Доброго ранку, шановні колеги, гості, запрошені, представники засобів масової інформації! Я хочу повідомити наших виборців, радіослухачів, що система „Рада” працює, правда не тому, що ті, хто її захопив, звільнили щитову, були вжиті інші заходи, і ми сьогодні маємо можливість працювати і будемо працювати. Прошу колег підготуватися до реєстрації. Увімкніть, будь ласка, систему „Рада”. Реєструємося, хто хоче. [[10:01:10]] Зареєструвалося -359 В залі встигли зареєструватися 359 народних депутатів, бо бачу, що це не всі встигли вставити картки. І, шановні колеги, прошу вибачення за незручність, буде працювати тільки праве від мене табло. Те, що в ложі Кабінету Міністрів, ліве ще обезструмлене. Але, я думаю, ми з одним справимося. Я думаю, що якщо ви не будете заперечувати, аби ми зараз не брали перерв, не просили слів для оголошень, я думаю, ми поступимо правильно, якщо. Ми поступимо правильно, якщо дамо можливість виступити зараз від кожної з фракцій. Прошу фракції записатися на виступ. По 3 хвилини дамо, щоб висловили наболіле за ніч. Будь ласка, записуємося. Записалися 4 фракції, поки що я не бачу „Нашої України”. Будуть виступати? Буде, Коваль буде. Тоді, будь ласка, Ткаченко передає слово Голубу Олександру Володимировичу. Прошу на трибуну, підготуватися Яворівському.
Шановні колеги, шановні виборці, я вважаю, що дуже добре, що на сьогоднішній день вся країна може стежити за тими подіями, які відбуваються у парламенті. Їх логіка зрозуміла і досить чітка: пропрезидентські помаранчеві сили розраховували на кризу, криза, яка не сталася, і ці намагання не виправилися. За сценаріями, які написані за межами України, їм потрібно на сьогоднішній день створити штучну кризу. Я думаю, що на сьогоднішній день більшість виборців зрозуміла, що ані реальний стан населення, ані тарифи не цікавлять цих політиків [[політики я беру у лапки]], їх цікавить лише влада, і до цієї влади вони готові йти по кістках, по головах своїх співгромадян. Ці небезпечні процеси, що відбуваються у державі, свідчать про те, що політичну кризу, яка є зрозумілою, нормальною для будь-якої країни, оточення Президента намагається перетворити на конституційну кризу, а це вже – злочин, тобто на протистояння і на блокування дій гілок влади. Я думаю, що вони чудово зрозуміли: час їх спливає. Якщо не вдасться їм зробити цей переворот сьогодні, влади вони вже не отримають так само, як вони позбулися підтримки виборців. Ті дії, які відбуваються сьогодні у Верховній Раді, не можна кваліфікувати по-іншому, як спробу державного перевороту. Я думаю, що силові правоохоронні органи повинні зробити висновки, повинні повідомити, дати прилюдну оцінку тих дій, які відбуваються у парламенті. Що стосується парламентської більшості, що стосується уряду, то нам треба виконувати бюджет, робити ті завдання, які стоять перед більшістю, і я думаю, що на сьогоднішній день та ініціатива, з якою виступила Комуністична партія України щодо ліквідації посади, інституту Президента як інституту, який вносить у суспільство конфронтацію, стає нагальною. Давайте вирішувати це питання.
Дякую. Володимир Яворівський, фракція. З місця, Володимир Олександрович? Будь ласка, мікрофон. За ним від Партії регіонів.
Від імені нашої фракції „Блоку Юлії Тимошенко” виступить Олександр Турчинов. Адаме Івановичу, ми готові поміняти вже щитову на.
Не нада жартувати. Шановні громадяни України! Шановні колеги! Ми вважаємо, що можна багато говорити, можна багато співати красивих пісень – то, що ми чуємо від уряду, то, що ми чуємо від антикризової коаліції. Але ж критерій може бути тільки один – це є справа, яку робить парламент, і поки що парламент не робить своєї справи. Закон про зменшення тарифів досі не прийнятий. Закон про зміни до бюджету, який забезпечить збільшення пенсій і зарплат, не прийнятий. Саме тому ми звертаємося до антикризової коаліції. Достатньо говорити. У вас може бути тільки одна перевірка щирості ваших слів і це ми можемо зробити зараз, для цього є всі можливості і підстави, це проголосувати за законодавчі акти, зокрема за той, який був узгоджений вчора на Погоджувальній раді. І блюзнірство полягає в тому, що даже після узгодженого законопроект він не був включений сьогодні до порядку денного. Це ваше і є обличчя. Це є ваша порядність. Тому що можна говорити, але ви не здатні робити справу. Ви не здатні чесно проголосувати і захистити громадян від вашого ж свавілля в тарифній сфері, від знущання над ними, коли вони не здатні на свої зарплати і пенсії просто виживати. Тому фракція „Блоку Юлії Тимошенко” наполягає на тому, щоб негайно розглянути законопроект про зниження тарифів і забезпечення нормального існування комунальної сфери. Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” наполягає на негайному розгляді Закону про зміни до бюджету, який забезпечить хоч мінімальне зростання пенсій і зарплат, щоб люди могли існувати в чинних умовах. Поки ці рішення прийняті не будуть Верховна Рада в нормальному стані працювати не буде. Наступне питання. Шановні колеги, я вважаю, що всі розуміють тут: і журналісти, які спостерігають за цими подіями, і наші громадяни, які дивляться, як працює Верховна Рада, - вони розуміють, що блокування – це не є, безумовно, ефективна схема роботи. Тому, повірте мені, найближчим часом ми реалізуємо найбільш ефективну систему, яка змусить вас працювати як законодавчий орган, яка змусить вас приймати ті закони, які вимагає від вас суспільство. Крапка. Дякую за увагу.
Від фракції Партії регіонів, будь ласка, Чечетов Михайло Васильович. Підготуватись від соціалістів Мендусю.
Заява депутатської фракції Партії регіонів. Шановні співвітчизники, фракція Партії регіонів заявляє про початок реалізації сценарію розвалу Української держави, до якого вдалися опозиційні фракції у парламенті. Політичну стабільність та економічний розвиток в чергове намагаються зруйнувати. Саме з цією метою опозиція давно проводить антиурядову кампанію Учора новим етапом дестабілізаційного сценарію стали сплановані руйнівні антипарламентські дії. 21 лютого ті сили, які хотіли називати себе парламентською опозицією, своїми діями перекваліфікували себе у звичайних хуліганів та бандитів. Переконані, що оцінка їх дій з боку правоохоронних органів буде швидкою та відповідною. Депутатська недоторканність не має слугувати прикриттям для хуліганства, шантажу та відверто антиукраїнських дій. Шановні виборці, вас в чергове намагаються обдурити. Опозиція знову використовує популістські гасла з метою власного повернення у владу. Однак ні економічний розвиток, ні мир і спокій у державі потрібні сьогодні сердешним депутатам. Їх справжньою метою є зрив усіх політичних домовленостей, розпуск Верховної Ради та політичний реванш. Чого це буде коштувати країні, ми все пам’ятаємо: війна амбіцій, взаємне політичне знищення і на цьому тлі економічний занепад, зовнішня політична ізоляція України. Все це Україна вже проходила, наслідки цього помаранчевого хаосу Антикризова коаліція та Кабінет Міністрів розбирають і сьогодні. Парламентська більшість та уряд Віктора Януковича вживають реальних заходів для розв’язання тих непростих проблем, які залишили у спадок. Робоча група парламенту підготувала узгоджений варіант законопроектів по житлово-комунальним тарифам, на яких наполягала опозиція щодо підвищення мінімальної зарплати та пенсії, то парламентом це рішення було ухвалено ще в грудні 2006 року. А вчора Уряд підтвердив наміри підвищити мінімальний рівень зарплати і пенсії з 1 квітня 2007 року ще більше, чим пропозиції президента. Це ті принципові поз0иції, які були досягнуті на рівні Уряду, парламенту та президента України. Фракція Партії регіонів звертається до президента України - Віктора Ющенка з вимогою проявити політичну волю, повернути діяльність своїх майданних товаришів у правовий простір, продемонструвати власну адекватну, послідовну та конструктивну позицію гаранта Конституції, яка сьогодні так необхідна Україні. Шановний Президенте, шановні колеги, які надають перевагу терористичній діяльності, а не депутатській роботі, ми звертаємось до вас. Шлях політичного шантажу, хуліганства та авантюрних задумів не веде до процвітання та добробуту власного народу. Якщо ви обираєте диструктив та дестабілізацію, то маєте усвідомити, ви не просто гальмуєте розвиток, ви знижуєте Україну і позбавляєте майбутнього власний народ. Ми переконані, що абсолютна більшість депутатського корпусу парламенту усвідомлюють те, що відбувається і не розміняють власну країну на амбіції окремих.
Дякую. Ярослав Мендусь, фракція соціалістів. За ним підготуватись Ковалю.
Шановні громадяни, ситуація у Верховній Раді України привертає увагу всього українського суспільства, міжнародних спостерігачів. У багатьох демократичних країнах опозиція використовує для утвердження своєї позиції різні методи політичного переконання. Але немає жодного прикладу, щоб боротьба за права громадян опускалася до звичайного хуліганства. У спробі зробити собі дешеву політичну рекламу, група народних депутатів України захопила одне із підсобних приміщень парламенту. Ми не даватимемо оцінку цьому факту низької не тільки політичної, але й людської культури. До опозиційної діяльності це не має жодного відношення. Тому що опозиційна діяльність передбачає цивілізований діалог між представниками народу в найвищу законодавчому органі. Сьогодні в надії потрапити на телеекрани недалекі люди ламають електрощитову, завтра вони можуть почати бити вікна, красти мобільні телефони тощо. Тому найпринциповіші висновки щодо хуліганів повинен зробити регламентний комітет Верховної Ради і компетентні органи. Фракція Соціалістична партія України підтримає рішення профільного комітету, навіть якщо йтиметься про позбавлення правопорушників депутатського імунітету. Важливо звернути увагу всіх українських громадян на те, що чергова спроба зриву сесійного засідання має на своїй меті блокування роботи всього державного апарату. Які наміри за цим стоять? Очевидно, внести максимальний хаос в життя країни. Розуміючи, що ефективна робота урядової коаліції у Верховній Раді боляче б’є по амбіціях і рейтингах деяких політичних авантюристів, вони намагаються перетворити державну роботу на примітивне шоу. Хуліганські дії деяких депутаті фракції Блоку Тимошенко зривають прийняття важливих соціальних і економічних законопроектів, що завдає щодня колосального збитку нашій економіці. На словах турбуючись про інтереси народу, насправді ці політики спробували паралізувати роботу всіх державних органів, і ця акція завдасть збитку не тільки уряду і парламенту – це удар по доходах, по гаманцю кожного українського громадянина. Президент України Ющенко подав до парламенту кандидатури на посади міністра закордонних справ та голови Служби безпеки. Вже три місяці ці найважливіші державні інститути залишаються без керівництва. До чого призводить цей хаос, пояснювати не треба. Тому ми заявляємо: зірвати роботу Верховної Ради України, зірвати роботу уряду і всіє державної влади не вдасться. Засідання парламенту країни буде продовжено у нормальному режимі. Найкращою відповіддю на політичні провокації буде прискорений розгляд першочергових законопроектів. Дякую за увагу.
Дякую, Ярослав Петрович. В’ячеслав Коваль від "Нашої України". З місця чи з трибуни? З місця? Будь ласка, мікрофон з місця увімкніть.
Шановні колеги, народний депутат Коваль, Народний Рух України, фракція „Наша Україна”. Фракція „Наша Україна” звертає увагу і вимагає від кризової коаліції, яка зараз керує українською державою, кризову більшість, почати працювати в першу чергу над виконанням своїх виборчих програм. Коли ви йшли на вибори, ви обіцяли, що з нами вже сьогодні буде краще жити людям. Люди вже відчули всю солодкість ваших обіцянок, відчули реальну роботу вашу. Підвищились комунальні тарифи в державі, громадяни не знають за що платити і яким чином оплачувати тепло, яким чином вийти на те, щоб знайти гроші для того, щоб розрахуватися за воду, зменшились реальні доходи людей, не підвищується заробітна плата. Закон „Про Державний бюджет” ліквідував всі соціальні програми. Тому фракція „Наша Україна”, приймаючи участь разом з фракцією БЮТ в тих вимогах, вимагає від вас в першу чергу розглянути ті питання, які покращують життя людей. Немає зараз більш важливих питань в державі як розібратися з мінімальною заробітною платою, як внести зміни до Державного бюджету України, виконати той обов’язок, який Верховна Рада повинна виконати, розглянути законопроекти, які вніс Президент України про покращення і підвищення заробітної плати мінімальної. Немає іншої проблеми в державі як вищий єдиний законодавчий орган України мусить розібратися з нормуванням комунальних тарифів. Не може кожна місцева рада діяти як Бог на душу положить, повинен бути якийсь орган, який це координує. І у всьому світі це координує Кабінет Міністрів України. Якщо Кабінет Міністрів України не здатен виконувати свої функції, то в це повинна втрутитись Верховна Рада України, Верховна Рада України повинна розібратися з цим і прийняти рішення. Тому, шановні колеги, ми вимагаємо поставити ці питання, розглянути їх, питання, і ніхто з фракції „Нашої України” або фракції „Блоку Тимошенко” не буде продовжувати блокувати трибуну. Хочу нагадати антикризовій коаліції, в ті 30 секунд, що мені залишилося, серпень місяць того року, коли антикризова коаліція, яка ще не була створена блокувала систему „Рада”. Тому, в першу чергу, коли звертати увагу на дії реальної опозиції, згадайте свої дії серпня 2005 року, 2006 року, згадайте свої передвиборчі обіцянки і схаменіться, давайте працювати. Дякую.
Дякую. Давайте, шановні колеги, підтримаємо останні слова і почнемо працювати. А будемо працювати наступним чином. Я ще раз хотів би звернути увагу тих, хто нас чує, будь ласка, говоріть правду, не треба перекручень. На Погоджувальній раді вчора була створена робоча група по виробленню єдиного узгодженого законопроекту. Ніякого рішення Погоджувальна нарада не прийняла, крім створення робочої групи, і ми їм дали доручення піти попрацювати. В той час, коли пішла працювати робоча група, ми прийшли до сесійної зали і ви побачили, який нам так би мовити сюрприз підготували ті, хто створив цю робочу групу і хотів нібито працювати. Це один момент. Другий. Сьогодні подивіться, будь ласка, в порядок денний. В подяку денному сьогодні стоїть законопроект за номером 2197, який був, так би мовити він був і в тижневому порядку денному на сьогодні, що ми його розглядаємо. Це також законопроект колеги Сухого про ціни і ціноутворення в житлово-комунальній сфері. Законопроект 3069 ми з вами розглядали, рішення він не одержав підтримки, будемо розглядати сьогодні ще один законопроект на цю ж тему і ми з вами будемо приймати рішення, яке приймемо, таке рішення і буде. Тобто звинувачувати про те, що не розглядає Верховна Рада законопроектів не треба. Законопроекти, ще раз повторюю, і законопроект БЮТ двічі розглядався, другий раз порушення Регламенту, а сьогодні буде ще один з законопроектів на цю ж тему розглядатися і ми вияснимо ситуацію, хто дійсно по-справжньому за те, щоб навести лад у тарифах, а хто тільки хоче збуджувати суспільство. По-друге. Я звертаюсь до журналістів. Подивіться, будь ласка, на проект 3069. Якщо ви там знайдете рішення про те, щоб знизити тарифи, тоді ви підтвердите, що, дійсно, хтось бореться за зниження тарифів. Там зовсім інші процедури. Тобто, ми сьогодні будемо діяти наступним чином. Те, що стосується тарифів, про що всі говорять, сьогодні буде розглянуто про тарифи. Те, що стосується змін до Державного бюджету, я можу вас проінформувати. По-перше. Вже вчора ви напевно чули заяви урядовців, сьогодні чули з висловлювань тих чи інших представників фракцій, я мушу вам сказати, що є домовленість. Я вчора розмовляв з керівництвом Кабінету Міністрів. Ми дійшли домовленості про те, що на наступному пленарному тижні Кабінет Міністрів вийде з пропозиціями про зміни до Державного бюджету на 2007 рік. І ми на наступному пленарному тижні з вами будемо розглядати ці зміни, в тому числі, звичайно, будуть розглядатися зміни, які вніс і Президент, які внесли інші депутати, і шляхом голосувань будемо визначатись. Ось така ситуація. Зараз дві фракції просять перерву на 30 хвилин. Це їхнє право. Вони можуть трохи відпочити. Оголошується перерва до 10.55.
Прошу тих, хто хоче присісти, може присісти; ті, хто звик працювати у режимі іншому, нехай стоять. Будь ласка, по півтори хвилини від представників фракцій. Турчинов. Потім від „Нашої України” півтори хвилини. Прошу.
Шановні колеги! На жаль, під час перерви представники антикризової коаліції не захотіли серйозно розглядати питання щодо пріоритетного розгляду законодавчих актів пов’язаних із зменшенням тарифів і збільшенням мінімальних зарплат і пенсій, тобто змін до бюджету. У зв’язку з цим ми вважаємо, що Верховна Рада буде працювати і далі у такому ганебному, аварійному режимі. Це перше. Друге питання. Ми вимагаємо у зв’язку з тим, що серйозні кадрові питання сьогодні розглядатися не можуть, зняти всі кадрові питання. У випадку, коли це рішення не буде прийнято, наша фракція [[я так думаю, що і фракція „Нашої України”, вони зараз виступлять з цього приводу]] приймати участь у голосуванні не будуть, тому що всі ці голосування є, вибачте, блюзнірством, не вирішуються пріоритетні питання, ненормально, неефективно, ганебно працює Верховна Рада. Саме тому, шановні колеги. ми пропонуємо спокійно, без емоцій, зараз зібрати Погоджувальну раду і все ж таки перевести роботу Верховної Ради у нормальний режим. Дякуємо за увагу.
