наполягаю, щоб 50, 51, 52-га були проголосовані у сесійній залі. Шановні колеги, шановні народні депутати, особливо звертаюся до фракції БЮТ, цей законопроект у першому читанні був поданий Кабінетом Міністрів. Там детально розписана вся процедура, там сказано, що перелік земельних ділянок, які вилучаютьсядля об’єктів, затверджуються постановою Кабінету Міністрів. Тут фактично умовно можна пів-України по якійсь нормативній грошовій оцінці, яка абсолютно не відповідає ринковим цінам, можна вилучити ці земельні ділянки. Тому я прошу 50 та 51, 52 поправки провести через сесійну залу. Дякую.
Павло Іванович, будь ласка, ще раз, позиція комітету і будем голосувати.
Комітет ще раз наполягає, що виписано, і це не тільки думка комітету, а і Юридичного управлення Верховної Ради, що виписано спеціальний порядок викупу земельних ділянок на період підготовки до Євро-2012. Тому комітет врахував ці поправки. Якщо десь будуть далі виникати спірні моменти, то можна просто вносити зімни до цього закону, але закон можна поставити на голосування.
Шановні колеги, відповідно до Регламенту, ви знаєте, що правка врахована комітетом, а депутати наполягають на її голосування, то її повинен поставити на голосування, і в разі підтримки мінімум 226 голосів вона є врахована. Перед голосуванням Сулковський, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я повністю підтримую попередніх виступаючих пана Томенка і Ткача. Чого я не підтримую іменно позицію сьогодні доповідача, який доповідає на трибуні. Так от під маркою, Володимир Михайлович, Євро-2012 зараз у програму можна включити тисячі, десятки тисяч гектарів землі. І тому я підтримую позицію пана Томенка і Романа Ткача і прошу проголосувати, і все буде добре, і часу вистачить і так далі. Хай просто не сплять члени комісій робочих і так далі, а серйозно працюють над тим, але цивілізовано і не образити людей, і просто під цією маркою силоміць вилучити земельні ділянки на користь якихось бандюг і так далі. А сьогодні прикладів таких надзвичайно в Україні багато мають місце.
Іван Кириленко, потім Володимир Яцуба і будемо голосувати. Шановні колеги, ми перейшли в обговорення вже поправки.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, поправка не буде підтримана у залі не буде. Залишиться редакція, запропонована урядом, де чітко прописані прозоро процедури вирішення цієї проблеми – по підготовці до „Євро-2012”. Колеги, ми розуміємо комітет, хотілося б по максимуму зробити. Будемо йти так, як книжка пише, а книжка пише так, як уряд запропонував в першому читанні і те, що в залі було проголосовано. Будь ласка, ставимо на голосування і йдемо далі.
Володимир Григорович Яцуба, фракція Партії регіонів.
Ну, я повністю підтримую всіх. Дійсно, уряд запропонував вірну норму, а для історії хотів би, щоб доповідач назвав прізвище, хто вніс таку правку і до кого звертатися за тим, щоб вилучали площадки і заробляли гроші? Назвіть, будь ласка, прізвища, хто вніс таку поправку. Дякую.
Вам всі роздані таблиці, автори поправки.
Шановні колеги, прошу уваги! Тут ціла група народних депутатів, які у вас є в розданій, там подивіться, будь ласка, 50-ту, 51-шу, 52 поправку, там є ці прізвища. Там ціла група народних депутатів. Давайте, я прошу вас, шановні колеги.
Вам роздані ці поправки, що ви наполягаєте? У вас роздані ці поправки.
