[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 3. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Dócs Dávid jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi mindannyian ugyanazt az esküt tettük le ez év tavaszán. [[Rétvári Bence: Ti nem akartátok letenni.]] Megesküdtünk, hogy országgyűlési képviselői tisztségünket a magyar nemzet javára gyakoroljuk. Önök, kormánypárti képviselőtársaim, megszegték az esküjüket. Megszegték, és teljes lelki nyugalommal rombolják le hazánk jövőbeli sikereinek tartóoszlopait. Igen, az oktatásról beszélek, képviselőtársaim. Mindenki tudja pontosan, hogy a jövő sikerének a záloga a kiművelt emberfőkben rejlik. Kiművelt emberfőink pedig a magas színvonalú oktatástól lesznek. Magas színvonalú oktatás pedig csak megbecsült és megfizetett oktatók, tanítók, tanárok, tehát a megbecsült és megfizetett pedagógustársadalom munkájának eredményeképpen jöhet létre. Önök napról napra mindennap megalázzák pedagógusainkat. Önök napról napra rombolják a pedagógusi hivatásnak a megbecsültségét. Önök napról napra rontják az oktatás színvonalát hazánkban. Lehet, hogy önök azt gondolják, hogy a gépsorok és futószalagok mellett elégséges az a tudás, az a színvonal, amit a következő generációnak önök szánnak. Lehet, hogy önök azt gondolják, hogy a NER-közeli nemzeti tőkésosztály kiszolgálására [[Rétvári Bence: Tőkésosztály?]] elégséges az a tudás, az a színvonal, amit önök a következő generációnak szánnak. De ez nem igaz, képviselőtársaim! Minden munka, minden eredmény, minden siker alapja a tudás. Ezt a munkát, a sikerbe vezető jövőt igyekszik tönkretenni a kormányzat oktatáspolitikája; most utoljára akkor, amikor felmondtak több kölcseys pedagógusnak. Miért? Azért, mert volt bátorságuk kiállni, kiállni az alapjogaikért, a hivatásrendjükért, gyermekeinkért, és felemelték hangjukat az oktatás jövőjéért, tehát a nemzet jövőjéért. Hazudtak, amikor uniós forrásokra hivatkoztak, ugye, azt mondták, hogy az uniós források kiesése vagy meg nem érkezése okozza a béremelés elmaradását. De ez nem igaz, képviselőtársaim! Soha nem volt az Európai Unió feladata a közoktatás finanszírozása. Ez mindig a mindenkori hatalmon levő kormány feladata és felelőssége volt, és a felelőssége lesz. És ha már felelősség, vizsgáljuk meg, hogy kik a legnagyobb vesztesei ennek a döntésnek. Képviselőtársaim, a diákok, a következő generáció a legnagyobb vesztese ennek az egyébként átgondolatlan, igazságtalan döntésnek. De hazudtak akkor is, amikor azt állítják, hogy nincs költségvetési fedezet a pedagógusok bérrendezésére, hiszen láthatóan, ha akarják, jut mindenre. Jutott sportnapilapra, jutott miniszteri fizetésemelésekre, és jutott mobilcégvásárlásra is. Vegyük észre, azt gondolom, ez nagyon fontos, hogy észrevegyük, hogy mindegyik mögött áll egy NER-hez közel álló személy. Őmiattuk, az ő gátlástalan kiszolgálása miatt csúszik a pedagógusok bérrendezése. 12 év kormányzás után az önök teljesítménye leírható azzal az egyszerű példával, amikor is néhány nappal ezelőtt egy belvárosi iskola takarítót és pályakezdő pedagógust keresett, és a két ajánlott bér közel egyforma volt. A tudás hatalom, de önök egy dolgot biztosan nem akarnak senkivel megosztani: a hatalmat. És ezért rombolják Magyarország tudását, a jövőjét. Nem tudok mást mondani, mint hogy követeljük követeljük! mind a Kölcsey Gimnázium, mind minden jogfosztott, jogsérelmet szenvedett pedagógus rehabilitációját, követeljük a pedagógusok tisztességes béremelését, és követeljük, hogy ne rombolják tovább az egyébként is tanárhiányban szenvedő magyar közoktatást. Azt gondoljuk, hogy ez a felelőssége a mindenkori magyar kormánynak. Minthogy pontosan tudom, hogy ez után a felszólalás után jön egy cinikus kormányzati válasz, az a kérésem, hogy ne korábbi kormányokkal, XIX-XX. századi példákkal jöjjenek. Önök 12 éve vannak kormányon, 12 éve! Arra válaszoljanak, hogy hogy fordulhatott az elő, hogy még az őszi ülésszakon sincs tervbe sem véve a pedagógusbér-emelés törvénybe iktatása. És segítek, tisztelt képviselőtársaim, ha gyors megoldást akarnak [[Az elnök csenget.]] , akkor egyetlenegy szót kell kicserélni a törvényben: a ’14-es minimálbér helyett kössék a mindenkori bérminimumhoz. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön arról beszélt, mennyire fontos a pedagógusok béremelése, és ezzel szerintem minden ember egyetért. Vannak kormányok, amelyeknek sikerült pedagógusbér-emelést végrehajtani, és vannak kormányok, akiknek pedagógusbér-csökkentést sikerült végrehajtani. A jobboldali kormány az, amelyik, amikor először volt lehetősége arra 2010 után, hogy a magyar gazdaság valamilyen többletet megtermeljen, amiből béremelést is lehet biztosítani, akkor ezt a többletet a pedagógusok béremelésére fordította, és 50 százalékkal emelte a pedagógusok bérét a 2013. és az azt követő években. Ezzel szemben önök, a baloldal, amikor nehéz helyzetben volt az ország, amihez hasonló nehéz helyzet, mondjuk, a koronavírus-járvány volt vagy a mostani, az egész világot sújtó energiaválság, akkor azt mondták, hogy mindenkinek eggyel beljebb kell venni a nadrágszíjat, mindig ezt mondták, és ezért a pedagógusoktól elvettek egyhavi fizetést. A korábbi 13. havi fizetésüket elvették, és azt mondták, hogy ezentúl, kedves pedagógusok, ti ennyivel kevesebbet kerestek. Amikor válság volt, önök úgy akarták a válságot kezelni, hogy a pedagógusok éljenek rosszabbul. Önöknél ez a válságkezelés receptje. És nem volt mindenki olyan szerencsés, hogy csak a fizetését csökkentették, mert önöknek az volt a válságkezelési receptje, hogy 15 ezer pedagógust pedig az utcára tettek, 15 ezret, egyik napról a másikra, mert azt mondták, hogy most nehéz idők vannak, 15 ezer pedagógust elbocsátanak a magyar oktatási rendszerből. Akkor nem hallottam önt, Csárdi képviselő úr. És akik itt ülnek a baloldali padsorokban, senkit nem hallottam tiltakozni 15 ezer pedagógus elbocsátásakor, egyhavi bér elvételekor, több mint 300 iskolai telephelynek a bezárásakor, mert önöknek ez volt a válságkezelés. Ezzel szemben mit teszünk mi akkor, amikor koronavírus-válság van? Döntünk pedagógusbér-emelésről, 10 százalékosról. Többet szeretne mindenki, egyetértek, mi is többet szeretnénk, de a járvány alatt egy 10 százalékos béremelést sikerült megvalósítani. És mit teszünk akkor, amikor épphogy kijöttünk a járványból, már bele is mentünk egy energiaválságba? Idén is 10 százalékkal, jövőre is 10 százalékkal, és a következő évben is még 10 százalékkal emeljük a pedagógusok bérét. Ez 30 százalék. Szeretnénk 60 százalékkal is emelni? Persze, hogy szeretnénk, mindenki szeretné. Szeretnénk ennek a fedezetét is megtalálni? Igen, szeretnénk. Megtaláltuk ennek a fedezetét, hogy nagyobb mértékű legyen a béremelés, hogy egy-egy forint mellé egy másik forintot odatehessünk? Igen, megtaláltuk [[Dr. Mellár Tamás: Nem, nem!]] , az európai uniós fejlesztési forrásokban. Önök ezt támogatják bárhol is, Budapesten vagy Brüsszelben? Nem! Budapesten mit csináltak itt ezelőtt bő egy héttel? Nem szavazta meg a komplett baloldal, hogy gyorsabban fogadjuk el azokat a törvénymódosításokat, amivel hamarabb juthatunk hozzá ahhoz a forráshoz, amellyel minden 10 százalékos béremelésen belüli egy forint mellé európai uniós forrásból is még egy forintot oda tudnánk tenni. [[8.10]] Önök ezt támogatják bárhol is? Budapesten vagy Brüsszelben? Nem. Budapesten mit csináltak ezelőtt bő egy héttel? Nem szavazta meg a komplett baloldal, hogy gyorsabban fogadjuk el azokat a törvénymódosításokat, amivel hamarabb juthatunk hozzá ahhoz a forráshoz, amelyben minden 10 százalékos béremelésben lévő egy forint mellé európai uniós forrásból is még egy forintot oda tudnánk tenni. Önök ezt támogatják Brüsszelben bármikor is? Egyszer sem. Mindenféle javaslatokat terjesztenek be mondvacsinált okokkal, hogy Magyarország ne jusson hozzá ahhoz a forráshoz, amiből több száz milliárd forintot mi a saját benyújtott terveink szerint a pedagógusbér-emelésre szerettünk volna fordítani. Mi valóban szeretnénk ezért tenni hazai forrásból is és uniós saját forrásunkból is. Önök viszont ez utóbbit, ahol érik, ott próbálják akadályozni, itt is és Brüsszelben is. Sehol nem a segítés szándékát látjuk önökben. Sehol! Nyilvánvalóan kevés ország van azért Európa-szerte, aki ilyen időben, amikor energiaválság van, béremelésekről tud bármennyire is gondolkozni. Jövő január 1-jén az orvosok bére is nő, meg a pedagógusok bére is nő. Idén január 1-jén az orvosok bére is nőtt, és a pedagógusok béremelése is nőtt. Ezt hívják önök gazdasági hibának és pénzszórásnak, hogy kiköltekezik a költségvetés. Tegnap is ezt hallottuk önöktől, hogy micsoda felelőtlenség volt kiszórni a pénzt a költségvetésből az idei január 1-jei béremelésekkel. Szóval, tisztelt képviselő úr, tudnák önök segíteni azt, hogy a pedagógusok nagyobb mértékű béremelést kapjanak, mert még sorolhatnám az önök bűnlajstromát, hogy fizetőssé tették a pedagógusképzést, és a többi, de valóban az egyik fontos kérdés valóban a béremelés lenne. Mi ezért biztosítottunk többletforrást az oktatási költségvetésben is, és ezért vagyunk büszkék arra, hogy egyébként a magyar tanárok milyen kiváló teljesítményt nyújtanak. Ön annyira lekezeli a magyar oktatásügyet, hogy semmire nem jó, hogy utolsó, pedig azért, ha megnézi a nemzetközi diákolimpiák rangsorát és sok minden mást vagy akár a PISA-eredményeket is, azért szövegértés területén is javítottunk, matematika területén is javítottunk, természettudomány területén is javítottunk. Csökkentek a különbségek a társadalmi vagy pontosabban, a családi háttér esetleges visszahúzó hatása kapcsán 26 százalékról 19,1-re. Azt teszi az oktatás, amit az oktatásnak tennie kell, a társadalmi különbségeket csökkenti, és az eredmények pedig hála istennek az elmúlt két mérés összevetésében azt mondhatjuk , javulnak. Elismerés illet minden pedagógust [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] de egyszer az életben jó lenne, ha nemzeti konszenzus lenne abban, hogy legalább a pedagógusbér-emelések forrását ne akadályozza Brüsszelben a magyar baloldal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. – Közbeszólás ugyanott: Így van!]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, Mi Hazánk-képviselőcsoport: „Önrendelkezés, létbiztonság, nemzetvédelem” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az oktatás nemzetstratégiai ágazat kellene hogy legyen, azonban a kormány mintha nem venné észre, hogy mekkora a probléma ebben az ágazatban. Pedig a Holdról is látszik, hogy mennyire alacsony a pedagógusok fizetése, és mennyire alacsony az a politikai és társadalmi megbecsültség vagy támogatás, amit a kormánytól kaptak az elmúlt időszakban. Önök nemcsak, hogy nem érzékelik a probléma mértékét, hanem hiteltelenek is, hiszen éveken keresztül folytattak olyan kampányt, egyébként nagyon helyesen, hogy ne Brüsszelben döntsenek arról, hogy a magyarok milyen döntéseket hoznak például az oktatási rendszerben, de úgy tűnik, hogy a magyar pedagógusok bérét kizárólag a brüsszeli forrásoktól teszik függővé. Elmondhatjuk tehát, hogy a magyar pedagógusok önöknek nem érnek annyit, hogy ne szolgáltassák ki az ő béremelésük lehetőségét a brüsszeli döntéshozatalnak, és ne tegyék annak a politikai játszmának az eszközévé, amelyet most éppen az Európai Unióval folytatnak. Egészen elképesztő volt, amikor Gulyás Gergely a Kormányinfón kiállt és azt mondta, hogy majd 2026-ban, ’27-ben vagy ’28-ban a pedagógusok bére el fogja érni a diplomásátlagbér szintjét. Ez is mutatja, hogy nem érzékelik, hogy mekkora a probléma. Nem öt év múlva kell rendezni a pedagógusok bérét, hanem minél előbb, mert a Covid okozta lezárások gazdasági következményeiből is látjuk egyébként, hogy aki elhagyja akár a pedagógus pályát, vagy bármely más ágazatban feladni kényszerül a munkáját, ő nem fog csettintésre visszakerülni akkor, ha a bérrendezés megtörténik. Tehát azokat a tanárokat, akiket most elveszítünk, később rendkívül nehéz, sokkal nehezebb lesz pótolni, mint ahogy azt ma gondolnánk. Ugyanis, ha a pedagógusképzésre tekintünk, akkor azt látjuk, hogy sajnos van olyan tanárszak, amelyre országosan összesen írd és mondd! 39-en, nem tévedés, országosan összesen 39-en jelentkeztek. Látjuk tehát, hogy óriási, mélyreható változásokat kellene elindítani, és önök ölbe tett kézzel várják, hogy majd megjöjjenek az uniós források, de ha erre nem kerül sor, akkor állami forrásokból nem is tervezik, hogy rendezzék a pedagógusok bérét. Könnyű Brüsszelre mutogatni, ugyanakkor a bűnbakképzéstől nem fognak megoldódni az oktatás problémái. Ahogy attól sem fognak megoldódni, ha megvonják a pedagógusok sztrájkjogát, vagy elbocsátják azokat a tanárokat, akik tiltakoznak, egyébként jogosan, a rendszerben zajló folyamatok ellen. A rezsicsökkentést is annyira sikerült megvédeniük, hogy 18-20 fokos tantermekben fognak ülni a gyerekeink hónapokon keresztül. Tehát most már azt sem tudjuk elmondani, hogy egyesek melegedőnek használják az oktatási intézményeket, mert erre sem lesz lehetőségük. Bezzeg, nemzeti konzultációra el tudnak költeni milliárdokat, hogy dedós, irányított kérdéseket tegyenek fel az embereknek, miközben recseg-ropog, egyébként nemcsak az oktatás, hanem több állami ágazat is. Ha a szociális rendszert nézzük meg, ha a honvédelmet, a rendvédelmet, a közigazgatást, mindenhol elmondható, hogy létszámhiány és alulfizetettség jellemzi az embereket, ehhez képest semmilyen érdemi beavatkozás nem történik az önök részéről. Az oktatásról azért is kell különösen beszélni, mert az nemcsak egy ágazat, nemcsak egy állami alrendszer, hanem a gyermekeink jövőjét a leginkább meghatározó ágazat. Itt dől el az oktatási rendszerben, a hétköznapokon dől el, hogy egy olyan nemzedéket tudunke felnevelni, akik tudatosak. Olyan nemzedéket tudunke felnevelni, akik versenyképesek, képzettek, megadjuke nekik a lehetőséget, hogy sikeresek legyen az életben? Megadjuke nekik azt, hogy kialakuljon bennük egy erős nemzettudat, és átélhessék a közösséghez tartozás élményét? Éppen ezért az oktatási rendszerben jelentkezett problémákat nem lehet félvállról venni és nem lehet cinizmussal elintézni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Képviselő asszonynak is vannak a szavai, amiket mond, és van a frakciójának a szavazása, ami a tett. Azért a tegnapi napon itt szavaztunk olyan kérdésekről, amelyek közelebb vihetnek minket ahhoz, hogy ne csak költségvetési, de uniós forrás is legyen a pedagógusok béremelésére. Lesz költségvetési többlet is, erre is mindjárt kitérek, de azért nem lenne rossz, ha egy forint mellé egy másik, uniós forrásból származó forintot is odatehetnénk. Majd kérdezze meg a szünetben vagy valamikor Novák Előd képviselőtársától meg Szabadi István képviselőtársától, hogy ők miért nem szavazták meg ezeket a törvényjavaslatokat tegnap itt a parlamentben. Megtehették volna, az igen gombot kellett volna megnyomni, és előrébb lettünk volna. Ha mindenki itt, a magyar parlamentben úgy szavazott volna, mint az ön képviselőtársai, és nem szavaztuk volna meg ezeket a javaslatokat, akkor reménytelen lett volna, hogy ne csak a 10-10-10 százalékos béremelés, hanem több is adott esetben megvalósuljon, de nem szavazták meg. Mi lett volna, ha mindenki úgy tesz, mint az ön frakciótársai? Akkor aztán végképp elvágtuk volna annak a lehetőségét. Én is úgy gondolom, hogy minden alkalmat, minden lehetőséget meg kell arra ragadni, hogy valóban jobban becsüljük meg a pedagógusok munkáját. Mindnyájunk rokonságában, baráti körében, ismerősei között ott van nagyon sok pedagógus, aki nagyon-nagyon-nagyon áldozatos munkát végez. Nem pusztán számokról vagy távoli dolgokról beszélünk, hanem a saját rokonainkról, ismerőseinkről, akik szintén tanárként dolgoznak, és látjuk, hogy mit tesznek lelkiismeretesen és hogyan dolgoznak a diákjaikért, hogy jobb teljesítményt hozzanak ki magukból, hogyan tesznek a tanórán kívül is azért, hogy valóban, ahogy ön is mondta, a diákok közösséggé váljanak, motiváltak legyenek, egyre többet tanuljanak. Mi magunk is mivel kezdtük el ezt a ciklust is, tisztelt képviselő asszony? Azzal, hogy megkérdeztük a pedagógusok véleményét, hogy miket tartanak fontosnak. Nyilván egyértelmű volt, hogy ők is fontosnak tartják a béremelést, ezt mi is gondoltuk. Azért nem volt Magyarországon még olyan időszak, amikor 33 ezer pedagógus véleménye alapján igyekszik a kormányzat ebben a ciklusban különböző jogszabály-módosításokat vagy másokat majd végrehajtani. Tehát ez egy közös kezdet lehet, hozzunk létre egyetértési pontokat. Nyilván nem végtelen értékű költségvetésből, de amennyink van, abból próbáljunk így közösen előre lépni. Ön azt mondta, hogy nincsen a költségvetésben többletforrás béremelésre meg oktatásra. Igaz, hogy önök nem támogatták, ez kétségtelen, mert a baloldal, az ellenzék, önök nem támogatták ezt a javaslatot, de 86 milliárd forint többlet szerepel a jövő évben is, amiből, ennek a döntő többségéből elsősorban nyilván béremeléseket fogunk végrehajtani. [[8.20]] S az is csúsztatás, torzítás vagy másképp is fogalmazhatnék, hogy mi volt az ön részéről , hogy pontosan az iskolák azok az intézmények, amelyeket igyekszünk legalább 18-20 fokra felfűteni azért, hogy ott a gyermekek biztonságban legyenek, tisztelt képviselő asszony. Amikor egész Európában aggódik mindenki, mi azt mondtuk, hogy az iskoláknál nem lehet azt megtenni, hogy a gyerekek ne menjenek be az iskolákba, amit sokan mondtak, hogy rögtön legyen online oktatás, hanem jelenléti oktatás legyen, biztosítsuk azt az igencsak nagy többletet, ami ezt rezsiben majd követi nyilván ilyenek még a kórházak és a bentlakásos szociális intézmények is , azért, hogy a gyerekeket biztonságban tudjuk. Minden téren biztonságban tudjuk az ő hétköznapjaikat az iskolán belül. Amit ön mondott a nemzeti konzultációról, hogy dedós kérdés, nos, tisztelt képviselő asszony, minden ember mindennap ezeket a kérdéseket teszi fel önmagának a rezsivel kapcsolatban, ami a nemzeti konzultáció témakörét is illeti, hogy pontosan hogyan és mikor lesz végre ennek vége. Felfoghatatlan, hogy egy év alatt az áram ára az ötszörösére emelkedjen a világpiacon, a gáz ára pedig hatszorosára emelkedjen a világpiacon. Mindenki erről beszél, tisztelt képviselő asszony. Ezt dedós kérdésnek nevezni körülbelül az a színvonal nem akarom megsérteni, bár lehet, hogy azzal félig sikerül, ha Fekete-Győr Andráshoz hasonlítom , mint amikor ő azt mondta az iskolák minőségére, hogy milyen ramaty a minősége. Egy kis kézlegyintéssel innen a Körúton belülről, hogy a magyar iskolák minősége ramaty; á, a rezsicsökkentéssel, az áremelkedésekkel, a szankciókkal kapcsolatos kérdéskör az dedós kérdéskör. Tisztelt képviselő asszony, az embereket ez érdekli, és nekünk ezzel kell foglalkozni. S nyilván sokakat az is érdekel, hogy valóban mi lesz a jövő iskolájában. Ezért az elmúlt évek ön is tapasztalhatta nem az iskolák bezárásáról szólnak, mint 2010 előtt, hanem azok egy részét újranyitottuk, nagyon sok iskolát pedig országszerte felújítottunk, és új iskolákat is építettünk; mert mi ebben hiszünk, az iskolák korszerűsítésében. Ha megnézi a tankönyveket, nem ismer rá, akkora a különbség a saját diákkorunk tankönyvei és a mostani tankönyvek között. Az Okosportálnak mégiscsak 200-300 ezres látogatottsága van naponta. 60-70 ezer ember nyitja meg az okostankönyveket, a digitális tananyagokat a Nemzeti Köznevelési Portálon, több mint 1 millió felhasználóval működik a KRÉTA rendszer is napról napra. Ezek mind-mind óriási előrelépések voltak. Nem a ramaty minőség irányába megyünk, mint amit önök meg az önök képviselőtársai mondanak, hanem pontosan a minőség irányába. [[Az elnök csenget.]] A minőséghez persze, tudjuk, béremelés is kell. Ezen dolgozunk. Sajnáljuk, hogy önök tegnap a szavazatukkal nem segítettek ebben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás képviselő úr, Párbeszéd-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mindig nagy élvezettel hallgatom a miniszterelnök úr közgazdasági fejtegetéseit, különös tekintettel újszerű elméleti összefüggéseire. Igen nagy hatással volt rám az a tantétele, amely azt fogalmazta meg, hogy egy országban annál nagyobb az infláció, minél közelebb fekszik a háborút viselő országhoz. Igazán sajnáltam, hogy a tények nem támasztották alá ezt a korszakos felismerést. De ne búsuljunk, mert van most egy újabb tantétele a miniszterelnök urunknak, ezért inkább foglalkozzunk ezzel. Ez az új tantétel azt fogalmazza meg, hogy a forint árfolyama akkor és azért romlik, amikor az euró gyengül a dollárhoz képest. Orbán úr szerint tehát ezért emelkedett történelmi magasságokba a dollár árfolyama, 430 forint fölé. Attól tartok azonban, hogy a miniszterelnök úrnak ismét nincs szerencséje a gazdaságtörténeti tényekkel. Mindenekelőtt érdemes azt látni, hogy a forint dollárral és euróval szembeni árfolyama 2010 óta töretlenül gyengül, töretlenül egyre többet és többet kell érte adni. Míg 2010 augusztusában egy euróért 277 forintot kellett adni, egy dollárért pedig 210 forintot, most napjainkban persze pontosat nem tudok mondani, mert percről percre változik a történet egy euró 425 forint, egy dollár pedig 430 forintba kerül. Tehát itt valami nem stimmel. Aztán érdemes lenne persze kitekinteni, hogy vajon ha ennek az összefüggésnek lenne valamilyen relevanciája, akkor vajon a lengyel złoty, a cseh korona vagy a román lej miért nem engedelmeskedik ennek a történetnek, hiszen ott nem volt 12 év óta folyamatos gyengülés, hanem nagyjából és többé-kevésbé ezek az árfolyamok stabilak voltak, bár nyilvánvalóan volt benne némi időszakos kilengés is. Valójában azonban három oka van a forintárfolyam mélyrepülésének. Az első és talán a legfontosabb az, hogy a magyar gazdaságnak igen alacsony a termelékenysége és nagyon gyenge a nemzetközi versenyképessége. Azért kell állandóan és nyilvánvalóan leértékelődnie a forintnak, hogy a külkereskedelmi mérlegünk föl ne boruljon. A másik igen fontos tényező pedig az, hogy a krónikusan túlfűtött hazai gazdaság, ahol a többletkereslet egy jelentős része az import felé fordult, szintén egyensúlytalanságot hozott, hiszen ezt a megnövekedett importot nem tudtuk exporttal ellentételezni, és ebből következően nyilvánvalóan a forint gyengülése előállt. A harmadik tényező pedig az, hogy az elmúlt évektől eltérően most nem jön rendszeresen az európai uniós forrás. Az európai uniós forrás ugyanis megtámasztotta a korábbiakban a forintot, kellő mennyiségű devizatartalékot tudott biztosítani, így az MNB tudta az árfolyamot védeni. Most azonban, mivel ez a többletforrás nincs, ez a támasz is hiányzik. Mindezek tetejébe az Orbán-kormány hozott még egy rossz döntést, nevezetesen azt, hogy a vállalkozások adóbefizetéseit devizában, dollárban vagy euróban is megtehetik, engedik ezt. Minden kezdő közgazdász tudja, hogy a hivatalos valuta elfogadásának egyik legfőbb indoka, ha úgy tetszik, kikényszerítő ereje éppen az, hogy kötelező az adót abban fizetni. De ha nem kötelező az adót abban fizetni, akkor vajon miért akarják a forintot tartani? Nyilvánvalóan így a megtakarítások egyre erőteljesebben fognak majd menekülni dollárba és euróba, s ki fog alakulni Magyarországon egy kettős árfolyamrendszer, ami egyébként nem idegen a fejlődő országokban, és a Gresham-törvény értelmében a rossz pénz, esetünkben a forint ki fogja szorítani a forgalomból a jó pénzt, a dollárt és az eurót, aminek következtében megnő a pénz forgási sebessége és az infláció emelkedni fog. Ez óhatatlanul vezet el majd ahhoz, hogy szükség legyen egy valutareformra. Kérdezem államtitkár urat, hogy nem lennee egyszerűbb ezt megelőzni, és most bejelenteni azt, hogy minél hamarabb szeretnénk csatlakozni az eurózónához, és próbálnánk minél hamarabb megteremteni ennek a feltételeit. Természetesen tudom, hogy ez egy költői kérdés, és borítékolni tudom azt, hogy az államtitkár úr mit fog válaszolni, de azért titkon abban bízom, hogy talán meglepetést tud nekem okozni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Tállai András miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A minap az egyik ellenzéki képviselő a következőt mondta: az ellenzék tanácstalan és tehetetlen állapotban van. [[Rétvári Bence: Ki volt az?]] Ki volt az? [[Dr. Mellár Tamás: Én.]] Akkor ön mondta, ugye? Elismeri? [[Dr. Mellár Tamás: Ma reggel mondtam.]] Nem akarom azt mondani, hogy ön is ellenzéki képviselő, ugye, erre a felszólalására. De bevallom őszintén, hogy ez a felszólalás jobban illett volna, mondjuk, akkor, ha a CEU egyetemen mondja el az ott hallgató diákoknak, mintsem az Országgyűlésben. Ugyanis véleményünk szerint sokkal egyszerűbb okai vannak annak, hogy milyen gazdasági folyamatok vannak most az egész világban, Európában és sajnos természetesen Magyarországon is. Az egyik ok persze ön ezzel nem fog egyetérteni, de hát mégiscsak a háború. Mégiscsak ez év februárja óta a szomszédban, a szomszédos országban háború zajlik. Előtte is voltak persze erre utaló tendenciák, de a háború ennek jelentős lökést adott. Nézzük csak, hogy önök, az az ellenzék, amely most tanácstalan és tehetetlen, mit is mondott a háborúra! Azt mondta a miniszterelnök-jelöltjük, hogy a háborút ki kell terjeszteni, és ha szükséges, akkor magyar katonák is részt fognak venni ebben a háborúban. Tehát melyik oldalon álltak? A háború pártján álltak. [[Kunhalmi Ágnes: Nem igaz!]] [[8.30]] Na, nézzük csak, mi lett a következménye a háborúnak, hogy reagált erre az Európai Unió! Az Európai Unió azt mondta, hogy az agresszorral, Oroszországgal szemben szankciót kell kivetni. Mit mondtak önök a szankcióra? Azt mondták a szankcióra, hogy nagyszerű ötlet, meg kell állítani Oroszországot [[Kunhalmi Ágnes és Mellár Tamás közbeszól. Az elnök csenget.]] , be kell vezetni a szankciókat. Mit mondott erre Magyarország miniszterelnöke? Azt, hogy ez nem jó, a szankció el fog vezetni oda, hogy egész Európának rossz lesz, ugyanakkor Oroszországnak nem. Itt is milyen álláspontot foglaltak el? Azt, hogy a szankció fogja megoldani a háború kérdését. Mi lett a szankcióból? Energiaválság. Energiaválság, a gáz többszörösére, hétszeresére vagy még magasabbra, a villamos energia is többszörösére emelkedett. Természetesen önök a rezsicsökkentésre, amely megvédi a lakosságot most ugyan az átlagfogyasztásig, azelőtt a teljes rezsiszámlában védte a magyar lakosságot , mit mondanak? Azt, hogy nincs szükség rá, vezető politikusok, az az ellenzék, amelyről most azt mondja, hogy tanácstalan és tehetetlen, azt mondták, hogy nincs szükség rezsicsökkentésre, nincs szükség arra, hogy megvédjük a magyar embereket. A magyar kormány álláspontja az, hogy igenis az átlagfogyasztásig, amíg azt a magyar költségvetés finanszírozni tudja, szükség van rezsicsökkentésre, és ez véd minden magyar fogyasztó családot, állampolgárt. Ön felemlítette az európai uniós forrásokat, a megegyezés hiányát. Láthatja, az Országgyűlés előtt tegnap fogadtuk el az egyik törvényt, a magyar kormány és a magyar parlament többsége mindent megtesz annak érdekében, hogy legyen az Európai Unióval megegyezés, hogy hozzájusson Magyarország azokhoz az európai uniós forrásokhoz, amelyek egyébként járnak Magyarországnak. Mit mondanak önök erre, mit mondanak a kinti, az Európai Unióban dolgozó képviselőik? Mindent megtesznek annak érde-kében, hogy Magyarország ezt a forrást ne kapja meg. Ne kapja meg, mert úgy látják, hogy akkor a magyar kormány nem fogja tudni teljesíteni a vállalásait, esetleg meg fog bukni, és akkor következhet a tanácstalan és tehetetlen ellenzék. Tisztelt Képviselő Úr! Ha ezeket az egyszerű, mindennapi tényeket összeadja, megfejtheti azt, hogy miért van például [[Az elnök csenget.]] miért változik így, ilyen negatívan a forint árfolyama. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm a miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport, „Ketyeg a bomba” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizony ketyeg a bomba az oktatás területén is, és önök ott, a kormánypárti padsorokban nem sokat tettek azért, hogy hatástalanítsák és el tudjuk kerülni a katasztrófát. Ketyeg a nyugdíjbomba, hiszen maholnap háromszor annyian mennek nyugdíjba a pedagógusok közül, mint ahányan elkezdik ezt a csodálatos hivatást. Ketyeg a szociális bomba, hiszen ha megnézzük, hogy mondjuk, egy pályakezdő pedagógus fizetése Budapesten egy átlagos albérletet sem fedez rezsi nélkül, akkor azt kell látni, hogy megvan az oka a rettenetes mértékű pályaelhagyásnak is. Bizony mi itt, a Jobbikban felelős konzervatív jobboldali pártként azt mondjuk, hogy igaza volt Széchenyinek, amikor azt mondta: „Egy nemzet ereje a kiművelt emberfők sokaságában rejlik.” Önök felismerik ezt az igazságot? Úgy látjuk, hogy nem. Szent-Györgyi Albert valamikor még úgy nyilatkozott, hogy olyan lesz a jövő, amilyen a ma iskolája. Nézzük meg, hogy milyen a ma iskolája! Elöregedett, a tanárok 50 százaléka ötven év feletti, és a pályakezdőnek tekinthető, harminc évnél fiatalabb kollégák aránya immáron a 6 százalékot sem éri el, talán nem véletlenül. A „nem véletlen” alatt az önök elmúlt 12 évét is értem. Aztán elszegényedett a magyar tanártársadalom, hiszen az OECD-államok között bizony sereghajtók vagyunk. Ha nemcsak abszolút számokat akarunk nézni, hanem valahogyan viszonyítani is akarjuk, mondjuk, a diplomás átlagbérekhez, akkor nem arról álmodoznak a kollégák, hogy érjék el a lett szintet, amely a diplomás átlagbérek 140 százalékát jelenti a tanárok esetében, de még talán a német vagy a lengyel 100 százalékos példa is egyfajta álom számukra; megelégednének azzal, ha végre azt a bizonyos vetítési alapot nem a 2014-es 101 500 forintos minimálbérhez kötnék, hanem a mindenkori minimálbérhez. Milyen akkor a ma iskolája? Bizony félelemben tartott; félelemben tartott, mert jól látható, hogy mi történt a Kölcsey Gimnázium szájukat ki merni nyitó tanáraival is. Nem olyan régen, államtitkár úr, az ön akkori főnöke, Kásler miniszter úr egy köszöntőjében még azt írta a pedagógusoknak: egy jó pedagógus nemcsak tanár, hanem példakép, aki megmutatja a gyermekeinknek, hogyan kell kiállniuk önmagukért, küzdeni másokért. Amikor óriási türelemről tanúbizonyságot téve, de mégiscsak kiállnak magukért ezek a tanárok, és nemcsak magukért küzdenek, hanem az ország jövőjéért, ezért a nemzetstratégiai fontosságú területért, akkor mi a válasz? Államtitkár úr, milyen választ adott az ön új főnöke, a Belügyminisztériumot és így az oktatást is irányító Pintér Sándor? Hát, bizony a vasököl lesújtott, és egy egypárti túlhatalmat építő, tulajdonképpen Közép-Ázsiába illő féldiktatúrának megfelelő [[Rétvári Bence: Hűha!]] választ adtak. Kirúgták ezeket a tanárembereket. Nem tudom, mi lesz a következő. Majd a P.Mobilnak azt a számát küldik el, hogy „A pofádat befogod!”? Ez lesz a következő köszöntőben? [[Vitályos Eszter: Na! Rétvári Bence: A parlamentben vagyunk, képviselő úr! A parlamentben vagyunk!]] Mert ha így haladunk, államtitkár úr, akkor az a helyzet, hogy ez lesz abban a köszöntőben. Méltatlan volt az egész eljárás, amivel ezeket a tiltakozni merő tanárokat kirúgták. Nyugodtan mondhatják, hogy nem volt jogos, törvénytelen volt ez az úgymond sztrájk. Önök herélték ki a hazai sztrájktörvényt, egy igazi neoliberális vagy éppen egy féldiktatórikus, közép-ázsiai államhoz méltó módon. [[Dömötör Csaba: Most akkor melyik?]] Úgyhogy nem kell csodálkozni, ha így, ilyen módon léptek fel a tanárok. Ez volt a „rubelkormány” válasza azokra a feszítő kérdésekre, azokra a valóban a nemzet jövőjét befolyásoló problémákra, amelyekkel felálltak ezek a tanárok és meg mertek szólalni. Kirúgták azt a kémiatanárt is, pedig a kémiatanári képzést huszonegynéhányan kezdik el éves szinten Magyarországon. Ez az önök válasza a tanárhiányra is. Nos, valljuk azt, hogy tanár nélkül nincs oktatás, oktatás nélkül pedig nincs jövő. Éppen ezért mondjuk itt, a Jobbikban, még egyszer, a jobboldali, felelős konzervatív gondolkodású Jobbikban, hogy új klebelsbergi modellre lenne szükség; új klebelsbergi modellre, és Klebelsberg egy trianoni katasztrófa után jobboldali nemzeti emberként nem Párizsra meg Versailles-ra mutogatott, mint ahogy teszik most önök Brüsszel kapcsán, hanem nemzeti forrásokat teremtve valóban sikerágazattá fejlesztette még a húszas-harmincas évek megrázkódtatásai közepette is a hazai oktatásügyet. Tegyenek önök is így! Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Gratulálok a megszerzett mandátumához [[Ander Balázs: Köszönöm.]] , hogy újra itt ül a parlamentben. Nem tudom, hozzászólása segített vagy nem segített az ügyön, de mégiscsak ki az, aki beszélt most, az elmúlt percekben, tisztelt képviselő úr. Önről azt mondta a pártja mostani elnöke, Gyöngyösi Márton, hogy kilép a Jobbikból, ezt mondta az önök teljhatamú kabinetfőnöke, kilép a Jobbikból, ha Ander Balázs lesz a Jobbik új elnöke. Sőt, még személyesen is sértegette önt, hogy már csak a fejét kéne lecserélni. Ilyeneket mondott önről. [[Kunhalmi Ágnes: Hogy jön ez ide?]] Majd ön beállt mögé, visszalépett az elnökségtől azért, hogy képviselői mandátumot szerezzen. Ön tehát pártelnöki pozícióba segítette azt, aki itt, az ön előtti padsorban ülve zsidó politikusok listázásáról beszélt. Annak köszönheti ön a mandátumát, hogy pártelnökké tette azt, aki itt a parlamentben zsidó képviselőtársainkat listázta volna és utána beült… [[Ander Balázs: Államtitkár úr, ne hazudjon, az elnökség és a párttagság döntött így! Az elnök csenget.]] Lehet választmányról, sok mindenről bekiabálni, tisztelt képviselő úr, ezek szerint érzékeny pont ez önnek [[Ander Balázs: A hazugság igen!]] , de hozzásegítette Gyöngyösi Mártont ehhez a pozícióhoz, ő pedig valahogy rávette az egyik képviselőtársukat, hogy mondjon le és pont az ön javára, aki az ő javára visszalépett az elnökválasztáson, ön pedig cserébe beülhetett ide, az egyik kényelmes parlamenti képviselői székbe. [[8.40]] Ez tehát az a morális emelvény, amiről ön hozzánk itt a mai reggelen beszélt, ennek köszönheti ön a mandátumát, tisztelt képviselő úr, abban a pártban, ahol tetűcsúszdázás és sok minden más is azért előfordult az elmúlt időszakban. [[Ander Balázs: Önöknél meg jachtozás volt.]] És azt a Gyöngyösi Mártont juttatta mégiscsak a pártelnöki székbe, aki azt mondta még pár évvel ezelőtt az Európai Unióról: „Itt az utolsó esély, hogy az ország elhagyja a nemzeti szuverenitás felszámolását immáron nyíltan vállaló Uniót.” aki ezt mondta még pár éve, most pedig pont az ellenkezőjét mondja, csak hogy az önök hitelességéről beszéljünk. [[Ander Balázs: A tanárok béréről beszélj!]] Tehát önök itt mondanak sok mindent, de azért pont az ellenkezőjét is tudják csinálni. Most pedig arról beszél az önök pártelnöke, hogy ez a szankció kevés, még több szankcióra van szükség. Sőt, ilyeneket mond, szó szerint idézem: „Ez nagyon helyes így, tehát a szankciókat fokozni kell.” Aztán még azt is mondta, hogy „Ha szankciós politikát folytatunk Oroszországgal szemben, ami nagyon helyes, annak lehet egy olyan következménye,” ezzel számol mint lehetőség „hogy az energia vonatkozásában lesz a kínálati oldalon egy visszaesés.” Ez, ugye, a 6-7-szeres áremelkedés, hát, ezzel számolni kell, van ilyen. Tudja, ha nem lenne 6-7-szeres áremelkedés, nem lenne ez a szolid visszaesés, amit így az ön pártelnöke mondott akit mégiscsak ön juttatott ebbe a székbe , akkor lehet, hogy a költségvetésben nemcsak az előbb említett forrás lenne többletként, 86 milliárd forint, hanem ennek akár a többszöröse, mert amit nem rezsire fizetünk ki most, azt kifizetnénk a pedagógusok bérére. Sokkal nagyobb örömmel, sokkal jobb szívvel tennénk, hogy nem mindenféle külföldi nagyvállalatok energiaprofitját bővítjük, hanem a magyar pedagógusok bérét fizetjük. És ezen az úton elindultunk az elmúlt években, mert szerencsére sikerült az orvosoknál, ápolóknál, szociális, kulturális dolgozóknál, rendvédelmi dolgozóknál, honvédeknél, mindenkinél béremelést elindítani, volt fegyverpénz, volt családi adó-visszatérítés, sok minden volt. Végre elindultunk ezen az úton, addig, amíg be nem jöttek a szankciók. És az ön pártelnöke az egyik leghangosabb támogatója a szankcióknak, azért, mert korábban ő volt az egyik leghangosabb Unió-ellenes, és nyilván most kompenzál, egyik végletből a másik végletbe. A Jobbik nem a ló egyik oldaláról a másik oldalra esett, hanem a ménes egyik oldaláról a másik oldalára, mert akkora változások vannak az önök politikájában. Azért mondom ezt el, mert ön itt lehet, hogy ilyen szavakat mond, de aztán azokkal lepaktált egy pillanat alatt, akik egyébként elbocsátottak 15 ezer pedagógust, csökkentették a pedagógusbért, fizetőssé tették a pedagógusképzést, eladták még a Nemzeti Tankönyvkiadót is. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Nem akarom részletezni, fog még Kunhalmi Ágnes is szót kérni. Tehát önök ezekkel a képviselőkkel lepaktáltak egy pillanat alatt [[Ander Balázs: Közben valaki mintha módosította volna a választási törvényt például. Nem, államtitkár úr? Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] meg azzal a Fekete-Győr Andrással, aki azt mondta, hogy túl sok az iskolánk, ami azt jelenti, hogy iskolákat kéne bezárni. [[Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiból. Az elnök csenget.]] Tehát egyik pillanatban a pedagógusok megbecsüléséről beszél, aztán pedig az ennek az ellenkezőjét vallókkal szövetkezik. Azért mégiscsak, képviselő úr, ha az állami pedagógusképzésre felvettek számát nézem ezek számok, remélem, ezekkel nem vitatkozik , 2010-ben a felvett állami ösztöndíjasok száma 5422 volt, legutóbb pedig 6729, és ha megnézi az aktív pedagógus besorolással rendelkezők számát az állami iskolákban, azért mégiscsak augusztus vége óta ez 4 ezerrel nőtt. Ez nem azt jelenti, hogy semmifajta feladatunk ne lenne itt. Nagyon sok feladatunk van, csak az, amit ön mond, az ugyanolyan szélsőség, mint a pártja, az egyik szélsőségből a másikba esik. Egy kicsit higgadtabban! Nem fel kéne használni a pedagógusokat a politikai céljaikra, hanem segíteni kéne például a szavazataikkal [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] például ezen a héten meg a múlt héten, hogy megszavazzák a többletforrásokat, amiből esetleg a pedagógusok bérére is juthatott volna. Ezt nem tette meg a baloldal. Köszönöm szépen. [[Vitályos Eszter: Így van! Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett [[Kunhalmi Ágnes feláll.]] Lőcsei Lajos képviselő úr, Momentum-képviselőcsoport: „Aktuális ügyekről” címmel. [[Kunhalmi Ágnes: Ó! Rétvári Bence: Pedig már vártam. Derültség.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Feltennék egypár kérdést önöknek, kérem, majd fejbólintással reagáljanak a kérdésekre. [[Rétvári Bence: Válaszolni fogunk.]] Igaze, hogy a választások előtt azt ígérték, hogy megvédik a magyar családokat, és hogy megvédik a rezsicsökkentést? Igaz, ez valóban így történt. Igaze, hogy a választások után három hónappal önök rezsit emeltek? Igaz. [[Vitályos Eszter: Nem igaz!]] Bólogassanak, képviselőtársaim, mert ez így történt! A gáz árát a hétszeresére, a villany árát a kétszeresére emelték, nem beszélve a háromszoros árra emelkedett rendszerhasználati díjról. És most sajnos ott tartunk, hogy elsősorban az önök elhibázott gazdaságpolitikájának köszönhetően, a hazugságra épített kampányuk miatt, azzal, hogy elhitették az emberekkel, hogy megtartható a rezsicsökkentés, egyik napról a másikra önök arcon csapják a választókat, és rájuk zúdítják a hétszeres gázárat, a kétszeres villanyárat, a 40-50 százalékkal, esetenként 100 százalékkal megemelkedett élelmiszerárat. Képviselőtársak, ezt mégis hogyan gondolták?! Egyik napról a másikra most családok százezreinek azon kell gondolkodnia, hogy télen fűtsenek vagy egyenek. És mit ad az önök oly gondoskodó kormánya ezeknek a családoknak? Árstopos csirke far-hátat, a boltok polcain alig megtalálható árstopos olajat, lisztet, cukrot. Tegnapelőtt a feleségemmel az egyik nagyobb áruházláncban többek között étolajat szerettünk volna vásárolni. Önök szerint sikerült? Közli velem a bolti eladó, hogy nincs, és hogy csak reggel, nyitáskor rakhatnak ki egy bizonyos mennyiséget, és ezután napközben nem pótolhatják. Ezt mégis hogyan gondolták, képviselőtársak?! Tisztelt Képviselőtársaim! Árstopos tűzifát vezetnek be, és minden családnak 10 köbmétert biztosítanak. Ez nagyon szépen és jól hangzik, eldöntötték ezt önök Budapestről, az íróasztalok mögül. És hogyan is néz ki ez a valóságban, fizikailag? Ma, ha egy család jelzi igényét, akkor az körülbelül másfél-két hónap múlva akár meg is kaphatja. De persze fizesse ki egy összegben, béreljen magának fel- és lerakodásra munkaerőt, béreljen magának megfelelő szállítóeszközt, és ha majd az udvarába kerül a tűzifa, akkor az egy-másfél méteres rönköket gurigázzák fel, majd hasogassák is fel, és mire a 10 köbméter tűzifa a sufniba kerül, ez körülbelül 400-500 ezer forintba kerül egy átlag családnak, és fűthetnek a vizes fával. Ezt mégis hogyan gondolták, képviselőtársak?! Tisztában vagyok azzal, hogy nincs könnyű helyzetben az ország. És lehet itt mindenkire mutogatni: Soros, Brüsszel, migráns, az új ellenségre is, a szankciókra. De ha csak arra gondolok, hogy 70 milliárd forint vadászati kiállításra, 300 milliárd forint használhatatlan lélegeztetőgépekre, 20 milliárd forint határon túli focira, tízmilliárdokba kerülő nemzeti konzultációk, lehetne a végletekig sorolni, képviselőtársak, és amikor ezekről az elherdált pénzekről beszélünk, akkor, higgyék el nekem, hogy kinyílik a magyar ember zsebében a bicska. Mennyi családot tudnának most segíteni ezekből a pénzekből! Mennyi család tudná kicseréltetni a régi nyílászáróit, szigetelni a lakását, fűtést korszerűsíteni! Ha ezeket a pénzeket rendeltetésszerűen valóban a családokra költik, és felkészítik őket a már rég előre látható energiaválságra, akkor most nem kellene a magyar családoknak azon gondolkodni, hogy télen fűtsenek vagy egyenek. Önök ahelyett, hogy őszintén kiálltak volna a magyar választópolgárok elé, és elismerték volna a hibájukat, inkább tereltek, és azzal voltak elfoglalva, hogy vármegyéket és ispánokat hozzanak létre, valamint hogy 350 milliárd forint közpénzt tegyenek a Vodafone-ba. Ezt mégis hogyan gondolták, képviselőtársak?! De még ezek ellenére is van lehetőségük javítani, mégpedig úgy, hogy elfogadják a Momentum Mozgalom rezsimentő csomagját [[Rétvári Bence: Hoppá! Vitályos Eszter felnevet.]] és ha egy kevés emberség, empátia is szorult önökbe, akkor elfogadják az általam benyújtott javaslatot is, miszerint rászorultsági alapon emeljék duplájára a rezsicsökkentett áram mennyiségét azoknál a háztartásoknál, ahol nincs földgázhasználati csatlakozás vagy távhőszolgáltatás sem, mert nehéz időszakban ez lenne a valódi segítség a magyar családoknak. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt képviselő úr, fontos kérdéseket vetett fel, s amikor azt érzékelteti, hogy a kormány nem tett semmit, ez egész egyszerűen nem igaz, valószínűleg ön is nagyon jól tudja. Kezdjük azzal, hogy különböző átstopokról született döntés, többek között élelmiszerár-stopról. Amikor egyébként az elmúlt években itt a Házban arról szavaztunk, hogy csökkenjene az alapvető élelmiszerek, egyes alapvető élelmiszerek áfája, akkor azok a képviselők, akikhez ön most csatlakozott, nem szavazták meg, nem támogatták. A kormány benzinárstopról is döntött, a baloldali képviselők túlnyomó többsége mindezt nem támogatta. A kormány kamatstopról is döntött. A baloldaltól nem kamatstopot, nem a bajbajutottak megsegítését kapta az ország, hanem azt, hogy a devizahiteleket zúdították a magyar családok nyakába. A családtámogatási rendszert még a mostani körülmények között ebben a sokszínűségében fenntartjuk, sőt az a célunk, hogy bővítsük. [[8.50]] Zajlik egy otthonfelújítási program is, aminek az a célja, hogy a növekvő rezsiszámlákat, az Európa-szerte növekvő rezsiszámlákat energiahatékonysági beruházásokkal vagy éppen napelem-beruházásokkal tudjuk ellensúlyozni. A felszólalása alapján, az igazat megvallva, nem nagyon tudtam eldönteni, hogy ön ilyen típusú intézkedéseket támogatnae vagy nem. Nem tudtam eldönteni, hogy az a gondja, hogy bevezettük őket, vagy az a gondja, hogy döntöttünk róluk, de jobban kellene csinálni. Megértem a dilemmáját, de egy dolgot tudnia kell, hogy az a baloldal, amelyhez csatlakozott, nem támogatta ezeket az intézkedéseket. A miniszterelnök-jelöltjük talán ismeri, hogyha egyszer már csatlakozott hozzájuk azt mondta, hogy nem cél megállítani a világpiaci árakat a határon. Ha megnézi, hogy felállt egy új árnyékkormány, akkor azt is látja, hogy az árnyékkormány vonatkozó területekért felelős tagjai, például az árnyékgazdasági miniszter, azt mondja, hogy a benzinzárstopot ki kellene vezetni. Tehát legyen szíves, hogy ha ezeket a szempontokat fontosnak tartja, akkor először a saját párt- és képviselőtársait győzze meg arról, hogy ezek a döntések helyesek. Aztán a háttérről is beszéljünk egy kicsit! Most magyarországi problémákról beszélt a felszólalásában, de a helyzet az, hogy minden európai ország nagy gazdasági problémákkal néz szembe ezekben a hónapokban, és nemcsak az a probléma, nemcsak az az ok, hogy háború van, hanem az, hogy a brüsszeli döntéshozók sajnos rossz válaszokat adtak erre a háborúra. Az egyik fontos tényező az, hogy nem békét akarnak, hanem belehúznának minket a konfliktusba. Amint az Európai Bizottság elnöke fogalmazott, most nem békülékenységre van szükség. Márpedig hogyha közelebb kerülünk a konfliktushoz, akkor a gazdasági bajok csak szaporodni fognak. Épp ennyire aggasztó, hogy nem azt nézik, hogy az európai gazdaságot hogyan lehetne tehermentesíteni a háború terhei alól, épp ellenkezőleg, alighanem külső nyomásra olyan döntéseket hoznak, amelyek nekünk fájnak a legjobban. Mi más magyarázná, tisztelt képviselő úr, hogy a márciusi állásponttal szemben az energetikai szektorra is kiterjesztették a szankciókat egy júniusi döntéssel? Ez a bajok legfőbb okozója. Elszállnak a gázárak, amire, ugye, szintén ki akarják terjeszteni a szankciókat, ez magával húzza az áramárakat, és sorolhatnám. Egy olyan területet vontak be a szankciók körébe, ahol Európa gyenge, Oroszország viszont erős. A következmények ismertek. Azt mondják egyébként egyesek, hogy ezek a szankciók működnek. Az ön szövetségesei közül rengetegen mondják ezt, hogy ezek a szankciók működnek. Márki-Zay Péter is ezt mondja egy vitán, Gyöngyösi Márton is ezt mondja, sorolhatnám. Ha cinikus lennék, azt is mondhatnám, hogy működnek, csak nem ott, ahol kellene, mert kikényszerítő eszköznek szánták őket, de valójában az európai gazdaságot csonkítják. A háborút nem mi okoztuk, tisztelt képviselő úr, de a következményeit mi viseljük, mint ahogy a szankciók következményeit is. Ha ez így megy tovább, akkor az európai gazdaság tönkre fog menni. Ezért nem csupán magyar érdek, hanem összeurópai érdek az, hogy Brüsszel felülvizsgálja ezt a politikát. Ha felülvizsgálja, akkor lehet majd előrelépést tenni azokon a területeken, amelyeket említett. Azt is mondhatnám, talán ebben egyetértünk, hogy nem azért erősödik a gazdaság 12 éve, és nem azért dolgoztak magyarok milliói éveken keresztül, hogy most felelőtlen döntések miatt beáldozzuk az elért eredményeinket. Azt azért sajnáljuk, hogy az ellenzékre, úgy nézem, ebben a küzdelemben nem számíthatunk. Hogyan is számíthatnánk, hogyha tudjuk, hogy az elmúlt hónapokban milliárdos nagyságrendben kaptak pénzügyi támogatásokat külföldről? Így fennáll a gyanú, hogy ilyenkor nem az ország érdekeit nézik, hanem azokét, akik fizetik a számláikat. Botrányosnak botrányos, de meglepőnek nem meglepő. Szóval, ha rezsimentőcsomagot szeretne elfogadtatni, akkor azt javaslom, hogy csatlakozzon a kormány szankciók elleni küzdelméhez. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Elnök Úr! Még mielőtt Rétvári úr válaszolna, mert nagyon jó párbeszédben vagyunk, ne személyeskedjen már a többi képviselővel! Tényleg, Völner úr, az ön volt képviselője, azt mondta az EMMI-ről, hogy egy trágyadomb, ahol semmit nem lehet elintézni.
Öné a szó, képviselő asszony. Parancsoljon!