Будь ласка, Оніщук Микола Васильович.
Шановні колеги! Микола Оніщук, фракція „Наша Україна”. Сьогодні у порядку денному сесії, як ви знаєте, передбачений розгляд кадрових питань, зокрема, щодо призначення міністра закордонних справ та голови Служби безпеки України. Це досить помітні фігури у системі державного управління і, на нашу точку зору, є неприпустимим і недоцільним в умовах, які сьогодні склалися у Верховній Раді України, здійснювати розгляд подібних питань. Ми вважаємо, що вирішення такого роду кадрових пропозицій має відбуватися за умови консенсусу парламенті, і щойно була оголошена пропозиція фракції БЮТ, ми її підтримуємо, це також і наша позиція щодо необхідності скликання погоджувальної ради, яка би віднайшла механізми і способи нормалізації ситуації в парламенті з тим, щоб український парламентаризм не був дискредитований. Ми переконані в тому, що варіантів, розумних варіантів в такій поведінці немає, і спроби рухатися і нав’язувати власний сценарій розвитку подій, власне, ні до чого корисного не приведуть. У конфронтації переможців не буде, а за нами, як ви знаєте, український народ, який, власне, нас з вами обрав для іншої мети і для виконання інших функцій. Шановні колеги, ще раз наголошую на тому, що у випадку, якщо буде зроблена спроба все ж таки спробувати проголосувати ці пропозиції, фракція "Наша Україна" не буде приймати участь в обговоренні, в доповідях там, де стосується фракції, питань порядку денного сьогодні. Ще раз наголошую, ми пропонуємо провести.
Дякую. Шановні колеги, шановні колеги! Ну давайте будемо мудрішими і спокійнішими, і правдивішими. Консенсусу не хочуть ті, хто до нього закликає – перше. Друге, ті, до кого ви апелюєте, не зривають роботи засідання. Це все залежить від тих, хто вносить пропозиції, як працює Верховна Рада, це – ваша вина, чому вона так працює. Тому ми будемо йти за планом розгляду питань, будемо їх розглядати. Я не виключаю, ще раз повторюю, я не виключаю, що після розгляду планових питань кадрових, різних кадрових питань, у нас, ви бачите, там їх біля десятка розглянути, постанови проголосувати те, що ми обговорювали, але ще не прийняли рішень. Ми можемо з вами після перерви уже, планової перерви повернутися до розгляду того, про що ми говоримо – прискорити розгляд законопроекту про ціни і тарифи. Він у нас стоїть трохи далеко. Якщо буде воля залу, ми проголосуємо, перенесемо його розгляд ближче і можемо приступити раніше до розгляду цього законопроекту, розглянуті і прийняти рішення. Те, що стосується змін до Державного бюджету я вже говорив. На наступному пленарному тижні обов’язково ми розглянемо за повним обсягом ці зміни. Тому давайте будемо працювати, і я переконаний, ми з вами до кінця дня вийдемо на нормальний робочий ритм і всі залишать стіни парламенту задоволеними. Або переважна більшість. Проект Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Слаути В.А. 3208. Доповідає голова підкомітету Олександр Андрійович Козуб. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати України! Комітет розглянув на засіданні 20 лютого заяву народного депутата України Слаути Віктора Андрійовича про складення ним депутатських повноважень у зв’язку з призначенням його віце-прем’єр-міністром України. На підставі пункту 1 частини 2 статті 81 Конституції України та статті 4 Закону України про статус народного депутата України комітет прийняв рішення підтримати заяву та вніс відповідний проект Постанови про дострокове припинення повноважень народного депутата України Слаути Віктора Андрійовича [[номер проект 3208]]. Пропонуємо підтримати.
Дякую. Я думаю, зрозуміла ситуація. По-перше, подякуємо і. є запитання? Князевич, прошу мікрофон.
У мене питання такого плану. Чи подав заяву про складення своїх депутатських повноважень народний депутат Бондик, який призначений першим заступником міністра юстиції? Сподіваюся, що на такій відповідальній правовій посаді він просто. ну непорядно порушувати норми Конституції. Дякую.
Будь ласка.
На цей час мені невідомо про подачу цієї заяви. Ми розглядаємо питання про складання повноважень Слаути Віктора Андрійовича. Дякую.
Ну я можу трошки допомогти з відповіддю. Оскільки я зараз розписую всі подання, не було ще такої заяви, але я, користуючись нагодою, також звертаюся, і я думаю, він нас почує, і я переконаний, що на наступному пленарному тижні ми будемо розглядати заяву Бондика. Думаю, тут проблем не буде, він знає, що треба це зробити і зробить. Інших запитань немає? Давайте тоді будемо голосувати. Я ставлю на голосування Постанову про дострокове припинення повноважень народного депутата України Слаути В.А. 3208. Прошу голосувати. [[11:02:16]] За-234 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте подякуємо Віктору Андрійовичу за те, що він був досить продуктивним, ініціативним нашим колегою, побажаємо, щоб на посаді віце-прем’єр-міністра в такій самій сфері він доклав зусиль, для того щоб і там його талант став у пригоді. Розглядається проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України п’ятого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації". Олександр Андрійович Козуб, будь ласка.
Шановні народні депутати, комітету на своєму засіданні 20 лютого цього року розглянув заяву народного депутата України Бондаренко Олени Анатоліївни, члена депутатської фракції Партії регіонів, про обрання її першим заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації, увільнивши від обов’язків члена цього комітету. Згідно частини сьомої статті 78-ї Регламенту Верховної Ради України, посада першого заступника голови Комітету Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації належить до депутатської фракції Партії регіонів. Враховуючи вимоги частини сьомої статті сьомої Закону України „Про комітети Верховної Ради України” та частини сьомої статті 78-ї Регламенту Верховної Ради України, комітет прийняв рішення: підтримати заяву народного депутата України Бондаренко та внести на розгляд Верховної Ради України відповідний проект постанови, номер 3209. Пропонуємо підтримати рішення комітету.
Дякую. Я до цього ще хочу добавити, що тут, крім заяви, є й подання фракції. Є запитання? Немає. Я ставлю на голосування постанову за номером 3209: про те, щоб обрати Бондаренко Олену Анатоліївну, народного депутата України від багатомандатного загальнодержавного виборчого округу Партії регіонів, фракції Партії регіонів, першим заступником голови Комітету Верховної Ради України з питань свободи слова та інформації, увільнивши її від обов’язків члена цього комітету. Прошу голосувати. [[11:04:54]] За-244 Постанова прийнята. Вітаємо Олену Анатоліївну. Будь ласка, наступний проект.
Комітет на своєму засіданні 20 лютого цього року розглянув заяву народного депутат України Петрика Петра Пантелеймоновича – члена депутатської фракції Партії регіонів про обрання його членом комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Розрахункова квота депутатської фракції Партії регіонів чисельністю до 20 чоловік складає 7, а в комітеті Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності працює від цієї фракції 5 народних депутатів України. Тобто квота повністю не використана. Комітет прийняв рішення підтримати заяву народного депутата України Петрика та внести на розгляд Верховної Ради України відповідний проект постанови номер 3210. Пропонуємо підтримати.
Чи є запитання до доповідача? Немає. Тоді я ставлю на голосування постанову за номером 3210 щодо того, щоб обрати Петрика Петра Пантелеймоновича – народного депутата України, фракція Партії регіонів членом комітету Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Прошу голосувати. [[11:06:34]] За-241 Рішення прийнято. Дякую. Наступна.
Комітет на своєму засіданні 20 лютого цього року розглунив проект постанови. Реєстраційний номер 3150, внесений народними депутатами України Крилем, Шкутяком на відповідність вимогам Регламенту Верховної Ради України. Проектом Постанови пропонується обрати народного депутата України Горошкеваича Олександра Сергійовича члена депутатської фракції блоку "Наша Україна", членом Комітету Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Розрахункова квота депутатської фракції "Наша Україна" в Комітеті Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки повністю не використана. У зв’язку з цим комітетом прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України підтримати зазначений проект постанови. Пропонується підтримати.
Чи є запитання до доповідача? Немає. Я ставлю на голосування постанову за номером 3150 обрати Горошкевич Олександра Сергійовича, народного депутата України, фракція "Наша Україна", членом Комітету Верховної Ради України з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики та ядерної безпеки, увільнивши від обов’язків члена Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. Прошу визначатися. [[11:08:29]] За-174 По фракціях. Партія регіонів – 135, Блок Юлії Тимошенко – 4, "Наша Україна" – 3, соціалісти – 29, комуністів – 0, позафракційні – 3. Рішення не прийнято. Так, всі, Олександр Андрійович? Так, дякую. Будь ласка, сідайте. Розглядається питання про призначення міністра закордонних справ України. Шановні колеги, давайте ми, мабуть, поступимо таким чином: ми надамо можливість представнику уповноваженого Президентом представити подання Президента, у даному випадку визначений представник Президента України у Верховній Раді України Зварич Роман Михайлович, задамо, якщо будуть, до нього запитання, а потім заслухаємо, мабуть, голову комітету. Після того дамо можливість виступити претенденту і потім подивимося. Якщо будуть запитання, звичайно, будуть запитання, якщо буде необхідність обговорювати, будемо і обговорювати. Тому, будь ласка, Роман Михайлович Зварич, Представник Президента України у Верховній Раді. Будь ласка. Скільки вам часу, Роман Михайлович, 3 хвилини? Роман Михайлович, Роман Михайлович, 3 хвилини досить? Так, будь ласка, 3 хвилини поставте. Прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України, Президент України відповідно до пункту 10 частини 1 статті 106 Конституції України та частини 4 статті 114 Конституції України вніс на розгляд Верховної Ради України подання про призначення Володимира Огризка Міністром закордонних справ. Принагідно хотів би також підкреслити, що відповідно до пункту 3 частини 1 статті 106 Конституції України Президент України виконує в виключній компетенції в цій сфері, оскільки у цій конституційній диспозиції за Президентом зберігаються повноваження щодо здійснення керівництва зовнішньополітичною діяльність держави. Відповідно для того, щоб Президент міг виконувати свої прямі конституційні повноваження, звичайно, що він мав би мати можливість це робити через керівника головного відомства в цій сфері. Враховуючи вищевикладене, прошу підтримати подання Президента України про призначення Володимира Огризка міністром закордонних справ.
Дякую, Роман Михайлович. Чи будуть запитання? Немає запитань до Романа Михайловича? Дякую, Роман Михайлович. Сідайте, будь ласка. Голова Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування Тихонов Віктор Миколайович. Прошу, позиції комітету, 3 хвилини.
Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики та місцевого самоврядування на своєму засіданні, яке відбулося 21 лютого 2007 року розглянув внесення Президентом України до Верховної Ради подання про призначення В.Огризка Міністром закордонних справ України, а також додаткові матеріали, що містили відомості стосовно внесення кандидатури. В ході обговорення члени комітету мали можливість задати питання присутньому на засіданні кандидату та отримати відповіді на них. Комітет рекомендує Верховній Раді України розглянути на пленарному засіданні подання Президента України про призначення В.Огризка Міністром закордонних справ України.
Так. Чи будуть запитання до голови комітету? Немає. Так, дякую, Віктор Миколайович. Я хотів би звернутись до Шибка. Віталій Якович, комітет ваш розглядав ці пропозиції. Так, будь ласка, Віталій Якович Шибко, прошу Комітет у закордонних справах.
Шановні колеги! Шановний Адам Іванович! Дякую за можливість виказати слово, яке буде, думкою, яка була висказана на засіданні комітету. В межах своєї компетенції згідно Конституції та Закону „Про статус комітетів” за дорученням Голови Верховної Ради України Мороза від 5 лютого цього року 7 лютого на своєму засіданні Комітет Верховної Ради у закордонних справах розглянув подання Президента України Ющенка щодо призначення Володимира Станіславовича Огризка Міністром закордонних справ України. На засіданні комітету були присутні 12 членів комітету із 17. Практично всі члени комітету, представники майже всіх політичних сил у Верховній Раді України позитивно висловилися щодо ділових та людських якостей Володимира Станіславовича Огризка. Проте, члени комітету, представники фракції Партії регіонів Чорновіл, Кожара зазначили, що рекомендації щодо призначення чи не призначення Огризка на дану посаду є прерогативою депутатських фракцій у Верховній Раді України і внесли пропозицію, утриматись від такого рішення з цього приводу до його розгляду у фракціях. На цьому і визначився комітет. Дякую за увагу.
Дякую. На то і комітет дипломатів, щоб приймати дипломатичні рішення. Так, будь ласка, я запрошую тоді на трибуну Володимира Станіславовича Огризка. Прошу. Давайте порадимося, шановні колеги, дамо можливість виступити чи відразу відповідати на запитання. Як поступимо? Ні-ні. Я поки що говорю про те, чи як ми поступимо. Може Володимиру Станіславовичу і виступити, і відповісти на запитання, чи тільки відповіді на запитання? Відповіді на запитання. Добре. Тоді, будь ласка, запишіться на запитання. Хто хоче поставити запитання, прошу натискувати кнопку. Так, давайте відведемо 15 хвилин, може 9 всі і встигнуть. Микола Кульчинський, будь ласка.
Звичайно, Україна надзвичайно в складному становищі, маючи біля себе, біля своїх кордонів потужного сусіда, який не хоче відмовитися від імперських амбіцій. Але тим не менше ми хочемо і це очевидно, ми хочемо мати дружні взаємовигідні стосунки. А щодо стратегічного шляху України – це стратегічний в природі шлях до Європейського Союзу. От мені хочеться спитати. Як ви, розуміючи всі ці обставини, зможете проводити нашу закордонну політику?
Дякую, шановний пане Кульчинський. Мені здається, що будь-який претендент на посаду міністра закордонних справ, шановні народні депутати, має насамперед керуватися тими законами, які прийнятті вищим законодавчим органом нашої держави. Ми маємо керуватися Основним Законом, нашою Конституцією, ми маємо керуватися всіма тими законами, які регулюють зовнішньополітичну діяльність. Таких законів є кілька. І в одному з них, я тут маю на увазі Закон „Про засади безпеки України”, йдеться про те, що визначено пріоритети нашої зовнішньої політики – це вступ до Європейського Союзу, набуття членства в НАТО при розвитку стратегічних партнерських рівноправних відносин з Російською Федерацією, а також з іншими країнами, які оточують Україну, і з якими ми розвиваємо відносини.
Дайте можливість завершити. Але, Володимире Станіславовичу, у нас відповіді по хвилині, тому орієнтуйтеся, будь ласка. Завершіть думку, продовжуйте, що ви хотіли сказати, але потім орієнтуйтеся.
Дякую. Отже, шановні народні депутати, курс визначений, його треба реалізовувати. І в разі підтримки пропозиції Президента, ми будемо у Міністерстві закордонних справ вести цю лінію неухильно. Тому за розвиток відносин з Російською Федерацією ми виступали і виступаємо. Ви знаєте, що протягом останніх років створено дуже ефективний дієвий механізм такої співпраці, але вона має базуватися на чітких принципах і засадах міжнародного право: рівноправність, взаємна вигода і перспектива. Дякую.
Будь ласка, Данілін, СПУ.
Данилин, фракция Социалистической партии. Прошу передать слово Мендусю.
Ярослав Мендусь.
Ярослав Мендусь, фракція Соціалістичної партії. Шановний Володимире Станіславовичу! Тиждень тому з трибуни Верховної Ради я звернувся до Міністерства закордонних справ з проханням надати Верховній Раді вичерпну інформацію щодо ситуації із нашим колегою народним депутатом Петром Олексійовичем Порошенком стосовно недопуску його на територію Російської Федерації. Я хотів би отримати від вас відповідь, чи займалося Міністерство закордонних справ цією проблематикою і що би ви могли сьогодні сказати з цього приводу народним депутатам? Дякую.
Дякую, шановний пане Ярославе. Вчора я підписав листа-відповідь на ваш депутатський запит, в якому інформую вас про ситуацію, яка склалася, і про обставини, які мали місце в аеропорту міста Санкт-Петербург. Проведено відповідні дипломатичні заходи в цьому плані. Ви знаєте, що на другий день після цього інциденту МЗС України звернулося з нотою до МЗС Російської Федерації з вимогою дати пояснення щодо цього інциденту і причин, на основі яких була порушена двостороння українсько-російська консульська конвенція, тому що ви знаєте, що нашому генеральному консулу не дали можливість поспілкуватися з народним депутатом Петром Олексійовичем Порошенком. Ми не отримали на сьогоднішній день відповіді на це питання офіційної, був лише прес-коментар прес-служби.
Дайте можливість завершити.
Але я 27 лютого у вівторок, перебуваючи у Москві на черговому раунді переговорів по Чорноморському флоту, безумовно, поставлю це питання ще раз перед керівництвом МЗС Російської Федерації.
Ярослав Сухий.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, Партія регіонів. Шановний Володимир Станіславович, я щиро, відверто скажу, ви, на мою думку, на моє переконання, професіонал високого кшталту, тому що ви – професійно підготовлена людина і маєте великий досвід, аби очолювати це міністерство. Якби не ваша відверта одно полярна політична заангажованість, вас би можна було вже сьогодні вітати з призначенням на цю посаду. У мене два питання. Скажіть, будь ласка, наша фракція так і не дочекалася зустрічі з вами, через що я задаю вам зараз запитання тут. І друге питання: скажіть, будь ласка, ви маєте великий досвід роботи, чи задовольняє вас нинішня роль чи нинішній стан роботи відомства закордонних справ в захисті зовнішньоекономічних інтересів наших гігантів індустрії України. Я маю на увазі, в першу чергу, експортерів зброї, металургії, машинобудування. На превеликий жаль, останніми роками ці експортери позбавлені допомоги і підтримки хоча би елементарної наших представників відомства там за кордоном. Два коротеньких питання. Дякую.