Я називаю поправки на вимогу народного депутата Володимира Григоровича Яцуби, я називаю прізвища народних депутатів: Костенко, Волков, Іваненко, Тедеєв, Сафіуллін, Лук’янова, Найдьонов, Суслов. Все. Шановні колеги, я ставлю на голосування про підтримку поправки номер 50. Прошу визначатись. [[13:34:34]] За-1 Рішення не прийнято. Прошу уваги, шановні колеги! Ми обговорюємо серйозний законопроект. Поправка 51-ша. Я також її ставлю на голосування для підтримки, прошу визначатись. [[13:35:01]] За-2 Поправка не підтримана. Тепер поправка номер 52. Я ставлю на голосування про її підтримку, прошу голосувати. Вибачте, прошу визначатися. Я перепрошую, автори поправки. [[13:35:23]] За-1 Поправка не підтримана. Йдемо далі по поправках. Поправка 53-а. Колега Карпук не наполягає. Зараз, доходим до 54-ої. Поправка 54. Комітет врахував. Хто заперечує? Будь ласка, Кармазін і Роман Ткач.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я категорично проти врахування поправки 54. Вона. мова йде про те, щоб виключити статтю 11. Стаття 11, яка прийнята нами з вами в першому читанні урядового законопроекту, була така: формування переліку земельних ділянок для будівництва об’єктів чемпіонату. І тут знову: викуп земельних ділянок для будівництва об’єктів чемпіонату, включених до переліку і так далі, які фінансуються виключно за рахунок бюджетних коштів, здійснюються до 1 січня 2011 року. Перелік цих ділянок затверджується Кабінетом Міністрів. Автори пропонують виключити цю статтю і тоді получається анархія і те саме, проти чого ми вже боролися в статті. поправкі 51 і так далі. Тому я прошу поставити на підтвердження ці поправки Костенка Павла Івановича, Волкова, Іваненка, Тадеєва, Сафіуліна, Лук’янова, Найдьонова, Суслова і вилучити цю поправку і залишити таким чином діючу статтю 11, прийняту в першому читанні, яка абсолютно правильна конституційно виписана. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка. Вибачте, Роман Ткач, ви з цього приводу. також позиція аналогічна? Ну підтримуєте, тоді, будь ласка, позиція комітету.
Комітет на доручення Постанови Верховної Ради України двічі збирався по цьому закону і вчора до глибокої ночі разом з Кабінетом Міністрів України, з координаційним бюро, з комітетом і з усіма зацікавленими особами розглядали ці поправки і щодо статті 54. до поправки 54 у комітету і Кабінету Міністрів не виникло жодних питань.
Шановні колеги, на вимогу народного депутата я ставлю на голосування про підтримку поправки 54. Прошу визначатися. [[13:37:52]] За-0 Поправка відповідно не врахована. 55 поправка врахована. 56-та врахована, 57.
74-та наступна.
54-та, вона не.
74-та, наступна.
Нє, ну, ми зараз підемо, щоб не було. 55-та – врахована. 56-та – врахована. 57-ма – врахована. 58-ма – врахована. 59-та – врахована. 60-та – врахована. 61, 62, 63 поправки враховані. 66-та поправка врахована. 67, 68, 69, 70, 71, 72. 72-га, будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний пане Голово, звертаю вашу увагу, що 72-га поправка стосується прикінцевих положень, коли закон набирає чинності і скільки він діє. Згідно з прийнятим в першому читанні логікою, яку ми погодили всі, було, що закон набирає чинності з дня опублікування, крім частини шостої статті 15 цього закону, яка набирає чинності з 1 січня 2011 року. Ця ж поправка зараз говорить про те, що він діє, набирає чинності з дня опублікування і втрачає чинність 1 вересня 2012 року. Тобто логіка того, що пропонував уряд, міняється і відносно, і в тому числі щодо статті 15 цього закону також міняється в первинній редакції, я маю на увазі статті 15-ї. А це мова йде про візовий режим, дозволи на працевлаштування під час організації, підготовки та проведення Чемпіонату. Я наполягаю на тому, щоб поставили на голосування і підтвердили, і залишили так, як було в первинній редакції, що з дня опублікування, крім частини.
Будь ласка, позиція комітету, Павло Іванович.
Зрозуміло, що ми приймаємо цей закондля того, щоб надати гарантії УЄФА. На сьогоднішній день будуються стадіони, і ми в деяких позиціях відстаємо від тих графіків, за якими ми до 30 листопада ще не визначилися з остаточним переліком міст, в яких буде проводитися чемпіонат Європи, фінальна частина чемпіонату Європи з футболу. Тому і зрозуміло, що цей закон набирає чинності з дня його опублікування як гарантія для УЄФА і втрачає чинність 1 вересня 2012 року після двох. закінчення двох тижнів після закінчення чемпіонату.