Köszönöm, éppen már mondom, hogy egy trágyadombként határozzam meg önt, vagy ez alapján döntsem el [[Rétvári Bence: Még jó, hogy nem személyeskedik!]] , hogy milyen szakmai választ ad? Ne vicceljünk már egymással! Tényleg ne menjen le erre a szintre képviselő úr! De van fontosabb ügy ebben az országban, mint az EMMI trágyadombja és Völner Pál. A pedagógusok régóta követelik bérük radikális emelését, adminisztratív terheik csökkentését és önállóságuk helyreállítását. Jogos, indokolt elégedetlenségük a héten újabb tiltakozó akciókhoz vezet. A kormány nyár elején kiüresítette, lényegében ellehetetlenítette a pedagógusok sztrájkjogát, alaptörvény-ellenes és a nemzetközi joggal is szembenálló jogi szabályozást alkotott. Önök, a Fidesz-hatalom azzal érveltek, hogy a sztrájkok sértik a diákok és a szülők, lényegében az egész társadalom érdekét. Ez az állítás hazug, hamis és tarthatatlan, hiszen a jó és színvonalas oktatás, amiért egyébként ma sztrájkolnak, sohasem sértheti a tanulók érdekeit, a jó és színvonalas oktatás, amiért sztrájkolnak, alapvetően nemzeti ügy és a társadalom összérdeke. Az a kormány, amely a sztrájkkal okozott károkra hivatkozik, lényegében a sztrájkot mint alapvető munkavállalói jogot tagadja. A kormány azt is elismeri, hogy a pedagógusok béremelési igénye indokolt, csak éppen a radikális és szükséges emelés valahogy nem jön meg. Elfogadhatatlan az az érvelés, amit most is hallottam Rétvári úrtól, az a fideszes érvelés, hogy a pedagógusok béremelését uniós forrásból kell finanszírozni, mint ahogy az is, hogy az ellenzék akadályozza azok folyósítását. A pedagógusok és más közalkalmazottak fizetésének folyósítása minden országban a nemzeti kormányok feladata és kötelezettsége, de máshogy mondom, hátha így megértik: az oktatás nemzeti ügy, része annak a nemzeti szuverenitásnak, amelyet a Fidesz állandóan hangoztat. Hogy is van ez, államtitkár úr és tisztelt kormány? Brüsszeltől féltik az ország szuverenitását, miközben kuncsorognak Brüsszelben a tanárok béréért? Micsoda arcátlan képmutatás ez? Ha már itt tartunk, és még mielőtt a viszonválaszt meghallgatnám, az MSZP az EU-val történő megállapodásokon alapuló törvényjavaslatok szavazásakor tartózkodott, nem véletlenül, hogy jelezze, érdekeltek vagyunk a források megszerzésében, drukkolunk, hogy megjöjjenek a pénzek, de nem szavazhattunk igennel, hiszen a miniszterelnök legutóbb a Kossuth Rádióban azt mondta, hogy elutasítok az ellenzékkel mindennemű együttműködést, még ebben a kérdésben is. Na, most akkor innentől kezdve azt gondolom, hogy az önök felelőssége minden egyes eurócent lehívása, minden eurócent elvesztegetése az önök lelkén fog száradni. Amúgy meg van pénz az országban, csak nem oda megy egyébként, ahova kellene. Elfogadhatatlan az is, hogy a kormány kirúgta a pedagógusokat, akik részt vettek a polgári engedetlenségben, mert nem ismeri el jogilag elfogadható tiltakozásnak. A kormány, úgy látszik, mindent megtesz annak érdekében, hogy igazolja az Európai Parlament állásfoglalását, amely szerint Magyarország nem teljes értékű demokrácia. Én nem sietnék ezt ennyire igazolni, de az én véleményem egyébként az, hogy a tanárok ily módon történő megfélemlítésével, fenyegetésével és végül eltávolításával egy kiteljesedőben lévő autoriter államot látunk, ahol is minden egyes tanár kirúgásával sajnos önök lépkednek a nyílt diktatúra irányába. A tanárok nem fizetett forradalmárok, akik nem akarnak tanítani, nem ők csapták be a kormányt, hanem a kormány csapta be a tanárokat, a kormánytól kaptak egy ajánlatot az úgynevezett pedagóguséletpálya-modellel, és ezt a kormány megszegte, visszavonta, becsapta őket. A dicsőített pedagóguséletpálya-modell alapja az volt, hogy a vetítési alapot a mindenkori minimálbérhez kötik, majd ezt másfél év múlva a kormány visszavonta. Tehát nem a tanárok, hanem a Fidesz csapta arcul az egész tanártársadalmat. De ez nem csak a pénzről szól, egyetértek Pintér úrral. A tanárok is elmondják, a diákok is elmondják, a pénz szükséges, de nem elégséges feltétel. A jogok helyreállításához, a sztrájktörvény helyreállításához nem kell pénz, a megtanulhatatlan és megtaníthatatlan Nemzeti alaptantervhez nem kell pénz. A túlterheltség, az adminisztráció csökkentéséhez nem kell pénz, az autonómia visszaadásához szintén nem kell pénz. Világosan látni kell, hogy egy polgári demokráciában a polgári engedetlenségnek pontosan az a lényege, hogy az abban részt vevők szembehelyezkednek a jogi szabályozással, mint ahogy ezt tette Orbán Viktor 2007-ben a Kossuth téren. Akkor megtehette, mert demokrácia volt ebben az országban. Ma már Orbán Viktor nem tudna élni azzal a polgári engedetlenséggel, amit 2007-ben tett. Nem véletlenül tudja a miniszterelnök, mit kell beszüntetni. Harcoljanak tovább a tanárok, mert van kiért, van miért, egy jobb országért! Köszönöm. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azért azt kimondani ezen Ház falai között, hogy 2006-ban volt demokrácia Magyarországon, amikor gumilövedék volt, tisztelt képviselő asszony, meg kardlapozás volt, meg könnygáz, meg sün itt a Kossuth téren, és önnek ez a demokrácia, és akkor volt igazi demokrácia, amikor ezek a viszonyok voltak a Budapesten, és ezt képes itt, a Parlament falai között elmondani, hogy na, az a demokrácia mintapéldája, és még kifejezetten utal, és nemcsak az időszakra, hanem az időpontra, arra a kardlapozós őszre, a gumilövedékes őszre. [[9.00]] Azért menjen oda azokhoz az emberekhez, akiket megkardlapoztak ott meg kilőtték a szemüket, és mondja már nekik, hogy akkor volt demokrácia Magyarországon. Ez egy rendkívül erős mondat volt, tisztelt képviselő asszony. Úgy érzem, hogy önöknek már nagyon régóta az a taktikája, de szerencsére ez a taktika azért egy ideje nem jön be, hogy minél rosszabb az országnak, annál jobb a baloldalnak, ezt gondolják, és így is cselekszenek, így is szavaznak. Ön itt az előbb engem kioktatott, hogy elfogadhatatlan az az érvelés, hogy a magyar költségvetési források mellett uniós forrásból is szeretnénk a pedagógusbéreket emelni, 10-10-10 százalék hazai forrásból, tehát 30 százalék meglesz, de mindegyik magyar forint mellé szeretnénk fejlesztési brüsszeli forrásból is egy forintot hozzátenni. Azt mondta, hogy elfogadhatatlan ez az érvelés. Hadd idézzem Kunhalmi Ágnesnek Kunhalmi Ágnest, hogyha megengedi: „Le kellene tudni hívni az uniós forrásokat, s ez az egyik jelentős bevételi forrása lehetne Magyarországnak.” Nem tudom, melyik Kunhalmi Ágnessel szabad egyetérteni, és melyikkel nem. [[Kunhalmi Ágnes: Ezzel lehet!]] De ön az egyik pillanatban azt mondja, erről ne is gondolkozzunk, a másik pillanatban ezt követeli, hogy ezt kellene tenni, mert ez lenne a jelentős forrás. [[Kunhalmi Ágnes: Mi az ellentmondás?]] Aztán most azt mondja, hogy ne ebből akarjunk pedagógusbér-emelést fizetni. De ilyenkor, amikor a szavai között nem lehet eligazodni, hogy most mit akar és mit ellenez [[Kunhalmi Ágnes: Ebben nincs ellentmondás!]] , akkor mindig biztos pont a szavazata, és a szavazata, ahogy azt ön is próbálta itt kimagyarázni az előző percekben, nem a támogató szavazat volt, hanem a tartózkodás. Tehát ha itt mindenki tartózkodott volna ennél a törvényjavaslatnál, akkor egy lépéssel nem lennénk közelebb ahhoz, hogy uniós forrásból is még többletbéremelést tudjunk a pedagógusoknak a háromszor 10 százalékon felül biztosítani, tisztelt képviselő asszony. Úgyhogy beismerte, hogy tulajdonképpen önök is ezt akadályozták, csak megpróbálták megmagyarázni, hogy miért akadályozzák, de ennek csak egy indoka van, az az, hogy önök azt gondolják, hogy minél rosszabb az országnak, annál jobb a baloldalnak. Tisztelt Képviselő Asszony! Csak hogy mennyire tisztelik a pedagógusokat: önöknek az árnyékkormányuk oktatási miniszterének egy olyan embert sikerült választani, aki az árnyékkormány ülésein ott van, akit jogerősen elítéltek csoportosan, felfegyverkezve elkövetett garázdaság és magánlaksértés miatt. [[Kunhalmi Ágnes: Nincs árnyékkormányom, de majd csinálok!]] Tehát önök egy ilyen emberre bíznák a magyar oktatás ügyét az árnyékkormányban, a magyar baloldal, aki csoportosan, felfegyverkezve elkövetett… [[Kunhalmi Ágnes: Miről beszél?]] De nem csupán garázdaság, hanem csoportosan és felfegyverkezve elkövetett garázdaság miatt jogerősen elítélték, aki persze sértegette a határon túli magyarokat, hogy hitvány, gerinctelen és nemzetietlen dolog határon túli magyarokat támogatni [[Vajda Zoltán közbeszól.]] ; meg támadta a keleti vakcinákat és a hatósági árakat is. Ez az önök jövőképe, példaképe az oktatás területén. Fizetések: kétségtelen, ebben egyetértünk, a pedagógusok fizetése alacsonyabb, mint amit megérdemelnek, és a pedagógusok fizetését emelni is kell. Mi ezt emeltük is, idén is emeltük, és a jövőben is emelni fogjuk. Csak, tudja, az a különbség, hogy önök azt mutatták be, hogy hogyan lehet pedagógusfizetést csökkenteni, 8 százalékkal csökkentették önök a pedagógusok fizetését, mi pedig, amennyire a költségvetésből telt, igyekeztünk emelni. Egy pályakezdő, egyetemi végzettségű pedagógusnál 141 százalékkal magasabb most a pályakezdő fizetés, mint amikor önök kormányoztak 2010-ben, egy 20 éve dolgozó egyetemi végzettségű pedagógusnál pedagógus II. fokozatban 132 százalékkal magasabb, egy pályakezdő, főiskolai végzettségű gyakornoknál 156 százalékkal magasabb, egy 20 éve dolgozó, főiskolai végzettségű pedagógus II. besorolásnál pedig 142 százalékkal magasabb. Nyilván szeretnénk, ha ezek magasabbak lennének. Csakhogy önök nem azt mutatták be, tisztelt képviselő asszony, hogy hogyan lehet nagyobb mértékben emelni, hanem önök azt mutatták be egyedüliként a rendszerváltás utáni történelemben, hogy hogyan lehet pedagógusbért csökkenteni. Ne a pedagógusbér-csökkentők oktassanak ki minket abból, hogy hogyan kell és lehet pedagógusbéreket emelni, mert mi tudtuk, meg tudtuk tenni és meg tudtuk emelni. Én azt kérem öntől és a baloldali politikusoktól, hogy ne próbáljanak politikailag rátelepedni erre az eseménysorozatra. Az önök gyűléseire nem jön a tömeg, ezért önök mennek oda, ahol a tömeg van, de ez szerintem senkinek sem előnyös, önöknek sem, a pedagógusoknak sem. Mi velük tárgyalunk, folyamatosan tárgyalunk a Pedagógus Karral, a szakszervezetekkel egyaránt, mert bért szeretnének emelni. Önök itt a szavazatukkal tudnak segíteni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mi a szövetségesei vagyunk a pedagógusoknak, mert mi megmutattuk, hogy kell pedagógusbért emelni. Önök nem a szövetségeseik, csak politikai hasznot remélnek tőlük, mert önök azok után mennek oda velük tüntetni, hogy előtte csökkentették a pedagógusbéreket a saját szavazatukkal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból. Vitályos Eszter: Iskolákat zártak be!]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dávid Ferenc képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy múlt heti Facebook-bejegyzés szerint a Vodafone átláthatatlanul, összevissza vonja le az előfizetési díjat, reklamálni nem lehet, mert a telefont nem veszik föl, az e-mail visszapattan, az ügyfélszolgálaton nemcsak hogy semmit nem hajlandók elintézni, de még csak utána sem néznek a panasznak, ráadásul az ügyfelekkel megalázó módon bánnak. Ezt egyébként személyes tapasztalatommal is meg tudom erősíteni. A bejegyzés arra a végkövetkeztetésre jut, hogy teljesen fölösleges 715 milliárd forintot elkölteni a cég államosítására, hiszen az már most is állami tulajdonban álló vállalatok módjára működik. Az iróniát félretéve, nézzünk szembe a tényekkel! A 13. havi nyugdíj kifizetése 350 milliárd forintot emésztett fel, a tranzakcióra szánt összegnek nem egészen a felét. A pedagógusok bérének rendezése pedig a kormány szerint mintegy 400 milliárd forintot igényelne. Ezt a 715 milliárd forintnyi közpénzt tehát értelmes dolgokra is fordíthatná egy felelős kormány; persze nem önök, hiszen jövőre nem lesz választás, így nyilván fölöslegesnek tartanák újabb mézet kenni a nyugdíjasok madzagjára. Azt például a kötcsei piknik alkalmával a Fidesz egyik szócsöve, Bencsik András nyíltan bemondta a 24 kamerájába, hogy a Vodafone fontosabb, mint a pedagógusok bére. Tisztelt Ház! Elképesztő felelőtlenség ez a több száz milliárdos tranzakció, aminek csak a kamatából duplájára lehetne emelni az álláskeresési járadék folyósításának egész Európában legrövidebb, 90 napos időtartamát, de az összegből el lehetne engedni 240 milliárd forint értékű diákhitel-állományt, és negyedmilliós egyszeri támogatást lehetne adni kétmillió rászoruló családnak a megugrott energiaköltségek fedezésére. A sort persze még hosszan folytathatnám, de fölösleges lenne, hiszen a kormány részéről szemlátomást nem az ötlet, hanem a szándék hiányzik a pénz közhasznot eredményező elköltésére. Nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy önök a megélhetési válság kellős közepén felelőtlenül szórják a százmilliárdokat, amelyeket észszerűen is fel lehetne használni. Nem titkolt célunk, hogy ezt a pénzszórást minden rendelkezésre álló jogi eszközzel megakadályozzuk, noha tisztában vagyunk azzal, hogy ezek az eszközök meglehetősen szűkre szabottak. Fölhívjuk a hazai és külföldi közvélemény figyelmét ennek az ügyletnek a visszásságaira, továbbá rámutatunk a lehetséges versenykorlátozó hatására, illetve a tiltott állami támogatás kézenfekvő gyanújára az illetékes magyar és uniós hatóságok előtt, noha az előbbiek közvetlen kormányfüggősége miatt érdemi közbelépésekre nem igazán számíthatunk. Az ügylet eredményeképpen az állam a hazai távközlésért folyó versenyben kettős minőségben fog részt venni: mint a verseny egyik szereplője, illetve mint annak szabálymeghatározója. Olyan ez, mintha egy focimeccs játékvezetője az egyik csapat játékosa lenne. Bár mint az elején jeleztem, az ügy igazán nem tekinthető humorosnak, még egy abszurd vonatkozásra azért szeretném felhívni a figyelmüket. Gulyás miniszter úr kijelentette, biztos abban, hogy a Vodafone-ba történő befektetés profitot fog eredményezni, ami forrása lehet a pedagógusbér emelésének. Nos, a cég nettó adóssága 263 milliárd forint, 2020-ban 1,3 milliárdos, 2021-ben pedig 7,4 milliárdos veszteséget realizáltak. Kevés olyan esettel találkoztam a pályám során, amikor egy államhoz amúgy is sok szálon kötődő cég az állami befolyás jelentős növekedése révén lábalt volna ki a korábbi veszteséges működésből és kezdett volna jelentős nyereséget termelni. Ha tehát jól értem Gulyás Gergelyt, akkor a kormány a pedagógusbérek rendezésének forrását a Vodafone veszteségében találta meg. Persze Dancsó József korábbi fideszes képviselőtől megtanulhattuk, hogy a negatív növekedés is növekedés. Ennek mintájára talán önök is úgy gondolják, hogy a negatív eredmény is nyereség, ám ez esetben a pedagógusok ebből finanszírozott béremelése is negatív lesz, amit közönségesen bércsökkentésnek hívnak. Hát, hogy Orbán Viktort idézzem: kinek mit intézett a kormánya. Köszönöm a türelmüket. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó. [[9.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Egy kormánynak egyszerre több célt kell követnie és figyelembe vennie: egyszerre kell emelnünk a béreket, megvédeni a nyugdíjakat, a lehető legalacsonyabb szinten tartani az adókat, megtartani a munkahelyeket és gyarapítani az állami vagyont. Ha jól értem, önök feljelentenék az országot amiatt [[Rétvári Bence: Így van! Ezért is!]] mert született egy döntés, amely a magyar állami tulajdon nagyságát bővíti egyébként egy olyan szektorban, ahol eddig csak külföldi cégek rúgtak labdába ha jól értem, amit mond. Egy dolog eszembe jutott: ugyanilyen feljelentés született akkor, amikor a kormány arról döntött, hogy a külföldi tulajdonban lévő gáztárolókat visszavásárolja; ugyanilyen feljelentés született. [[Soltész Miklós: Így van!]] Ha ezt a politikát folytatnánk, akkor nem lennének magyar tulajdonban gáztárolók Magyarországon, akkor most nem mondhatnánk el, hogy az uniós élmezőnyben vagyunk a gáztárolók feltöltöttségét tekintve. Ha magukon múlt volna, ha magukon múlna most, akkor a magyar iparnak még a maradéka sem maradt volna hazai tulajdonban. Ez az önök politikája. [[Többen a kormánypártok soraiból: Így van!]] Azzal egyébként, hogy meghirdették az árnyékkormányukat, segítik a tisztánlátást, mert mindenki világosan láthatja az ilyen típusú különbségeket a kormány politikája, illetve az önök politikája között. Ha jól értjük, akkor ön lenne az árnyék gazdasági miniszter. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] Nem tudom, vane olyan, hogy árnyékinterpelláció, tudomásom szerint sajnos nincs, de lenne egypár kérdésem. Tehát tisztelt Árnyékminiszter Úr! Tudjuk azt, hogy ön nem támogatta a minimálbér-emelést, azt mondta, hogy ez nem vállalható. De miért nem? Azon a szinten kellene lennünk, mint akkor, amikor megkezdtük a kormányzást, 74 ezer forinton? Tudjuk azt is, hogy elkótyavetyélt intézkedésnek nevezte az idei kormánydöntéseket, például az szja-visszatérítést, a rendvédelmisek fegyverpénzét. A rendvédelmi dolgozóknak megmondták már, hogy nem akarják elismerni a munkájukat ilyen pluszjuttatással? Azt is tudjuk, hogy ostoba és kártékony dolognak tartja ön, hogy a kormány nem támogatja a globális minimumadót, aminek egyértelmű következménye egy adóemelés lenne, és az, hogy Magyarország elveszítené az adózás terén fennálló versenyképességi előnyét. Ezt akarják? Említette az energiaárakat, de könyörgöm, árnyékminiszter úr, ön szerint félmilliós jövedelem esetében felesleges kedvezményes áron adni az energiát, azaz ön az átlagjövedelemmel rendelkező családoknak már nem biztosítana kedvezményes tarifát; és ezt nem sok-sok évvel ezelőtt mondta, hanem pár hónappal ezelőtt. Ez azt jelenti, hogy az átlagfizetéssel rendelkező magyar családok havi átlag 181 ezer forintos támogatását ön megvonná. Nem járnának jobban az autót használó családok sem. Ön lépcsőzetesen ki akarja vezetni a benzinárstopot, és ha az időbeli ütemezést nézzük, ön már a nyár végéig megtette volna. Azzal érvelt másutt az árstopokkal kapcsolatban, hogy a terheken osztozni kell, és bízni kell abban, hogy minél hamarabb megszűnnek az árstopjellegű intézkedések. Na, itt van a gazdaságpolitikai kutyus elásva, mert ön és a szövetségesei a magyar családok vállára is raknák a terheket. Mi meg úgy vagyunk vele, hogy a családok támogatása, a vállalkozások támogatása és a munkahelyek védelme egy ilyen rendkívüli időszakban is fontos, egy ilyen rendkívüli időszakban igazán fontos. Az árnyékkormány tehát új a baloldalon, de a politika a régi: megszorítások, adóemelések, elszabadított energiaárak. 2010 előtt láthattuk, hogy ez nem a gazdasági kilábalás receptje, hanem a gazdasági pangásé. Nem tűnik vonzó lehetőségnek, úgyhogy arra kérem tisztelettel önöket, hogy ezt a politikát hagyják az árnyékban, és ne hozzák ki a fényre. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Földi László képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „Elhibázott brüsszeli szankciók” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miközben egész Európában nagyon súlyos gazdasági problémák vannak, a teljesen elhibázott brüsszeli szankciós politika miatt a szlovák miniszterelnök már az államcsődtől tart, Csehországban pedig tízezrek tüntettek a szankciók ellen, addig a brüsszeli elit foggal-körömmel ragaszkodik az elhibázott szankciós politikához. Ursula von der Leyen újabb szankciós csomagot jelentett be, amelyről pontosan lehet tudni, hogy Oroszországnak egyáltalán nem fog fájni, hiszen mindössze 7 milliárd euró kárt okozna. A tagállamok hosszan tartó vitát követően már júniusban döntöttek a nem vezetékes orosz kőolajimport év végéig történő beszüntetéséről, augusztus közepe óta pedig már szenet sem vásárolnak Oroszországtól. A szankciós intézkedés megtiltja továbbá az európai biztosítóknak, hogy egy bizonyos ár fölött biztosítást kössenek orosz kőolajat szállító, de harmadik országbeli tengerhajókra. A szóban forgó biztosítási piac 90 százaléka Nagy-Britanniában, a fennmaradó 10 százaléka pedig a kontinensen működik. Charles Michel, az Európai Tanács elnöke az olajembargó elrendelését követően azt nyilatkozta, hogy az EU ezzel a lehető legnagyobb nyomást gyakorolja Oroszországra, az Ukrajna elleni háborújának befejezése érdekében. Ha most feltesszük a kérdést, hogy milyen célt ért el Brüsszel a kőolajimportra elrendelt szankcióval, a válasz nagyon egyszerű: semmit. A Nyugatról kitiltott orosz olaj ugyanis Ázsiában talált magának másik piacot, és Oroszország rekordbevételt könyvelhetett el a kőolajeladásaiból. Az olajársapka bevezetésével tulajdonképpen Brüsszel csak tovább fokozná az energiakáoszt. Az olajársapka nem más, mint rejtett energiaszankció, egy bizonyos árszint felett tilos lenne ugyanis orosz kőolajjal kereskedni. Ha az oroszok nem adják a vevők által diktált, a világpiaci árnál valamivel olcsóbban az olajukat, akkor nem veszik meg tőlük, amire Oroszország válaszlépésként pedig lehet, hogy egyetlen csepp kőolajat sem fog szállítani Európába. Tisztelt Ház! A brüsszeli szankciók Európának jobban fájnak, mint akinek szánták, Oroszországnak, Brüsszel viszont ennek ellenére folyamatosan újabb és újabb szankciók kidolgozásán töri a fejét. A háború kitörése óta eltelt hét hónap viszont egyértelmű bizonyítéka annak, hogy a szankciók nemhogy nem kényszerítik Oroszországot térdre, de energiaválságot, élelmiszerválságot okoznak, és ezáltal a háborús infláció már az egekbe szökött. Magyarország nem szavazta meg a szankciókat, Magyarország mentesítést kapott, azonban a szankciók lokális konfliktusából globális gazdasági háborúvá változtatták Ukrajna és Oroszország háborúját. Amennyiben a szankciók megszűnnének, az infláció is a felére csökkenne. Brüsszel és a magyarországi baloldal teljesen érthetetlen módon saját polgárai ellen dolgozik, és nem képes felfogni, hogy az elhibázott szankciós politika nem megoldás, hanem olaj a tűzre. A brüsszeli elit érzelempolitikát folytat, ami teljesen szembemegy a józan ésszel: megtagadják Európa történelmi múltját, gyökereit, pedig csakis ezek segítségével lehet a történelmi konfliktusokat kezelni. A háborús infláció egyetlen ellenszere a béke. Brüsszel hallgasson a józan észre, változtassa meg a szankciókat, és vessen véget az energiaválságnak! Az azonnali tűzszünet és a gyors béketárgyalások Magyarország és egész Európa érdeke. Köszönöm szíves figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Sok mindent, sok érdekességet hallottunk már a baloldaltól a Parlament falai között, de az elmúlt napok, illetve az elmúlt időszak gondolhatok a mai napra vagy akár a tegnapi napra is mégiscsak kiemelkedő, hiszen azt hallhattuk folyamatosan a magyar baloldal felszólalóitól, hogy nem a szankciók felelősek az áremelkedésért, nem a szankciók felelősek az elszabaduló gázárért, nem a szankciók felelősek az inflációért, igazából nincsenek is szankciók, ilyen-olyan területen nem is jelentősek. Ezt hallhattuk folyamatosan felszólalóról felszólalóra, és mivel nem a szankciók a felelősek az elszabaduló energiaárakért, nyilvánvalóan a magyar kormány a felelős, ki más lenne. [[9.20]] Tehát akkor a magyar kormány a felelős azért, hogy egész Európában az egekben vannak az energiaárak, a magyar kormány a felelős a baloldal szerint az energiahiányért, és a magyar kormány a felelős azért, hogy Európa összes kormánya azzal küzd, hogyan oldja meg ezt a jelenlegi helyzetet és milyen megoldásokat tud találni. Nyilvánvalóan ez nem igaz, ehhez nem kell túlzottan nagy tudásúnak lenni. Akkor jogos a kérdés, amit talán ön is boncolgatott: a magyar baloldal miért mondja ezt? Ha komolyan gondolják, és ezt igaznak gondolják, hogy nem a szankciók a felelősek, akkor az nagy baj. Kettő: ők is tudják, hogy ez nem igaz, de mégis ezt mondják, az is nagy baj. Három: ők is tudják, hogy ez nem igaz, mégis ezt mondják, mert ezért fizetik őket ugye, dollárbaloldal, ezt is megismerhettük most már , ez is nagy baj. Tehát nyilvánvalóan a szankciók a felelősek az elszabaduló energiaárakért, ezt mindenki tudja, hiszen olajszankcióról döntöttek Brüsszelben egy. Kettő: rögtön ezt követően zárójel: az olaj alól a magyar kormány kivételt tudott kiharcolni, ezért a legolcsóbb a benzin Európában, de olajszankcióról már döntöttek napirendre vették a gázzal kapcsolatos szankciókat, ennek a lebegtetése folyamatosan zajlik, ez folyamatosan asztalon van. A piac márpedig olyan, ha már itt különböző izgalmas közgazdasági okfejtéseket hallhattunk, hogy beárazta a gázszankciókat, és rögtön abban a pillanatban el is szálltak az árak. Ha a szankciókat, a már meglévő energetikai szankciókat eltörölnék, és a jövőbeni energetikai szankciókat nem lebegtetnék, azt mondanák, hogy ilyenek márpedig nem lesznek, akkor azonnal feleződne az energia ára és feleződne az infláció is. A másik, amiről beszélni szeretnék, tisztelt képviselő úr, tisztelt Ház, az az, hogy itt erkölcsi kötelességről esett szó a bekiabálások során a magyar baloldal részéről az előző percekben, mi az erkölcsi kötelesség. Szeretném világossá tenni, hogy egyrészt, úgy látszik, vitánk van e tekintetben is, másrészt a magyar kormánynak nem erkölcsi kötelessége olyan intézkedéseket, olyan szankciókat támogatni, amelyek egyébként rosszak, rendkívül károsak a magyar emberekre és a magyar gazdaságra nézve, és egyébként romba döntenék a magyar gazdaságot, és már most is súlyosan káros hatásai vannak. A magyar kormánynak nem erkölcsi kötelessége ilyeneket támogatni, ezzel szemben a magyar kormánynak erkölcsi kötelessége megvédeni ezekkel szemben a magyar embereket. Van olyan kormány és van olyan külügyminiszter Európában, nagy nyugati, jómódú ország külügyminisztere, aki azt mondta, hogy nem érdekli, hogy a döntéseiről mit gondolnak a szavazói. Úgy látszik, a magyar baloldal is ezen az úton jár, hogy nem érdekli, a döntéseiről és a nyilatkozatairól mit gondolnak a magyar emberek. De a magyar kormány nem ezen az úton jár, a magyar kormányt érdekli, hogy mit gondolnak a magyar emberek, és a magyar érdekek szerint jár el. Ezért kérdezzük meg nemzeti konzultáció során, hogy a szankciókról a magyar emberek mit gondolnak. Pláne nem erkölcsi kötelességünk olyan szankciókat támogatni, amelyek egyébként, ahogyan ön is helyesen mondta, nem érték el a kívánt célokat. Ugye, Brüsszel nem azt ígérte, hogy nekünk fog jobban fájni, ahogyan ön is mondta. Az oroszoknak pedig nem fáj, a Gazprom az első félévben rekordnyereségen van, 41,5 milliárd dollár a Gazprom első féléves nyeresége, ez kétszerese a tavalyinak és rekordadat; ezzel szemben Európa energiahiányban és energiaválságban szenved. Ha ehhez hozzávesszük azt is, hogy a háború végét nem hozták el a szankciók, akkor nyilvánvaló, hogy a szankciós intézkedések a kívánt célt nem hozták el, sőt ezzel ellentétes hatásuk volt. Magyarországon van gáz és lesz gáz, és lesz energiaellátás és energiabiztonság a jövőben is. Mi sem garantálja ezt jobban, mint hogy a Török Áramlat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az egyetlen olyan gázvezeték, amely most is 100 százalékos kapacitáson működik, és biztonságosan működik, érkezik is a gáz Magyarországra. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ovádi Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Rendkívüli időket élünk: miután nehezen megbirkóztunk a koronavírus-járvánnyal, és kilábaltunk az általa okozott gazdasági válságból, háború tört ki közvetlen szomszédunkban. Fontos leszögezni, hogy ez nem a mi háborúnk, de a konfliktus következményei és az elhibázott szankciós politika a mi életünkre is súlyos hatással van. Közép- és Kelet-Európa országai különösen nehéz helyzetben vannak, hiszen bennünket közvetlen közelről érintenek Oroszország és Ukrajna háborújának hullámai. Ugyan a mindennapi híradások szinte kizárólag az energiaárak emelkedéséről, gazdasági nehézségekről és borúlátó geopolitikai helyzetelemzésekről szólnak, nem szabad megfeledkeznünk azokról a dolgokról, amelyekért nap mint nap dolgozunk, amelyekre büszkék lehetünk, és amelyek meghatároznak bennünket, pontosan ilyen időkben van a legnagyobb szükség a kultúra fenntartó erejére. Tisztelt Képviselőtársaim! 2018-ban mertünk Veszprémben nagyot álmodni, és az álom hamarosan valósággá válik, hiszen 110 nap múlva, 2023-ban Veszprém és a Balaton régió lesz Európa kulturális fővárosa, ami kiváló lehetőséget ad a magyar kultúra népszerűsítésére és a nemzeti közösségek összekovácsolására. Ugyan a nyilvánosság még csak most kezdi felfedezni a 2023-as kulturális évad elemeit, az elmúlt években alapos munka folyt a programsorozat előkészítése kapcsán. Magyarország Kormánya a feladat és a lehetőség komolyságához mérten kiemelt támogatásban részesíti a programokat. A 2020-ban aláírt támogatási szerződés több tíz milliárd forintot ítélt meg a felkészülésre és a programok lebonyolítására, amit ezúttal is minden veszprémi nevében köszönök. Bízom benne, hogy minél többen látogatnak majd el hozzánk és győződnek meg arról, hogy jó helyre került a támogatás, és a megvalósuló programok bárhol Európában megállnák a helyüket. A kulturális évad tervezésekor abban biztosak voltunk, hogy a már meglévő és sikeres rendezvényeket, így a VeszprémFestet, az Utcazene Fesztivált, Auer Fesztivált vagy a város színházainak kiváló előadásait kiemelten szeretnénk kezelni. Természetesen az új fesztiválok gondolata is megfogalmazódott, így tehát új kreatív tereket, rengeteg programot hívtunk életre Veszprémben és az egész Bakony-Balaton régióban. Nagy hangsúlyt fektetünk a közösségépítésre, hiszen csakis úgy tudjuk magunkat sikeresen megmutatni Európának, ha tisztában vagyunk közös értékeinkkel. Az infrastrukturális beruházások tervezésekor is igyekeztünk kiemelt figyelmet fordítani rá, hogy új találkozási pontokat és közösségi tereket hozzunk létre, illetve régi, jobb sorsra érdemes épületeket újítsunk fel, és illesszük be a környék kulturális vérkeringésébe. Komoly adósságokat sikerült törlesztenünk a veszprémi emberek felé, hiszen megújul, és új funkciót kap az egykori gyermekkórház épülete, sikerült megszereznünk a régi Balaton Bútorgyár épületét, és több romos polgári ház is kulturális funkciókat fog ellátni a felújítás során. Tisztelt Ház! Ezek mind komoly eredmények, de a Veszprém Európa kulturális fővárosa évad egyediségét mégis a régióban való gondolkodás adja, olyan pályázati rendszert hoztunk létre, amely segítségével a Bakony-Balaton régió önkormányzatai és civil szervezetei kivehetik a részüket 2023-ból, és még inkább sajátjukénak érezhetik azt. Kiállítóterek, koncerthelyszínek és közösségi házak fejlesztésében nyújtunk támogatást, illetve fesztiválok, koncertek, művésztáborok is megvalósulnak az EKF segítségével. Mindez nemcsak kulturális szempontból fontos, de a térség komplex fejlesztése érdekében is komoly lépés, a kulturális évad hatására olyan kreatív gazdasági szereplők kapcsolódhatnak be a térség életébe, akik hosszú távú perspektívát nyújthatnak a régió számára. Nem szabad elfeledkeznünk, hogy az elmúlt évek sikeres építkezésének köszönhetően számunkra már nem a felzárkózás jelent feladatot, ehelyett a nyugati szomszédaink hasonló régióival kell versenyeznünk a gazdasági növekedés fenntartása és az éleszínvonal folyamatos fejlesztése érdekében. Komoly feladat, de ilyen felhatalmazással semmi sem lehetetlen. Tisztelt Képviselőtársaim! Veszprém és környéke arra tesz kísérletet 2023-ban, hogy megmutassa a magyar kultúra európaiságát, és magyarra fordítsa az európai kultúrát. Arra teszünk kísérletet, hogy a 2023-as év ne egy cél legyen, hanem a térség kulturális jövőjének kiindulópontja. Mindenkit arra biztatok, hogy látogasson el Veszprémbe, találja meg a számára kedves programokat, és legyen részese annak a kulturális utazásnak, amely még csak most kezdődik el. Nagyon szépen köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Navracsics Tibor miniszter úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Miniszter úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban így van, ahogyan Ovádi képviselőtársam mondta: alig több mint száz nap múlva, január 21-én elkezdődik a Veszprém Európa kulturális fővárosa kulturális évad. Ez a dátum számunkra különösen fontos, hiszen nemcsak a magyar kultúra napjának előestéjéről van szó, hanem egyúttal a Himnusz 200. születésnapjának előestéjéről is, amely tökéletesen példázza azt, ami számunkra a magyar kultúra: magyar és európai, európai és magyar, kijelöli a magyarság helyét Európában, és kijelöli Európa helyét a magyarság szívében. [[9.30]] Éppen ezért nem is lehet szebb kezdetet találni a kulturális évadra, mint január 21-én este, amikor reméljük, hogy nem lesz annyira rossz idő, hogy ne tudnánk ünnepelni szabadtéren is, hiszen egy olyan programsorozat veszi kezdetét, amely közel 200 ezer ember számára nyújt majd mindennapi élményt Keszthelytől Várpalotáig, Marcalitól Bakonybélig, hiszen Veszprém, amikor a pályázatát benyújtotta, arra is ügyelt, hogy ne egyedüli városként, hanem az őt körülölelő térségként pályázzon és bevonja ezeket a településeket, több mint száz települést a programsorozatba. Ennek köszönhetően abban bízunk, hogy 2023 nemcsak a város szorosabb értelemben vett rendezvénysorozata és ünnepségsorozata lesz, hanem egyben a Bakony-Balaton térségé is. Veszprém ugyanis komolyan gondolja azt, hogy a küldetés felelősséggel is jár. Hogyha valaki kiérdemli azt a címet, hogy Európa kulturális fővárosa legyen, akkor a többi település számára is tegye lehetővé azt, hogy részesülve ebben az élményben, megmutathassa magát Magyarországnak, a magyar turistáknak, de megmutassa Európának is. Hiszen számosan, akik ott élünk ebben a térségben, pontosan tudjuk, hogy a Bakony-Balaton térség szépségében, az ott élő emberek műveltségében, a táj szofisztikáltságában, a gasztronómiai élményekben bőven fel tudja venni a versenyt néhány, sokkal ismertebb nyugat-európai régióval. Most rajtunk a sor, hogy megmutassuk, hogy ez a térség méltó versenytársa számos turisztikai desztinációnak Nyugat-Európában. Ugyanakkor arra is figyelni kívánunk, hogy mindez ne csak kitárulkozás legyen Európa felé, hanem egy kicsit a saját közösségeink megerősítésére is fordíthassunk figyelmet. Ennek következtében a programsorozat számos eleme éppen a kis közösségeket fogja támogatni; azokat a helyi rendezvényeket, amelyekre adott esetben több évszázada már sokszor a külvilág fel sem figyel, de ott vannak, és meghatározzák a hétköznapokat, az ünnepnapokat és az ott élő emberek odatartozását, kötődését az adott településhez vagy éppen az adott tájegységhez. Ebből adódóan azzal számolunk, hogy 2023-ban a nagyrendezvények mellett mindennap történjen valami olyan apróság a térség valamely településén, amely egyrészt az ott élőket újra és újra meggyőzi arról, hogy jó ott élni, másrészt pedig az odalátogatók számára is elegendő bizonyítékot szolgáltat arra, hogy valóban Európa, Magyarország, a Dunántúl egyik legszebb, legvonzóbb térségébe jöttek látogatni, és az ottani közösségek pedig a legnyitottabb, legszimpatikusabb közösségek. Az „Európa kulturális fővárosa” programsorozatnak ugyanakkor nemcsak az a célja, hogy a kultúra mint a szabadidő egyik igényes eltöltésének formája jelenjen meg számunkra. A veszprémiek hisznek abban, hogy a kultúra egyben munkahelyteremtő, a gazdasági növekedést beindító tényező is lehet. A kreatíviparra, a gasztronómiára, az ott élők kézművesipari hagyományaira támaszkodva, a táj szépségét kiaknázva, az ottani közösségek erősségét felhasználva olyan gazdasági modellt kíván felépíteni ez a térség, amely Magyarország és Európa számára sem ismeretlen, hiszen tudunk Észak-Olaszországból, Dél-Franciaországból, akár Németországból is említeni olyan térségeket, amelyek éppen a kreatíviparra, éppen a kultúrára építik a saját gazdasági modelljüket. Veszprém és a Bakony-Balaton térség most erre tesz kísérletet. És azt, hogy ezt meg tudjuk próbálni, hogy ehhez az országos politika párthovatartozásra való tekintet nélkül támogatást tud nyújtani, azt hiszem, ez a legnagyobb elismerés a város polgármesterének és a térség országgyűlési képviselőjének. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Megköszönöm együttműködésüket. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló T/706. számú elfogadott törvényhez benyújtott normakontroll-javaslat, a normakontroll-kezdeményezést előkészítő jelentés, valamint a normakontroll-kezdeményezést előkészítő módosító javaslat vitája. A normakontroll-javaslat T/706/11. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási Bizottság a normakontroll-kezdeményezést előkészítő jelentését T/706/15. számon, valamint a normakontroll-kezdeményezést előkészítő módosító javaslatát T/706/14. számon nyújtotta be. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vita során először a normakontroll-javaslat előterjesztője kap szót tízperces időtartamban. Ezt követően a Törvényalkotási Bizottság által kijelölt előadó szólal fel. Ezt követik a képviselői felszólalások. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a normakontroll-javaslat előterjesztőjének, tízperces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Kérem, engedjék meg, hogy a kormány nevében a normakontroll-javaslat előterjesztéséből idézzek. „A kormány arra kéri az Országgyűlést, hogy az Országgyűlés kérje fel az Alkotmánybíróságot, vizsgálja meg a törvény 1. §-ának Alaptörvénnyel való összhangját a tekintetben, hogy az ügyészségen kívül más személynek lehete joga arra nézve, hogy vádat emeljen valakivel szemben a bíróság előtt, azaz a törvény által bevezetendő új jogintézmény összhangban áll az Alaptörvény 29. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott ügyészségi vádmonopólium elvével.” Tisztelt Ház! A törvény célja egy teljesen új, a büntetőeljárási szabályozásban eddig ismeretlen eljárási korrekció bevezetése a közhatalom gyakorlásával vagy közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmények esetén. Az új eljárásrend első része egyfajta vádkikényszerítési eljárást takar, amelynek célja, hogy első körben a büntetőeljárás lefolytatását elutasító nyomozó hatósági vagy ügyészségi döntés bírósági korrekciója legyen elérhető eljárási eszközökkel, aminek nyomán a nyomozás a megfelelő irányban tud tovább folytatódni. A szabályozás másik része azonban ezen túlmenően megfelelő garanciális keretek között azt is biztosítja, hogy végső soron, amennyiben az állami bűnüldöző szervek arra nem hajlandóak vagy azt nem látják megalapozottnak, biztosítsa az így fellépő személynek a lehetőséget, hogy a közösséget érintő, kiemelt bűncselekményekre vonatkozó vádindítványával bírósághoz forduljon, és ezzel elérje, hogy a szerinte megvalósult bűncselekmény miatt a bíróság a büntetőjogi felelősség kérdésében jogerősen állást foglaljon. Az Alaptörvény 29. cikkének (1) bekezdése rögzíti, hogy a legfőbb ügyész és az ügyészség független, az igazságszolgáltatás közreműködőjeként mint közvádló az állam büntetőigényének kizárólagos érvényesítője. Ebből kifolyólag a magyar alkotmányos berendezkedés alapján a független ügyészség jár el a különböző gazdasági, így a közpénzek felhasználásával, illetve kezelésével kapcsolatos bűncselekmények felderítésében, továbbá a bíróság előtt a vád képviseletében. Az ügyészség vádmonopóliumának elve az alkotmánybírósági gyakorlatban is megerősítést nyert, amikor a testület kifejtette, hogy az ügyészség feladata a közvádról történő rendelkezés, a vádmonopólium gyakorlása, azaz a testület rögzítette, hogy az Alaptörvény az állami büntetőigény érvényesítőjeként kizárólagosan az ügyészséget jelöli meg. A kormány álláspontja szerint a törvény új eljárásjogi korrekciós jogintézménye azon rendelkezései, amelyek a törvény tárgyi hatálya alá tartozó büntetőeljárásokban az ügyész döntésével szemben megengedik a bírósági jogorvoslatot, nem ellentétesek a vádmonopólium alkotmányos elvével. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint van alkotmányos lehetőség a vádkorrektívumok bevezetésére, amelynek során a jogalkotó tág mérlegelési lehetőséggel rendelkezik arra való tekintettel, hogy mely esetekre biztosít ilyen eljárási lehetőséget. [[9.40]] A kormány egyetért az Alkotmánybíróság álláspontjával, amely egyértelműen az, hogy abban az esetben, ha az ügyészség úgy foglal állást, hogy álláspontja szerint nincs helye büntetőeljárás lefolytatásának, akkor ezzel tulajdonképpen lemond az állami büntetőigény érvényesítéséről, és ha ilyen esetben a jogalkotó mégis biztosítja valakinek más közhatalmat gyakorló szervet ide nem értve a bíróság előtti fellépés lehetőségét, akkor nem sérül a vádmonopólium alkotmányos előírása. A törvény ennek megfelelően kizárólag abban az esetben biztosítja a fellépni kívánó személy számára a vádindítvány benyújtását, ha az ügyészség eljárást megszüntető határozatot hozott, amelyről ráadásul korábban egy nyomozási bíró már megállapította, hogy az nem volt megalapozott. A törvény szerinti esetben is arról van szó, hogy az ügyészség lemond az állami büntetőigény érvényesítéséről, és a jogalkotó erre az esetre szigorúan nem közhatalmat gyakorló szervezeteknek, személyeknek kíván jogot adni arra, hogy mégis bíróságnál kezdeményezhessék a szerintük fennálló büntetőjogi felelősség megállapítását. Álláspontunk szerint az ügyészség büntetőeljárási döntéseivel szemben a jogállamisági követelményt figyelembe véve csak az olyan jogorvoslati mechanizmus engedhető meg, amely fenntartja és a továbbiakban is garantálja az ügyészségi szervezetrendszer széles körű függetlenségét. A kormány szeretné hangsúlyozni, hogy az Országgyűlés a kormány által előterjesztett törvényt abban a szellemben alkotta meg, hogy a törvény által bevezetendő új jogintézmény az Alaptörvényben megfogalmazott ügyészi vádmonopólium elvét tehát nem csorbítja, annak tartalmát nem korlátozza, hanem csupán a pótmagánvádhoz hasonló új korrekciós mechanizmust hoz létre, és ennek az alapelveit fekteti le. Tisztelt Ház! Tehát az előterjesztő azt kéri az Országgyűléstől, hogy az Országgyűlés kérje a tisztelt Alkotmánybíróságtól az előzetes normakontrollt, és ennek eredményét pedig közölje az Országgyűléssel. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a bizottság előadójának, 10 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. október 3-án megtárgyalta az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló T/706. számú törvény normakontroll-javaslatát. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvény az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, úgynevezett feltételességi eljárásban vállalt korrekciók egyik, a Bizottsággal részleteiben egyeztetett eleme. A törvény egy teljesen új, a büntetőeljárási szabályozásban eddig ismeretlen eljárási mechanizmust vezet be, ami nem rendelkezik előzménnyel a hazai szabályozás történetében. Ahogy államtitkár úr részéről is elhangzott, az új eljárásrend első része egyfajta vádkikényszerítési eljárás, amelynek lényege egyfajta vádkorrekció, amelyet lényegében bárki kezdeményezhet a bűnösség kérdésében való bírói döntéshozatal elérése érdekében. Az új különeljárás lényege tehát, hogy végső esetben az ügyészségtől függetlenül bírói utat lehessen igénybe venni, és ezen keresztül kikényszeríteni a nyomozás eredményes lefolytatását, illetve legvégül azt, hogy a kezdeményező szerint megvalósult bűncselekmény miatt a bíróság a büntetőjogi felelősség kérdésében jogerősen foglaljon állást. Ilyen értelemben ez az új rendszer sokban hasonlít a pótmagánvádas eljáráshoz, amely a sértettnek biztosítja ugyanezt a lehetőséget. Az Alaptörvény 6. cikk (2) bekezdése alapján az Országgyűlés az elfogadott törvényt az Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára megküldheti az Alkotmánybíróságnak. Az Országgyűlés az indítványról a zárószavazást követően határoz. Az indítvány elfogadása esetén az Országgyűlés elnöke az elfogadott törvényt az Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára haladéktalanul megküldi az Alkotmánybíróságnak. A normakontroll támogatása esetén az Országgyűlés kérné tehát a tisztelt Alkotmánybíróságot, hogy vizsgálja meg a törvény 1. §-ának Alaptörvénnyel való összhangját a tekintetben, hogy az ügyészségen kívül más személynek lehete joga arra nézve, hogy vádat emeljen valakivel szemben a bíróság előtt, azaz a törvény által bevezetendő új jogintézmény összhangban álle az Alaptörvény 29. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott ügyészségi vádmonopólium elvével. Tisztelt Ház! Mindezekre tekintettel, tehát a Törvényalkotási Bizottság 27 támogató szavazatának birtokában kérem, támogassák a normakontroll-javaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. A vitában képviselőcsoportonként egy képviselő 10 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő 5 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Elsőként megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz célja az Európai Bizottsággal való mielőbbi megegyezés. Ennek érdekében a büntetőeljárásról szóló törvény módosítását támogattuk, ugyanakkor alapkövetelmény számunkra, amire képviselői esküt is tettünk, hogy Magyarország Alaptörvényének megfelelően járunk el mindenben, és olyan törvényeket hozunk, amelyek megfelelnek Magyarország Alaptörvényének. Támogatjuk ezért a kormány jelen indítványát is, amely az elfogadott törvény Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára irányuló előzetes normakontroll-eljárást kezdeményez. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen indítvány szerint javasoljuk, hogy közösen kérjük a tisztelt Alkotmánybíróságot, vizsgálja meg a törvény 1. §-ának Alaptörvénnyel való összhangját a tekintetben, hogy az ügyészségen kívül más személynek lehete joga arra nézve, hogy valakivel szemben vádat emeljen a bíróság előtt, azaz a törvény által bevezetendő új jogintézmény összhangban áll az Alaptörvény 29. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott ügyészségi vádmonopólium elvével. Az Alaptörvény 29. cikk (1) bekezdése rögzíti ugyanis, hogy a legfőbb ügyész és az ügyészség független; az igazságszolgáltatás közreműködőjeként mint közvádló az állam büntetőigényének kizárólagos érvényesítője. Ebből kifolyólag a magyar alkotmányos berendezkedés alapján a független ügyészség jár el a különböző gazdasági, így a közpénzek felhasználásával, illetve kezelésével kapcsolatos bűncselekmények felderítésében, továbbá a bíróság előtt a vád képviseletében. Az ügyészség vádmonopóliumának elve az Alkotmánybíróság gyakorlatában is megjelenik, amikor a testület kifejtette, hogy az ügyészség feladata a közvádról történő rendelkezés, a vádmonopólium gyakorlása, azaz a testület is rögzíti, hogy az Alaptörvény az állami büntetőigény érvényesítőjeként kizárólagosan az ügyészséget jelöli meg. Ugyanakkor azt is látni szükséges, tisztelt képviselőtársaim, hogy az ügyészi függetlenség követelménye a legmagasabb alkotmányos szinten került rögzítésre, mivel az Alaptörvény 29. cikk (1) bekezdése arról is rendelkezik, hogy a legfőbb ügyész és az ügyészség független. Az Alkotmánybíróság is megerősítette az ügyészségi rendszer Alaptörvényben garantált függetlenségét, amikor kimondta, hogy a jogállamiságból fakadó hatalommegosztás elve indokolja a legfőbb ügyész és az ügyészség függetlenségét. Tekintettel arra, hogy a közvád képviselete egy külön szervezetrendszerben, az ügyészi szervezetrendszerben történik, ezért nemcsak a személyi, hanem a szervezeti függetlenség biztosítása is alkotmányos követelmény. Ezért az Alkotmánybíróság azt is megállapította, hogy az ügyészségi szervezet is független a többi hatalmi ágtól. [[9.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy indítványozzuk, hogy a fentiekben kifejtett indokok és szempontok alapján a tisztelt Alkotmánybíróság vizsgálja meg a törvény 1. §-át a tekintetben, hogy az ügyészségen kívül más személynek lehete joga arra nézve, hogy vádat emeljen valakivel szemben a bíróság előtt; azaz, a törvény által bevezetendő új jogintézmény összhangban áll az Alaptörvény 29. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott ügyészségi vádmonopólium elvével. Köszönöm szépen a figyelmet, a javaslat elfogadását javasoljuk. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] bekezdésében megfogalmazott ügyészségi vádmonopólium elvével. Köszönöm szépen a figyelmet, a javaslat elfogadását javasoljuk. (Taps a kormánypártok padsoraiból.)
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Sebián-Petrovszki László képviselő úr, DK-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! A tegnapi napon a Demokratikus Koalíció volt az egyedüli, amelyik nemmel szavazott a Fidesz, illetve a kormány korrupciót támogató törvényjavaslatára, így fogunk eljárni ennek a törvényjavaslatnak a későbbi szavazásaiban is. Tehát az álláspontomat ismerik, azt hiszem, nem nagyon kell részleteznem, tényleg csak dióhéjban foglalom össze. Pontosan tudjuk azt ezekből a törvényjavaslatokból, ebből a korrupciót támogató törvénycsomagból, hogy önök nem akarnak valódi jogállamot, nem akarnak valódi független igazságszolgáltatást, ügyészséget, bíróságot, és nem gondolják komolyan a korrupció elleni harcot sem. Önök csak az uniós pénzt akarják valahogy kiénekelni Brüsszel szájából, hogy aztán azt pontosan ugyanolyan rendszerben ellopják, mint ahogy az elmúlt 12 évben tették. Ezért hívjuk ezt korrupciót támogató javaslatcsomagnak, ezért beszélünk arról, hogy semmi változást nem hoz ez a mi életünkbe, pontosan ugyanúgy ellopnák ezt a pénzt, mint az elmúlt 12 évben tették, tehát mi, DK-sok ezért szavazunk nemmel. Ámde most azért vagyunk itt, mert van egy olyan fordulat ebben a történetben, ugyanis az, amit ebben az ügyben az Alkotmánybírósággal csinálnak, az Alkotmánybírósághoz fordulással csinálnak, hát, az minden tisztességes demokratából előhozza a színikritikust. Beszéljünk világosan: önök most egy színjátékot játszanak el. Színjátékot adnak elő az Európai Bizottságnak is meg nekünk is. A mű szereplői önök, tisztelt kormánypárti képviselők, a mű forgatókönyvírója és rendezője pedig nem más, mint Orbán Viktor. Ha már színjáték, akkor nézzük meg, hogyan, miből épül föl ez a színjáték! Prológus. A csúf, gonosz Brüsszel megelégelte, hogy az elmúlt 12 évben minden uniós támogatás az Orbán családhoz és a fideszes oligarchákhoz került, ezért a további kifizetéseket ahhoz az ördögi feltételhez köti, hogy Magyarországon legyen jogállam, és a támogatásokat ne lehessen többé ellopni. Bevezetés. Orbán Viktor és hű bűntársai ezért többek között egy olyan javaslatot terjesztettek be, ami elvileg lehetővé tenné, hogy Polt Péter fideszes legfőbb ügyész megkerülhető legyen korrupciógyanús bűncselekmények esetén. Bármely magyar állampolgár elvben kikényszerítheti majd a bírósági eljárást ilyen ügyben, Polt Péter pedig többé nem jelent védelmet senkinek. Ezt ígérik önök ebben a javaslatban. De szépen is hangzik ez! Önök ezt a javaslatot meg is szavazták, majd most normakontrollra küldenék az Alkotmánybírósághoz. Bonyodalom. Az Alkotmánybíróság, mit ad isten, el fogja utasítani ezt a javaslatot, mondván, ez a javaslat alaptörvény-ellenes, méghozzá pontosan az ügyészségi vádmonopólium alapelvébe ütközően. Szegény Orbán Viktor nem emlékezett, hogy az általa elfogadott Alaptörvény szerint csak az ügyészség vádolhat meg bárkit Magyarországon, és a már létező pótmagánvád kapcsán az Alkotmánybíróság már korábban meghúzta azt a határt, hogy ez a vádmonopólium hol húzódik, meddig lehet elmenni. Ez a javaslat azon túlmegy, minő szerencsétlenség! Befejezés. Orbán Viktor sajnálkozva tárja szét a karját az Európai Bizottság előtt, mert ő bizony mindent megtett. Elfogadta az Európai Bizottság által kért törvényjavaslatot, de sajnos az a fránya független Alkotmánybíróság meg az a gránitszilárdságú Alaptörvény, amelyet köztudottan nem lehet módosítani sem, megköti az ő kezét. Ez az eset is csak egy újabb bizonyítéka lesz a magyar demokrácia és a jogállam tündöklő csillagának taps, függöny. Brüsszelbe ki lehet küldeni ezt az esetet, Navracsics miniszter úr majd narrálja kint ezt a helyzetet. Nem egy Bertolt Brecht-mű, de azért a célnak megfelel gondolják önök. Tisztelt Ház! Szerintem hagyjuk ezt a színjátékot. Beszéljünk nyíltan! Teljesen világos, hogy az önök törvényjavaslata alaptörvény-ellenes. Így lett megírva, pont ez a célja. Az az egész színjátéknak az értelme, hogy ez így játszódjon le. Orbán Viktor elküldi a saját maga által írt és javasolt törvényjavaslatot a saját maga által összerakott Alkotmánybíróságnak, hogy ők hasonlítsák azt össze a saját maga által elfogadott Alaptörvénnyel, és találják meg benne a feltűnő hibát. Még azon sem lepődnék meg, hogyha ezt a hibát aláhúzták volna szövegkiemelővel, hogy találják meg, mi itt a hiba. Természetesen Orbán Viktor az Alaptörvény összehasonlításával gyakorlatilag az Alkotmánybírósággal kaszáltatja el azt a törvényt, amiről tudja, hogy hatalmának végét jelenthetné, ha életbe lépne. Pedig van itt ám egy sokkal egyszerűbb megoldás: meg lehetne ezt a célt fogalmazni és elérni máshogy. Ha önök valóban azt akarnák, hogy Polt Péter legfőbb ügyész megkerülhető legyen, akkor egy pofonegyszerű megoldást javasolnék önöknek: módosítani kell hozzá az Alaptörvényt. Elvégre eddig 11-szer már megtették, miért ne lehetne 12-edjére, és most valóban valamilyen értelmes okból? Ha önök valóban azt akarták volna, hogy Polt Péter megkerülhető legyen az ilyen eljárásokban, és a korrupció ellen valódi küzdelmet szeretnének, és valóban Orbán Viktor családjától Mészáros Lőrincig egy rakás fideszes bűnöző börtönbe kerüljön, akkor módosíthatták volna az Alaptörvényt, ahogy már megtették 11-szer. Önök ezt nem akarták, ezért azt csinálták, amit most látunk magunk előtt. Értem én az önök érvelését ebben. Ámde a Demokratikus Koalíció rá akar világítani arra, be akarja bizonyítani önöknek, hogy ez egy színjáték, amit itt látunk. Ezért ezekben a pillanatokban benyújtunk egy alaptörvény-módosítást ezzel kapcsolatban, elkészítettük ugyanis ezt a javaslatot, félre ne értsék, nem azért még egyszer mondom, nem azért nyújtjuk ezt be, mert azt szeretnénk, hogy az önök törvényjavaslata átmenjen az Alkotmánybíróságon, hanem pontosan azért, mert be akarjuk azt bizonyítani hogy ez az egész, amit itt csinálunk, valójában egy színjáték ennek a törvényjavaslatnak a kapcsán, az Alkotmánybírósághoz fordulással együtt. Ezek a törvényjavaslatok, mint többször elmondtuk a tegnapi vitában is, számunkra elfogadhatatlanok, túl puhák, semmilyen módon nem érik el azt a célt, ami kívánatos lenne. Hogy csak egyet mondjak: a korrupció elleni legegyszerűbb küzdelmi megoldás az lenne, ha az Európai Ügyészséghez fordulnánk, és az Európai Ügyészség lenne az, amelyhez csatlakozhatnánk. Önök természetesen ezt nem akarják, értjük, sokkal egyszerűbb létrehozni egy mindenféle, saját kebelükből kiemelkedő korrupcióellenes hatóságot, amelynek az elnökére az önök által megválasztott ÁSZ-elnök tesz javaslatot, és az önök által megválasztott köztársasági elnök nevezi ki. Értjük ám, de pont erre a színjátékra szeretnénk rávilágítani. Tehát önök két módon viszonyulhatnak ehhez a most benyújtott DK-s alaptörvény-módosításhoz. Vagy megszavazzák, és akkor önök közül, tisztelt uraim, hölgyeim, nagyon sokan hamarosan börtönbe fognak kerülni egész egyszerűen azért, mert működni fog egy olyan eljárás, amely az elmúlt 12 év korrupciós bűncselekményei miatt önökre vár. [[Nacsa Lőrinc: Ez micsoda? Mi ez a fenyegetőzés egy bűnözőtől?]] Vagy elutasítják ezt a javaslatot, és beismerik, hogy ez az egész Alkotmánybírósághoz fordulásos történet valójában egy színjáték volt, megint csak egy színjáték volt, és csak azt a célt szolgálja, hogy az önök korrupciót támogató törvényjavaslat-csomagja átmenjen, megjöjjön a pénz Brüsszelből, és önök azt ellophassák, ugyanúgy, ahogy az elmúlt 12 évben tették. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Gréczy Zsolt tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Hiszem, hogy azt is elmondja, amit én kívántam volna a képviselő úr által elmondottakhoz hozzáfűzni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a témára rátérnék, engedjék meg, hogy visszautasítsam Sebián-Petrovszki László gyurcsányista verőember börtönnel való fenyegetését, hogy itt a teljes, egyébként a magyar állampolgárok által megválasztott, demokratikusan megválasztott országgyűlési többséget ön fenyegeti, börtönnel fenyegeti. Ha valakit börtönnel akar fenyegetni, akkor forduljon a párttársaihoz, ott már alakul egy börtönválogatott az elmúlt évekből. Ugye, így néz ki egy kétségbeesett ember felszólalása, aki nagyon be akar kerülni az árnyékkormányba, de kihagyták. Ott ül mellette Gréczy Zsolt, ő is azért jött be, mert kihagyták az árnyékkormányból, és ezt meglehetősen sérelmezi, ugye, még önök sem kellettek Gyurcsány Ferencnek az árnyékkormányba. [[Gréczy Zsolt: Te miért vagy itt? Te is azért vagy itt, mert nem vagy a kormányban?]] [[10.00]] Önök éppen ezért itt vannak és ezért próbálnak teperni. Szabó Szabolcs is ezért jött be. [[Zaj a DK soraiban.]] Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy Sebián-Petrovszki László volt az az ember, aki mind Gyurcsány Ferenc miniszterelnök közvetlen munkatársa volt, mind pedig Bajnai Gordon közvetlen munkatársa volt abban az időszakban, ami az Európai Unió saját megfogalmazása szerint is a legkorruptabb kormány és időszak volt. Emlékezhetünk a 4-es metró, a Welt 2000 ügyére és számos ügyre. [[A többször közbeszóló Sebián-Petrovszki Lászlónak:]] Én is meghallgattam önt, tisztelt képviselő úr, bármekkora blődségeket beszélt is az elmúlt negyedórában vagy tíz percben. Az a helyzet, hogy Sebián-Petrovszki László konkrétan közvetlen munkatársa volt annak a két kormányfőnek, akihez kötődik az uniós forrásvesztésünk; 2007-es uniós ciklus. Jelentős forrásokat vesztett el Magyarország a rossz felhasználás miatt. Az mind például Sebián-Petrovszki László képviselő úrhoz is kötődik, hogy rosszul használtunk föl forrásokat, ezért buktunk uniós forrásokat a 2007-es időszakban. S emlékezhetünk arra is, az Európai Unió maga mondta ki, hogy a 4-es metró, ami az önök botránya, a legkorruptabb ügy volt Magyarországon az elmúlt 32 évben, tisztelt képviselőtársaim. [[Zaj a DK soraiban.]] De a Welt 2000 Kft. ügyét, Gyurcsány Ferenc ügyeit is idehozhatnánk szépen [[Az elnök csenget.]] , idehozhatnánk szépen ezeket az ügyeket, tisztelt képviselőtársaim, de miért vesztegessük erre a szót, a magyar emberek pontosan tudják, és pontosan azért szavaznak önökre olyan kevesen, mert tudják, hogy milyen korruptak önök, és milyen korrupt kormányzást hajtottak végre 2002 és 2010 között, aminek közvetlen munkatársként Sebián-Petrovszki László is részese volt. Ha megnézzük az önök nagyszerű árnyékkormányának a névsorát, feltűnik valami talán Répássy államtitkár úrnak is föltűnt már , hogy árnyék-igazságügyminiszter nincsen csak. Minden területre adtak már, van vidéki önkormányzati tanácsadó, van fővárosi önkormányzati tanácsadó, minden pozíciót kiosztottak, de igazságügy-miniszterre nem telt a tisztelt Gyurcsány házaspárnak. Miért lehet ez? Azért lehet ez, mert a Gyurcsány házaspár az igazságtól úgy fél, mint a tűztől, az igazságszolgáltatástól úgy fél, mint a tűztől, az igazságügytől és az igazságtól mint egy fogalomtól úgy fél, mint a tűztől, mert a fő politika az, hogy hazudtunk reggel, éjjel meg este. Hát hogy lehetne árnyék-igazságügyminisztérium egy ilyen gyurcsányista árnyékkormányban? Tisztelt Képviselőtársak! Teljesen világosan szögezzünk le két tényt, hogy mi történik itt ma. Egyrészt az történik, hogy a DK ideküldött képviselői most azt a sort folytatják, amit Dobrev Klára évek óta Brüsszelben hangoztat, és amihez most már az Európai Parlament baloldali többségét is megpróbálta odaállítani: az önök egyértelmű szándéka, hogy ne legyen megállapodás Magyarország és az Európai Bizottság között. Dobrev Klára szándéka is ez, Gyurcsány Ferenc szándéka is ez, és az egész magyar baloldal szándéka az, hogy ne legyen Magyarország és az Európai Bizottság között megállapodás. Ezen dolgoznak a Jobbik EP-képviselői, a DK EP-képviselői, a Momentum EP-képviselői. A múlt heti vita óta annyi változott, hogy az MSZP-nek már nincs EP-képviselője, de ő is ezen dolgozik. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez az első állításom, ami ténykérdés. A második állítás, hogy önök mindent meg is tesznek azért, hogy ne történjen Magyarország és az Európai Bizottság között megállapodás, aminek az eredménye az s végső soron ez az önök célja , hogy ne kapjuk meg a nekünk jogosan járó forrásokat, a magyar emberek, a magyar vállalkozások, a magyar családok, a magyar pedagógusok ne kaphassák meg a nekik járó forrásokat az Európai Uniótól. Sokszor elmondtuk, a külföldi kiszolgáló reflex miatt önök még mindig úgy gondolkoznak erről, hogy ez valamiféle adomány az Európai Unióból. Ezek nekünk járó források, amiben az elmúlt pár hónapban például Navracsics miniszter úr vezetésével, Varga miniszter asszony vezetésével olyan tárgyalássorozat indult el, amely konstruktív, szakmai alapra helyezte ezt a párbeszédet. Brüsszelből végre nemcsak azt hallottuk, amikor megkérdeztük, hogy mi a probléma, hogy hát, úgy az összkép, meg úgy minden, meg amit így körbenézünk… Tehát sose soroltak föl semmiféle konkrétumot. Végre eljutottunk oda a Bizottsággal való párbeszédben, hogy konkrét dolgok vannak, amikben kompromisszumkész a magyar kormány és egyébként az Európai Bizottság is, amiben meg lehetett állapodni, és a szeptember tizenvalahányadikai megállapodás után szeptember 26-án már tárgyaltuk ezeket a törvényeket, tisztelt képviselőtársaim. Beterjesztette a kormány, az Országgyűlés megtárgyalja, és itt is van egy törvény, amiről az Alkotmánybíróság normakontrollját szeretnénk kérni. Teljesen világos, hogy önök mit gondolnak az Európai Bizottsággal való megállapodásról. Önök félnek, hogy ez a megállapodás meg fog történni, mert értelmes párbeszéd zajlott az elmúlt fél évben az Európai Bizottsággal, önök félnek, hogy a magyar vállalkozások, a magyar családok és a magyar pedagógusok meg fogják kapni ezt a pénzt, és önök félelmükben elkezdenek vagdalkozni összevissza, és megpróbálják megfúrni használva ehhez az Európai Parlament baloldali többségét is ezt a megállapodást. Miért? Mert akkor az önök eddig hangoztatott lózungjai – miszerint Dobrev Klára hány alkalommal mondta el Brüszszelben, hogy amíg Orbán Viktor a miniszterelnök, nem fogunk egy eurócent forráshoz sem jutni, hányszor mondta el Dobrev Klára Brüsszelben, hogy amíg nem ő lesz a miniszterelnök vagy nem lesz baloldali miniszterelnök, addig nem fog Magyarország a neki járó forrásokból semmit sem kapni? , ezek a hazugságvárak összedőlnének. Önök nem akarják, hogy a pedagógusok fizetésemeléshez jussanak, nem akarják, hogy a magyar gazdaságban a kis- és középvállalkozók gazdaságfejlesztési programokhoz jussanak, nem akarják, hogy civil szervezetek, egyházi közösségek fontos közösségépítő forrásokhoz jussanak, és nem akarják, hogy energetikai hatékonysági programok induljanak Magyarországon. Önök ezeket mind nem akarják. Ha akarták volna, akkor elősegítették volna a megállapodást, ha akarták volna, akkor értelmesen használták volna föl a 2007-es költségvetési ciklusban az uniós forrásokat, és nem elherdálták volna meg ellopták volna, ahogy azt tették annak idején, és ha önök akarták volna ezt a megállapodást, akkor érdemben segítették volna, és például a tegnapi szavazataikkal is támogatták volna azt, amit az Európai Bizottság is támogat, hiszen az Európai Bizottság megvizsgálta a benyújtott törvényjavaslatokat. A megállapodások alapján lettek benyújtva ezek a törvényjavaslatok, és a Bizottság arra jutott, hogy ezek a fennálló vitáinkat tudják rendezni. Az, hogy Gyurcsány Ferencné előrángat múltbeli ügyeket és folyamatosan összeköti a jelen helyzettel, szerintünk nemcsak hogy nem korrekt, hanem egyenesen a nemzeti érdek ellen való. Mi arra kérjük önöket, hogy fejezzék be a nemzetellenes politikájukat, fejezzék be azt hiszen mindenféle csúsztatás és számos hazugság is volt a képviselő úr vezérszónoklatában , hogy ilyen módon, aljas napi politikai érdekből próbálják meg aláásni a Bizottság és Magyarország közti megállapodást. Hanem használják arra a pozícióikat hiszen van négy európai parlamenti képviselőjük is, az egyik maga az árnyék-miniszterelnök, az igazi miniszterelnök felesége, tehát az árnyék-miniszterelnök ül kint a Európai Parlamentben, sőt alelnöke is , tehát használják arra az ottani pozícióikat, hogy segítsenek Magyarországnak, ne pedig ártsanak Magyarországnak. Annyi az összes kérésünk önöktől, hogy ne ártsanak Magyarországnak. S ha ezt megteszik, akkor mi elégedettek leszünk, és akkor abbahagyjuk azt, amit most muszáj önöknek elmondani. Mert az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy amit most csinálnak, az árt. Önök ártani akarnak Magyarországnak, pedig szerintünk egy országgyűlési képviselőnek egy feladata van: használni, Magyarország javára tenni, és Magyarország javára használni azt a megbízatást, amit a magyar emberektől kapott. Ezt kérjük önöktől is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megkérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni, tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a vitában képviselőcsoportonként egy képviselő szólalhat fel, ezért nem áll módomban Gréczy Zsolt képviselő úrnak megadni a szót. Kérdezem, hogy az itt lévő képviselőcsoportok közül kíváne még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Répássy Róbert: Igen.]] Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Igyekszem röviden felhívni a figyelmüket néhány tényre. Az első és legfontosabb tény, hogy az ügyészség vádmonopóliumát mind ez ideig egyetlenegy politikus élvezte, Gyurcsány Ferenc. Nem tudom, emlékezneke arra, hogy az Országgyűlés felfüggesztette Gyurcsány Ferenc mentelmi jogát, az ügyészség nyomozást folytatott ellene, majd megszüntette az eljárást. Bárcsak akkor lettek volna ilyen bátrak, és bárcsak akkor engedték volna meg a magyar állampolgárok közül bárkinek, hogy vádat emeljen Gyurcsány Ferenc ellen! Ezt akkor természetesen eszük ágában sem volt megengedni. Úgyhogy az ügyészség vádmonopóliuma mind ez ideig egyedül Gyurcsány Ferencet védte meg. [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] Sebián-Petrovszki László korrupciót támogató törvénycsomagnak nevezte ezt a javaslatot, illetőleg az ennek alapjául szolgáló törvényjavaslatokat. Ezt az állítását a kormánnyal szemben már megszoktuk, de azt nem szoktuk még meg, hogy az Európai Bizottsággal szemben is azt állítja, hogy ők egy korrupciót támogató törvénycsomaghoz járulnának hozzá. [[10.10]] Ez a javaslat és az összes többi javaslat az Európai Bizottsággal megtárgyalt, velük egyeztetett és általuk elfogadott törvényjavaslatok, tehát az ön vádja nem a kormányra hullik vissza, hanem az Európai Bizottságra. Ami pedig azt az összeesküvés-elméletet illeti, amit itt előadott, hogy hogyan próbálja meg a kormány a saját javaslatát az Alkotmánybíróságon megbuktatni, tisztelt képviselő úr, akkor nyilván nem mi kezdeményeznénk előzetes normakontrollt, volna ennek más módja is. Szó sincs erről, tehát a kormány meggyőződése, és azért tárgyalta ezt végig az Európai Bizottsággal, mert a kormány álláspontja szerint a javaslat, a törvény megfelel az Alaptörvénynek, de úgy gondolom, hogy mindannyiunknak helyes, ha ebben a kérdésben az Alkotmánybíróság mondja ki a végső szót. Még annyit szeretnék hozzátenni, amit egyébként Nacsa Lőrinc is elmondott, hogy nem a kormánynak tesznek szívességet azzal, ha támogatják ezt a javaslatot, hanem a hazájuknak, Magyarországnak tesznek szívességet, már amennyiben hajlandóak végre egyszer Magyarország érdekét a saját érdekük elé helyezni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! Legkorábban 11 óra 30 perckor határozathozatalokkal folytatja munkáját az Országgyűlés. 11 óra 30 percig szünetet rendelek el. (Szünet: 10.11-11.40 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Tiba István és Dócs Dávid)