Дякую. Шановний пане Сухий, я прийшов на всі зустрічі, куди мене запрошували. Я був на засіданнях двох фракцій, куди мене запросили - соціалістичної фракції і фракції імені Юлії Тимошенко. Я був на зустрічах в комітетах, куди мене запрошували. Я мав розмову з усіма народними депутатами, які хотіли почути мою відповідь. Тому я готовий і був готовий до того, щоб взяти участь в обговоренні. Тим більше, що наскільки мені відомо, шановний представник Президента у Верховній Раді неодноразово звертався до фракції регіонів з проханням організувати таку зустріч. На жаль, вона не відбулася, але не з моєї вини, шановний пане Сухий. Стосовно захисту експортерів. Це один з найважливіших напрямків нашої роботи. Єдине, що коли ви згадали експорт зброї, то ми мус.
Алла Александровська, будь ласка.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Общеизвестно, что обязательным элементом межгосударственных отношений является взаимная выгода, вы только что об этом сказали. Это бесспорно. Тогда мне кажется странным следующее ваше утверждение, что вы считаете, что вступление Украины в НАТО – это перспектива Украины, это необходимость для Украины, и при этом вы утверждаете, что нужно развивать стратегическое партнерство с Российской Федерацией. Какая же взаимная выгода для Украины во вступлении в НАТО, если мы знаем какие политические, экономические последствия негативные для Украины будут. И тем более разве можно говорить, что это выгодно Российской Федерации, потому что вступление Украины в НАТО – это на территории Украины разворачивание баз, совместных учений и укрепление агрессивного блока, который сегодня напрямую выступает против Российской Федерации? Объясните свою странную логику.
Ви знаєте, логіка не дивна, тому що Російська Федерація в своїй співпраці з НАТО пішла дещо далі, ніж Україна. Тому ми повинні тут говорити, шановні колеги, про захист наших національних інтересів і про пошук тих форм участі України в безпекових системах, які найкращим чином відповідають безпеці України. Тим більше, що саме парламент затвердив закон, про який я вже згадував, де чітко і ясно написано, що нашими стратегічними напрямками є власне три: вступ до Європейського Союзу, до НАТО і розвиток стратегічних відносин з Російською Федерацією. Проти цього ніхто не виступає, проти цього ніхто не заперечує, бо це наш найбільший традиційний стратегічний партнер. І давайте не будемо шукати можливостей протиставляти речі, які, власне, можуть бути взаємодоповнюючими. Ось, у чому проблема. І дипломатія повинна працювати саме таким чином, щоб знайти для наших українських національних інтересів найоптимальніший шлях розвитку: забезпечення нашої безпеки, нашого економічного процвітання і так далі. Ось, про що йдеться.
Юрій Зубко, будь ласка.
Прошу передати слово Миколі Даніліну.
Микола Данілін, мікрофон.
Николай Данилин, фракция Социалистической партии, город Киев. Месяца три назад на межпарламентской встрече с российской делегацией, участником которой я был, вы привели не очень корректные данные с украинской стороны по поводу языковых проблем, по украинскому языку в России. В течение буквально пяти минут Слиска опровергла эти данные. Вы говорите о стратегическом партнерстве с Российской Федерацией. И скажите, на сколько оправдано такое предвзятое отношение со стороны вас или со стороны Министерства иностранных дел к этой проблеме?
Дякую, шановний пане Данілін. Немає суперечливого і упередженого ставлення до цієї проблематики, а є знову таки необхідність виконання Конституції України, де чітко і ясно прописано про статус української мови, як мови державної. Стосовно нашої взаємодії з Російською Федерацією, то, якщо ви були присутні на цьому засіданні, ви пам’ятаєте, що я сказав і цитував положення нашого двостороннього договору між Російською Федерацією і Україною проте, що ця співпраця відбувається на паритетних засадах. На превеликий жаль, сьогодні ми не можемо констатувати, що такий паритет має місце. Ось тому давайте. Шановні колеги, думати про те, яким чином нам, не напружуючи відносини, але разом з тим робити все для того, щоб інтереси українців в Росії забезпечувались не меншим чином, ніж забезпечуються інтереси російських, громадян України російського.
Омелян Парубок.
Прошу слово передати Голубу.
Будь ласка, Голуб Олександр.
Господин Огрызко, ну, прогресс на лицо. Уже не нужен вам переводчик для того, чтобы отвечать на вопросы наших коллег-депутатов, это уже, конечно, плюс. Но я хотел спросить о другом. Вы достаточно давно возглавляете МИД и нерядовую должность там занимали. За это время МИД, практически, провалил европейское развитие, внешнеполитического вектора, не было достигнуто результатов. И в тоже время умудрился развалить, довести до нуля отношения с Российской Федерацией и странами СНГ. Скажите, пожалуйста, может быть, действительно, пришло время других людей, которые, действительно, способны продемонстрировать свой профессионализм и незаангажированность?
Дякую, шановний пане народний депутат! Я просто зараз спробую швиденько знайти дані по кількості візитів. Ну, почнемо, давайте з економіки. Стосовно Російської Федерації, можна? От дивіться, товарообіг у 2005 році складав 20,4 мільярди доларів взаємної торгівлі, у 2006-му став уже 23,4. Провал повний. Зріс, відповідно на 14%. Давайте подивимося про контакти на найвищому рівні між Україною і Росією. У 2005 році Російську Федерацію відвідали Президент України, Голова Верховної Ради – тричі, Прем’єр-міністр – двічі, міністр закордонних справ – один раз. У 2006 році Прем’єр-міністр – 4 рази, Голова Верховної Ради – один раз, МЗС – один раз. Тому говорити про те, що з боку України провали на.
Дайте можливість завершити. Шановні колеги, там двоє залишилося. Давайте, нехай зададуть Самойлик і Князевич, щоб уже всі, хто записався. Немає? Самойлик, будь ласка.
Дякую. Я хочу задати наступне питання. Посаду міністра закордонних справ пропонує Президент. Але я хочу наголосити для вас і для інших претендентів, що ця посада не приватизована Президентом, це – державна посада, і це означає, що ви вступаєте в команду, яку очолює Прем’єр-міністр України. Чи вважаєте ви за це? Далі, поведінка вашого попередника завдала великої шкоди міжнародному іміджу нашої держави. І чи не вважаєте ви, що дії екс-міністра Тарасюка, який був звільнений з посади Верховною Радою України і продовжував вояжі по всій земній кулі, підпадають під дію Кримінального кодексу і носять антиконституційний характер? І інше, яку оцінку ви можете дати тому, що ми дозволили безвізовий в’їзд, практично, всім країнам, поставили на нуль всі консульства в нашій державі. Багаті, знаєте, збитки такі величезні є. а чому ж нам ніхто не відкриває двері, про які ви так багато всі говорите?
Дякую, шановна пані Самойлик. Почну з останнього. Ми справді відмінили візи для країн Європейського союзу і США. Ми на цьому прямих консульських втрат зазнали в сумі 10 мільйонів доларів. Разом з тим, лише за перший рік, коли такі візи були скасовані, в Україну в’їхало більше 2 з половиною мільйонів туристів. За статистикою кожен день турист витрачає тут в Україні 106 доларів. Помножте цю суму, ви отримаєте приблизно суму десь близько 300 мільйонів доларів. Давайте порівняємо 10 і 300. Для держави це вигідно чи ні? Тому друга частина цього питання це те, про що я говорив, відповідаючи на питання пана Голуба. Йдеться зараз про те, що ми до кінця липня підпишемо з Європейським союзом угоду про спрощений порядок надання віз нашим українським громадянам. До кінця року вона має набути чинності. Це буде наша, так би мовити, перша відповідь на питання про скасування віз. Далі. Я вже казав, що я, в разі підтримки моєї кандидатури, як діяв, так і діятиму виключно на основі законодавства.
Дайте можливість завершити. будь ласка, Володимир Станіславович. Князевич. Нема наміру задавати? Руслан, є бажання? Будь ласка, Князевич, запитання.
Шановний, можна, Володимир Станіславовичу, наскільки сьогодні було чути запитань наших шановних колег, а також фактично з тих заяв, які зробив особисто прем’єр-міністр в пресі, та й керівники коаліції, найбільшим застереженням щодо вашої кандидатури є справді той круглий стіл, який відбувся за участю парламентарів Російської Федерації, на якому ви, виступаючи як заступник міністра, фактично відмовилися порушувати Конституцію України і виступали державною мовою. Може ви все-таки проясните більш детально цю ситуацію і знімете це застереження з боку коаліції, вони залюбки за вас проголосують. Дякую.
Дякую, шановний пане Князевич. Ну, якщо це так цікаво, я просто нагадаю ситуацію. Справді, мене запросили, як першого заступника міністра, взяти участь в конференції, яка була організована Інститутом СНД. І сказали, що я можу виступати там, власне, як мені буде зручно. Мені зручно виступати в Україні рідною українською мовою. Разом з тим, дехто з присутніх колег, які приїхали з Російської Федерації почали, але це не був пан Затулін, якщо ви маєте на увазі це, почали в досить такій грубій і некоректній формі вимагати від мене, щоб я не виступав в себе вдома українською мовою. Ви знаєте, я коли приїжджаю до своїх, значить, російських колег до Москви на ведення переговорів, ніколи не вимагає від них, щоб вони виступали і говорили зі мною українською, я приймаю їхні правила, правила гри, тому що я поважаю їх як країну господаря, яка приймає гостя. Так само, я думаю, що.
Так, дякую, Володимир Станіславович. Сідайте, будь ласка. Є бажаючи виступити у обговоренні? Є. Так, хто хоче взяти участь у обговоренні від фракції, прошу записатись. Так, хто ще від депутатів незалежно до фракційної приналежності, прошу здійснити запис.
Фракция Партии регионов, Болдырев. Уважаемый Адам Иванович!
Почекайте, я вам слово не давав, я вам слово не давав, як це ви там опинились, тільки що біля мене були. Тільки що біля мене були. Так, 5 осіб. Давайте тоді 15 хвилин на обговорення. Будь ласка, Ярослав Кендзьор, Голуб підготуватись. Кендзьор передає, я так зрозумів, Удовенко. Прошу, Геннадій Йосипович. Удовенко. Прошу, Геннадій Йосипович.
Шановний Адаме Івановичу, насамперед, хотів подякувати вам за те, що ви робите спроби до відновлення нормального функціонування Верховної Ради. Ми всі зацікавлені в тому, щоби Верховна Рада слугувала інтересам українського народу, а не кланово-олігархічним інтересам. Це перше. Друге. Огризка знаю з дитинства дипломатичного. При мені він пройшов всі шляхи від аташе до виконуючого обов’язки заступника міністра, виконуючого обов’язки міністра. Це людина, дійсно, професіонал української незалежної дипломатії; людина, яка беззастережно стоїть на захисті національних інтересів, насамперед своєї української держави, а не російської держави; людина дуже виважена. Не треба ярлики їм вішати і йому, і іншим, що він у себе в державі на міжнародній чи якийсь конференції виступає державною мовою. Давайте відмовимося від цього менталітету, українського менталітету меншовартості. Не забуваймо, що сьогодні до влади приходить молоде покоління і буде формуватися, дійсно, українська антиеліта, яка буде відстоювати інтереси української держави. Вам Огризко не підходить, бо він сьогодні думає про інтереси Києва, інтереси України, а не інтереси Москви. Ось в чому і різниця. І які б тут аргументи не наводилися, ви знайдете контраргументи, тому що він не повзає на брюсі перед нашим великим сусідом. Те ж звинувачення, які в запитаннях були на його адресу. Міністерство закордонних справ єдина організація, єдина установа в державі, яка, дійсно, стоїть на засадах захисту національних інтересів. З Росією, так це стратегічний партнер, але хто сьогодні з вас говорить про те, що ви продовжите договір про дружбу, співробітництво, я підкреслюю, партнерство з Росією, дії якого завершується, ніхто про це не говорить. Хто з вас засудив вчорашню ганебну заяву мера Лужкова про те, що роздирають Україну. Боїтеся сказати слово на захист нашої держави, ніхто не став на захист! Я вважаю, що кандидатура Огризка – це сучасна українська дипломатія. Мені не соромно, коли він зустрічається чи з Кондоліною Райз, чи з російським міністром закордонних справ. І я пишаюся, що у нас є такі дипломати. Дякую.
Олександр Голуб, фракція комуністів. Підготуватися Тарасов передає Болдирєву.
Уважаемые коллеги! Уважаемые избиратели! Прежде всего по конференции, которая здесь по языку так много разных спекуляций. Дело не в том языке, на котором говорил господин Огрызко, дело совершенно в другом. Дело в том, что господин Огрызко, когда ему сказали, что российские участники не понимают то, о чем он говорит, сказал им о том, что якобы украинского языка вы считаете ее суржиком, поэтому вы должны это понимать. Если он является профессиональным дипломатом, то профессиональный дипломат не может себе позволять таких выпадов. К слову, говоря, господин Огрызко, когда вы здесь встречаетесь на территории Украины с представителями Азербайджана, с представителями Грузии, с представителями Молдовы, вы почему-то общаетесь с ними на русском языке. У вас это не вызывает протеста. Но когда вы общаетесь с россиянами, вы почему-то демонстративно, у вас это вызывает протест. По меньшей мере, двойные стандарты. Но я не об этом хотел сказать. Отвечая на мой вопрос господин Огрызко привел здесь количество визитов, которые были совершены в Европу или Россию и так далее. Но с каких это пор количество визитов является показателем эффективности. А результат от этих вояжей Президента и иже с ним? Повышенные цены Россия нам за газ. Кстати, это на вашей совести, вашего МИДа. Вы спросите у тех людей, которые за рубежом находятся на заработках, получают ли они в консульствах ту поддержку, какую они должны получать от МИДа. Не получают. Вы спросите у украинского бизнеса, получает ли он поддержку от МИДа для захвата западных рынков, для продвижения наших технологий туда? Не получает. Вы сегодня разрушили во внешней политике все, что вы могли разрушить. Поэтому отойдите в сторону, дайте возможность действительно проявить себя другим политикам, другим профессионалам, которые, безусловно, в нашей системе есть. И следующий момент. Не надо спекулировать на теме «Защита национальных интересов». Все мы были свидетелями, когда из западных государств, из соседней Польши делались заявления политиков, действующих политиков, которые являются прямым вмешательством в наши внутренние дела. Даже последние заявления некоторых сенаторов Соединенных Штатов. Где ваш голос возмущения? Почему вы тогда не возмущаетесь, когда эти политики вмешиваются в наши дела? А я вам скажу, потому что эти - ваши хозяева, а вы их холуи. Поэтому вы и не можете реагировать на такие вещи. Поэтому утверждение господина Огрызка, я считаю, будет большой ошибкой. И если мы проголосуем сегодня за это решение, нам придется менее, чем через полгода возвращаться к этому вопросу и принимать аналогичное решение, которое мы уже приняли по Тарасюку. Поэтому я предлагаю предложить Президенту, предложить действительно компромиссную, действительно взвешенную кандидатуру, которая найдет поддержку в сессионном зале. Спасибо.
Юрій Болдирєв. Підготуватися Левку Лук’яненку.
Болдырев, фракция «Регионов». Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, я тоже был участником той злополучной конференции, которая проходила здесь в Киеве по инициативе Института стран СНГ. И я тоже присутствовал при этом досадном эпизоде. К сожалению, эпизод был, вообще говоря, малосодержательным. Во-первых, реплики, которые прозвучали из зала, когда господин Огрызко стал выступать. Звучали не от официальных лиц Российской Федерации, они прозвучали от журналиста, от журналиста российского, который сказал всего лишь, что он не понимает украинский язык и поэтому ожидает, что Огрызко будет выступать на русском. Вот какое фактическое содержание этого эпизода. И господин Огрызко с упорством, достойным лучшего применения, он, замминистра, стал отвечать журналиста в таком тоне, который вызвал недоумение у всех участников конференции. То есть, он как раз и проявил полное отсутствие профессионализма. Он должен был как крупная фигура прореагировать с юмором на выпад российского журналиста, то есть, он как раз показал, что он не дипломат, а что он всего лишь человек с комплексом неполноценности, который так остро и неоправданно остро реагирует на реплику журналиста. Вот в чем дело. И кроме того, интересно бы узнать почему МИД под его руководством, который он сейчас времен возглавляет, направил ноту протеста Российской Федерации на днях с сообщением о том, что МИД Украины противится открытию московского культурного центра в городе Севастополе. Какую угрозу нашей стране представляет московский культурный центр в городе Севастополе, хотелось бы узнать. Поэтому я вне всякого сомнения согласен с предыдущим оратором, это очень неудачная кандидатура для занятия должности министра иностранных дел нашей страны. И мы надеемся, что Президент нашей страны Виктор Андреевич Ющенко найдет другого человека, который не будет обладать теми негативными качествами, которые были проявлены господином Огрызко в вышеописанных эпизодах и в его должностной деятельности, когда он подписывал эту бессмысленную ноту МИД. Спасибо.
Левко Лук’яненко, фракція БЮТ, будь ласка. За ним Григорович.