Але разом з тим комітет врахував, що цей комітет діє безстроково, набравши чинності. Ну, як? Подивіться. Да, да, тут правильно. Юрій Анатолійович, тут, в принципі, правильно. Цей закон набирає чинності з дня його опублікування і втрачає чинність через два тижні після завершення чемпіонату. Що ще треба? А що ви пропонуєте? Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Шановні народні депутати! В законі, який ми прийняли, написано, що набирає чинності з дня опублікування крім частини шостої статті 15, яка набирає чинності з 1 січня 2011-го. Так написано в першому читанні. Абсолютно правильно. Я говорю, не коли втрачає чинність закон, а коли набуває чинності закон, що ми маємо записати тут. Тут же написано, що все вступає в силу з дня опублікування. Ви зрозуміли, у чому питання? Тому це – кардинально протилежне. Я пропоную тому залишити так, як було прийнято у першому читанні, це виважено, обґрунтовано, нормально внесено урядом. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку номер 72. Будь ласка. [[13:42:37]] За-1 Таким чином, шановні колеги, цей закон набирає чинності з дня його опублікування, крім частини шостої статті 15 цього закону, яка набирає чинність з 1 січня 2011 року. І разом з тим, коли закінчується цей закон, термін ми не визначаємо. Правильно? Будь ласка, Адам Мартинюк.
Шановні колеги! Ми трошки не зрозуміли, тобто Юрій Анатолійович нас заговорив і ми піддалися його заговорень. Якщо ми не поставимо крапки, коли цей закон припиняти діяти, то він буде діяти вічно і під цей закон, будь-який орган федерації європейської футболу може заходити в нашу країну і робити все, що він хоче без податків, без мита і так далі і тому подібне. Тому я пропоную, Володимир Михайлович, повернутися до переголосування цієї поправки і підтримати поправку комітету, а не те, що говорив Кармазін. Прошу повернутись.
Володимир Матвійчук, Володимир Макарович від уряду, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Дуже правильно зараз було сказано з приводу закінчення дії цього закону, тому можна зробити таким чином. Прийняти цю редакцію: цей закон набирає чинності з дня його опублікування і втрачає чинність 1 вересня, крім частини шостої статті 15 цього закону, яка набирає чинності з 1 січня 2011 року. А закінчується загальний закон до 1 вересня 2012 року.
Будь ласка, Терьохін.
Можна погодитися з пропозицією міністерства фінансів, але викласти трохи не так. Взяти ліву колонку і додати: „. і втрачає чинність 1 вересня 2012 року”. Це перше. По-друге, в разі, якщо ми вставляємо крайній строк цього закону, то тоді в частині другій, розділу другого там де йде мова про податки необхідно теж записати в кожній зміні про податки, що ці пільги діють до 1 вересня 2012 року. Такого немає і буде колізія, що сам закон втратить силу в 1 вересня 2012 року, а зміни до податкового права залишаться на завжди. Тому і там треба рознести тоді по всіх статтях.
Шановні колеги, прошу уваги, давайте таким чином зараз поступимо. Якщо закон втрачає дію, то втрачають і ті податки, і все інше, які були зафіксовані, це говорять юристи, бо ми не можемо прописувати для кожної статті, коли вона втрачає норму. Тоді давайте запишемо таким чином, як пропонував і уряд, і народні депутати, цей закон набирає чинності з дня його опублікування, крім частини шостої, статті 15 цього закону, яка набирає чинності з 1 січня 2011 року. І закон втрачає загалом чинність з 1 вересня 2012 року, крапка. Будь ласка, комітет ще раз.
Я звертаю увагу просто на статтю 15 і пункт 6, що іноземці та особи без громадянства залучаються комерційними партнерами, компанією призначеними особами до виконання робіт чи надання послуг, пов’язаних з організацією підготовки та проведення чемпіонату без дозволу на працевлаштування. Ми пропонуємо цю поправку з 1 січня 2011 року, ну ми ж зараз будуємо і аеропорти, і стадіони, із залученням іноземних фахівців. Тобто ми здвигаємо на півроку. Тому комітет наполягає, щоб врахувати поправку саме комітету.
Скажіть, будь ласка, а якщо уряд пропонував, уряд же вносив, він же виходив із якихось міркувань. Будь ласка, Матвійчик Володимир Макарович.
Коли готували законопроект, то виходили з того, що цей безвізовий режим, який запроваджено цією статтею, буде діяти з 1 січня 2012 року.