Szép jó napot kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Arra kérek mindenkit, hogy foglalja el a helyét, ellenőrizze, hogy a kártyáját megfelelően elhelyeztee a szavazógépben. A kormánypárti képviselőtársaim is foglalják el helyüket! Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztések elfogadásáról is döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat vagy határozati javaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképp módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek megnyomni szavazógépük valamelyik gombját. Most! [[Jelenlét-ellenőrzés.]] Az Országgyűlés létszáma 199 fő, jelen van 176 és távol 23 fő. Az Országgyűlés határozatképes. Tisztelt Ház! Soron következik a kondicionalitási eljárással összefüggésben a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló, október 3-án elfogadott törvényhez előterjesztett normakontroll-javaslatról történő döntés. A normakontroll-javaslat T/706/11. számon, a normakontroll kezdeményezését előkészítő módosító javaslat T/706/14., a normakontroll kezdeményezését előkészítő jelentés pedig T/706/15. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés egy szavazással dönt a normakontroll kezdeményezését előkészítő módosító javaslatról, majd a normakontroll-javaslatról határoz. Tisztelt Országgyűlés! Most a normakontroll kezdeményezését előkészítő módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/706/14. számú, normakontroll kezdeményezését előkészítő módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a normakontroll kezdeményezését előkészítő módosító javaslatot 132 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 35 tartózkodás mellett elfogadta. Most a normakontroll-javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/706/11. számú normakontroll-javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a normakontroll-javaslatot 133 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 34 tartózkodás mellett elfogadta. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy iménti döntésünknek megfelelően az Alaptörvény 6. cikk (2) bekezdése és a határozati házszabály 76. § (15) bekezdése alapján az Országgyűlés elnöke az elfogadott törvényt a normakontroll-javaslattal együtt az Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára haladéktalanul megküldi az Alkotmánybíróságnak. Most soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló T/1260. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy a korábbi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot sürgős tárgyalás keretében tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1260/7., összegző jelentését pedig T/1260/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Szabó Timea képviselő asszony, frakcióvezető asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 4. számú módosító javaslat Szabó Timea képviselő asszony, frakcióvezető asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 48 igen szavazattal, 130 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Ház! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1260/7. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 150 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 18 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés elfogadta az összegző módosító javaslatot, elhagyásra kerültek a benyújtott törvényjavaslat sarkalatosságra utaló rendelkezései, ezért a zárószavazás során az egyszerű többség szabályai szerint döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1260/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 150 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/1202. számú törvényjavaslathoz benyújtott túlterjeszkedő módosító javaslatok szabályszerűségéről, a 72. § (1) bekezdése szerinti eljárások kezdeményezéséről, illetve ezek elfogadása esetén a túlterjeszkedő módosító javaslatokról, valamint az összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy korábbi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot sürgős tárgyalás keretében tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1202/10., összegző jelentését pedig T/1202/17. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság az összegző módosító javaslattól elkülönítve T/1202/11., 12., 13., 14. és 15. számokon túlterjeszkedő módosító javaslatokat is benyújtott, illetve a benyújtással egyidejűleg a T/1202/16. számon a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatot tett, amelyben valamennyi túlterjeszkedő módosító javaslat vonatkozásában azt javasolja a tisztelt Országgyűlésnek, hogy a határozati házszabály 71. § (3)-(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. [[11.50]] Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a túlterjeszkedő módosító javaslatokról külön-külön határozunk, javaslatonként először a túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről, majd a 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatról. Ezek elfogadása esetén határozunk a túlterjeszkedő módosító javaslatról. Ezt követi a képviselői módosító javaslat fenntartásáról, majd az összegző módosító javaslatról történő döntés és végül a zárószavazás. Tisztelt Országgyűlés! A határozati házszabály 71. § (2) bekezdése alapján az Országgyűlés vita nélkül dönt arról, hogy a túlterjeszkedő módosító javaslat valamely szabályszerű módosító javaslat tartalmával való összefüggése vagy a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében meghatározott szempontok érvényesítése miatt nyilvánvalóan szükséges-e. A döntéseket megelőzően a Törvényalkotási Bizottság által kijelölt előadó, majd ha a Törvényalkotási Bizottságban van kisebbségi vélemény a kisebbségi vélemény előadója szólalhat fel, összesen négyperces időkeretben. Ezt követően a törvényjavaslat előterjesztője ismertetheti álláspontját kétperces időkeretben. Tájékoztatom önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy a Törvényalkotási Bizottság előzetesen jelezte, hogy nem állít előadót. Megkérdezem, hogy az előterjesztők részéről kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével a túlterjeszkedő módosító javaslatok szabályszerűségével kapcsolatban. Kérem nyomógombbal a jelentkezést! [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tehát most a T/1202/11. számon benyújtott túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, szabályszerűnek minősítie a T/1202/11. számú túlterjeszkedő módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslatot 150 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 20 tartózkodás mellett szabályszerűnek minősítette. Most a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Országgyűlés hozzájárulásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy a T/1202/16. számú javaslat alapján a T/1202/11. számú túlterjeszkedő módosító javaslat tekintetében a határozati házszabály 71. § (3)-(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] -(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslathoz 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett hozzájárult. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat elfogadásáról határozunk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontról határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/11. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának minősített többséget igénylő 1. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/11. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő további pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját 150 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a T/1202/12. számon benyújtott túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, szabályszerűnek minősítie a T/1202/12. számú túlterjeszkedő módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslatot 150 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett szabályszerűnek minősítette. Most a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Országgyűlés hozzájárulásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy a T/1202/16. számú javaslat alapján a T/1202/12. számú túlterjeszkedő módosító javaslat tekintetében a határozati házszabály 71. § (3)-(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] -(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslathoz 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett hozzájárult. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat elfogadásáról határozunk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontról határozunk, amelynek az elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/12. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának minősített többséget igénylő 1. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/12. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő további pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját 151 igen szavazattal, 13 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a T/1202/13. számon benyújtott túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, szabályszerűnek minősítie a T/1202/13. számú túlterjeszkedő módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslatot 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett szabályszerűnek minősítette. Most a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Országgyűlés hozzájárulásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy a T/1202/16. számú javaslat alapján a T/1202/13. számú túlterjeszkedő módosító javaslat tekintetében a határozati házszabály 71. § (3)-(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] -(8) bekezdésének alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslathoz 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett hozzájárult. [[12.00]] Most a túlterjeszkedő módosító javaslat elfogadásáról határozunk. Arra figyelemmel, hogy ez minősített többséget igénylő részeket is tartalmaz, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, melynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/13. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/13. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a T/1202/14. számon benyújtott túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, szabályszerűnek minősítie a T/1202/14. számú túlterjeszkedő módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslatot 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett szabályszerűnek minősítette. Most a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Országgyűlés hozzájárulásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy a T/1202/16. számú javaslat alapján a T/1202/14. számú túlterjeszkedő módosító javaslat tekintetében a határozati házszabály 71. § (3)-(8) bekezdéseinek alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] -(8) bekezdéseinek alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslathoz 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett hozzájárult. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat elfogadásáról határozunk. Arra figyelemmel, hogy ez minősített többséget igénylő részeket is tartalmaz, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, melynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/14. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/14. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a T/1202/15. számon benyújtott túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, szabályszerűnek minősítie a T/1202/15. számú túlterjeszkedő módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslatot 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett szabályszerűnek minősítette. Most a határozati házszabály 72. § (1) bekezdése szerinti javaslatról döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Országgyűlés hozzájárulásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy a T/1202/16. számú javaslat alapján a T/1202/15. számú túlterjeszkedő módosító javaslat tekintetében a határozati házszabály 71. § (3)-(8) bekezdéseinek alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] -(8) bekezdéseinek alkalmazására ne kerüljön sor. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslathoz 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett hozzájárult. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat elfogadásáról határozunk. Arra figyelemmel, hogy ez minősített többséget igénylő részeket is tartalmaz, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési kétviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/15. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1202/15. számú szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő további részeit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeit 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 6. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Most erről határozunk. A 6. számú módosító javaslat Szabó Timea frakcióvezető asszony indítványa. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a javaslat fenntartásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen szavazattal, 129 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fent, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2. és 3. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1202/10. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. [[12.10]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1202/10. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Most a zárószavazás következik. Tekintettel arra, hogy az Országgyűlés a szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslatokat és az összegző módosító javaslatot elfogadta, a zárószavazás során a túlterjeszkedő módosító javaslatokat tartalmazó egységes javaslat egészéről döntünk. Arra is felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1202/19. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a túlterjeszkedő módosító javaslatokat tartalmazó egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1202/19. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény módosításáról szóló T/705. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy korábbi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot sürgős tárgyalás keretében tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/705/7. számon, összegző jelentését pedig T/705/8. számon terjesztette elő. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/705/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 150 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/705/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 152 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/1261. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1261/7., összegző jelentését pedig T/1261/8. számon terjesztette elő. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1261/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1261/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 151 igen szavazattal, 12 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Kordás László képviselő úr, a DK képviselője, az I/1195. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Hiszékeny Dezső képviselő úr, az MSZP képviselője, az I/1307. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 133 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabó Szabolcs képviselő úr, a Momentum képviselője, az I/1316. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Dudás Róbert képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/1322. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 124 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Novák Előd képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, az I/1220. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 131 igen szavazattal, 25 nem szavazat ellenében, 11 tartózkodás mellett elfogadta. Bakos Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, az I/1318. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 130 igen szavazattal, 48 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Gy. Németh Erzsébet képviselő asszony, a DK képviselője, az I/1315. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 130 igen szavazattal, 49 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] OGY határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/1379. számú javaslatot a honlapon valamennyien megismerhettük. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó. [[12.20]]
Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés az Igazságügyi Bizottságba Ander Balázs, Jobbik, korábban megüresedett tagsági helyére Jakab Pétert, független, a bizottság tagjává megválasztja. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az S/1379. számú javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a javaslatot 169 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalok végére értünk. Most kettőperces technikai szünetet tartunk. (Szünet: 12.21 12.24 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Tiba István és Dócs Dávid)
Köszönöm szépen képviselőtársaim megértését. Szeretném, ha az Országgyűlés folytatni tudná munkáját. Arra kérem kormánypárti képviselőtársaimat is, hogy akik most haladéktalanul fontos hivatalos feladatuk ellátása céljából elhagyják az üléstermet, azt szíveskedjenek a lehető leggyorsabban és a lehető legcsöndesebben végrehajtani. [[Zaj. Rövid szünet.]] Ismét csak arra kérem képviselőtársaimat, hogy amennyiben fontos megbeszélnivalójuk van, a Háznak rengeteg terme van ebben a pillanatban, amely alkalmas arra, hogy ott megbeszélést folytassanak, itt viszont a vitának van helye. Úgyhogy ennek megfelelően kezdjük is munkánkat. Soron következik a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolásáról szóló 2021. évi XCIII. törvénynek a veszélyhelyzet meghosszabbításával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Kocsis Máté fideszes, Simicskó István KDNP-s, Dunai Mónika fideszes és Illés Boglárka fideszes, Kontrát Károly fideszes, Kósa Lajos fideszes és Nacsa Lőrinc KDNP-s képviselő hölgyek és urak által benyújtott előterjesztés T/1308. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Az időkeret 30 perc. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Miniszter Úr! 2022. február óta háború zajlik a szomszédunkban, egy olyan háború, amit senki nem akart és senki nem támogat. Sajnos, azóta már páran támogatják, az elején még úgy indult, hogy senki nem támogatja. A Fidesz-KDNP és a magyar kormány álláspontja a háború első napjától kezdve világos: mi békét szeretnénk Ukrajnában. Nem véletlenül fogadott el egy országgyűlési határozatot még az előző országgyűlési ciklus végén a magyar parlament, amelyben elítéltük az orosz agressziót, amelyben kiálltunk Ukrajna területi integritása és szuverenitása mellett, és amelyben a mielőbbi békekötés érdekében tett európai uniós és nemzetközi közösségi erőfeszítést hangsúlyoztuk. Továbbra is, a február óta eltelt időszakban is arra a meggyőződésre jutottunk, és fenntartjuk az álláspontunkat, hogy a nemzetközi közösségnek mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy mielőbb béke lehessen Ukrajnában. Ehhez szükség van az Európai Unió tagállamaira, tisztségviselőire, ehhez szükség van az ENSZ-re, ehhez szükség van az Egyesült Államokra. Teljesen világos, mint meghatározó szereplő az Egyesült Államok nélkül ez a béke nem fog létrejönni, vagy csak túl későn. Teljesen világos, hogy a háború nagyon súlyos következményekkel jár egész Európára nézve. Láthattuk azt, és sokan kormánypárti képviselőtársaim közül is ott voltak biztos ellenzéki képviselőtársak is, csak velük nem találkoztam a magyar-ukrán határon a segítségpontokon. Emberfeletti az a munka, amit végeznek a határon az önkéntesek, az egyházi szervezetek, a karitatív szervezetek, az önkormányzatok és az állami hatóságok. Azt gondolom, hogy egy példa nélküli összefogásnak lehettünk szemtanúi az elmúlt fél évben. Köszönet illet mindenkit, aki részt vett abban, hogy most már közel másfél millió ukrán menekültnek tudtunk segíteni, és tudtunk segíteni azoknak a harmadik országbeli menekülteknek is, akik éppen Ukrajnában tartózkodtak, ott végezték a tanulmányaikat, vagy munkavállalási célból ott voltak. Volt lehetőségem a határnál zimbabwei egyetemistával, indiai orvossal és Kanadából jövő diákkal is találkozni. Úgyhogy azt gondolom, hogy nemcsak hogy erőnkhöz mérten, hanem erőnkön felül is, akkor is segítettünk, és most is segítünk. Ha önök olvassák a rendőrség ez irányú beszámolóit, világos, hogy a mai napig körülbelül 5-15 ezer között van azoknak a száma, akik mindennap újból és újból jönnek, akár a közvetlen magyar-ukrán határon, Kárpátalján keresztül, akár pedig Ukrajnából Románián keresztül. Teljesen világos volt az álláspontunk akkor, és teljesen világos ma is: a háborút békével kell befejezni, és mihamarabb be kell fejezni. Olyan terheket ró ez a háború természetesen az érintett népeken kívül egész Európára, amelyek ellen tenni kell, és amelyek ellen a hatékony és gyors döntéshozatal az egyik legfontosabb és legkézenfekvőbb eszköz. A humanitárius katasztrófa elkerülése érdekében a kormánynak nagyon gyorsan döntenie kellett számos esetben. [[12.30]] Példaként említeném az érkező gyerekek oltását, hiszen nemcsak Covid ellen, hanem számos olyan, az Európai Unióban vagy éppen Magyarországon kötelező oltással nem rendelkeztek az ukrán menekült gyermekek, amelyek kellettek a magyarországi és az uniós belépéshez. Említhetném a munkavállalási pontok felállítását és az elhelyezkedést segítő programokat, a beiskolázási programokat ezeknek a gyermekeknek, akik itt maradtak, és úgy döntöttek, hogy nem mennek tovább, hanem Magyarországon maradnak, és kivárják azt az időpontot, amikor visszatérhetnek hazájukba, ha vissza szeretnének térni. Láthatjuk azt is, hogy mekkora segítséget sikerült nyújtani a kárpátaljai közösségnek, mind azoknak, akik ott maradtak, mind annak, aki úgy döntött, hogy eljön ebben az időszakban, a munkavállalástól kezdve az iskoláztatáson keresztül különböző támogatásokig. Magyarország történetének legnagyobb humanitárius programja is nemcsak hogy zajlott, hanem zajlik ezekben a percekben is, folyamatosan érkeznek az adományok a határra, és folyamatosan viszünk adományokat a kárpátaljai régióba és a Kárpátokon túlra, a háború sújtotta ukrán területekre is. Ez a magyar kormány és a karitatív szervezetek, valamint a nemzeti közösségünk közös erőfeszítése. Megható volt látni, hogy Délvidékről, Erdélyből, Felvidékről is küldtek adományokat Kárpátaljára, a nemzetrészek is összefogtak annak érdekében, hogy tudjanak segíteni az ott élő embereken. Már nemcsak mi mondjuk, hanem a New York Timesban, a Financial Timesban, különböző nemzetközi nagy lapokban is megírták azt, hogy Európában energiaválság van, és azt is megírták sokan, és egyre többen beszélnek róla elemzők, hogy az energiaválság legfőbb okozója a szankciók, az elhibázott brüsszeli szankciók. 11 ezer szankció van érvényben, mi most itt az energetikaiakról beszélünk, mert azt látjuk, hogy olyan szankciók kerültek bevezetésre, amelyek jobban ártanak Európának, amelyek jobban ártanak az európai gazdaságnak, az európai családoknak, mint amennyire ártanak Oroszországnak, amelyet az Európai Unió szankcionálni akar. Ilyenkor Gréczy Zsolt mindig megrázza a fejét, hogy ez nem így van, de a napnál is világosabb, hogy 160 milliárd euró bevétele volt az első hat hónapban a Gazpromnak. Ez több, mint a tavalyi egész éves bevétele, és ebből 85 milliárd eurót az Európai Unió államai fizettek ki, illetve energetikai cégeik fizettek ki az orosz Gazpromnak. Innentől kezdve teljesen világos: ha valaki fél év alatt megkeresi az egész éves bevételét, akkor az nem rosszabbul járt, hanem jobban [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] , az elsős matematikában is megtanítják, hogy melyik a nagyobb szám. Az is teljesen világos, hogy ezek az energetikai szankciók az európai gazdaságot és az európai családokat nagyon nehéz helyzetbe hozzák. Az orosz energia szankciója megbénítja az európai ipart, és ezzel versenyhátrányba fog kényszerülni a kontinens, és ne adj’ isten, oda is eljuthatunk, hogy sok európai cégnek le kell húznia a rolót, és ez elindíthat egy munkanélküliségi spirált is. Azt gondoljuk, hogy ezeket a szankciókat újra kell gondolni, azt gondoljuk, hogy az energetikai szankciók nem helyesek, mert jobban fájnak a szankciót kivető félnek, mint a szankcionált félnek, és ezek a szankciók most fájóan visszaütnek Európára. Közeledik a tél, látjuk azt, hogy érkeznek a különböző országokból a hírek, az emberek tüntetnek a szankciók ellen, az emberek tüntetnek a magas energiaárak ellen, mert ezek visszaütöttek Európára. Amikor Brüsszelben ránk kényszerítették ezeket a szankciókat és bevezették, akkor azt ígérték, hogy ez azért fontos és azért jó, mert hamar elhozhatja a háború végét, mert térdre kényszeríti az orosz gazdaságot, az orosz államnak nem lesz pénze a hadviselésre, és innentől kezdve villámgyorsan le tud zárulni a háború. Hát, kedves képviselőtársaim, ha körbenéznek, nem ez a helyzet ma a világban, nem ez a helyzet ma Oroszországban, és nem ez a helyzet most Ukrajnában. A szankciók nem hozták közelebb a háború végét, ellenben messzebb tolták azt. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy nem tartották be a brüsszeli bürokraták azt, amit ígértek, nem hozták közelebb a háború végét a kivetett energetikai szankciók. Amit még különösen problémának látok, és erről itt a magyar parlamentben is érdemes beszélni, hogy mindezek ellenére a magyar baloldal folyamatosan támogatja a szankciókat, önök szankciópártiak: hétről hétre elmondják, hogy a szankciók működnek, sőt több és még szigorúbb szankciókat ígérnek. Már a kampányban, a háború kezdetét követő hetekben is önök arról beszéltek, hogy el kell zárni a gázcsapokat azonnal. Önök akkor arról beszéltek, hogy ki kell vetni olyan szankciókat, amelyek térdre kényszerítették volna a magyar gazdaságot, ami óriási ütés lett volna a magyar gazdaságra, óriási hátrányt szenvedett volna el a magyar ipar és a magyar vállalkozások. Az önök miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter mondta azt, hogy a valóság azonban az, hogy a szankciók működnek, ráadásul ez a legbékésebb út a Nyugat részéről. Varju László is azt mondta, hogy a szankciók legcélzottabb fajtája az energetikai szankció, ezek működnek. Barkóczi Balázs DK-s képviselő szintén azt mondta, hogy ezzel a gázvásárlással egyetlen magyar sem jár jól, egyedül az európai szankcióktól szenvedő Oroszország járhat jól nyilvánvalóan nem igaz. De idézhetnék Tordai Bencétől, Donáth Annától, Fekete-Győr Andrástól, bárkitől, akik elmondták, legutóbb például a Momentum elnöke, Gelencsér Ferenc, hogy a szankciók jók és működnek, de tegnap a Demokratikus Koalíció napirend előttijében is meghallgathattuk, hogy ezek a szankciók jók és működnek. Éppen ezért kértük a kormányt, hogy indítson nemzeti konzultációt, mert Európában egyedül a magyar emberek először elmondhatják a véleményüket a brüsszeli szankciókról [[Kálmán Olga: De jó lesz!]] , hiszen amikor a brüsszeli bürokraták ezt kitalálták a versailles-i megállapodás ellenére még egyszer mondom, 27 európai állam- és kormányfő megállapodott abban, hogy az energetikát nem érinthetik a szankciók, erről közös miniszterelnöki megállapodás volt, majd ezt a megállapodást felrúgták , valamilyen külső nyomás hatására az Európai Unió bürokratái úgy gondolták, hogy nem érvényes ez a megállapodás, felülírták, és elkezdték lebegtetni a gázszankciót, elkezdték az olajszankciókat emlegetni, és mivel a gáz ára az egekbe szökött, amihez az Európai Unió hibásan hozzákötötte a villamosenergia-árat is, ezért az is az egekbe szökött. Ha megnézik önök a gáz vagy a villamos energia európai tőzsdei árának az alakulását, akkor teljesen világos a görbe: tavaly ősszel elkezdett valamennyire emelkedni a korábbi olcsó energiaártól, ez az akkor bevezetni kívánt klímaadó miatt történt meg, a piac beárazta az Európai Unió által kényszerített klímaadót, majd a háború kitörésekor volt egy felívelés, és aztán egy visszaesés a háború második-harmadik hetében, visszaesett az energiaár a korábbi szintre, a piac megijedt, aztán korrigált. És mikor kezdődött el igazán a gáz és a villamos energia árának az emelkedése? Ha megnézik a görbéket, teljesen világos: a hatodik szankciós csomagtól, az energetikai szankciós csomagtól kezdve, amikor belengették a gázszankciókat, belengették az olajszankciókat, és aztán Magyarországnak sikerült egy kivételt kiharcolnia, hiszen Csehország, Szlovákia és Magyarország mentesült a vezetéken érkező olaj szankciója alól. Teljesen világosan látszik, hogy a tőzsdei ár egekbe szökése a hatodik szankciós csomagtól figyelhető meg. Így tehát továbbra sem értjük, hogy önök miért a szankciókat támogatják, miért szankciópártiak, miért nem állnak végre egyszer a magyar gazdaság és a magyar emberek oldalára. A mostani törvényjavaslat is kapcsolódik ehhez a témához, hiszen 2022. május 25-ei hatállyal háborús veszélyhelyzetet hirdetett ki a magyar kormány az orosz-ukrán háború miatt, hogy különleges jogrendben a gyors és határozott döntéshozatallal és jogszabályalkotással tudjunk reagálni a háború okozta biztonsági, humanitárius, gazdasági és energetikai következményekre. Az Országgyűlés 2022. június 8-án szavazta meg a veszélyhelyzet meghosszabbítását, a szomszédos országban fennálló fegyveres konfliktus, illetve humanitárius katasztrófa magyarországi következményeinek elhárításáról szóló jogszabály elfogadásával. A jogszabály célja egyértelmű volt: minden szükséges eszköz álljon rendelkezésre a menekülő emberek segítésére, valamint a felmerülő káros gazdasági hatások kivédése érdekében. A mostani veszélyhelyzet hatálya november 1-jéig áll fenn. A jelenlegi hatályos szabályozás szerint a kormány veszélyhelyzeti rendelkezéseit az Országgyűlés időkorlát nélkül meghosszabbíthatja, ugyanakkor a mostani, általunk tárgyalt módosítás értelmében egy időkorlát kerül bevezetésre. Ha önök önazonosak és hiteles politikusok szeretnének lenni a „maradni” túlzás , és önök korábban időkorlátot követeltek a veszélyhelyzet meghosszabbításánál, akkor önök támogatni fogják minden eddigi nyilatkozatuk szerint ezt a törvényjavaslatot, hiszen önök azt kérték, hogy kerüljön időkorlát bevezetésre. Ez a módosítás rögzíti, hogy a kormány 2022. november 1-jei hatállyal a veszélyhelyzet 30 napon túli meghosszabbítására az Országgyűlés felhatalmazását alkalmanként legfeljebb 180 napra kérheti. [[12.40]] Hasonló időkorlátot alkalmaznak egyébként a veszélyhelyzet meghosszabbítása tekintetében például Olaszországban, Lettországban és Finnországban is, ott is ez a 180 napos időkorlát van jogszabályba foglalva. Fontos hangsúlyozni, hogy a kormány a veszélyhelyzeti hatáskörét kizárólag a veszélyhelyzetet kiváltó esemény megelőzésével, kezelésével, felszámolásával és a káros hatások megelőzésével, illetve elhárításával közvetlenül összefüggő szabályozási tárgykörben gyakorolhatja. A 180 napban maximalizált veszélyhelyzeti jogrend meghosszabbítása növeli a kiszámítható jogbiztonságot, valamint növeli az Országgyűlés mint a legfőbb, közvetlenül választott népképviseleti szerv mozgásterét és ellenőrző funkcióját is. Ezért kérem önöket, hogy az általunk benyújtott törvényjavaslatot megtárgyalás után támogatni szíveskedjenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelettel kérdem, hogy a kormány nevében kíváne valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, Vargha Tamás miniszterhelyettes, államtitkár úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormány támogatja a benyújtott előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka dr. Illés Boglárka. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 222 és ez nem a törvényjavaslat száma, de még csak nem is a törvényjavaslatban foglalt napoké, óráké vagy perceké, ez a végtelennek tűnő, de mégis végtelenné váló pillanatoké. 222 a 2022. február 24e óta eltelt idő véges napban mérhetőnek tűnő mennyisége, amiből egy is sok lett volna. És mikor lesz már vége?! 222 napja, hogy fegyverek ropogására kellett ébrednünk ébresztőórák helyett, geopolitikai földcsuszamlásra biztos támpontok helyett, a szomszédunkban dúló háborúra, az európai életre megérdemelt, áldásnak tűnő béke helyett. Az elmúlt években meg kellett küzdenünk az illegális migráció hömpölygő folyamával, és még annak sincs vége, a pandémia okozta fizikai, lelki, egzisztenciális és mentális kitettséggel és a nyomában járó gazdasági hullámverésekkel, és még az sem zárult le. És hiába tűrtünk, fegyelmezetten vállaltunk, dolgoztunk, hogy nyugalmat találjunk, reméltünk, de nem kaptunk. Ami korábban hullámként jelentkezett, az február 24-én gátat tört át, hiszen ami a szomszédunkban emberi életeket követel, az Európa többi országában is családokat sodorhat el. Mi pedig azért dolgozunk, védekezünk, menekülési útvonalat nyitunk és segítséget nyújtunk, hogy az otthonaink biztonságát megőrizzük, és a magyar családok érdekeit szem előtt tartsuk. Mert a melegről vagy annak hiányáról könnyű akkor beszélni, ha a fűtésről mindenki tud gondoskodni, de az európai globalisták most nem a profitért fognak sorban állni, meg kell tanulniuk a túlélésért küzdeni, hiszen tudjuk: egy háborúban nem lehet győztest hirdetni, a csatatéren csak a veszteségek számbavételénél lehet különbséget tenni. Ennek ellenére az európai vezetők a béke helyett mégis a szankciós politikát üdvözlik, a megoldások helyett a lemondásokat sürgetik, a tárgyalások helyett pedig a kioktatást újra és újra napirendre veszik. És mi történik? A szankciós politika velünk, az energiaárak ellenünk. A cél persze az, hogy a békét előmozdítsuk, és a háborút vagy az arra adott szankciós válaszok okozta következményeket enyhítsük, ezért nemzeti konzultációt hirdettünk. Mert miközben a baloldal árnyékban keresi önmagát, a kormány teszi a dolgát: nem enged át Magyarország területén fegyvereket, védve ezzel Magyarország és a magyar emberek biztonságát; a határainknál megállítja az illegális migráció mellett az olajra kivetett szankciókat is, közben a menekülteknek segítséget nyújt. Tehát a menekültekről gondoskodik, és a magyar családok, fiatalok és nyugdíjasok boldogulásáért is folyamatosan fáradozik. Ahogy a korábbi válságok idején, nálunk már kerítés állt addig, míg közben Európára rátörték az ajtót; választhattunk az oltóanyagok között, míg máshol még a várakozást keretezték a korlátok; és nálunk már fel vannak töltve a tározók olyan mértékben, amely biztosítja a fűtést, míg máshol azt akarták, hogy ne legyen, és most azt vizsgálják, hogy miért nem is lesz. Ilyen vészterhes időkben a kellő időben meghozott, előrelátó döntések, ha szó szerint aranyat nem is, de aranyárban mérhető gázt érnek. A 180 napos időkorlát bevezetése pedig lehetőséget biztosít a pillanatnyi helyzet újbóli felmérésére és megfontolására. Erről és az ezt felölelő 180 napról szól tehát az előttünk fekvő törvényjavaslat, melyet a Fidesz-frakció és jómagam személyesen is a támogatásomról biztosíthatok. Kérem, tegyenek önök is így. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Kálmán Olga képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Önöknek itt a kormánypárti oldalon feneketlen az étvágyuk, előszeretettel bánnak sajátként a közpénzzel, az uniós pénzekkel, magyarul: lopnak. De még ez sem elég, önök el akarják lopni az egész hazát. Önöknek semmi nem elég. Mire kell a veszélyhelyzet, mire kell a rendeleti kormányzás? Hát, a korlátlan hatalomra. A feneketlen hataloméhségüket csillapítják ezzel, na és lehetőséget teremtenek maguknak, hogy menekültválság, vírus vagy háborús helyzet valós léte mögé bújva felszámolják a maradék szabadságot, bebetonozzák a hatalmukat, etessék és tovább gazdagítsák az oligarcháikat, veszteséges távközlési céget vásároljanak, kiüresítsék a sztrájkjogot, ellenzéki önkormányzatokat lehetetlenítsenek el. És mindezt megfejelik azzal, hogy milliárdokból dübörögtetik a propagandagépezetet, hogy hazugságokkal magyarázzák az ország szétrablását, és hogy tovább mérgezzék a társadalom lelkét. Pénzt lopni, tudják, büntetőjogi kategória. A hazát, a szabadságot, a demokráciát ellopni történelmi bűn. Amit önök tesznek a hazával, az a történelemkönyvek szégyenlapjaira fog kerülni. [[Dr. Pósán László: Így van, 2006-ban…]] Mire kell önöknek a veszélyhelyzet, a rendeleti kormányzás? Hogy tovább szítsák a békétlenséget ebben az országban. 12 éve pénzt, a mi pénzünket nem sajnálva százmilliárdokat költöttek arra, hogy magyart magyar ellen fordítsanak. Felsorolni is nehéz, hogy ki mindenkit kellett már utálni ebben az országban, ki mindenki lett ellenség közpénzből, kormányzati irányítással. Gyűlöletpropagandával támadtak rá a filozófusokra, a rendvédelmi nyugdíjasokra, a rokkantsági ellátásban részesülőkre, a civil szervezetekre, a pedagógusokra, melegekre, menekültekre, a CEU-ra, a Színművészeti Egyetemre, a Tudományos Akadémiára, az ellenzéki önkormányzatokra. [[Nacsa Lőrinc: Persze!]] És ha már itthon kifogytak az ellenségalanyok, akkor kerestek határon kívül. Így lett világot veszélyeztető gonosz Brüsszel, Juncker vagy Soros. Csak kapkodtuk a fejünket, hogy éppen kit kell jobban utálnunk, kit kell jobban utálnunk a saját pénzünkből elköltött milliárdos gyűlöletkampányokban. Na, és persze van itt még valami, ami nemcsak az elmúlt 12 évben volt sláger, hanem amióta csak a hatalom megszerzésére vagy megtartására törekszik a Fidesz, az pedig az ellenzéki tábor gyűlöletére való uszítás. Önök szerint mindenki hazaáruló, aki nem fideszes. Egyszer, csak egyetlenegyszer tegyék fel maguknak azt a kérdést: mégis ki az, aki a haza ellen cselekszik? Aki keleti diktátorokkal cimborál; aki a saját választott uniós közösségünk ellen harcol; aki magyart magyar ellen fordít [[Nacsa Lőrinc: Határontúliakkal?]] , és mindeközben ezermilliárdokkal rövidíti meg a közvagyont, vagy aki pont ez ellen küzd? Az a helyzet, hogy az önök politikája egyetlenegy dologra épül: ha már mindenki utál mindenkit, önöknek akkor jó, mert így minden galád cselekedetüket meg tudják magyarázni, és másra tudják kenni; mert így naponta harsoghatják, hogy nem önök miatt van világrekorder hazai infláció, nem önök miatt alacsonyak a bérek, nem önök miatt kritikus az egészségügy, az oktatás állapota, nem önök miatt menekül el ebből az országból fiatal, orvos, ápoló, kőműves, szobafestő, hanem Brüsszel, Soros meg az ellenzék miatt. Ezt harsogják közpénzből. És ha elégszer harsogták már közpénzmilliárdokból a propagandagépezetükön keresztül, akkor előbb-utóbb bevésik a társadalom lelkébe, hogy ki az aktuális ellenség, aki miatt mi nem élhetünk úgy, ahogy egyébként élhetnénk. Ellenség, veszély, veszélyhelyzet ez az önök politikájának az alapja. [[12.50]] Erre épül minden, és ezzel fedik el azt a sok gaztettet, amit a haza ellen cselekedtek. Önök gyakran emlegetik, hogy a haza mindenekelőtt. Hát igen, ha közpénzt látnak, akkor azt azonnal haza akarják vinni. De egyszer ennek is vége lesz. Igaz, túl nagy árat fizettünk már eddig is érte. Mi, demokraták máshogy gondolkodunk, mint önök. Szerintünk a politika nem a hatalom megtartását szolgálja. Szerintünk a politikai döntések nem az éj leple alatt, az emberek feje fölött születnek, hanem az érintettek bevonásával. Képzeljék, van ennek egy egyészen egyszerű módja: beszélgetni kell az emberekkel [[Nacsa Lőrinc: Konzultáció!]] tárgyalni az érintettekkel, és csak azután hozni a döntéseket. [[Nacsa Lőrinc: A kötcsei kocsmában.]] Tudom, hogy ez önöktől idegen. És azt is tudom, hogy Dobrev Klára árnyékkormányának viszont pont ez a filozófiája: nem gyűlölet és ellenség kell, hanem odafigyelés és megértés. Mi erre esküdtünk fel, önök viszont az állandó viszályra. De vegyük sorra, hogy mégis, mire kell önöknek a veszélyhelyzet, a rendeleti kormányzás! Hogy tovább hizlalják az oligarcháikat. Elképesztő módon, még a Covid-járvány kritikus időszakában, amikor a gazdaság mélyrepülésbe fordult, amikor több százezer ember vesztette el a munkáját, amikor több százezer család ment tönkre, még akkor is a veszélyhelyzet adta lehetőséget kihasználva, két kézzel szórták a pénzt a saját haverjaikra és oligarcháikra. Orbán Viktor kedvenc strómanja, Mészáros Lőrinc, az érdekeltségeibe tartozó cégeken keresztül tízmilliárdokat nyert az államtól turizmusfejlesztésre, tanuszoda-kivitelezésre. Erre kellett Covid alatt a rendeleti kormányzás? Több mint 7 milliárd forint jutott a budai palotában lévő Orbán-rezidencia csinosítgatására. Nyilván fontos, hogy a miniszterelnök a diktátor haverjait méltó módon fogadhassa a Várban. Hát, erre kellett Covid alatt a rendeleti kormányzás? A fővadász Semjén Zsolt nevével fémjelzett vadászati kiállítás annyira fontos volt, hogy még a koronavírus-járvány közepette is megtoldották a költségét csaknem 2 milliárd forinttal. De jutott pénz Kósa Lajos hobbijára is, 1 milliárd korcsolyapálya-építésre. Erre kellett a Covid alatt a rendeleti kormányzás?! Két évvel ezelőtt 80 milliárd forint közpénzt csoportosítottak át a gazdaságvédelminek csúfolt alapból a Belgrád-Budapest vasútvonalra, amelynek építéséről mi, földi halandók nem sokat tudhattunk, hiszen a szerződéseket titkosították, és amely projekt most egyébként bedőlni látszik. Hát, erre kellett Covid alatt a rendeleti kormányzás? A pedagógusok száját is a veszélyhelyzetet felhasználva próbálták befogni, ellehetetlenítve a sztrájkhoz való jogukat. Így a polgári engedetlenséggel vívhatják tovább a harcukat az igazukért. És ezért mi jár cserébe az orbáni világban? Kirúgás. Ha valamiért, akkor ezért tényleg szégyelljék magukat! Hát, erre kellett önöknek a rendeleti kormányzás. És a leggusztustalanabb, hogy milliárdokat szórtak el a Covid-válság közepén propagandára, óriásplakátokra, nemzeti konzultációnak nevezett hazugságra, csak hogy ne kelljen szembenézniük a valósággal. A járványügyi nyilvántartásba bejelentkezett állampolgároknak hazug tartalmú politikai propagandát küldtek ki? Milyen kormány az, amely egy világjárvány kellős közepén önmaga fényezésére, a propagandára költ, a cimboráinak osztogatja a pénzt?! Egy felelős kormány nem azzal foglalkozik, miként biztosítsa be a hatalmát, hanem azzal, hogy érdemben segítse a magyar embereket. Magyarország bízhat benne, hogy Dobrev Klára árnyékkormánya ezzel a céllal jött létre. Na, mire kell önöknek a veszélyhelyzet és a rendeleti kormányzás? Hogy megpróbálják leplezni a hibás gazdaságpolitikájukat, meg hogy kell az uniós pénz. Ha csak pár napig nem a lopásra, a hatalmuk megtartására gondolnának, már jobb lenne a helyzet, de ezt hiába is kérném önöktől. Soha nem látott gazdasági és megélhetési válságba vezették az országot. Magyarország világrekorder az élelmiszer-drágulásban, az inflációnövekedésben. Hiába harsogják, hogy sehol ekkora rezsitámogatást nem kap a lakosság, ez egyszerűen nem igaz. 12 év alatt tönkretették az országot. Önök változatlanul abban bíznak, hogy ha megszerzik az uniós forrásokat, akkor végre újra lesz miből lopni. Most, hogy az Orbán-kormánynak kell az uniós pénz, hirtelen kiderült, hogy mégsem annyira európai megoldás, hogy a veszélyhelyzetet, a különleges jogrendi kategóriákat minden időbeni korlát nélkül hirdetheti ki és hosszabbíthatja meg újra és újra a kormány. Ezt a jogellenes magatartást most úgy kívánja orvosolni Kocsis Máté törvényjavaslata, hogy a kormány legfeljebb 180 napra kérheti a veszélyhelyzet meghosszabbítását. Csakhogy ezt akárhányszor megteheti. Önöknek már tényleg azt sem lehet elhinni, amit kérdeznek. Az ukrajnai háborúra hivatkozva a kormány gyakorlatilag érdemi indoklás nélkül, az idők végezetéig meghosszabbíthatja a veszélyhelyzetet. Ez a javaslat nem több mint a kormány újabb lépése a teljhatalom felé, ellenőrizhetetlenül, úgy, mint eddig. Nem akarom önöket elkeseríteni, de a 135 bátor fideszes képviselőre semmi szükség nincs, hiszen úgyis Orbán Viktor dönt egyedül. Maguk itt teljesen feleslegesek Orbán szempontjából. Ahogy mondtam, viszont egy felelős kormány a jelenlegi helyzetben nem azzal foglalkozna, miként biztosítsa be a hatalmát, hanem azzal, hogy érdemben segítse a magyar embereket. Ehhez képest önök szó nélkül megszüntették a rezsicsökkentést, a katát. Esztelen gazdaságpolitikájuk és pénzszórásuk következtében rekordméretű inflációt generáltak, amivel még nehezebb helyzetbe hozták a magyar kis- és középvállalkozókat, valamint a családokat. Uralni és lerabolni mindent ez az önök filozófiája. Hét éve hosszabbítgatják a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet. Több mint két éve adták meg maguknak a példátlan felhatalmazást a veszélyhelyzet kihirdetésével. Azóta teljesen nyilvánvalóvá vált, hogy ezzel az eszközzel Orbán nem a nemzeti érdeket szolgálja, hanem a járvány vagy a háború veszélye mögé bújva a szabadság felszámolására, hatalmának bebetonozására, oligarcháinak további gazdagodására, veszteséges távközlési cég felvásárlására, az ellenzék jogainak korlátozására, az ellenzéki önkormányzatok ellehetetlenítésére használja fel azt. Hát, a világ nem látott még olyat, hogy egy kormány kihirdeti a háborús veszélyhelyzetet, majd ezt követően a kormányfő azonnal elmegy egy hónapra a tengerre hajókázni, napozni, szakállt növeszteni; miközben a hazájában háborús veszélyhelyzet van. Pontosítok: ha látott is a világ ilyet, akkor azt a miniszterelnököt azonnal elkergette a népharag. Úgyhogy készüljön, miniszterelnök úr! Ezt a mérhetetlen cinizmust, lopást nem fogják önnek megköszönni a magyarok. Ebben a gusztustalan, pénzéhes, demokráciagyilkos játszmában a Demokratikus Koalícióra ne számítsanak és nem számíthatnak. A javaslatukat nem támogatjuk. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Simicskó István frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Azt azért nyugodtan állíthatjuk, hogy ez az évszázad a nem várt veszélyek, kihívások, fenyegetések, sőt most már a háborúk évszázadává kezd válni. Abban is talán egyetérthetünk, hogy sajnos nem tört ki a világbéke, sőt abban is egyetérthetünk, hogy a nemzetközi helyzet fokozódik. Számos jelét látjuk ennek, hiszen a szomszédságunkban egy szomorú és valóban elhúzódó háború dúl sok-sok áldozattal, ráadásul testvérháború dúl, ami még szomorúbbá teszi ezt az eseménysorozatot. Tisztelt Képviselőtársaim! Végighallgattam az előttem szólókat nagy figyelemmel és nagy tisztelettel. És engedjék meg bár a kormány dolga, hogy reagáljon elsősorban a felszólalásokra , hogy elmondjam, Kálmán Olga, akinél én gyakorta jártam még annak idejében az InfoRádióban, és számos interjút készített velem is, és sokunkkal szerintem, egy picit másként látja a világot, mint mi látjuk. [[Kálmán Olga: Nem kicsit!]] Lehet, hogy nagyon másként látjuk, igaza van. Talán azt is elhiszik nekem, hogy nem a Fidesz-KDNP-kormány indította útjára a migrációs áradatot Európa felé. Talán azt is elhiszik nekem, hogy még csak a Covid-járványhoz sincs közünk, hiszen nem mi kutatgattunk ilyen típusú laboratóriumokban. És ha igazak azok a pletykák, azok a hírek, amelyek a Covid vírusának kiszabadulásáról szólnak, világjárványt okozott, sok-sok millió ember életét vette el, és sok-sok súlyos betegséget okozott embertársainknál, az nagyon érdekes, ha már egy zárójeles megjegyzést tehetek, hogy például az ENSZ vagy akármelyik nagy nemzetközi szervezet nem hozott létre semmilyen vizsgálóbizottságot, hogy kiderítse, hogy egy ilyen víruson kik, milyen célból és miért dolgoznak. És miért nem, mondjuk, a rákot meggyógyító vírus szabadult ki valamelyik biológiai laboratóriumból? De ez csak zárójeles, szomorú megjegyzés, hiszen az édesapámat is a Covid vitte el. Tehát a világban volna mit tennünk, pont azért, hogy a világot jobbá és szebbé tegyük. Tehát a biztonsághoz szeretnék visszatérni, hiszen a biztonság alapvető emberi szükséglet. [[13.00]] Abraham Maslow, aki az emberi szükségletek hierarchiáját megalkotta, a fiziológiai szükségleteket követően a második legfontosabb szintre építette az emberek biztonság iránti igényét. Ezért a biztonságért mindent meg kell tenni, a békéért mindent meg kell tenni, és nekünk, magyar képviselőknek az a dolgunk, hogy a magyar emberek biztonságát garantáljuk. Ezért világos és egyértelmű álláspontunk volt mindig is, és az is lesz: mi a béke pártján állunk. Mi azt szeretnénk, hogyha mindenhol béke lenne a világban, különösen ott, ahol most éppen háború zajlik. Ami az előttünk fekvő törvénymódosító javaslatot illeti: a védelmi és biztonsági tevékenységek összehangolását szolgálja. Tehát megfelelő jogállami válaszlépéseket kell adnunk az aktuálisan és újból és újból megjelenő válságok kezelésére. Demokratikus, jogállami válaszokat kell adnunk, és ezt csak jogszabályok útján lehet. És hogyha az Alaptörvényben is feladatunk van, és az Alaptörvény részletesen szabályozza a különleges jogrendeket, és sarkalatos törvényekben tovább kifejtve láthatjuk azt, hogy a végrehajtó hatalomnak és a védelmi szervezeteknek, a rendvédelmi alakulatoknak, a Magyar Honvédségnek, a járványügyi hatóságoknak mi a feladata, szerintem az a helyes, hogy mi itt a parlamentben reagálunk ezekre a válságokra, és reagálunk azokra a kihívásokra, amelyekkel szembesültünk. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) És igen, jogállami válaszokat adunk, megvitatjuk a parlamentben. És önök kérték, valóban, hogy a veszélyhelyzet legyen olyan módon szabályozva, hogy legyen időkorlát benne, ne egy végtelen felhatalmazás legyen. Bár hozzáteszem, szintén zárójelben, hogy ha így belegondolunk, meg kell hogy mondjam, a parlament és a kormány is jogosan hirdette ki az ezt megelőző veszélyhelyzetek mindegyikét, a járvány idején is és a migrációs válság kezdeti időszakában is, de ezek mind-mind jogszabályoknak megfelelő, törvényi rendelkezések, amelyeknek az alkalmazására igenis szükség volt, hogy a megfelelő állami szervek kellő felhatalmazással tudják végezni a munkájukat. És nyilván a kormány beszámol és tájékoztat, ezt teszi folyamatosan, ennek a tájékoztatási kötelezettségének is eleget tesz, itt a parlamentben is és a szakbizottságok előtt is. [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] Tudjuk, hogy a mostani különleges jogrendi szabályozás változni fog hamarosan, hiszen azon hat különleges jogrendi tényállás kapcsán, amit az Alaptörvény tartalmaz a rendkívüli állapot, a szükségállapot, a veszélyhelyzet, a megelőző védelmi helyzet, a terrortámadás vagy terrorveszélyhelyzet esete, valamint a váratlan támadás esete is , tudjuk, hogy a rendszerváltáskor az akkori országgyűlés alapvetően módosította a ’49. évi XX. törvénnyel, és három különleges jogrendi tényállást hirdethetett ki, illetve akkor még minősített időszakoknak neveztük mindezt. Itt a háborús helyzet, tehát a rendkívüli állapot szerepelt még korábban a régi alkotmányban, a szükségállapot, ami a belső rend alkotmányos megdöntésére irányuló belső lázadás gyakorlatilag, hogy egyszerűbben fogalmazzak, és a veszélyhelyzet, amely alapvetően természeti, ipari katasztrófákra lett kitalálva. De lám-lám, a katasztrófatörvényben szerepelt egyébként a járványhelyzetre vonatkozó szabály is, és ez alapján tudta a kormány a veszélyhelyzetet kihirdetni a járvány elleni védekezés során is. Most egy újabb konfliktus van a szomszédságunkban, ez egy katonai-fegyveres konfliktus. Egyébként a váratlan támadás esetét a jugoszláv háború időszakában módosította az akkori parlament, akkor emeltük be alkotmányi szintre; a megelőző védelmi helyzetet pedig 2004-ben, amikor az általános hadkötelezettséget megszüntette az MSZP-SZDSZ többségű parlament, illetve kormány, akkor hoztak be egy ilyen új kitételt, megelőző védelmi helyzet néven. Tehát ez egy egyszerű törvénymódosítás, amely gyakorlatilag határidőt szab, 30 napra kihirdetheti a kormány. Ezt követően ennek a meghosszabbítása 180 napra terjedhet ki, amit nyilván az Országgyűlés fogad el és erősít meg. Szerintünk nemzetközi viszonylatban is megállja a helyét ez a törvényjavaslat, ezért én is arra kérem önöket, hogy gondolják végig és támogassák magát az előterjesztést. A háborúról magáról hadd szóljak még én is néhány szót: valóban elhúzódó háború, hiszen most már február 24e óta tart. Ez egy sajátos időszak az emberiség történetében, hiszen azt látjuk, hogy a technika, technológia olyan szinten változott és fejlődött az elmúlt években, hogy gyakorta mondjuk, hogy ma már minden eszközzel lehet háborúzni, legalábbis akaratot rákényszeríteni és befolyásolni különböző célországokat, hiszen a virtuális világon keresztül is el lehet már információkat juttatni sőt, rengeteg fals és téves információt és megtévesztő információt is az emberek felé. Ez egy hibrid hadviselés, aminek van egy sajátos proxy változata, hiszen a proxyháború az nem más, mint két nagyhatalom két kisebb államot tol egymásra és ütközteti meg. Itt Ukrajna, Ukrajna lakossága és Ukrajna népe az elszenvedője ennek, tehát reméljük természetesen tudjuk, hogy a biztonsághoz meg a békéhez erő kell, de talán egy pici bölcsesség sem ártana , több bölcsességet a világnak, több bölcsességet az Egyesült Államok vezetőinek is, az orosz és az ukrán vezetésnek is, és mindenkinek, aki ebben most meghatározó szereplő, salamoni bölcsességet kívánok. Magyarország csak annyit tud ehhez hozzátenni, hogy több mint másfél millió, Ukrajnából menekülő, háború elől menekülő embernek nyújtott segítséget, és ezt továbbra is tartani fogja és állni fogja, és a békére szólítjuk fel a feleket. A helyzet az, hogy sajnos egy lokális háborúból egy globális konfliktus alakult ki, amit sokan már-már egyfajta sajátos harmadik világháborúként emlegetnek. Ha a hibridjellegét nézem, akkor ez a definíció talán meg is felelhet ennek, hiszen valóban, pénzügyi, diplomáciai, gazdasági területen is folynak a küzdelmek, és ilyen módon is megpróbálják a háborús feleket befolyásolni. Az Egyesült Államokban egy vezetéselméleti tudós, Viktor Frankl azt állította és azt írta, hogy ha az Egyesült Államokba érkezünk, akkor egy hatalmas, gyönyörű szoborral találkozhatunk, ez a szabadság szobra, ez a keleti parton található; jó lenne, és itt lenne az ideje, hogyha a nyugati parton felhúznának egy még monumentálisabb szobrot az Egyesült Államok politikusai, ez pedig a felelősség szobra lenne. Tehát szerintem mindannyiunknak megvan a maga felelőssége ebben a helyzetben. Én azt hiszem, hogy úgy járunk el jól és helyesen, hogyha az előttünk fekvő törvénymódosító javaslatot támogatni fogjuk. Köszönöm szépen, a KDNP támogatja. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. A vezérszónoki felszólalók között a következő az MSZP képviselője, Harangozó Tamás képviselő úr. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Miről is szól ez a javaslat? Hiszen az előttem elmondott expozéban és több megszólalásban egészen távolra tévedtek kedves képviselőtársaim, amihez persze minden joguk megvan, de azért lássuk be, ez mégiscsak egy nyúlfarknyi, talán egy- vagy másfél oldalnyi törvényjavaslat, aminek egyetlen fontos pontja van, hogy időbeli korláthoz köti a veszélyhelyzet kihirdetését; teszem hozzá, mondhatnánk úgy is, hogy: végre. Az időkorlát ugyan 180 nap, ami hat hónapot jelent, és ezzel mi egyáltalán nem vagyunk megelégedve, de mielőtt belemennék a részletekbe, egy picit emlékezzünk vissza, hogy mi is zajlott, talán nem is ebben az ülésteremben, hanem a másik ülésteremben a Covid-veszélyhelyzet kihirdetésekor. Nem volt olyan régen, önök személy szerint szereplői voltak ennek a jelenetnek, és mi is. Egyetlenegy dolgot kértünk, amikor a Covid kitörésekor a veszélyhelyzetet bevezették, hogy legyen időbeli korlátja. Ezt be is nyújtottuk szövegszerű módosító javaslatban, és azt kértük, hogy fogadják el, hogy 90 napra lehet bevezetni rendkívüli jogrendet Magyarországon, ahogy a korábbi alkotmányos szabályok is voltak, és 90 nap után az Országgyűlés ezt kötelezően vizsgálja felül. Képviselőtársaim! Akkor mi mindenek voltunk, csak fehér emberek nem: hazaárulók voltunk, mindennek az elrontói voltunk, a Covid barátai lettünk. Most mi történt? Akkor most Kocsis frakcióvezető úr is a Covid barátja lett, meg hazaáruló? Nem lehet egy szájjal kétfelé fújni folyamatosan, tisztelt képviselőtársaim! Nem volt két éve, még egyszer, amikor ebben a Házban minket mindennek elhordtak, mert azt mertük mondani, amit most önök ide benyújtottak. Nem pont azt egyébként, és még egyszer mondom, nem is vagyok megelégedve, de abból a szempontból, hogy ezt időkorláthoz kell kötni, önök azt mondták, hogy: dehogy kell, micsoda hiszti ez itt, nincs erre semmi szükség. Nyilván a mindentudó atyuska majd tudja, hogy mikor kell abbahagyni a veszélyhelyzeti korlátozást, nem kell itt a parlamentnek meg a törvényeknek ebbe beleszólni! Senkinek semmilyen okból nem lehet korlátlan hatalmat adni, pont. És hadd ne mondjak történelmi példákat és történelmi politikai vezetőket, akik úgy gondolták és úgy érezték, hogy nekik ez jár itt Európában, akár tőlünk keletre vagy tőlünk nyugatra; őrült, nem normális diktátorokat, akiknek a politikai vezetése alatt emberek milliói vagy tízmilliói haltak meg, és egyetlenegy korlátlan politikai felhatalmazással rendelkező vezető kormányzásának nem volt más vége, mint ez. Ezért normális, kulturált ország normális, kulturált emberei nem adnak, a legjobb szándékkal sem, korlátlan hatalmat senkinek, sem tartalmilag, sem időkorlát tekintetében. [[13.10]] Az ebben a javaslatban szereplő féléves határidő, amit aztán bármeddig meg lehet hosszabbítani, gyakorlatilag nem időkorlát, lássuk be. A magunk részéről első nekifutásra megint megpróbáljuk, hátha van valami belátás vagy nagyobb belátás a Fideszben talán a nemzetközi körülmények miatt is, hiszen például benyújtották ezt a javaslatot is. Megítélésünk szerint az a 90 nap, amit előtte a magyar alkotmányos berendezkedés használt, teljesen megfelel, hiszen ahogy ezt pontosan tudjuk, önök meg pláne tudják, rendkívüli jogrendről van szó, és rendkívüli jogrend nem lehet a folyamatos állapot. Ezzel a szabályozással önök ezt megint éveken keresztül fenn tudják tartani, és szerintem ez nem jó. Tegyük fel, előbb-utóbb lesz majd másik kormány ebben az országban, annak is kell hogy legyen korlátja, bármilyen időszak is következik. Simicskó úr ebből írta a diplomáját. [[Dr. Simicskó István: PhD…]] Mármint a rendkívüli jogrendekből, még a régi szép időkben, ha jól sejtem [[Nacsa Lőrinc: Melyik régi szép…?]] , nem ebben, amit most önök iderittyentettek. Simicskó úr, ami most van, ez se annak, se ennek nem felel meg, ezt ön is tudja. Ez itt nem rendkívüli jogrend, ami van, ez a főszabály. Két és fél éve önök nem önök, mert nyilván önök nem, egyikük se kormánytag rendeleti kormányzással vezetik ezt az országot. Kálmán Olga több olyan dolgot felsorolt, ami teljesen egyértelművé teszi, hogy milyen visszaélésszerűen használják ezeket az eszközöket. De egyébként meg is tehetik, mert ilyen szabályokat hoztak. Ez nem normális, képviselőtársam, és nem múlhat azon az ország sorsa, pedagógusok sztrájkjoga, sorolhatnánk végig, hogy egyetlen embernek mihez van kedve. Mert ma ez van. Mert ma hogy is volt? Mindjárt eszembe jut a legutóbbi, ami nem politikai, kifejezetten gazdasági kérdés. De már megint mi ez, hogy szeptember 30-án éjszaka kidobnak egy rendeletet, hogy másnap reggeltől 13-szorosára emelik a távhő árát? Éjjel kiadnak egy rendeletet, amire se a távhőcégek, se az önkormányzatok, se a vállalkozások, senki föl nem tud készülni, és garantáltan gajra megy mindenki, mert nem tudják kifizetni. Honnan tudnák? Az önkormányzatok költségvetési szervek, nem tudnak pénzt nyomtatni, mint Matolcsy úr. De a cégek se fognak tudni igazodni hozzá. Ez a rendeleti kormányzás, ez nem normális dolog. [[Nacsa Lőrinc: Bitcoinbányász a DK-ban… Szórványos derültség a KDNP soraiban.]] Rettenetesen vicces, tényleg, képviselőtársam, nagyon vicces téma. Menjen, azt’ nézzen már a szemébe azoknak az embereknek, akiknek most el kell dönteniük, hogy az óvodát be kelle zárni majd vagy nem! Meg nézzen a szemébe annak, akinek az idősotthon vezetőjeként el kéne dönteni, hogy mi fog vele történni! Úgyhogy ne röhögjön, meg ne viccelődjön ezen a témán, mert semmi vicces nincsen benne! Az ilyen jogrendeknek, még egyszer mondom, tartalmilag és időben is korlátjának kell lennie, bárki kormányozza ezt az országot. Mi a magunk részéről továbbra is azt mondjuk, hogy egyszeri 90 napra lehet egy ilyen felhatalmazást megadni, és ha továbbra is indokolt, ha három hónap után még mindig veszélyhelyzet van, akkor pontosan azzal a tollvonással a kormány ki tudja újra hirdetni, be tudja hozni az indokokat a parlament elé, és a következő 90 napra újra meg tudja majd kapni a felhatalmazást, ha indokolt. Jelen szabályozás ilyen szempontból egyet tudok érteni Kálmán Olga felszólalásával , ez a 180 nap, és hogy annyiszor hosszabbítjuk, ahányszor akarjuk, ez gyakorlatilag egy… A 90-et azt mondtam, hogy egyszeri alkalomra lehessen kiadni. Ezt fogjuk benyújtani, aztán meglátják, hogy önök mit fognak csinálni. [[Dr. Simicskó István: A 90-et nem lehet hosszabbítani? Nacsa Lőrinc: A háború véget ért? Dr. Simicskó István közbeszól.]] Semmi gond, egyébként kimehetünk a büfébe is négyszemközt dumcsizni, de ha gondolja, mondja mikrofonba, és akkor válaszolok rá szívesen. A háború nem ért véget, ezért aztán meg is lehetne majd hosszabbítani, ha van rá indok. Felsorolhatnám azokat a kérdéseket is, amiket szintén itt hallottunk, hogy egy óriási háborús veszélyhelyzetben miért megy el az ember egy hónapra a horvát tengerpartra habzsidőzsizni. [[Nacsa Lőrinc felé:]] De ne csóválja a fejét! Veszélyhelyzet van! Hát, ne csináljunk már bohócot ebből az intézményből! [[Nacsa Lőrinc: Te nem nyaraltál?]] Ha háborús veszélyhelyzet van, akkor nem megyek el egy hónapra dajdajozni. Ja, nem, a képek tanúsága szerint megfeszítetten dolgozott a miniszterelnök úr is. És amit a Covid alatt csináltak, az se volt normális, de még egyszer: menjünk vissza a törvényhez, be is zárom. Megítélésünk szerint a régi alkotmányos berendezkedés vagy szabályok szerinti 90 napos felhatalmazás indokolt lehet, mert vannak olyan helyzetek, amikor a kormánynak azonnal és sokkal tágabb körben lépnie kell, mint normális időszakban. Eddig nincs köztünk vita. Ahogy két évvel ezelőtt is azt mondtuk, hogy ez legyen 90 nap, most is azt mondjuk, és igenis egyszeri alkalommal lehessen bevezetni. Mi ezt be fogjuk nyújtani módosító javaslatnak. Látom nagyjából a nyitottságukat, de majd ahogy válaszolnak erre, mi is úgy fogunk válaszolni a szavazásnál. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP, a DK és a Momentum soraiban.]]