Лук’яненко, фракція Юлії Тимошенко. Шановні депутати, я, перш за все, хотів би звернутися до тої частини нашої Верховної Ради, яка піддає сумніву професіоналізм нашого кандидата на посаду міністра закордонних справ. Я хотів би звернутися зараз до Голуба, який виступав із цієї трибуни – найвищої трибуни в Україні – російською мовою. Він із Західної України, де в принципі українська мова є нормальна мова, там не зрусифікували населення за 340 років окупації, і він говорить тут російською мовою, отже вже проявляє неповагу до України і української мови. Я хотів би звернутися до вас з точки зору, знаєте, самої професіональності роботи дипломатів і в тому числі міністра закордонних справ. Вам багато кому приходилося їздити самим за кордоном і проводити переговори із різними представниками інших делегацій, із дипломатами і недипломатами. Коли ви з’являєтеся за кордоном, на вас дивляться як на представника нової великої держави, України-держави. І коли ви кажете, що ви представляєте Україну, то від вас чекають, щоб ви говорили українською мовою, щоб ви виступали з точки зору захисту українських національних інтересів і так далі. Я сам працював два роки послом України, послом України в Канаді, я провів десятки, якщо не сотні, зустрічей із різними економічними делегаціями, політичними і так дальше за кордонними. І сама атмосфера, в якій ви дієте, вона дає вам почуття, що ви представляєте Україну, представляєте державу. І тому дивно, якщо говорив би не українською мовою, а якоюсь іншою. Ну, звичайно, в Канаді це була канадська, англійська мова і українська мова. І робота на такому рівні вимагає розвитку почуття національної гордості. І тому було б дивно, якби Президент запропонував на посаду міністра закордонних справ людину, яка не має почуття національної гордості, яка автоматично переходить на мову тої людини, яка до нього звертається. Через наш комплекс національної неповноцінності, коли до мене говорять російською, я автоматично переходжу на російську, коли говорять білоруською – значить, на білоруську. Та мусимо бути українцями із почуттям власної гідності! Я вважаю, що Огризко висококваліфікований дипломат, і про це всі знають, і немає, що піддавати сумніву його високий дипломатичний рівень, що зробив тільки що колега переді мною, бо він пройшов всі щабелі, від самого низу, ну, до самого майже верху.
Будь ласка, Лілія Григорович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні громадяни України, шановні українські парламентарі, вельмишановні члени Партії регіонів і антикризової коаліції. Я думаю, що почну говорити такі знаменники і такі тези, які є просто аксіоматичними. І кожен, то чує мене в цьому залі, а головне, поза ним, обов’язково зі мною погодиться. Хто може заперечити проти того, що устремлінням кожного керівника підприємства, районної, обласної адміністрації, керівники вищого ешелону влади в країні є бажання мати найкращого міністра фінансів, найкращого міністра охорони здоров’я, як фахівця, найкращого економіста, найкращого управлінця? Може хтось заперечить це не так? Абсолютно так. І якби на кожній ланці державного управління по всій вертикалі стояли найкращі фахівці, запевняю вас, наші зусилля в парламенті були би дуже малі. Ми б, дійсно, жили за високими соціальними стандартами, слово „європейські”, до речі, навіть, не вживаю. На превеликий жаль, не так часто серед о тієї полови висіються такі золоті зерна висококласних професіоналів, якими може пишатися країна. Стосовно української дипломатії, то мені видається, що вона на 3 кроки йде попереду від усіх сфер державної діяльності. Шановні колеги, я думаю, що зайве повторювати ще раз, але для Партії регіонів повторю, що пропонована кандидатура Станіслава Володимировича Огризька є та людина, яка очолювала в свій час Управління зовнішніх зносин Адміністрації тодішнього Президента, коли готувався договір про стратегічне партнерство і дружбу з Росією. Зайве нагадувати, що це один з найкращих послів, зайве нагадувати, що це один з найкращих висококласних дипломатів, які сьогодні є в Україні. Шановні друзі, стосовно боязні, що ми, не дай боже, не вгодимо тим, чи іншим нашим кадровим призначення одного з найбільш висококласних фахівців, забудьте про термін не на тій, чи на іншій мові ми говорили. Я навожу приклад Білорусії. Уже так дружити, як дружив „батько” з Росією більше не можна. Він говорив виключно на російській мові, на російській мови говорила виключно вся офіційна Білорусія і неофіційна, на російській мові велися всі переговори. Так дружити, як дружив „батько”, їй богу, ніхто не зможе. Бо поцілувати зпереду і обняти ззаду – це просто не в змозі для нікого. Але ж чим все це кінчилося? Кінчилося тим, що ціна на енергоносії у Білорусії сьогодні вища, як для України. Тому, шановна Партія регіонів,. і кризова коаліція, хапайте всіма руками і своїми голосами висококласного кандидата на посаду міністра зовнішніх зносин Огризка, бо в Білорусії такого немає, бо це – ваш стратегічний національний інтерес – мати висококласного посадовця, який захищає національні інтереси професійно, в дусі дружби з Росією і Україною. Я впевнена, що ви підтримаєте цю кандидатуру.
Так, шановні колеги, зараз там називалися репліки. Голубу одна хвилина, будь ласка.
Тим колегам, які звинувачували мене в тому, що я користуюся російською мовою. Ви знаєте, я, напевно, перейнявся обіцянками Президента, коли він загравав із східним електоратом і розповідав, як йому сняться російські берези і він ледве не плаче. Певно, ви знали, що він завідомо бреше, а от я йому повірив. Але я хотів би не про це на сьогоднішній день говорити. Стаття Конституції, я хотів би вам нагадати, що українська держава захищає, гарантує використання і сприяє розвитку російської мови, через крапку – „інших мов національних меншин”. Тому, шановні колеги, давайте врешті-решт відмовлятися від подвійних стандартів.
Дякую. Але там крапки немає, там кома, Олександр Володимирович. Будь ласка, Володимир Сергійович, є у вас якісь бажання висловити? Можливо, ви. Немає, так? Добре. Тоді, шановні колеги, я бачу, що ті фракції, які казали не голосуватимуть, будуть голосувати. Тому я ставлю на голосування постанову про призначення міністра закордонних справ України, призначити міністром закордонних справ України Огризка Володимира Станіславовича. Прошу визначатися. [[11:53:56]] За-196 По фракціях. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 117, „Наша Україна” – 77, соціалісти, комуністи – 0, позафракційні – 2. Тобто ми звертаємося до Романа Михайловича, щоб він передав Президенту, що просимо зробити нове подання. Яке? Це вже вирішувати Президенту. Це право Президента. Він може і цієї самої кандидатури. Це право Президента. Так, шановні колеги, можливо, ми ще розглянемо і по СБУ, а потім перерву оголосимо? Да? Добре. Тоді давайте і це питання, а потім оголосимо перерву. Ні, ні, ні, ні, голосувати не будемо поки що. Розглядається питання про призначення Голови Служби безпеки України. Знову ж поступимо таким чином як аналогічно і попередньо. Я запрошую на трибуну Представника Президента України у Верховній Раді Зварича Романа Михайловича для представлення подання Президента. Будь ласка, 3 хвилини. Підготуватись Скибінецькому.
Шановний Адаме Івановичу, я вас запевняю, що Президент України обов’язково скористається з своїх конституційних повноважень і внесе в черговий раз подання на призначення Міністра закордонних справ. Хотів би також нагадати депутатам, що Президент України відповідно до Конституції нічим не обмежений у визначенні цієї кандидатури. Тож, шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України, Президент України відповідно до пункту 14 частини 1 статті 106 Конституції України вносить на розгляд Верховної Ради України подання про призначення Віктора Короля на посаду Голови Служби безпеки України. Принагідно дозвольте також привернути увагу депутатського корпусу до диспозиції, яка міститься в пункті 1 частини 1 статті 106 Конституції України, в якій визначено, що за Президентом зберігається і право, і обов’язок забезпечити національну безпеку України. Відповідно до Закону про основи національної безпеки сфера, яка входить у відання Служби безпеки України є однією із стратегічних складових якраз національної безпеки України. Для того, щоб Президент України міг виконати свої прямі конституційні обов’язки і повноваження, звичайно, що він мав би мати можливість вплинути на визначення керівника цього надзвичайно стратегічного відомства. Враховуючи вище викладене, прошу підтримати подання Президента України на призначення Віктора Короля на посаду голови Служби безпеки України.
Чи є запитання до Романа Михайловича? Немає. Дякую, Роман Михайлович. Сідайте, будь ласка. Від комітету голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони Олександр Скибінецький. Є Скибінецький? Він на бойовому посту, да. Тоді Самойленко, будь ласка.
Уважаемые депутаты, значит, комитет рассмотрел данный вопрос на своем заседании и принял следующие решение. Учитывая, что процесс рассмотрения на фракциях, кандидатуры предложенные, Президентом незавершен, комитет принял решение перенести этот вопрос для решения в сессионный зал. У меня все. Спасибо.
А це тільки Служба безпеки може приймати такі рішення: короткі, зрозумілі і мудрі. Дякую. Сідайте, будь ласка. Я запрошую претендента, нашого колегу Віктора Миколайовича Короля на трибуну. Будь ласка. Я думаю, що знову ж поступимо аналогічним чином: задамо запитання йому. Прошу записатись на запитання.
Шановні народні депутати!
Віктор Миколайович, почекайте, чи ви хочете декілька слів сказати.
Ну, а чого ви мене запросили?
Ні, щоб відповідали добре, давайте 3 хвилини, а потім відповіді на запитання.
Ну, це теж по Службі безпеки. Тихо все і вперед.
Ну скільки ви просите? Скільки ви хочете на виступ?
Я хотів 10 хвилин.
10 хвилин. Будь ласка, 10 хвилин. Прошу.
Шановні народні депутати. В зв’язку з поданням Президента України про призначення мене головою Служби безпеки України увага суспільства прикута як до моєї особи, так і до самого відомства. Засоби масової інформації на повну потужність обговорюють проблеми, проблемні роботи, перспективи розвитку реформування Служби безпеки України. Доволі позитивний, на мій погляд є те, що питання мого можливого призначення на посаду голови Служби безпеки не пройшло просто з-під ковдри напередодні голосування, як часто буває в практиці української політики. Протягом двох тижнів, уже і більше, всі - журналісти, політики, представників органів виконавчої влади, парламенту мали можливість висловити власну думку міркування щодо керівництва Служби безпеки, вірогідності мого призначення на цю посаду та загалом щодо перспективи діяльності цієї служби. Вимушений констатувати, що ця подія набула суто політичного забарвлення та ще більше ускладнила взаємовідносини між владними інститутами як держави. У своєму виступі хочу звернути увагу моїх колег та всіх, кому не байдуже майбутнє Служби безпеки на три основні питання, які на моє переконання найбільш привернули увагу суспільства і є ключовими. Перше. Щодо моєї кандидатури на вірогідність призначення. Ні для кого не є таємницею, що свій трудовий шлях я пройшов в органах внутрішніх справ. Детально проаналізувавши всі ті публікації в засобах масової інформації, які були оприлюднені останнім часом, для себе можу зробити висновок. Я – міліціонер. Непоганий міліціонер. Мені приємно читати про те, що в свій час я очолював різні операції, в тому числі і по виявленню серійного убивця Онопрієнка, а також успішно працював заступником міністра внутрішніх справ. Пішов із займаної посади не погоджуючись з авторитаризмом правління Юрія Федоровича Кравченка. Царство небесне йому. Пізніше мені довелося стати „батьком” податкової міліції. На посаді заступника голови ДПА Миколи Яновича Азарова. Я тричі оберався в парламент. З них двічі по мажоритарному округу. Як довірена особа Президента України Віктора Ющенка, зумів провести його передвиборчу кампанію на рідній Буковині. Я не думаю, що треба до переліку того, що позитивно мав у міліції, добавляти ще один чи два десятка резонансних справ, у розслідуванні яких я приймав участь. За час роботи у Міністерстві внутрішніх справ я не лише набував досвіду у розкритті кримінальних справ, а і суто економічних злочинів. Саме такий досвід став запорукою вдалого створення Податкової міліції, яка і до сьогодні займається розкриттям та профілактикою злочині у сфері оподаткування. Оцінюючи мене, я чітко розумію, що суспільство оцінило позитивну роботу чесних співробітників міліції, які знаходяться тут і які зараз продовжують службу, і я вдячний за це. Щодо роботи у парламенті варто зважити на те. що я маю достатній практичний досвід роботи у профільних комітетах – це у бюджетному та у Комітеті з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцію. Відтак я не лише міліціонер та податківець, та ще і політик. Однак, чітко усвідомлюю, що будь-які мої політичні погляди та переконання ніяким чином не можуть бути співставленні з роботою у правоохоронних та спеціальних органах влади, такий основоположний принцип роботи будь-якого силового відомства держави. Тому у випадку, якщо я буду обраний, він стане основоположним у моїй діяльності. По-друге. Щодо нинішньої діяльності Служби безпеки України. Як відомо Служба безпеки України – це державний правоохоронний орган спеціального призначення, який забезпечує державну безпеку України. Першочерговим завданням цього органу відповідно до Закону України „Про Службу безпеки України” є захист державного суверенітету, конституційного ладу, територіальної цілісності, економічного, науково-технічного, оборонного потенціалу Україні, законних інтересів держави та прав громадян від розвідувально-підривної діяльності іноземних спецслужб, посягання з боку окремих організацій, груп та осіб, а також забезпечення охорони державної таємниці. Серед інших завдань Служби безпеки також попередження, виявлення та розкриття злочинів проти миру, безпеки людства, тероризму, корупції, організованої злочинної діяльності у сфері управління і економіки. Однак, якими би мудрим не цитували та не називали чинне законодавство, яке регулює діяльність Служби безпеки, основним завданням цього відомства є і залишається: збирання інформації, обробка та вироблення на цій основі рішень, реалізація яких здатна забезпечити національну безпеку держави. Одним із пріоритетних завдань Служби безпеки України має залишитися питання боротьби з корупцією відповідно до чинного законодавства. Правові та організаційні засади запобігання корупції, виявлення та припинення її прояву, усунення наслідків корупційних діянь сьогодні потребують якісно нового наповнення та дійових механізмів реалізації. Боротьба з корупцією має здійснюватися на основі чіткої правової регламентації діяльності державних органів та відповідних служб, що матиме наслідком чітке забезпечення гарантій прав та інтересів всіх без винятку, а не окремих політичних постатей. Служба безпеки має зайнятися збором інформації для подальшого використання, виключно виходячи із завдань, визначених чинним законодавством. Будь-які інші мотиви чи причини діяльності Служби безпеки є неприйнятними, і, маючи на сьогодні достатній потенціал для реалізації поставлених завдань, Служба безпеки України здатна виконувати їх в повній мірі. Зволікання та відсутність міркувань з політичних чи інших абсолютно неприпустимі. Я не маю жодного сумніву в тому, що для реалізації визначених Законом України завдань в Службі безпеки працюють справжні фахівці своєї справи. Відтак у випадку мого призначення на посаду голови Служби безпеки буду керуватися лише принципом професійності при здісненні кадрової політики в службі. Будь-які політичні чи приватні міркування з цього приводу для мене є неприпустимими. Хочу зазначити, що під час моєї зустрічі з Президентом України, яка, власне, передумовою була і передумовою внесення моєї кандидатури на посаду Служби безпеки України, було узгоджено та озвучено низку ключових моментів щодо можливості моєї діяльності на цій посаді. Хочу вас ознайомити. Це перше: моя кандидатура у разі підтримки парламентом означає роботу у цьому відомстві на весь період повноважень Президента Віктора Андрійовича Ющенка. Це не на півроку, а це на цей період для того. щоб можна була заспокоїтись і виконати те, що береш на себе. Служба безпеки працюватиме виключно в інтересах держави, а не окремих осіб. Служба безпеки підпорядковується безпосередньо Президенту України, а не його Секретаріату чи якимось політичним силам. І голова Служби безпеки України забезпечує інформацією в повній мірі як Президента, так і Прем’єр-міністра та Голову парламенту. Лише за таких умов моя робота на посаді буде повноцінною. Також хочу відзначити, що зі сторони Президента це було повністю підтримано і затверджено, що на такій основі, на таких принципах буде працювати служба. Принагідно хочу відмітити, що стан справ служби сьогодні потребує суттєвого покращання. Якщо. Лише низка продуманих заходів спроможна забезпечити відомству виконання виключно притаманних функцій задач і служби. Найголовніше. Служба має вийти на такий рівень, щоб бути затребуваною правоохоронній системі, а не такою, яка вишукує собі роботу і займається інформаційним наповненням газет та телебачення про викриті факти відмивання коштів та затримання контрабанди. Вибачте, але для цього у нас існують інші правоохоронні органи, здатні виконувати цю роботу на професійному рівні. І третє. Щоб. до майбутнього СБУ. В парламенті, в засобах масової інформації, на різноманітних колегіях, в силових відомствах, на „Круглих столах” з тематики діяльності правоохоронних органів все частіше лунає питання про реформування судової та правоохоронної системи. Не є винятком в цьому питанні і Служба безпеки України. Однак, відбутися такий процес має виключно в рамках – підкреслю – загальної концепції реформування правоохоронних та спеціальних органів України. Створення якогось окремого закону, який регулював би питання суто єдиного відомства – це абсурдно і передчасно. Лише чітке розмежування функцій між всіма правоохоронними органами стане справжнім розуміння початку для дальнійшої їх співпраці, що й матиме наслідком виконання функцій забезпечення національної безпеки держави. Таке узагальне моє судження щодо подальшого розвитку України. Шановні мої колеги народні депутати! Сьогодні не стоїть питання призначення на ту чи іншу посаду Короля чи когось іншого. Справді, насправді в іншому полягає – чи зможемо ми консолідовано вивести один із базових елементів правоохоронної системи – Службу безпеки України – за межі політичного протистояння. Мені здається, що зможемо. Не сьогодні, так завтра зможемо це зробити, і тут я хочу сказати словами відомого актора „за державу обидно, если мы этого не сделаем». Дякую за увагу.