То в нас виникає колізія, шановні колеги. Комітет пропонує просто записати так, це закон набирає чинності з дня його опублікування і втрачає чинність 1 вересня 2012 року. Тому я зараз поставлю цю поправку на голосування. А ми хіба голосували вже? Ми не голосували. То давайте таким чином, шановні колеги, зараз я пропоную ми повернемося до розгляду цієї поправки, повернемося. Потім я поставлю на голосування пропозицію комітету про підтримку, якщо вона не буде підтримана – пропозиція комітету, а саме, що цей закон набирає чинності з дня його опублікування і втрачає чинність 1 вересня 2012 року. Якщо вона буде підтримана- залишається ця позиція, якщо не підтримана, то ми тоді приймемо таке рішення, що цей закон набирає чинності з дня його опублікування, крім частини 6 статті 15 цього закону, яка набирає чинність 1 січня 2011 року. І закон втрачає чинність весь закон з 1 вересня 2012 року. Тоді буде таке. Правильно. Тому я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду поправки номер 72, прошу підтримати про повернення. [[13:48:50]] За-340 Повернулися до поправки. До розгляду цієї поправки. Тепер я ставлю на голосування пропозицію комітету яку комітет врахував такого змісту: „Цей закон набирає чинності з дня його опублікування і втрачає чинність 1 вересня 2012 року”. Мотивація вам була доведена.
Це друга.
Це друга поправка. [[13:49:30]] За-189 Ця поправка не підтримана. Тоді вноситься поправка такого змісту яка була підтримана урядом так я розумію. Цей закон набирає чинності з дня його опублікування крім частини 6 статті 15 цього закону яка набирає чинність 1 січня 2011 року. Закон втрачає чинність 1 вересня 2012 року. [[Ш у м у з а л і]] Що? Ну уряд пропонує якраз таку поправку. Ну, відмініть голосування, будь ласка. Анатолій Матвієнко.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок "Наша Україна-Народна Самооборона". Володимир Михайлович, можливо, я дійсно не розумію, але ми ж голосуємо праву частину як закон, а ліва частина дійсно є стаття 15 і в правій частині як закон це вже 12 стаття, наскільки я розумію. Я хочу запитати чи це не створить колізії якщо ми проголосуємо цю норму закону? Дякую.
Справа в тім, що, шановні колеги, що права частина там, де йдеться про, цей закон набирає чинності з дня його опублікування, а втрачає чинність 1 вересня, комітет врахував, але Верховна Рада України не підтримала. Тоді ми повертаємося до поправки, яка, до редакції, яка була запропонована урядом, але водночас ми приймаємо рішення, щоб обмежити дію цього закону після завершення чемпіонату з футболу і все. Тому ставиться на голосування ще раз, прошу уваги, цей закон набирає чинності з дня його опублікування, крім частини 6 статті 15 цього закону, яка набирає чинності з 1 січня 2011 року, а закон втрачає чинність з 1 вересня 2012 року. Уряд, я питаю, влаштовує така поправка? Володимир Макарович, поправка така уряд влаштовує? Я хочу ще раз зачитати, щоб ми потім не поверталися і не переголосовували. Прошу уваги! Цей закон набирає чинності з дня його опублікування, крім частини 6 статті 15 цього закону, яка набирає чинності з 1 січня 2011 року, а закон втрачає чинність 1 вересня 2012 року. Будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, зверніть увагу на частину 6 статті 15 там сказано, іноземці та особи без громадянства залучається комерційними партнерами компанією, призначеними особами до виконання робіт чи надання послуг пов’язаних з організацією підготовки та проведення чемпіонату без дозволу на працевлаштування. Тобто ми голосуємо цю поправку, що ви сказали, Володимире Михайловичу, це буде означати, що до 1 січня 2011 року, якщо є такі випадки, вони будуть з дозволом працювати в Україні, а після 1 січня 2011 без дозволу. Оце і все.
Ну ви підтримуєте?
Ми підтримаємо, так.
Я ставлю на голосування цю поправку, яку неодноразово вже виголошували і яку підтримує Кабінет Міністрів України. Прошу голосувати. [[13:53:08]] За-370 Рішення прийнято. Зараз, шановні. 73-тя врахована. От бачте, ви кажете в цілому. Будь ласка, Роман Ткач.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Я вас дуже прошу, хвилинку зупинимося. Ми з вами прийняли редакцію запропоновану Кабінетом міністрів. Де виписано чітко процедуру викупу земельних ділянок. Поправка 73-тя каже, що треба викинути статтю, частину другу статті 134. Я зараз, ну в мене під руками немає Земельного кодексу, але по пам’яті, в 134 стаття там по-моєму іде про викуп земельних на конкурсній основі. Я би просив, Володимире Михайловичу, або негайно зараз доручіть Юридичному управлінню – це 73 поправка і 75 поправка. Ми прийняли з вами варіант запропонований Кабінетом Міністрів. Тоді по цій логіці нам треба умовно ці поправки відхилити. Але я не пам’ятаю зараз 146 і 143 статтю Земельного кодексу. Будь ласка, дайте доручення. Бо я боюся, що ми зараз, коли цього не зробимо – ми просто розбалансуємо Земельний кодекс.