Most a Momentum képviselőcsoportjának vezérszónoka következik. Megadom a szót Szabó Szabolcs képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Képviselőtársaim sok mindent elmondtak, úgyhogy jelentősen bele tudok rövidíteni abba, amit terveztem. Ha megengedik, akkor én a törvényjavaslattal kezdeném, és az igazából hozzá nem tartozó témákra a végén térnék ki egy picit. Elhangzott itt már tücsök és bogár, minden ebben a vitában. Szóval, akkor kezdjük a lényeggel! Valóban, itt egy nagyon egyszerű javaslat fekszik előttünk a veszélyhelyzet szabályozása kapcsán, mégpedig, hogy az eddigi korlátlan meghosszabbítást egy 180 napos limithez köti ez a javaslat, ami ismételhető, tehát újból és újból bevezethető. Valóban, ezt folyamatosan jeleztük ellenzéki oldalról, hogy a korlátlanság nem egy jogállami megoldás. Valóban, ahogy itt elhangzott, már a Covid-járvány idején, 2020 tavaszának elején, illetve meteorológiai értelemben a telének a végén, amikor kihirdették az első ilyen veszélyhelyzetet, akkor ezt jeleztük. Egyébként még idén május 10-én is, amikor itt a Házban vitatkoztunk egy alkotmánymódosításról és az akkori covidos veszélyhelyzet alatt hozott törvényeknek a jogrendbe iktatásáról, akkor is jeleztük többen tehát ez néhány hónapja volt , hogy ez a korlátlanság nem jó. Akkor is még azt mondták, hogy nem fogadják el az érveinket. Úgyhogy mi a magunk részéről azt tudjuk mondani, hogy csak örülni tudunk annak, hogy mintegy két és fél év után eljutottunk oda, hogy önök is belátják, és az indokolásban is gyakorlatilag azt írták bele, amit mi mindig emlegettünk, hogy ez a fajta korlátlanság a nemzetközi gyakorlatban nem jellemző, ennek megfelelően valamiféle időkorlátot kell beletenni. Úgyhogy erre én csak azt tudom mondani, hogy két és fél év kellett hozzá, de elfogadták, beleírták, éppen ezért ezt mi a magunk részéről csak támogatni tudjuk. Nyilvánvalóan egy törvényjavaslatnál mindig vannak olyan részek, ami az embernek tetszik, meg kevésbé tetszik. Itt például azt gondoljuk, hogy a 180 nap helyett jobb lenne egy 90 napos korlátot megállapítani. Fogunk is beadni ezzel kapcsolatban egy kapcsolódó módosító javaslatot. A mi módosító javaslatunk, ellentétben az MSZP-ével, az ismételhetőséget nem veszi ki, úgyhogy legfeljebb csak azt tudom jelezni, hogy esetleg fontolják meg. Az én ízlésemnek meg a Momentum ízlésének jobban megfelelne, ha háromhavi rendszerességgel tudnánk a hosszabbítás kapcsán itt mindig beszélgetni erről a bizonyos hosszabbításról, mert az tök jól hangzik, ami itt Simicskó képviselő úr részéről elhangzott, hogy milyen rendszeresen kapunk beszámolókat a veszélyhelyzet alatt hozott döntésekről, de azért nem egészen van ez így, mert az nem szokott megtörténni sem itt, sem a bizottság előtt. A hosszabbításnál meg az újbóli kihirdetésnél van mindig vita, meg amikor a veszélyhelyzet lejártakor jogrendbe iktatjuk, vagy éppen a covidos helyett áttérünk a háborús veszélyhelyzetre, akkor szoktunk itt erről beszélni, nem akkor, amikor a kormány úgy gondolja, hogy tart egy beszámolót, hogy mit csinált, mondjuk, az elmúlt 30 napban. Ilyet nem hallottunk sem itt, sem bizottsági üléseken. Szóval, azért nem egészen úgy van az, ahogy Simicskó képviselő úr állította. Úgyhogy ezért javaslom, hogy a 90 napot fontolják meg, szerintem az egy elfogadható javaslat. Zárójelben megjegyzem, ettől függetlenül, ha nem fogadják meg, meg fogjuk szavazni a törvénymódosítást a 180 nappal is, mert együtt tudunk vele élni, de jobbnak tartanánk a 90 napot. [[13.20]] A másik, amit megfontolás tárgyává ajánlok, amit az ellenzék gyakran emleget az elmúlt két és fél évben, ez a kontrollnélküliség hiánya. [[Sic!]] Nem tudom, nézegettéke a számokat, mi megnéztük. Például a kormányrendeletek száma 2019-ben 371 volt, 2020-ban 732, 2021-ben 832, az ideit még nem tudjuk, előzetes tippjeim szerint még egy növekvő számot fogunk látni. Ez a növekmény értelemszerűen jelentős részben azért van, mert a veszélyhelyzet adta jogkörével élve a kormány hoz bizonyos rendeleteket, amivel a törvény adta jogánál fogva felülír törvényeket nagy számban. A mi problémánk az, hogy bár a törvényben benne van, meg az alkotmányban benne van, hogy az adott ügyben hozhat ilyen rendeleteket a kormány, tehát ha járványügyi veszélyhelyzet van, akkor a járvány elleni védekezés ügyében, ha most leegyszerűsítve mondom háborús veszélyhelyzet, akkor ilyen háborúval kapcsolatos ügyekben. Csak azt tapasztaljuk a napi gyakorlatban, hogy nagyon sok olyan kormányrendelet születik, aminek az égegyadta világon ehhez semmi köze nincs. Tehát technikai értelemben visszaélnek ezzel a lehetőséggel, és ezért javasoljuk azt, fontolják meg, hogy kontroll legyen azon, hogy eldöntsük, kinek van ebben igaza. Mert jelen pillanatban ezt senki nem tudja eldönteni, mert nincs hova fordulni. Önök azt mondják, hogy kapcsolódik, mi azt, hogy nem, és akkor kész, vége van a vitának. Egyébként korábban is nyújtottunk már be ilyen törvénymódosító javaslatot, most kapcsolódó módosítóként túlterjeszkedő lesz természetesen, de máshogy nem tudjuk megoldani , szóval, kapcsolódó módosítóként megint benyújtjuk, hogy legyen akkor egy alkotmányos kontroll. Például most az uniós kiegyezési törvénycsomagban pont ma szavaztunk egy alkotmányos normakontrollról; hát, ennek egy speciális változatát lehetne használni. Mi azt javasoljuk, hogy ha országgyűlési képviselő vagy képviselők egy csoportja úgy gondolja, hogy az adott kormányrendelet túlterjeszkedik, tehát visszaél a kormány a veszélyhelyzet adta joggal, akkor fordulhasson Alkotmánybírósághoz, akik három napon belül kötelesek megnézni és dönteni erről, hogy akkor túlterjeszkedteke a lehetőségeiken vagy nem, kapcsolódike az adott döntés jelen pillanatban a háborús veszélyhelyzethez vagy sem. Szerintem ez egy elfogadható kompromisszumos javaslat, és akkor még csak az a kérdés sem merül föl, amit szerintem mi most joggal, és az elmúlt két és fél évben rendszeresen és joggal vetünk föl, hogy bizony, túlterjeszkednek a lehetőségeiken, és valójában egy rendeleti kormányzás időszakában élünk, mert sajnálatos módon ez a helyzet. Szóval, ez a két megjegyzésünk, illetve módosítónk lenne a törvényhez. Itt térnék ki a beszédem második, kisebb felében az eddig elhangzottakra, amik már nem direktben a törvénymódosításhoz kapcsolódnak. Egyrészt, nem idősorrendben, hanem udvariassági sorrendben jelezném, Illés képviselő asszony kezdte, hogy 222, akkor én is mondanék egy számot: 74. Amikor május 10-én itt ültünk, én is ugyanezen a helyen, önök is ugyanezen a helyen, amikor ezt az egész, úgymond háborús veszélyhelyzetet a jogrendbe beillesztették, illetve annak a vitája folyt május 10-én, akkor én emlegettem már ott a 74-es számot, hogy hogy van az, hogy a 74. napja tartó háború idején beszélünk arról, hogy kellene ilyen veszélyhelyzet. Miért nem a második napon vagy a tizediken, hiszen akkor már régóta tartott a háború? És akkor én ott a vitában elmondtam, hogy nyilván arról van szó, hogy a covidos veszélyhelyzet alapja megszűnt voltaképpen, gyorsan kellett kreálni valamit, amire hivatkozva újra veszélyhelyzetet tudnak kihirdetni, hiszen hozzászoktak, hogy milyen jó a rendeleti kormányzás. Önök akkor azt mondták, hogy én rémeket látok, ez csak egy technikai lehetőség, majd esetleg, ha úgy alakul. Eltelt 14 nap, május 24-én itt megszavaztuk a Házban, nem mi, önök megszavazták ennek a jogrendbe illesztését, és még aznap, nem telt el a szavazás után három óra, még aznap kormánydöntés született róla, és másnap, május 25-én életbe lépett. Tehát ez az, amit mondunk folyamatosan, hogy nem elegáns, meg sok szempontból visszaélésszerű, amit művelnek. És mondom, ez a helyzet a rendeleti kormányzással is. Mindenki látja, a vak is látja, hogy ez történik. Mondom: meg kell nézni a hozott rendeletek számát. Rendeleti kormányzás van. A másik, amit szerettem volna megjegyezni, szóval, Nacsa képviselő úr emlegette itt a szankciókat hosszasan. Direkt fel is írtam magamnak, neki sikerült a 12. percben eljutni a törvénymódosítás lényegéig, mert előtte minden másról beszélt. Szóval, azért az egy erősen alternatív érvelési rendszer, hogy a hibás szankciókat hibáztatjuk azért, hogy egy olyan termék ára nő, amire egyébként szankció nem vonatkozik. Ha ezt valaki nekem levezeti, hogy ebben hol a logika, én meghívom egy sörre, hölgyeket esetleg koktélra. Nyilvánvalóan, ha nincsen szankció a gázra, akkor nehéz azt mondani, hogy a szankció miatt drága. Jelezném, a gáz azért drága, mert az oroszok ezt ebben a háborús szituációban fegyverként használják, magyarul, zárogatnak a csapon. Mert, ugye, a piac úgy működik, hogy van kereslet-kínálat, a kereslet-kínálat egymáshoz viszonyított aránya dönti el, hogy egy terméknek az ára milyen, plusz nyilvánvalóan a politikai meg a gazdasági bizonytalanság is képes még emellett felhajtani az árat. Tehát, amikor az oroszok háborút indítanak a szomszédjuk ellen, egy független ország ellen, akkor ő ezzel gerjeszti a bizonytalanságot, ezért ő a felelős, hát ő kezdett el megszállni egy szomszédos országot, plusz elkezdi zárni a csapokat, ezzel a keresletet visszafogja. Mi történik? Felmegy az ár. Nem volt akkor szankció, most sincs szankció, és nem tudjuk, hogy lesze szankció a földgázra, mert még megy róla a vita és az egyeztetés az Európai Unió tagállamainak a vezetői között. Ezért mondtam, hogy ez egy alternatív megoldás, mert itt elhangzott még a Gazprom árbevétele is, tudtommal ugyanis a Gazprom gázt árul, tehát innentől kezdve a szankciót nehéz ezzel kapcsolatban hibáztatni. A harmadik meg, amit felírtam magamnak, az csak a kormány folyamatos tájékoztatásának a hiánya lett volna, ami itt elhangzott, de ezt a beszédem elején már egyszer elmondtam. Úgyhogy zárásként összefoglalva azt tudom mondani még egyszer, hogy magával a javaslattal egyetértünk, meg fogjuk szavazni, mert az irányát jónak tartjuk, hiszen azt fogadták meg, amit mi korábban mondtunk. Legfeljebb azt kérném, hogy a 180 napot vegyük le 90-re, illetve fontolják meg az alkotmányos kontroll bevezetését. Köszönöm szépen.
Most a Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoklata következik: Lukács László György képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt fontos leszögezni rögtön a felszólalás elején, és itt a parlamentben a mai napon elmondani, hogy a mostani törvényjavaslat mégiscsak egy újabb bizonyíték arra, hogy Orbán Viktor veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe kormányozza ezt az országot. Ezt látjuk, már évek óta ez megy, más jogformát nehéz volt neki kitalálni. Lassan az ország berendezkedése is veszélyhelyzet, joggal mondják ezt az emberek, és amennyire ez humorosnak tűnik, ez valójában inkább egy tragédia abból a szempontból, hogy milyen Magyarországon a jogérvényesülés, és hogy milyen központi államképe van mégis a kormánypártoknak. A veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe való kormányzás felhoz egy alapkérdést: valóban eze a legmegfelelőbb jogi eszköz, azaz a veszélyhelyzet kihirdetése arra, hogy a jelenlegi kihívásokat elhárítsuk, azaz, hogy Magyarország szomszédjában háború zajlik, amelyben az orosz agresszor megtámadott egy független nemzetet, annak a területéből el akar venni, és az ő energiaforrásait, tehát az orosz agresszor a saját energiaforrásait nagyobb részt zsarolásra használja, és ezzel Európát és a világot is olyan helyzetbe hozza, hogy a között kelljen választani, hogy melyik kezét harapja meg? Az világos, hogy a legfontosabb út és az egyenes út a béke lehetne. Ebben az oroszoknak van tennivalójuk, nekik kell hátrálniuk; egyrészt azt, hogy béke legyen, az oroszok meggyőzésével, kényszerítésével, a szankciókkal és egyéb eszközökkel lehet elérni azt tehát ne tegyük félre! Önök azt mondják, hogy semmilyen szankció nem működik. A szankciók működnek. És amikor a veszélyhelyzetről beszélünk, akkor azt is mondani kell, hogy látjuk, hogy milyen károkat okoznak mindezek a szankciók. Tehát nem lehet annyira egyszerűen fogalmazni, a kormánypártok mindent mondanak, letagadják azt, hogy a magyar embereknek okoz ez fájdalmat, és hogy nehéz helyzetbe, döntési kényszerbe hozza nagyon sokszor a kormányt, az önkormányzatokat, civil szervezeteket, sőt magánszemélyeket. [[13.30]] Azt is ki kell mondani, hogy túl azon, hogy mindannyian viseljük ennek a kárát, mégis az elsődleges és legfontosabb érdekünk, hogy béke szülessen. Azt is ki kell mondani: ahhoz, hogy béke lehessen, az oroszoknak távozniuk kell a megszállt területekről ruszkik, haza! Itt az a kérdés, hogy önök ki merike még ezt mondani, tisztelt fideszes képviselőtársaim, hogy ruszkik, haza. Mert önök ezt korábban kimondták, most viszont úgy tűnik, hogy tanácsokért és ötletekért folyamatosan odajárnak. A tegnapi napon meghallgattuk önöktől, hogy aki fizeti a zenészt, az rendeli a muzsikát. Az a helyzet, hogy amikor önök kimennek oda és rubelkormányként viselkednek, akkor bizony ezzel állunk szemben: ha az oroszok fizetik a zenészt, önök orosz nótát fognak hallgatni. De hogy a veszélyhelyzetről beszéljünk egy kicsit: az, hogy eze a jó ebben az alaphelyzetben, az az álláspontunk, hogy nem. A jelenlegi összes jogi eszköz, ami Magyarországon rendelkezésre áll, mindenfajta veszélyhelyzeten és rendkívüli jogrenden túl lehetőséget biztosít arra, hogy Magyarországnak megvédjük a területi integritását, a biztonságát, belső és külső biztonságát, az energiabiztonságát, és biztosítsuk a magyar emberek megélhetését, és válságban meg tudjuk őket segíteni. Ehhez nem szükséges az önök módján a veszélyhelyzetnek az ilyen módon való meghosszabbítása. Én tudom, hogy önök ehhez az eszközhöz nyúlnak, önök ezt megszerették, most alkalmazzák. Emlékeznek a tételmondatra: Orbán Viktor veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe kormányozza az országot. De itt az idő, és ez az a vita, ahol fel kell hívni az önök figyelmét arra, hogy ez nem járja. Azért sem járja, mert rendszeres és ez egy jogos kritika volt a beszámolás elmaradása. Az nem beszámoló, amikor Orbán Viktor elmondja a nyáron vagy az előző ülésszak előtt történt eseményeket. Az sem igazából beszámoló, amikor egy- vagy kétperces időkeretben lehet egy bizottságban kérdéseket feltenni egy körülbelül 20 perces beszámolóra, ami egy évben jó, ha egyszer, a rendes miniszteri meghallgatások vagy beszámolók alkalmával beérkezik a bizottságok elé. Az meg végképp nem módja annak, hogy beszámoljanak, ahogy Kásler Miklós tette a járvány ideje alatt. Kásler Miklósnak volt ahhoz mersze, hogy a járvány idején a bizottság elé ne beszámolni jöjjön, hanem beküldjön egy kétoldalas kimutatást arról, hogy mit tettek. Ez volt a beszámolója a felelős kormány egyik felelős, az egészségügyért, a legfontosabb védműért felelős miniszterének a beszámolója. Önök ennyire vették ezt is komolyan. Ez is azt támasztja alá, hogy alaptételbeli kérdés van a veszélyhelyzet elrendelésével kapcsolatban. És azzal egyet lehet érteni, amit képviselőtársaim mondtak, hogy ha időkorlát van, és önök belátták, hogy időkorlátra van szükség, akkor érdemes ezt az életszerű 90 napot, amit itt többen mondtak, megfontolni. Még engedjék meg, hogy idehozzak önöknek egy viszonylag nehezen megfogható, de szerintem nagyon jól érthető problémát. A rendkívüli jogrendek, a veszélyhelyzet mindig azt nehezíti, hogy miként tájékozódnak az emberek a rájuk vonatkozó, rájuk kötelező jogszabályok felől. És minél bonyolultabb, minél több rendelet van, annál kevésbé lehet jól, és mondjuk úgy, hogy magabiztosan tájékozódni arról, hogy az egyes vállalkozásokra, magánemberekre, cégekre milyen szabályok vonatkoznak, és azok meddig vonatkoznak. Márpedig, ha nem tudja meghatározni valaki saját magával szemben, hogy milyen jog vonatkozik rá vagy milyen kötelezettsége keletkezik, nagyon nehéz tőle jogkövető magatartást kérni. Éppen ezért hívják ezeket rendkívüli jogrendnek, hogy rendkívüli esetben, nagyon korlátozott ideig, nagyon indokolt esetben alkalmazzuk, mert pontosan a jog érvényesülésének, a jogszabályok követésének a lehetőségét rontja le folyamatosan. Az, hogy éjjel-nappal foldozva vannak különböző rendeletek, ki tudja, mennyi ideig meghosszabbítva, valamikor már az önöket egyébként és a végrehajtó hatalmat képviselő kormányhivatalok sincsenek már tisztában azzal, hogy melyik határidő meddig tart és kire milyen szabály vonatkozik, ezt okozza az, amikor valaki mint a rétestésztát, folyamatosan nyújtja, hosszabbítja és újítgatja, újítgatja meg a veszélyhelyzetet akkor, amikor mondom más és a rendes jogrendben rendelkezésre álló jogi eszközök is ott lennének egy válság vagy egy valamilyen, az ország előtt álló biztonsági vagy gazdasági kihívás kezelésére. Tehát összességében ez az, amit minden esetben meg kell a veszélyhelyzettel és annak meghosszabbításával kapcsolatosan fogalmazni, és ideje lenne arról leszokniuk, és felelős konzervatív politikusként ezt tudom javasolni, hogy veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe végre ne kormányozzák az országot. Tisztességes normál jogrendben ez az ország képes arra, hogy megteremtse a védekezését, képes arra, hogy az embereket és a családokat megvédje a gazdasági válság idején, csak önöknek ezt akarniuk kell. A tisztességes konzervatív hozzáállás ilyen lenne. Mi azt kérjük önöktől, bár illúzióink vannak ezzel kapcsolatban, hiszen tudjuk, ez egy politikai termék önöknél, hogy végre tegyenek így, és kormányozzanak ezek szerint. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Most a Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka, Novák Előd következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Nem támogatjuk az új világrendet, a szabadságjogaink korlátozását, az egymást váltó, de folyamatos rendkívüli jogrendeket, a Covid-diktatúrát és más Covid-típusú lezárásokat, korlátozásokat sem, melyek most az államcsőd szélére sodródva Magyarországon alapvető intézmények bezárását jelentik a rezsinövelés miatt. Nincs jogrend, nincs igazságszolgáltatás, de már nincs jogszolgáltatás sem igazán Magyarországon. Ezzel a törvénymódosítással pedig az aránytalan jogkorlátozásokat akarják palástolni, de elfogadhatatlan az, hogy korlátlan hosszúságú veszélyhelyzet helyett akárhányszor 180 napos jogfosztás is lehet. Ennek kellene örüljünk?! Nem támogatta a veszélyhelyzet kiszélesítését célzó alaptörvény-módosítást a Mi Hazánk Mozgalom akkor sem, amikor a szomszédos országokban zajló háborús helyzetekre való hivatkozással próbálkozott bővíteni a különleges jogrend fenntartására vonatkozó lehetőségeit a kormány. A koronavírus után új apropót keresnek önök láthatóan, hogy rendkívüli jogrendben, korlátozások között tarthassák az embereket, de rávilágítunk annak álságosságára. Hiszen a háborús helyzet kihirdetése például fegyveres készülődést is jelent, diplomáciailag is rendkívül rossz üzenete van. Inkább a külföldi NATO-harccsoportokat Magyarországra beengedő kormányhatározatot kellene visszavonni, mert hazánk katonai felvonulási területté tétele jelent igazi veszélyhelyzetet hazánkra nézve. Miután a kormány korábbi ígérete ellenére mégis engedélyezte a külföldi NATO-csapatok hazánkba telepítését az amerikai-orosz háború keretében, a Mi Hazánk maradt az egyetlen párt, mely Magyarország függetlensége mellett szót emel. Idegen haderőknek ugyanis nincs keresnivalójuk hazánkban, Magyarország a magyaroké. A NATO-tagságunkból fakadó szerződéses kötelezettségünk csak arra volna, hogy egy tagállam megtámadása esetén segítsünk annak védelmében, de Ukrajna nem NATO-tag. Ellenzem a kárpátaljai magyar nemzetrésszel szemben elnyomó, soviniszta politikát folytató Ukrajna katonai támogatását is, illetve az amerikai érdekek magyar kormányzati kiszolgálását. Az oroszok elleni embargó így is felbecsülhetetlen károkat okozott a magyar gazdaságnak, különösen a magyar mezőgazdaságnak, amelyet a magyar kormány is sajnos támogatott szó nélkül. Most már viszont a magyar érdek kellene hogy legyen az első. A magyar kormány ne provokálja tovább az oroszokat, például Ukrajna feltétel nélküli EU-csatlakozásának támogatásával, ahogy azt már belengették vagy akár a NATO bővítésével és háborús veszélyhelyzet fenntartásával, katonai készülődéssel sem. Ma a Fidesz vezérszónoka azt a valótlanságot mondta, hogy finoman fogalmazzak, hogy a kormány nem enged át Magyarország területén fegyvereket. Ez ugye, természetesen nem igaz, legfeljebb úgy igaz, azzal a mellébeszéléssel, azzal a maszatolással igaz, hogy nem enged át fegyvereket a magyar-ukrán határon, de Románián és Szlovákián keresztül, más NATO-tagállamokon keresztül már mehet a fegyver Magyarország területének igénybevételével is a hatályos kormányhatározat szerint. Tehát egy kicsit szemfényvesztés az, amit a kormányzat művel; miközben látszólag a békét tűzi zászlajára, aközben például a Magyar Honvédség parancsnoka júliusban titokban meg is látogatta az ukrán vezérkart. Erről ugye, csak utólag, ukrán híradásból értesültünk. Az ottani fegyveres erők vezetője úgy nyilatkozott, hogy elégedett Ukrajna és Magyarország katonai együttműködésének szintjével. Hát, vajon mit tudhat még ő, amit a kormányunk nem köt a mi orrunkra? Azóta a balti légteret ismét magyar Gripenek biztosítják, és már konfliktusba is kerültek orosz vadászgépekkel. [[13.40]] Hát, ennyit arról, hogy Magyarország nem vesz részt a háborúban. Sajnos, ez nem így van. [[Nacsa Lőrinc: Ez így van tíz éve!]] A különböző veszélyhelyzetek közt adják tovább a stafétabotot; Covid-diktatúrát követnek most, Covid-típusú újabb lezárások, hasonló uszodabezárások. Kormányzati túlkapásokra és kontraproduktív intézkedésekre láthattunk már korábban is példát a Covid-diktatúra idején, gondoljunk csak a munkahely elvételével való zsarolásra, amikor így próbálták az oltottsági statisztikákat javítani. De említhetjük azokat a kontraproduktív, rendkívüli jogrendbeli intézkedéseket is, mint az uszodák bezárása vagy a korai boltzárok, amikor gyakorlatilag összezsúfolták a vevőket rövidebb nyitvatartási időben. De hát futni sem lehetett az esti gyerekfektetés után, és sorolhatnám még. Elképesztők voltak ezek a jogkorlátozások, melyeket természetesen nem hagytunk szó nélkül. Sőt, legyünk korrektek, volt azért olyan baloldali gondolkodó is, aki szót emelt. Schiffer Andrásra gondolok itt, hiszen ő volt az, aki számtalan alkalommal fölhívta a figyelmet arra a visszásságra, hogy még az Alaptörvény szerint sem volna lehetőség, még különleges jogrendben sem az alapvető jogok felfüggesztésére, illetve a szükséges, arányos mértéken túli korlátozására, amire viszont sor került. Ezért is fordultunk az Alkotmánybírósághoz. De hát amíg az Alkotmánybíróságban csak a Fidesz tagjai kapnak helyet és olyan független gondolkodók, mint például az előbb említett Schiffer András, hogy most ne egy saját, a legközvetlenebb holdudvarunkban lévő jogászunkat emeljem ki, hanem a nemzeti együttműködés rendszerében normális esetben lehetnének jobb- és baloldali gondolkodók is az Alkotmánybíróságban, nem pedig pártkatonák. Nem innen az Országgyűlésből kellene a Fidesz vagy a KDNP frakciójából átsétálni az Alkotmánybíróság tagjává. Azt gondolom, ez nem helyes eljárás. Ilyen értelemben nincs jogbiztonság, nem lehet különleges jogrendben a szabadságjogaink garanciáit megtalálni. S ha már Schiffer Andrást említettem, hadd idézzek még tőle, hiszen úgy fogalmazott, a „demokratikus ellenzék” ő idézőjelbe tette ezt, a jelenlegi ellenzéket csak idézőjelben nevezné demokratikusnak , tehát a demokratikus ellenzék a korlátozások jogállami igazolása helyett még több és még hosszabb ideig tartó korlátozást kért számon az illiberális kormányon. A Covid-diktatúráról van ugyebár szó. S hozzáteszi Schiffer András, hogy a két oldal primitív halálkampánnyal gyilkosozta egymást, miközben a komplett magyar politikai elit mínusz a Mi Hazánk mondja Schiffer András sétált el az elmúlt háromnegyed század legnagyobb globális megrázkódtatásának alapkérdései mellett. Mert erről van szó, elképesztő méretű jogkorlátozásról. S bár mindig is szabadságszerető nép volt a magyar, gondoljunk csak a ’48-as márciusi ifjakra, az ’56-os pesti srácokra, és mi magunk 2006-ban is a szabadságjogainkért szálltunk síkra, amelyeket a baloldali politikusok akkor nem árnyék-, hanem sajnos valódi kormányon sárba, sőt vérbe tiportak, vérbe tiporták az akkori szabadságjogainkat, de nem engedjük a szabadságjogainkat még szalonképesebb módszerekkel sem korlátozni, törvényesített módon sem. Ezért nem támogatjuk ezt a törvényjavaslatot, és ha kell, a szabadságjogaink megvédése érdekében a Covid-diktatúra és a Covid-típusú újabb és újabb lezárások, korlátozások, bezárások ellen készek vagyunk akár ismét az utcára is vonulni. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kétperces felszólalások következnek. Elsőként Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője jelentkezett. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Novák képviselő úrtól kérdezném, hogy mi a probléma. Miben érzi magát korlátozva, tisztelt képviselő úr? Ön most nem mehet oda, ahova akar, nem mondhatja azt, amit akar, nem csinálhatja azt, amit akar a törvényes kereteken belül? Értem én, hogy a baloldalban felütötte a fejét az az irány, ami Hadházy Ákos tegnapi HVG-interjújában megjelent. Szerinte nem kell minden törvényt betartani. Az volt Hadházy Ákos álláspontja, hogy vannak olyan törvények, amiket nem feltétlenül kell betartani. Értem én, hogy az anarchista baloldalban ez a fajta szempont, ez a fajta álláspont felütötte a fejét, de még egyszer kérdezem, tisztelt képviselő úr, hogy miben van ön korlátozva. Ön folyamatosan arról beszél, hogy minden korlátozás ellen kész utcára vonulni. Milyen korlátozás ellen, tisztelt képviselő úr? Amikor az emberi életekre veszélyt jelentő járvány idején a világ összes kormánya a járványhelyzetet így kezelte, akkor szükség volt elrendelni korlátozó intézkedéseket. Egyébként senki nem szerette őket, tisztelt képviselő úr, senki nem akarta őket, egyszerűen ez volt a kényszerhelyzet. Nem a Covidról szól a mostani vita, de hát Harangozó képviselő úr és Lu-kács képviselő úr is ezzel kezdte és ezzel folytatta, s ön is a Covid-járványról beszélt. Harangozó képviselő úr azt mondta, hogy egy dolgot kértek akkor önök, ellenzéki képviselők a kormánytól, hogy legyen a veszélyhelyzet kihirdetésében időkorlát. Akkor nem volt benne időkorlát, és nem szavazták meg. A következő alkalommal volt benne időkorlát, és önök nem szavazták meg. Tehát ne áltassuk magunkat azzal, hogy önök bármikor is a magyar emberek oldalára álltak volna ebben a kérdésben, bármikor is adták volna támogató szavazatukat a veszélyhelyzet meghosszabbításához, mert önök ezt nem tették akkor sem, ha volt benne időkorlát, és akkor sem, ha nem volt. Legalább ne állítsunk ilyeneket az Országgyűlés nyilvánossága előtt! Azt pedig, Novák képviselő úr, hogy ön a balti államokban szolgálatot teljesítő katonák teljesítményét próbálja lefokozni és őket degradálni ilyen módon, meg azokat, akik bármilyen más NATO-misszióban részt vesznek, azt a magyar katonák nevében is kikérem magamnak. Azokról a hősies emberekről, akik nem az orosz-ukrán háború óta, hanem hosszú idő óta ott védik a légteret és szolgálatot teljesítenek, csak a legmagasabb tisztelet hangján lehet szólni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő kétperces hozzászóló Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője. Parancsoljon!
Tisztelt Nacsa Lőrinc Képviselő Úr! Ön a katonák nevében ne nyilatkozzon, legyen szíves, és természetesen ne próbálja elferdíteni a mondandómat. Épp az a szégyen, amit önök a magyar honvédekkel művelnek, hogy kiküldik őket Afganisztánba, Irakba és más megszállásokba, mert csak akkor kaphatnak tisztességes javadalmazást, ha ott végeznek idegen megszállásokban való részvételként katonai szolgálatot. Csak akkor jár nekik az előmenetel egy bizonyos szint fölött, ha hajlandók ezekben a megszállásokban részt venni. Elég nagy szégyen, hogy ahelyett, hogy például a magyar határon sorakoztatnák föl az afgánokkal szemben a magyar honvédeket kellő erélyességgel és akár tűzparanccsal is a haza megvédése érdekében, idegen megszállásokba vezénylik őket, a ’48-as márciusi ifjak követelését is semmibe véve. (A jegyzői székben dr. Tiba Istvánt Gelencsér Attila váltja fel.) Az pedig, hogy milyen korlátozásaink vannak: természetesen vannak, voltak és sajnos vélhetően lesznek is. Említettem is ami úgy tűnik, hogy elszállt a füle mellett , hogy milyen elképesztő jogkorlátozások voltak elsődlegesen a Covid-diktatúra alatt, amikor például munkahelyek elvételével zsarolták a magyar embereket, az egészségügyi önrendelkezési jogukat semmibe véve. És sorolhatnám azt is, hogy a XXI. században milyen alapvető intézményeket zárnak be most, a kormányzati ígéretekkel szembeni rezsinövelésre hivatkozva. Uszodák, közösségi terek zárnak be, és gyakorlatilag nem működik az állam. Gyakorlatilag államcsődről beszélhetünk, hiszen a részleges fizetésképtelenség is az államcsőd definíciója szerint annak minősül. Ide jutottunk! Folyamatos le- és bezárásokkal az életminőséget és az életszínvonalat is egyre rontják. Azt gondolom, hogy a korlátozásokkal igenis szembe kell nézni. De hogy egy egész friss példát mondjak: épp egy TEK-es karaván lezárása miatt félórát kellett vesztegeljek ma egy helyben állva az Erzsébet híd tövében, és nem tudtam a Parlamentbe se beérkezni, a munkahelyemre. És számos magyar állampolgárnak kell a kiváltságosok ilyen-olyan jogai miatt korlátozásokat elszenvednie. Mi pontosan azért tiltakozunk, hogy a Covid-diktatúra ne ismétlődhessen meg akár még az idén. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most a képviselői felszólalásokhoz térünk vissza. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A mai vita is bebizonyította, hogy egészen másképp látják baloldali képviselőtársaim a világot és a valóságot. Igen, tudjuk, vannak olyan emberek, akik másként érzékelik a valóságot. Mindig nagy figyelemmel és türelemmel kell irántuk viseltetni. A Gyurcsány-Dobrev házaspár is másként látja a világot. Sőt, az egész dollárbaloldal másként látja és érzékeli a valóságot. Önök dollárokat, dollárkötegeket, szankciókat, az emberek szemének kilövetését és megnyomorítását látják a szemük előtt, mi viszont a békét szeretnénk elérni. Az összes tettünkben, akár a frakció, akár a kormány tetteiben ez áll a döntéseink középpontjában. [[13.50]] Az egyetlen megnyugtató dolog az, hogy a magyar emberek már negyedszerre bizonyították be, hogy ők nem úgy látják a valóságot, mint ahogy önök, a dollárbaloldal képviselői, hiszen negyedjére választották a Fidesz-KDNP-kormányt a saját életük és az ország vezetésére. A vitában még egy felszólalásra szeretnék reagálni, mielőtt érdemben is néhány gondolatot mondanék a törvényjavaslatról. Többször felvetették, hogy rendeleti kormányzás folyik Magyarországon két és fél éve. Nem tudom, tisztelt képviselőtársaim, önök észrevettéke, hogy két és fél éve mi történik a világban, mi történik Európában, mi történik Magyarországon. Észrevettéke, hogy egy világjárvány söpört végig az egész világon, és csak reméljük, hogy ezt lassan múlt időbe lehet tenni? Észrevettéke azt, hogy a szomszédban háború dúl? Onnan menekülnek az emberek, többek között Magyarországon keresztül, ezrével naponta. Nem tudom, hogy önök ennek megállítása érdekében mit tettek eddig, mit szeretnének tenni, és hajlandók lettek volnae arra, hogy ide, a Ház falai közé bejöjjenek, hogy gyors döntéseket lehessen hozni. Lehetett volna ezt az utat járni. Ha ezt a vitát is nézem, nagyon kétlem, hogy gyors, egynapos, félnapos vitákkal naponta tudtunk volna olyan döntéseket meghozni az Országgyűlés keretei között, ami a magyar emberek érdekét szolgálja, a magyar életeket védi egészen biztosan nem. Ezért indokolt a törvényekben pontosan szabályozni a veszélyhelyzet fogalmát, ami meg is történt. Veszélyhelyzetet kihirdetni nemcsak úgy ukmukfukk szokott a kormány. Magas szinten, még az Alaptörvényben is szabályozva van, hogy milyen esetekben lehet, milyen körülmények között veszélyhelyzetet hirdetni. Rendeleti kormányzás. Amikor veszélyhelyzetet elrendelt a kormány a Covid-járványra tekintettel, arra hivatkozással, akkor csak olyan rendeleteket hozhatott, amely ezzel kapcsolatos. Akármit nem változtathat meg rendeletekkel. Amikor háború dúl a szomszédban, akkor a humanitárius segítségnyújtással és a háborús helyzettel kapcsolatos gyors döntéseket hozhatja meg. Ezt sem örökre, mert ezeket is az Országgyűlésnek kell életben tartani, amíg az Országgyűlés, vagyis önök és mi együtt ezt jónak tartjuk. Erről ne feledkezzünk el! A rendeleti kormányzás egészen más volt 1990 előtt. Akkor kinek volt beleszólása, hogy azok a rendeletek meddig maradnak fenn, és abba, hogy kinek az érdekében születtek? Tisztelt Képviselőtársaim! Ha az eredeti javaslatra is kitekintünk, arról ma nem sok szó esett, sőt a vitában olyan gondolatok is elhangzottak, amelyek bár támogatják a javaslatot, mégis 10-15 perces szitokhalmazt engedett meg magának néhány képviselőtársam. Azt kell mondanom, hogy indokolt és támogatható az a korlátozó intézkedés, amelyről szól ez az előterjesztés, vagyis hogy 180 napban korlátozzuk azt az engedélyt, amely veszélyhelyzeti felhatalmazást ad a kormánynak annak meghosszabbítására. Tisztelt Képviselőtársaim! A mi célunk a béke. Ha önök is ezen a párton vannak, akkor kérem, hogy ne bújjanak mindenféle dollármilliárdok vagy -milliók mögé, ne bújjanak szankciók mögé, és ne bújjanak Dobrev Klára szoknyája mögé. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Hozzászólásra jelentkezett Vargha Tamás államtitkár úr, akinek soron kívül adok szót, a kormány nevében. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Egyetértek Dunai Mónika képviselőtársammal abban, hogy arról kellene vitázni, amiről szól ez a javaslat, a veszélyhelyzet időbeni korlátjáról, erről a 180 napról, amit korábban önök megköveteltek, hogy legyen. A teljesség igénye nélkül szeretnék néhány megjegyzést tenni, mert Novák Előd képviselőtársunk mondott néhány gondolatot a Magyar Honvédségről. Idegen csapatok nem állomásoznak Magyarországon, hanem a szövetségeseinkkel együtt közös kiképzésben és közös gyakorlatokon vesznek részt a magyar katonák. Katonák és fegyverek nem kerülnek Ukrajnába a magyar-ukrán határon keresztül; a szövetségesek egymás határain, ahogy ezt a kormányhatározat is tartalmazza, természetesen szállíthatnak fegyvereket. Az altábornagy úr, a Magyar Honvédség parancsnoka nem titokban járt Ukrajnában és találkozott az ukrán vezérkari főnökkel, ez több helyen is nyilvánosságot kapott. Természetesen ebben a helyzetben nem előre bejelentett látogatásról volt szó. Igen, a balti légtérben nem először légtérrendészeti feladatokat lát el a Magyar Honvédség a vadászrepülőivel. A légtérrendészet nem azonos a légvédelemmel, nem konfliktusba kerülnek ott orosz vagy más nemzetiségű gépekkel a légtérrendészek, hanem, ahogy ez Magyarország légterében is szokásos, abban az esetben, ha nem jelentkeznek vagy nem a megadott útvonalon repülnek, akkor a megfelelő módon figyelmeztetik a repülőgépeket. Nem megszállásokban vettek részt a magyar katonák, és nem vezényelték őket sem Afganisztánba, sem Irakba, sem Koszovóba, semmilyen misszióba. Ez Magyarországon önkéntes, és a magyar katonák kiválóan teljesítik feladatukat a missziókban is. A határon is szolgálatot teljesítettek, a mai napig is teljesítenek szolgálatot közösen, járőröznek még mindig a rendőreinkkel, és védik Magyarországot. Köszönöm szépen a figyelmet, és szeretném kérni, hogy arról folyjon a vita, amiről a törvényjavaslat, az előterjesztés szól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni. [[Nacsa Lőrinc jelzésére:]] Nacsa Lőrinc képviselő úr jelzi, hogy az előterjesztők nevében válaszolni kíván az elhangzottakra. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen mindenkinek, aki részt vett ebben a vitában. A számos csúsztatást és hazugságot alkalmazó ellenzéki felszólalásokat is köszönöm, bár teljesen világosan kiderült, hogy a baloldal egyetlen eszköze a „van rajta sapka, nincs rajta sapka” történet. Önök akkor támadnak bennünket, ha nincs időkorlát a veszélyhelyzetben, önök akkor támadnak bennünket, ha van benne időkorlát. Teljesen mindegy, hogy mit csinálunk, önök támadni fognak bennünket. Lelkük rajta, mi nem önök felé tartozunk elszámolással, hanem a magyar választók felé tartozunk elszámolással. Az utóbbi négy alkalommal, azt gondolom, a magyar választók kifejezték a bizalmukat a politika felé, amit képviselünk, azon politikai irányok felé, amelyeket mi itt, a Fidesz-KDNP padsoraiban képviselni próbálunk az Országgyűlésben és egyébként a kormányzatban is. (Dócs Dávidot a jegyzői székben Z. Kárpát Dániel váltja fel.) Teljesen világos lett az önök álláspontja az elmúlt bő egy órában, hiszen önök eltagadják a valóságot. Pont múlt hétfőn Gurmai Zita képviselő mondta, hogy a háború, a háborús infláció ócska fideszes trükk. Önök pont így állnak ehhez, mintha nem vennének tudomást a valóságról. Így volt ez önökkel a Covid-járvány idején is: amikor nyitni kellett, akkor zárást követeltek, amikor zárni kellett, akkor nyitást követeltek. Így van ez a háborús helyzetben is. Önök eltagadják a valóságot, eltagadják a háborús inflációt, a szankciók negatív hatását az európai gazdaságra, az európai háztartásokra. Még egyszer mondom: lelkük rajta, hogy önök így próbálnak politizálni. Arra nem reagáltam, hogy Kálmán Olga képviselő asszony felszólalásában rendszeresen előjött ez az „árnyék” dolog. Rendszeresen erre hivatkozott, mintha itt valami komoly nem tudom politikai és szakmai tőke lenne felhalmozva, amit önök az ország jobbítása érdekében használnának. [[14.00]] Hát, tisztelt képviselő asszony, addig örüljön a magyar nemzet, amíg ezek a szereplők csak árnyékban vannak, és nem igazi kormányzásban, addig örüljön a magyar nemzet, amíg csak árnyékkormányinfók vannak, és nem igazi döntéseket jelentenek be! Látom, a múlt heti árnyékkormányülés megterhelő volt, ezen a héten már le is fújták, nem is tartanak árnyékkormányülést. Tényleg lassan a testtel, nem kell annyit dolgozni! Én azt szeretném önöknek mondani és kérni önöktől, hogy egy ilyen helyzetben, egy ilyen háborús helyzetben, egy veszélyhelyzetben, amiben vagyunk, mert lehet csúfolódni a veszélyhelyzeten, lehet vicces megjegyzésekkel illetni a veszélyhelyzetet, de az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy másfél millió menekült érkezett eddig Magyarországra fél éven belül, igazi menekültek, nem azok, akiknek önök hidegvágóval próbálták átvágni a kerítést délen, hogy a gazdasági bevándorlók és migránsok előtt megnyissák az utat, hanem igazi menekültek érkeznek egy háborús országból. Ez igenis kíván olyan intézkedéseket, ez igenis kíván olyan döntéseket, amelyeket meg kell hozni gyorsan és határozottan. [[Zaj a DK soraiban.]] Látják azt, hogy milyen az egész európai gazdasági helyzet, hogy most már nemcsak gyülekeznek a sötét felhők az európai gazdaság egén, hanem konkrétan vihar van, konkrétan látják, hogy a német gazdaság lehet, hogy recesszióba fog süllyedni, ez mindannyiunkra hatással van, ilyenkor meg kell hozni a szükséges döntéseket, méghozzá határozottan és gyorsan kell meghozni a döntéseket. És azt gondolom, hogy mindannyian hálát adhatunk azért, hogy egy ilyen nehéz helyzetben nem egy Gyurcsány-kormány van ismét. Kérem önöket, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, ahogy egyébként korábban azt mondták, hogy akkor fogják támogatni a veszélyhelyzetet, ha időbeli korlát van benne. Van benne időbeli korlát, ha önök a szavak emberei, betartják a saját szavukat, akkor támogatni fogják ezt, mi így teszünk majd. Köszönjük szépen. [[Zaj a DK soraiban. Novák Előd: Mi nem a szavak, hanem a tettek emberei vagyunk.]]
Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány létrehozásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/1203. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Varga Judit igazságügyi miniszter asszonynak, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szimbolikus jelentőséggel bír, hogy éppen a mai napon tárgyalja a tisztelt Ház a felelős állattartásra nevelés, valamint a civil állatvédő szervezetek nagyobb támogatottságának a biztosítása érdekében megalapítandó „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány létrehozásáról szóló törvényjavaslatot, hiszen ma, október 4-én ünnepeljük az állatok világnapját. [[Ovádi Péternek:]] Üdvözlöm kormánybiztos urat! E jeles nap egyúttal Assisi Szent Ferenc, az egyik legnagyobb hatású középkori szent emléknapja is. Október 4e tehát tisztelgés az állatok védőszentje, Szent Ferenc előtt is, akiről számos legenda maradt fenn az utókor számára, például egyes források szerint beszédet intézett az állatokhoz is, akik értették a szavait. Tisztelt Képviselőtársaim! Az állatok boldogabbá teszik az életünket azáltal, hogy segítőtársként és barátként gazdagítják a mindennapjainkat. Az emberiség az állatvilággal szimbiózisban létezik, ezért egyik alapvető kötelessége annak védelme is. Az állatok világnapjának célja, hogy az ember és állat közötti barátságot erősítse, valamint felhívja a figyelmet az együttélés fontosságára is. A kormány az együttműködésre alapozza közéleti munkáját, hiszen valljuk, hogy a kiemelt társadalmi ügyekben a magyar emberek megkérdezésével kell megtalálni azokat az egyetértési pontokat, amelyeket be kell építenünk a meghozandó döntéseinkbe. Mindezt jól példázza, hogy 2021 februárjában „Közös ügyünk az állatvédelem” címmel elindítottunk egy online konzultációt, melynek keretében az állatvédelmet érintő 13 fontos kérdésben kértük ki a magyar emberek véleményét. Az óriási érdeklődés által övezett konzultáció sikeresnek bizonyult, ugyanis a számok alapján egy hónap alatt csaknem 262 ezren mondták el a véleményüket az állatvédő civil szervezetek támogatásáról, az állattartásról, illetve az állatvédelemmel kapcsolatos nevelésről, az ivartalanítási programról, a Btk. szigorításáról, a haszonállatok számára létrehozandó új menhelyekről, és például a pirotechnikai eszközök használatáról meg a cirkuszi vadállatok szerepeltetéséről is. Tehát nagyon színes volt ez a konzultáció, és nagyon nagy népszerűségnek örvendett februárban. A médiában napvilágot látó, az állatok bántalmazásáról és kínzásáról szóló horrorisztikus esetek arra sarkallták a jogalkotót, hogy figyelemmel az állatvédelmi online párbeszéd eredményeire, számos jogszabályi rendelkezéssel lépjen fel az állatok védelme érdekében. Ezért született meg Európa egyik legszigorúbb állatvédelmi törvénye, a neve: az állatok védel-me érdekében szükséges egyes büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló 2021. évi CXXVIII. törvény, amely új, minősített esetek megalkotásával megteremtette az állatok ellen elkövetett bűncselekményekkel szembeni szigorú fellépés lehetőségét. Az Országgyűlés által egyhangúlag, pontosan 168 igen szavazattal elfogadott törvény a korábbi szabályozáshoz képest lényegesen kibővítette az állatkínzás minősített eseteinek körét, tekintettel azokra az utóbbi időszakban egyre gyakoribbá váló esetekre, amelyek az állatoknak okozott lényeges szenvedésen túl a társadalom tagjainak széles körében is kiváltottak megbotránkozást. Példaként emelném ki, hogy a törvény három évig terjedő szabadságvesztéssel rendeli büntetni, ha az állatkínzást nagy nyilvánosság előtt, például online közönség előtt követik el, és 1 évtől 5 évig terjedő szabadságvesztést helyez kilátásba az új törvény azzal szemben, aki az állatkínzást méreg alkalmazásával vagy az állat elpusztítására alkalmas csalétek kihelyezésével, több állat pusztulását okozva követi el. Továbbá a gyakorlati tapasztalatokra figyelemmel megteremti a tiltott állatviadal nézőinek, azaz a résztvevőknek a büntetőjogi felelősségét is. Tisztelt Képviselőtársaim! A neves brit zoológus és író, Gerald Durrell talán többen is ismerik megfogalmazása szerint: „Az állatok nagy, jogfosztott, néma többség, amely csak a mi segítségünkkel maradhat fenn.” A magyar kormány azon dolgozik, hogy ezt a segítséget az állatvédő civil szervezetekkel való szoros együttműködés keretében szakadatlanul biztosítani tudja. E helyt szeretnék ezért köszönetet is mondani Ovádi Péter kormánybiztos úrnak, aki az új kormányzati struktúrában az Igazságügyi Minisztérium berkeiben folytatja tevékenységét, aki az állatvédelmi cselekvési terv kidolgozása során folyamatosan monitorozza a hazai állatvédelem helyzetét, valamint szakmai koncepciók kidolgozásával és javaslatok megfogalmazásával segíti e terület folyamatos fejlődését. Az e feladat ellátásához szükséges segítséget a minisztérium mindig biztosítani fogja a kormánybiztos úr és munkatársai számára. Tisztelt Ház! A komplex állatvédelmi célkitűzéseket követően szeretnék néhány szót ejteni nagyon röviden az előttünk fekvő törvényjavaslatról is, hiszen egy rövid törvényjavaslatról is van szó, melynek célja a „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány létrehozásához szükséges jogszabályi keret megfogalmazása, meghatározása. A félreértések elkerülése végett szeretném azt kiemelni, hogy a törvény önmagában nem eredményezi az alapítvány létrehozását, arról a kormány nevében az igazságügyért felelős miniszter jómagam fog gondoskodni. Szintén kiemelendő, hogy az alapítvány vagyonának a biztosításáról a kormány fog gondoskodni, és működéséhez a 2024. évtől kezdődően évente támogatást nyújt. Ahogyan a benyújtott törvényjavaslat is fogalmaz, az Országgyűlés az állatvédelmet minden magyar állampolgárt érintő közös ügynek tekinti, ezért a felelős állattartás és az állatvédelem népszerűsítése, fejlesztése, valamint az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetekkel való, eddig is kiválónak bizonyuló együttműködés megerősítése érdekében „Közös ügyünk az állatvédelem” néven alapítványt hoz létre. Abban bízunk, hogy a megkezdett munkát még hatékonyabban lehet majd ellátni egy olyan alapítvány közreműködésével, amely szakmai alapokon, civil szervezetek folyamatos bevonásával fog működni. Friss kutatások szerint Magyarországon közel 3,5 millió kutyatartóról beszélhetünk, ám a célunk az, hogy közel 3,5 millió felelős gazdáról beszélhessünk. Az alapítvány egyik kiemelt feladata ugyanis a felelős állattartás népszerűsítése, valamint a tudatos állatvédelmi ismeretterjesztés. A szemléletformálás célcsoportja a teljes lakosság, különös tekintettel a felnövekvő nemzedékre, hiszen a tudatos és felelős állattartásra való felhívást minél korábban, már gyermekkorban el kell kezdenünk. Nem mindegy ugyanis, hogy milyen értékek mentén neveljük a jövő generációját. Fontos, hogy a mostani gyermekek felelős állattartók legyenek felnőttként, és már egészen kis korban, az óvodában, az általános iskola alsó tagozatában elkezdődjön ezen ismeretek átadása. A szemléletformáláson túlmenően az alapítvány közfeladatai között szerepel a lakosság állatvédelemmel kapcsolatos szakszerű és hiteles tájékoztatása, az állatvédelemmel kapcsolatos szakmai konferenciák koordinálása, az országos kommunikációs és ismeretterjesztő kampányok, illetve pályázatok lebonyolítása és felügyelete is. Az elhangzottakon túl az alapítvány számos közhasznú tevékenységet is ellátna annak érdekében, hogy eleget tudjon tenni mind a társadalmi, mind pedig a szakmai igényeknek. Fontos ugyanis hangsúlyoznom, hogy jelenleg nincs hazánkban egyetlen olyan szervezet sem, amely ilyen széles körben, a civil állatvédő szervezetekkel való szoros együttműködés által, szakmai szempontoktól vezérelve végezné az állatvédelmi tevékenységét. [[14.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! Végül szeretném hangsúlyozni még egyszer, hogy a kormány nagyon fontosnak tartja az állatvédelmet, mely a XXI. században már társadalomalakító tényezővé is vált, ezért valamennyi állatvédő civil szervezet, illetve valamennyi állatbarát számíthat a kormány és az alapítvány támogatására is. Úgy vélem, hogy itt, a Ház asztalán fekvő törvényjavaslat kitűnően szolgálja azt, hogy az állatvédelmet mint közös társadalompolitikai célkitűzést és ebből fakadó feladatot tovább erősítsük és tovább fejlesszük. Egy olyan közös ügyről van szó, amely átível mindenfajta nézetkülönbségen és politikai csatározáson, hiszen kifejezett célja ezen kiemelt társadalmi ügy minél hatékonyabb megvalósítása. Tisztelt Országgyűlés! Kérem valamennyi képviselőtársam támogatását a törvényjavaslathoz. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a Fidesz vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Asszony! Ahogy miniszter asszony is elmondta, szimbolikus nap a mai, hiszen október 4-én, az állatok világnapján nyújtjuk be pontosan ezt a törvényjavaslatunkat, az állatok világnapján tisztelgünk Assisi Szent Ferenc emléke előtt, hiszen 1931-től ünnepeljük világszerte az állatok világnapját, Magyarországon pedig ’91 óta. Mi tavaly is megünnepeltük az állatok világnapját, hiszen az Állatorvostudományi Egyetemen az Állatvédelmi Központ megalakítása után Vetter Szilvia létrehozta az állatvédelmi kódexet, amelyet tavaly írtunk alá a hatóságokkal és a civil szervezetekkel közösen, és azóta több mint 300 szervezet csatlakozott az állatvédelmi kódexhez. Ebből is látszik, hogy mennyien vagyunk az állatvédelem mellett. Ma pedig egy installációval készültünk: az Erzsébet téren megtekinthető, a képviselőtársaimnak is mondom, és biztatom őket, hogy nézzék meg ezt az installációt, ami a felelős állattartásról szól, és közös ügyünkről, az állatvédelemről. Amikor 2020. október 1-jén megkaptam azt a kinevezést, hogy miniszteri biztosa lehetek az állatvédelemnek, akkor is azt gondoltam és ma is azt gondolom, hogy az állatvédelem politikán felüli ügy. Ezért is talán az a jelszavunk, hogy közös ügyünk az állatvédelem, hiszen az állatvédelem mindenkit érint, és politikamentes kell hogy legyen. Ezért is gondoltuk azt, hogy első lépésként a konzultáció a legfontosabb, az, hogy megkérdezzük a társadalmat, hogy mit is gondolnak ők az állatvédelemről. 13 fontos kérdésben kérdeztük meg az állampolgárokat, és látszik az, hogy mennyien vagyunk az állatvédelem mellett, hiszen 262 ezer ember kitöltötte a kérdőívünket. Ez meg is mutatta igazából azt, hogy milyen irányban kell elvinnünk az állatvédelmet. Azt is elmondom, hogy mennyire fontos az, hogy kommunikáljunk az emberekkel, ezért létrehoztuk akkor az allatvedelem@gov.hu e-mail-címet, ahol azóta több ezer e-mailt, véleményt, megkeresést kaptunk. Ezt innen is köszönöm, hiszen nagyon fontos, hogy elmondják az emberek a véleményüket, és legyen egy olyan kommunikációs csatorna, ahol folyamatosan tudunk reagálni. Ez azóta megváltozott, amióta az Igazságügyi Minisztériumban a miniszter asszonnyal dolgozunk együtt az állatvédelemért. Ez azóta allatvedelem@im.gov.hu lett. Azóta is várjuk a véleményeket. Amikor ezekről beszélgetünk, hogy mik az állatvédelem fontos kihívásai, akkor nagyon fontos az, hogy a civil szervezeteket előre vegyük, hiszen a civil szervezetek azok, amelyek több tíz éve munkálkodnak az állatvédelem területén. Rengeteg olyan segítségre van szükségük, amit megérdemelnek, menhelyeket, ebrendészeti telepeket tartanak fenn, és több olyan intézkedést is megtesznek, amely az állatvédelem számára kiemelten fontos. Több száz ilyen civil szervezet működik Magyarországon, és nagyon szükségünk van az ő tapasztalatukra, véleményükre is. Ezért is fontos számomra az, amikor az országjárás keretében megyei szinten azt állapítjuk meg, hogy kik azok, akik tenni tudnak az állatvédelemért, kik azok, akik felelősek az állatvédelemért, és ott mindig a civil szervezetek ott vannak, hiszen nagyon fontos az, hogy a hatóság mellett megjelenjenek ők is, és el tudják mondani a véleményüket az állatvédelemről. Az országjárás azt is megmutatja, hogy minden országrészben más kihívásokkal néz szembe az állatvédelem, és nekünk helyileg, lokálisan kell megoldásokat találnunk. Amikor azt mondtuk 2020-ban, hogy el kell kezdenünk azonnal a munkát civil szervezetek támogatása, a jogszabályi környezet felülvizsgálata , a miniszter asszony elmondta, hogy a büntető törvénykönyvet hogyan módosítottuk annak érdekében, hogy a XXI. század kihívásainak megfeleljen, és a felsorolásból talán egy hiányzott, hogy a szaporítók ellen is felléptünk. Európában először alkottunk egy olyan jogszabályi környezetet, amely megmondja azt, hogy ki is az illegális szaporító, hiszen már az elején a munkám során megmondtam azt, hogy az illegális szaporítók ellen kell nagyon felvennünk a küzdelmet. De mennyire fontos az, hogy az állatvédelemben elérjük azt, hogy megjelenjen ez az edukációban, az oktatásban! Hiszen a ma gyermeke a jövő állattartója, és ezért nagyon fontos, hogy elindítottunk olyan programokat, mint például az „Állatvédelem gyermekeknek”, ami nagyon fontos, az, hogy edukáljuk a gyermekeinket már óvodai, iskolai környezetben is. De nagyon fontos az, hogy elindítottuk a Nébihhel és az Állatorvostudományi Egyetemmel közösen a Gazdijogsi-programot. Ebből is látszódott az, hogy milyen nagy a jelentkezés erre, hiszen a személyes oktatás azonnal betelt, és online is kitölthető ez. Továbbra is arra buzdítok mindenkit, hogy aki felelős állattartó szeretne lenni, éljen ezekkel a program adta lehetőségekkel. De amikor szembe kellett néznünk a kihívásokkal, akkor azt is láttuk, hogy nagyon fontos az, hogy a kóborállat-állomány csökkenjen Magyarországon, és nagyon fontos az, hogy megtettük azokat a lépéseket, és az országjárás során ki is jött, hogy elsősorban az 5 ezer fő alatti településeknél okozza talán a legnagyobb problémát a kóborállatlétszám. Ha a „Magyar falu” programba ezt be tudtuk venni, a felelős állattartásra való felhívást, azt én egy sikerként könyveltem el, hiszen egy 500 millió forintos programot tudtunk kiírni, amire több mint 600 önkormányzat pályázott sikeresen. Ez azt jelentette, hogy több mint 18 ezer kutya vagy macska ivartalanítására kerülhetett sor. Ilyen program Magyarországon még nem volt az elmúlt évtizedekben. Ha megnézzük azt, hogy milyen programokat kell még elindítanunk, akkor látjuk azt, hogy fontos az, hogy a „Magyar falu” program továbbra is menjen, fontos az, hogy a felelős állattartásra felhívjuk a figyelmet, folyamatosan monitoringozzuk azt, hogy a jogszabályi környezetet hogyan tudjuk változtatni, és amikor szükséges, akkor beavatkozunk ebbe. Így volt ez a húsevő prémes állatok prémcélú felhasználása tekintetében a Covid ideje alatt, biztos emlékeznek rá a képviselőtársak, hogy változtatnunk kellett a jogszabályokon azért, hogy gátat vessünk ennek. De amikor ezekről beszélünk, akkor mindig egy ügy kell hogy a szemünk előbb lebegjen, az nem más, mint hogy közös ügyünk az állatvédelem, és az állatvédelemért akarjunk tenni. Ezért is örülök annak, hogy egy olyan alapítvány fog létrejönni, amely ezeket a dolgokat talán még hatékonyabbá tudja tenni, még hatékonyabbá tudja tenni a felelős állattartásra való felhívást, hiszen nem mindegy az, hogy milyen generáció fog felnőni, és ők hogyan viszonyulnak majd az állatokhoz. De nagyon fontos az, hogy az alapítvány célja, hogy a civil szervezeteket támogassuk. Nagy siker az 500 millió forintos pályázat, amely a civil szervezeteket érintette, több mint kétszázan adták be erre a támogatási igényüket. Ebből is látszik az, hogy milyen jó pályázati kiírás született, és ebből is látszik az, hogy felkészültek azok a civil szervezetek, és úgy tudtuk kiírni a pályázatot, hogy tényleg arra, amire nekik szükségük van. Én is azt gondolom, hogy ezek tényleg mérföldkövek, és pontosan tudjuk azt, hogy az alapítványnak is az egyik fő iránya az, hogy ezeket a civil szervezeteket támogassa. De támogatni kell a tudományos programokat, támogatni kell az állatvédelmi konferenciákat, támogatni kell minden olyan dolgot, amivel hatékonyabbá tudjuk tenni az állatvédelmet. Itt én is hadd köszönjem meg Vetter Szilviának, az Állatvédelmi Központ vezetőjének a munkáját, hiszen rengeteg olyan dologban tudunk együttműködni, amely az állatvédelem ügyét viszi előre, hiszen ahogy mondtam a legelején is, ehhez tartanám magam, és ezért kérném képviselőtársaimat is, hogy támogassák a törvényjavaslatunkat, hiszen közös ügyünk az állatvédelem. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Hegedüs Andrea képviselő asszony, a DK képviselőcsoportjának a vezérszónoka következik. Megadom a szót. Parancsoljon! [[14.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Asszony! Az állatvédelmi világnap nagyon fontos, és nagy kincs, hogy minden évben megemlékezünk és figyelünk a kis kedvenceinkre. De nem csak erre az egy napra kell hogy korlátozódjon. Amikor egy kisállat eldöntötte, hogy szeret minket, akkor ez élethosszig tart. Sokan átéltük már ezt az önzetlen szeretetet, gyengédséget, védelmet, szavak nélküli baráti kapcsolatot. Képes a kedvencünk együtt érezni velünk, élete értelmét egy másik lényben, bennünk látni. Ennek a kapocsnak azonban van fájó, negatív oldala is. Mindannyian tapasztaltuk már, amikor közlekedünk, hogy gázolás után állattetem marad az úttesten, vagy véletlenül rálépünk egy kisállat lábára, mert csupán szeretetből közelünkben lábatlankodik. Az ilyen eset véletlenül vagy figyelmetlenségből történik, és nem számít agresszív cselekedetnek. Milyen lélekbe markoló érzés egy állatmenhelyen, sintértelepen ketrecbe zárt, védtelen, szabadságuktól megfosztott állatokat látni! Ilyenkor az állatbarátoknak és minden jóérzésű embernek elszorul a szíve. De mi történik akkor, amikor kitervelve büntetnek, kínoznak meg egy állatot vagy szolgáltatnak ki megrendezett állatviadaloknak? Feltételezem, hogy a kormányt a jó szándék vezeti, amikor létrehoz egy közhasznú jogállású állatvédelmi alapítványt, melynek vagyonáról és működéséhez szükséges éves támogatásáról gondoskodik hozzáteszem, ez csak 2024-től fog élni , és célja az állatvédelem jelen és jövőbeli fejlődésének biztosítása, az állatvédelmi ismeretek bővítése és az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetek bevonása. Mindezek létrehozásáról az igazságügyért felelős miniszter fog gondoskodni. Az alapítvány munkatársai közül öt főnek az elhelyezéséhez szükséges infrastruktúrát és ingatlanhasználati jogot fognak biztosítani közszolgáltatás keretében. Ez nagyon szépen hangzik. Ez az alapítvány jó ötlet lenne, ha nem kötődne szorosan a kormányhoz, és nem csupán egy újabb hivatal lenne, különösen, hogy egyes állatvédők régóta javasolják például a tájékoztató portál létrehozását. Sok a kérdés. Kik lesznek az alapítvány tagjai? Látni fogjuke a költségvetést? Hogyan támogatják majd az állatvédő szervezeteket? Milyen kört fog érinteni? Milyen szempontok szerint rendezik a válogatás alapját? A tapasztalatok alapján ismét a kormányhoz közel álló szervezetek kapják majd a támogatást, és ismét kimaradnak azok a kis szervezetek, amelyek leginkább rászorulnak. Az állatvédelem népszerűsítését célzó tudományos és oktatási tevékenység ösztönzése jól hangzik. De ez konkrétan mit jelent? Része lesz az állatvédelem az alaptantervnek? Kik fogják népszerűsíteni? Kik fognak előadásokat tartani, hiszen hallottuk ezt is ma? A nemzetközi jó gyakorlatok adaptálási lehetőségei ezt nem nagyon kell feltérképezni, gyakorlatilag minden átültethető. Félő, hogy az alapítvány teljesen lefedi majd az állatvédelemmel kapcsolatos tevékenységek koordinálását, kiszorítva ezzel sok fontos szereplőt. Aggályos, hogy csak rajta keresztül lehet majd bármilyen segítséget kapni. A tervezet rendelkezik az alapítvány vagyonának biztosításáról is. Felmerül a kérdés, hogy miért kell egyből ezt a rendelkezést is megfogalmazni a javaslatban. Ezek alapján feltételezhető, hogy ez az alapítvány is azon alapítványok sorába fog tartozni, amelyek révén próbálja a kormány az állami vagyont kimenteni. Mi lesz az állatvédelmi munka támogatásával 2024-ig, hiszen addig még egy év el fog telni, ha az alapítvány csak akkor kezdi majd el a kifizetéseket? Nem fogalmaz egyértelműen a javaslat ott, ahol az alapítvány munkatársai közül öt főnek az elhelyezéséhez szükséges infrastruktúrát és ingatlanhasználati jogot említi. A szöveg alapján nem lehet eldönteni, hogy most a munkatársak közül öt főnek adnak irodát a munkavégzéshez, vagy öt éppen arra tévedő járókelőt kérnek föl munkára. [[Nacsa Lőrinc: Hűha!]] Nem lenne egyszerűbb, ha ezt a temérdek pénzt, amit az alapítvány létesítésére és működésére fordítanak, közvetlenül azoknak a civil szervezetekre, állatmenhelyekre fordítanák, amelyek rászorulnak? És csak egy példa. Egy százkutyás menhely 1 tonna kutyatápot vásárol éves szinten az állatok eltartásához. A rezsiáremelés őket is sújtja, nekik is fizetni kell a kétszeres áram- és a hétszeres gázszámlát, méghozzá nem lakossági áron. Vannak olyan menhelyek, amelyek kimondottan újszülött kisállatok és kölykök gondozására specializálódtak, a pici állatok pedig megfelelő hőmérséklet nélkül elpusztulnak. Jelen helyzetben a hazai állatvédelemnek nem alapítványra van szüksége, hanem azoknak a javaslatoknak a megvalósítására, amiket az ellenzék már letett az asztalra és bejelentett. Ennek elemei: országos állatvédelmi alap évi legalább 15 milliárd forint értékben, költségvetéssel [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] ; az állatok és az állatvilág védelmének rögzítése az alkotmányban; állatvédelmi ombudsman, ezen belül bejelentéssel lehet hozzájuk fordulni, felügyeli az alapot, indítványokat nyújt be a parlamentbe, jogszabály-módosítást kezdeményezhet, tájékoztatja az Országgyűlést az állatvédelmet érintő kérdésekről. Az állatvédelem legyen része a Nemzeti alaptantervnek zene füleimnek. Angliában már ebben is előttünk járnak. Az állatvédelemmel foglalkozó szervezetek közül egynek van ma hazánkban egyedül akkreditált tankönyve állatvédelemről és használatra vonatkozó szerződése az iskolákkal, hogy az állatvédelemről szóló információk eljussanak a gyermekekhez. Ez az általuk kidolgozott kiadvány általános iskolákban tanító pedagógusoknak szól, és nem a gyermekeknek. Tehát ez még egy hiányterület. A terápiáskutya-program is általuk van beindítva, mely hatalmas élmény a gyermekeknek. A felsőfokú oktatás keretén belül hiányterület az állatvédelmijogász-képzés is. Nehéz úgy az állatvédelem ügyét képviselni, ha speciális felsőfokú szakképzés nem biztosított. Hiányzik az ebrendészeti képzés is. Az úgynevezett sintértelepek többségén megfelelő képzés biztosítása szükséges minden ott dolgozónak. Éves szinten tízezer kutyát altatnak el. Az állati fehérjét feldolgozó telepeken az állatok altatása, tudjuk mindannyian, injekcióval történik. Ez a nemesebb változat. Viszont tudomás van arról, hogy kegyetlen módon, zsákban ütik agyon az ártatlan állatokat. A szaporítás megszüntetése nagyon fontos. Törvény tiltsa ki a szaporítókat az internetes oldalakról! Itt még minden felület szerintem nincs lefedve. Szigorúan büntessék az állatviadalok szervezőit és a résztvevőket is! Ne csak akkor legyen büntethető a csapda, a méreg, a szöges kolbász és a virsli, ha több állat halálát okozza, hanem már egyetlen állat halála esetén is! Állatvédelmi őrség, állatrendőrség hatóság általi létrehozása. Az államvédelmi törvény lehetőséget teremt önkormányzati állatvédelmi őrszolgálat létrehozására, de ezt egy erre vonatkozó kormányrendelet kiadásához köti. Ennek még az előkészítése hiányzik, pedig létrehozásával megelőzhető, hogy bizonytalan hátterű, jogállású, jogkörű, magukat állatvédőnek mondó szervezetek állatrendőrséget hozzanak létre. Érdemes megfogadni az állatvédelemmel foglalkozó szervezetek, szövetségek kéréseit, javaslatait, ami már önökhöz is eljutott, mint ahogy hallom, csak éppen nem tettek, nem tesznek érte, csak nagyon keveset. A nevükben mondom: az állatvédelmi törvény ma ténylegesen nem nyújt védelmet. Ahogy miniszter asszony is elmondta, súlyos esetekért 3-5 év büntetés jár, de a nyomozati szakasz lejártával, mire bíróság elé kerül, sajnos szabálysértéssé minősíthetők egyes ügyek. [[Nacsa Lőrinc: Ezt nem hiszem el!]] Valódi szankció kevés esetben történik, nem ritkán tapasztalható érthetetlen döntés, indokolatlanul enyhe ítélet vagy a következmények teljes elmaradása. Ahány eljáró hatóság, annyiféle döntés vagy ítélet születik. Messze nem egységes, de még csak nem is hasonló az illetékes hatóságok eljárása, azaz hiányzik a begyakorlott és a lehetőségek határain belül egységes elvek figyelembevételével kialakított és koordinált gyakorlat. A civiltörvény visszaszigorítását már nagyon sokszor hallottam állatvédőktől. A hatósági feladatok erősítésére lenne szükség. Az állatvédelemmel foglalkozó szakemberek és a valódi állatmenhelyeket üzemeltetők és fenntartók szerint több száz olyan alapítvány működik hazánkban, melyek valódiságának ellenőrzése nem történt meg. Vaskereskedésben tárolt nyúlketrecet vagy gazos, elhagyott ingatlant menhelyként tartanak nyilván, és gyanútlan személyek támogatói pénzét gyűjtik be. Pótolni kell a magát állatvédőnek mondó szervezetek ellenőrzését. Egy példa. A miskolci állategészségügyi telephelyen teltház van, pénz viszont nincs. Mindent megtesznek azért, hogy elkerüljék az altatást, és licitet indítottak például Cseh László világbajnok dedikált úszósapkájáért, annak megvásárlásáért, hogy segítsenek. Ez egy nemes gesztus. [[Nacsa Lőrinc: Hol az önkormányzat?]] El lehet olvasni egyébként, fönt van a neten. A ma már nem létező környezetvédelmi minisztérium után az agrártárcához tartozott az állatvédelem, a miniszteri biztost most még az agrárminiszter nevezte ki, de május óta kormánybiztos lett az igazságügyi miniszter mellett. Az állatvédelmi alapítvány létrehozásáért az Igazságügyi Minisztérium a felelős. Ez újabb kérdéseket nyit fel. [[14.30]] A legfrissebb és lesújtó hír, hogy az állatvédelemért felelős kormánybiztos azt mondta, hogy napokon belül hozzájutnak egy komolyabb összeghez az 1 százalékos adófelajánlásokból gazdálkodó szervezetek, hirtelen azonban elhalasztották bizonytalan időre az állatvédő civileknek beígért 500 millió forintos állami támogatás biztosítását; ezt is akkor csak egy kampányígéretnek lehet ezek szerint venni. Látványpékség helyett a mostanra kialakult, tarthatatlanná és kilátástalanná vált helyzetet kell orvosolni, azonnali anyagi segítségre van szükség élelemben és rezsiben, különben állatok ezrei fognak meghalni az emberi kegyetlenség és a kormány nemtörődöm vagy felületes hozzáállása miatt. Gondolják át ezen alapítvány létrehozásának, működtetésének, finanszírozásának körülményeit, és ne egy olyan kormánybiztosra bízzák ezt az alapítványt, aki egyenesen a kormány pénznyelő automatáihoz van bekötve! Vannak hiteles szervezetek, képviselők, akik több éve bizonyítottan valódi állatmenhelyeket üzemeltetnek, állatvédelemmel foglalkoznak, szerintem őket kellene megkeresni. A szakmai hitelességen és a kormánytól való függetlenségen van a hangsúly. Ez a javaslat ebben a formában inkább csak szemfényvesztés, és félő, hogy csak újabb kifizetőhely lesz valódi állatvédelmi munka nélkül. Mindezek alapján a törvényjavaslattal nem értünk egyet. A javaslatunk az, hogy ebben a formában ez nem támogatható. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Hajnal Miklós tapsol.]]