Дякую, Віктор Миколайович. Так, записалися у нас 10 колег на запитання. Давайте відведемо 10 хвилин. Ярослав Сухий, будь ласка.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, Партія регіонів. Шановний Віктор Миколайович, я відверто вам і колегам, які зараз в залі, і людям, які нас слухають, скажу, що знаю вас третє скликання, працюю разом з вами, знаю вас як, безумовно порядну і високопрофесійну, моральну людину. Але я вам скажу відверто: якби ваш нинішній виступ було оприлюднено трохи раніше, може б, і рішення фракції нашої, наприклад, було трошки іншим. Я відразу приношу свої вибачення. Але в мене питання таке. Рано чи пізно, Віктор Миколайович, ви будете очолювати СБУ, я в цьому переконаний. Останнім часом Служба безпеки України, не рекомендуючи підписувати той чи інший контракт для наших експортерів, посилається на думку, на точку зору Держдепартаменту Сполучених Штатів Америки. Я вважаю, такі рекомендації неприпустимі, тому що ми повинні жити власним розумом і турбуватися про свою вигоду. Скажіть, будь ласка, яка ваша буде позиція в експорті товарів подвійного призначення? Дякую.
Ну, я вдячний за оцінку і практично підтримку моєї власної позиції. І я хотів би сказати, що Служба безпеки України – це повинно бути фільтром, тим органом, який не дасть, ну, зробити, російською мовою скажу, опрометчивых шагов нашим главным особам в державі. Це повинна бути аналітика, це повинна бути достовірна, своєчасна і предметна інформація для перших осіб держави. Якщо ми досягнемо цього разом з вами, то ми будемо чітко усвідомлювати, що служба на своєму місці. Часи, коли були труїли, стріляли, вбивали, пішли в минуле. Служба сильна своєю сильною інформаційною забезпеченістю перших осіб держави. Дякую.
Микола Кульчинський.
Ігоре Миколайовичу, як мені, звичайно, дуже хочеться, щоб ви очолили Службу безпеки України. І в мене до вас делікатне запитання, яке, тим не менше, для України є актуальним. Відомо, мабуть, вам, що в 1990-му році групою „239” на чолі з Морозом було призначено начальником КДБ УРСР Галушка, який через два місяці утік в Москву після проголошення незалежності і очолив там службу зовнішньої розвідки Росії, забравши з собою оперативний матеріал і мережу секретних працівників. І мені здається, що цей вплив зберігається і по сьогодні. Чи не варто вам на своїй посаді буде дуже ретельно підійти до цієї мережі і переглянути її? Дякую.
Дякую. Ну, то что ви, ну, озвучили – це є зрада інтересів служби, інтересів держави і це карано. Відносно того, як забезпечити це все, я думаю, що ми повинні зробити так, щоб на цю службу не попадали випадкові люди, щоб не попали люди, які використовують ту інформацію і важливу інформацію для своїх особистих цілей і во вред державі. І буду робити все від мене залежне, щоб кожний працівник Служби безпеки України, якщо буду обраний, щоб він прийняв присягу і від неї ні шагу, щоб не було таких, що працюють по контракту, а не за присягою. Бо в словах присяги сказано: вірність, відданість і всі інші принципи, які ми повинні з вами не тільки висловлювати, але й втілювати в життя.
Дякую, тільки я просив би, колеги, в сує не згадувати відсутніх, бо за Галушка голосувало не 239. Подивіться, там десь за 300 голосів було, там ви знайдете багато знайомих прізвищ. Баранівський Олександр.
Дякую, Адаме Івановичу. Олександр Баранівський, фракція соціалістів. Шановний Віктор Миколайович, ми з вами не один рік знайомі, я вас шаную, як великого професіонала і про ті добрі справи в міліції, які ви зробили сьогодні дещо назвав, і ваші людські якості. А питання моє слідуюче, ви знаєте той скандал, який є сьогодні в Україні, в суспільстві нашому, щодо прослуховування телефонів голови Верховної Ради чи то службою безпеки, чи службою зовнішньої розвитки, чи іншими службами, чи комерційними структурами, нам сьогодні сказати трудно. І, на жаль, вже пройшло стільки часу, ми відповіді на ці питання не отримали. Скажіть, будь ласка, чи зможете ви покласти край цим, ганебному цьому явищу в Україні, коли прослуховуються телефони, я вже не кажу про простих смертних - депутатів народних. А коли прослуховуються телефони вищих посадових осіб держави і потім це все виноситься на суспільство. Це говорить про те, які ми незахищені. Я вже не кажу ми - депутати, а які не захищені.
Дякую. Я повністю поділяю з вами позицію, що незаконне прослуховування, незаконне здійснення інших заходів, які потім використовуються як політичний інструмент – це ганебне явище в Україні не припинене. Я, як і ви сподівалися, що після 2005 року, коли помінялися керівники правоохоронної системи, цьому явищу буде покладено кінець. Але цього не сталося. І тому, якщо буду обраний, буду діяти чітко і в межах прав, які є. Тобто якщо буде десь виявлено факти незаконного прослуховування чи інших порушень конституційних прав людини, по цьому питанню буде порушуватися кримінальна справа і всі можливості служби будуть задіяти для того, щоб, перше, виявити, хто це зробив, припинити це і щоб воно не було загрозою для нашої нації, для нашої держави. І це є одним з першочергових завдань служби, і ніхто, крім них це завдання не може виконати.
Валентин Матвєєв.
Дякую. Шановний Вікторе Миколайовичу! У мене два питання. По-перше, чому ви, очолюючи Тимчасову слідчу комісію по розслідуванню причин банкрутства, а взагалі-то це – не банкрутство, а розкрадання банку „Україна” на протязі декількох років так і не зважилися назвати тут, у сесійній залі, хто конкретно винен за те, що самий великий банк України був зруйнований. Це – перше. Хто заважав вам це зробити? Якщо можна, то конкретно назвіть прізвища. І друге питання. Із засобів масової інформації відомо, що ви у період помаранчевого майдану займалися підготовкою так званих „бойовиків”. Тому питання виникає: за чий рахунок, конкретно за кошти кого велася ця робота і як ви оцінюєте це з правової точки зору? Дякую.
Дозвольте з останнього питання вам дати відповідь: це повна брехня відносно якихось бойовиків і моєї участі. Це я кажу вам, дивлячись в очі. Брехня! І не. до того брехня в засобах масової інформації, брехня з ваших вуст. Крапка. Тепер відносно позиції банку „Україна”. Шановні народні депутати, шановні ті, що нас слухають, коли сталося банкрутство банку „Україна”, то Верховна Рада прийняла рішення створити тимчасову слідчу комісію, на яку поставила завдання. Перше, з’ясувати причини. Друге, допомогти повернути. і назвати 150 найбільших боржників банку „Україна”. І член, в комісію пішли всі представники політичних сил. І розуміючи, що деякі політичні сили будуть наполягати на тому, щоб загострити питання тільки на тому, хто розікрав, а не повернути кошти, то я запропонував першим заступником комісії обрати комуніста Кравченка, який відповідає за правоохоронну діяльність і за.
Дайте можливість завершити, бо це питання цікаве.
я вам доповідаю, що комісія виконала. Перше, назвала причини, в тому числі розкрадання. Друге, комісія повернула, а тепер вслухайтесь, збанкрутілий банк, повернула вкладникам більше 50%, тобто всім фізичним особам, це я кажу на всю державу, повернуті кошти незалежно від розміру вкладу. Банк збанкрутілий розрахувався з державою, 500 мільйонів гривень. Комісія домоглась того, що третя черга юридичної особи наполовину вже розрахована. Тепер я вам називаю, комісія назвала осіб причетних, раз. Комісія назвала 150 найбільших боржників і опублікували в засобах масової інформації, а притягнули до відповідальності прокуратура і правоохоронні органи, в діях яких знайшли злочини. Це перші особи правління банку „Україна”, це керівники регіональних відділень, це все інше. Ви запитали, я вам відповім. І я дуже радий і хотів би, щоб ми з вами досвід ліквідації банку „Україна” запровадили на інші банки, які зараз банкрутують, 19, де всі фізичні особи будуть захищені, де в першу чергу ми прийняли з вами 2 закони і 3 постанови Верховної Ради, це результати комісії.
Дякую.
І, нажаль, я як голова комісії, подав до Верховної Ради про заохочення депутатів, які працювали, на жаль, не розглянули це, бо там знову таки спрацювала політика, не все. Тому я повністю відкидаю вину. І те, що ви хотіли послухати до мене, на момент роботи комісії, на цей час Президент України непричетний до банкрутства банку „Україна”, він єдиний із прем’єрів, екс-прем’єрів, який прийшов на засідання комісії, вислухав запитання від всіх політичних сил, відповів і після того питання до нього були зняті. Якщо у вас була інша інформація, давайте будемо розглядати. Дякую.
Дякую. Але я не хотів би, Віктор Миколайович, щоб досвід використовували, краще про нього забути і, щоб ніхто не банкрутував.
Це я вас підтримую.
Да. Сідайте, будь ласка.
Тому, що хотіли, щоб.
Сідайте. Є бажаючи взяти участь у обговоренні кандидатури? Ніхто не наполягає? Немає. Добре. Ну, тим більше, знаємо, вже третє скликання більшість тут із нас, тобто, уявлення маємо, доповідь, відповіді додали нам. Я ставлю на голосування пропозицію про призначення на посаду голови Служби безпеки України Короля Віктора Миколайовича. Прошу визначатись. [[12:20:40]] За-190 По фракціях: Партія регіонів – 0, Блок Тимошенко – 112, „Наша Україна” – 76, соціалістів, комуністів – 0, позафракційні – 2. Так, шановні колеги, підходить час перерви. Давайте до 12.50 перерва оголошується, в 12.50 ми почнемо з розгляду призначення та звільнення суддів, а потім підемо за порядком.
Шановні колеги, прошу заходити до сесійної зали. Будемо продовжувати засідання. І як за звичаєм це робимо по четвергах о 12.30, але сьогодні трошки пізніше, розглядаємо питання щодо обрання та звільнення суддів. Будь ласка, ще раз запрошую колег. Колеги, прошу зайти до сесійної зали, бо нам треба голоси, а для цього треба руки. Так, Сергій Васильович Ківалов, будь ласка, голова Комітету з питань правосуддя.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, присутні. Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув подання Голови Верховного Суду України голів вищих спеціалізованих судів про обрання безстроково суддів, зазначених у проекті Постанови Верховної Ради України за номером 3202 від 20 лютого цього року. Шановні народні депутати, за процедурою, що склалася, зачитуються прізвища судді, суддя піднімається з місця. І, якщо до нього є застереження, то народні депутати відповідають про це з місця. Такий суддя тимчасово вилучається із проекту постанови та повертаємося до його розгляду після голосування по іншим. Комітет рекомендує обрати на посаду суддів безстроково: Апеляційного суду Дніпропетровської області Шабанова Миколу Сергійовича; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Проценко Олену Анатоліївну,Уханенка Сергія Анатолійовича; Київського апеляційного адміністративного суду Бараненка Ігоря Івановича; Львівського апеляційного адміністративного суду Пліша Михайла Антоновича; Одеськ ого апеляційного адміністративного судуБітова Андрія Івановича, Яковлєва Юрія Вікторовича; Київського апеляційного господарського суду Лосєва Антона Михайловича; Київського міжобласного апеляційного господарського суду Агрикову Олександру Володимирівну; місцевого Керченського міського суду Автономної Республіки Крим Резниченко Світлану Олексіївну; місцевого Красноперекопського міськрайонного суду Автономної Республіки Крим Халдєєву Олену Вікторівну; місцевого Нижньогірського районного суду Автономної Республіки Крим Кустову Ірину Вікторівну; місцевого Сімферопольського районного суду Автономної Республіки Крим Білоусову Вікторію Василівну; місцевого Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська Черновського Геннадія Вячеславовича; місцевого Болехівського міського суду Івано-Франківської області Поляницю Михайла Миколайовича; місцевого Ульяновського районного суду Кіровоградської області Тітаренка Володимира Едуардовича.
Є заперечення по Тітиренку? Добре.
Місцевого Придніпровського районного суду міста Черкаси Бондаренка Сергія Івановича; місцевого Ленінського районного суду міста Севастополя Балюкову Катерину Георгіївну, Казакова Валентина Вячеславовича; місцевого Донецького окружного адміністративного суду.
Вибачте. По Козакову Валентину є зауваження? Балюкова чи Козаков? По обох, ясно.
Місцевого Донецького окружного адміністративного суду Горбенко Катерину Панасівну; місцевого господарського суду Дніпропетровської області Подобєда Ігоря Миколайовича; місцевого господарського суду Запорізької області Проскурякова Кирила Валеріановича; місцевого господарського суду Луганської області Кірпу Тамару Степанівну; місцевого господарського суду Львівської області Данко Лесю Семенівну.
Почекайте, будь ласка, заперечення по Данко, так? А, по Костів? Добре.
Костів, так. І місцевого господарського суду Одеської області Грабован Лілію Іванівну. Просимо підтримати.
Шановні колеги, таким чином, ми зараз давайте проголосуємо, якщо у вас немає заперечень, щодо обрання суддів безстроково до тих, до яких немає у вас запитань, а потім будемо ми уже конкретно говорити про кожного із тих суддів, до якого є у вас запитання. Тому я ставлю на голосування постанову за номером 3202 про обрання суддів, перерахованих у цій постанові, за виключенням кандидата на посаду місцевого Ульяновського районного суду Кіровоградської області Тітаренка, місцевого Ленінського районного суду міста Севастополя Балюкову і Казакова і місцевого господарського суду Львівської області Костів. А за решту прошу підтримати. Голосуємо. [[12:57:09]] За-334 Рішення прийнято. Давайте привітаємо обраних суддів. [[О п л е с к и]] Так, я тоді запрошую до мікрофона Тітаренка Володимира Едуардовича. Підійдіть, будь ласка, там мікрофон повинен бути. Є? Зауваження? Самойлик, будь ласка. Мікрофон Самойлик.
Катерина Самойлик, фракція Комуністичної партії України. Я зверталась і напередодні розгляду цього питання до Сергія Васильовича Ківалова, і у мене більше, мабуть, до нього запитання і побажання. Шановний Сергію Васильовичу, треба поки що кандидатуру Тітаренка зняти з розгляду, не голосувати за неї. У нас є, ми вам показували звернення, є листи. Давайте ми додатково вивчимо ці питання, і тоді вже комітет визначиться з цього питання. Я просила б вас дослухатися до нашої думки, тим більше, дійсно, звернення у нас є.
Так.
Ми не заперечуємо.
Ви не заперечуєте. Добре. Лілія Григорович мікрофон.
Лілія Григорович, "Наша Україна". Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги народні депутати! Шановний Сергію Васильовичу! У мене в принципі запитань до судді Титаренка вже немає, всі ці запитання у ми неодноразово задавали йому на попередніх розглядах і не отримали, на жаль, відповідей. У мене є листи, листи, які. кандидатура Титаренка об’єднала здається у Ульянівському районі всіх. От у мене в руках лист від місцевої районної організації Партії регіонів, на ім’я Раїси Василівни Богатирьової. Люди дуже просять, щоби всі ми разом, котрі визначають правосуддя в країні, все ж таки не нав’язували тупо і вперто суддю-бізнесмена району, який не визнає такого суддю як особу, яка має право чинити правосуддя. Прислухаємося до цих листів і відкладімо розгляд цієї кандидатури.
Сас, будь ласка. Потім Артеменко.
Дякую, Адаме Івановичу. Я теж приєднуюся до думки, яка була висловлена Лілією Степанівною, Катериною Семенівною щодо відкладення розгляду питання по суті щодо судді Титаренко Ульянівського району Кіровоградської області. Я думаю, що матеріали треба додатково вивчити. Є дуже багато звернень і скарг стосовно цієї кандидатури, і я думаю, що Верховна Рада не може сьогодні підтримати цю кандидатуру. Дякую.
Будь ласка, Артеменко.
Шановні депутати! Шановні Катерина Семенівна, Лілія і всі інші! Я звертаюся до іншого. Давайте ми припинимо врешті-решт оцю тяганину, щоб ми на одного суддю, проти якого об’єдналася не тільки Партія регіонів, у мене є лист, до речі, до пані Самойлик і вашого керівника Ульянівської районної організації Компартії Косєвича. Я особисто розмвляв з людьми в Ульянівці, давайте по протоколу як є, по нашому Регламенту, Адаме Івановичу, поставте на голосування. Пройде – не пройде. І крапка. 4 роки, 5 спроб. Скільки можна знущатися над депутатами, над виборцями Ульянівського району? Чи, може, там є якась інша зацікавленість? Але давайте поставимо питання і проголосуємо, тим паче ми вже ввійшли в процес прийняття рішення. Адаме Івановичу, тому треба ставити „за” або „ні”, а потім уже будемо щось інше казати.
Добре. Буде так, як треба. А треба за Регламентом і за законом, бо в нас є спеціальний закон про призначення і звільнення суддів. Це ще навіть вище, ніж Регламент. Все буде нормально. Немає більше? Тоді давайте. Ні, ні, ні, ми поки що по цій кандидатурі, Ярославе. Значить, таким чином ми поступаємо. Було дві пропозиції: одна пропозиція була на те, щоб доручити ще раз профільному комітету перевірити ці скарги і винести остаточне рішення; і була друга пропозиція – розглянути кандидатуру зараз. Оскільки першою була пропозиція та, яка знаходиться в порядку, у проекті постанови, то я першими на голосування ставлю пропозиції: хто за те, щоб обрати Тітаренка Володимира Едуардовича суддею місцевого Ульяновського районного суду Кіровоградської області, прошу визначатись. [[13:02:27]] За-0 А чого хотів Артеменко, я так не розумію? Шановні колеги, тоді так, як ми і домовлялися, там є за законом, що двічі кандидат має право проходити цю процедуру. Будемо вважати, що один раз він її не пройшов, бо нуль одержав. Тому давайте даємо доручення профільному комітету, і зараз я поставлю це на голосування, перевірити всі ці факти, винести на чергове засідання для остаточного рішення. Прошу голосувати. Зніміть голосування. Артеменко, будь ласка.