Будь ласка, зараз пропозиція комітету.
Ця поправка врахована і тому що зміни до Земельного кодексу вилучено, оскільки законом вводиться тимчасова норма статтею 8 викупу земельних ділянок в цім самим законі. І вона прописана.
Шановні колеги, оголошення. Продовжуємо роботу на 15 хвилин. Разом з тим я хочу сказати, якщо ви ті поправки, які не підтримані, то вони технічно будуть уже далі враховані. Так що тут проблема, я думаю, що не буде. Будь ласка, мікрофон Романа Ткача. Ну зараз, одну хвилинку. Зараз ми з’ясуєм все.
Володимире Михайловичу, дивіться, я читаю у лівій колонці: у статті 146 частину першу доповнити пунктом „є” такого змісту: „під об’єкти необхідні для підготовки для проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу”. По-моєму це якраз іде мова, що без конкурсу будуть ці проходити об’єкти, а ми говоримо, що цю частину треба виключити. Ми собі самі суперечимо. Тому я би просив зараз, буквально, 15 хвилин, щоб юридична служба взяла зараз Земельний кодекс і подивитися, яку чітко написати нам поправку, бо ми прийняли варіант, запропонований Кабінету Міністрів.
Будь ласка, Адам Мартинюк.
Мартинюк, фракція комуністів. Я абсолютно солідарний із позицією свого колеги і з позицією головуючого. Але для того, щоб була чистота, дійсно, якщо ми попередні норми виключили, то при юридичному оформлені потрібно врахувати і наступному, щоб не було розбалансовано. Але для того, щоб була чистота, я підтримую проголосувати ці поправки на підтримки і не підтримати їх, тому що ми попередньо вже ці положення забрали, тобто залишити так, як є у лівій частині, бо воно збалансовано з тим, що ми проголосували. Тому давайте поставим на голосування про підтримку.
Юрій Кармазін, одну хвилиночку.
Шановні народні депутати. Юрій Кармазін. Я хочу звернути вашу увагу, що абсолютно правильно зараз сказали і Адам Іванович, і Роман Ткач про те, що пропонується зараз фактично з прикінцевих положень виключити зміни, які ми внесли у Земельний кодекс, і виключити ті зміни. Це мова йде про що? Про процедуру викупу земельних ділянок необхідних для підготовки для проведення визначається законом – це виключається. Виключається також зміни, доповнення до статті 34-ої. Тому поправки 73, 74 і 75 мають бути поставлені на предмет підтримання їх залом, три поправки. 74-та непринципова, там „процедура” замінити на „порядок”. Бог з ним, без 74-ї. 73-тя і 75-та мають бути вилучені. Дякую.
Шановні колеги, давайте таким чином, я ще раз хочу сказати, що ми з вами своїм голосуванням проголосували за редакцію в земельних питаннях, яка була запропонована комітетом. Зараз я ще раз поставлю на. Я прошу вас не допомагати мені, я якось. яка була запропонована урядом. Відповідно ми приведемо у відповідність і всі інші наступні положення. Якщо ми зараз почнемо фантазувати і голосувати, то ми наголосуємо багато іншого. Якщо при доопрацюванні остаточному при підготовці до підпису ми побачимо, що там дійсно виникають колізії, то ми, скажімо, завтра можемо поставити уточнення і його проголосувати. Але зараз нам не потрібно проводити відповідні фантазії. Ну я прошу вас, не кричіть, ну.
Шановні колеги, я думаю, щоб ми не з’ясовували для чистоти експерименту і щоб не було потім дискусій, ми 73-тю, 75-ту зараз або підтвердим, не підтвердим, бо потім ми будем редакційно розбиратися, і виникне ще якась халепа. Тому, Володимир Михайлович, я просив би, щоб ми зараз поставили 73-тю, 75-ту – в такий спосіб ми знімемо питання. Зрозуміло настрій сесійної зали – ми не підтримуємо ці поправки, звісна річ, бо ми іншу версію запропонували, а щоб це не передавати Апарату, не створювати проблеми для них і для нас. Тому я пропоную поставити на голосування 73 і 75.
Шановні колеги, давайте таким чином, ми ж з ходу тут не можемо нічого вирішити. Я ставлю на голосування про підтримку поправки 73-ї, будь ласка. [[13:59:48]] За-1 Рішення не прийнято. А тепер ставлю на голосування про підтримку поправки 75-ї. [[14:00:07]] За-0 76-та. 77-ма поправка. 77-ма, будь ласка, Сергій Терьохін.