Most a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Nacsa Lőrinc képviselő úr következik. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Országgyűlés! DK-s képviselőtársamhoz fordulok: még az ellenzéki társai sem tapsolták meg, tisztelt képviselő asszony. Tehát ha van egy… [[Hegedüs Andrea: Bocsánatot kértek!]] Ja, bocsánatot kértek rögtön, nehogy Gyurcsány Ferenc megbüntesse őket. Tehát ha van rosszindulatú hozzászólás a parlamentben, ha van ferdítő és rosszindulatú hozzászólás itt a parlamentben, akkor az az öné volt most. Az a címe, hogy „Közös ügyünk az állatvédelem”. Itt van egy törvény, és itt van egy ügy, amelyben közösen lehetne valami nagyot, szépet és hasznosat alkotni, most itt például, és ön idejön, és azt mondja, hogy önök nincsenek az állatok pártján [[Hegedüs Andrea: Dehogynem! Ez ferdítés!]] önök nem támogatják az állatvédelembe tett erőfeszítéseket. Azt értem, hogy a miskolci önkormányzat nem akarja támogatni a miskolci állatmenhelyet, ezt értem, szívük-lelkük rajta. Ha önök így döntenek Miskolcon, akkor így döntenek, hogy nem támogatják a saját menhelyeiket és a saját állatvédelmi civil szervezeteiket, ez az önök problémája. [[Hegedüs Andrea: Valamit félreértett!]] Nem tisztem megvédeni Ovádi képviselőtársamat, mert itt van a teremben, meg tudja ő magát védeni, de azért, tisztelt képviselő asszony, ha megnézné a kormánybiztos úr tevékenységét az elmúlt évekből: pont az ön által említett civil szervezetekkel találkozott, pont úgy alakult ki a konzultáció kérdéssora, pont úgy alakult ki az állatvédelmi törvény szigorítása, pont úgy alakult ki például a mostani alapítvány létrehozása, hogy ezekkel a civil szervezetekkel egyeztetett. Van Magyarországon 62 ezer civil szervezet. Önök azt a 120 darab, külföldről támogatott civil szervezetet tartják fontosnak, de van Magyarországon 62 ezer civil szervezet, és van egy viszonylag jól lehatárolható kör, akik állatvédelemmel foglalkoznak, pici, helyi, regionális vagy akár országos, nemzeti szinten. Teljesen világos, hogy velük kell egyeztetni és velük kell beszélni, ezt teszi Ovádi Péter kormánybiztos úr, mert ez a munkája, tisztelt képviselő asszony, járja az országot. Látta, hogy mennyi helyen járt? [[Hegedüs Andrea: És a finanszírozás…]] Ajánlom figyelmébe a miniszter asszony vagy a kormánybiztos úr Facebook-oldalát, hogy lássa, mennyi helyen jártak például ebben a témában, hány, ebben a témában történt egyeztetést hívtak össze, hány, ebben a témában történt konferencián vettek részt, hány civil szervezettel egyeztettek Magyarországon. Értem én, tisztelt képviselő asszony, hogy önöknek egy dolog van kiadva pártutasításba: mindent ellenezni kell, amit a kormány idehoz. Én ezt megértem, ez az ellenzéki szerep, és most már az önök pártelnöke csúfolja és gúnyolja a miniszterelnököt mindenféle aljas jelzőkkel. Értem, hogy most már önök idáig jutottak, értem, de az a helyzet, tisztelt képviselő asszony, hogy ön ma itt olyan dolgokat vetett fel, ami egészen hajmeresztő. Csak hogy megnyugtassam a tisztelt képviselő asszonyt, hátha akkor igennel tud szavazni a törvényjavaslatra, például nem öt járókelőt fognak felvenni ebbe az alapítványba, ez nem Dobrev Klára fóruma, ahol öt járókelő kell, hogy fotózzanak egyet, mintha lenne ott valaki. Tehát ez egy alapítvány, amelyet létrehoz majd így a parlamenten keresztül az igazságügyi miniszter, és amelynek lesz költségvetése, lesznek munkatársai, lesz feladata. Például ön megkérdezte, hogy miért szükséges a vagyonról rendelkezni. Tájékoztatom a tisztelt képviselő asszonyt, hogy alapítványt csak alapítói vagyonnal lehet létrehozni, anélkül nem lehet létrehozni alapítványt. Másrészt, ha nem rendelünk hozzá pénzügyi forrásokat, amit ön a felszólalása második felében hiányolt, akkor nincs értelme létrehozni alapítványt, ebben egyetértünk. Pont azért szeretnénk a vagyonról rendelkezni, hogy érdemi tevékenységet tudjon végezni ez az alapítvány, érdemi segítséget tudjon nyújtani a hazai állatvédelem területén. És ha már összekeverte a szezont a fazonnal: ha valakinek a lábára véletlenül rálépünk, az nem állatbántalmazás vagy emberbántalmazás, tisztelt képviselő asszony. [[Hegedüs Andrea: Kiforgatja a szavaimat!]] Nekem ma reggel a liftben rálépett valaki véletlenül a lábamra, mégsem gondolom úgy… nem Vajda képviselő úr volt, bár vele is volt szerencsém a liftben utazni. [[Vajda Zoltán közbeszól.]] Attól még nem vagyok bántalmazva, mert véletlenül valaki rálépett a lábamra, nem ilyen problémákról beszélünk ebben a törvényjavaslatban. [[Hegedüs Andrea: Elmondom majd még egyszer!]] Nagyon hálás leszek érte. Számos kérdést fel tetszett vetni. Ez az alapítvány ez egyébként le is van írva, és teljesen világosan elmondta a miniszter asszony is pont az ön által felvetett kérdésekre lesz válasz: tájékoztató honlap indulását egy ilyen alapítvány tudja megcsinálni; kampányok, pályázatok lebonyolítását egy ilyen alapítvány tudja megcsinálni, hogy olyan pályázatok, olyan programok legyenek meghirdetve, amelyek pont az állatvédelmi civil szervezeteknek szólnak. És ennek az alapítványnak az is feladata lesz, hogy ha lát törvényi hiányosságokat, akkor tegyen javaslatokat az igazságügyi miniszternek, ezért kell éppen neki létrehozni, és akkor az igazságügyi miniszter a kormánybiztos úrral közösen ide tudja hozni a parlament elé azokat a szükséges törvénymódosításokat, amelyeket, mondjuk, nem rendezett a tavalyi módosítás. Pontosan ezért kell létrehozni. Ön azt mondja, hogy önök a DK-ban nemet mondanak arra, hogy pályázatok induljanak az alapítvány keretén belül, hogy tájékoztató honlap induljon, hogy segítsék ezeket a civil szervezeteket, hogy érdekegyeztető fórum alakulhasson az alapítvány vezetésével. Ön pontosan ezt támadja, szerintem ez helytelen. A szavazásig még azért van idő, három-négy hét, lehet revideálni az álláspontot. Én azt gondolom, hogy pontosan az ön által felvetett kérdésekre jön létre ez az alapítvány, ezért az a neve, hogy „Közös ügyünk az állatvédelem” nem a mi ügyünk. Értem, önök kivonhatják magukat, az ellenzék megteheti, kivonhatja magát egy fontos közös ügyből. Most éppen azt látom, hogy ön erre tett kísérletet, hogy kivonja magát ebből a közös ügyből, de mégis, mi még ennek ellenére is úgy gondoljuk, hogy ez közös ügyünk, és ennek ellenére is úgy gondoljuk, hogy ezt közösen kell megvalósítani. Annak ellenére gondoljuk ezt így, hogy Budapesten nagy füsttel beharangozták az állatvédelmi ombudsmant meg az állatvédelmi programot, és semmi nem történt, tisztelt képviselő asszony. Semmi! A DK a legnagyobb frakció a fővárosban, Karácsony Gergely a főpolgármester, Szabó Rebeka képviselő asszony volt az állatvédelmi biztos. Semmi nem történt ezen a területen Budapesten, semmi, tisztelt képviselő asszony. Az egyedüli cselekvő entitás ebben a kérdésben a magyar kormány, a Fidesz-KDNP-frakcióközösség, Ovádi Péter és Varga Judit. Így áll a helyzet, tisztelt képviselő asszony, ez sajnos ténykérdés, ezeket elvitatni nem érdemes. Miniszter asszony ismertette azokat a szigorításokat, amelyek a tavalyi évben hatályba léptek. Én egyet szeretnék itt kiemelni: az állatviadalon való résztvevők büntetése. Ez kulcskérdés, mert végre megfordítottuk a dolgot, és szerintem például drogügyben is hasonló dolgokat kell használni. Ez olyan helyzet, hogy ha valaki ennek élvezője, haszonélvezője, nem pénzügyi értelemben, de részt vesz ezeken, és ezáltal a belépőjegyével, a fogadásaival, bármivel támogat ilyen helyzeteket, támogatja, hogy ezek a hálózatok fennmaradhassanak, azt ugyanúgy büntetni kell, mint egyébként ezeknek a viadaloknak a szervezőit, lebonyolítóit, rendezőit és segítőit. Tisztelt Képviselő Asszony! Az a helyzet, hogy akkor volt egy konszenzus az Országgyűlésben, ön akkor még nem volt képviselő, de megszavaztuk közösen, azok, akik itt voltak ugye, Gyurcsány Ferenc nem jár be a munkahelyére, tehát ő nem szavazta meg, de a többiek megszavazták ezt a törvényjavaslatot , ezért nagyon fontos, hogy közös konszenzus van. Ön most itt ma, kedd délután arra készül, hogy felrúgja ezt a közös konszenzust. Lehet ilyet tenni, önnek erre minden joga megvan, de mégis azt gondolom, hogy ezt a területet vissza kéne hozni a politikai konszenzus teteje alá, mégis annak az alapítványnak a létrehozását támogatni kellene, amely érdemben fog tudni cselekedni ezen a területen, ami elvileg közös ügyünk, ezért is ez a neve. Ezért kérem, hogy vizsgálja felül az álláspontját. Nagyon remélem, hogy ellenzéki képviselőtársai majd a felszólalásaik során meggyőzik önt arról, remélem, hogy érdemes mégiscsak ezt az ügyet támogatni, mert aki ezt a törvényt nem támogatja, az az állatvédelem ügyét nem támogatja. Mi támogatni fogjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka következik. Megadom a szót. Parancsoljon! [[14.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Asszony! Miniszter Asszony! Képviselőtársaim! Elmondhatjuk, hogy az állatvédelem hazai helyzetére nem lehetünk büszkék. Ez abból is látszik, hogy a kormány ezzel az előterjesztéssel több ponton változtatni akar a jelen helyzeten. Külön öröm, hogy ebbe a javaslatba számos olyan pont és téma bekerült, amit az ellenzéki pártok régóta szorgalmaznak. Köszönet érte. Részleteiben néhol azonos azzal a javaslattal, amit mi, ellenzéki pártok korábban közösen nyújtottunk be egy állatvédelmi módosítócsomagként az Országgyűlés elé. Ilyen volt például az állatvédelmi alap létrehozása. De sajnálatos módon számos fontos javaslatunk kimaradt. Kezdeményeztük, hogy a rendőrségen belül legyen felállítva állatvédelmi őrség. Ennek a feladata lenne a bűncselekmények megelőzése, az állatok hatékony védelme és az elkövetők felkutatása. Szigorítani akartuk a vadászati törvényt, ami 2016 nyara óta lehetővé teszi, hogy a vadászok szabadon kilőhetik a kutyákat és a macskákat. Mivel az elmúlt években nagyon sok ilyen túlkapás volt, komoly feszültség alakult ki a vadászok és az állattartók, állatvédők között. Aztán javasoltuk, hogy legyen megteremtve annak a technikai feltétele is, hogy az elkóborolt, de a gazdik által keresett állatok gyorsabban hazakerülhessenek. Kezdeményeztük, hogy az állatkínzókat el lehessen tiltani az állattartástól, most ugyanis semmi nem akadályozza meg az elkövetőket abban, hogy az elkobzott állat helyett egy másikat vegyenek magukhoz, és folytassák az elkövetett szörnyűségeket. Javasoltuk, hogy kerüljön létrehozásra az állatvédelmi ombudsman intézménye, amely egy újabb hatékony eszköze lehetne az állatvédelemnek. Javasoltuk, hogy legyenek szigorítva a Btk. büntetési tételei azon esetekben, amikor állatvédelmi [[sic!]] viadalokat szerveznek. Illetve azok, akik olyan csapdákat helyeznek ki, amelyekben elpusztulnak az állatok… [[Ovádi Péter felé:]] Igen, ezt vettem, hogy ebben történt előrelépés, de azt gondolom, hogy ebben még érdemes lenne közösen gondolkozni, hiszen ha közös ügyről van szó, akkor a közös gondolkodás szerintem mindig hasznos. Kezdeményeztük az állatorvosi ügyeleti rendszer létrehozását, amit az állam finanszírozna a hétvégi, illetve munkaszüneti napokon. Jelentős korlátozásokat javasoltunk a szaporítók állatkínzó tevékenységével kapcsolatban, és javasoltuk az ilyen kiskutyák értékesítésének, hirdetési lehetőségének betiltását. Ezek konkrét és hatékony kezdeményezések voltak az ellenzéki pártok részéről, sajnálom, hogy ezeket a javaslatokat nem támogatták, de valóban van még idő. Természetesen lehetősége van a kormánypártnak is ezeket a módosítókat beadni, biztosan támogatni fogjuk. Nos, ezek kimaradtak, vagy még van esély arra, hogy részletesen ki legyenek dolgozva. Tisztelt Képviselőtársaim! Van tehát még munka az állatvédelem területén, van még mit tenni. Azt javasoljuk a kormánynak, hogy tanulmányozzák át a korábban benyújtott javaslatainkat, mert szerintem van még jó néhány olyan egyébként most el is soroltam , amit érdemes lenne beemelni. A Magyar Szocialista Párt támogatja ezt a most beadott javaslatot, még akkor is, ha közben látjuk, hogy ez nem elég, mert a szándékot értékeljük. Mert mi az állatok mellett állunk, az ő megvédésükre szavazunk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps.]]
Most megadom a szót Varga Ferenc képviselő úrnak, a Jobbik vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Én is azt gondolom, hogy vannak az életben olyan dolgok, amiket a pártpolitikai csatározások fölé kell emelni, és nálam a nemzetiségek ügye mellett az állatvédelem is egy ilyen ügy. Pontosan ezért én nem árulok zsákbamacskát, a Jobbik ezt a javaslatot támogatni fogja. Ugyanakkor engedjék meg, hogy néhány gondolatot elmondjak ezzel kapcsolatban. Tekintve, hogy az előttem felszólaló vezérszónokok a témát már elég jól körbejárták, így igyekszem szigorúan csak a lényegre szorítkozni. Azt kell hogy mondjam, hogy semmi gond nem lenne a javaslatukkal, mert valóban működhet jól egy ilyen alapítvány, és az igazság az, hogy nagyon nagy szükség is lenne rá, de ettől függetlenül én látok ebben némi terelést az önök részéről, mivel az állatvédelmi törvényeket önök a kampányban terjesztették be, hiszen nagyon jól tudjuk, hogy ez egy nagyon népszerű téma. Most válság van, most megint bedobnak egy ilyet. Vajon miért? Nyilván azért, mert gumicsontnak jó lesz, és elterelik az emberek figyelmét a lényegről. Önök bizonytalan időre elhalasztják az állatvédő szervezeteknek járó támogatások kiosztását is, hiszen a kiírt 500 millió forintos pályázat résztvevői elektronikus üzenetet kaptak a Herman Ottó Intézet Kft.-től, melyben értesítették őket a szomorú hírről. Ez csak azért érdekes, mert egy nappal előtte Ovádi Péter állatvédelemért felelős kormánybiztos úr a Mokka műsorában azt mondta, hogy napokon belül meglesznek az eredmények. Aztán persze én láttam, hogy arra hivatkoznak, hogy azért halasztják el bizonytalan időre, mert nagyon sok pályázat érkezett be. Mégiscsak mondhatnának azért egy dátumot, hogy egy hónap múlva vagy két hónap múlva, hiszen látjuk azt, hogy milyen helyzetben vannak az ön által is nagy becsben tartott civil állatvédő egyesületek. Tehát a kormány még azt a kevés vállalást sem tartja, amit megígértek. És véleményem szerint nem új alapítványra lenne szükség, hanem elsősorban arra, hogy tartsák meg az ígéreteiket ezen a területen. Válság van, amit a menhelyek is nagyon komolyan megéreznek, megemelkedett a rezsi, a benzinársapka nem vonatkozik a legtöbbjükre, az infláció miatt nemcsak az élelmiszerek, de gyakorlatilag az állateledelek ára is az egekben van. Nem vagyok benne biztos, hogy egy ilyen alapítványt kellene most létrehozni, ahelyett, hogy azonnali segítséget nyújtanának az állatvédő egyesületeknek, hiszen ezek a megszorítások tulajdonképpen állatok életébe is kerülhetnek. Ugyanakkor, ahogy mondtam önöknek, az állatvédelem a részünkről prioritást élvez, ezért kritizálva, de támogatjuk a javaslatukat. Köszönöm. [[Taps.]]
Most a Párbeszéd képviselőcsoportjának vezérszónoka, Szabó Rebeka képviselő asszony következik. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Kedves Elnök Asszony! Kedves Képviselőtársaim! Kedves Miniszter Asszony és Kormánybiztos Úr! Örülök, hogy az Országgyűlés foglalkozik az állatvédelemmel; és persze különösen jól időzítették ezt, az állatok világnapjára, valóban, ez egy nagyon dicséretes dolog. Azt is meg kell hogy mondjam, hogy tényleg értékelem azt, hogy igyekeznek tenni valamit. Persze, nyilván nem lepődnek meg, hogy az ellenzék részéről kritika fogja önöket érni, ezért azt kell hogy mondjam, hogy 12 év kétharmados kormányzás után ezt is én egy picit kevésnek érzem, és ezért konkrétabban el is fogom mondani, hogy miért. Egyrészt elmondták már mások is, de muszáj megjegyeznem, hogy én igazából nem értem, hogy miért kell mindenre létrehozni egy alapítványt. Lehet ez is egy jó módszer, nem mondom, csak úgy eszembe jutott, azt hiszem, talán 2016-ban volt, hogy az akkori köztársasági elnök úr létrehozta a Kék Bolygó klímavédelmi alapítványt, ugye, a klímavédelem is persze egy teljesen fontos cél. Ez a szervezet, úgy emlékszem, hogy 2019-ben és 2020-ban is több mint másfél milliárd forintnyi állami támogatást kapott, 2021-ben megvettek, azt hiszem, irodaháznak egy villát a Pasaréten másfél milliárd forintért. Ami nekem először eszembe jutna, hogy hogyan cselekednék a klímavédelemért, nem pont az jutna eszembe, hogy vegyünk a Pasaréten egy villát másfél milliárdért. És ugyanebben az időben az összes magyarországi zöld civil szervezet számára elérhető legjelentősebb költségvetési támogatás: az Agrárminisztérium által szétosztott „Zöld forrás” pályázat keretében 2021-ben és ’22-ben összesen 70 millió forintot osztottak szét. Tehát az alapítványt kitömték másfél milliárddal, a zöldcivileknek most nem az állatvédőkről, hanem a zöldekről beszélek pedig adtak összesen 70 millió forintot. Tehát ha ezt a példát és ezt a tendenciát nézem, akkor ez engem komoly aggodalommal tölt el, hogy nem az lesze, hogy majd ezt az alapítványt és nyilván az alapítványban dolgozókat meg a vezetőit majd jól ellátják sok-sok milliárddal, és vajon az önök által is sokszor emlegetett állatvédő civileknek mennyi pénz fog jutni, vajon teljesítie majd a küldetést ez az alapítvány, és nem egy közpénzzel kitömött, látszattevékenységet folytató alapítvány lesz. Nyilván, ha jóhiszemű lennék, akkor azt mondanám, hogy persze majd meglátjuk, csak épp az előbb felsorolt példa meg még néhány dolog, amit sajnos a kormány tevékenységéről tudni vélek, azt mondatja velem, hogy azért van bennem aggodalom ennek kapcsán. Itt már többször elhangzott, de remélem, hogy Ovádi Péter úr majd fog is még reagálni vagy akár miniszter asszony, meglátjuk, hogy melyikük, hogy akkor mégis tényleg mi van ezzel az 500 millióval. Azért az állatvédő civileket annyira nem nyugtatja meg az a kis felirat, hogy bizonytalan időre elhalasztják. Önök is tudják, hogy az energiaválság, az, hogy önök jelentősen megemelték a rezsit, az elektromos áramot, a gázárakat, nagyon sok ember számára és különösen a nem magánszemélynek számító civilek számára is, borzasztóan nagy terhet fog jelenteni. [[14.50]] Tehát akik olyan telephelyet vagy menhelyet üzemeltetnek, ahol például van fűtés meg világítás, azért az nagyon jelentős tehertétel, minden fillérre szükségük van ezeknek a civileknek is. Ilyen körülmények között azt mondani, hogy bizonytalan időre elhalasztják a pályázat kifizetését… tudom, hogy Ovádi Péter is pontosan érzi, hogy ez kellemetlen, és biztos vagyok benne, hogy ön is kapja a telefonokat a civilektől. Most ugye, ez a helye, ez a helyszín arra, hogy esetleg megtudhassuk a választ. Én nagyon érdeklődve várom, hogy mikor kapják meg ezt a pénzt. Én sajnos azt látom, hogy most nagyon sok állatvédő civil szervezetet követek a Facebookon, igyekszem tájékozódni a tevékenységükről, és most így, szúrópróbaszerűen belenéztem megint néhány oldalba: szinte mindegyiknek a segélykiáltás van az oldalán. És tudom azt is, hogy nyilván az állatvédő civil szervezeteknek folyamatosan kérniük kell. Miért? Mert egyébként nincsen és az elmúlt 12 évben sem volt egy átlátható, normális állami finanszírozási rendszer, hanem azt a működést szokták meg, hogy folyamatosan az állampolgároktól kell kérniük. Ez bizonyos mértékig egyébként rendben van. Én tehát nem azt mondom, hogy az állampolgárok ehhez ne járuljanak hozzá, de aránytalannak érzem azt, hogy most gyakorlatilag állami feladatot látnak el ezek a civil szervezetek, mentik a beteg, sérült, kóbor, meglőtt, állatkínzott kutyát, macskát, tengerimalacot és akár haszonállatokat, lovakat, kecskéket erre is kitérek majd gyakorlatilag a települések utcáiról. Budapest ilyen szempontból egy picit más, de vidéken kisebb településeken, főleg az ország keleti felén nagyon-nagyon sok a kóbor állat, tehát ezek a civilek mentik ezeket az állatokat, és bizony, iszonyatosan forráshiányosak, és nagyon szükségük lenne egy kiszámítható állami finanszírozásra. És azért mondom, hogy gyakorlatilag állami feladatot látnak el, tehát igaziból önök helyett, a kormány helyett látják el. Ugye, vannak a gyepmesteri telepek, amelyekre külön szabályok vonatkoznak, és ami tulajdonképpen része, ha úgy vesszük, egy ilyen állami-önkormányzati rendszernek, de sajnos a gyakorlat azt mutatja, hogy ezeknek a gyepmesteri telepeknek is tisztelet a kivételnek, mert van kivétel a nagy része rosszul működik, rossz körülmények között tartják az állatokat, és bizony gyakran altatnak, merthogy helyhiány van. Pont most Edelény településen olvastam gyakorlatilag altatásra szólítja fel az önkormányzat a gyepmesteri telepet, merthogy a település utcáin is annyi a kutya, hogy már nem tudják őket hova vinni. Persze, az állatvédők adják egymásnak a riadóláncot, hogy gyorsan mentsük ki onnan a kutyákat, hogy ne az legyen, hogy szerencsétleneket elpusztítják, akik nem tehetnek semmiről. És megint kik fogják megoldani? Az állatvédők. És egyébként itt Nacsa úr az előbb, nem tudom… Ez egy Fidesz által támogatott önkormányzat, de nem erre akartam kihegyezni, csak mielőtt Nacsa úr megint majd az ellenzéket hogy mondjam? bírálná, szerettem volna mondani, hogy ahogyan egyébként önök is mondták, hogy közös ügy, meg mindenkit érint, hát, ez tényleg mindenkit érint. A fideszes önkormányzatokat is érinti ez a probléma. És el kell hogy mondjam önöknek, hogy pont idén januárban az ország keleti felén jártam, és az út mellett, egy településtől távol találtam egy kistestű kutyát az út mellett, ott kuporgott. Teljesen nyilvánvaló, sem nyakörv, sem semmi nem volt rajta, nem volt a közelben település, nem hagytam ott, összeszedtem, és próbáltam telefonálni még pont munkaidő volt a környékbeli önkormányzatok jegyzőinek, hogy hol van olyan hely, ahol leadhatom, odaadhatom, ahol biztonságban lesz. És azt a hebegést-habogást, hárítást nyilván szándékosan nem mondok településeket , hát…, hogy ők nem…, ők nincsenek szerződésben ebrendészeti teleppel, meg az nem úgy van, meg nem tudják, meg vigyem ide, vigyem oda… Szóval, nincs megoldva. És ezt nem lehet önmagában az önkormányzatok nyakába varrni, teljesen mindegy a politikai beállítódás. Egyszerűen magukra vannak hagyva az önkormányzatok is ezzel a feladattal, mert nincsen elég forrásuk arra, hogy ezeket az ebrendészeti telepeket normálisan működtessék. Nagyon szépen kérem, hogy ezt oldják meg! És őszintén szólva, vannak kétségeim, hogy pont ez az alapítvány fogja ezt megoldani. Jó lenne, ha más utakat is próbálnának ez ügyben keresni. A kutyát egyébként hazahoztam, és végül is itt, Budapest környékén találtunk neki gazdát, tehát a kutya megmenekült; én nem hagyom sorsára az állatokat. De ettől függetlenül egy jó szándékú állampolgár…, nem mindenki tudja ezt megtenni, hogy most akkor hazaviszi, és így foglalkozik vele. Jó lenne, hogyha ez ott helyben biztosítva lenne, hogy mi legyen így a kóbor állatokkal, ami humánus, és nem arról szól, hogy utána megölik őket, mert azt meg nyilván az ember nem szeretné. Visszatérve, tehát: én sajnos azt látom, hogy önök képtelenek erről a kóborállat-helyzetről gondoskodni, a civilek végzik ezeket a feladatokat. De azt látom, hogy foglalkoznak vele. Pont tavaly volt egy kérdésem illetve bocsánat, nem tavaly, hanem júniusban, csak úgy értem, az előző ülésszakon, közben volt egy nyári szünet , amikor Farkas Sándor államtitkár úr a válaszában azt mondta nekem, hogy még korábban, amikor a 2020-as állatvédelmi akciótervet készítették, akkor az országos főállatorvos is jelezte az igényt, hogy nem megoldott az elkobzott haszonállatok ideiglenes befogadóhelyen történő tartása, és hogy ezért olyan férőhelyek kialakítására tettek javaslatot, illetve tett a főállatorvos úr, amely célzottan az elkobzott állatok ideiglenes tartását szolgálná. És a nemzeti állatvédelmi programban a szakterület vezetésének álláspontja szerint a civilekkel történő együttműködés jóval olcsóbb és költséghatékonyabb, mint önálló befogadótelepet építeni és fenntartani. Ugye, volt egy ilyen menhely, ez a Dharma Ló Menedék Alapítvány, ami alkalmas lett volna arra, hogy akár az egész ország területéről elkobzott haszonállatokat ott tartsák, de önök elmulasztották ezt a lehetőséget. Kötöttek velük egy megállapodást, aztán azt felbontották, nem fizetik ki nekik azt a pénzt, ami egyébként az alapítvány szerint nekik járna, hiszen állami lovakat gondoznak. De tök mindegy egyébként, hogy mi volt a múltban, a jelenben ez egy lehetőség lenne arra…, hiszen történik időnként sajnos a haszonállatokkal szemben is olyan eset, akár lovak, akár kecskék, akár birkák; sajnos egy birkanyáj-kilövésről is tudunk, ami idén történt. Tehát igenis lenne arra indok, hogy humánusan el lehessen kobozni ezeket az állatokat, és ilyen befogadótelepeken tartani. De ennek a lehetőségét sem sikerült még kiépíteniük. És egyébként van egy másik, az Equus Lómenhely. Ők szintén ilyen bírósági eljárás során elkobzott lovak tartásába mennek tönkre gyakorlatilag, és a magyar állammal kell pereskedniük, hogy a jussukat kifizessék nekik. Tehát itt valami nem azt mondom, hogy ezt ön szándékosan okozta, de azt mondom, hogy valami itt a szabályozásban nem jó, és szerintem önöknek is látni kéne ezeket a problémákat. Nagy felelősség nyilván kormánybiztosnak lenni egy kétharmados kormányban, mert önöknek az emberek elhiszik, hogy mindent megtehetnek, hogy megtehetik, amit akarnak, hiszen ehhez vannak hozzászokva, hogy kétharmaddal kormányozzák ezt az országot. No, hát akkor itt van a nemes feladat az állatvédelemben. Itt is, valóban önök meg tudnák oldani ezeket a problémákat. Azt gondolom, hogy elhangzottak már, de én is szeretnék néhány dolgot elmondani. Egyrészt oké, legyen alapítvány, de könyörgök, mondják meg, hogy miért 2024-től kap a működésre pénzt? Ez valami félreértés? Lehet, hogy én rosszul értettem. Miért nem lehet már 2023-tól pénze legyen a működésre? Értem, hogy vagyont kell adni ahhoz, hogy megalapítsák, de mi történik 2023-ban? Tehát addig még elég sok idő van, és az állatvédő civileknek meg kábé tegnap kellene a segítség. Tehát nem értem, hogy miért kell ezzel egy évet várni. A másik dolog pedig az, hogy valóban, amik már itt részben felsorolásra kerültek, és én is említenék néhány dolgot, hogy kérem, ne feledkezzenek meg ezekről sem, hogy egyrészt az ebrendészeti telepeket nagyon jó lenne rendbe hozni. Elhangzott az állatvédelmi őrség létrehozása, amit valahogyan civil szervezetekkel együttműködve, a rendőrség egy bizonyos részlegével együttműködve, akár a rendőröknek egy hatékonyabb állatvédelmi képzést adva… Mert állatvédő civilektől megint csak visszajön sajnos gyakran, hogy vannak nagyon kedves, nagyon jóindulatú rendőrök, akik tényleg próbálnak nekik nyilván a jogszabályi keretek között segíteni, de sajnos olyanok is vannak, akinek halványlila gőzük sincs, hogy mit mondanak a jogszabályok. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) És igaziból az állatvédő civilek, ha nem elég talpraesettek, gyakorlatilag még az állatkínzásos esetekben sem történik közbeavatkozás, és megint csak azt mondom, hogy ez kábé szerencse kérdése, hogy éppen kivel hozza őket össze a sors. Azt gondolom, hogy ebben is lehetne javulást elérni. Aztán, ugye, önök is beszéltek a szemléletformálásról, a felelős állattartásról. Köszönöm szépen, nagyon helyesen tették. Az ellenzéki pártok, mi, korábban kértük, hogy valóban, ez a Nemzeti alaptantervbe is valahogyan jó lenne, ha belekerülne. Nyilván az országos ivartalanítási program nagyon fontos. Említették a „Magyar falu” programot. Én azt gondolom, hogy ez kezdetnek nem rossz, de azért nem csak az ötezer fő alatti településeken, és azt gondolom, hogy erre a keretösszegre ismételten szükség lesz. Nagyon-nagyon nagy probléma az ivartalanítás hiánya. Ugyanígy az illegális szaporítók elleni fellépés is elhangzott. Azt gondolom, hogy egyrészt amint Gurmai Zita említette, az állatorvosi ügyelet segítése, valamiféle állami dotációja szintén fontos lenne, mert tényleg, még Budapesten hagyján bár meg kell hogy mondjam, hogy most már Budapesten is nagyon nehéz bejutni egy hétvégi állatorvosi ügyeletre , de Budapesten kívül kisebb településeken… Jó, tudom, értem, hogy a kórházak, tehát az emberek számára a kórházak is egyre problémásabbak, de nem a kis falvakra gondolok, de egyáltalán vidéki városokban is, ha ne adj’ isten, hétvégén történik valami az állattal, akkor az elég nagy probléma, hogy hova rohanjon az ember. És azért ez is egy olyan dolog, hogy azt gondolom, ezen is valamiféle állami-kormányzati beavatkozásra szükség lenne. Mi azt gondoljuk, hogy korábban javasoltuk a költségvetésnek, hogy egy országos állatvédelmi alapot hozzanak létre, amiből többféle állatvédelmi célú feladatot lehetne finanszírozni, többek között az állatvédő civilek támogatását is. [[15.00]] Hogyha önök ezt most egy alapítványon keresztül akarják megtenni, ám legyen, csak akkor tényleg költsék a megfelelő célra az alapítvány pénzét. Egyébként még a civil szervezetek támogatása kapcsán van bent egy törvénymódosító javaslatom, amit remélem, majd hamarosan, hát, jó lenne, ha tárgysorozatba venne a tisztelt kormánypárti többség. Persze, nem szokták, de akkor azért itt most elmondom, hogy arról szólna a javaslatunk, hogy az adó 1 százaléka, amit most civileknek és egyházaknak lehet adni, az legyen összesen nem 2, hanem 4 százalék, lehessen még plusz 1 százalékot adni civileknek, de különböző civileknek, tehát kétszer 1 százalékot lehessen adni civil szervezeteknek. Azt gondolom, több támogatásra van szükségük a civil szervezeteknek. És a negyedik százalék, én azt szeretném javasolni, hogy szakszervezeteknek mehessen, szintén az állampolgár döntése alapján. Ez a javaslatunk egyik része. A másik pedig az, hogy vezessék vissza azt, hogy a magánszemély a közcélú adományozása után az adomány 75 százalékával csökkenthesse az adóalapját. Ez megint egy olyan segítség lenne, hogy ha például egy állatvédő szervezetnek vagy akár más humanitárius civil szervezetnek, de én most az állatvédőket szeretném kiemelni, valaki adományoz, akkor az valahol az adóalapját csökkentse, tehát valamiféle, hogy úgy mondjam, pozitív visszacsatolást kapjanak az emberek az adományozásuk után. Az más kérdés, hogy én azt gondolom, hogy sajnos ebben a válságban, mondjuk ki: e miatt a kormányzati megszorító politika miatt, az embereknek egyre kevesebb pénze lesz, tehát pont most, amikor a civileknek, az állatvédőknek is sok segítségre lenne szüksége, sajnos nem fognak tudni az emberek eleget adományozni, mert nekik sem lesz pénzük. Az infláció az egekben, a rezsiárak az egekben, tehát sajnos ez most kevés lesz. Ezért van nagyon nagy szükség arra az 500 millióra is, Ovádi úr, amit önök megígértek. És még egy záró gondolat: mindig a társállatokról beszélünk, de én nagyon fontosnak tartom, hogy a haszonállatokról is szó legyen, és nemcsak az elkobzott, kínzott haszonállatokról, hanem azokról a haszonállatokról is, amelyeket egyébként élelmezési célra tart az ipar [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , az élelmiszeripar… Lejárt az időm?
Igen.
Akkor majd nyomok gombot, és utána folytatom. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Párbeszéd és a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Szabó Rebeka képviselő asszony. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most megadom a szót Szabadi István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Kormánybiztos Úr! Valóban nincs ragyogóbb alkalom arra, hogy az állatok világnapján beszéljünk az állatvédelemről, és a Mi Hazánk Mozgalom Európa első zöld nemzeti radikális pártjaként elkötelezett a környezetvédelem és az állatvédelem iránt, amelynek alapjait maga a Virradat programunk is biztosítja, illetve lefektette. Álláspontunk szerint egy társadalmat az jellemez leginkább, hogyan gondoskodnak a benne lévő emberek, és hogyan élik át, hogyan tesznek a környezetért és az állatokért. Éppen ezért kiállunk amellett, hogy az állatkínzást a legszigorúbb büntetéssel kell sújtani, a szőrmefarmokat meg kell szüntetni, az állattenyésztő telepeket szigorú ellenőrzés alá kell vonni, és így tovább. A Fidesz csak kormányzásának tizedik évében jött rá az állatvédelem fontosságára, ugyanis 2021-ben indították útjára „Közös ügyünk az állatvédelem” szlogennel állatvédelmi programjukat, amivel az elmúlt évtizedek állatvédelmi politikájának hiányosságait próbálják pótolni. Állításuk szerint idén januártól Európa egyik legszigorúbb állatvédelmi törvénye lépett életbe Magyarországon, melynek értelmében már akár öt év börtön is kiszabható állatkínzásért. Emellett súlyosabban büntetik az állatok megmérgezését, szigorúbban lépnek fel a szaporítók ellen, és az állatviadalokon való részvétel is bűncselekménynek számít, ami rendkívül helyes. Ezzel párhuzamosan rendeletben szabályozták a kóbor állatok befogásának szabályait; szigorúbb szabályokkal működhetnek az ebrendészeti telepek, amit az önkormányzatok állatmenhellyel kötött megállapodás útján is teljesíthetnek. Az ebrendészeti telepeknek a kóbor állatok elhelyezését 14 nap helyett 45 napig kell biztosítaniuk; az állatokról részletes nyilvántartást kell vezetniük és honlapot kell üzemeltetniük. A rendelet kimondja, hogy a kutyák tartós megkötése is tilos Magyarországon szintén egyetértünk ezzel. Önök büszkék arra, hogy mind a törvény, mind pedig a rendelet széles körű és több hónapig tartó társadalmi konzultáció eredményeként született, az online kérdőívet még miniszterelnök úr is kitöltötte. Nyitrai Zsolt kiemelt társadalmi ügyekért felelős miniszterelnöki megbízott a választások előtt tartott sajtótájékoztatóján kiemelte, hogy a kormány a kiemelt társadalmi ügyekben párbeszédre alapozza közéleti munkáját, valamint az állatvédők és állatbarátok számíthatnak a kormány támogatására. Ez mind szép és jó, azért is soroltam fel, de nem ártott volna, ha a nyáron meghozott rezsirendelet előtt is kikérik a társadalom, azon belül az állatmenhelyek véleményét. A rezsiárak, az élelmiszerárak, a takarmány- és tápárak, az orvosi költségek ugrásszerű növekedése jelentős többletterhet ró a menhelyekre és az állatvédőkre. Nem tudják fenntartani magukat. Nem egy menhely oldalán olvasható, hogy megszüntetik tevékenységüket, mert kiapadtak az anyagi forrásaik. Ezzel párhuzamosan az állampolgárok anyagi terhei is fokozatosan nőnek, nem marad pénzük a házikedvenceikre, ezért még az is előfordulhat, hogy megnövekszik az állatmenhelyek iránti igény. A Mi Hazánk Mozgalom álláspontja szerint, ha a kormány valóban felelősséget érezne az állatvédelem iránt, akkor a rezsivédelmet az állatmenhelyek számára is fent kellene tartania. Különös figyelmet érdemel, hogy Ovádi Péter képviselő úr, aki az állatvédelemmel kapcsolatos feladatokat 2020. októbertől miniszteri biztosként, idén májustól pedig kormánybiztosként látja el a kormány számára, 2022. július 11-én azonnali kérdést nyújtott be: „Mivel járna, ha a baloldal eltörölné a rezsicsökkentést?” címmel, amit a rezsirendelet megjelenése után vissza is vont. Ovádi Péter miniszteri biztos a kinevezése után kijelentette: azon lesz, hogy az állatkínzók valóban letöltendő börtönbüntetést kapjanak; ehhez precedensértékű bírósági döntések szükségesek, hiszen az állatok bántalmazása az első lépés afelé, hogy valaki ember ellen is elkövessen erőszakos bűncselekményeket. Tisztelt Képviselőtársak! A Mi Hazánk Mozgalom véleménye szerint az új állatvédelmi törvény hatálybalépése óta immár háromnegyed év telt el, de annak alkalmazásával komoly gondok vannak, hiszen továbbra is mindennaposak az állatokkal kapcsolatok atrocitások, kínzások. Az állatkínzásokkal kapcsolatban sokkal hatékonyabb fellépésre volna szükség, hiszen ahogy kormánybiztos úr mondta, az állatkínzás és az emberekkel szembeni kegyetlenkedés összefügg. Nemrég Szentesen egy ember megfojtott egy vizslát, a gazdája szeme láttára sajnos, majd pár hónap múlva ugyanaz a kutyagyilkos ember embert ölt egy kocsmai verekedés során. Tehát ez is bizonyítja azt, amit akár a kormánybiztos úr is elmondott. Hiába szigorították tehát a törvényt, a jelenleg is alkalmazott liberális bírói gyakorlat még mindig nem jelent elég elrettentő erőt az állatok kínzása ellen hazánkban. A Mi Hazánk Mozgalom kéri és követeli, hogy az ügyészségek és bíróságok az állatkínzással vádolt elkövetőkkel szemben szigorúbb büntetési tételeket szabjanak ki az ítélethozatalok során, kerüljenek végre évekre rácsok mögé az állatkínzást elkövetők. Kormánybiztos úr a választások előtt kijelentette, hogy látszik a szabályozás hatása, mert csökkent például a láncon tartott állatok száma. Arra, mondjuk, kíváncsi lennék, hogy ezt mi alapján állapította meg, mert Magyarországon a kutyák nincsenek nyilvántartva, nem lehet tudni, hogy egy településen hány kutya él, ezek éves szinten milyen szaporulattal bírnak, nemhogy azt, hogy közülük hány kutyát tartanak láncon. Erre a kérdésre is szívesen várom a választ. A választások előtti költekezési hullámban a kormány 1,5 milliárd forinttal támogatta az állatvédelmet, amiből a civil állatvédő szervezetek, az ebrendészeti telepek, az 5000 fős és az az alatti kistelepülések önkormányzatai részesülhettek, továbbá nagy hangsúlyt fektetnek az állatvédelmi szemléletformálásra és oktatásra. A civil állatvédő szervezetek, 500 millió forintos keretösszeg terhére, ivartalanításra, férőhelybővítésre és működési költségre 2020. június 20. és július 20. között nyújthattak be pályázatot; a támogatási összeg 500 ezer és 10 millió forint között volt. A pályáztatást az állami tulajdonú Herman Ottó Intézet Nonprofit Kft. bonyolította le; a honlapján azonban szeptember 27-én az volt olvasható, hogy a pályázati felhívásra olyan nagy mennyiségű pályázat érkezett be, hogy az eredményhirdetést előre nem látható ideig elhalasztották. Azt persze nem lehet tudni, hogy valójában mi zajlik a háttérben, ezért a Mi Hazánk Mozgalom azt kéri, és különösen fontosnak tartja, hogy ezek a pénzek oda kerüljenek, ahol valóban szükség van rájuk, tehát azt kérjük, ennek érdekében azt követeljük, hogy a kormány transzparens pályázati rendszert alakítson ki. Ne csak az érdekkörébe tartozó civil szervezetek részesüljenek támogatásban, hanem valós versenyeztetés keretében, szakmai szempontból a legjobbak kerüljenek ki nyertesként, és ezáltal talán szélesebb körben juthatnak majd támogatáshoz. [[15.10]] Jelen törvény-előterjesztés alapján a kormány az állatvédelemmel kapcsolatos közfeladatok ellátását az Agrárminisztériumból egy újonnan létrehozni tervezett alapítványba tervezi kiszervezni, ami a „Közös ügyünk az állatvédelem” Alapítvány nevet viselné. Az alapítványt az állatvédelemmel kapcsolatos feladatok hatékony ellátása érdekében hozzák létre, ami viszont többe kerül majd, mint ha maradt volna a minisztérium feladata. Az alapítvány vagyonának biztosításáról a kormánynak kell gondoskodnia, és működéséhez meglepő módon éppen a 2024-es önkormányzati választásokra időzítve kezd majd támogatást biztosítani. Vagyis az állatvédelemmel kapcsolatos érdemi munka is nagy valószínűséggel akkor fog elindulni. Felmerül a kérdés, hogy mi értelme van most az alapítvány létrehozásának, ha nem adnak azonnal hozzá támogatást is. Az állatvédelmi pályázatok lebonyolítása és felügyelete az alapítvány feladata lesz, de nem lennénk meglepődve, ha a lebonyolítási feladatokra ugyanúgy a Herman Ottó Intézet Nonprofit Kft.-vel szerződne, mint a minisztérium. Az alapítványi formára minden bizonnyal az 1 százalékos felajánlás és az egyéb adományok fogadása miatt is szükség lehet, de ez nem lesz azonnali és komoly forrás a kezdetekben. Nem egyértelmű az sem, hogy az alapítvány másik célját, a felelős állattartás tudatosítását ki fogja megvalósítani. Az alapítvány ugyanis az Igazságügyi Minisztérium alá fog tartozni, tavaly év végén viszont a kormány az Agrárminisztériumnak adott 250 millió forint támogatást, amit az Állatorvostudományi Egyetem közreműködésével az állatvédelmi szemlélet formálására és oktatására, illetve a lakosság tájékoztatására kell fordítani. A Mi Hazánk Mozgalom véleménye szerint az állatvédelem terén a legnagyobb probléma a lakosság felelőtlen hozzáállása az állattartáshoz, éppen ezért a felelős állattartás követelményét törvényi szinten kell előírni, amíg ugyanis a lakosságra felelőtlen állattartás jellemző, addig a menhelyekre is egyre nagyobb számban van szükség, különösen a jelenlegi válságos időkben. Emellett az állattartásra való nevelést nem felnőttkorban kell elkezdeni, hanem gyerekként kell elsajátítani. Az állattartási kultúra kifejlődése érdekében érdemes lenne már kisgyermekkortól nevelési, oktatási intézmények szervezésében helyszínbejárásokkal egybekötött csoportos foglalkozásokat tartani, hogy kifejlődjön bennük a felelős háziállat- vagy haszonállattartással kapcsolatos értékrendszer. Éppen ezért egyetértünk azzal, hogy az alapítvány céljai között szerepel az állattartás felelősségének tudatosítása, a felvázolt eszközöket azonban nem tartjuk elegendőnek. A tájékoztató portál működtetése, szakmai konferenciák, országos kommunikációs és érzékenyítő kampányok szervezése, tudományos és oktatási tevékenység ösztönzése, képzési programok kidolgozása és koordinálása, nemzetközi jó gyakorlatok átvétele mind jól hangzanak, de az állattartó-társadalomnak csak egy szűkebb körét érintik. A felelős állattartásra való érzékenyítésre a leszakadó és mélyszegénységben élő társadalmi rétegek körében van a legnagyobb szükség, hiszen sajnálatos módon esetükben az állatkínzás hatványozottan fordul elő. Ezekben a térségekben a kóbor állatok többségükben kutyák és macskák az ivartalanítás hiánya miatt gomba mód szaporodnak, és hányatott körülmények között, alultápláltan, akár láncon vagy szabadon, bandákba verődve élnek. A Mi Hazánk Mozgalom tehát hiányolja az alapítvány feladatai közül, hogy nem gondoltak arra, hogyan fogják megtalálni érzékenyítő kampányukkal a mélyszegénységben és leszakadó térségekben élő embereket, hiszen ők nem követnek internetes portálokat, nem vesznek részt szakmai konferenciákon, tudományos tevékenységben, sőt az oktatás jelenlegi rendszerébe sem tudnak vagy nem akarnak beilleszkedni. Vagy netalán az alapítvány kiemelten kezelt öt fő munkatársa személyesen fog majd ellátogatni például a miskolci no-go zónákba vagy Kerepesre, hogy felelős állattartásra nevelje a környéken élőket? [[Nacsa Lőrinc: Az London!]] 2020-ban még a kormánybiztos úr tervei között szerepelt, hogy a rendőrség kössön szerződést a helyi civil állatvédőkkel, már csak azért is, hogy az ilyen esetekhez közösen menjenek ki. Ezt az elképzeléseit azonban valószínűleg azért nem sikerült megvalósítani, mert a rendőrségnek jelenleg a közbiztonság fenntartására sincs elegendő kapacitása, nemhogy az állatvédelemre. Összességében tehát a Mi Hazánk Mozgalom támogatni tudja a törvényjavaslatot, és ennek az állatvédelmi alapítványnak a létrehozását, de szeretnénk felhívni a figyelmet arra, hogy működési támogatás nélkül érdemi feladatot 2024-ig hogy fog csinálni. Tehát mi javasolnánk azt, hogy már 2023-ban is lehessen hozzá támogatást társítani. Az Igazságügyi Minisztérium továbbá nyújtson segítséget abban, hogy az új állatvédelmi törvény alapján a jogalkalmazás során precedensértékű és elrettentő erejű döntések születhessenek. Az Agrárminisztérium pedig működjön együtt az oktatási és rendészeti területet egyaránt irányító Belügyminisztériummal annak érdekében, hogy az állatvédelemmel kapcsolatos szemléletformálás a társadalom minden rétegéhez eljusson. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szabadi képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalót nem látok a monitoron. Megadom a szót a következő képviselői jelentkezőnek, Ovádi Péter képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is köszönöm a képviselőtársaim hozzászólását. Úgy látom egyébként, hogy tényleg megvalósult a parlamentben az, hogy közös ügyünk az állatvédelem, és próbálunk tényleg szakmai alapokon vitázni egymással. Ahogy jól látom, most egyedül akkor a DK nem fogja támogatni az alapítvány létrehozását, de remélem, mire odaérünk a szavazáshoz, talán megváltozik a DK-nak is ebben az álláspontja. [[Nacsa Lőrinc: Ugyan már!]] Tényleg arról van szó, hogy egy olyan alapítványt hozunk létre, amely a szakmaiságon fog alapulni. Hiszen eddig is próbáltunk mindent annak érdekében megtenni, hogy a szakmát és a civil szervezeteket vegyük magunk mellé, és amit képviselőtársam is elmondott, az nagyon igaz is, hogy a törvényjavaslataink is úgy kerültek ide, a parlament elé, hogy végig a civil szervezetekkel próbáltunk meg egyeztetni. Ez szerintem nagyon fontos, és gondolom, Szabó Rebeka képviselő asszony is ezt tette, amikor a budapesti programot szerették volna megalkotni. Azt gondolom, hogy a kommunikáció nagyon fontos, főleg az állatvédelem területén. Azt is tudjuk egyébként, amit itt boncolgattak, hogy nem egységes az állatvédelem, de akkor is mindenkit meg kell hallgatni, mindenkihez el kell menni, és mindenkinek a véleménye fontos lehet, hiszen itt nem két-három éves időtávlatokban beszélünk, hanem 30 éves időtávlatban. Azóta működnek nagyon jól ezek a civil szervezetek, s azért gondolom azt, hogy amikor az országjárást teszem, akkor mindenhol meg kell hallgatni az állatvédőket, mert más-más kihívással szembesülnek, akár Miskolcon, akár Sopronban vagy akár Veszprémben, vagy akár esetleg Budapesten is, itt a fővárosban. Hegedüs Andrea képviselő asszony említette, hogy azt reméli, nem politikailag fogjuk elosztani ezt a forrást. Amikor 67 civil szervezetnek adtunk támogatást, szerintem nagyon sok kikérné magának, amikor azt mondjuk, hogy politikai alapon volt ez elbírálva, hiszen mondtam is, hogy milyen fontos az, hogy milyen régóta és milyen tevékenységet végeznek. Itt is meg kell különböztetnünk azt, hogy valaki csak menhelyeket üzemeltet, ebrendészeti telepet, de valaki a mentésben nagyon jó, vagy a felelős állattartásban való felhívásban, de mind-mind nagyon fontos és számunkra nagyon elismerendő cselekedet. És ha azt nézzük, szembeállítjuk egy kicsit, hogy adjuk oda az összes támogatást, amit, mondjuk, az alapítvány fog kapni, a civil szervezeteknek, nem szabad egyébként így szembeállítani azzal, hogy a felelős állattartásra való felhívás vagy a tudomány is mennyire fontos az állatvédelemben. Hiszen nemcsak ma kell megoldanunk az állatvédelmet, hanem öt év múlva is, tíz év múlva is, ott pedig a felelős állattartásra való felhívásnak nagyon nagy szerepe van, és akkor minél kevesebb problémát kell abban az időszakban megoldanunk. Úgyhogy szerintem nem szembeállítani kell egymással, hanem párhuzamosan mind a kettőt támogatni. Pont a képzésről beszéltünk. Varga Judit miniszter asszonnyal pont bejelentettük Miskolcon az állatvédelmiszakjogász-képzést, ahol rekordszámú jelentkező volt. Ebből is látszik, hogy milyen szükség van ezekre a szakemberekre, de ezekre a szakemberekre is szükség van, nemcsak a civilekre, hanem a szakemberekre is szükség van, és így tudunk egyébként nagyon jó állatvédelmet csinálni. Gurmai Zita képviselő asszonynak először is köszönöm szépen a támogatását, hogy támogatja a törvényjavaslatot. Igen, mindig is voltak az ellenzéknek javaslatai. Ahogy látszik egyébként, mi is megpróbálunk mindent megtenni ahhoz, hogy lépésről lépésre haladjunk az állatvédelem tekintetében. [[15.20]] Csak egy példát emelnék ki: hiába szeretnénk, mondjuk, ivartalanításra nagyon sok pénzt áldozni, állatorvos is kell hozzá. Önök, én, civilek nem tudunk ivartalanítani. Tehát hiába próbálkozunk azzal, hogy nagyobb összeget teszünk rá, annyit lehet, amennyit a rendszer elbír. És nagyon fontos az, hogy ezeket a lépéseket mi is betartsuk, és ilyen szempontból haladjunk. Az állatrendőrség nagyon sokuknál felmerült. Én ma is azt mondom, hogy nem támogatom az állatrendőrség létrehozását, pontosan azért, mert akkor a civil szervezeteket vennénk ki az egész rendszerből. Hiszen ha a rendőrségen belül létrejön egy állatvédelmi osztály vagy bármi, akkor pontosan ők fogják ellátni azt, amit egyébként meglehet, hogy a civilek sokkal jobban el tudnának látni. Ezért a mi hazánkos képviselőtársammal értek egyet, hogy továbbra is a rendőrség és a civil szervezetek közötti együttműködés lehet a megoldása és a záloga ennek a dolognak. Varga Ferenc képviselőtársamnak nagyon szépen köszönöm a hozzászólását. Köszönöm szépen azt, hogy a Jobbik támogatja. Ön is sokszor kiemelte azt, hogy a civil szervezetek mennyire fontosak és támogassuk őket. Tényleg azon leszünk, hogy ebben előrébb jussunk és elismerjük a munkájukat. Szabó Rebeka képviselő asszonyhoz fordulok, és nagyon szépen köszönöm a hozzászólását. Még nem mondta ki, de szerintem támogatni fogja az alapítvány törvényjavaslatát; megelőlegezzük ezt a bizalmat. Én se kérdőjelezem meg, hogy Budapesten mindent el szeretne követni az állatvédő civil szervezetekért, hiszen az országban nem teljesíthetünk jól az állatvédelemben, ha a főváros nem teljesít jól. Itt van a legtöbb civil szervezet, és én is kérem, hogy a Fővárosi Önkormányzattal kezdeményezzenek olyan programokat, ahol ezeket a civil szervezeteket tudjuk támogatni, mert nagyon fontos az, hogy a fővárosban is rendben legyen az állatvédelem. Nem akarok a politikába belemenni, csak annyit mondanék, hogy az Illatos útra egy kicsit figyeljenek oda, mert ez nagyon fontos. Ott volt olyan, hogy elköltözik, nem költözik el. Szerintem ráférne egy kis odafigyelés, a közös ügyünket talán ezzel is tudnánk előrébb vinni. A „Magyar falu” programot folytatnunk kell, hiszen az ivartalanítási program az egyik legfontosabb sarokpontja az állatvédelemnek. Azt is el szoktuk mondani, hogy a legjobb kóbor állat az, amelyik meg sem születik, és ezt csak az ivartalanítással tudjuk elérni. Az állatorvosi ügyeletet többször is szóba hoztuk. A MÁOK-kal én is sokat egyeztetek ebben. Itt is kell az, hogy az állatorvosok vállalják el. Ez az első olyan lépcső, amin fel kellene mennünk, és ezáltal tudnánk ezt megvalósítani. Nem hiszem, hogy itt a törvény erejével kell hatnunk. Egyébként ez egy ingoványos talaj ilyen szempontból. Szabadi István képviselőtársamnak is köszönöm a hozzászólását. Köszönöm az aggódását, és természetesen mindent el fogunk követni annak érdekében, hogy a civil pályázat megvalósuljon, amit többen is kérdeztek. Én ezért fogok dolgozni. Amikor mondtam, akkor is úgy gondoltam, és most is úgy gondolom, hogy minél előbb ki kell fizetni ezt az 500 millió forintot, hiszen azért pályáztak a civil szervezetek, azért készítették el a pályázatukat, hogy ehhez a forráshoz hozzájussanak. S ez nagyon nagy segítség, hiszen egy előfinanszírozott pályázatról van szó, és nagyon számítanak erre a civil szervezetek. Én azon leszek, és a kormányzatot is arra kérem, hogy támogassuk minél előbb ezeket a civil szervezeteket. Összességében nagyon fontos, hogy leszögezzük, az alapítvány kuratóriuma olyan tagokból fog állni, akik a szakmai dolgokat fogják képviselni. Szabó Rebeka képviselő asszonyt megnyugtatom, hogy nem szeretnének épületben gondolkodni, hiszen a törvényjavaslatban benne van, hogy hol lesz ennek a székhelye. Mi az állatvédelem ügyét szeretnénk segíteni, és minél több forrást eljuttatni azokhoz a szervezetekhez, azokra a programokra, amelyek az állatvédelem ügyét viszik előre. Nagyon szépen köszönöm mindenkinek, és remélem, hogy a DK parlamenti frakciója is megszavazza, s ha így lesz, akkor ugyanúgy, mint a büntető törvénykönyv módosítását, ezt is egyhangúlag tudjuk elfogadni, hiszen közös ügyünk az állatvédelem. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Ovádi Péter képviselő úr. A következő hozzászóló Szabó Rebeka képviselő asszony, Párbeszéd.