Адаме Івановичу, я просто хочу сказати, і хай Сергій Васильович підтвердить, бо цю процедуру ми вже проходили з цією суддею проходило 2 листопада 2006 року. Він вже в 4-ий, чи в 5-ий раз іде. Ну, скільки можна казати? Ми прийняли остаточне рішення. І було вже 2 чи 3 рази по ньому голосування. У мене кандидатура, стенограма, де, до речі, і пан Ківалов виступає, і пан Ляшко, і пані Григорович, і Мармазов. Всі категорично проти. Пройшло півроку, ми знову.
Добре. Давайте так, я ще раз, я точно не пригадую, але мені здається, ми тоді не розглядали цієї кандидатури, а направили, не голосували, а направили на розгляд комітету. І тому ще раз, шановні колеги, звертаю вашу увагу, що відповідно до закону, суддя має право зробити дві спроби. Одну спробу сьогодні він зробив, бо тоді в листопаді ми його направили на розгляд комітету, комітет нам запропонував його розглянути. Він набрав нуль голосів, значить, ще є в нього одна спроба. Комітет внесе ще раз, або не внесе. І ми тоді будемо приймати рішення. Оніщук, будь ласка.
Адаме Івановичу, ви правильно говорите, що комітет, що закон про порядок обрання і звільнення суддів безстроково Верховною Радою передбачає можливість двічі розглядати кандидатуру. Але, Адаме Івановичу, йдеться про те, що це має бути нове подання суб’єкта внесення, зокрема, голови Верховного Суду. Тому сьогодні рішення не прийнято. Він не обраний, але ви абсолютно праві, що голова Верховного Суду, якщо він буде вважати за доцільне має право повторне, ще один раз його внести.
Дякую, Микола Васильович. Таким чином, ми нічого не голосуємо. Рішення є, якщо буде подання, комітет ще раз розгляне і запропонує нам, що далі робити. Дякую. Так, з приводу, з приводу місцевого Ленінського районного суду міста Севастополя Балюкова Катерина Георгіївна, підійдіть, будь ласка, до мікрофону. У Матюхи були заперечення? Будь ласка, мікрофон.
Балюкова Катерина Георгіївна. До Богатирьової Раїси Василівни поступило звернення від громадянина України, в якому сказано, що підготовці ваших документів навмисно було зменшено кількість скасованих та змінених рішень. Тому я прошу, щоб ці факти були перевірені та ваша кандидатура винесена на наступний раз для комітету. Дякую.
Ну, це, в принципі, не до судді, бо не вона готувала документи, це я до голови комітету. Сергій Васильович, вам відомий той факт про те, що є фальсифікація документів на суддю Балюкову Катерину Георгіївну? Недостовірна інформація.
Уважаемый Адам Иванович, вы знаете, мы после заседания комитета пришла бумага, после того, как мы решили. И там обращение было некоторых физических лиц, которые подчеркивали и говорили, что нужно перепроверить не совсем точные данные, по его мнению, кто обращался, жалобщик, освещены в той официальной справке. Для того, чтобы мы действительно проверили, а у нас не было такой возможности, а решение принято, я прошу народных депутатов снять эту кандидатуру, и на следующее заседание я, с вашего позволения проинформирую народных депутатов.
Шановні колеги, погодимося? Бо треба, дійсно, перевірити, хто правий, хто не правий для того, щоб, вибачте за непарламентський вислів, не палити кандидатури, давайте ми поступимо таким чином: добре, кандидарута Балюкової переноситься на наступне засідання сесійне тоді, коли буде готовий комітет і перевірить ті факти, які встановлені. Казаков Валентин В’ячеславович. Так, будь ласка, Матюха.
По Казакову Валентину Вячеславовичу у меня тот же самый вопрос, потому что в том же самом обращении было сказано, что существует вероятность того, что в его деле тоже уменьшено количество измененных и отмененных решений. Поэтому прошу тоже рассмотреть этот вопрос депутатами и снять кандидатуру с рассмотрения сегодня. Спасибо.
Сергій Васильович, та ж сама. Тобто, два прізвища. Тоді давайте таким чином поступимо, будь ласка, комітет, перевірте цю скаргу чи інформацію чи як її назвати. Так, будь ласка, Костів Тетяна Сергіївна, місцевий господарський суд Львівської області. Кендзьор, прошу мікрофон.
Шановні колеги! На моє ім’я і на ім’я голови комітету Ківалова поступила заява-лист постійної комісії Львівської міської ради з питань природокористування, охорони довкілля, у якій йдеться, що 10 листопада 2005 року суддя Костів винесла рішення на користь виробничого кооперативу „Ремонт”, відверто рейдерське рішення, яким зобов’язала Грибовицьку сільську раду Жовківського району Львівської області виділити цьому кооперативу, не багато, не мало, 32 гектари рекреаційного лісу першої категорії. Цей ліс ніколи не був у віданні Грибовицької сільської ради. 14 березня 2006 року Львівським господарським апеляційним судом це рішення було скасоване. 30 листопада 2006 року Вищим адміністративним судом також скасовано рішення господарського суду десятого.
Дайте можливість закінчити.
перевірки з цього приводу прокуратури Львівської області, СБУ і УМВС, які провели розслідування, є винятково негативними і сьогодні, враховуючи цей факт, я переконаний, що ми не можемо затверджувати суддю Костів або до глибшого розслідування цієї справи, бо, коли від імені української держави приймаються такі ганебно відверті незаконні рішення, звичайно, таких суддів у суддівському корпусі ми не маємо права тримати. Дякую.
Дякую. Але чи ганебні, чи ні, це не нам судити, а повинен зробити висновок, мабуть, комітет. Яка думка комітету, Сергій Васильович?
Шановний Адаме Івановичу, я підтримую народного депутата Кендзьора. Действительно, ни одна депутатская постоянная комиссия направила, а 2 депутатских комиссии. И надо, действительно, проверить, а мы решение приняли в среду, а факс пришел и жалоба пришла в пятницу. Поэтому я просил бы поддержать народных депутатов, чтобы снять, комитет чтобы проверил эту информацию.
Кандидатура Костів Тетяни Сергіївни також переноситься, якщо нема заперечень. Немає? добре. Дякую. З цією постановою ми завершили. Наступне.
Шановні колеги, Комітет з питань правосуддя на своєму засіданні розглянув та підтримав подання Вищої ради юстиції про звільнення суддів місцевих судів і вніс відповідний проект постанови за реєстраційним номером 3203, який вам розданий. 4 липня 2006 року ухвалою колегії судової палати в кримінальних справах Верховного Суду України вирок апеляційного суду щодо судді Мануляка залишили без змін. Строк повноваження. І просимо, комітет просить підтримати Вищу раду юстиції і дати згоду на звільнення його з посади.
Так, зрозуміло. Запитання до голови комітету. Немає. Тут все ясно, яка кажуть, як божий день. Я ставлю на голосування, чи ми будемо кожну окремо. Разом? Тоді давайте наступну кандидатуру ще.
Шановні колеги, строк повноваження суді військового місцевого суду Дніпропетровського гарнізону Красулі Валерія Володимировича закінчився 14 квітня 2005 року. Верховна Рада України 16 березня 2006 року не обрала його на посаду судді безстроково. У зв’язку з тим, суддя Красуля немає достатнього суддівського стажу для звільнення у відставку. Вища рада юстиції внесла до Верховної Ради України подання про звільнення його з посади судді у зв’язку з закінченням строку, на який його обрано. Просимо підтримати ці кандидатури.
Нема запитань? Тоді, шановні колеги, ставлю на голосування Постанову Верховної Ради за номером 3203 про звільнення суддів. Звільнити з посади суддів: місцевого Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Мануляка Василя Федоровича у зв’язку з набранням законної сили обвинувальним вироком щодо нього; військового місцевого суду Дніпропетровського гарнізону Красулю Валерія Володимировича у зв’язку із закінченням строку, на який його обрано. Прошу голосувати. [[13:14:08]] За-271 Постанову прийнято. Так, будь ласка.
Шановні колеги, Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув подання Генерального прокурора України про безпрецедентний захід - арешт судді. Генеральний прокурор просить нас, народних депутатів, дати згоду на взяття під варту судді Арбузинського районного суду Миколаївської області Пампури Олега Івановича. Комітет з питань правосуддя прискіпливо вивчив обставини справи і встановив таке: 9 березня 2006 року заступник прокурора Миколаївської області порушив кримінальну справу проти голови суду Пампури за ознаками злочину, передбаченого частиною 2 статті 68 Кримінального кодексу України „Одержання хабаря службовою особою”. Досудове слідство встановило, що Пампура, перебуваючи на посаді голови суду, через адвоката вимагав у підсудних хабар у сумі 6 тисяч доларів за пом’якшення вироку. Крім того, матеріали кримінальної справи свідчать, що згаданий випадок хабарництва у Пампури не єдиний. Він впродовж 5 років з 2001 по 2005 вимагав і отримав хабарі від мешканця Арбузинського району у справах про визнання права на земельні паї. Слідством встановлено, що за той період голова суду Пампура отримав хабара у сумі 48тисяч 800 гривень. Слідство також встановило, що суддя Пампура тиснув на свідків, схиляв їх давати неправдиві свідчення. Нині суддя Пампура переховується від слідства. З огляду на викладені факти Комітет з питання правосуддя рекомендує Верховній Раді України надати згоду на взяття під варту судді місцевого Арбузинського районного суду Миколаївської області Пампури. Відповідний проект постанови Верховної Ради України за номером 3204 вам розданий. Просимо підтримати подання Генерального прокурора. Подання підтримав голова Верховного суду України. Прошу підтримати, шановні колеги.
Чи будуть запитання? Немає. Тоді давайте будемо визначатися. Я ставлю на голосування Постанову за номером 3204 про надання згоди на затримання та взяття під варту, заарештування судді місцевого Арбузинського районного суду Миколаївської області Пампури Олега Івановича. Прошу голосувати. [[13:17:27]] За-292 Рішення прийнято. Всі питання ми по суддях розглянули? Добре, дякую. Давайте ще раз привітаємо тих суддів, яких ми сьогодні обрали безстроково. Побажаємо їм аби вони не попадали у такі постанови, як ми приймали після того, як їх обрали. Успіхів вам. Дякую. Сергію Васильовичу, яка думка про призначення членів Вищої. Сергію Васильовичу, думка комітету щодо призначення членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Пропозиція: перенести.
Є пропозиція перенести це питання.
Я ставлю на голосування: хто за те, щоб питання щодо призначення членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України перенести, прошу голосувати. [[13:18:32]] За-220 По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 157, „Блок Тимошенко” – 12, "Наша Україна" – 2, СПУ – 26, 21, 2. Хто за те, щоб повернутись до голосування? Повернутись. [[13:19:02]] За-229 Повернулись. Хто за те, щоб перенести розгляд питання про призначення членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, прошу голосувати. [[13:19:23]] За-240 Прийнято рішення. Розглядаємо проекти постанови про голову Комітету Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму. Тут у нас є два законопроекти: за номером 3163 і 3163-1. З приводу законопроекту за номером 3163 Голова Верховної Ради вносить постанову з приводу того, що в зв8язку з обранням Томенка Микола Володимировича заступником Голови Верховної Ради України відкликати Томенка Миколу Володимировича з посади голови Комітету Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму. Я думаю, що це – зрозуміла вам ситуація і тут буде відповідно закономірно. Тепер, прошу доповісти Ольгу Борисівну Боднар свій проект постанови. Будь ласка, 3163-1 – проект постанови про голову Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму. Будь ласка. І підготуватися Козубу від комітету.
Шановні колеги, шановний головуючий, дякую за можливість виступити. Восьмого лютого ми обрали заступника Голови Верховної Ради Томенка Миколу Володимировича. І, як ви знаєте, Закон „Про Комітети Верховної Ради”, Регламент не дозволяють виконання обов’язків голови комітету заступником голови Верховної Ради. У зв’язку з цим згідно тій квоті, яка належить нашій депутатській фракції, виноситься цей проект постанови. В ньому пропонується увільнити Томенка Миколу Володимировича від обов’язків голови Комітету Верховної Ради з питань сім’ї, молодіжної політики та туризму і обрати на цю посаду за нашою квотою Шкіля Андрія Васильовича, увільнивши його від обов’язків заступника голови Комітету Верховної Ради у закордонних справах. Зазначені зміни пропонується внести згідно квоти нашої депутатської фракції. Буду вдячна за розуміння і за підтримку. Ми просимо нашу постанову голосувати одночасно з постановою Мороза, оскільки вона є більш широкою, більш повною і більш відповідає чинному законодавству і тим регламентним нормам, які передбачені. Вона є більш повною, ніж запропонована Олександром Морозом.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Прошу, Козуб Олександр Андрійович, голова підкомітету Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! Комітет розглянув проект Постанови Верховної Ради України „Про голову Комітету Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Томенка”, внесений Головою Верховної Ради України Морозом, реєстраційний номер 3163 від 13 лютого 2007 року, на відповідність вимогам Регламенту Верховної Ради України. У проекті постанови пропонується відкликати народного депутата України Томенка Миколу Володимировича з посади голови Комітету Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму у зв’язку з тим, що Верховна Рада України восьмого лютого 2007 року обрала його заступником Голови Верховної Ради України. Комітет вважає, що відповідно до вимог частини четвертої статті 79-ї Регламенту Верховної Ради України, автору проекту доцільно було б внести зміни до постанови Верховної Ради України про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України 5-ого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів спеціальної контрольної комісії Верховної Ради України з питань приватизації. Тобто змінити назву постанови. Комітетом прийнято рішення: рекомендувати Верховній Раді України розглянути зазначений проект постанови і прийняти його з урахуванням зауважень комітету. Також хочу додати до вище викладеного, до відома народних депутатів, що зазначений вище проект 36., 3163-1, він внесений з порушенням вимог частини першої статті 25-ої Регламенту Верховної Ради України у порядку даному пленарному засідання Верховної Ради України сьогодні 22 лютого, який вноситься Боднар Ольгою Борисівною, комітетом не розглядався. І рішення по ньому комітетом не прийнято. Зазначеним проектом постанови пропонується одночасно вирішити питання щодо увільнення народного депутата Томенка Миколи Володимировича від обов’язків голови комітету з питань сім’ї, молодіжної політики і спорту та туризму, та обрання відповідно до частини 7-ої сатті78 регламенту Верховна Рада ї на цю посаду народного депутата Шкіля Андрія Васильовича. Пропозиція Верховній Раді визначитися з цих питань дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Обговорювати будемо питання? Ні? Шановні колеги, тоді в порядку поступлення цих постанов, я думаю, ми зрозуміло, що комітет хоч і не розглядав, але ми можемо, Верховна Рада може і без комітету прийняти рішення. Я не бачу проблем. Боднар, будь ласка, Ольга Борисівна, мікрофон.
Я хочу ще раз наголосити на тому. Що велике прохання, не займатися зараз політикою. Зараз елементарне питання, яке вирішується Регламентом нашої Верховної Ради. За квотою нашої фракції і просто постанова Олександра Мороза не зовсім повна. Ну, увільнити, ми увільнимо Томенка від цієї посади, хто буде керувати? За регламентом заступник не може керувати замість голови. То давайте просто приведемо цю відповідність. Шкіль залишає попередню свою посаду, обійнявши нову. Дякую.
Добре, Ольга Борисівна. Але й ваша наполовину повна бо треба було і замість Шкіля когось ще запропонувати в той комітет. Ну це не має значення, ви абсолютно праві і я підтверджую ще раз, що за нашим Законом про комітети, за Регламентом квота на комітет залишається за тою політичною силою, якою вона була. Це абсолютно праві представники Блоку Тимошенко. Я буду ставити проекти постанови в порядку подання. Ставиться на голосування Постанова про Голову Комітету Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Томенка М.В., 3163. Прошу голосувати. Автор – Мороз. [[13:26:34]] За-233 Рішення прийнято. Давайте, шановні колеги, подякуємо Миколі Володимировичу, який виконував обов’язки Голови комітету досить сумлінно і побажаємо йому якомога швидшого видужання, щоб він допомагав нам уже тут як заступник Голови Верховної Ради. Тепер я ставлю на голосування пропозицію фракції „Блоку Юлії Тимошенко” про те, щоб призначити, а точніше обрати Шкіля Андрія Васильовича, народного депутата України від Блоку Тимошенко, головою Комітету Верховної Ради України з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму, увільнивши його від обов’язків заступника голови Комітету Верховної Ради у закордонних справах. Прошу визначатися. [[13:27:35]] За-178 Шановні колеги, я просив би дуже давайте, я звертаюся до представників фракцій всіх, давайте ми з вами проведемо консультації з цього приводу. Ще раз наголошую, що за всіма нормами законів і Регламент це квота фракції, це Європейський Союз право. Але поскільки, дійсно, хотіли б послухати Андрія і задати йому запитання. Давайте. Ні, ні, почекайте: вони мають право вносити цю кандидатуру. Не треба, не треба, вони мають право вносити будь-яку кандидатуру. Тому я прошу, давайте спокійно, врівноважено підійдемо до розв’язання цього питання, і на наступному пленарному тижні я прошу все узгодити і комітет розглянути ті пропозиції, які будуть, для того, щоб ми прийняли рішення по голові комітету. Нам треба прийняти рішення по голові комітету. Розглядається проект Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з опрацювання проектів законів України про внесення змін до Конституції України, реєстраційний номер 2358. Заступник голови Комітету з питань правової політики буде доповідати Зварич Ігор Теодорович. Я буквально два слова, Ігор Теодорович, що Голова Верховної Ради запропонував нам створити спеціальну Тимчасову комісію, яка буде опікуватися проблемами, пов’язаними із внесенням змін до Конституції, бо ви знаєте, це питання ще не завершено, а також тими законопроектами, які безпосередньо визначені в Конституції і визнані такими, що потрібно нам прийняти. Ми, на великий жаль, ще маємо певний борг перед суспільством, що не виконали у повному обсязі вимог Конституції, не прийняли тих законів, які безпосередньо передбачені в Конституції. І ще один момент: ви пригадуєте, особливо ті колеги, які працювали у попередньому скликанні, що у нас була така комісія і вона досить успішно працювала, оскільки там були представники з усіх фракцій і груп. Комісію пропонується створити на пропорційній основі, щоб там були представлені усі представники фракцій. Я особисто, коли займався цим питанням, звертався до голові фракцій з проханням подати до складу цієї комісії найбільш кваліфікованих представників фракцій, які найбільш розуміються на конституційному праві, які найбільше можуть. які можуть внести найбільший внесок у те, щоб ми приймали вивірені, виважені закони. такі закони і зміни до Конституції, які будуть працювати, які будуть працювати на суспільство. І тому список, який ви бачите, ми зараз його будемо обговорювати і приймати, дійсно відповідає цим критеріям. І я дякую головам фракцій, які порекомендували до складу комісії найкваліфікованіших своїх юристів, представників фракцій, які знають, вибачте, толк, за таке слово, у цьому питанні. Будь ласка, від комітету заступник голови Зварич Ігор Теодорович. Прошу, Ігоре Теодоровичу.