Шановні колеги, ну от зверніть увагу на те, що тут пропонується. У нас у цьому пункті другому розділу другого Закону про сприяння зайнятості, да, антикризовому написано про обмеження залучення іноземців на роботи в Україні. Пропонується ці обмеження просто зняти. Я б розумів, як би мова йшла про тих осіб, які працюють на „Євро-12”, тоді треба це не знімати ці обмеження. Що ж ми проти своїх зайнятих будемо працювати. А написати, якщо є потреба для „Євро-12”, зіслатися на ту частину шосту статті 15-ї, яка з першого січня входить, ми дебати про це провели. І там якраз ці іноземці, які будуть залучатися для робіт для „Євро-12”. Але ж ну як можна у таких умовах запрошувати сюди іноземців і не звертати увагу на зайнятість українців.
Іван Кириленко. Ну, хотіли, як краще зробити, а вийшло, як завжди.
Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу! Ми це питання врегулювали попереднім голосуванням, тому вилучати цю поправку, вона втратила чинність і актуальність, бо ми врегулювали питання попереднім голосуванням, коли вислухали позицію уряду, скільки закон працює, коли вводиться відповідна норма для роботи іноземців без дозволу, а коли з дозволами. Тому ця поправка втрачає взагалі смисл. Дякую.
Павло Іванович, будь ласка, позиція комітету.
Позиція комітету була наступною, що до цієї поправки там додається законопроект [[реєстраційний номер 2372]] про внесення змін до деяких законів оподаткування у період проведення в Україні фінальної частини з футболу „Євро-2012”.
Шановні колеги, давайте, поставив я на голосування, щоб дотриматися регламентних норм. Я ставлю на голосування про підтримку поправки номер 77. Прошу визначитися. [[14:02:39]] За-2 Поправка не підтримана. Поправка 78-а. Поправка 79-а. Поправка 80-а. Терьохін, будь ласка.
Це все результат того, що податкові закони знову приймаються не профільними комітетами. От подивіться, будь ласка, правка 80-а. Вона нібито співпадає з гарантійним листом, виданим Міністерством фінансів УЕФА. За виключенням маленького дріб’язку. Подивіться. Від податку на доходи фізичних осіб звільняються працівники УЕФА - правильно, акредитовані делегації – правильно. А потім того, що не було в гарантійному листі і УЕФА цього не вимагав. Пишеться, теж не платиться ПДФО, тобто податок на доходи фізосіб, з. працівникам уповноважених УЕФА компаній. УЕФА уповноважує лише один оргкомітет, який. і там працюють резиденти українські, які мають платити податки як і всі. Тому, якщо підтримувати цю правку, то тоді виклю. обов’язково треба виключити словосполучення „працівникам, уповноваженим УЕФА компаній”. Це приводиться повністю до гарантійн.
Дайте можливість завершити. Будь ласка, завершуйте.
Це приводить до відтворення повністю гарантійного листа Міністерства фінансів в бік УЕФА. Я просив би, щоб Міністерство фінансів підтвердило те, що я кажу, або спростувало.
Будь ласка, Матвійчук Володимир Макарович.
Шановні народні депутати, ми підтримаємо цю пропозицію. Дякую.
Про вилучення слів „працівникам, уповноважених УЕФА компаній”. Так? Да? Будь ласка, комітет.
Я розумію і Сергія Терьохіна, і пана Матвійчика, що тут воно. нібито не профільний комітет, але комітет виходив з того, що сьогодні жодне рішення не приймається без представника чи працівників УЕФА чи то будівля стадіону, чи то будівля аеропорту з його вимогами і нормами. Тому, враховуючи те, що працівників уповноважених в УЄФА компаній складають не більше, ніж 15 осіб з дня введення в чинність цього закону і до моменту, то можемо вписати не бі. 15 осіб.
Будь ласка, Терьохін і ще раз мікрофон. Тоді ви будете, да? Потім Томенко.
Ну, шановний доповідачу, ну не плутайте зал, будь ласка. От те, про що ви кажете пишеться в іншій строчці, представникам, або посадовим особам асоціацій-членів УЄФА і фізичним особам, акредитованим УЄФА. О ці ваших 15 осіб, а там, де написано, представникам уповноважених УЄФА компаній, завтра буде катерінга-компанія, яка поставляє „Макдональдси” користуватися пільгами по податку з доходів фізичних осіб, між іншим резидент український. Тому не треба плутати зал. Там все про УЄФА залишається, крім о цих от, яких уповноважених компаній.