Nagyon szépen köszönöm. Csak befejeznék néhány gondolatot, amit az előbb elkezdtem, és gyorsan reagálnék is. Ovádi Péter képviselő úr, kormánybiztos úr nem mondta, hogy mikor fogják kifizetni ezt a pénzt az állatvédő civileknek. Biztos vagyok benne, hogy ön is szeretné, ha kifizetnék, tehát a jóindulatom ott van önnél, de tisztelettel kérem a kormány képviselőjét, hogy ha megígérnek 500 milliót, akkor fizessék ki. Remélem, nem arról van szó, hogy nincs meg a pénz. Vagy ez is kifizetési korlátozás alá esik? Már nem úgy értem, hogy nincs meg, mert önöknél van. Ez azért aprópénz egy ország költségvetésében. Tegnap is említettem: egy-két napja olvastam, hogy 3 milliárd forintot fizetett ki a kormány egyik cége a napokban a Nemzeti Sport megvásárlására. Ez egy jóval nagyobb összeg, a hatszorosa. Ha hirtelen meg lehet venni a Nemzeti Sportot tudom, hogy ez a miniszterelnök úr kedvenc újságja , akkor azért csak van ilyen fontos az állatvédelem, meg az egész ország összes állatvédő civil szervezete. Nagyon kérem, hogy ennek az összegnek az egyhatodát bocsássák a rendelkezésükre, mert ez élet-halál kérdése. Én tudom, hogy Ovádi Péter úr ezt tudja, de a többi itt ülő talán nem. Ezért nekik is mondom: élet-halál kérdése az állatvédő civil szervezeteknek, hogy megkapják a támogatást. Nagyon nehéz tél elé néznek, az emberek is szegényednek, megszorítások vannak, magasabb a gáz ára, magasabb az elektromos áram ára, és tönkre fognak menni. Abba fogják hagyni a mentést, és a kóbor állatok el fogják árasztani az utcákat, akkor meg majd jön az ebrendészet és a gyilkolás. Szóval, ez szörnyű. Én nem ezt kívánom magunknak és önöknek sem, csak akkor fizessék ki ezt a pénzt ez az egyik. A másik meg az állatorvosi ügyelet. Persze, tök megértem, hogy nyilván egyeztetni kell az állatorvosokkal, de mi sem úgy gondoltuk, hogy valamiféle kényszerrel vegyük rá őket, hanem inkább valamiféle dotációval, pozitív állami ösztönzővel. Nyilván erről is tárgyalni kell, és remélem, hogy erre megvannak az utak. Állatrendőrség, állatvédelmi őrség. Én azt a szót használtam, hogy állatvédelmi őrség. Mi is az erre képes civil szervezetekre gondoltunk. Budapesten az Újpesti Állatvédelmi Járőrszolgálat egy civil szervezet, amely nagyon hatékony és nagyon jó együttműködést alakított ki a rendőrséggel, és igazán profik. A rendőrségnek nyilván megvan a maga jogosítványa, azt nem fogja egy civil szervezet átvenni, ezt én is tudom, de ezt a fajta intenzívebb együttműködést lehetne segíteni, támogatni, és erre akár külön célzott pályázatot, képzéseket indítani. A rendőrség kapacitását nyilván az emberekkel kapcsolatos bűntettek kötik le, de úgy látom, hogy ebből a szempontból az együttműködés a rendőrségnek is hasznos, ez nekik is segítség. Ezért azt gondolom, hogy ezt ebbe az irányba lehetne fejleszteni. Még felemlíteném azt is, amit a civil szervezetek szintén gyakran kérnek, a civil szervezetek sértetti jogállását az állatok elleni bűncselekmények esetén. Nagyon sokszor probléma, hogy a jog szempontjából egy állat értelemszerűen nem tud sértett lenni. Én nem vagyok jogász, de igyekeztem utánanézni, hogy ő kvázi egy objektumnak számít, hiszen a jog nem kezeli önálló jogalanyként az állatokat. Nagyon fontos lenne, hogy állatkínzásos esetekben az a civil szervezet, amely bizonyos kritériumoknak megfelel és ezzel foglalkozik, tudja az állat sértetti jogát képviselni. Bebizonyosodott már nagyon sok folyamatban, hogy ez nagyon hasznos lenne. Megint csak azt mondanám, hogy ez a bűnüldözésnek, a hatóságoknak is segítséget nyújtana. Felsorolnék még gondolatjelszerűen néhány ügyet, hogy azért hangozzon el. Egyrészt nagyon fontosnak tartanám, hogy a vadállatokat fokozatosan vezessék ki a cirkuszokból, tehát ne lehessen vadállatokkal cirkuszi műsorokat végezni. A biológiai szúnyogirtás elterjesztése és támogatása tekintetében is határozottabb lépéseket kellene tenni. Nem helyes az utólagos vegyszeres szúnyogirtás. Nagyon ritkán, bizonyos esetekben lehet, hogy elképzelhető, de árt a rovarvilágnak, ezért ezt minél inkább le kéne építeni. A Párbeszéd egy zöldpárt, és azt gondolom, hogy a szőrmeiparnak leáldozott. Tudom, hogy ez gazdasági érdekeket is sért, de azt gondolom, hogy fokozatosan ki kellene vezetni a kizárólag a szőrmékért tartott állatok tenyésztését. Szerintem nem szükséges csincsillabundában szaladgálni senkinek, ez nem alapvető jog. A vadászatról már esett szó. Ez egy nagyon nagy téma. Én is hangsúlyoznám külön kampánya is volt korábban a Párbeszédnek erre , hogy ne lehessen olyan könnyedén a kutyákat kilőni. Most nincs idő ezt hosszabban kifejteni. Nyilván ezt nem lehet egyik napról a másikra betiltani, de korlátozni lehetne, illetve el kellene érni, hogy egy kilőtt kutya azonosítóját, csipjét, nyakörvét a helyi jegyzőnek be kelljen mutatni. Én korlátoznám azt, hogy egy lakott terület belterületétől mekkora sávban ne lehessen kutyát kilőni. Ismeretes, hogy Budapesten, igaz nem belterületen is történt kutyakilövés, amikor kiránduló mellől lőtték ki a kutyát. Sajnos, nem egy ilyen eset történt. Azt gondolom, hogy ebben is föl kéne lépni. Fontosnak tartanám még a méhgyilkos neonikotinoidok mint vegyszerek korlátozását. 2018-ban volt erre egy EU-s korlátozás, de a magyar kormány ezt sajnos nem támogatta, pedig a méhek védelme és a beporzók védelme is nagyon-nagyon fontos. [[15.30]] És akkor még a nagyipari állattartás kapcsán szeretném elmondani, hogy tudom, ez is nagyon kemény gazdasági kérdés, de a XXI. században arra kell törekednünk, hogy azok az állatok is, amelyek tulajdonképpen előbb-utóbb élelmiszerré válnak, valamelyest méltóságteljes életet élhessenek. Azért egy kormánynak nagyon fontos lenne, hogy ne a nagyipari, dömpingszerű állattartást támogassa, hanem próbálja meg ösztönözni a kis léptékű, tájba illő mezőgazdaságot és ezzel a legeltető állattartást. Nem minden haszonállat legel, én is tisztában vagyok vele, nyilván a sertések nem legelnek, de mindenképpen egy olyan állattartást támogasson, ami nem okoz annyi borzalmat a haszonállatoknak. És igenis azt is támogatni kell, hogy például a közétkeztetésben legyenek húsmentes napok, egészséges és jó minőségű élelmiszerek, de nem kizárólag a húsalapú táplálkozás az egyetlen, amit a XXI. században követnünk kell. Összességében szerintem az emberiségnek fokozatosan csökkentenie kell a húsfogyasztását, különben nem lesz fenntartható. Nyilván nagyon fontos, zárójelben megjegyzem, pontosan tudom, hogy aki éhezik, annak elsősorban az a lényeg, hogy legyen mit ennie, most erre itt nem térek ki, mert nagyon túlmutatna ezen a törvényjavaslaton, de muszáj megemlítenem a haszonállatok sorsát is. És ha már önök szóba hozták Budapestet, higgyék el, hogy Budapesten is sok minden történt állatvédelem ügyében. Mi is egyeztettünk civil szervezetekkel, foglalkoztunk a biológiai szúnyogirtással, és nagyon szívesen foglalkoztunk volna a civil szervezetek akár anyagi támogatásával, főleg az ivartalanítást illetően, de miután a kormányzat mindent elkövet, hogy Budapestet megfossza a forrásaitól, és gyakorlatilag Budapestnek a közösségi közlekedéstől elkezdve a közvilágításig mindent úgy kell finanszíroznia, hogy nem kapja meg hozzá a megfelelő támogatást a kormánytól, nem tud erején felül olyan pluszköltségeket vállalni, ami például a civil szervezetek anyagi támogatását jelenti. Az Illatos úti ebrendészeti telepről meg csak annyit mondanék, hogy köszönöm kormánybiztos úr javaslatát, de mi figyelünk ám az ebrendészeti telepre, azt kell hogy mondjam, hogy amióta Karácsony Gergely a főpolgármester, az ebrendészeti telep vezetése is, új vezetése kifejezetten nagyon odafigyel az állatokra, nagyon jól megy ott a gazdakeresés. Ha megnézik, új honlapjuk lett, rendszeresen kommunikálnak Facebookon, honlapon, és tényleg minden erejükkel azon vannak, hogy az ott lévő állatok gazdára találjanak. Civil szervezetekkel is együttműködnek ennek érdekében, képzéseket szerveznek az ott dolgozóknak. Tehát nagyon szűkös a költségvetésük, jobb lenne, ha a kormány tudná, mondjuk, ebben is támogatni Budapestet, de amit a pénzügyi keretek lehetővé tesznek, azt megteszik. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Szabó Rebeka képviselő asszony. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom, és amennyiben élni kíván az előterjesztő a felszólalás lehetőségével, akkor megadom a szót Répássy Róbertnek, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának.
Köszönöm a szót. Csak röviden szeretnék reagálni az elhangzott hozzászólásokra. Legfőképpen köszönöm az előterjesztő nevében a támogatást. Egyébként Ovádi Péter kormánybiztos úr minden olyan kérdésre válaszolt, ami jelen pillanatban felmerült a vitában. Amire pedig további javaslatokat tettek, tehát voltak olyan elhangzott javaslatok, amelyek szerintem összeegyeztethetőek a törvényjavaslat céljával, ezért úgy gondolom, hogy csak bővíteni lehet azt az állatvédelmi eszköztárat, ami ebben a javaslatban is megjelenik, de ez csak egy eszköz a sok közül. Tehát mi is tudatában vagyunk annak, hogy ez az alapítvány csak egy eszköz a több állatvédelmi intézmény és állatvédelmi eszköz között. Tehát köszönöm a támogató hozzászólásaikat, és kérem, hogy végül szavazzák meg az Országgyűlés elé terjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Répássy Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/1311. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ahogy már korábban elhangzott a Ház falai között, két héttel ezelőtt lezárult egy több hónapos, nehéz, ugyanakkor rendkívül konstruktív és előremutató egyeztetési folyamat a magyar kormány és az Európai Bizottság között, mindez az úgynevezett feltételességi mechanizmus keretében. Ezek a tárgyalások sikerrel zárultak, hiszen a Bizottság megállapította, hogy a magyar kormány által benyújtott javaslatok megfelelően fogják orvosolni azokat az aggályokat, amelyek miatt a kondicionalitási eljárás megindításra került. Ezáltal az újjáépítési alappal és a kohéziós forrásokkal kapcsolatos tárgyalások mihamarabb lezárásra kerülhetnek. Így, amennyiben a kormány az általa tett vállalásokat teljesíti, a feltételességi eljárás még az év vége előtt lezárulhat, és hazánk forrásvesztés nélkül léphet át a 2023. évbe. Ki kell emelnem, hogy a magyar kormány továbbra is elkötelezett az intézkedések végrehajtása mellett, a Bizottsággal közösen lefektetett menetrend szerint. Ennek megfelelően a kormány már augusztus végén nekilátott a vállalt intézkedések megvalósításának, és ennek érdekében a kormány már több javaslatot terjesztett a tisztelt Ház elé. Ebbe a sorba illeszkedik a most tárgyalandó törvényjavaslat is. Tisztelt Országgyűlés! A Ház előtt fekvő javaslat az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes vagyonnyilatkozattal kapcsolatos törvények módosításának keretében módosítja az Országgyűlésről szóló törvény és egyes ágazati törvények vagyonnyilatkozattal összefüggő rendelkezéseit. Itt engedjék meg, kérem, hogy megjegyezzem, amit a minap Deutsch Tamás európai parlamenti képviselő úr nálam élcesebben fogalmazott meg, de gondolataival teljesen egyetértek. Nyáron az európai parlamenti képviselőkre vonatkozó vagyonnyilatkozat-tételi szabályokat építettük be szóról szóra a hazai jogrendszerbe. Most ezzel kapcsolatban jelezte aggályait a Bizottság, tehát úgy tűnik, hogy az Európai Bizottság szerint nem transzparensek az Európai Parlamentre vonatkozó szabályok. Ezt a megállapítást nehéz megérteni, inkább csak tudomásul venni lehet, így visszaállítjuk a korábbi, jól bevált magyar szabályozás alapvető eljárási elemeit, évenkénti nyilatkozattétel, záró vagyonnyilatkozat, emellett ugyanakkor a nyilatkozat tartalmát hazai, az európai parlamenti képviselőkre, illetve a Bizottságra irányadó szabályok vegyítésével alakítottuk ki. Ezzel együtt bizakodom abban, hogy erre való tekintettel a magyar szabályozás jó gyakorlatként fog szolgálni az Európai Parlament számára. A javaslat a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettek tekintetében a kormány által az Európai Bizottsággal egyeztetett szabályok szerint változtatja meg az eljárási szabályozást. Ezáltal azon közjogi tisztségviselők esetében, akik az országgyűlési képviselőkre vonatkozó szabályok szerint tesznek vagyonnyilatkozatot, újból kötelező lesz családtagjaik tekintetében is vagyonnyilatkozatot tenni, illetve a változásbejelentési kötelezettség helyett visszaáll az évenkénti, továbbá a záró vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség. A vonatkozó törvények átmeneti rendelkezései rögzítik, hogy az új szabályozás szerinti vagyonnyilatkozatot először 2023. január 31-éig kell megtenni. Ezen időpontig a 2022. november 1. napját megelőzően hatályos nyilatkozattételi szabályok érvényesülnek, azaz az érintettek változásbejelentési kötelezettség alá esnek. Felhívom külön a figyelmet arra, hogy ez nem jár az átláthatóság sérelmével a családtagok relációjában, hiszen a családtagok vagyonnyilatkozatait 2023. augusztus 1. napjáig most is őrizni kell, a szükséges adatok tehát rendelkezésre állnak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. [[15.40]]
Köszönöm szépen Répássy Róbert államtitkár úr, előterjesztő felszólalását. Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ez a javaslat is most kiválóan bizonyítja Brüsszel kettős mércéjét, következetlenségét, lufihámozó politikáját. A javaslat az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében régi-új szabályokat állapít meg a vagyonnyilatkozatokra vonatkozóan. Szeretném emlékeztetni tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elmúlt években Magyarország számos éles kritikát kapott nemzetközi szervezetek részéről arra vonatkozóan, hogy a magyar vagyonnyilatkozat-tételi szabályok szerintük nem megfelelőek. Emiatt nyáron az EP-képviselőkre vonatkozó vagyonnyilatkozat-tételi szabályokat építettük be valóban szóról szóra a hazai jogrendszerbe. Biztosra akartunk menni, hogy ez megfelelő lesz. De lássunk csodát! Most meg ezzel kapcsolatban jelezte aggályait a Bizottság. Mit is jelent ez? Tisztelt Képviselőtársaim! Ez azt jelenti szóról szóra, hogy az Európai Bizottság szerint nem megfelelőek, nem átláthatóak, nem transzparensek az Európai Parlamentre vonatkozó szabályok. A Bizottság gondolkodásmódját valóban nagyon nehéz megérteni, és nagyon nehéz követni. Nem tehetünk mást jelen helyzetben, most visszaállítjuk a korábbi, jól bevált magyar szigorú szabályozás alapvető elemeit, amely, még egyszer hangsúlyozom, Európa legszigorúbb vagyonnyilatkozati transzparenciájával rendelkezett. Emellett a nyilatkozat tartalmát a hazai, az európai parlamenti képviselőkre, illetve a Bizottságra irányadó szabályok vegyítésével alakította ki a kormány, és erre tesz javaslatot. Bizakodom abban, hogy erre való tekintettel a magyar szabályozás jó gyakorlatként fog szolgálni az Európai Parlament számára is. Rendkívül kíváncsi vagyok, hogy mikor fognak megfelelni az európai parlamenti képviselők. Kíváncsi vagyok, hogy mikor merik átvenni ezt a szigorú szabályozást, és kíváncsi vagyok, hogy mikor mernek színt vallani, mikor mernek transzparensek lenni vagy erről csak beszélnek? A most tárgyalt, majd újra hatályba lépő hazai törvény értelmében a képviselő köteles csatolni a vagyonnyilatkozatához a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettársának, gyermekeinek a képviselő vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú nyilatkozatát is. Ilyen szabály az EP-képviselőkre nem vonatkozik. Miért nem? Emellett a magyar politikusok évente kötelesek nyilatkozatot tenni, szemben az EU-s rendszerrel, ahol csak akkor kell nyilatkozni, ha a képviselő éppen szükségesnek tartja. Miért csak akkor? A másik érdemi különbség, hogy míg a hazai vagyonnyilatkozati rendszer a vagyonelemek összetett rendszerezésére épül, addig az uniós csak jövedelmi sávokat határoz meg az EP-képviselőknek, ugyanis nem kell konkrét összegeket feltüntetniük. Miért nem? Emellett az uniós normák értelmében az európai parlamenti képviselőknek a tulajdonukban lévő ingatlanokról, nagy értékű ingóságokról, a pénzügyi megtakarításokról, a hitelekről és a tartozásokról sem kell nyilatkozniuk. Vajon miért nem? Felteszem a kérdést: mikor felel meg az EP a magyar régi-új vagyonnyilatkozatok átláthatóságának? Mikor tűzik napirendjükre a magyar, a most elfogadott régi-új rendszert, ezt mikor fogják elfogadni, és mikor mernek kiállni a transzparencia követelményeinek megfelelően? Nagyon kíváncsian várom én is azt a napot. Európai parlamenti képviselőtársainkat pedig arra kérjük, hogy terjesszék be a magyarral szóról szóra azonos tartalmú vagyonnyilatkozati rendszer indítványát, és szeretnénk azt látni, hogy ezt mikor fogják valóban elfogadni. Várjuk ezt a napot, remélem, hogy tanulnak a mi példánkból, ha ők azt mondják, hogy ilyet kell létrehozni, akkor mutassák meg, hogy ők is beleállnak ebbe a történetbe. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi beleállunk, mi elfogadjuk ezt a most benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Dunai Mónika képviselő asszony. Most megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A probléma az, hogy az Orbán-kormány ismét kínos helyzetbe hozta magát. Nem arról van szó, ahogy itt Dunai Mónika képviselőtársam elmondta, hogy az Európai Unió egy rossz vagyonnyilatkozati rendszert alkalmazott, amelyik a magyarhoz képest slendrián, és tulajdonképpen akár futni is hagyhatná azokat az európai parlamenti képviselőket, akik valamilyen rossz fát tettek volna a tűzre, vagy urambocsá!, loptak volna. Épp ellenkezőleg, ott az egész rendszer, a nyugat-európai jogrendszer minden adott országban az Európai Unióban arra épül, hogy a korrupt politikust börtönbe csukják, az egész rendszer úgy van fölépítve. Magyarországon az a baj a jogrenddel, hogy nincs jogállam Magyarországon. Az Európai Bizottság azért kéri ezeket a korrekciókat Magyarországtól, mert azt látja, hogy Magyarországon ellopják az uniós pénzeket. Azt is látják, hogy minden egyes helyzetben, amiben az Európai Bizottság vagy az Európai Parlament felhívja a figyelmet a magyar döntéshozók számára, önök valahogy mindig megpróbálják úgy tekerni a történetet, hogy az Európai Bizottság hülyék gyülekezetéből áll, az Európai Parlament, azok konkrétan senkik, a lényeg az, hogy valahogyan mindig a Fideszt kell hogy kövesse az egész világ. Ehhez képest nem így alakul a világ. A világ úgy alakul, hogy a Fideszt kizárják, kirúgják az Európai Néppártból. A világ úgy áll, hogy kétharmad után háromnegyeddel ítéli el az Európai Parlament a magyar jogviszonyokat és az Orbán-kormányt. Ugyanez a világlátás megjelenik abban a helyzetben is, amikor önök általában például a szankciókról beszélnek. Önök most úgy beszélnek a szankciókról, mintha Oroszországnak meg sem kottyannának ezek a szankciók, miközben elég megnézni a hírportálokat, ott van benne, hogy Oroszország különböző állami szervezetei hogyan kérik a szankciók feloldását, mert tönkrementek. Oroszország recesszióban van, önök pedig itt azt a látszatot keltik, mintha Oroszország egy virágzó gazdaság lenne, és a szankciók tulajdonképpen Nyugat-Európának ártanának. Ez a fajta világkép, amit önök képviselnek, ebből van elege az Európai Uniónak, az Európai Parlamentnek és az Európai Bizottságnak. Önök már észre sem veszik, hogy milyen mondatokat mondanak. Azt mondják, hogy Oroszországnak nem fájnak a szankciók, önök ott állnak a béke pártján, amerikai spekulánsok szállták meg az ellenzéket, és a Nyugat lábon lőtte magát. Mintha 1951-ben lennénk a magyar Országgyűlésben, már a Fidesz padsoraiból azt vártam, hogy Gerő Ernő mikor szólal, nyom egy gombot, hogy ő is elmondhassa ez ügyben a véleményét. Ebből a világnézetből, ebből a világlátásból van elege az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek és általában Európa döntéshozó szervezeteinek. Önök itt előszeretettel bírálják az Európai Parlamentet, és azt a látszatot keltik, hogy a baloldal bántja az Orbán-kormányt. Nem, az Európai Néppárt, az önök volt korábbi szövetségese a legnagyobb frakció az Európai Parlamentben, amelynek tudomásom szerint még a KDNP is a mai napig tagja, tehát a KDNP egy olyan szervezet tagja, amelyik most már hetente ítéli el az Orbán-kormányt. Hát, akkor miért nem lépnek ki onnan? [[15.50]] A vagyonnyilatkozati eljárással kapcsolatban nagyjából ugyanez a helyzet. Arról van szó, hogy amit önök elfogadtak nyáron az Európai Bizottság javaslata alapján, arra valóban hasonlít. De a mostani helyzet, amit önök most helyreállítanak, a Demokratikus Koalíció szerint még mindig nem elegendő. Az már hasonlít arra, amit vagyonnyilatkozati eljárásnak lehet vagy érdemes nevezni, de a Demokratikus Koalíció szerint ez még mindig nem elegendő. Például a hozzátartozók vagyonnyilatkozata a mai napig nem hozzáférhető, nem visszakereshető, és nincs olyan regiszter vagy olyan internetes portál, ahol például az országgyűlési képviselők és az összes közjogi méltóság esetében, akik vagyonnyilatkozati eljárásra kényszerülnek, összehasonlítható lenne, hogy mekkora volt a vagyongyarapodás egyik évről a másikra. Egy európai parlamenti képviselőnél Európa bármely más országában gyakorlatilag jogi értelemben fővesztéssel jár együtt, ha valakinek a vagyonnyilatkozatában egyik évről a másikra hirtelen hatalmas összegek bukkannának fel, de legalábbis mindenképpen vállalja annak a kockázatát, hogy az igazságszolgáltatás lesújt rá. Éppen az a baja az Európai Bizottságnak, hogy Magyarországon a jogszolgáltatás nincs biztonságban, a vádemelés mint ügyészségi monopólium szintén azt jelenti, hogy ez ügyben nincs jogbiztonság, hogy a kormánypárti politikusok szabadon hozzáférnek az uniós pénzekhez, és azt szépen haza is viszik. Összességében ez a baja az Európai Bizottságnak. Lehet, hogy önök arra a lépésre készülnek, hogy majd jól benyújtják az Európai Parlamentnek, hogy fogadják el a Fidesz vagyonnyilatkozati eljárását, illetve azt a törvényt, amit itt elfogadnak, de ennek megint az lesz a vége, hogy ki fogják nevetni önöket. Egyébként ezek a fajta akciók még véletlenül sem segítik azt, hogy az Európai Bizottság esetleg folyósítsa a Magyarországnak szükséges pénzeket. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Gréczy Zsolt képviselő úr. Most megadom a szót Hargitai János képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az ember azt gondolná, hogy ha ránk vonatkozó szabályokat tárgyalunk, persze nemcsak parlamenti képviselőket érint a vagyonnyilatkozat, de mégis alapvetően azért minket, akkor talán megpróbálunk kicsit tárgyszerűek lenni. Mivel én erre törekszem, ezért nyilvánvalóan semmilyen módon nem akarok érdemben reagálni arra, amit Gréczy Zsolttól hallottunk, mert az nagyon messzire vinne. Én is azt gondolom, hogy az a javaslat, amely előttünk van, egyrészt visszanyúl ahhoz a magyar rendszerhez, amit mi, országgyűlési képviselők, akik jó ideje itt vagyunk a parlamentben, évek óta gyakoroltunk, másrészt a most hatályos és egyszer használt bevallás elemeiből is átvesz, és átvesz néhány dolgot az európai biztosokra vonatkozó vagyonnyilatkozati rendszerből. Pár hónappal ezelőtt egy az egyben lemásoltuk az Európai Parlamentre vonatkozó szabályokat, hisz onnan kapjuk a legtöbb kritikát, nem a Bizottságtól kaptuk az érdemi kritikát erre vonatkozóan, hanem jogállamisági kritika alapvetően a Parlamentből éri Magyarországot és a magyar parlamenti képviselőket, ezért jó szándékúan lemásoltuk az ő eljárásukat. De mint Dunai Mónika világosan rámutatott, maga az Európai Bizottság sem ért egyet azzal az eljárással, amit az Európai Parlament követ, ezért arra biztatja Magyarországot, és nekem ezzel semmilyen bajom nincs, hogy sokkal inkább hozzuk vissza a régi vagyonnyilatkozati rendszert. Sőt, hozzáteszem, hogy még a régit is gazdagítjuk akkor, amikor az európai biztosokra vonatkozó szabályok némelyikét is átemeljük a magyar rendszerbe. A korábbi magyar rendszer semmivel sem volt átláthatatlanabb, semmivel sem tartalmazott kevesebb adatot, mint egy igazi jogállamban, mégis kritika tárgya volt az egész. Most alapvetően a régi irányába teszünk újra egy lépést azért, hogy meg tudjunk egyezni az Európai Bizottsággal. Én erre látok lehetőséget, ugyanakkor abban is biztos vagyok, hogy az Európai Parlament a maga nyomásgyakorlásával mindent meg fog tenni a jövőben is azért, hogy ez a megegyezés az Európai Bizottság és a magyar kormány között ne tudjon létrejönni. De legyünk jó szándékúak, módosítsuk a vagyonnyilatkozati eljárást! Azonban mielőtt a vagyonnyilatkozati eljárás néhány pontjára, az elmozdulásokra rámutatnék, újra szóba hozom önöknek azt, ami az egész mögött ott van, és ezek az összeférhetetlenségi szabályok. Mert a vagyonnyilatkozati rendszer nemcsak úgy lebeg valamiben, hanem egy összeférhetetlenségi rendszerre épül rá az Európai Parlamentben is, a magyar parlamentben is, és nyilvánvalóan minden más jogállam képviselőjét érintően is ilyen a szabályozás logikája. Az összeférhetetlenségi szabályok mondják meg egy parlamenti képviselőnek, hogy mi az, amit ő tehet a képviselői tevékenysége mellett, és mi az, amit nem tehet, hisz abból, amit tesz, jövedelme származik, és ezt a jövedelmet nyilvánvalóan ebben a vagyonnyilatkozatban bemutatja. A magyar rendszert a képviselőtársaim tökéletesen ismerik. A 2012-ben megalkotott országgyűlési törvény képviselőkre vonatkozó fejezete világosan leírja, hogy mi az, amit egy országgyűlési képviselő tehet és mi az, amit nem tehet. Hogy csak egy példát mondjak, és szándékosan említem ezt a példát, mert a magyar parlamentből hozom: állatorvosi tevékenységet egy országgyűlési képviselő nem végezhet, de taníthat főiskolán, hegedűművészként lehet jövedelme, és őstermelőként is végezhet tevékenységet, lehet a kormány tagja, és innen szerezhet jövedelmet. [[Dr. Lukács László György: Nagyon el van rontva ez a törvény!]] Alapvetően, ha most a kormányzati funkciókhoz nem kötődő tevékenységeket félreteszem, akkor azt mondhatom, hogy csak oktatási, művészeti tevékenységet végezhet, és ebből lehet még jövedelme a képviselői tevékenysége mellett. Tehát szigorúan a törvény, egy kétharmados törvény szab nekünk szabályokat. Mi van az Európai Parlamentben ezzel szemben, ott az összeférhetetlenségi szabályokat hogyan szabályozzák? Idézem önöknek a megfelelő törvényi cikkelyt az Európai Parlamentből. Akkor most jól figyeljenek, hogy mennyire komikus a helyzet: „Amennyiben valamely európai parlamenti képviselő személyes érdekeltsége nem helyénvaló módon befolyásolja az európai parlamenti képviselői feladatainak ellátását, akkor összeférhetetlenség áll fenn.” Ez az a gumifogalom, ami az összeférhetetlenséget az Európai Parlamentben szabályozza. Ha ebben a gumifogalomban mégis az európai képviselő eligazodna, akkor a következőt teszi: „Amennyiben valamely képviselő úgy találja, hogy az ő esetében összeférhetetlenség áll fenn, haladéktalanul megteszi a szükséges lépéseket a helyzet megoldására.”, hogy az európai kódexnek megfelelően orvosolja ezt az eljárást. Vagyis az európai parlamenti képviselőre van bízva, hogy magáról meghozza azt az értékítéletet, hogy az ő esetében létrejötte egy összeférhetetlenségi helyzet, amit nálunk szigorúan egy törvény szabályoz. A mi esetünkben, a vagyonnyilatkozatunkra ránézve, az összeférhetetlenségi szabályok ismeretében bárki kezdeményezhet ellenünk összeférhetetlenségi eljárást, aminek ad absurdum mandátumvesztés lehetne a vége. Nem fordult még elő a magyar parlament gyakorlatában, de erre a magyar jog lehetőséget ad. Az Európai Parlamentben eleve nincsenek ilyen eljárási lehetőségek. Tehát ott, ahonnan mi a jogállamisági nagy kritikákat kapjuk, ezek a puha szabályok működnek, és ezekre a puha szabályokra épül rá az ő vagyonnyilatkozati eljárásuk. Rátérve a mi szabályainkra, könnyen kezelhetjük a kérdést, mert az országgyűlési törvény melléklete szabályozza, hogy milyen módon tettünk eddig és teszünk a jövőben vagyonnyilatkozati eljárást. Ennek az alrésze az ingatlanokra vonatkozik. Itt kell megjegyeznem, hogy a most hatályos törvény, amely még az európai parlamenti képviselők rendszerére épül, ezt kivette a rendszerből, hisz az európai parlamenti képviselők vagyonnyilatkozatot szó szerint nem tesznek, ingatlanjaikról, ingóságaikról nem adnak számot, mi a régi magyar gyakorlatot követve azonban a jövőben ezt újra megtesszük úgy, ahogy ez elhangzott, évente és záró vagyonnyilatkozatot is teszünk. [[16.00]] Itt azonban van egy szűkítés is. Hogy vane ennek a szűkítésnek értelme, azt nem tudom, de itt van egy szűkítés is, és ez a szűkítés utal az európai biztosokra vonatkozó vagyonnyilatkozati szabályokra. Ha a képviselőtársaim ránéznek az 1. pontra, tehát a vagyonnyilatkozat 1. pontjára, ahol az ingatlanjainkról adunk számot és most beszéljünk a legfontosabb ingatlanokról, a lakóingatlanokról , ott eddig minden ingatlanunkról számot adtunk. Most a vagyonnyilatkozatban van egy szűkítés, és azt mondja, hogy azok az ingatlanok, amikben a képviselő él, a családja él, a gyerekei, felesége él, ezekről a jövőben nem kéne számot adni, mert ezt a szabályt átvettük az európai biztosokra vonatkozó szabályok szerint. Tehát ők adnak tájékoztatást a saját ingatlanjaikról, de amelyben életvitelszerűen élnek, arról nem. Megjegyzem, a honlapon mindannyiunk ilyen típusú nyilatkozata fenn van, tehát én ennek a szűkítésnek nem nagyon látom értelmét itt. Az egy évvel ezelőtti helyzet rám vonatkozóan megmutatja azt az állapotot, de a legközelebbi vagyonnyilatkozatomba a szűkítés okán ezt nem kéne megtennem, azért, mert az európai biztosokra vonatkozó szabályokat vennénk itt át. Nyilvánvalóan a jövőben nem csak az ingatlanjainkról fogunk számot adni a vagyonnyilatkozati körben, szűken vagyonnyilatkozatban; gépjárművekről, vízi járművekről, légi járművekről, egyéb ingóságokról, értékpapírokról, takarékszövetkezeti betétekről, készpénzről, számlakövetelésről, más nagy értékű ingóságokról, és még ebben a körben kell beszélnem a tartozásokról, legyen szó köztartozásról, hitelintézettel szemben fennálló tartozásunkról vagy magánszeméllyel fennálló tartozásunkról. Az egésznek a logikája a régi, általunk jól ismert rendszert követi, sokkal gazdagabb, mint bármelyik európai jogállamnak tekintett állam vagyonnyilatkozati rendszere. A vagyonnyilatkozat következő része a jövedelemnyilatkozat. Itt megtartjuk azt a gyakorlatot, amit az európai parlamenti képviselők kapcsán már átvettünk ezzel a sávos nyilatkozati rendszerrel. Aztán nyilatkozunk egy c) részben a gazdasági érdekeltségeinkről és az egyéb érdekeltségeinkről a d) részben. Itt hívom fel a kormány figyelmét, hogy talán célszerű lenne az egész 1. mellékletet pontosítani, mert az 1. számú melléklet főcíme vagyonnyilatkozatról, gazdasági érdekeltségi nyilatkozatról szól, és mi nemcsak gazdasági érdekeltségi nyilatkozatot teszünk, hanem egyéb érdekeltségi nyilatkozatot is teszünk. Tehát ha pontosak akarunk lenni, akkor ezt a vagyonnyilatkozat főcímében is megjelentetjük. Itt gondolok az egyesületi tagságunkra és minden olyanra, ami valamilyen módon befolyásolhatja az érdekeltségi kapcsolati hálókon keresztül az országgyűlési képviselői tevékenységünket. Összefoglalóan, azt mondhatom önöknek, hogy visszatérünk ahhoz a gyakorlathoz, amit hosszú ideje gyakoroltunk, és azt gondolom, hogy mindannyian jól is teljesítettünk. Ez a rendszer megfelel nemhogy az Európai Parlament rendszerének, azzal összevetve sokkal gazdagabb, bármelyik európai ország rendszerével ez összemérhető. És mondtam egy másik mondatot is, azt megismétlem: az a rendszer, amit felépítünk, az az európai biztosokra vonatkozó, egyébként az ottani parlamenti képviselőknél szigorúbb szabályok elemeit is átveszi, és ezt a három rendszert ötvözi, mindezt azért, hogy létrejöjjön a megállapodás Magyarország és az Európai Bizottság között. Ha a mentelmi bizottsági elnöki mivoltomból én elmozdulok, akkor azt mondhatom önöknek, hogy az engem semmilyen módon nem zavar, hogy a tegnapihoz képest újra visszatérünk egy gazdagabb rendszerre. Azok a képviselők, akiknek nincs takargatnivalójuk és azt gondolom, hogy a magyar parlamenti képviselők ilyenek , azok bármilyen vagyonnyilatkozati rendszerrel képesek és képesek kell hogy legyenek az ország nyilvánossága elé lépni. Köszönöm a figyelmüket. [[Dunai Mónika tapsol.]]
Köszönöm szépen, Hargitai János képviselő úr. Most megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Kedves Kollégák! Három dologról szeretnék beszélni e törvény kapcsán, próbálok strukturált lenni. Az első, röviden összefoglalnám, hogy az én hitem szerint hogy jutottunk ide, hogy önök ezt a törvénytervezetet idehozták a Ház elé; egyébként önök ezt nagyjából tényszerűen, a saját érzéseiket nagyon szépen kifejezve el is mondták. Ez lenne az első gondolat, amit el szeretnék mondani. A második: lenne néhány konkrét észrevételem a törvénytervezetükkel kapcsolatban; és a harmadik, talán nem meglepő módon: értékelni fogom, hogy szerintem mi is ez a törvénytervezet, és mire használható. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az első akkor az, hogy hogy jutottunk ide. Én tényleg érdeklődéssel hallgattam a borzasztó őszintének tűnő gondolatait akár Répássy államtitkár úrnak, utána Dunai Mónika képviselő asszonynak és Hargitai János képviselő úrnak a Mentelmi Bizottság elnökeként is. Én csak egy személyes gondolatot mondanék először, a törvénytől biztos, hogy elvonatkoztatva. Ha van bármilyen olyan téma, amiben én mással meg akarok állapodni, mert nekem fontos, hogy megállapodjak abban, teljesen mindegy, hogy milyen téma, és annak a másiknak van néhány kérése felém, hogy azokat teljesítsem ahhoz, hogy meg tudjunk állapodni, akkor, ha én tényleg meg akarok állapodni azzal a másikkal, akkor én két dolgot biztos nem teszek: nem szidom a másikat, és nem hangsúlyozom, hogy én csak kényszerből fogok megfelelni az ő elvárásainak. Én azt hallottam önöktől, mindhármójuktól, ahogy az előbb említettem, ezt jó hangosan elmondták, hogy miért rosszak, amiket ők akarnak, szidták az Uniónak ezeket az elvárásait, hogy miért rossz, amiket ők kérnek, és hangsúlyozták, hogy csak kényszerből hozzák ide, mert ezt követeli, de ez nem jó. Mondom, a törvénytervezettől elvonatkoztatva, a témától is elvonatkoztatva, ez biztos, hogy szerintem nem egy helyes magatartás, ha valaki tényleg meg akar állapodni egy másik féllel valamiről. Szóval, hogy jutottunk idáig? Úgy jutottunk ide, hogy az Európai Bizottság egyre keményebb fellépést sürget Magyarországgal szemben, az elmúlt évtizedhez képest biztosan. Magyarországot egyébként úgy pontosítanám, hogy inkább önökkel szemben, a magyar kormánnyal szemben. Magyarországot szeretik, és ezért próbálják a magyar kormányt valamilyen módon jobb útra téríteni. És ennek ugye, a legújabb lépése az, hogy 3000 milliárd forintnak az elvonását javasolják. Azt is látnunk kell, önök is mondták az előbb, hogy az Európai Unió Parlamentje milyen komoly keménységet mutatott. A legutóbbi jelentésében a szavazatot leadott képviselőknek a 73,5 százaléka állapította meg, hogy Magyarország nem teljesen jogállam, hanem választási autokrácia. Ha egy félmondatnyi személyes mondatot idehozhatok a Hargitai képviselő úrral egy másik fórumon tartott beszélgetésünkből, a hétfői költségvetési bizottsági ülésen, ahol képviselő úr arról beszélt, hogy az Európai Parlament túlnyomó többsége egy másik oldalt képvisel, hát, hadd jelezzem önnek, hogy a 73,5 százalékban bizony akkor a néppárti frakció szavazatai is benne vannak, nem a balliberálisok nem is tudom, milyen jelzőket szokott még mondani szavazták ezt meg, hanem a 73,5 százalékba bizony az is beletartozik. Szóval, ezek azok a körülmények, amelyekre figyelemmel kell lenni akkor, amikor a törvényjavaslat tartalmát vizsgáljuk. A kérdés ugyanis nem pusztán csak annak a tartalma, hanem az is, hogy ez alkalmase javítani a magyar jogállamiság állapotán. És ugyan azt ígértem, hogy majd az értékelésemet a végén mondom, én egymondatnyi értékelést itt máris mondok, hogy erre a kérdésre, hogy vajon ez a szabályozás érdemben javítjae a magyar jogállamiságot vagy sem, az én válaszom az, hogy határozottan és sajnos nem. Hadd tegyek akkor néhány konkrét észrevételt a törvénytervezetükkel vagy -javaslatukkal kapcsolatosan, mert még egyszer, az lenne a cél, hogy valamilyen módon az európai uniós források ideérkezését biztosítsák, azokat a forrásokat, amelyekről mindnyájan azt gondoljuk vagy bocsánat, én a magam nevében biztosan, a frakcióm nevében biztosan tudom mondani , hogy minket megilletnek, Magyarországot megilletik, de fogadjuk el, hogy a Brüsszelben ülő döntéshozók, akik az uniós adófizetők pénze fölött őrködnek, csak egy olyan országnak akarják odaadni, ahol lehet tudni, hogy a pénz az emberekhez fog eljutni, és nem a kormány fog rajta élősködni. [[16.10]] Szóval, mi az előzménye ennek a javaslatnak? Hát az, hogy a kormánypárti képviselők javaslatára 2022 júniusában ezzel a T/369. számú javaslattal ön lerontotta a vagyonnyilatkozatok átláthatóságát, sokkal kevesebb információt követelve meg a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezettektől. Én jól emlékszem, hogy akkor, a törvényjavaslat benyújtásakor Kocsis Máté azzal érvelt, hogy ezek egyébként az EU Parlamentjében, sőt Németországban is alkalmazott szabályok, így ezzel szemben jogállamisági kifogás nem hozható majd fel. Hát, fontos kiemelni, hogy Magyarországon a szigorú vagyonnyilatkozat-tételi szabályok megsértésének nem volt semmilyen következménye. Tudunk konkrét példákat is mondani egyébként anélkül, hogy nevesítenénk képviselő urat. Megint Hargitai képviselőtársamat abban azért hadd pontosítsam, hogy ön azt mondta, hogy mondjuk, képviselőnek két más típusú jövedelme lehet, hogy lehet művészeti tevékenység vagy oktatói tevékenység. Hát, tudok itt velem szemben olyat balról a második bársonyszéken szokott ülni , akinek kiváló feltalálói bevételei is vannak, biztosan zseniális, nagy jövedelmeket tud abból szedni, és biztosan megdolgozik érte. Szóval, a jogállamisági kifogás nem abból származik és nem abból származott, hogy mit kellett a vagyonnyilatkozatba beleírni, hanem abból, hogy a nyilatkozatokból nem derült ki a politikusok tényleges vagyonosodása, abból következmények nélkül hagyhattak ki részleteket, titkolhattak el adatokat, és részben ennek a következményeként a korrupció felfedezetlen maradt, vagy ha véletlenül, mondjuk, a vagyonnyilatkozatból ki is derült volna valami, akkor a korrupció utáni nyomozások alacsony hatékonysága miatt maradtak ezek mindenféle következmények nélkül. Tehát röviden, a probléma abból adódik, hogy a vagyonnyilatkozat-tétel nem képes betölteni azt a funkciót, amelyre szolgál, vagyis azt, hogy a képviselők vagyonosodása bárki által nyomon követhető legyen oly módon, hogy anomáliák esetén azoknak tényleges jogkövetkezménye legyen. Ezen a vagyonnyilatkozatoknak a még átláthatatlanabbá tétele bizonyosan nem segített. És akkor itt van ez a jelen törvényjavaslatuk, amelyet a vagyonnyilatkozatok korábbi megváltoztatására tekintettel kell vizsgálni, vagyis azon keresztül, hogy a vagyonnyilatkozatok nem alkalmasak a funkcióik betöltésére. Egy alkalmatlan eszköz kiterjesztése több személyre vagy a kötelezetti kör növelése érdemi eredményhez nem vezet. Így a javaslat érdemben alkalmatlan arra, hogy javítsa Magyarországon a jogállamiság helyzetét, és növelje az átláthatóságot. Ez a javaslat a vagyonnyilatkozatok, különösen a hozzátartozói vagyonnyilatkozatok tekintetében egy nagyon különös megoldást használ, mert a családtagok vagyonnyilatkozata nem nyilvános. Ez egyébként önmagában még akár indokolható is volna, mondjuk, a személyes adatok védelmével, azonban egyrészt eleve ez egy problémás jogintézmény, amiről szó van, másrészt a családtag vagyonnyilatkozatával szembeni eljárások kapcsán a javaslat azt a megoldást választja, hogy azok a vagyonnyilatkozati eljárás során ismerhetők meg az illetékes országgyűlési bizottság, az ön bizottsága, a mentelmi vagy az alkotmányügyi [[sic!]] bizottság tagjai által. Tehát ezt a vagyonnyilatkozat-tételi eljárást egyébként bárki kezdeményezheti, de szükséges megjelölni a vagyonnyilatkozat konkrét tartalmára vonatkozó olyan tényállítással, amely konkrétan megjelöli a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát, na de a családtag vagyonnyilatkozatába kizárólag az illetékes bizottság tagja tekinthet be a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során. Tehát egy mondatban, ha én jól értem, a javaslat azt várja el a kezdeményezőtől, hogy úgy jelölje meg, mondjuk, a vagyonnyilatkozatnak egy problémás részét, hogy a családtag vagyonnyilatkozatába bele sem tekinthet, ráadásul kérdéses, hogy egyáltalán lehete a családtag vagyonnyilatkozatát kifogásolni. Ez lenne az általános észrevételem a tervezettel kapcsolatban. Összefoglalóan annyit szeretnék mondani, amit már előbb azért egy mondatban mondtam, hogy meglátásom szerint a javaslat céljának az elérésére, vagyis hogy az uniós források teljes körű és hosszú távú megszerzésére tegyük ezt, ez teljesen alkalmatlan, mert egy eleve rossz és következmények nélküli vagyonnyilatkozat-tételi rendszer kiterjesztése erre az eredményre bizonyosan nem fog vezetni. Ennek mindössze formai értéke van, tartalmilag biztosan nem szolgálja a magyar állam átláthatóságát. Mielőtt azt mondom, hogy köszönöm szépen, hogy meghallgattak, egy személyes megjegyzést hadd tegyek. Én most itt fogom önöket hagyni a vitában, csak kérem, ne azt gondolják, hogy nem vagyok kíváncsi a vitára; ahogyan szokták mondani, halaszthatatlan közfeladatot fogok ellátni, egy lakossági fórumot tartunk. Mi rezsifórumokat tartunk, tudják, mert a magyar emberek nehezen fizetik ki azt a rezsit, amit önök megígértek nekik, hogy nem kell majd magasabbat, és azt fogjuk tenni, hogy az embereknek tanácsokat adunk. Sajnálom, öt órakor várnak az emberek, de érdeklődéssel vissza fogom nézni a vita tartalmát. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Az előttem szólókhoz képest némiképp más megvilágításba szeretném helyezni ennek a jogszabálytervezetnek az értelmét, a mögöttes tartalmát. Erre azért van szükség véleményem szerint, mert egyetlen jogszabályt sem lehet a teljes jogrendszer egészéből kiragadni és önmagában értelmezni. Meglehetősen furcsa, hogy éppen az igazságügyi miniszter asszony az, aki ezt teszi, a kormánypárti képviselők pedig minden bizonnyal, legalábbis eddig úgy gondolták, támogatják ebben. Őszintén bízom benne, hogy ha figyelmesen végighallgatják érvrendszeremet, akkor felül fogják vizsgálni álláspontjukat. Nem arról van szó ugyanis, hogy a vagyonnyilatkozati rendszerhez nem kellene sajnálatosan sokadszorra hozzányúlnunk, be kell látni, hogy a jelenlegi, de az azt megelőző szabályok sem voltak alkalmasak arra, hogy bármilyen visszaélésnek elejét vegyék. Véleményem szerint a mostani javaslat sem teremt majd egyértelmű viszonyokat, ráadásul a jogrendszer egészét tekintve súlyos ellentmondásokat hordoz magában. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára tudják, 2007 decemberének végén született egy törvény, amely „a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról” címet viseli, és mind a mai napig hatályban van. Ez a jogszabály megkülönbözteti a támogatásból kizárt és nem kizárt közjogi tisztségviselőket, az utóbbiak közé tartoznak például az országgyűlési képviselők is. Ez a törvény 8. § (1) bekezdésének b) és c) pontjában úgy rendelkezik a példánál maradva , hogy „ha az országgyűlési képviselő vagy annak bármely családtagja pályázatot nyújt be, akkor ennek tényét a kormány által üzemeltetett honlapon közzé kell tenni”. Értik, ugye? Tehát ezen jogszabály szerint már annak is nyilvános adatnak kellene lenni, hogyha a vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett pályázati úton elérhető forrásért folyamodik, legyen szó akár az államháztartás rendszereiből, az európai uniós forrásokból vagy akár százszázalékos állami tulajdonban álló szervezet által létrehozott alapítványból származó forrásról. Helyénvaló és logikus lenne tehát, ha a vagyonnyilatkozatokban is fel kellene tüntetni a már a benyújtott pályázatokra vonatkozó adatokat is. Azt gondolom, a fentebb hivatkozott törvényhely által alkalmazott szófordulattal élve elvárható lenne, hogy mindazon nem kizárt közjogi tisztségviselő, aki úgymond közpénzre pályázik, ennek a tényét a mindenkori vagyonnyilatkozatban feltüntesse. És akkor ezzel összefüggésben engedjék meg, hogy idehivatkozzam a jogalkotásról szóló törvény vonatkozó rendelkezéseit: „A jogszabályok megalkotásakor biztosítani kell, hogy a jogszabály illeszkedjen a jogrendszer egységébe” ezt a 2. § (4) bekezdésének b) pontja mondja. Szinte mindenki ismeri viszont azt a mondást, legalábbis az elejét, hogy zavarosban jó halászni, ám ez valójában így folytatódik: de idejében kereket kell oldani. Nos, kedves képviselőtársaim, azt gondolom, helyénvaló az lenne, ha nem azon törnék a fejüket, hogy mikor és hogyan tudnak kereket oldani, a közvélemény szeme elől, a nyilvánosság elől elbújni, hanem hogy miként lehet végre átlátható viszonyokat teremteni. Önök azonban most sem ezt az utat járják, most sem ezt a megoldást keresik. Dr. Hargitai János, az itt lévő Mentelmi Bizottság elnöke, szinte napra pontosan három hónappal ezelőtt úgy fogalmazott, az akkori törvényi szintre emelt vagyonnyilatkozat-tételi rendszerrel kapcsolatosan, hogy annak indítéka nem egyéb, mint az, hogy önök meg kívánnak hajolni „az Európai Unió Parlamentjében diktált magas jogállami feltételek előtt”. Végezetül engedjék meg, hogy bemutassam az előttünk fekvő javaslat jogászi szem számára talán legsúlyosabb, már-már, ha lehet így fogalmazni, vicces ellentmondását. Kénytelen vagyok ezt kiemelni, mert eklatáns példája annak, hogy a Bizottság irányába fennálló azonnali megfelelési kényszerük milyen fércmunkát eredményezett. A 35. §-ban ugyanis előírják a politikai felső vezető nyilatkozattételi kötelezettségét, ami önmagában természetesen egy dicséretes dolog. Teszik ezt ugyanakkor az indokolás szerint az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggésben az Európai Bizottsággal egyeztetett szabályok szerint. Na de, a kormányzati igazgatásról szóló törvény 3. § (3) bekezdésének c) pontja szerint például a politikai felső vezető a miniszterelnök politikai igazgatója. Kérem, tekintsünk el attól, hogy a szóban forgó személy éppen országgyűlési képviselő is, és mint ilyennek, eleve vagyonnyilatkozatot kell tennie, mert a jogalkotásnak végképp nem szabadna személyre szabottnak lennie. [[16.20]] És akkor itt kénytelen vagyok felhívni a figyelmüket vagy az önök segítő szándékát, vagy a mindenkori politikai igazgató úr figyelmét is arra, hogy mint valamennyi politikai felső vezető, a már említett, a közpénzekből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló törvény 2. § (1) bekezdésének d) pontja szerint kizárt közjogi tisztségviselőnek minősül, azaz nem indulhat pályázóként és nem is részesülhet támogatásban. Hogyan lehetséges tehát akkor, hogy éppen az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggésben megalkotásra került jogszabály okán kell vagyonnyilatkozatot tennie, amikor ilyen támogatást nemcsak hogy nem kaphat, de nem is folyamodhat érte? Összességében tehát, tisztelt képviselőtársaim, azt javaslom önöknek, hogy a tervezetet a mi segítségünkkel is akár mentesítsék a súlyos szakmai ellentmondásoktól, ügyelve a jogalkotási törvény előírásaira. Mi ezért nyújtunk be módosító javaslatokat, hogy az ilyen anomáliákat ki lehessen küszöbölni, javasoljuk, ezeket támogassák. Egy mondatban hadd szóljak hozzá ahhoz, ami itt az imént kibontakozott, és most már nyolc éve figyelem az összeférhetetlenséggel kapcsolatos vitát, és ezért hadd szóljak itt a most már egyre fogyatkozó számban lévő ügyvédkollégák nevében is. Én rendkívül méltánytalannak és hátrányosnak tartom azt, hogy az ügyvéd mint hivatás összeférhetetlen az országgyűlési képviselői munkával, különösen úgy, hogy ez az a hely, ahol jogszabályokat alkotunk, ahol, ha egy jogszabálynak problémája van, azt a jogalkalmazásban jelentkező problémák leszűrésével pont egy ügyvéd tudja ide behozni, és ő tud olyan módosításokat javasolni, ami azt a jogszabályt, amit megalkottunk, jól vagy nem jól működik, de mindenképpen a gyakorlatból leszűrt tapasztalatok alapján hitelesen és jól, jó szándékkal tudja módosítani. Ha valahol igazán szükség lenne arra, hogy ne legyen összeférhetetlen a jogászi hivatásnak az általam egyik legmagasabbra tartott ága, az ügyvédkedés, akkor ez ez a hely lenne. Úgy gondolom, hogy itt most én azok helyett is beszélek, akik a kormánypárti padsorokból nem tudják, mert nem lehet nekik megfogalmazni ezt, hogy ha bármikor lehetőség lenne az összeférhetetlenségi szabályok felülvizsgálatára, ha csak egy lehetőség lenne rá, ezt az összeférhetetlenségi szabályt meg kellene szüntetni, lehetőséget kellene adni, hogy azok az ügyvédkollégák, és nyugodtan mondhatjuk, akár pro bono is, tehát ingyen láthassanak el olyan jogi képviseletet, amely a szakmai fejlődésüket segíti elő, és amely a képviselői munkájukat segíti, ezáltal a jogalkotást, és itt a parlamentben hozott törvények minőségét növelve és a viták színvonalát növelve segíti mindannyiunknak a közös közéleti munkáját. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Vége a szabadságharcnak, letérdelt a kormány Brüsszelnek. Sorra jönnek Brüsszelből azok a törvénymódosítások, azok a diktátumok, amelyeket itt a nemzeti önrendelkezésre is fittyet hányva keresztülnyomnak a magyar Országgyűlésen. Rendkívül megalázó ez, de mindegyik törvénymódosítást alulmúlóan a legnagyobb becsicskulása a jelenlegi magyar kormánynak az, hogy miután a képmutató, korrupciót fedező vagyonnyilatkozati rendszert júliusban egy még kevésbé átláthatóra cserélték, az uniós nyilatkozati rendszerre az uniós kritikák nyomán, ilyen értelemben ez akár egy pikáns trollkodásnak is volna nevezhető, de hát azért a jogalkotást talán nagyobb szakmaisággal kellene folytatni. Mindezek fényében pedig különösen pikáns az, hogy néhány hónap elteltével uniós nyomásra képesek az uniós európai parlamenti példát elvetve ismét visszanyúlni a korábbi szabályozáshoz, amire most úgy hivatkoznak, mint a régi, jól bevált rendszer. De hát akkor júliusban azt miért dobták ki a kukába? Nem is akárhogy, hiszen megszüntették a jelenleg hatályos júliusi szabályozással a hozzátartozók vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét, a képviselőknél pontos összeget nem kell feltüntetni, csak jövedelemsávot, nem kell nyilatkozni ugyebár a hozzátartozók jövedelméről, hitelekről, tartozásokról, ingatlanokról, nagy értékű ingóságokról, megtakarításokról. Tehát tulajdonképpen az a szégyen, hogy ezt jelenleg vagyonnyilatkozatnak lehet nevezni, ahol egyetlenegy szóval sem kell a vagyonról beszélni, legfeljebb a jövedelemről, de annak is csak egy sávjáról. De hogy milyen több száz milliós vagy akár milliárdos, sokmilliárdos vagyonnal rendelkezik akár egy kormánypárti vagy balliberális ellenzéki oligarcha, erről bizony egy szót sem kell ejteni, és ezt nem szégyellik vagyonnyilatkozati rendszernek nevezni a jelenleg hatályos, önök által néhány hónapja megszavazott rendszerben. Természetesen mind az új, jelenleg hatályos, mind a régi és a jövőben várhatóan ismét hatályosuló szabályozás számos hibát tartalmaz. Példaként említeném, hogy nem kereshető; tehát ez finoman szólva nem egy XXI. századi elrendezés, hogy egyrészt tollal írt, sokszor olvashatatlan vagyonnyilatkozatokat láthatunk, mert megengedi ezt a jelenleg hatályos rendszer, másrészt az Országgyűlés elektronikus kitöltőrendszere úgy néz ki, hogy miután elektronikusan kitöltöttük, utána kinyomtatjuk, tollal aláírjuk, majd beszkennelik. De még csak nem is karakterfelismerten, mint ahogy azt tették meg már tíz évvel ezelőtt is a parlament honlapján lévő indítványoknál, hanem direkt még csak nem is karakterfelismerten, hogy véletlenül se találjanak rá, nehezebben keressenek benne akár a keresőmotorokkal vagy bármilyen informatikai eszközzel, szoftverrel próbálja is bárki ezt feldolgozni. Természetesen a legfontosabb, hogy ha vissza is állítják a hozzátartozók vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségét, az elfogadhatatlan, hogyha azt lényegében titkosítják, és azt az Országgyűlés széfjeiben őrzik, mert ez volt az eddigi, korábbi rendszer, és ezt javasolják most ismét önök, ami elfogadhatatlan. A Mi Hazánk Mozgalom azt szorgalmazza, hogy a képviselővel egy háztartásban, egy vagyonközösségben élő személy esetében legyen nyilvános a politikus hozzátartozójának is a vagyonnyilatkozata, ne pedig titkosítva a parlament széfjében őrizzék. Láttunk arra példákat, hogy kiskorú hozzátartozó nevére írattak ingatlanokat, és sorolhatnánk a trükközéseket, éppen ezért ennek véget vetve módosító javaslatot is nyújtunk be ismét, bár önök ezt leszavazták júliusban is, de most ismét próbálkozunk ezzel. És van egy még pikánsabb javaslatunk, ami mellől nem tágítunk, ez pedig az, hogy az országgyűlési képviselők és családtagjaik esetleges egyéb, kettős vagy akár többes állampolgárságáról is nyilatkozni kelljen, hogy tisztán látható legyen, hogy ki milyen kötöttségekkel rendelkezik, valamint hogy mondjuk, ki épített ki magának egyfajta menekülő útvonalat, mondjuk, egy afrikai banánköztársaságba. Ugye, emlékszünk még a volt államtitkár, MSZP-elnökhelyettes Simon Gábor ügyére, aki nem csak több száz millió forinttal bukott le, amit a mai napig sem tudunk, hogy az az MSZP kenőpénze volt, vagy a személyes korrupciós bevétele, a mai napig sem tudjuk. Mint ahogy arra sem derült fény, hogy hogyan került ez az útlevél hozzá egy bizonyos afrikai banánköztársaságból, és mi célt szolgált. Ha tudnánk azt, hogy valaki egy ilyen állampolgársággal rendelkezik, az minimum elgondolkodtató volna, hogy miért is épít ki magának egy ilyen, mondjuk úgy, hogy menekülő útvonalat, vagy esetleg offshore vállalkozást nyilvánvalóan. Tehát ezt a javaslatunkat szeretnénk ismét módosító javaslatként az önök figyelmébe ajánlani. És ha már diplomata-útlevelekről és MSZP-ről beszélünk, látom, nem tetszik itt az MSZP-s kollégáknak, de hát beszéljünk, hiszen volt itt… Vagy már csak DK-s kollégák vállalnak szolidaritást egykori pártjukkal? Nos, mindenesetre emlékezhetünk még Legény Zsolt elhíresült esetére is, aki szintén diplomata-útlevéllel… Országgyűlési képviselő már nem is volt, de valahogy a fideszes kormányzat még azért kiszolgálta őt egy érvényes diplomata-útlevéllel. Ezeket az összefonódásokat is érdemes volna egyébként kivizsgálni. Mindenesetre, bár nem járt volna neki diplomata-útlevél, az MSZP-s volt országgyűlési képviselő évekkel később lebukott, cigarettát csempészett, 11 ezer doboz cigit találtak a kocsijában, de hát ő ott sem volt, vagy hát ott volt, de nem tudott róla. Nagyon életszerű a magyarázat. Az ukrán határon csempészte ő a cigarettát a diplomata-útlevelének felhasználásával. Tehát azt gondolom, hogy igen, szükség volna ezeknek a kivizsgálására. Aztán említhetnénk, hogy ne szaladjunk olyan messzire, innen az ellenzéki padsorokból Szabó Timeát is illették már nemegyszer a CIA-ügynökség vádjával, került már ő ilyen gyanúba. Mint ahogy legutóbb pedig a Jobbik elnökét, Gyöngyösi Mártont illette és nevezte CIA-ügynöknek a Jobbik utolsó ’56-os hőse, vagy hát, most már kitették a szűrét, távozott, Murányi Levente. Mindenesetre legutóbb ő nevezte CIA-ügynöknek Gyöngyösi Mártont, a Jobbik jelenlegi elnökét. Tehát sokakkal kapcsolatban fölmerült már az idegen érdekek elképesztő mértékű kiszolgálása. Vagy itt van például Márki-Zay Péter esete, azért egy utolsó példát hadd mondjunk [[Nacsa Lőrinc: A DK miniszterelnök-jelöltje volt!]] hiszen az ő külföldi állampolgársága, az ő kettős állampolgársága csak az előválasztás után, a miniszterelnök-jelöltté választása után derült ki. Tehát eltitkolta a választók elől gyakorlatilag a más állampolgárságát. [[Nacsa Lőrinc: Dobrev Klára is kettős állampolgár!]] Tehát ezt tisztán kellene látni, és azért pikáns is, hogy ő a magyar Alaptörvényre, alkotmányra soha nem esküdött fel, csak a kanadaira, ugye, hiszen beleszületett a magyar állampolgárságba; a kanadaira viszont felesküdött. [[16.30]] Tehát ez kérdéseket vet fel, és az a minimum, hogy ebben tisztán szeretnénk látni. Tehát mi ezt a vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség körébe sorolnánk, és ahogy kell nyilatkozni a hozzátartozók neveiről is, úgy kelljen nyilatkozni az állampolgárságról is. Szerintünk ez egy alapjavaslat, ez egy már-már vállalhatatlanul mérsékelt javaslat egyébként szerintem, mégis a Mi Hazánk álláspontja ez. Mondjuk, ha az izraeli példát nézzük, ugye, ott nemcsak nyilatkozni kell, hanem ha kiderül, hogy valakinek más állampolgársága van, akkor elveszíti vagy az egyéb állampolgárságát, vagy a parlamenti mandátumát. Tehát a mi javaslatunk meglehetősen mérsékelt, amelyik csak azt szeretné, hogy tisztán lehessen látni a képviselők esetleges egyéb állampolgárságával kapcsolatban. Egyfajta kompromisszumos javaslatként terjesztjük ezt be most önöknek, tiszteletben tartva, hogy önök különböző CIA-ügynököket és kettős állampolgárságokat megtűrnek a magyar politikában. Sajnos, ezt tapasztalva, az erőviszonyokat figyelembe véve most egyelőre csak azt követelnénk nagy tisztelettel, hogy az esetleges egyéb állampolgárság kapcsán legalább tisztán láthassanak a választók. Végül egy jogtechnikai problémára is felhívnám a figyelmet, hiszen a törvénymódosító javaslatban valamennyi módosítás kiegészítésként jelenik meg anélkül, hogy legalább az ott megjelölt időponthoz kapcsolódóan a jelenleg hatályos rendelkezések hatályon kívül helyezését predesztinálná. Azt gondolom, ezzel kapcsolatban még lenne mit csiszolni a javaslaton, de ha csak az előbb említett két módosító javaslatunkat megfogadják, tehát a hozzátartozók vagyonnyilatkozatának nyilvánosságát hiszen egy vagyonközösségről beszélünk politikusok esetében, egy háztartásban élő hozzátartozók vagyonnyilatkozatának nyilvánosságát szeretnénk , valamint a képviselők esetleges más állampolgárságáról való kötelező nyilatkozattételt, az előremozdíthatná az átláthatóságot, a politikusbűnözés visszaszorítását is. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kettőperces felszólalások következnek. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Novák Előd képviselő úrnak hívnám fel arra a figyelmét, hogy ez egy DK-s tempó, tisztelt képviselő úr, amit ön csinál, hiszen pontosan a DK az, aki például a határon túli állampolgárságot támadja. Mivel mi megadtuk a határon túli magyar testvéreinknek az állampolgárságot, ezért mi elvből nem tudjuk a kettős állampolgárság intézményét támadni. Ön most a szlovák meg az ukrán álláspontra helyezkedett, lelke rajta, lehet ilyet csinálni nyugodtan. Arra helyezkedett, azt mondja, hogy pontosan azok a határon túli magyar testvéreink, akik például Erdélyben vagy a Vajdaságban élnek, román és magyar állampolgárok is. Ugye, 2010-ben történt az a törvénymódosítás, amely a nemzetegyesítést lehetővé tette. Gréczy Zsolték azóta is támadják ezt, de pontosan onnantól kezdve, hogy a nemzetegyesítés megtörtént, mi elvből nem tudjuk a kettős állampolgárság intézményét emiatt támadni. Kár, hogy a Mi Hazánk idáig jutott, ezt sajnálom. Másrészt a tisztelt képviselő úrnak szeretném felhívni a figyelmét, hogy a képviselői mandátummal felelősség is jár: úgy kell kitölteni azt a vagyonnyilatkozatot, hogy az igaz legyen, teljesen mindegy, hogy milyen formátumú. Az röhej, amit az Európai Bizottság most eljátszik, hogy a sajátját nem ismeri el, de a miénket jónak ítéli. Önök a teljes balliberális ellenzékkel karöltve éveken át támadták a magyar vagyonnyilatkozati rendszert. Amikor lecseréltük az európai uniósra és részben a németre, akkor az Európai Unió volt az, aki azt mondta, hogy mégsem ezt kellene, a tiétek mégis jobb volt, ami korábban volt. Hát, most visszatérünk ide, szerintem ez egy kutyakomédia, de ha ez szükséges ehhez, mi állunk elébe, mint ahogy évek óta ott vannak a vagyonnyilatkozataink aki régebb óta képviselő, visszamenőleg ott vannak a honlapon , amelyekben például a képviselői laptopot is fel kell tüntetni; ezt ajánlanám a képviselő úrnak is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, kettő percben. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nacsa Lőrinc ennél ügyesebben is szokott tudni csúsztatni, tehát kérem, hogy egy kicsit szedje össze magát. Mi már akkor működtettük például a kettosallampolgarsag.hu honlapot a határon túli magyarok kettős állampolgárságának megteremtése érdekében, amikor a Fidesz még egy fűszálat nem tett keresztbe annak érdekében, hogy meglegyen a kettős állampolgárság, pedig voltak kétharmados szavazások még az MSZP-SZDSZ-kormány alatt is a többségbe került igenek után, az MVSZ által kezdeményezett népszavazás után. Tehát lett volna kötelezettsége, azt gondolom, az Országgyűlésnek, ha nem is jogi, de erkölcsi kötelezettsége már korábban azt a kettős állampolgárságot életbe léptetni, amiért a Fidesz sem tett semmit egészen a kormányra kerüléséig sajnos, pedig különböző kétharmados szavazásoknál, például az EU-alkotmány olvasatlan megszavazásakor szabhatta volna feltételül ezt természetesen. Ami pedig a vagyonnyilatkozat-tételhez kapcsolódó nyilatkozattételt illeti, ott bár lehetne akár kivételt is tenni természetesen a Kárpát-medencei magyarsággal kapcsolatban, ha ön ezt szükségesnek tartja. Szerintem egyébként ez nem szükséges, tehát aki a magyar Országgyűlésbe, a nemzet templomába jönne külhoni magyar, az szerintem vállalná természetesen azt, hogy őneki van adott esetben erdélyi szülöttként román állampolgársága is, nincs ezzel kapcsolatban semmi titkolnivaló, és nyilvánvalóan a román, szlovák, ukrán hatóságok előtt sem lenne titok, ha valaki a magyar Országgyűlésbe kerül az állampolgárai közül, hogy annak van magyar állampolgársága. Tehát azt gondolom, ne próbálja itt a külhoni magyarságot uszítani ránk, mert nagyon jó a viszonyunk, és azt gondolom, inkább az önök szégyene, hogy bár 2014-től nemzetgyűlésnek is nevezhetnénk a magyar Országgyűlést, mégsem tartották soha szükségesnek, hogy egy igazi, ott élő külhoni magyart is az Országgyűlésbe juttassanak. Ehhez a legközelebb mi voltunk Popély Gyulával, aki majdnem a nemzet templomába jutott. Akire ön általában mutogatni szokott, az egy Budapestre költözött erdélyi magyar. Tehát azt gondolom, valóban indokolt volna és jó volna, ha a magyar Országgyűlésnek külhoni magyarok is a tagjai volnának. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most a normál időkeretben jelentkezett képviselőknek adom meg a szót; elsőként Apáti István képviselő úrnak, Mi Hazánk Mozgalom. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azt tapasztalom az elmúlt hetekben, hogy Nacsa képviselő úr folyamatosan rosszkedvű, vagy legalábbis megpróbálja egybemosni, összemosni a baloldali ellenzéket és a Fidesztől jobbra lévő ellenzéki pártot, a Mi Hazánk Mozgalmat. Megkérem, hogy szakítson ezzel a rossz szokásával, amíg oly mértékben meg nem gyökeresedik, hogy már önnek fel sem fog tűnni egy-egy hozzászólás alkalmával, hogy egybemossa ezeket a homlokegyenest eltérő erkölcsi és politikai talapzaton álló ellenzéki erőket. Valóban, amit ön mondott, azt egyrészt akár egy kivételi körbe való helyezéssel is meg lehetne oldani vagy el lehetne hárítani ezt a veszélyt, de amit egyébként itt Novák Előd képviselőtársam felvázolt, az nemcsak vagyonnyilatkozati szempontból érdekes, sőt nem ebből a szempontból a legérdekesebb vagy a legsúlyosabb. Nyugodtan nevezhetjük ezt nemzetbiztonsági szempontból fontos körülménynek vagy nemzetbiztonsági kockázatnak, mert például annak a feltárása rendkívül érdekes lehetne és tanulságos valamennyi képviselő számára, hogy mondjuk, esetleg Márki-Zay Péter kanadai állampolgársága mögött nem húzódhatnake meg CIA-s szálak [[Nacsa Lőrinc: Miért nem Dobrev Kláráé?]] , mert talán hallottunk már ilyen CIA-s módszerekről, hogy kanadai állampolgárságot intéznek soron kívül esetleg valamelyik magas rangú vagy kevésbé magas rangú munkatársnak. Egyébként fel lehetne vetni nemcsak vagyonnyilatkozat-tételi szempontból, hanem általában összeférhetetlenségi szempontból is azt a körülményt, hogy adott esetben bizonyos közjogi tisztségeket nem tölthetnek be azok a trianoni békediktátum során elcsatolt területek kivételével, hogy Nacsa képviselő úr nehogy belekapaszkodjon vagy ismét visszatérjen ezekhez az alaptalan érveihez , akik más ország állampolgárai is. Hiszen például ami Márki-Zay Péterrel kapcsolatban fennáll, hogy mondjuk, a kanadai alkotmányra tett esküt, és lehet, hogy nemcsak közjogi, politikai, hanem érzelmi, erkölcsi elköteleződése is van más ország, az ő esetében konkrétan Kanada irányában, az valóban felveti azokat az aggályokat [[Nacsa Lőrinc: Bulgária!]] , hogy egyáltalán milyen hatásfokkal vagy milyen hozzáállással képviseli Magyarország érdekeit, mondjuk, egy magyar-kanadai érdekellentét vagy a magyar-észak-atlanti érdekellentét esetén. Vagy hallom, itt kiabál Nacsa képviselő úr meg mások is, hogy Dobrev Klárának is talán van bolgár állampolgársága, és ez is felvet bizonyos aggályokat, függetlenül attól, megint mondom, hogy a trianoni békediktátummal elcsatolt területek kivételével valóban a bárhonnan érkező, más állampolgárságú, kettős vagy többes állampolgárságú parlamenti képviselő, államtitkár, valamilyen felső állami vezető esetében felmerülhetnek nem is elsősorban vagyonnyilatkozat-tételi vagy vagyonosodási aggályok, hanem nemzetbiztonsági aggályok. Tehát érdemes lenne erről egy mélyenszántó politikai vitát lefolytatni, hogy vajon a magyar Országgyűlés nem akarjae az összeférhetetlenség szabályait ilyen értelemben szigorítani pontosan azért, hogy az esetlegesen beejtőernyőztetni kívánt akár CIA-s, akár más titkosszolgálatok által támogatott személyek ne tehessenek szert politikai befolyásra, véletlenül se lehessenek magas rangú állami vezetők. [[16.40]] Tudom, hogy nagyon kényes téma, és önök igazából nem nagyon szeretnek erről beszélni, de a Mi Hazánk Mozgalom számára ez sem tabukérdés. Mint ahogy egyébként az sem, hogy valljuk be őszintén, tisztelt képviselőtársaim, hogy akár a harmatgyengére változtatott júliusi szabályozást tekintjük, akár a most brüsszeli nyomásra visszaalakított rossz magyarsággal: visszacsinált szabályokat nézzük, nem sokat árul el egy képviselő vagyoni helyzetéről. Nagyjából az egész arra hasonlít kevesebb vagy sokkal több papírmunkával , hogy valakitől megkérdezzük: komám, elkövettél valami rosszat, van esetleg illegális vagyonod, diszponálsz feketepénzek fölött? Nem. Akkor nyugodtan mehetsz tovább, nincs ezzel semmi gond. Tehát itt időszakonként elvégzett átfogó, valódi vagyonosodási vizsgálatok nélkül nem sokra lehet menni akár országgyűlési képviselők, akár ettől magasabb tisztséget betöltők vagy nagyobb közhatalommal rendelkezők esetében sem. Kétségtelen, hogy az, amit júliusban elfogadtak, már tényleg a minimum alatti szintet sem igazán érte el, hiszen amikor jövedelemsávokról beszélünk, nem kellett számot adni semmilyen ingó vagy ingatlan vagyonról, akkor már majdnem mindegy lett volna, csak egy lépés választotta el, hogy teljesen eltörlik ezt a rendszert. Most pedig, nem kis meglepetésre, még brüsszeli nyomásra ezt is ilyenformán visszahozzák. De hogy csak egy példát mondjak, arra reflektálva, amit Hargitai bizottsági elnök úr elmondott: ha esetleg valaki ahhoz a trükkhöz folyamodik, hogy több, korábban közös háztartásban élő közeli hozzátartozóját hivatalosan bejelentkezteti különböző ingatlanokba állandó lakóhelyre, akkor vajon, ha a családtagok által lakott lakóhelyekről van szó, akkor csak egy családi ház vagy egy lakás kerül abba a kivételi körbe, hogy nem kell feltüntetni a vagyonnyilatkozatban? Mert nyilván ezt is meg lehet magyarázni a magán-, illetve a családi élet szentsége s a többi, egyéb magasztos, akár emberi jogi alapelvekkel vagy alkotmányos szabadságjogokkal, de ha mondjuk valaki akár a házastársát, egy vagy több gyermekét különböző ingatlanokba bejelentkezteti, ott létesítenek ezek a családtagok állandó lakóhelyet, akkor nemcsak egy, hanem a családtagok számának megfelelő számú, akár nagy értékű, egyenként, külön-külön is nagy értékű ingatlan kerül ki a látókörből. Valljuk be őszintén, jelen pillanatban az a furcsa helyzet áll fenn, hogy a legerősebb vagyonosodási felülvizsgálati hatásköre vagy ereje a sajtónak van, már amennyi megmaradt neki. Egy oknyomozó újságíró adott esetben kellemetlenebb dolgokat tud kideríteni képviselőkről függetlenül ezen képviselők pártállásától, tényleg teljesen függetlenül , mint amennyit megtudhatunk a különböző vagyonnyilatkozati eljárásokból. Azon is érdemes elgondolkozni, hogy a képviselői munkával mely egyéb tevékenységeket soroljuk összeférhetetlenségi körbe, hogy e tekintetben tovább szűkítünk, tovább szigorítunk, vagy esetleg bizonyos foglalkozások vagy hivatások esetében szándékosan nem akarok konkrét hivatásokat mondani, mert nem akarok elhamarkodottan nyilatkozni esetleg megengedőbbek tudunk lenni vagy tud lenni a mindenkori kormánytöbbség. Gyakorlatilag én az elmúlt 32 évből nem emlékszem javítsanak ki azok, ha tévedek, akik már 2010 előtt is képviselők voltak , különösebben súlyos következményekkel járó, vagyonnyilatkozat-tételhez kapcsolódó kötelezettségszegésről nem nagyon lehet tudni. Tehát aki belebukott volna, vagy akár csak tartósan megemelkedett volna a vérnyomása a folyamatos nyomásgyakorlás miatt, nem nagyon volt ilyen. Valóban, egyszer javítani lehet, módosítani, kiegészíteni nem túl ütőképes jogintézmények ezek. Ha egy valóban független adóhatóság vagy erre kijelölt szervezet, mindegy, hogy ezt hogyan nevezzük, négyévente vagy bizonyos időközönként persze nem évente, mert az a ló másik oldala vagyonosodási vizsgálatokat rendel el, és azokat lelkiismeretesen lefolytatja, abból talán kiderülhet egy-két érdekesség vagy a hivatalos, kimutatható bevétellel arányban nem álló vagyongyarapodás. Mint ahogy egyébként a mostani rendszer a sajtót félrevezeti, vagy például a külterületi ingatlanokban, például termőföldtulajdonban kevésbé járatos vagy egyenesen teljesen járatlan újságíró kollégák beletévesztenek ebbe a történetbe, mert hajlamosak arra, hogy egy és ugyanazon mezőgazdasági rendeltetésű ingatlanban több alkalommal, több különböző időpontban szerzett tulajdoni hányadot úgy tüntetik fel, mintha az több ingatlan lenne. Magyarán mondva, ha valaki egy erdőben vagy szántó- vagy legelőterületben, mondjuk, négy, öt, hat, nyolc, tíz szerződéssel szerez, egy osztatlan közös tulajdonú területben többször tulajdoni hányadot, és összeadva lehet, hogy nyolc szerződés után is csak néhány hektár térmértékről vagy területről beszélünk, az a nem kellően alapos újságírónak úgy tűnhet, hogy az adott képviselő hat, nyolc, tíz vagy ki tudja, hány ingatlanban tulajdonos, ami messze nem ugyanaz, mint amiről valóban a képviselőnek be kell számolnia. Tehát még ilyen irányú túlzások is előfordulhatnak. Az pedig, hogy sokszor újságírók nem tudják, mondjuk, az eszmei tulajdoni hányadokból kiszámolni, az adott ingatlan összterületéből mennyi a képviselő konkrét tulajdona, mert sokszor több tíz vagy több száz hektáros táblákból tényleg jelentéktelen térmértékek, azok megint félrevezetők tudnak lenni. Most elmondom a dolog másik végletét, amikor adott esetben komoly vagyongyarapodásnak tűnő fejlemények vagy vagyongyarapodások valójában mindössze néhány hektárnyi területet jelentenek, attól függ, hogy az újságíró kellően alapos, vagy éppen felületesen jár el, és nincs, aki felvilágosítsa őt e tekintetben. Az egyébként, bevallom férfiasan, az újdonság erejével hatott rám részben, amit itt Lukács képviselő úrtól hallottam, mert ezek szerint sokkal szigorúbbak és szűkítőbb jellegűek a szabályok egy 2007 óta hatályban lévő szabályozás szerint, mint amit esetleg a legtöbb képviselő eddig tudhatott. Úgyhogy erre vonatkozóan akár államtitkár úrtól, akár Hargitai bizottsági elnök úrtól kérnék egy egyértelmű állásfoglalást akár most, akár később, mert nyilván lehet ennek egy komolyabb időigénye is, hogy ezzel kapcsolatban mihez tartsa magát akkor pontosan egy hivatalban lévő képviselő, akár különböző pályázatokon való akár elindulás, már egyáltalán a pályázat benyújtása, meg esetlegesen a támogatás elnyerésekor milyen nyilatkozattételi, bevallási egyéb kötelezettségei vannak, vagy éppen milyen kizáró okok hatálya alá tartozik, hiszen azért ez jelentős mértékben képes befolyásolni egy hivatalban lévő képviselő különböző pályázatokon való részvételét. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Két-három rövid megjegyzésem lenne csupán. Az egyik: ha már előkerült a kettős állampolgárság és általában a politikai pártok viszonya, akkor azért szeretném jelezni, hogy én még emlékszem arra a Fideszre, amelyik 1990-ben kivonult a „Trianon” szó hallatán a magyar Országgyűlésből, egyedüli pártként egyébként. Senki más nem vonult ki erre a szóra, hogy „Trianon”; a Fidesz úgy érezte, hogy ez nagyon kínos, és inkább kivonulnak. Emlékszem arra is, amikor Áder János azt mondta, hogy azok kapjanak magyar állampolgárságot, akik vállalják az itteni adózás következményeit. Ez az önök későbbi köztársasági elnöke. És még arra is emlékszem, amikor Orbán Viktor már miniszterelnök volt, amikor 2001-ben Martonyi János akkori külügyminiszter levelet írt a Velencei Bizottságnak, amelyben bejelentette, hogy az Orbán-kormánynak nincs olyan szándéka, hogy bevezesse a kettős állampolgárságot. Tehát csak azt szeretném jelezni, hogy az nem lesz jó, ha mindig éppen a Fidesz aktuális világnézetéhez próbáljuk igazítani a sajátunkat. Attól, hogy valaki más váltogatja a köpönyegeit, az nem feltétlenül jelenti azt, hogy mindenkinek ezt kellene csinálni. Végezetül egy rövid megjegyzés a vagyonnyilatkozathoz. Valóban, ahogy több ellenzéki képviselőtársam is elmondta, a probléma az, hogy nincs következménye a rossz vagyonnyilatkozatnak vagy a pontatlan vagyonnyilatkozatnak, és soha még senki bele nem bukott abba, hogy mondjuk, elhazudott volna valamilyen vagyontárgyat, ingatlant vagy bármi ehhez hasonlót, befektetést. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Tehát azt gondolom, hogy ebben mindenképpen lehetne előrelépni. Ez a fajta szigorítás, ami a nyárhoz képest van, ez üdvözlendő, de a Demokratikus Koalíciónak mégis az az álláspontja, hogy ez még mindig lehetne sokkal jobb, részletesebb, például a hozzátartozók vagyonnyilatkozatai hozzáférésének biztosításával, visszakereshetőségével, összehasonlíthatóságával és számonkérhetőségével jogi és politikai alapon is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki az adott napirendi pont keretében felszólalni. [[Nem érkezik jelzés. Nacsa Lőrinc: Igény volna rá.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. [[16.50]] Megkérdezem államtitkár urat, hogy mint előterjesztő kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem cinikusan állítom azt, hogy sok értékes gondolat hangzott el. Komolyan azt gondolom, hogy ez a vagyonnyilatkozati vita végigkíséri az egész magyar Országgyűlés történetét. Én magam is több ilyen vitában részt vettem már, sőt, körülbelül húsz évvel ezelőtt még egy eseti bizottságot is vezettem, ami a képviselők vagyongyarapodásával foglalkozott. Tehát elég sok hasonló vitát hallgattam végig. És az is meglehetősen szokatlan, hogy egy éven belül éppen egy harmadik vagyonnyilatkozati rendszert kívánunk bevezetni, de azzal kezdtem a felszólalásomat, az előterjesztést, hogy nemzeti szuverenitásunkat megtartva és az önrendelkezésünk keretein belül a kormány megállapodott az Európai Bizottsággal, és azt gondolom, hogy nem túl nagy ár ezért, hogy korrigáljuk a vagyonnyilatkozati rendszerünket. Amit beterjesztett a kormány, az a javaslat nem teljesen azonos azzal, amit korábban hatályon kívül helyeztünk, és amely sok bírálatot kapott, hanem vegyíti azokat a vagyonnyilatkozati elemeket, amelyeket részben eddig a magyar Országgyűlés alakított ki, részben pedig az Európai Unió Parlamentje és Bizottsága. Tehát ez egy vegyes rendszer, amely talán nem utolsósorban fontos elemként kiegészül ennek a vagyonnyilatkozatnak az ellenőrzésével is. Tehát az új lehetőségek egyébként még előttünk állnak, mármint abban az értelemben, hogy a vagyonnyilatkozat valódiságát valóban szükséges auditálni, hogy így mondjam. Ez egyébként mindannyiunk érdeke, hiszen aki egyszer vagyonnyilatkozatot tesz, az ne csak egy konfliktus esetén, egy vele kapcsolatos támadás esetén, hanem úgymond minden időkre kapjon egy olyan auditálást, hogy az ő vagyonnyilatkozata megfelel a valóságnak. Tehát szerintem érdekünkben áll ez a módosítás. Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy ha azt tekintik, hogy mi az értelme ennek a javaslatnak, mégpedig az Európai Bizottsággal való megegyezés, akkor úgy gondolom, hogy el tudjuk viselni azt, hogy immáron ebben az évben a harmadik vagyonnyilatkozati rendszert vezetnénk be, bár csak jövő év januárjában kerül sor az ilyen vagyonnyilatkozatra, amikor egyébként is vagyonnyilatkozatot tennénk, vagy legalábbis a régi, hatályon kívül helyezett törvény szerint vagyonnyilatkozatot tett volna mindenki. Tehát arra kérem önöket, hogy a célját tekintsék a javaslatnak, a Bizottsággal való megegyezést tekintsék, és azt, hogy ezzel segítjük a Bizottság kételyeinek eloszlatását. Természetesen majd levonjuk belőle azt a következtetést, hogy mi is követeljük, hogy ugyanezt a mércét más tagállamokkal vagy az Európai Unió parlamentjeivel szemben is állítsák, de úgy gondolom, hogy most nem ennek van itt az ideje, hanem annak van itt az ideje, hogy a megegyezést segítse a törvény elfogadása. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország és az Andorrai Hercegség között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és az adókijátszás és adóelkerülés megakadályozásáról szóló Egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/1201. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Izer Norbert úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az Andorrai Hercegséggel a jövedelemadókra vonatkozó kettős adóztatás elkerüléséről, valamint az adókijátszás és adóelkerülés megakadályozásáról szóló egyezmény létrehozására a 19/2018. számú miniszterelnöki határozat adott felhatalmazást. Az egyezmény aláírására a két fél között Budapesten lezajlott tárgyalásokat követően 2021. október 8-án került sor Andorra la Vellában. Magyar részről az egyezmény aláírását követően az Országgyűléshez törvényjavaslatként történő benyújtását a Magyar Közlöny ’21. évi 73. számában megjelent 1221/2021. kormányhatározat tette lehetővé. A törvényjavaslatban szereplő, az Andorrai Hercegséggel aláírt egyezmény fő célja a kettős adóztatás elkerülése a jövedelemadók területén, illetve ezzel együtt az adóztatás kiszámíthatóvá tétele a kétoldalú kapcsolatokban. Az egyezmény jelentősége, hogy alkalmazásával kizárja a magánszemélyek, illetve vállalkozások jövedelmének kettős adóztatását oly módon, hogy meghatározza, hogy az egyes jövedelemfajták így például a vállalkozási nyereség, a munkaviszonyból származó jövedelem, osztalék, kamat, jogdíj típusú jövedelmek tekintetében melyik szerződő államnak milyen körben van adóztatási joga. Az egyezmény ezenkívül lehetővé teszi az esetleges adóügyi viták rendezése céljából kölcsönös egyeztetési eljárás lefolytatását, ha az adóztatás nem felel meg az egyezmény egyes rendelkezéseinek. Az egyezmény biztosítja továbbá a szerződő felek illetékes hatóságai számára a jelenlegi nemzetközi sztenderdeknek megfelelő teljes körű adóügyi információcsere igénybevételének a lehetőségét. Az egyezmény tartalmát tekintve megfelel a nemzetközi gyakorlatnak, az OECD jövedelem és vagyon adóztatásáról szóló modellegyezményében, valamint annak kommentárjában elfogadott elveknek és szabályoknak. Az egyezmény megkötése hozzájárul a két állam közti gazdasági kapcsolatok fejlődéséhez, és az egyik utolsó olyan európai állammal tudunk így szerződést kötni, amellyel ez idáig adóügyi téren a kapcsolataink nem voltak rendezettek. Ahhoz, hogy a napirenden szereplő nemzetközi szerződés a belső jog részévé váljon, szükséges a kötelező hatályának elismerése és jogszabályban való kihirdetése. Tekintettel arra, hogy az egyezmény kizárólagos törvényhozási tárgyat érint, kihirdetésére csak törvényben kerülhet sor. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az elmondottak alapján kérem, hogy a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar külpolitika általános célja, hogy hazánk számára nemzetközi szinten is barátokra, szövetségesekre leljünk. Andorra több alkalommal bizonyította: nemcsak a célkitűzésekben, de azok megvalósításában is érdemes összefognunk. Először is: támogatónk volt a nemzeti kisebbségek védelmében. Másodsorban: a járvány idején valamennyi beoltott magyar előtt nyitva hagyta kapuit, az oltások Nyugat általi ideológiai besorolására való tekintet nélkül. Harmadsorban: a globális minimumadó ügyében is hasonló állásponton vagyunk; hogy csak néhányat említsek. Az Andorrával megkötött egyezmény segít a munkahelyek teremtésében és megőrzésében, beruházások ösztönzésében és a vállalatokat terhelő adók alacsonyan tartásában. Az elhibázott brüsszeli szankciós politika következtében kialakult energia- és gazdasági válság idején ezek azért nem utolsó szempontok. Fontos megjegyeznem azt is, hogy a világban zajló kereskedelmi versenyben nem elhanyagolhatóak a magyar érdek szempontjából az olyan kétoldalú egyezmények, amelyek szélesíteni képesek kapcsolataink spektrumát, hiszen minél több lábon állunk, annál stabilabbak vagyunk. Tehát kijelenthetjük: Andorrában nemcsak a nemzetek szuverenitását pártoló politikai, hanem gazdasági céljainkat is támogató szövetségesre találtunk. És persze azt se felejtsük el, hogy az Európai Unió Tanácsának soros elnöklésével járó feladokat ellátó Csehország egyértelműen kifejezte, hogy a külügyek területén nagy hangsúlyt kíván helyezni többek között az Andorrával kötendő társulási megállapodásról szóló tárgyalásokra. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ezen a területen tehát nemcsak közös úton járunk, hanem az előttünk fekvő javaslat értelmében az élen is haladhatunk. Kérem tehát tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most megadom a szót Vajda Zoltánnak. [[Jelzésre:]] Nincs jelen. [[Nacsa Lőrinc: Ilyen ez az ellenzék.]] Akkor megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, parancsoljon! Mert a parlamentben a felszólalás feltétele a jelenlét.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban, ha előlem kiesnek, én akkor is felkészült vagyok. Mindig úgy vagyok öltözve, hogy egy szakmai vitában részt vegyek. Szeretném leszögezni, hogy itt adott egy közös minimum, mi ezt a javaslatot támogatni fogjuk, és úgy gondolom, hogy talán több szót nem is érdemelne, hogyha az előttem megszólaló képviselőtárs, illetve szakemberek nem említettek volna olyan egyéb tényezőket, amelyekkel kapcsolatban viszont kénytelen vagyok kifejteni az álláspontomat. [[17.00]] Az előttünk fekvő javaslat a kettős adóztatás elkerüléséről teljesen jó megközelítés, és sokkal korábban kellett volna teljes körben és egész Európát illetően ezt rendezni. De jobb később, mint soha alapon még így a válság nehéz óráin is érdemes, kell, szükséges ezzel foglalkozni. Támogatom. Viszont ahogy a címben olvastam az „adóelkerülés” szót, elkezdett valami birizgálni. Borzasztó rossz érzése lesz az embernek, amikor a kormány akár csak egy törvényjavaslat címébe az „adóelkerülés” kifejezést beleírja. Nyilván nemcsak a kormány dönt arról, hogy mi kerül egy javaslat címébe, de az adóelkerülésről már ő tehet. A helyzet ugyanis az, hogy itt van előttünk egy javaslat az Andorrai Hercegséget illetően és az adóelkerüléssel szemben. Ugyanakkor a Magyarországon intézményesített módon megvalósuló adóelkerülésről nem vesz tudomást ez a kormány, pedig vannak itt azért nagy lélekbátorsággal megáldott képviselőtársaim. Nacsa Lőrinc is közéjük tartozik, sokszor megtermékenyítjük egymás gondolatait a vitákban, egymásra reagálunk. Én az ön agilitását hiányolom azt illetően, hogy találjunk magyarázatokat: miért fosztják ki Magyarországot? Hogy fordulhat elő az, hogy egy nagy autógyártó cég adott esetben óriási profitot realizál Magyarországon, ebből kivisz az országból az anyacéghez rengeteget adózatlanul, és az a vége, hogy az összes realizált bevételéhez képest 0,87 százalék adót fizet be, egymilliárdos nagyságrendet körülbelül? A helyzet az, hogy 1 százalék adót sem fizet az érintett cég, önök meg kipótolják vissza nem térítendő támogatással az adófizetők pénzéből. Hát, ha ez nemzeti kormányzás, akkor nem is mondom, hogy mit csinálok… A helyzet az, hogy önöknek az adóelkerülés rendezése mellett kutya kötelességük lenne az önök igazi stratégiai partnerei, a multi cégek helyzetét is rendezni. Nem megrángatni őket, nem bántani őket, hanem a közteherviselés hatálya alá bevonni őket. Ha ez valóban egy nemzeti kormány lenne, mint ahogy ebben a tekintetben egészen biztosan nem az, akkor nem tűrné meg azt, hogy ezek a cégek kifosszák Magyarországot. Mert ezek a cégek itt ezermilliárdos profitot realizálnak, és ennek jó részét adózatlanul kiviszik az országból. Az általam említett autógyár 0,87 százalékos adóvállalásával elképesztően megalázza azokat a magyar társaságokat, amelyek nem kapnak olyan vissza nem térítendő támogatásokat, mint az Audi, a Mercedes és társai, amelyek nem kapnak munkahelyteremtési támogatást, amelynek az infrastruktúrát nem minden esetben tolják az előszobájába, és mégis ezek a magyar kis- és közepes méretű vállalkozások a munkahelyek 66-67 százalékát szavatolják Magyarországon. Én tehát arra kapacitálom önöket, hogy a multik adóelkerüléséhez ne asszisztáljanak, ne teremtsenek ehhez elképesztően kedvező klímát, hiszen miközben a multi elvileg 9 százalék adót fizet, a magyar munkavállaló bérét körülbelül 45 százaléknyi elvonás terheli; nyilván itt változnak az arányok, és vannak szerencsés évek, amikor kedvezőbbnek tűnik a helyzet. De még ha a társaságiadó-kulcsot vizsgálva 9 százalék is lenne a multi cég adóterhelése, ha súlyozzuk ezt az önök vissza nem térítendő támogatásaival és annak az elképesztő szolgai kiszolgálásnak a következményeivel, amit a multi cégek kapcsán önök csinálnak ebben az országban, azt látjuk, hogy a közteherviseléstől nagyon távol kerülünk. Értem én, hogy önök a nemzetközi versenyben Magyarországot egy nagyon alacsony polcra helyezték el. Elmondták egyébként vezetői szinten is, hogy az önök szerint kellőképpen rugalmas munka törvénykönyvével és a magyarok alacsony béreivel kívánnak versenyezni. Ennek a reciprokát próbálják előadni itthon, és az itteni kommunikációjuk arról szól, hogy kihagynak 1,7 millió munkavállalót a bérstatisztikából, ezután pedig elmondják, hogy állítólag félmilliós az átlagfizetés Magyarországon, amit egyébként élő ember nem hisz el, mert nagyon jól tudjuk, hogy pont a mikro- és kisvállalkozások maradnak ki a KSH méréseiből, de kétségkívül jól hangzik. S még egy dolog…
Képviselő úr, ne haragudjon, öt percig hagytam beszélni. Ön nem a témáról beszélt ez alatt az öt perc alatt. Most tisztelettel arra kérem, hogy arra próbáljon rátérni a hátralévő időben, ami napirenden van, Magyarország és az Andorrai Hercegség közötti… és a címet nem mondom végig, mert nem húzom az időt. Parancsoljon!
Elnök úr, a T/1201. számú javaslat címében szereplő tételekről beszéltem, a kettős adóztatás és az adóelkerülés is idetartozik. De Illés Boglárka képviselő asszony említette a globális minimumadó kérdését, és ezzel kapcsolatban szeretném elmondani, hogy sokkal bátrabban vonhatnák a közteherviselés hatálya alá a multi cégeket. A javaslattal kapcsolatban pedig elmondtam a felszólalásom elején, hogy természetesen támogatjuk, de az általános vita kereteivel nem visszaélve, azokat csak kihasználva, igyekeztem reagálni azokra az elhangzott megnyilvánulásokra is, amelyek kétségkívül egy keretbe helyezik a vita tárgyát. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr, és köszönöm, hogy visszatért a témára. Most Nacsa Lőrinc képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Elkerülendő az elnöki feddést, nem reagálok most Z. Kárpát Dániel képviselő úr szavaira. Egy érdekes vita kialakulhatna ebben, nekem is megvan a saját véleményem azzal kapcsolatban, amit ő elmondott. Kár, hogy Vajda Zoltán képviselő úr mondandóját nem tudjuk most meghallgatni, bár jelentkezett. Nehogy az legyen, hogy az elmúlt tíz percben ő is kilépett az MSZP-ből, mint a többiek; reméljük, hogy nem ez van. Tehát az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy az Országgyűlés törvénybe foglalja a 2021. október 8-án aláírt kétoldalú, Magyarország és az Andorrai Hercegség között a jövedelemadók területén a kettős adóztatás elkerüléséről és Z. Kárpát Dániel figyelmébe ajánlom az adókijátszás és az adóelkerülés megakadályozásáról szóló egyezményt. Tehát nem az adóelkerülésről, hanem az adóelkerülés megakadályozásáról szól ez az egyezmény. A pireneusi miniállammal kapcsolatban 2017-ből a vb-selejtezőről mindannyiunknak elég szomorú és rossz emléke lehet, de ez a törvényjavaslat most sokkal fontosabb és ennél sokkal pozitívabb témáról szól, mint az akkor elveszített vb-selejtező-mérkőzés. Ez arról szól, hogy a folyamatosan, az elmúlt évben is fejlődő magyar-andorrai kapcsolatokat egy új szintre tudjuk emelni. A két ország között amúgy is konfliktusmentes, gördülékeny az együttműködés. A két ország támogatja egymást a nemzetközi szervezetekben, többek között például a nemzeti kisebbségek szuverenitása ügyében és az adómegállapítás szuverenitása terén. Andorra kiszámítható és stabil partnere hazánknak. A mostani, a kettős adóztatás elkerüléséről és az adókijátszás megakadályozásáról szóló egyezmény törvényi kihirdetése nagyban hozzájárul majd a két ország közötti pénzügyi biztonsághoz, a kiszámíthatósághoz és a kölcsönös beruházások erősítéséhez. Az egyezmény tartalmát tekintve megfelel a hazai és a nemzetközi gyakorlatnak, s reméljük, hogy hozzájárul a két ország kapcsolatához, a gazdasági-kereskedelmi kapcsolatok növeléséhez, így a KDNP-frakció támogatni fogja az egyezmény törvényerejű kihirdetését. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Izer Norbert államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Izer Norbert: Köszönöm, nem.]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/1305. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az Országgyűlés előtt lévő törvényjavaslat alapvető célja az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16. EU tanácsi irányelv módosítását tartalmazó 2021/514. tanácsi irányelvből fakadó jogharmonizációs kötelezettség teljesítése, amelyre a törvényjavaslatban szereplő törvénymódosítással kerülne sor. Az alapirányelv hatályának a digitális platformokon keresztül végzett, egyes ügyletekre történő, 2023. január 1-jétől megvalósuló kiterjesztésével tovább bővül az adóhatóságok közötti nemzetközi automatikus információcsere, amely hozzájárul az adóhatóságok hatékonyabb adómegállapítási tevékenységéhez. A szabályozás az alapirányelv néhány további kiegészítő és pontosító módosítását is tartalmazza, elsősorban a tagállami adóhatóságok által lefolytatott közös ellenőrzések és egyes adatvédelmi szabályok tekintetében. [[17.10]] Az irányelv átvételét megvalósító törvénymódosítás alapján a digitális platformok üzemeltetői a platformon keresztül értékesítő magánszemélyekről és vállalkozásokról, valamint a személyek platformon keresztül végzett ügyleteiről, például ingatlan- vagy gépjármű-bérbeadásról, különféle személyi jellegű szolgáltatások nyújtásáról vagy akár termékértékesítésről szereznek be és tartanak nyilván információkat, és azokat rendszeres időközönként meghatározott formában, elektronikus úton továbbítják a magyar adóhatóság felé. A magyar adóhatóság a más tagállamban illetőséggel rendelkező értékesítőkre vonatkozó információkat automatikus információcsere keretében a másik tagállam adóhatóságának küldi meg, tehát van egy viszonosság ebben a kérdésben. A törvénymódosítási javaslat átveszi az irányelv által bevezetett közös ellenőrzést mint új eljárási formát, melynek során két vagy több tagállam adóhatóságának tisztségviselői együttesen folytatják le az adóellenőrzést, ahol az ellenőrök részt vehetnek a másik tagállamban folyó eljárásban. Az új szabályozás rendezi a kapcsolódó belső eljárást, a közös ellenőrzés iránti megkeresés megválaszolásának meghatározott időkeretét, a közös ellenőrzésben részt vevő tisztviselők jogait és kötelezettségeit, valamint a közös ellenőrzést lezáró jelentés elkészítéséhez vezető teljes folyamatot. Az irányelv rendelkezési alapján a törvénymódosítás adatvédelmi szabályokat is tartalmaz, amelyek az Európai Unió általános adatvédelmi rendeletének történő megfelelést és az adózói jogok fokozottabb védelmét is szolgálják. A törvényjavaslat az automatikus információcsere hatályának kiterjesztésével az európai uniós tagállamokkal, valamint harmadik országokkal történő szélesebb körű adóügyi együttműködési eszközöket biztosít az adókikerülés, az adókijátszás és az adócsalás egyes formáinak felismeréséhez és kezeléséhez. A módosítás ezáltal hozzájárul az adóügyi átláthatósághoz és ezen keresztül a nemzetközi és az európai uniós adóügyi együttműködési szabályok megfelelő alkalmazásához, valamint hazánk jogharmonizációs kötelezettségeinek teljesítéséhez. A módosítás eredményeként a magyar adóhatóság további eszközöket vehet igénybe az eltitkolt jövedelmek felderítésére és a költségvetés adóbevételeinek a biztosítására. Tisztelt Képviselők! Az elmondottak alapján kérem, hogy a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Szeberényi Gyula képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A tisztelt Ház asztalán fekvő, az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló 2013. évi XXXVII. törvény módosításáról szóló T/1305. számú törvényjavaslat célja az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről szóló 2011/16/EU tanácsi irányelv módosításáról szóló 2021. március 22-ei 2021/514-es tanácsi irányelvből fakadó jogharmonizációs kötelezettség 2022. december 31-éig való teljesítése, amelyre a törvényjavaslatban szereplő jogszabály-módosítással kerülhet sor. Ezt a szabályozást természetesen, ahogy az eddigiekből kiderült, 2022. december 31-éig kell átültetni a magyar jogrendszerbe. Az irányelv elsősorban azt írja elő a digitális platformok üzemeltetői számára, hogy a platformon keresztül értékesítő magánszemélyekről és vállalkozásokról, valamint ezen személyek platformon keresztül végzett ügyleteiről meghatározott információkat beszerezzenek, nyilvántartsanak, és azokat rendszeres időközönként, meghatározott formában, elektronikus úton továbbítsák saját adóhatóságuk felé. Az egyes tagállamok adóhatóságai ezeket az információkat információcsere keretében automatikusan kicserélik, megküldve a tudomásukra jutott, más tagállamban illetőséggel rendelkező értékesítőkre vonatkozó fontos információkat. Tisztelt Ház! Az adatszolgáltatási kötelezettség kiterjed mind az uniós, mind a harmadik országbeli digitális platformokra. Az adatszolgáltatásra kötelezett platformüzemeltetők a következők: valamely tagállamban adóügyi illetőséggel rendelkeznek; vagy valamely tagállam jogszabályai szerint vannak bejegyezve; vagy a cég vezetésének székhelye valamely tagállamban található; vagy állandó telephellyel rendelkeznek valamely tagállamban. Ha az üzemeltető egyik feltételnek sem felel meg a fenti négy közül, de lehetővé teszi az úgynevezett érintett tevékenység elvégzését olyan értékesítők által, akik adatközlésre kötelezettek, vagy valamely tagállamban található ingatlan bérbeadásával bevételt realizálnak, akkor ezen platformüzemeltető is adatszolgáltatásra kötelezetté válik. Az érintett tevékenység a személyi szolgáltatáson és az áruk értékesítésén túl tehát az ingatlan, a parkolóhely és a közlekedési eszköz bérbeadását is jelenti. A közigazgatási együttműködésről szóló irányelv legutóbbi módosításával tehát adatszolgáltatási kötelezettség alá esik az Amazon, az Airbnb, a booking.com és más multinacionális platformüzemeltetők is. A digitálisplatform-üzemeltetőknek, függetlenül attól, hogy hány országban érhető el az általuk nyújtott szolgáltatás, elég egyetlen tagállamban adatot szolgáltatni arról, hogy az értékesítők a digitális platform használatával mekkora jövedelemre tettek szert. Azon platformüzemeltetőknek, amelyek egyetlen uniós tagállamban sem rendelkeznek adóügyi illetőséggel vagy telephellyel, elég egy uniós tagállamban nyilvántartásba vetetniük magukat és ott adatot szolgáltatniuk, biztosítva ezzel a tisztességes versenyt. Tisztelt Országgyűlés! Az irányelv egyik újdonságaként az automatikus információcsere hatálya alá az eddigi jövedelmeken túl mint munkaviszonyból származó jövedelem, vezető tisztségviselők jövedelme, életbiztosítási termékek, nyugdíjak, ingatlanból származó jövedelem a jogdíjakból befolyt jövedelmek is bekerültek. Azon a területen ugyanis, ahol a szellemi tulajdonból származó jövedelmek keletkeznek, a mögöttes eszközök magas mobilitásának köszönhetően gyakori a nyereségátcsoportosítás, ami adócsalásra, adókijátszásra adhatna lehetőséget. Ezért az irányelv rendelkezik az érintett személyek adóazonosító számának kiadásáról is az automatikus információcsere keretében. A szankciókat tekintve az adatszolgáltatási kötelezettséget érvényesítő érintett tagállamok kötelessége, hogy biztosítsák az átvilágítási eljárások és az adatszolgáltatási követelmények végrehajtását. Abban az esetben, ha az irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseket a platformszolgáltató megsérti, a tagállamoknak saját nemzeti hatáskörben kell eljárniuk azzal a kitétellel, hogy azok hatékonyak, arányosak és visszatartó erővel bírnak. Mivel a digitális platformok több országon átívelő, széles földrajzi hatósugárban működnek, a tagállamoknak koordináltan, egymással együttműködve kell intézkedniük. Tisztelt Képviselőtársaim! Felszólalásomban rávilágítottam a törvényjavaslat néhány fontos elemére, melyek elfogadása szükséges az irányelv átültetéséhez a hazai szabályozásba. Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó rendelkezéseket tartalmaz, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Mivel az uniós szabályozás az OECD által 2020-ban kiadott modellszabályokat követi, amelyek a megosztásalapú gazdaság területén működő, digitális platformon keresztül értékesítők vonatkozásában állapít meg keretszabályokat, adóharmonizációs kötelezettségünkből fakadóan ez a módosítási terv az uniós szabályozás magyar átvételét végzi el, ezért a Demokratikus Koalíció, összefüggésben azzal, hogy mi alapvetően fontosnak tartjuk az európai együttműködést, ezért kiindulópontként önmagában ezt a szabályozást várhatóan támogatni tudjuk. Hangsúlyozni szeretném ezzel együtt, hogy azért is szükség van erre, mert a digitális fejlődés egyre több komplex lehetőséget kínál az adócsalásra, illetve az adókijátszásra, éppen ezért, hogyha ez ellen fellépünk, azt fontosnak tartjuk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem fogok én se meglepetést okozni. Ha már a Fidesz és a DK is támogatott valamit, akkor hogy gondolnám én, hogy ne támogassam ennek az irányelvtörvénynek az elfogadását? Főleg azért is, mert hasznosnak és fontosnak tartom azt, hogy az egyszer elfogadott és egyszer módosított európai tanácsi irányelvből fakadó jogharmonizációs kötelezettségét az Országgyűlés teljesítse. Az a feladatunk most, hogy törvénybe foglaljuk ezt az irányelvet; itt a belső piacra vonatkozó egységes adatszolgáltatási követelményt állítjuk föl a digitális platformok üzemeltetői számára. Azt gondolom, hogy mindenki előtt ismeretes, vagy mindenki használt már ezek közül a digitális platformok közül egyet s mást szállásfoglalásnál, akár belföldi-külföldi szállásfoglalásnál, akár bármilyen más esetben, és sokszor látjuk azt, hogy amikor például levonnak a kártyánkról egy-egy összeget, akkor ez valami teljesen más európai uniós fővárosban realizálódik. [[17.20]] Folyamatosan változtatják ezek a cégek is a székhelyüket, ezért egy közös európai uniós cselekvést, a belső piac védelme érdekében egy közös fellépést mindenképpen indokoltnak tartok, ezért a KDNP-frakció is támogatni fogja a tanácsi irányelv átültetését a magyar jogrendbe. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Mostanában némiképp megszaporodtak az Európai Unió irányából érkező különböző rendeletekkel, irányelvekkel kapcsolatos javaslatok. Nyilván az irányelveknél van a jogalkotónak olyan cselekvési szabadsága, hogy az átültetés módját, mikéntjét azért meghatározhatja, hiszen itt azért nem közvetlenül hatályosuló témákról van szó. Én üdvözlöm azt, ha egy ilyen európai rendszer létrejöhet. Valóban sokszor és sok társaság a zavarosban halászott az utóbbi időben. Ami előtt értetlenül állok és ez egy valóban furcsa téma , hogy a különböző digitális szolgáltatók, tartalomszolgáltatók esetében miért nem bátrabb egy kicsit a kormány. Tehát azt látjuk, hogy nagyon sok cég működik Magyarországon, realizál itt profitot igen nagy mértékben, és az említett közteherviselésből nem igazán veszi ki a részét. Ha nemcsak a portfóliót diverzifikálják okosan, hanem a vélt vagy talán valós adófizetésnek az országát is maguk választhatják meg, akkor bizony Magyarország ennek a folyamatnak egészen biztosan csak a kárvallottja lesz. Az is látható, hogy nagyon sok szolgáltatás esetében itt ugye, a Booking, az Airbnb és társai esetében magát a szolgáltatás jellegét is vizsgálni kellene, lehetne, nemcsak azt, hogy a különböző pénzügyi tranzakciók mégis megfelelő körülmények között zajlanake vagy sem. Engem például nagyon irritál az, hogy ennek a kormánynak nincs egy látható Airbnb-koncepciója, miközben önmagában az, hogy ezt a szolgáltatást lehet folytatni, a budapesti albérletpiacról több mint háromezer ingatlant vett ki, erőteljes kínálati szűkösséget okozott egy piacon, nagymértékben hozzájárult az árak felveréséhez, tehát nagymértékben járult hozzá az Airbnb működése ahhoz, hogy az albérletárak 170, 180, 190 ezer forintra nőttek. Nem lehet mindezt úgy elintézni, ahogy a kormány próbálta, hogy a szubszidiaritás elvének megfelelően mondja ő bízzuk ezt az önkormányzatokra, majd ők megoldják, azokra a forráshiányos, kivéreztetett önkormányzatokra, akik rá vannak szorulva ezeknek a cégeknek a minimális mértékű befizetéseire is. Tehát azt látom, hogy itt központi, országos jogalkotói feladat lenne, nemcsak a különböző pénzügyi tranzakciók, manőverek irányultságát és szabályszerűségét vizsgálni ez nagyon fontos, ezt támogatjuk , de ezenfelül elengedhetetlen lenne az is, hogy magukat ezeket a szolgáltatásokat nemzetgazdasági hasznosság szempontjából vizsgáljuk meg. Ha képesek voltunk a lakhatás frontján a budai Vár bérlakásairól hosszú vitákat folytatni és szerintem ezt helyesen tettük , akkor meg kellene tennünk, mondjuk, egy Airbnb kapcsán is. Azt látjuk, hogy ezek a különböző szolgáltatók egyre inkább a digitális térben változtatják a szolgáltatások gyakorlásának állítólagos helyszínét. Azt, hogy hova fizetnek adót, sokszor pedig egyáltalán nem látjuk. Vannak itt a környező országokban is nagyon pozitív példák erre. Én bátorítom a kormányt, hogy ha most egy válságidőszakban a bevételi oldalon némi hiányérzete van, akkor az érintett cégek közteherviselésbe való bevonásával csillapítsa ezt a hiányt, amellett, hogy alapvetően most a Tanácsnak egy olyan irányelvéről van szó, ami pozitív irányú. De azért azt jegyezzük meg, hogy tanácsi irányelvnek megfelelő módon kellőképpen általános, dagályos és híg a megfogalmazása bizonyos területeken. Az itt ülők jogalkotói felelőssége ezt a megfelelő tartalommal feltölteni. Tehát én sokkal radikálisabb törvénycsomag kidolgozását javaslom, ahol az érintett szolgáltatók tevékenységét is megvizsgáljuk. Ahol pedig azt találjuk, hogy nemzetgazdasági hasznosság adott esetben nem is mutatható ki, ott el kell gondolkodni, nyilván nem a cégek kitiltásán, betiltásán mert a kormány nagyon gyakran átesik a másik végletbe, ugye, az Uber esetében ez történt annak idején , hanem az egész sharing economy kérdéskörnek a közteherviselés és a közös szabályok alá vonásán. Úgy gondolom, hogy ebben rejlik a jövő. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, jegyző úr. A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka Apáti István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Rögtön államtitkár úrtól kérdezném, hogy teljesen véletlen időbeli egybeesés vagy a sokadik brüsszeli követelés a többivel együtt, egy időben való behozatala a Ház elé konkrétan ennek a törvényjavaslatnak. Mind a kettőt életszerűnek tartom, de azért a velem született kíváncsiságomnál fogva nagyon is érdekelne, hogy a kettő közül melyik áll közelebb az igazsághoz, vagy egyáltalán a kettő közül melyikre ad igen választ államtitkár úr, mert persze lehet véletlen időbeli egybeesés, de élek a gyanúperrel, hogy ha eddig esetleg tudta nélkülözni a magyar parlament, hogy ezt napirendjére tűzze, akkor lehet, hogy tudta volna ezután is. Nem szokott mindig minden határidőre ennyire érzékeny lenni a kormánypárti többség. Egy egyértelmű választ várok erre. Kétségtelen, addig támogatható, hogy jogharmonizációs kötelezettségnek tesz eleget, növeli az átláthatóságot, a nemzetközi hálózati szinten elkövetett adócsalások ellen egy kiváló ellenszer lehet. Ugyanakkor fel kell tenni azt a kérdést adott esetben a saját vállalkozóink, a magyar vállalkozók és a magyar magánszemélyek védelme érdekében, hogy mondjuk, meddig szalad az a képzeletbeli kés abban az értelemben, hogy mondjuk, az adómentesség szabályait az ilyen jellegű adásvételi, szolgáltatásmegrendelési, bérleti, csere- vagy egyéb ügyleteknél hol határozzuk meg. Nyilván itt a legkisebb vállalkozásokra vagy az átlagemberekre, magánszemélyekre gondolok, akik nem feltétlenül ebből élnek, esetleg kiegészítő jövedelemként számítanak az ebből befolyó csekély mértékű összegre. Vállalkozásként sem ez a fő tevékenységük, legfeljebb egy kiegészítő tevékenység. Tehát melyek azok az adómentességi vagy kedvezményes adózási szabályok, hogy ha már átláthatóvá válik minden, akkor ne egy súlyos adóteher alatt nyögjenek azok, akik esetleg így próbálnak teljesen legális és tisztességes módon jövedelemhez jutni. Mert megint mondom, amíg komoly mértékű áfa- vagy egyéb csalásokat próbálnak így felderíteni vagy teszik könnyebbé a felderítést, és ezáltal komoly pluszbevételhez jut a magyar államkassza, addig teljesen rendben van. Van még egy másik kérdés itt az adómentességi vagy kedvezményes adózási szabályok vagy sávok meghatározásán túl, amit itt Z. Kárpát Dániel feszegetett. Úgy látom, nagyon megtetszett a Jobbiknak a Mi Hazánk Mozgalom digitális különadóval kapcsolatos programja. Dicséretes, hogy ezeket az ötleteket próbálja. Ha szimpatikus neki, nincs ezzel semmi gond, tehát örülünk minden támogatásnak, csak a Jobbik megint vagy három fázissal később lépett a Mi Hazánkhoz képest, hiszen mi azt már régóta, még a parlamenten kívüli időszakunkban a zászlónkra tűztük, mely szerint a nagy digitális multinacionális techcégeket nemhogy szigorúbb adózás, hanem különadózás alá kellene vetni, hiszen majdnem két naptári évet, sőt teljes két naptári évet végigszenvedtünk itt a Covid-őrület vagy a Covid-diktatúra kapcsán, aztán kitört az orosz-ukrán bocsánat, az ukrán területen zajló orosz-amerikai vagy orosz-nyugati háború, amely tovább gyűrűzött egy még magasabb inflációba, egy korábbinál is magasabba, és részben eredményezett ez egy energiaválságot. Ilyen helyzetben, amikor a magyar államnak minden egyes forintra szüksége van, akkor ne csak azokra a forintokra gondoljunk és most hangsúlyozom, a kisvállalkozásokról és azokról a magánszemélyekről beszélek, akik csekély mértékű bevételhez vagy jövedelemhez jutnak, mondjuk, egy adóévben ilyen felületeken vagy platformokon végzett tevékenységek által. Az állam, a NAV meg a nemzetközi különböző adóhatóságok, az együttműködés keretében együttműködő hatóságok nekik kotorásznak a zsebükben minden egyes eurócent és minden egyes forint vagy fillér után, de azokat a nagy digitális multi techcégeket, amelyek forintban kifejezve több tízezer vagy százezer milliárdos profithoz jutnak globális szinten évente, azokat pedig futni hagyják, és nem merik megszólítani. Értem, hogy ezen cégeknek óriási az érdekérvényesítő képessége, nagy a befolyása. Azt is értem, hogy ha most a kormány bár azt, mondjuk, már kevésbé pont egy ilyen helyzetben nem akar egy újabb frontot nyitni, hiszen, ha ezek a cégek megszimatolják, hogy Magyarország különadók alá akarja vetni őket, nyilván teljes kapcsolatrendszerüket latba vetik annak érdekében, hogy ez soha ne sikerüljön a magyar kormánynak. De most, amikor minden egyes forintra szükség lenne, például a Rezsivédelmi Alapban, akkor mondjuk, a NER-es nagyvállalkozók különadóztatása mellett a digitális multinacionális techcégek különadóztatása is fontos lenne, ha már itt akár nemzetközi együttműködésekről, akár önálló, nemzeti hatáskörben hozott döntésekről vagy megoldásokról beszélünk. Hiszen azért, amikor egy ilyen javaslatot lát az ember vagy egyszerű ellenzéki képviselő, akkor az igazságérzet elemi erővel kell hogy feltörjön egy parlamenti képviselőből, hogy ha láthatóvá akarják tenni a legkisebb ügyletből származó legkevesebb bevételt vagy legkisebb mértékű hasznot, akkor adóztassák meg azokat is keményen, akik ezeket a platformokat, ezeket a felületeket üzemeltetik, az igazságos és arányos közteherviselés érdekében. [[17.30]] Tehát itt a jogharmonizációs kötelezettségek teljesítésén túlmenően örülnék, ha a kormány az ilyen irányú kötelezettségeket, jogos lakossági elvárásokat is teljesítené, hangsúlyozom: az igazságosság érdekében. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Izer Norbert államtitkár urat, hogy kíváne az elhangzott kérdésekre válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Igen, most nem visszaélve a tisztelt Ház türelmével, röviden szeretnék a két felvetésre válaszolni. Nagyjából azonos irányba is tett javaslatot mindkét képviselő úr, tehát Z. Kárpát képviselő úr és Apáti képviselő úr is, hogy lehetnénk bátrabbak a digitális cégek adóztatása kapcsán. Ugye, azt fontos látni, hogy a mostani javaslat egy irányelv-átültetés, és nagyon fontos azt is tudni, hogy Magyarország mindig az elsők között volt, aki átültette az irányelveket. Tehát az adóelkerülésről szóló irányelveknek idestova már a 7. módosítása ez a most előttünk lévő közigazgatási együttműködési csomag, mindig időben átültette Magyarország. Tehát az, hogy az időben egyezőség mit okoz, azt jelenti, hogy most kell átültetni, ezért meg is tesszük ezt. Ugyanis tényleg fontosnak tartjuk, hogy a nemzetközi adóelkerülésben, ami a magyar érdekeket szolgálja, azt a lehető legkisebbre szorítsuk, és megpróbáljuk bevonni a közteherviselésbe a nemzetközi szereplőket is. Hogy ezt lehete még hatékonyabban vagy lehete még erőteljesebben, ezt nyilván látni kell, de a legkisebb cégek jóval kevesebb erőforrással rendelkeznek olyan szempontból, hogy akár adótervezési vagy adókikerülési technikákat nem tudnak úgy alkalmazni, és a digitális cégekre pedig még inkább igaz, hogy iszonyatosan vagy rendkívül mobilak. Tehát nagyon nehéz őket lokálisan megadóztatni, hiszen egyik napról a másikra át tudja tenni a szerverét, akármit egy másik tagországba. Tehát azt felismerte az OECD és az Európai Unió is, hogy gyakorlatilag a digitális cégeket vagy egy nagyon egyedi módon lehet megadóztatni, vagy globálisan. A globális adóztatás mellett tört lándzsát az OECD és az EU is, gyakorlatilag a GloBE nevű nemzetközi módosításnak ez az első pillére, hogy a digitális, nagy techcégeket megpróbálják világszinten megadóztatni. Gyakorlatilag ez az egyetlen módja, hogy világszinten azonos szabályok működjenek, viszont jól látszik, hogy ez a munka nagyon lassan halad. Mi is erre várunk, hogy ez az első pillér kiforrja magát, és ezek a szabályok megvalósuljanak. Valójában egyedi megoldásokkal nagyon kevés ország tudott előrukkolni. Ami egy jó megoldás volt, az például Magyarországon a reklámadó, és erre utaltam, hogy egy egyedi megoldással lehetett egyébként a techcégeket is bevonni az adózásba. A reklámadónál az volt az egyénisége, hogy a magyar nyelven közzétett reklám volt az adó tárgya, és ilyen szempontból egy olyan unikális adótárgyat találtunk, hogy gyakorlatilag nem tudta az Európai Unió Bírósága sem vitatni ennek a helyességét, tehát a magyar nyelvű reklámot meg tudtuk adóztatni akkor is, ha printmédiában, tehát papíron és akkor is, ha digitális médiában lett közzétéve. Tehát gyakorlatilag a legnagyobb digitális cégek be lettek vonva az adózásba, és Magyarországon fizetett adót a legnagyobb platformok mindegyike és a legnagyobb digitális szereplők mindegyike. És amikor arról értekezett Apáti képviselő úr, hogy a kicsikre hogy tudunk fókuszálni: gyakorlatilag az elmúlt tíz évben a magyar adópolitikának az a filozófiája, hogy kifehérítjük a gazdaságot, és abból egy adócsökkentést, egy fenntartható adócsökkentést valósítunk meg. Tehát pont a legkisebb vállalkozásoknak olyan rendkívül kedvező adórezsimeket tudtunk működtetni, amik egyébként az ő gazdasági tevékenységüket éveken keresztül tudták támogatni. Úgyhogy én azt gondolom, hogy ez a folyamat, hogy a fehéredés forrásait adócsökkentésre fordítjuk, ez egy jól bevált recept. Én azt gondolom, hogy amint rendeződik a gazdasági helyzet, akkor ehhez az úthoz vissza is kívánunk térni. Igen, azt gondolom, hogy még egy felvetésre érdemes kitérni, az adóátültetésekre. Tehát itt a határidő kapcsán, azt hiszem, válaszoltam képviselő úr felvetésére, hogy azért most ültetjük át, mert mindig átültettük az elsők között ezeket az irányelvi javaslatokat, az OECD és az EU által javasolt, adóelkerülést szolgáló javaslatokban Magyarország mindig az élenjáró volt, és azt gondolom, hogy ezt továbbra is így kívánjuk megtenni. Tehát ha van egy olyan irányelvi átültetés, ami az adóhatóság eszközrendszerét növeli, ami a nemzetközi adóelkerülés eszköztárát csökkenti, azokat elsőként fogjuk átültetni a jövőben is. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a központi költségvetés címrendjének az Integritás Hatósággal összefüggő módosításáról szóló határozati javaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés H/1314. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány szeptember végén benyújtotta a központi költségvetés címrendjének az integritáshatósággal összefüggő módosításáról szóló határozati javaslatot. A javaslat célja a novemberben újonnan felálló integritáshatóság központi költségvetési kereteinek a megteremtése. Ahhoz, hogy az úgynevezett alkotmányos fejezetként létrejövő hatóság új fejezetet alkosson a költségvetésben, az idei és a jövő évi költségvetési törvény címrendjének módosítása, kiegészítése szükséges. Itt fontos megjegyeznem, hogy az integritáshatóság feladatkörét és szervezeti felépítését az Országgyűlésnek külön benyújtott T/1260. számú, az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló törvényjavaslat tartalmazta. Az indítványt az Országgyűlés a mai napon 150 igen szavazattal elfogadta, tehát döntése értelmében az integritáshatóság felállítandó. Az integritáshatóság autonóm államigazgatási szerv, feladatainak ellátásában teljesen független, csak törvényeknek és a közvetlen hatállyal bíró európai uniós jognak van alárendelve, feladatkörében más személy vagy szerv által nem utasítható, feladatát más szervektől elkülönülten és bármilyen befolyástól mentesen látja el. A hatóság számára feladatot csak törvény írhat elő. Tekintettel arra, hogy az újonnan felálló integritáshatóságot az Országgyűlés a központi költségvetésről szóló törvény elfogadását követően alapítja olyan központi költségvetési szervként, amelynek költségvetési bevételei és költségvetési kiadásai a központi költségvetésben önálló fejezetet alkotnak, a hatályos államháztartási törvény alapján az új fejezetet a kormánytól való függetlensége miatt az Országgyűlés hozhatja létre. Összefoglalva, a költségvetés fejezetrendjének kiegészítésére kizárólag az Országgyűlés jogosult, az önök előtt lévő egyedi határozat útján. Kérem ezért, hogy a határozati javaslatot támogatni, elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Szeberényi Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A határozati javaslat összhangban áll azzal a törvénycsomaggal, amely kezdeményezi az integritáshatóság felállítását 2022 novemberétől. A felállítandó új hatóság célja, hogy minden olyan esetben fellépjen, amikor az európai uniós források felhasználásával összefüggésben, az európai uniós források felhasználásának ellenőrzése körében feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezetek a hatóság álláspontja szerint nem tették meg a szükséges lépéseket olyan csalás, összeférhetetlenség, korrupció és egyéb jogsértés vagy szabálytalanság megelőzésére, felderítésére és kijavítására, amely hátrányosan érinti vagy érintheti az európai uniós pénzügyi támogatások végrehajtását. Tekintettel arra, hogy az integritáshatóságnak a kormánytól függetlenül kell majd működnie, indokolt, hogy önálló fejezetet kapjon a költségvetésben. A határozati javaslat elfogadása pontosan ezt a célt szolgálja, hiszen a központi költségvetés címrendjének módosítását tartalmazza. Egyúttal az országgyűlési határozat az intézmény működése lehetőségének megteremtésével párhuzamosan felhívja a kormányt, hogy a felállításhoz és a működéshez szükséges forrásokat is biztosítsa. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány célja, hogy a hatóság felállításával tovább erősítse az európai uniós költségvetés hatékony és eredményes pénzgazdálkodását, valamint az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelmét. Mindezekre tekintettel arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a határozati javaslatot fogadják el. Köszönöm. [[17.40]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy a korábbi bejelentésünknek és magatartásunknak megfelelően elöljáróban is érdemes rögzíteni, hogy a Demokratikus Koalíció frakciója ezt a javaslatot nem fogja támogatni. Nem fogjuk támogatni, mert egy olyan látszatintézkedésről van szó, ami helyett érdemi megoldásokra lenne szükség. De az eddig kifejtett álláspontunk szerint vagy azon túlmenően néhány konkrét részletet is szeretnék mondani önöknek, hiszen a hivatal felállításának módja, egyeztetések elmaradása, a törvényjavaslat belső ellentmondásai, tiszta és részrehajlás nélküli eljárási szabályok teljes mellőzése miatt a leendő intézmény csak porhintés, formai megoldásnak tekinthető. Nézzünk néhány részletesebb kifogást erre vonatkozóan! A hivatal tisztségviselőire vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok hallatlanul megengedőek, egyszerűen idemásolták korábbi törvényből a különleges jogállású szervekről és az általuk foglalkoztatottak jogállásáról szóló egyes passzust, konkrétan a köztisztségviselőkre vonatkozó feltételeket, holott a hatóságnál a speciális tevékenységnek megfelelően sokkal szigorúbbnak kellene lenni. Nézzünk kiragadott példákat, akár csak néhányat mindabból, amiért nem fogjuk megszavazni ezt a törvényjavaslatot, hiszen elnökét a fideszes ÁSZ-elnök javaslatára a fideszes köztársasági elnök nevezheti ki, tehát mi az értelme ennek az egésznek, mi változott meg a korábbiakhoz képest? Nem fogjuk támogatni ezt a megoldást. Miszerint azt is nyugodtan hozzáteszem, csak egy kiragadott példát mondok ehhez, hogy nem összeférhetetlen a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány kuratóriumában, felügyelőbizottságában betöltött tagság, valamint a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványban betöltött vagyonkezelői tisztség. Önöknél semmi semmivel nem összeférhetetlen, egymás között a koncot felosztják, szétosztják, ilyen szempontból csak erről szól a történet. Egy másik pont szerint a hatóság megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy a hatásköreinek gyakorlásában, feladatai ellátásában részt vevő személyek esetében megelőzze, feltárja és orvosolja az objektív érdekellentétnek tekinthető helyzeteket. Ez a rendelkezés is teljesen elfogadhatatlan, megfelelő intézkedések nem ellenőrizhetők, nem számonkérhetők, így államtitkár úr nem tud meggyőzni arról, hogy ez bármilyen ok miatt támogatható lenne. További jogi nonszensznek tekinthető a közbeszerzésekkel kapcsolatosan: az ajánlatkérőnek a hatóság ajánlásával összefüggő jogsértése esetén a hatóság a feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv vagy bíróság eljárását kezdeményezheti. Ez így abszolút nem korrekt, mert egy ajánlás be nem tartása nem minősülhet jogsértésnek, ha viszont jogsértés van, azt minden ajánlástól függetlenül is szankcionálni kell. Mindezekkel együtt a hatóság igazgatóságát egy úgynevezett alkalmassági bizottság ajánlása alapján nevezi ki az államelnök az ÁSZ elnökének javaslatára, mint ahogy korábban említettem is. Az alkalmassági bizottság tagjait ugye, előbb-utóbb kell egy alkalmasságra alkalmasságot vizsgáló bizottság ide még egy az európai támogatásokat auditáló szerv vezetője öt évre bízza meg a nemzetközi nyílt és nyilvános pályázat lefolytatása alapján. Vagyis az a Dencső Balázs, aki Matolcsy bizalmi embereként 2010 óta vezeti az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóságot a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. keretében, ennek megfelelően csaknem teljesen kizárható, hogy az alkalmassági bizottság tagjainak megbízása során ne legyenek politikai szempontok. Az is aggályos ebben a bekezdésben, hogy a majdan alkalmazandó nemzetközi nyílt és nyilvános pályázat feltételei, lefolytatási rendje, elbírálásának szempontjai nincsenek meghatározva. Sorolhatnám ezt még nagyon sokáig, de egy dolgot tudok önöknek mondani, a központi költségvetés címrendjének integritáshatósággal összefüggő módosítására vonatkozó kezdeményezésük úgy, ahogy van, elfogadhatatlan, és a legegyszerűbb az lenne, ha visszavonnák, komolyan vennék azt, amit egyébként a Demokratikus Koalíció frakciója benyújtott önöknek, hogy mi az, ami egyébként egy kicsi komolyságot jelezne abba az irányba, hogy önök érdemben akarnak a lopási mutatójukon változtatni. Ezt kezdjék azzal, hogy csatlakozunk az Európai Ügyészséghez! Mindaddig, amíg ezt nem teszik, addig erre a törvényjavaslatra vonatkozóan a nulla eredményt és a támogathatatlan bélyeget kell ráragasztani. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy jótanáccsal élnék mindenekelőtt Varju képviselő úrnak, hogy amikor az önéletrajzát frissíti, akkor a költségvetési bizottsági elnöki tisztséget hagyja ki belőle, mert ön láthatóan nem tudja, mi a költségvetés címrendje, merthogy arról nem nagyon beszélt, a törvényjavaslat pedig arról szól. Érdemes lett volna a témáról beszélnie. De ha már mondott egypár dolgot, akkor hadd reagáljak. Azt mondta, hogy ez egy látszatintézkedés, egy látszatintézkedés-csomag. Ahhoz képest, hogy a DK öles hirdetésekkel, sokmilliós Facebook-hirdetésben hirdeti magáról, hogy a legeurópaibb párt, párt így még nem szállt bele az Európai Unióba, mint önök most. Ez az Európai Bizottsággal leegyeztetett törvényjavaslat és az ahhoz kapcsolódó törvények. A DK törvényjavaslata, amit önök benyújtottak, az nincs leegyeztetve az Európai Bizottsággal, a kormány törvényjavaslata pedig le van. Ez az óriási különbség a kettő törvényjavaslat között, tisztelt képviselő úr. Az egyik a hónapok óta tartó konstruktív párbeszéd eredményeképpen benyújtott törvényjavaslat-csomag, a másik pedig az önök politikai provokációja, tehát ez a két óriási különbség van a most tárgyalt és az önök által benyújtott törvényjavaslat között. Lefolytattuk már a vitát az integritáshatóság létrehozásáról, lefolytattuk már a vitát az Európai Unióval való megállapodás érdekében benyújtott törvényjavaslatról, sőt a normakontrollkérésről pont a mai nap egyeztettünk, pont a mai nap volt az a törvényjavaslat, amellyel az Országgyűlés az Alkotmánybírósághoz fordult. A mostani törvényjavaslat azért van előttünk, mert az államháztartási törvény értelmében csak az Országgyűlés hozhat létre új fejezetet a költségvetésen belül. Ezért ez egy országgyűlési hatáskör, ezt a Pénzügyminisztérium nem tudja saját hatáskörben megoldani, ezért fordult az Országgyűléshez, hogy ha létrehozunk egy ilyen új hatóságot, amely az európai uniós források tisztább, átláthatóbb, egyszerűbb és egyenlőbb elosztását célozza, és ezt fogja felügyelni ez a hatóság, akkor kerüljön bele a költségvetésbe ez az új fejezet. Ezért fontos megjegyezni, hogy ez a mostani törvényjavaslat egy technikai törvényjavaslat, az integritáshatóság lényegéről már volt, és szerintem azért a jövőben lesz is lehetőségünk eleget vitatkozni, tisztelt képviselőtársaim. Az integritáshatóság az európai uniós források felhasználásával összefüggésben minden olyan esetben fellép majd, ahol a hatóság álláspontja szerint az európai uniós források felhasználásának ellenőrzése körében feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezetek nem tették meg esetleg a szükséges lépéseket. Az integritáshatóság az Európai Bizottsággal való megállapodás érdekében fontos intézmény, így ennek költségvetési fejezetét is szükséges megteremteni, ezért a KDNP, ahogy a hatóság létrehozását, úgy a költségvetési fejezet létrehozását is támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én őszintén respektálom a kormánypártiak erőfeszítéseit, hogy hozzájussunk a Magyarországnak járó uniós pénzekhez. Szögezzük le itt az elején, hogy itt nem valamifajta könyöradományról vagy segélyről van szó. Engem baromira irritál, amikor így főleg liberális körökből azt hallom, hogy mi valami nyugati segélycsomagra szorulunk, és ha ez nem jön, akkor itt csak puszta és nomádság marad. Ez természetesen nem igaz. Viszont a kormányt hibáztatom azért, mert úgy szolgáltatta ki a magyar piacokat és a magyar nemzetgazdaságot akár az Európai Uniónak, akár általában véve a multi cégeknek, hogy nemcsak hogy nem kérte meg ennek az árát, de egyértelmű erőforráshátrányban tartotta Magyarországot. [[17.50]] A mai napig adós ez a kormány a saját ígéretével, egy EU-mérleggel, amely adott esetben rendszerezni tudja azt, hogy mi az, ami kimegy Magyarországról a bejövő források ellenében, és most még a források sem jönnek be, tehát nagyon irritáló a helyzet, hiszen Magyarország az Unió teljes jogú tagjaként hozzájárul nagyon sok mindenhez, a közös vívmányokhoz. Tegyük hozzá, hogy a munkaerőpiaci gátak lebontásával nagyon sok, jól képzett magyar munkavállaló gazdagít nyugat-európai nemzetgazdaságokat, és ennek a viszonzását nem igazán látjuk a rendszerben. És most még a Fidesz-kormány elképesztő korrupciójából kifolyólag a nekünk járó EU-források is egyelőre lebegnek a levegőben. Tehát éppen ezért mondom, hogy én respektálom az erőfeszítéseket, hogy legalább annak egy részét visszaszerezzék, ami egyébként jár ennek az országnak, semmiképp nem segély, nem könyöradomány, a magyar adófizetők és a magyar polgárok megdolgoztak ezekért a forrásokért, és nekünk ez egyértelműen jár. Nyilván kevésbé nyugtat meg, hogy a Miniszterelnökség eddigi főosztályvezetőjét nevezik meg, hogy az uniós pénzek jogszerűségére figyelő igazgatóságot állítson össze azzal párhuzamosan, ami most előttünk fekszik a csomagban. Tehát látszik, hogy több területen próbálnak kifelé olyan látszatot kelteni, mintha itt több stáb egymással együttműködve őrködne a források fölött. De azt is érdemes megvizsgálni, hogy mekkora forrásokról van szó. Itt 3000-3500 milliárdról beszél a szaksajtó. Én azt mondom, hogy lehet ennek még rosszabb is a vége, de már akkor, amikor Magyarország devizakötvény-kibocsátás és egyebek kapcsán elkezdte újra felfuttatni a saját devizahitelezését, azt a magyar kormány csinálta jelesül, láttuk a vészjósló jeleket, hogy azért itt elképesztő forráshiány uralkodhat. Most megint csak ott tartunk, hogy ha ezek az EU-források kiesnek, akkor maradnak a jellemzően keleti hátterű vagy távol-keleti hitelek, ha pedig azok a viszonylag drágább vagy előnytelen feltételekkel ellátott hitelek sem sikerülnek, akkor, úgy gondolom, hogy a magyar kormány megint az IMF-hez fog és akar fordulni. Ennek a veszélyeit pedig irtózatosan nagynak tartom. Ezt a kormányt nemcsak óvom attól, hogy ezt megtegye, de felszólítom, hogy semmiképp ne rohanjon az IMF ölelő karmai, karjai közé elnézést a nyelvbotlásért , mert bizony az ottani források árát nagyon-nagyon keményen megkérik. A 2010 előtti, egyáltalán nem szépreményű gazdasági korszak ennek minden negatív lenyomatát bizonyítja. Látom, hogy beindult a szaksajtóban már egyfajta szoktatás, egyfajta kondicionálás abba az irányba, hogy ha nincs EU-forrás nyilván majd önök azt mondják, hogy az Unió gonoszságából kifolyólag és nincsenek távol-keleti megahitelek, akkor adott esetben felveszik a kapcsolatot az IMF-fel. Viszont felszólítom önöket arra, hogy ezt ne tegyék. Látszik, hogy önmagában a központi költségvetés címrendjének módosításával kapcsolatban nekem nem lenne, nincs és nem is lehet kifogásom, teljesen logikus, hogy önök most demonstrálni akarnak, és ha ez a lépés egy lépéssel közelebb visz bennünket a nekünk járó források eléréséhez, akkor azt tudom támogatni. Tehát egyáltalán nem vagyok olyan elutasító, mint a már hallott ellenzéki álláspontok, viszont hiányolom a javaslat mellől a továbbiakat, tehát egy csomagot hiányolok. A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások ügyét szintén joggal kritizálták, ezzel kapcsolatban nem látok olyan beadványt, amely rendezné ezeknek az ügyét. Hozzáteszem, a kiemelt beruházások kapcsán és a különleges gazdasági övezetek kapcsán is rendezni kellene, hogy az a generált adóbevétel valóban ahhoz a közösséghez kerüljön, amelynek a területén vagy környékén az adott gyáregység, üzemegység működik. Ezt sem sikerült teljes mértékben megvalósítani sőt. És további kritika érkezett, amely a gazdasági versenyhatóság ellenőrzési jogkörével foglalkozott, illetve azzal, hogy jobban ráláthasson a források felhasználására. Én nyugodt ugyanakkor három feltétel teljesülése esetén lennék, és ezzel zárom a vezérszónoki felszólalásomat. Egyrészt szeretném, ha az Európai Ügyészséghez való csatlakozást úgy gondolná végig a kormány, hogy transzparens és nemcsak a nyugat-európaiak által megmondott módon, de teljes rálátást kaphassunk az uniós források felhasználására. De én nem elégednék meg ezzel, csak akkor aludnék nyugodtan, ha egy nemzeti korrupcióellenes hatóság állna fel, de olyan, amely képes egy integrált rendszert alkotni az Európai Ügyészséggel. Onnantól kezdve uniós források, közbeszerzések piaca, tehát gyakorlatilag a teljes közpénzrendszer fölött egy totális átláthatóságot lehetne biztosítani. Ez ne legyen totális kontroll, ez legyen egy kereshetőség, átláthatóság! Nyilván nem az önök által kinevezett igazgatóktól és osztályvezetőktől fogom várni a csodát, hanem azt, hogy adott esetben egy ellenzéki képviselő is ellenőrzési jogával élve ráláthasson ezekre a rendszerekre. Nyilván nem üzleti titkokat szeretne bárki is kifürkészni, hanem azt szeretné látni, amit egyébként minden jó szándékú állampolgár láthat, és amivel tudja segíteni hazája nemzetgazdaságának boldogulását. Ez a két pillér tehát egymásra épülve tud erősödni. A harmadik feltételem a legfontosabb: ez a kormány semmiképpen ne meneküljön az IMF-hez, semmiképpen ne fogadjon el külföldről támasztott gazdasági feltételeket, semmiképp ne fogadjon el még több diktátumot, mert most csábító lehet önök számára ez az időszak, hiszen az Unió irányába most rengeteg követelést elfogadnak, implementálnak, átültetnek, idehoznak törvényjavaslat formájában; az a kérésem, hogy az IMF-hez ne. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő, jegyző úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka Apáti István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egyet kell értenem Z. Kárpát Dániellel abban mindenképpen [[Nacsa Lőrinc: Már megint?]] , hogy az IMF-hez fordulás egy végzetes hiba lenne a kormányzat részéről, és súlyos arculatvesztéssel is járna. Ha jól emlékszem ugyanis, miután 2010-ben megnyerték a választásokat, utána vagy 2011-12 tájékán, amikor hazaküldték, kiseprűzték, hazazavarták a Nemzetközi Valutaalapot, a miniszterelnök úr is hosszan dicsekedett azzal, hogy ez milyen nagy siker. Most ahhoz képest tíz-tizenegy év elteltével eljutni odáig, hogy egyáltalán komolyan felmerüljön, hogy az uniós források, kínai vagy egyéb hitelek hiányában azokhoz fordulnak, akiket annak idején kiseprűztek, az minden szempontból még a mostaninál is sokkal súlyosabb erkölcsi, politikai és pénzügyi vereséggel érne fel. Nagyon remélem, hogy idáig nem jutnak el. Mint ahogy egyébként abban is biztosak lehetnek, hogy a Mi Hazánk Mozgalom nem tartozik az ellendrukkerek közé. Nem úgy fogjuk fel az uniós forrásokat, hogy hadtápútvonalat kell szétbombázni, mint teszi azt a baloldal döntő többsége, hogy ezáltal majd jól kiszúr a magyar kormánnyal. Nem a kormányzati szereplőkkel fognak kiszúrni, hanem a magyar emberekkel, a magyar munkavállalókkal, a magyar vállalkozásokkal. Ezt kellene felérni ésszel, és ehhez kellene felnőnie. Itt óriási arány- és iránytévesztésben van ismét a balliberális oldal. De azt is el kell mondani, hogy ez a javaslat nyilvánvalóan soha nem jött volna létre, ha az ország ilyen mértékben nem lenne kitéve annak, hogy elveszít uniós forrásokat, és nem szorulna arra a 3000-3500 milliárdos uniós forrásra, amely most nem lenne felfüggesztve, a folyósítása nem kerülne veszélybe. Itt bizony nagyon erős kritikával kell illetni a magyar kormányt, hiszen a miniszterelnök úr többször elmondta néhány évvel ezelőtt, hogy a magyar gazdaság megáll a saját lábán. Emlékszünk ezekre a mondatokra, igaz, tisztelt kormánypárti képviselők? Nem szorulunk a brüsszeli vissza nem térítendő támogatásokra, kedvezményes vagy normál hitelekre [[Nacsa Lőrinc: Ez így is van!]] hiszen a magyar gazdaság köszöni szépen, jól van, elboldogul. Bárcsak igaza lett volna a miniszterelnök úrnak! [[Nacsa Lőrinc: Igaza van!]] Bárcsak igaza lenne! Most azt látjuk, hogy ez még sincs így. Persze, lehet hivatkozni az elmúlt két évet jellemző Covid-válságra, lehet hivatkozni a háború következményeire. Ez részben igaz, de csak erre fogni mindent óriási ferdítés, hazugság és csúsztatás lenne. Ha csak az inflációra gondolunk, tisztelt képviselőtársaim, az infláció a háború kitörése előtt is vágtatott. Az első ársapkák jóval a háború kitörése előtt kerültek bevezetésre, úgyhogy azért ne csináljanak úgy, mint a rossz focisták, akik, ha már nem megy a játék, akkor minden külső tényező hibás, a játékvezetőtől a levegő páratartalmáig bezárólag, csak ők nem. Tehát azt se játsszák, amit az elmúlt 12 évben nagyon gyakran elővettek, hogy önök csak a sikerekért felelősek, a kudarcokért, a vereségekért, veszteségekért, a hibás döntésekért pedig egyáltalán nem vállalnak felelősséget, holott az elmúlt 12 esztendő nagy többségét kétharmaddal kormányozták. Ha gyakorlatilag minden komolyabb politikai küzdelemből, választásból győztesen kerültek ki, akkor a felelősséget is legyenek szívesek vállalni. Az az igazság, hogy amit itt látunk az integritáshatósággal kapcsolatban, az a hű lenyomata a brüsszeli hozzá nem értés kritika nélküli átvételének, hiszen egészen biztos vagyok abban, hogy nem attól fog jól működni egy ország, és nem attól lesz kisebb a korrupció, hogy a szabályzat szabályzatának a szabályzatát is lepapírozzuk, döntő többségében az íróasztalfiókoknak meg a szekrények polcainak gyártunk hatóságokat, bizottságokat, különböző szabályzatokat, elképesztő méretűre fújjuk a bürokráciát, és még elképesztőbb méretű költségeket veszünk ezáltal a nyakunkba. Nagyon kíváncsi lennék arra, tisztelt államtitkár úr, hogy mennyibe fog ez kerülni a magyar adófizetőknek. [[18.00]] Kíváncsi leszek, hogy mennyi lesz a működési kiadás, kíváncsi leszek, hogy mibe fognak kerülni a személyi jellegű kifizetések a közterhekkel együtt, és nagyon kíváncsi leszek arra, hogy vajon mennyi hasznot termel meg ez a hatóság ha egyáltalán valamilyen módon haszonként tudjuk értelmezni , az esetlegesen feltárt korrupciós cselekmények révén mennyi pénzt sikerült megmenteni, milyen bűncselekményeket sikerült feltárni, illetőleg, mondjuk, egy büntetőeljárás eredményeként milyen vagyonvisszaszerzést sikerült realizálni. Nem kellene feltalálni a meleg vizet, azt már feltalálták korábban. Rendőrség, nyomozó ügyészség, maga egyáltalán az ügyészi szervezet, bizonyos esetben a titkos nyomozati eszközökkel, hatáskörökkel felruházott hatóságok vagy éppen, mondjuk, a közbeszerzési hatóság, bőségesen elegendő lenne, a teljesség igénye nélkül, mert a már meglévő vagy a régóta meglévő ellenőrzési hatóságok és struktúrák bőven elegendőek lennének a korrupció megelőzésére vagy a bekövetkezett korrupciós cselekmények legalább egy részének a feltárására. Semmi nem fog változni, semmi nem lesz jobb attól csak azért, mert Brüsszel most ezt kéri , hogy létrehoznak egy integritáshatóság nevű szervezetet, hiszen önmagában ettől nem fog javulni a felderítés, és nem fog csökkenni a korrupció. A korrupció attól csökkenne, ezt korábbi vitákban már elmondtam, ha leginkább a közbeszerzési szabályrendszeren tudnánk változtatni, a közbeszerzési törvényen, illetőleg a közbeszerzési törvényhez kapcsolódó rendeleti szintű szabályokon, vagy legalább a már meglévő közbeszerzési szabályanyagot sokkal hatékonyabban használnánk. Többször elmondtam, többször beszéltem, tudom, hogy most, inflációs környezetben nehezebb alkalmazni, de normál gazdasági környezetben igen hatásos lenne akár a fajlagos költséghatárok felállítása még a beruházások tervezésekor, vagy olyan szempontrendszert előírni, főleg a kiemelt súlyú közbeszerzéseknél, főleg az építési beruházásoknál, ahol gyakorlatilag a helyi munkaerő foglalkoztatása jelenti a legerősebb bírálati szempontot, és csak azok tudnak nyerni, akik vállalják a helyi munkaerő foglalkoztatását. Ez kulcsfontosságú lesz a következő években, hiszen növekvő, jelentősen növekvő munkanélküliséggel kell számolni, és ennek a munkanélküliség-csökkentésnek hatásos eszköze lehet, ha az építési beruházásoknál kiemelt bírálati szemponttá válik a helyben lakó, a helyben állandó lakóhellyel rendelkező munkaerő foglalkoztatása. Jóval kevesebb pénz maradna a korrupciós csatornákban arra, mintegy tartalékként, amit szét lehet igazából osztani. A közbeszerzések esetében is igaz, hogy a tervezésnél, az előkészítésnél gyakorlatilag minden eldől. Ha kevés tartalék marad a rendszerben, amit politikai meg nem politikai, gazdasági vagy más szereplők között szét lehet dobni, akkor gyakorlatilag a kígyó méregfogát kihúztuk. De ha engedik a költségvetések túltervezését, engedik a beruházások túlárazását, eleve nem építik be a közbeszerzési eljárásokba azokat a védelmi jellegű, korrupció elleni, védelmi jellegű szabályokat, amelyeket egy közepesen képzett hivatásos vagy hivatalos közbeszerzési tanácsadó is el tudna végezni, akkor felállíthatnak önök minden hónapban hatóságokat, létrehozhatnak ügyosztályokat, hozhatnak létre többmilliárdos vagy több tíz milliárdos költségvetésű bármilyen szervezetrendszert, semmit nem fog elérni, semmit nem fognak elérni. És nem azt mondom, hogy a közbeszerzési szabályrendszer mindenható, de azt állítom, hogy éves szinten több ezer milliárd forintot költenek el Magyarországon immár körülbelül 2004 óta, az uniós csatlakozásunk óta közbeszerzési csatornákon. Ha ezt a szabályrendszert, illetve a kapcsolódó jogalkalmazást sikerülne nem bonyolítani újabb és újabb szervezetrendszerekkel, hatóságokkal meg szabályokkal, hanem sikerülne egyszerűsíteni, és a józan paraszti ész eszközéhez nyúlva a bírálati szempontrendszeren a közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó költségvetések tervezésekor egy józan mértéktartás beépíthető lenne, sokkal többet érnénk el vele, mint az ilyen, tipikusan brüsszelita gondolatvilágból táplálkozó, teljesen haszontalan hatóságoknak a beépítésével, amiről el lehet mondani, hogy a magyar kormány teljesítette a rá kirótt kötelezettségeket, és akkor most hozzájutunk, vagy hozzájut az ország több ezer milliárd forintos forráshoz, de higgyék el nekem, lehet ez könnyű megnyugtatása adott esetben a szakmai vagy politikai lelkiismeretnek, de borítékolom önöknek, hogy csak a kiadásaink meg a gondjaink fognak nőni. Ettől önmagában semmi nem lesz jobb és semmi nem fog változni. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Jelzésre:]] Igen. Kétperces felszólalásra Nacsa Lőrinc képviselő úr jelentkezett. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Annyiszor elhangzott ez már ma és az elmúlt hetekben az ellenzéki képviselőktől, hogy már a háború előtt is milyenek voltak az inflációs számok, meg az energiaár-alakulás hogyan történt, hogy tegyük már ezt tisztába egyszer és mindenkorra, mert folyamatosan önök ezzel vádolnak bennünket. Tehát az történt, hogy 2021 őszén elindultak felfel az energiaárak, s ez magával húzta az inflációt. Miért történt ez? Mert Brüsszel be akarta vezetni, és napirenden volt a klímaadó, hogy akinek háza van, akinek autója van, meg akinek lakása van, és ezt használja, az fizessen pluszadót. A klímaadót beárazta a piac, ezért az akkori 25 eurós megawattóra gázárból fölment 100, meg esetenként 150 euró fölé ez a gázár. Ez szépen visszakorrigált körülbelül 100 alá a háború kezdetekor. A háború kezdete után történt egy nagy megingás, hiszen megijedt a piac, hogy az egyik legnagyobb energiahatalom belekeveredett egy háborúba, sőt megtámadta Ukrajnát Oroszországról van szó , ezért történt egy felemelkedés, de utána ez visszament. És tetszik tudni, képviselő úr, hogy mikor kezdődött el a magas gázár, és mikor kezdődött el az igazi emelkedés, ami majdnem 300 euróig repítette a gáz árát és négyszeresére a villamos energia árát? A hatodik szankciós csomagnál. Ezért beszélünk mi a szankciókról. És azt ne vessék a szemünkre, hogy mi már a háború előtt három hónappal is megvédtük a magyar fogyasztókat, mert benzinárstopot vezettünk be, meg élelmiszerárstopot vezettünk be, meg kamatstopot vezettünk be, mert akkor a hibás brüsszeli döntések miatt elindult felfele az infláció, és elindultak felfele az energiaárak. Ezek összefüggésben vannak egymással. A történet nem ért véget. Pont ezért kérjük önöket is és a többi ellenzéki pártot is, hogy segítsenek bennünket a szankciók elleni küzdelemben, kifejezetten az energiaszankciók elleni küzdelemben, mert a tőzsdeiár-alakulás a villamosenergia-árnál és a gázárnál világosan megmutatja, hogy a szankciós csomagok óta kezdett el az egekbe repülni. Ez a probléma, tisztelt képviselő úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra Apáti István képviselő úr kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Nacsa Képviselő Úr! Az energiaárak alakulása kapcsán van igazság abban, amit elmondott, én ezt készséggel elismerem, de azért az élelmiszerárak emelkedése a Covid-őrület, a Covid-válság, a Covid-diktatúra, ha úgy tetszik, kiindulópontjához kapcsolódik, és ennek a Covid-válságnak a kapkodó, sokszor havi vagy heti szinten egymásnak ellentmondó intézkedésekkel tarkított nagyon rossz kezeléséhez is kötődik. Tehát az élelmiszerárak emelkedése a 2020. évtől kezdve folyamatos, még klímaadó a környéken nem volt, a kanyarban sem hallottunk ilyen kifejezéseket, amikor az élelmiszerárak már száguldottak, és egyre kezelhetetlenebb mértékűvé váltak; plusz önök 2022-re alkalmaztak egy választási költségvetést. Mielőtt még övön aluli támadásokba kezdene, szeretném mondani, örülünk annak, hogy a magyar embereknél több pénz maradt, örülünk a különböző jóléti intézkedéseknek, csak lehet, hogy ezeknek az időzítése vagy a mértéke picit talán eltúlzott volt, lehet, hogy lehetett volna több évre átnyúlóan, okosabban, mértéktartóbban meghatározni, és végeredményben jobban jártak volna az adófizető állampolgárok is. De önök egy választási költségvetést léptettek hatályba, mert amit nagyon nehezen lehet, illetve soha nem lehet kideríteni, hogy egyébként akár a mozgósítással, akár bizonyos kevésbé törvényes tevékenységekre a választások kapcsán vajon mennyi pénzt költöttek el, és ezek a… [[Nacsa Lőrinc: Nullát.]] Hát, akkor vagy ön naiv, képviselő úr, vagy ügyesen tagad, vagy ügyesen blöfföl. Rendkívül sokba került a magyar választópolgároknak ez az országgyűlési választás. Nyilvánvalóan önök tisztában voltak azzal, hogy komoly megszorító intézkedésekre lesz szükség, amit persze eltitkoltak a magyar választók elől, hiszen akkor valószínűleg közel ilyen jó eredményt sem értek volna el. Ez is hozzájárult ahhoz, hogy ilyen helyzetben van az ország. Megint mondom, volt vagy van igazság abban, amit ön itt az előbb felsorolt [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] de ne csináljanak úgy, hogy önök mindig csak a sikerekért felelősek. Vállalják a felelősséget a nehézségekért és azok előidézéséért is! Köszönöm. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra jelentkezett Szeberényi Gyula képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én unikális módon szeretnék a napirendi javaslathoz hozzászólni, mert itt már a választások elemzése is szóba került, és elnök úr nagyon nagy nyugalommal és türelemmel hallgatta végig ezeket a hozzászólásokat. Azt gondolom, hogy az előttünk lévő javaslat mellett a legfontosabb érv az, hogy nemcsak mi ketten, a KDNP vezérszónoka és én szóltunk mellette, hanem az ellenzéki képviselők egyike sem szólt ellene, és semmi kifogást nem tudott tenni. [[18.10]] Nyilván felhasználták a lehetőséget, hogy kedvenc témáikat felvessék és azokat itt elmondják, de én szeretném, hogyha visszatérnénk ehhez a napirendhez, tehát továbbra is kérem a támogatásukat, ugyanis ez a központi költségvetés címrendjének módosításáról szól. Kérem, hogy szavazzunk igennel, mindegyik képviselőcsoport, a Fideszhez és a KDNP-hez hasonlóan. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Csak a pontosság kedvéért és a korrektség kedvéért jegyzem meg, hogy Varju László képviselő úrnak majd olvassa el a felszólalását, az nem vág össze azzal a minősítéssel, amit ön mondott most az imént. Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Banai Péter Benő államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, hogy az önök előtt lévő javaslat kapcsán az egyik kulcsmondatot Nacsa Lőrinc képviselő úr mondta, amikor úgy fogalmazott, hogy ez egy technikai javaslat. Tehát az, amiről most tárgyalunk, valóban egy országgyűlésihatározat-tervezet, amely annak a lehetőségét teremti meg, hogy az integritáshatóságnak önálló költségvetése legyen. Ha az Országgyűlés dönt, döntött az integritáshatóság felállításáról, akkor ennek a hatóságnak mint kormánytól független szervnek az éves költségvetésben egy önálló fejezete kell hogy legyen. Itt be is fejezhetném a mondandómat ígérem, hogy nem élek vissza hosszan a tisztelt Országgyűlés türelmével , mégis engedjék meg, hogy a vitában elhangzottakra három pontban reagáljak. Az első az, hogy az integritáshatóságra szükség van, nincsen szükség, mi ezzel a cél. A személyes véleményemet mondom, és egyetértek azokkal a véleményekkel, amelyek szerint a korrupció eltüntetése, visszaszorítása e nélkül a hatóság nélkül is lehetséges lenne. Hadd idézzek az Európai Bizottság kimutatásaiból! Van egy egységes piaci eredménytábla nevű dokumentum a legutóbbi anyagát 2021. december 20-án tette közzé az Európai Bizottság , ez a közbeszerzések helyzetét értékeli, és a szabálytalanságok általában a közbeszerzésekkel kapcsolatosak. Három kategóriába sorolta a Bizottság a tagállamokat. Magyarország a közbeszerzések terén az átlagos kategóriába került, a középső kategóriába olyan országokkal együtt, mint Németország vagy a Benelux államok. Kilenc ország van, ahol nem kielégítő a helyzet, például a szomszédos Ausztria. Mindössze öt ország volt, amely a megfelelő kategóriába került. Tehát maga az Európai Bizottság is a közbeszerzések területén úgy látja, hogy ismétlem olyan országokkal vagyunk együtt, mint Németország vagy a Benelux országok. A közbeszerzéseken belül a hirdetmény nélküli közbeszerzések tekintetében kifejezetten alacsony a magyar adat, és amikor itt a baloldali padsorokból korrupcióról meg lopásról van szó, akkor azon túl, hogy felidézhetjük, mondjuk, a négyes metró ügyét, tényszerűen hadd mondjam el, hogy a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárások aránya 2010-ben még 15 százalék volt, ez 2020-ban 6 százalékra esett vissza. Mégis miért van akkor szükség a hatóságra? Én azt gondolom, abban teljes nemzeti konszenzus van, hogy a korrupcióval szemben is zéró tolerancia kell hogy legyen. Ha az Európai Bizottság azt tartja célszerűnek, hogy a zéró toleranciát egy új szervezet felállításával érjük el, és ez előfeltétele annak, hogy megkapjuk a Magyarországnak egyébként járó és a Tanács és a Parlament által már egyszer elfogadott uniós kereteket, akkor célszerű lehet ennek a hatóságnak a felállítása. Varju László képviselő úr a hatóság felállítása kapcsán kritizálta az EUTAF-ot, illetve annak a vezetőjét. Hadd mondjam el tényszerűen, hogy az Európai Uniós Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság az Európai Bizottság nevében, megbízásából jár el, a kormánytól független integritáshatóság felállításában működik közre. Ez a szervezet, ez az EUTAF nevű szervezet, ismétlem, az Európai Bizottság megbízásából jár el. Az Európai Bizottság tett javaslatot arra, hogy az EUTAF segítsen a szervezet létrehozásában. Az EUTAF teljesen független az MNB Zrt.-től, tehát nem céges formában, költségvetési szervi formában működik. A vezetője, az említett Dencső Balázs pedig semmilyen politikai kötődéssel nem bír, pártnak nem tagja, és ha a képviselő úr megnézi az önéletrajzát, akkor láthatja, hogy több évtizede, kormányoktól függetlenül dolgozik a közigazgatásban. Én abban bízom, hogy ez is erősíti azt, hogy egy olyan szervezet fog létrejönni integritáshatóság néven, amely mindenféle vizsgálatnak, függetlenségnek meg fog tudni felelni. Mennyibe kerül majd ez a szervezet? Apáti képviselő úr tette fel a kérdést. Mivel költségvetési szervként fog működni, ezért a fölállítását követően minden hónapban a havi költségvetési beszámolókban szerepelni fog, hogy mennyibe kerül ez a szervezet. A terv az, hogy egy nagyjából 50 fős szervezet jöjjön létre. November második felétől, végétől kell felállni, nyilván nem azonnal 50 fővel. A dolgozók a különleges jogállású szervezetek dolgozóira vonatkozó szabályok szerint kapják meg a fizetésüket, tehát mint a kormánytól független más egyéb alkotmányos szervezetek, és az Országgyűlés előtt lévő megtárgyalt törvény pedig arról szól, hogy a hatóság elnöke a Magyar Nemzeti Bank elnöke fizetésének a 80 százalékát fogja megkapni. Tehát pontos beszámoló lesz arról, hogy mennyibe kerül ez a szervezet. Azért itt százmilliós nagyságrendekről beszélünk, én azt gondolom, ez egy szükséges befektetés ahhoz, hogy ismétlem, megkapjuk mindazokat a forrásokat, amelyekre jogosultak vagyunk. Milyen a mérleg, az EU-mérleg? Ezt Z. Kárpát Dániel képviselő úr tette fel kérdésként. Ugye, az összes, 2021-27 közötti időszak uniós támogatása, ide nem számítva az RRF-hitel összegét, agrártámogatás, mindenféle támogatás együtt nagyságrendileg olyan 40 milliárd euró. Hogy ennek ütemezett a felhasználása: a jövő évi költségvetésben azzal számoltunk, hogy különböző jogcímenként összességében mintegy 2500-2600 milliárd forint átutalás történhet meg Magyarország irányába. Ez az összes támogatást jelenti. Ezzel szemben a magyar befizetés nagyságrendileg 600 milliárd forintot tehet ki. Tehát ha így nézzük szűken a szaldót, akkor pozitív. Egyetértek azzal, hogy ez nem egy adomány. Ez nem egy adomány, Magyarország jogosult ezeknek a támogatásoknak a felhasználására. Na most, ha kiterjesztően értelmezzük azt, hogy az uniós támogatásnak mi az ára, mi a mérleg, akkor kétségtelen tény, hogy az úgynevezett GDP/GNI mutatónak van egy érdemi különbsége, vagyis számos, egyébként nyugat-európai székhelyű cég, amely Magyarországon rendelkezik cégekkel, profitot realizál, és a profitátutalás értelemszerűen egy Magyarországon megtermelt, de külföldön hasznosuló forrás. Szerintem pont az a lényeg, hogy ezt a különbséget csökkentsük, minél nagyobb legyen a hazai hozzáadott érték, és ne csak Magyarországon legyenek befektetések, hanem legyenek erős magyar cégek, amelyek külföldön is meg tudnak jelenni. Ugyanakkor én óva inteném magunkat attól, hogy ezt a fajta mérleget az uniós támogatásokkal összevonjuk, hiszen történelmi adottság, 1990 után a privatizációval, számos jóhiszemű kezdeményezéssel, a privatizációval együtt sajnos ez egy történelmi tény, hogy olyan a gazdasági szerkezetünk, hogy rendkívül erős a külföldi tulajdonú cégek sorsa. Én most minősítettem, lehet, hogy helytelenül. Én azt gondolom, hogy az uniós tagságtól függetlenül ezt a gazdasági szerkezetet nehéz megváltoztatni, ezért ismétlem, én nem tartom célszerűnek egyben számolni az európai uniós támogatások mérlegét a GDP/GNI mérleggel. Azzal a megállapítással egyetértek, hogy az Európai Unió magországai vállalatokon keresztül profitáltak abból, hogy Magyarország az Európai Unió tagja, hiszen a négy szabadság elvének köszönhetően számos beruházást hajtottak végre, vagy a négy szabadság elvének köszönhetően Nyugat-Európában szabadon vállalhattak munkát magyar személyek. Én azt gondolom, kulcsfontosságú kérdés az, hogy milyen irányban megyünk. A gazdaságpolitika abba az irányba megy, hogy a magyarországi gazdaság bővülése meghaladja az uniós átlagot. Ez 2013 óta minden évben megvalósult. Az elmúlt években a magyar reálbér-emelkedés meghaladta az európai uniós átlagot, tehát van egy érdemi gazdasági és jövedelmi felzárkózás, és abban bízom, hogy egyre több erős magyar cég lesz, amely külföldön is befektet és transzferál jövedelmeket, amelyek a magyar lakosságot, a magyar jövedelemtulajdonosokat fogják erősíteni. [[18.20]] Ez a zárógondolatom. Sokan itt már a gazdaságpolitika irányát illetően tettek javaslatokat, ajánlásokat a szuverenitás kapcsán. Én ismétlem, az önök előtt lévő javaslat egy technikai lekövetése az integritáshatóság létrehozatalának. Az integritáshatóságra azért van szükség, hogy a Magyarországnak járó uniós forrásokat ténylegesen fel tudjuk használni. Az a célunk, hogy ezeket a forrásokat tisztán, korrupciómentesen a magyar gazdaság bővítésére, a jövedelmek növelésére fogjuk felhasználni, és ez szükséges ahhoz, hogy azt a szuverén gazdaságpolitikát, amit 2010 óta folytattunk, a következő időszakban is fenn tudjuk tartani. Igen, nehéz idők vannak. Az, hogy ki a felelős ezekért a nehéz időkért, hogy az elmúlt 12 év gazdaságpolitikája a felelős, vagy a külső helyzet, ennek a megválaszolására, kérem, nézzék meg az Eurostat adatait a magyar gazdaság teljesítményéről, és kérem, nézzék meg, hogy az Egyesült Államokban az egy évvel ezelőtti szinthez képest a tízéves állampapírok hozama háromszoros, nézzék meg, hogy Németországban a legtöbben jövőre gazdasági visszaesést prognosztizálnak, nézzék meg, hogy a balti országokban az elmúlt hónapokban 20 százalék fölötti infláció volt. Ha ezt a nemzetközi kitekintést megnézik, akkor, azt gondolom, választ kaphatnak mindnyájan arra, hogy a mostani nehéz helyzetben mi az alapvető oka annak, hogy mindnyájan azon dolgozunk, hogy a magyar gazdaság ilyen feltételek mellett is tovább tudjon lépni. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc és dr. Szeberényi Gyula Tamás tapsol.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőnek Varju László képviselő úrnak adok szót, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Október 4-én ünnepeljük az állatok világnapját, melynek alapelve, hogy az állatok boldogabbá teszik az életünket, segítőtársként, barátként gazdagítják a mindennapjainkat. Történelmi visszatekintést is mondhatunk erre, hiszen mindaz, ami történik, az 1931-ben tartott környezetvédelmi konferencia keretén belül merült fel először, hogy az állatok világnapjának gondolata megjelenjen. Október 4e pedig azért lett a kiválasztott nap, mert Assisi Szent Ferenc halálának napja, egyúttal emléknapja is ennek. Ez a nap tisztelgés az állatok védőszentje, Assisi Szent Ferenc előtt, aki már a XIII. század elején hirdette, hogy mindent szeretnünk kell, ami körülvesz minket, legyen az élő vagy élettelen. Az állatok világnapjának alapelve, hogy az állatok boldogabbá teszik az életünket, mint ahogy említettem. Az emberiség tevékenysége visszavonhatatlanul megváltoztatta a Földet és a bioszférát, jelentősen átalakította a környezetét, és sajnos számos faj kipusztulását is okozta. Az állatok világnapja egy jó alkalom arra, hogy figyeljünk arra, hogyan lehetne az eddig okozott kárt csökkenteni, és ha az ember által okozott környezeti változások ökológiai szempontból már átléptek kritikus határokat, azért fontos tájékozódni a lehetséges megoldásokról, és tenni értük. A környezeti nevelés során a megfelelő ismeretek megszerzésén kívül megtörténik a környezethez való pozitív hozzáállás kialakítása. Ennek egyik jó példájáról beszéltem tegnap, mint a Rex Kutyaotthonról, amelyről tegnap a 30 éves születésnap kapcsán és ennek apropóján beszéltem. Segítő és áldozatos munkájukkal 30 év alatt 25 ezer állatot megmentettek, ivartalanítottak vagy örökbe adtak. A kezdetektől fogva kiemelt figyelmet fordítanak az állatvédelmi szemlélet formálására. Ma viszont szeretnénk itt az adott napon az érem másik oldalát is megmutatni, amikor hiába az áldozatos munka, valamiért az állam szemében az ellentettjébe fordul mindaz, amiről korábban beszéltem. Valamiért ellenséggé válik az, aki ezt az áldozatos munkát végzi. Tehát az érem másik oldalán létezik egy másik szervezet, amire úgy szeretném ráirányítani a figyelmet, hogy ha tetszik, 8700 aggódó adófizető nevében szólalok most fel. 8700 adófizető, aki a személyi jövedelemadójának 1 százalékát egy olyan állatmentő alapítványnak ajánlotta, amely alapítvány esélytelennek tűnő kutyák mentését, gyógyítását, ápolását, elhelyezését és sok esetben a gazdásítását végzi, aminek az utolsó esélyét az életükben ez a tevékenység jelenti. Gerincsérült, lebénult, balesetet szenvedett állatokról van szó. Tevékenységükről napi híradással beszámolnak, videók készülnek, az őket követők megbizonyosodhatnak arról, hogy mire használják fel adományaikat. Nemcsak mentik az állatokat, hanem gyógykezelésükre, ápolásukra, élelmezésükre, elhelyezésükre fordítanak nagyon sok pénzt, amit felajánlottak az emberek. Jelenleg is 150 árva, közöttük több mint 40 lebénult kutya van a gondozásukban. Folyamatos ellenőrzés alatt vannak a hivatalos szervek részéről. Az utolsó, úgynevezett jogkövetési NAV-vizsgálat az alapítványnál 2020 novemberében volt, amikor is mindent rendben lévőnek találtak, s megállapítást nyert, hogy a beérkező adományokat cél szerint használták fel. Az ünnepi hozzászólásomon túl a konkrét szervezet megnevezését itt most nem teszem meg, hanem egy írásbeli kérdéssel fordulok a miniszterhez, mert egyébként ebben az évben nem kapták meg az 1 százalékos támogatást. Bizony arra kell felhívnom a figyelmét az illetékes miniszternek, hogy esélyt adjak ezzel a felszólalással és a levéllel egy érdemi válaszra, hogy milyen alapon és minden előzetes tájékoztatás, értesítés, vizsgálat nélkül tartják vissza 8700 állampolgár 1 százalékos támogatását. Erre fogok választ várni, és erre várom a választ az illetékes minisztertől. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából következik felszólalásra Hegedüs Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miskolc városának hatalmas zsákot kell cipelnie 2019-től, mely kővel van megrakva, és a Fidesz-kormány gondoskodik arról, hogy még nehezebb legyen ez a zsák. A növekvő terhek alatt megroppannak az emberek, és már nem a hátukon, hanem a földön fogják vonszolni ezt a miskolci zsákot. Egy-egy követ jelent az infláció, az élelmiszer-drágulás, az energiaár-emelések, a rezsiemelés. A rezsihandabanda mellé még csak ezután érkeznek a sziklák. A sorozatos ballépéseik miatt fogy a levegő önök körül. Lehet, hogy ez a kormány gondja, de a mi terhünk. Nemhiába hoztam ma a köves, sziklás hasonlatot, ugyanis a diósgyőri vár őrtornyának a köveiről szólok. A Bükk lábánál, meseszép környezetben már a XII. századtól erődítmény, a tatárjárás utáni időktől gótikus vár emelkedik. Fénykorát Nagy Lajos király korában élte, majd királyi fenségek feleségeinek volt jegyajándéka. Ehhez az építményhez nosztalgia, érzelmi töltés fűzi az embereket. Miskolc elvárja, hogy a vár körüli lakossági aggodalomfelhők köddé váljanak. Tisztában vannak a városban élők, hogy együtt kell élni az újításokkal, és meg kell tanulni elfogadni azokat, de sokaknak a régi alapon nyugvó vár modernizált látványa nem tetszik. A legfrissebb pejoratív mondat, ami közszájon forog: „Vár állott, most Disneyland.” Az egyik gond a látvány, a másik a finanszírozás, a harmadik a határidő, és a negyedik pedig a negyedik torony statikai stabilitásának a kérdése. Az elmúlt években a „Modern város” program keretén belül 13,5 milliárd forintért a szemünk láttára alakult át egyre markánsabban. Vajon előnyére? Vagy torzót csinál belőle esetleg a Fidesz? Míg a felújítás első ütemének látványa kedvező volt, addig a második ütem fogadtatásánál sok a kérdés és a felkiáltójel. Önöknek nemcsak a kormányzásuk sántít, hanem még ízlésficamuk is van. Tartsák be a történelmi, Anjou-kori egységet! A projekt határideje 2022. év vége, ami már nagyon-nagyon itt van, de kavics került a gépezetbe. Az egyik toronynál statikai hibák léptek fel, és emiatt megállt a munka. A folytatáshoz 2 milliárd forintra lenne szükség. A teljes végösszeg eddig 13,5 milliárd, ezzel együtt, a 2 milliárddal együtt 13,5 milliárdra nőtt a költség. Plátói kérdés: mennyi minden fontosabbra lehetett volna költeni ezt a pénzt? Ha körültekintően, szakmai alapossággal terveznek, akkor például lehetett volna energiaracionalizálásra, panelprogramra, út-, járda-, csatornahálózat felújítására, közösségi közlekedés finanszírozására. [[18.30]] Szakmaiság és társadalmasítás ezek mentén kellett volna az építkezés folyamatát bonyolítani. Nagy Lajos királyunk, a Balassa-család és az egykori jegyajándék birtokosai, Katalin, Anna, Mária és Beatrix királynék ne forogjanak a sírjukban, a történelmi emlékhelyeinket tisztelő miskolciakat nyugtassák meg, hogy úton van a többletfinanszírozás a királynék jegyruhájához, és határidőre látogatható lesz. A vár nem párttulajdon, és nem lehet senkinek a személyes tulajdona. Lebegjen szemük előtt az, hogy nemzeti értékünk sorsába joga van beleszólni azoknak, akiknek a kedvéért átépítik azt. Ezért garanciát várnak a miskolciak: az instabil torony stabil lesz, a látvány múltjához méltó, 2 milliárd forint érkezik, és határidőre át fogják adni. Miskolc várja a tájékoztatást a vár fideszes kormánybiztosától, dr. Kiss Jánostól, aki egyben a városrész országgyűlési képviselője is. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Varju László tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője következik. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A napokban ért véget az a könyvfesztivál, amely a könyvkiadók és egyébként a könyvolvasók, a könyvekért rajongók számára minden évben az egyik kiemelt találkozó a több nagy közül. Szeretném elmondani, hogy egy kibontakozó válsághelyzetben, egy válságidőszak elején-közepén a kultúrára, a könyvolvasásra lényegesen kevesebb forrás és figyelem jut, mint egyébként a békebeli időszakokban, és azt is nagyon fontos kiemelnünk, hogy a könyvkiadók nagyon sok esetben bár a túlélésükért még meg tudnak dolgozni, arra kényszerülnek rá, hogy az elszálló alapanyagárak, papírárak, energiaárak miatt adott esetben úgy árazzák be a kiadványaikat, hogy egy átlagos könyv egy átlagos könyvesboltban akár 6-7 ezer forintba is kerülhet. Nyilvánvaló módon ez megfizethetetlen a nem hivatalos, hanem a valódi átlagfizetésből élő magyar polgárok számára. Itt jegyezném meg, hogy a könyveket vásárlók között a társadalmi létszámukhoz képest erősen felülreprezentáltan jelentek meg korábban azok a pedagógusok, akiknek elértéktelenedő fizetése egyre nehezebben teszi lehetővé, hogy minőségi szellemi táplálékhoz jussanak. Éppen azért tartottam sajtótájékoztatót a könyvfesztivál bejáratánál, hogy innen is üzenjek szerzőknek, kiadóknak, de olvasóknak is, hogy van, aki figyel rájuk, és pusztán a kormány által tavalyhoz képest idén pluszban beszedett adóösszeg, nagyjából 800-900 milliárd, 1 százalékából, annál egy kicsit kevesebből támogatható lenne az egész ágazat. A könyvkiadókat elsősorban egy olyan garantált felvásárlási rendszerrel támogatnánk, ahol egy szakmai szűrőn átment kiadvány, ha minden kritériumnak megfelel, akkor egy bizonyos példányszámban megvásárlásra kerülne, ezáltal a kiadó egy nullszaldós helyzetből már a profitjáért, az olvasás szokásának és maguknak a kiadványoknak a reklámozásáért tudna dolgozni. A megvásárolt példányok pedig minden könyvtárjeggyel rendelkező könyvtárlátogató számára ingyenesen lennének hozzáférhetők, nyilván a mennyiségi korlátokat figyelembe véve. Azt látjuk ugyanakkor, hogy ez közvetve támogatást jelent a könyvolvasó közönség számára is, hiszen ha a kiadók egy kicsit fellélegezhetnek, talán könnyebben tudják kompenzálni az elszálló alapanyag-, rezsi- és papírárakat. Hosszú távon hozzáteszem, nem álmodnánk nagyot vele igenis egy magyar papírgyár és a magyar hátország rettenetes módon hiányzik ahhoz, hogy valóban független módon tudjanak működni ezek a kiadók. Nem ritka az, hogy kedvenc újságjaim, könyveim az elmúlt években is Felvidéken, Délvidéken kerültek kinyomásra, de az egészen biztos, hogy ha ennél távolabbi területekre kerül a nyomás, akkor a pozitív gazdasági hatások nem Magyarországon jelentkeznek, nem itt jelennek meg azok a pozitív externáliák, amelyek egyébként idevalók. Szeretném megjegyezni azt is, hogy bár tőlem kissé idegen az e-book-és az elektronikus olvasás világa, de haladnunk kell a korral, és egy olyan támogatási programot is kidolgoztunk, amely egyrészt az e-book-olvasók beszerzését támogatja, főleg az oktatási intézményekben lévők számára, másrészt pedig nagyon fontosnak tartjuk könnyebben elérhetővé tenni ezeket az eszközöket is. Szeretném leszögezni azt, hogy egy könyvek nélküli világban talán egyikünk sem akar élni, politikától és pártállástól független az, hogy a minőségi szellemi táplálék megfizethető kell hogy legyen, hozzáférhető kell hogy legyen. A mi számításaink szerint hosszú távon tízmilliárdos nagyságrendű az a kár, amit az olvasás hiánya, az ebből fakadó kompetenciák gyengülése okozhat, éppen ezért az a néhány milliárd forint, amely a teljes iparágat képes lenne most megmenteni és tevékenységét átmenteni a jövőre vonatkozóan, óriási segítség lenne. Szeretném hozzátenni azt, hogy kidolgoztunk egy csomagot a könyvkiadók számára a munkavállalóik esetében az adózási szigorítások miatt jelentkezett költségek kompenzálására is. Ebben az iparágban különösen sokan dolgoztak katások, és a bedolgozók esetében is a nyugdíjas honfitársaink vagy másod-, harmadállásban dolgozó honfitársaink száma igen magas volt. Mi megnéztük azt, hogy mennyivel járnak rosszabbul ezek a munkavállalók és a kiadók, ezt a teljes összeget pedig az állami kalapból szeretnénk kompenzálni a könyvkiadók és közvetve persze a bedolgozók számára is. Ily módon tehát azt szeretnék elérni, hogy az olvasó, aki betér egy könyvesboltba, ne 6-7 ezer forintos könyvárakkal, hanem a valósághoz közelebbiekkel találkozzon, megfizethetőkkel, és közvetve az egész olvasóközönséget támogatni szeretnénk abban, hogy minőségi szellemi táplálékhoz jusson, mert mint említettem, egyikünk sem akar talán egy könyvek nélküli világban élni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Mi Hazánk képviselőcsoportjából Dócs Dávid képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Leginkább a nógrádi emberek a válság vesztesei. Biztosan mindannyian tisztában vannak vele, hogy Nógrád vármegye a legelmaradottabb megyénk, legtöbbször szinte mindenben a sor végén kullog, leszámítva az Unió legelmaradottabb járásainak a versenyét, amelyben két dobogós helyet is sikerült megnyernünk: a Salgótarjáni és a Bátonyterenyei járásokkal. A leginkább elnéptelenedő megye a miénk, amely már kevesebb lélekszámú, mint például Debrecen városa. Az aktív korúak a főváros közelsége miatt vagy ott, vagy külföldön próbálnak boldogulni, de már a most felnövekvő generáció is máshol tervezi a jövőjét, hiszen az itt született fiataloknak nem nyújt semmilyen jövőképet pátriájuk. Bár turisztikai nagyhatalom lehetnénk, nincs egy méter autópályánk, a meglévő infrastruktúra-hálózataink is a legrosszabbak és a legelmaradottabbak az országban, nincs felsőoktatási intézményünk, így értelmiségijeink sem lesznek, nincs egy valamirevaló fürdőnk, egy normális szórakozóhelyünk, de még egy kiemelt hazai beruházásunk sem. Bár normál esetben ide jönni kéne, nem pedig menni az embereknek, hiszen egy jó adottságokkal megáldott megye vagyunk, de az elmúlt három évtized politikai vezetései nem tudtak ezzel mit kezdeni, és a pozitív rekordok helyett a negatív megdöntéseivel húzzák még most is az időt, és veszik el egyre inkább a felzárkózás lehetőségét. Az helyett, hogy a kiváló lehetőségeinkkel élnének, egy alkatrész-összeszerelő üzemmé degradálják megyénket, ahol most már éhbérért sem lehet dolgozni. Azt már majdnem megszoktuk, hogy Magyarország legelmaradottabb megyéi között szerepel Nógrád megye, de ez nem jelenti azt, hogy nem kell mindent elkövetnünk azért, hogy az utánunk következő generációnak egy fenntartható, érett és jövőképpel rendelkező megyét teremtsünk; így viszont nem fogunk, így végképp lecsúszunk a szakadék széléről. A megye elveszítette legfőbb húzóerőit, a bányászatot, az állattenyésztést, a gyümölcstermesztést, az erre épülő ipart és egyébként is az iparát, amit az elmúlt évtizedekben a mostani helyzetből okulva nem leépíteni, hanem fejleszteni lett volna szükséges. Így nem nehéz kitalálni, hogy a fiatalok miért költöznek inkább a fejlettebb megyékbe vagy külföldre. [[18.40]] Ezen a folyamaton sajnos egy, a napokban debütált imázsfilm nem fog tudni segíteni, bár mindenesetre jólesik végignézni, hogy milyen szép tájakkal és mennyi értékkel rendelkezünk szűkebb hazánkban, ám ez csak annyit eredményez, hogy fájóbb szívvel hagyják el a megyét az itt lakók. Talán ezért is olyan megrázó látni, ahogy elnéptelenedik a térségünk, ahogy elveszíti fiataljait. Míg nálunk a legolcsóbbak a földek, és az ingatlanárak is messze elmaradnak a többi régiótól, míg nálunk a legalacsonyabb az átlagkereset, addig nálunk a legdrágább például a Tigáz által kínált földgáz ára, de más rezsiárak és szolgáltatások ára is sok esetben hasonlóan alakul. A nógrádi emberek a most egyre inkább napjainkban begyűrűző válság legnagyobb vesztesei, s félő, hogy a túlélésért folytatott harcot is ők fogják a legkevésbé tudni megvívni. Félő, hogy a válság és a napról napra drágábbá váló élet újabb csapást fog mérni megyénk lakóira, ami ahhoz vezethet, hogy az elvándorlás még nagyobb méreteket fog ölteni, hiszen az itt kereshető fizetésekből már se saját magukat, se a családjukat, se az ingatlanjaikat nem fogják tudni fenntartani, inkább mindent hátrahagyva keresnek maguknak egy élhetőbb helyszínt, sok esetben sajnos már egy idegen országban. Nógrád megye alulmúlja az egész országot, de ez nem a lakók hibája, hanem azoké a vezetőké, akik magára hagyták ezt a régiót. A Mi Hazánk Mozgalom és személy szerint én is egy más jövőt szánunk mind Nógrád megyének, mind Magyarországnak, a mi hazánknak, és ezért meg fogunk tenni mindent. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm egész napi munkájukat, köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, köszönöm az Országgyűlés Hivatala munkatársainak munkáját. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. A mai ülésnapot bezárom. Mindenkinek szép és jó éjszakát kívánok!