Шановні колеги, шановний Адам Іванович, дякую за допомогу в представленні проекту, який сьогодні будемо обговорювати. Дійсно, 21 лютого цього року Комітет з питань правової політики розглянув на своєму засіданні питання щодо доцільності створення тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради щодо доопрацювання проектів Законів України про внесення змін до Конституції України. Члени комітету погодилися, що питання, які пропонується віднести до предмету відання комісії пунктами 1 і 2 частини 2 проекту постанови №2358 є одним із найважливіших предметів відання Комітету з питань правової політики і Комітету з питань державного будівництва, регіональної політики і місцевого самоврядування. У своєму рішенні Комітет з питань державного будівництва, регіональної політики і місцевого самоврядування рекомендував нам відхилити проект №2358 як такий, що суперечить постанові Верховної Ради „Про предмети відання Комітетів Верховної Ради V скликання”, а також запропонував прийняти проект постанови, який зараз розглядається, саме в такій редакції. Виходячи з цього, наш комітет вирішив рекомендувати Верховній Раді розглянути проект постанови в редакції, запропонованій членами Комітету з питань правової політики, який пронумерований 2358-Д. Що стосується змісту доопрацьованої постанови про створення комісії, враховуючи гостру необхідність, дійсно, в продовженні політичної реформи, залучені до відповідного процесу представники всіх політичних партій, представлених в парламенті. Пропонуємо віднести до відання комісії питання, які передбачені пунктами 1, 2 проекту постанови. В результаті хотів би ще сказати, що в результаті додаткових консультацій сьогодні з фракціями і депутатами, які пропонуються до складу комісії, пропонується в пункті 3 сформулювати таким чином, що головою Тимчасової спеціальної комісії обрати Першого заступника Голови Верховної Ради Мартинюка Адама Івановича, а заступником голови Тимчасової спеціальної комісії обрати першого заступника голови Комітету з питань правосуддя Оніщука Микола Васильовича. Вважаємо, що ухвалення цього проекту постанову матиме позитивне значення для організації якісної роботи з розробки законопроектів, а саме в такій редакції, яка пропонується дозволити комісії не втручатися, а щонайменше мінімізувати втручання предмет відання профільних комітетів парламенту. У мене все.
Будь ласка, я бачу запитання. Запишіться бажаючі запитання поставити. Прошу натискувати кнопки. Так, будь ласка, давайте 6 хвилин Матвєєв.
Я дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, в тому, що нам необхідно утворити таку спеціальну, Тимчасову спеціальну комісії з опрацювання проектів законів про внесення змін до Конституції України, я думаю, що ми, більше чим ми з вами впевнилися, особливо зараз в останній час, коли ведеться дуже багато розмов навколо проблеми самої внесення змін до Конституції України. Уже деякі політики договорилися до того, що це повинна бути скликана якась конституційна асамблея, яка ухвалить не, мабуть, не тільки зміни, а вони думають, що може і перепишуть наново Конституцію під Президента, який сьогодні повинен би признати, що ми живимо сьогодні в новій державі парламентсько-президентській і необхідно виконувати наші закони. Дякую.
Ну це було побажання, я так зрозумів, да?
Да, це було побажання.
І хороше побажання. Це правильно. Будь ласка, Шевчук Сергій.
Дякую. Сергій Шевчук, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановний доповідачу, ви згадали позитивний досвід подібної комісії в минулій каденції. Це дійсно так. Але я хочу вам нагадати, що в минулій каденції комісія працювала під головуванням двох чоловік: один був від опозиції - Олександр Олександрович Мороз, а інший від тодішньої більшості - Степан Гавриш. Скажіть, будь ласка, чому ви зараз порушуєте цей демократичний принцип і визначаєте керувати цією важливою комісією лише представника більшості? Чому ви вважаєте, що демократію потрібно зменшити, обрізати, адже це з самого початку приводитиме до конфронтаційних моментів. А нам усім народним депутатам не хотілося, щоби ця комісія починала таким чином свою роботу. І, Адаме Івановичу, я до вас звертаюся, може вам було б коректно все-таки запропонувати аби, ну припустимо, наш колега Оніщук був також співголовою. Дякую.
Так, буде пропозиція, ми її будемо визначати.
Я дякую за запитання з такою реплікою, що напевно також не демократично звинувачувати у порушенні демократії того, хто її не порушував. Буде така пропозиція, проголосуємо і приймемо вашу пропозицію. Будь ласка.
Костенко, будь ласка. Немає. Писаренко, прошу.
Дякую, Адаме Івановичу. Валерій Писаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Ну щодо цієї постанови, Ігоре Теодоровиче, ви знаєте як вона проходила важко через комітет. Основним зауваженням Комітету з правової політики було саме те, що вона забирає повноваження комітету і взагалі-то Комітет з правової політики з часом нам потрібно буде закрити, якщо ми створимо ще одну-дві комісії, ми можемо закривати Комітет з правової політики. Але питання в чому, Ігоре Теодоровичу, я вважаю, що на сьогодні створено вже декілька таких комісій. Як ви знаєте, працює комісія при Президентові, працює комісія там в Кабінету Міністрів опрацьовує такі закони. Комітет з питань правової політики дуже сумлівно ставиться до таких питань. Але ми складаємо ще одну комісію, яка дублює повноваження ще декількох комісій. Чи не зможемо ми цим просто затримати ті закони або законопроекти, які стосуються Конституції? Чи не завадить це їх прийняття в майбутньому? Дякую.
Я дякую за запитання. Як ви зауважили, дійсно, ми досить потужно обговорювали проект цієї постанови. І, звичайно, таке запитання, яке ви задали, має право на існування. Проте, я вважаю, що саме у такій редакції, яка запропонована [[проект постанови]], вона абсолютно не позбавляє нашу комісію не лише можливості, а і необхідності розглядати проекти, які будуть вноситися на розгляд парламенту, оскільки це входить до повноважень будь-якого профільного комітету, зокрема, нашого у цьому випадку, як головного, при будь-якому рішенні, яке буду стосуватися питань відання комітету.
Ярослав Сухий.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, Партія регіонів. Шановний Ігоре Теодоровичу! У мене до вас питання як до професіонала, як до юриста, викладача, правника аби зняти взаємні підозри, які вже лунають тут у цьому сесійному залі про те, що хтось хоче раніше написати щось хороше, хтось пізніше. Наскільки мені відомо, Конституція приймалася на сесії Верховної Ради України і зміни до неї може вносити сесія Верховної Ради України. Скажіть, будь ласка, чи передбачає робота цієї комісії, спільна робота цієї комісії з іншими комісіями, про які вже казали тут колеги, створені під егідою там чи Президента України, чи Києво-Могилянської академії, чи якихось інших установ та закладів, які спрямовані на те, щоби удосконалити наш Основний закон – Конституцію України. Дякую.
Дякую за запитання, яке прозвучало, яке більшою мірою стосується організації діяльності самої комісії. І я так розумію, що для реалізації цілей, поставлених у проекті постанови [[і надіюся, що ми її таки приймемо, як постанову]], для реалізації цілей цієї постанови будуть залучені всі можливості науки України і не лише України, а і закордонного досвіду. І я думаю, що це таки буде на користь в опрацюванні правильного рішення, за яке ми правильно проголосуємо.
Князевич.
Шановний Ігоре Теодоровичу! Ви правильно сказали про те, що вчора комітет, справді, розглядав це питання і фактично підготував сьогоднішній проект постанови, але ви забули сказати, що не всі члени комітету підтримали таке рішення. І я був серед тих, хто не підтримував з тих причин, про які вже сказав сьогодні колега Писаренко, і не буду повторюватися. Але ми домовились на комітеті, що остаточна редакція цього проекту постанови врахує ті зауваження, які я висловив під час обговорення цього питання. На превеликий жаль, переважна більшість з них не враховані, зокрема що стосується доопрацювання законопроекту, яким надається право законодавчої ініціативи Верховному Суду щодо необхідності попереднього звіту через шість місяців роботи комісії і так далі – ціла низка запитань. Чому це не враховано було? А з іншого боку, зважаючи на те, що, очевидно, рішення вже прийнято політичне і комісія буде створена, я підтримую колегу Шевчука про необхідність започаткування посади співголів цієї комісії, що дуже серйозно, мені здається, додасть в роботі цієї комісії і на паритетних началах дасть можливість збалансувати політичні інтереси в її представництві. Дякую.
Дякую за запитання. Шановні колеги, дозвольте доповідати. Я дякую за запитання. Як на мене, не вважав за необхідне розказувати про драматизм засідання комітету, а сам результат, поскільки все-таки більшість із от на одного чоловіка рішення було прийнято те, яке запропоновано. Разом з тим, я вважаю, що при редакційному доопрацюванні проекту постанови можна було б врахувати те, що ви сказали. Що стосується рішення про співголів, про співголів такої комісії, безумовно, я зараз вже не можу представити, як рішення комітету. Очевидно, ми повинні в цьому визначатися в самому залі Верховної Ради, в сесійному залі.
Так, шановні друзі. Ну дайте Сасу задати слово. Може, заспокояться члени БЮТ, які щось захвилювалися.
Дякую, Адаме Івановичу. Сергій Сас, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановний доповідач, шановний Адам Іванович, мабуть, до профільного комітету надійшов висновок Комітету з питань Регламенту, який розглядав даний Президент проект постанови. І комітетом був прийнятий негативний висновок в зв’язку з тим, що постанова передбачає цілий ряд порушень Регламенту і Закону України „Про статус народного депутата”, зокрема частини першої статті 14-ї, якою передбачено, що народний депутат може бути членом однієї слідчої або тимчасової комісії. У проекті постанови 8 членів, 8 запропонованих кандидатур уже є членами інших комісій. Також у проекті постанови порушено пропорційний принцип представництва від кожної фракції і не визначено кількісний склад, тому з огляду на це комітет вважає за неможливе приймати сьогодні постанову як Постанову Верховної Ради. Дякую за увагу.
Так, дякую. Ігор Теодорович, дякую вам за змістовну доповідь і відповіді на запитання. Сідайте, будь ласка. І за дебют, і за все інше. Шановні колеги, давайте ми поступимо таким чином. Зараз ми проголосуємо за основу, а потім будемо голосувати всі пропозиції, бо тут є чимало пропозицій , і фракції деякі зміни вносили, будемо голосувати за зміни. Я ще раз наголошую, будемо ми голосувати за основу проект за номером 2358-д. той, що підготували члени Комітету з питань правової політики. У 3-му пункті буде внесена зміна, це за основу, а там як визначимося, обрати головою Мартинюка і заступником голови Оніщука. Це такі зміни в цю постанову. І щодо персонального складу. Замість Зварича Ілляшов Григорій Олексійович. Князевич тут випадає, тому що або нехай визначається фракція, бо це вже поза квотою фракції. І там зміни певні внесли фракції, БЮТ уже внесла замість Томенка Тимошенко і Корнійчук, це є. тобто, за основу 2358-д. Із тим, що я прочитав. За основу. Голосуєм. 2358-д. [[13:45:03]] За-234 Дякую. Тепер, шановні колеги, була пропозиція про те, щоб обрати не голову і заступника, а зробити два співголови цієї комісії, щоб співголовами були Мартинюк і Оніщук. Ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу визначатись. [[13:45:36]] За-82 Тепер ще одне. Я особливо прошу, шановні колеги із фракції „Нашої України”, хто у вас – будьте уважні! – хто у вас може мені допомогти, бо була пропозиція про те, щоб виключити зі складу згаданої комісії Головатого [[я дивлюсь, він тут є]], а внести до складу комісії Мойсика та Прокопович. Ну, не двох, а когось одного. Тобто, яка пропозиція остаточна фракція? Виводимо Головатого чи залишаємо? Залишаємо, так? Будь ласка, Оніщуку мікрофон. Заступник голови фракції „Наша Україна”. Миколи Оніщука мікрофон, прошу.
Адаме Івановичу, прізвище Головатого було в тій постанові, яка вносилась з самого початку. Його в постанові, що внесена комітетом, ну, депутатами з комітету, немає.
Кого немає?
Головатого.
Ні, Головатий в постанові, внесеній від комітету, є.
Він залишається. Без змін.
Добре, тоді ясно. Ну, просили ще фракції, вчора чи позавчора надійшла щодо Мойсика пропозиція, що він юрист знаний. Ми – за, але квота. Тобто визначайтесь. Таким чином, ми проголосували всі пропозиції. Я ставлю в цілому на голосування: про прийняття постанови в цілому за номером 2358-д. [[13:47:29]] За-232 Постанова прийнята. Дякую. Розглядається проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії з питань вивчення причин вибіркового відшкодування податку на додану вартість, порушення посадовими особами Державної податкової адміністрації України та Державного казначейства України законодавства в сфері оподаткування. Реєстраційний номер 2439. Бірюк Лев Васильович, будь ласка. Є? Так, будь ласка, Лев Васильович. Ковалю підготуватися.
Шановний головуючий, шановні колеги, до вашої уваги Постанова Верховної Ради України про утворення тимчасової слідчої комісії з питань вивчення причин вибіркового відшкодування податку на додану вартість, порушення посадовими особами державної податкової адміністрації України та державного казначейства України законодавства в сфері оподаткування. Шановні друзі, Постанову і закон про ПДВ в нашій державі було введено, майже, 10 років тому назад. І за цей час внесено, майже, 1209 змін та доповнень. ПДВ в нашій державі скопійоване з законів розвинутих економічних держав і там, де, там закон про ПДВ виконує функцію регулятора по перевиробництву. В нас же він створює тільки, будемо казати, тіньову схему розпорядження бюджетом. Нашу постанову, ми її 11-ого, 15.11.2006 року зареєстрували, було розглянуто на комітетах. І, наприклад, з регламентної діяльності визначає, що проект постанови підготовлено у відповідності з вимогами Регламенту Верховної Ради України і прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути зазначений проект постанови і підтримати його. Я хотів назвати тільки деякі цифри про, будемо казати, нетактовне вирішування питання повернення ПДВ. Так загальний план відшкодування ПДВ в серпні 6-ого року був виконаний на 76%. При цьому в Криму, Луганській області виконано на 130%, а в Волинській, наприклад, на 2,7. Отже, відсутність реакції на процеси, коли порушуються прямі вказівки по відшкодуванню і законодавчу базу по відшкодуванню ПДВ для підприємств шкодять подальшому розвитку підприємств, не дають повернення коштів до обігових коштів, до того, щоб інвестувати подальшу роботу нашої промисловості. Просив би вас підтримати нашу пропозицію і створити комісію у складі 13-ти чоловік, в яку увійшли представники від всіх наших п’яти фракцій. Дякую за увагу.
Чи будуть запитання? Є. Запишіться. Ну, давайте 6 хвилин, можемо встигнути всі. Болдирєв.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Вне всякого сомнения, изменение налогового законодательства давным-давно назрело. Я целиком и полностью поддерживаю эту идею: нужно уйти от налога на добавленную стоимость, который стал, фактически, причиной, ну, некоторых неудобств в обществе. Я в связи с этим хотел бы напомнить историю, кто был автором этого нововведении, потому что когда Украина стала независимой, это го налога еще не было. Были два выдающихся деятеля украинской истории, ну «выдающихся», наверное, в кавычках – это господин Пинзеник и господин Терехин. Именно они, являясь советниками тогдашнего Премьер-министра Кучмы Леонида Даниловича придумали все то уродство, в состоянии которого украинская экономика прожила первые десять лет. И поэтому, вне всякого сомнения, я очень рад, что Блок „Юлии Тимошенко” будет изменять.
Будь ласка, дайте можливість, не заважайте, відповісти. Лев Васильович, відповідайте.
Шановні друзі, вибачте, будь ласка! Я одне єдине можу тільки прокоментувати: ну, прив’язувати сьогодні радників Кучми до лінії сьогоднішньої БЮТ просто некоректно. І некоректно тільки з одної сторони: ми не сьогодні знаємо про ПДВ, ми не сьогодні ставили його питання про те, що така наша болячка має бути викорінена. От і все. Ми тим паче з паном Болдирєвим згодні, що такі зміни назріли давним-давно.