Я не плутаю зал, а вихожу суто з висновків комітету.
Шановні колеги.
Микола Томенко.
є пропозиція, підтримати Сергія Терьохіна і Мінфін, тому що зрозуміло, можливо комітет не розібрався. Я не бачу тут якогось злого умислу. Але сьогодні вас інформую, що в нас уже є компанії, які працюють з бюджетними коштами України. Значить ясно, що УЄФА їх підтвердить. Яка їм різниця? Наприклад, уряд у нас виділив кошти для консультаційних послуг для будівництва НСК, загальна сума буде 15,5 мільйонів. працює ця компанія, вона уповноважена. То що, вони з наших бюджетних коштів податки не повинні платити? Тому, друзі, я думаю, що це випадковість, звичайно. Але я так само категорично настоюю на тому, що не можуть компанії, що попали в список, так би мовити, дружніх до УЄФА, які працюють на території України, не платити наші податки, коли ще, тим більше, використовують бюджетні кошти. Тому однозначно треба вилучати.
Шановні колеги, я пропоную поступити в такий спосіб, я поставлю на голосування підтримки поправку в частині, читаю: „працівникам уповноважених УЄФА компаній”. Якщо Верховна Рада України не підтримає, значить ці представники випадають із пільгового оподаткування і все. Нема заперечень? Тому я ставлю на голосування, у поправці 80-й про підтримку речення: „працівникам уповноважених УЄФА компаній”. Прошу визначатися. [[14:07:33]] За-2 Все інше в цьому. Поправка. нормальна? Адам Іванович Мартинюк, будь ласка. Це 80-та поправка. Мартинюк мікрофон.
Дякую. В принципі, тут наступне речення також „представникам або посадовим особам асоціації членів УЄФА”, я думаю, нехай залишається, бо тут уже не організація.
Шановні колеги, тепер я прошу. Я поставлю цю поправку 80-ту і прошу. нам треба її проголосувати, підтвердити її, так? Ні, ні, треба її підтвердити. Ми ж тут вилучали, нам треба підтвердити цю поправку. Ставлю на голосування поправку номер 80 для її підтримки із врахуванням того, що речення „працівникам уповноважених УЄФА компаній” вилучено. Прошу проголосувати. [[14:08:44]] За-359 Поправка підтримана. Шановні колеги, всі інші поправки не викликають заперечень? Будь ласка, Павло Іванович, пропозиція комітету остання.
Комітет пропонує прийняти доопрацьований законопроект в цілому як закон.
Да, будь ласка, Томенко перед голосуванням.
Шановні колеги, оскільки питання достатньо серйозне, ми активно попрацювали. Моя пропозиція: проголосувати зараз у другому читанні і дати можливість попрацювати експертам і юристам на предмет погодження того, що ми наговорили. Якщо не буде ніяких моментів, можемо завтра проголосувати в цілому. Бо мені здається, дуже багато розбіжностей між тим, що запропонував комітет і між тим, що ми зараз проголосували, щоб потім не повертатися і не дочищати. Один день нічого не дає. У другому сьогодні проголосували, а в цілому проголосуємо завтра.
Будь ласка, Віталій Корж. Віктор Корж, вибачте.
Віктор Корж, Партія регіонів. Шановні колеги, шановний Павло Іванович, Володимир Михайлович! Я просив би звернути увагу на таку дуже важливу деталь: три уряди України надавали гарантії УЄФА. І в тому числі з цих питань про які ми зараз говорили, і питання оподаткування. Треба ще раз переглянути і щоб ті норми, які ми зараз остаточно впишемо в закон відповідали тим гарантіям в цих розділах, які давались. Щоб це були синхронні формулювання, синхронні підходи. Це буде послідовно і це буде солідно з нашого боку. Дякую.
Павло Сулковський, будь ласка.
Дякую. Вибачайте, що забираю час, але я, Володимир Михайлович, хочу підтвердити і підтримати Миколу Томенка. Ви знаєте в цьому проекті закону, тільки коли дискусія відбувалося на протязі півгодини, там вже і, пробачте, чорт там не розбереться, що там напутали, що на відміняли, що наприймали. І я дійсно підтримую, що сьогодні його просто в цілому приймати не потрібно. Але прийняти рішення, щоб якомога швидше його опрацювати, експерти опрацювали і подали його на Верховну Раду, щоб затвердити, дійсно не затримати довго це.