Матвєєв, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановний доповідачу, я хотів перш за все сказати, ви народним депутатом обрані в першому цьому скликанні, в нинішньому скликанні. А чому ж ви, м’яко говорячи, вводите в оману всю Верховну Раду України, заявляючи про те, що у представленому вами проекті про створення тимчасової слідчої комісії пропорційно представлені всі абсолютно парламентські фракції? Тут представників від фракції комуністів немає. Це по-перше. Адаме Івановичу, скільки ж ми будемо продовжувати практику, коли тому, кому хочеться під себе створити тимчасову слідчу комісію, вони вносять пропозиції, збираючи десь прізвища поза фракціями і наполягають на тому, щоб Верховна Рада приймала такі правові акти? З цим треба кінчати.
Дякую за запитання. В мене в руках, ну, постанова комітету з Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради. Шановні депутати, я 2 рази був на засіданні цього комітету, на якому як раз ставилося питання одне, це врегулювання, кадрове врегулювання. То один раз не приймали, тому що кадри не так були розставлені, то людину внесли, яка вже є в нас членом іншої комісії слідчої. Я, вибачте, зараз. Я ж хочу вам відповісти. Тому я зачитую ще раз для вас, бо ви не почули, що я зачитував. Комітет говорить про те, що ви, відзначено, що проект постанови підготовлено у відповідності з вимогами Регламенту. А в Регламенті, так оцей пройшов в регламентному комітеті, я його не витягнув сам з дому. Я вважаю, що, якщо тут немає членів Комуністичної партії, фракції, а тут не написано партійності. Треба його додати і все. І я згоден на те, щоб додали одну фігуру. Я згоден. Але він пройшов апробацію в Регламентному комітеті.
Самойлик.
Знаєте, я хочу продовжити тему, про яку вже говорили, хто запровадив цей податок. Вчора на засіданні нашого комітету розглядалось питання щодо наукових пенсій. І дивним виглядає те, що декілька місяців тому якраз фракції „Нашої України” і БЮТ завалили цей Закон „Про наукову пенсію для науковців, які працюють в інших навчальних закладах”. Це тимчасова комісія, це те ж саме, що було у нас вчора на засіданні в комітеті. І, мені здається, що краще б було не створювати тимчасову комісію, а створити Спеціальну комісію для розробки пропозицій або вдосконалення нашого законодавства щодо пом’якшення, зменшення податкового тиску. І це буде абсолютно правильно, бо ця комісія ніяких питань в законодавчому плані не вирішить. Це популістська комісія.
Безумовно. Я не маю права не шанувати вашу думку і я її шаную, але питання винесено нами закономірно, воно згідно Регламенту і ми маємо право на те, щоб просити Раду підтримати і попрацювати з тим, щоб ще одне викривлення в нашій системі не дало можливість створювати тіньові бюджетні схеми.
Писаренко, будь ласка.
Дякую. Лев Васильович, хотів би вам подякувати за вашу роботу над цим проектом. Це, дійсно, комісія, яка зараз потрібна Верховній Раді, це, дійсно, тіньовий податок, за яким вже потрібно встановити найжорсткіший контроль з боку Верховної Ради, тому що вже багато людей, хто збагатівся на цьому податку, крім бізнесменів та підприємців, які працюють в цій сфері. Я хотів так би підтримати мою колегу пані Самойлик щодо необхідності на цьому питанні не зупинятись, а продовжувати його розглядати як в подальшому вдосконалення законодавства з цього приводу. Але давайте не забувати, шановні представники антикризової коаліції, що це, в першу чергу ваша заслуга, які законопроекти приймаються в цьому залі. І також такі законопроекти, які ви відмовляєтесь приймати, також щодо і тарифів. Тому, Лев Васильович, хотів би ще раз вам подякувати та запросити: яким чином в подальшому результати цієї комісії вплинуть на зменшення податкового тиску?
Дякую за запитання. Я вже називав цифру майже 300 доповнень зроблено за 10 років по цьому закону. Я думаю, комісія має виправити всі викривлення в тому, що по різним областям, по різним регіонам і незалежно, повірте мені, від того, хто займає там адміністративну ланку, треба зробити, щоб вона була справедливою і нарешті зробити в цьому законі або такі заперечення, щоб не можна було від трьох місяців не менше, після трьох місяців відшкодування, а потім не відомо до якої межі. Це саме собою підштовхує підприємців йти давати хабарі і користуватися правом телефонним і так далі.
Дякую, Лев Васильовичу. Сідайте, будь ласка. Я продовжую засідання на 15 хвилин. Будь ласка, Коваль В’ячеслав Станіславович від комітету. Немає. Але, в принципі, вам уже і доповідач, сам автор говорив про те, що комітет розглянув це питання і рекомендує прийняти рішення. Так, чи є бажаючі виступити в обговоренні? Пропозиції якісь? Я звертаюсь особливо до тих фракцій. Не буде пропозицій. Є пропозиція? Яка пропозиція? Чечетова, будь ласка. Зараз, зараз. Мікрофон Чечетова.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Фракція Партії регіонів пропонує включити до цієї тимчасової слідчої комісії двох народних депутатів Васильєва і Круглова. Дякую.
Васильєв Олександр Андрійович є в складі комісії. Круглов і Мельник. Так, я звертаюсь до авторів законопроекту. Як, заперечень не буде? Немає, так. Шановні колеги, тоді з вашого дозволу я ставлю на голосування про прийняття постанови в цілому із добавлення сюди прізвищ Круглова і Мельника. Ставиться на голосування постанова за номером 2439 про утворення Тимчасової слідчої комісії з питань вивчення причин вибіркового відшкодування податку на додану вартість, порушення посадовими особами Державної податкової адміністрації України та Державного казначейства України законодавства у сфері оподаткування з добавленням двох прізвищ, про які я сказав. Прошу визначатися. [[14:01:02]] За-179 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання у нас: проект Постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України з питань адміністрування податку на додану вартість, реєстраційний номер 2523. Але тут автори Катеринчук, Королевський, Воропаєв просять нас перенести розгляд зазначеного питання. Я ставлю на голосування пропозицію про перенесення розгляду питання за номером 2523 про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради з питань адміністрування податку на додану вартість за пропозицією всіх трьох авторів законопроекту. Прошу підтримат про перенесення розгляду. Голосуємо. [[14:02:01]] За-143 Не прийнято рішення. Значить будемо розглядати. Шановні колеги! Я оголосив на 15 хвилин давно вже про продовження. Я пам’ятаю про все, ще у нас є 13 хвилин. Ще раз наголошую, Катеринчук, Королевський, Воропаєв, автори законопроекту постанови про утворення Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради з питань адміністрування податку на додану вартість за номером 2523 просять перенести розгляд питання. Ви не підтримали його. Можливо, не зрозуміли? Хто за те, щоб повернутися до переголосування, щоб перенести? [[14:03:02]] За-120 Тобто ні. Значить, ми з вами повинні розглянути. Хто з авторів законопроекту готовий доповісти про нього? Немає нікого. Хто за те, щоб зняти дане питання з розгляду, прошу голосувати. [[14:03:49]] За-229 Прийнято. Розглядається проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з розслідування обставин щодо фактів порушення законів України та побиття людей під час проведення мітингу на вулиці Клочковській, 197 16 грудня 2006 року у місті Харкові. Реєстраційний номер 3156. Лещенко Віктор Миколайович, будь ласка, автор ініціативи. Підготуватись Ковалю.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты! Обращаюсь к вам по многочисленным просьбам харьковчан, обеспокоенных тем, что Харьков стал превращаться в первую криминальную столицу Украины. Это и подтверждается событиями, которые произошли 16 декабря 2006 года в районе дома номер 197 по улице Клочковской во время проведения мирного, так называемого, в кавычках, митинга, где пролилась кровь. Сейчас, к сожалению, не могут продемонстрировать фильм, но он у Адама Ивановича есть, о том, что было в Харькове. Восьмого февраля мною направлено в Генеральную прокуратуру депутатское обращение с просьбой предоставить информацию о должностном лице и основании прекращения уголовного дела по факту массовых беспорядков. В ответ на депутатское обращение Генеральная прокуратура сообщает, что возбужденное уголовное дело по статье 294 Уголовного кодекса Украины «Массовые беспорядки» переквалифицированно областной прокуратурой на хулиганство [[часть 2 статьи 296 Уголовного кодекса]]. Считаю, что дело было закрыто без серьезных на то аргументов. На сегодняшний день Управление Службы безпеки Украины в Харьковской области имеет достаточно доказательств для квалификации этих событий 16 декабря 2006 года как массовых беспорядков. Кроме того, есть доказательства, подтверждающие именно организованный характер преступления. Данная информация известна не из официальных источников. Обращаю ваше внимание, что массовые беспорядки в отличие от хулиганства, имеют организованный характер, который характеризуется беспределом и сопровождается насилиями над людьми. По информации правоохранительных органов определено 200 участников массовых беспорядков, из них около 40 активных, 13 – потенциально подозреваемых. Из них около 40. из них 30 потерпевших, а из них 5 госпитализированных в больнице «неотложной медпомощи». Повышенная общественная без. опасность представляет действия организаторов и активных участников массовых беспорядков. Со слов очевидцев, организаторы все-таки были. К ответственности должны быть привлечены прежде всего организаторы, которые не понесли за эти события никакой ответственности. Не наказание одного случая порождает второй, а это взрывы, поджоги и самое циничное – задержание сотрудника Службы безпеки Украины при выполнении им своих служебных обязанностей. Притом, задерживал это и организовал один из подозреваемых в организации массовых беспорядков в Харьковской области, это было циничное унижение сотрудника Службы безпеки Украины, его обыск, обыск автомобиля, личный досмотр и так далее не имеющих на то оснований и причин лицами. Поэтому это деморализация Службы безпеки в целом. По сути, то, что происходит в Харькове, включая и события 16 декабря, имеет свой рецидив и влияет на ряд параметров национальной безопасности Украины. Я призываю вас к объективности рассмотрения трагических событий 16 декабря 2006 года. Крайне важно, чтобы правоохранительные органы принципиально, независимо от фамилий, политических ориентаций, рассмотрели эти вопросы в рамках Конституции и защиты прав, жизненной безопасности наших граждан. Статья три Конституции Украины гарантирует неприкосновенность и безопасность человека, его жизни и здоровья. Люди, которые пострадали вследствие массовых беспорядков, не чувствуют справедливости и защиты от государства. Уважаемые коллеги, с целью недопущения давления на правоохранительные органы, в связи со сложившейся криминогенной ситуацией в городе Харькове предлагаю создать временную комиссию по расследованию событий по улице Клочковской; дать объективную и справедливую оценку этим событиям. Надеюсь на вашу поддержку. Благодарю за внимание.
Дякую. Запитання є, запишіться. [[Нет, нет, будут вопросы]] Прошу записатись. Так, шість хвилин. Самойлик.
Щиро дякую. По-перше, я хочу доповідачу дати зауваження. В ці дні ми святкуємо День рідної мови, і, будь ласка, ви такий патріот великий, чому ви не на державній мові розмовляєте? По-друге, чому ви нас втягуєте в міжолігархічні розбірки на території Харкова? Не інакше, і ви це прекрасно знаєте. Ви, як попи Гапони: повели людей на цю бійню, на кровопролиття, а зараз хочете мати політичний зиск з цієї справи! То до відповідальності треба саме тих, хто організував свідомо цю бійню. І нічого Верховну Раду України і всю нашу державу і народ робити заручниками вашої політичної невдалості, нереалізованості! Нічого витаскувати свої питання кланові сюди, на сесію Верховної Ради.
Я дякую вам за запитання. Але, по-перше, те, що я харків’янин і це зобов’язує мене винести це на розгляд Верховної Ради – це по-перше. По-друге, я, будучи начальником управління по взаємодії з правоохоронними органами, я володію достовірною інформацією, все, що відбувалося в Харкові. По-третє, я не був там, на цих подіях і водив туди людей. І це я готовий підтвердити документально. Єсть відеозапис, єсть багато відеозаписів із цих подій і якщо зараз Адам Іванович поставе, я рекомендував подивитися на ці відеозаписи і дати їм правову оцінку. І ще вам хочу нагадати, всім народним депутатам ми з вами давали присягу на вірність усій Україні. І я буду відноситися, якщо ця комісія відбудеться, справедливо, не зависимо від яких поглядів, це кримінальна справа, а не політична. Дякую.
Дякую. Віктор Миколайович, йдемо на бартер. Я дам дозвіл поставити, але система не тягне поки що, бо немає необхідної кількості енергії. Дайте енергію – покажемоDVD, тим більше, що ми вже показували. Александровська, будь ласка.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Виктор Николаевич, вы когда ко мне подходили с этим вопросом и предлагали поддержать этот проект постановления, я отказалась. У меня к вам один единственный вопрос: скажите, пожалуйста, почему вы не хотите поставить вопрос в плоскости ответственности тех представителей органов городской власти, которые приняли неправомерное решение первичное об отводе земли, то есть от того решения, протесты против которого мы с вами все время слышим от харьковчан? Почему вы - представители оранжевых, не хотите посмотреть, кто же неправомерно отвел землю, что вызывает возмущение у горожан в течение уже нескольких лет? Почему вы так вопрос не ставите? Потому что там ответственность того мэра, которого вы поддерживали. И именно сегодня вы инициируете и выводите вопрос в совершенно другую плоскость.
Алла Александровна, я вам отвечу так, мы еще раз напоминаем, мы – народные депутаты Украины. И давали присягу всей Украине, поэтому давайте не передергивать, кто, какого цвета, потому что вы сами не разобрались, какого вы сейчас цвета в данном случае. Я не буду. я сказал, этот вопрос будет рассматриваться не в политической плоскости, ни в коем случае! Его нельзя политизировать, он должен быть рассмотрен в криминальной плоскости, потому что это – криминальное преступление. По земле этот вопрос следственная комиссия даст ответы на все вопросы, которые там есть. Я вам предлагал.
Єресько передає Олійнику. Якому? Святославу? Олійник Святослав, будь ласка.
Віктор Миколайович, скажіть, будь ласка, як ви вважаєте як автор законодавчої ініціативи, якщо по цих обставинах, де всі обставини будуть зафіксовані на відео і це відео буде зафіксоване на всю країну, де вдалися побиттю, груповому побиттю люди, які лежали на землі. Це було в присутності працівників міліції. Це відео продемонстрували на всю країну в цій сесійній залі. Якщо по цим обставинам відбувся нормальний юридичний процес, тобто компетентні органи встановили винних і сьогодні притягли їх до кримінальної відповідальності, чи була б необхідність сьогодні вам виступати на цій трибуні з ініціативою створення слідчої комісії і ставити питання про вирішення це неприродним шляхом, оскільки природним у даному випадку є кримінальний процес? Дякую.
По-перше, до мене звернулися виборці, звернулися матері тих постраждалих, які стали каліками після тих подій, які відбулися на Клочківській. Як я на це можу не реагувати як народний депутат? Це по-перше. По-друге, якщо людина, яка не має ніякого відношення до правоохоронних органів, надає накази покинути це місце, то ми повинні теж надати оцінку, на якій підставі ця людина має право розпоряджатися або надавати такі команди для правоохоронних органів. І на ці питання слідча комісія повинна дати відповідь.
Князевич.
Я прошу передати слово Левченко Катерині Борисівні.
Катерина Левченко.
Вікторе Миколайович, по-перше, дякую вам за те, що ви ініціювали створення тимчасової слідчої комісії, тому що ми бачили факти порушення прав громадян, факти побиття громадян і факти невтручання працівників органів внутрішніх справ в кримінальні розбірки, які відбувалися в місті Харкові. Але у мене до вас питання стосовно стану кримінальної справи з цих фактів. Чи порушена кримінальна справа, чи ведеться слідство? На якому стані вона знаходиться. Дякую.
Я вже говорив, що порушена кримінальна справа по статті 294 по масовим беспорядкам, вона закрита, перекваліфікована харківською прокуратурою на хуліганство. Але це не хуліганство, це масові безпорядки. Єсть багато доказів іменно цієї версії. По-друге, порушена карна справа проти співробітників міліції, які не виконали свої обов’язки, будучи при виконанні службових обов’язків на місці події. І це теж повинно надати правову оцінку, чому співробітники міліції підкорялися наказам, людині, яка має кримінальне минуле.
Дякую, Віктор Миколайович. Сідайте, будь ласка. Так, на жаль, комітет не розглядав, нажаль, комітет не розглядав питання, тому нема кому доповідати. Матвієнков, є зауваження чи пропозиції. Будемо визначатись. Сергій Матвієнков.
Матвієнков, фракція Соціалістичної партії. Уважаемый Адам Иванович і шановні колеги, у нас є одне прохання. На заміну нашого колеги Зубко надати в цю комісію Тарасова Володимира Володимировича, який з цього округа і який більш знає цю ситуацію. Дякую.
Так, зрозуміло. Інших пропозиції немає? Що, фракція комуністів, де було заперечення з приводу Заклунної? От як скаже Сас, так і зробимо. Комітет не розглядав, а він перший заступник голови комітету. Комітет цього питання не розглядав і пропонують, щоб без комітету не розглядати. Ставити на голосування? Я ставлю на голосування про прийняття постанови за номером 3156 про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з розслідування обставин щодо фактів порушення законів України та побиття людей у місті Харкові із зміною замість Зубко Тарасова. Прошу визначатись. [[14:18:23]] За-149 Рішення не прийнято. Оголошується перерва до 16-0ї години. О 16-ій годині, якщо готовий комітет, ми послухаємо інформацію Комітету з питань Регламенту щодо вчорашнього нашого доручення з приводу тих подій, які відбуваються у Верховній Раді.