Адам Мартинюк. Дякую.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! Я переконаний і переконана сесійна зала ті хто нас слухала, що ми якраз досить серйозно підійшли до розгляду цього законопроекту, як ніякого іншому. Тому що свіжа була таблиця, вона у кожного була присутня перед очима і ми, я вважаю, абсолютно всі моменти спірні із цього вилучили. Якщо ми зараз приймемо тільки в другому, колись будемо ще готувати до третього, четвертого і десятого тоді ми втратимо тільки час, якого і так у нас немає. Тому я пропоную підтримати комітет і проголосувати в цілому, як закон, Юридичне управління, якщо буде мати до завтра чи післязавтра, коли підписувати зауваження, ми завжди можемо їх досить спокійно ліквідувати в сесійній залі. Давайте в цілому проголосуємо, як закон.
Іван Кириленко, будь ласка.
Шановні колеги! Шановний Голово! Не спроста присутній сьогодні в залі і Михайло Олексійович Теплюк, я з ним, відверто скажу перед залом, мали консультації вже по ходу прийняття цього законопроекту. Тому цілком слушна пропозиція Миколи Томенка, давайте все-таки, щоб наш зал так дружно, як ми голосували постатейно відслідковуючи кожну позицію. Давайте проголосуємо за прийняття в другому читанні, а в цілому завтра першим проголосуємо на ранішньому засіданні. Нехай ще раз юридичне управління подивиться кожну букву, що ми сьогодні наголосували, щоб ми потім дійсно не поверталися, бо ми не знаємо, який буде завтра чи післязавтра зал. Сьогодні підтримати пропозицію Томенка – проголосувати в другому читанні, добру волю продемонструвати. Але ще раз, Михайло Олексійович, як юридичне управління, кожне формулювання, кожну позицію стенограми і завтра проголосувати на ранішньому засіданні і в цілому. Дякую.
Шановні колеги, ми як ніколи підійшли принципово до розгляду цього законопроекту. Цілком очевидно, що нам потрібно прийняти зважене рішення і не перевести це в політичну площину, бо дивляться, що ми приймемо, то можливо дійсно пристати на таку думку. Я просив би Адама Івановича і комітет погодитися, давайте ми зараз проголосуємо його в другому читанні і завтра вранці перед розглядом запитів ми його остаточно проголосуємо. Щоб ми потім не прийнявши закон знову не вносили до нього зміни, можливо ми десь щось гарячково поступили, можливо треба буде певні уточнення зробити. Тому я просив би підтримати зараз прийняття проекту закону [[реєстраційний номер 4397]] у другому читанні і завтра його першим, у разі вашого позитивного схвалення, розглянути остаточно цей законопроект. Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні проекту закону про внесення змін до Закону України „Про організацію та проведення фінальної частини „Чемпіонату Європи-2012” з футболу в Україні, нова редакція реєстраційний номер, нагадую ще раз, 4397. [[14:14:18]] За-382 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще одне прохання, в нас є невеличкий закон у другому читанні. Ярослав Михайлович Сухий просить декілька слів, щоб ми могли його остаточно прийняти. Одну хвилиночку. Я продовжую на 15 хвилин, ще в нас залишилася одна хвилина, прошу уваги, шановні колеги.
Шановні колеги, це законопроект колеги Бірюка, він вносить зміни до Закону „Про охорону праці” стосовно вимог дозвільної системи сфери господарської діяльності. Комітет порівняльну таблицю схвалив, пропозиції враховані. Прошу підтримати в другому читанні законопроект про внесення змін до статей 21 та 33 Закону про охорону праці.
Шановні колеги! Давайте, щоб завершити з розглядом у другому читанні законопроектів визначимося голосуванням щодо цього рішення. Я ставлю на голосування. [[Ш у м у з а л і]] Що-що? Та я нічого не роблю. [[Ш у м у з а л і]] У вас є зауваження, будь ласка, давайте зауваження ваші. Є зауваження – давайте зауваження. Давайте. Можна. Ставлю на голосування про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статей 21 та 33 Закону України „Про охорону праці щодо видачі дозволів на початок виконання робіт та експлуатації устаткування підвищеної небезпеки [[реєстраційний номер 1389]]. Прошу голосувати. [[14:16:31]] За-303 Закон прийнято. Дякую. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Продовжимо роботу в пленарному режимі, тобто засідання наше о 16 годиниі.