[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 12. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal, az LMP frakcióvezető-helyettese. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tudjáke, melyik a legkellemetlenebb házibuli? Hát, az, amelyikben csak azért lehetünk ott, mert a lakásban lakunk, ahol rendezik a házibulit. Nos, az akkumulátorgyárak Magyarországra telepítése pont egy ilyen buli, ha lehet ezt ilyen szóval illetni. De miről is van szó? Teleépítik Magyarországot akkumulátorgyárakkal, aztán hogy egyáltalán legyen energia a működésükhöz, telerakják Kelet-Magyarországot gázerőművekkel, így majd orosz gázból kapnak energiát a kínai akkumulátorgyárak, amely gyárak aztán német autógyáraknak szerelnek össze akkumulátorokat, nagyrészt betelepített külföldi munkásokkal. Aztán ezek a globális cégek a nyereséget szépen, az utolsó fillérig kiviszik az országból. És mit is adunk ezért cserébe? Szíves felhasználásra a magyar kormány odaadja a vízkészletünket, a levegőnk tisztaságát, az értékes termőföldjeinket. Aztán jön a buli vége, és ahogy az a buli végén lenni szokott, a vendégek jó szokás szerint ott hagyják a szemetüket, ugyanis az érvényben levő uniós szabályok szerint a gyártás során keletkezett hulladékot, az elhasználódott akkumulátorokat a gyártó cégnek kell majd kezelnie. Ez azt jelenti, hogy a lejárt üzemidejű akkumulátorokat Magyarországon kell hogy kezeljék. Tisztelt Ház! Azért egy ilyen házibuli kapcsán úgy lenne tisztességes, ha előzetesen megkérdeznék a házigazdát, akarnake ők egy ilyen bulit a lakásukban, az országukban. Lenne egy nagyon határozott kérdésem, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, az pedig úgy hangzik, hogy önök miért ilyen gyávák. Miért gyávák megkérdezni a magyar embereket arról, hogy akarjáke ezt az akkumulátortelepítési őrületet? Mert végül is az a lényeg, hogy mit akarnak a házigazdák, mit akar az istenadta nép. Mindannyian emlékezhetünk Orbán Viktor szavaira, aki úgy fogalmazott: nem vagyunk mi kommunisták, hogy a nép akarata ellenében kormányozzunk. Ez elgondolkodtatott egy kicsit, mert ebből két dolog következhet: az első, hogy kiderül, önök mégis kommunisták, hiszen a nép akarata ellen kormányoznak. Vagy van a másik verzió, hogy azért nem engedik a magyar embereket dönteni, hogy akarnake akkumulátorgyarmat lenni vagy sem, mert önök pontosan tudják a választ, és ettől a választól önök félnek. Ugyanis teljesen egyértelmű, minden mérés azt igazolja, hogy a magyar emberek nem akarnak akkumulátorgyarmatot csinálni Magyarországból. Önök pontosan tudják, hogy ebben a kérdésben kisebbségben vannak. Azért menekülnek a vita elől, azért nem engedik a népszavazást, mert önök pontosan tudják, hogy ebben a kérdésben nem a magyar embereket, hanem a külföldi nagyvállalatokat képviselik. Önök tudják, hogy nincs igazuk, tudják, hogy kisebbségben vannak, ezért nem lefojtani, hanem elfojtani akarják a vitát. Úgy tesznek, mintha az ügy nem is létezne, hiába tiltakoznak százak és ezrek Debrecentől egészen Győrig. Valójában az történik, hogy az éj leple alatt, a legnagyobb csöndben akarták eladni a természeti értékeinket, a jövőnket az autógyáraknak, de rajtakaptuk önöket, és most hirtelen nem tudnak mit kezdeni a helyzettel. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Tudják, hogy mi a legtragikusabb az egészben? Hogy ez a vita nem kevesebbről szól, mint hogy megvédjük a jövőnket, vagy önként és dalolva gyarmati sorba taszítjuk az országot. És azt tudjáke, kormánypárti képviselőtársaim, hogy mi a legtragikusabb az egészben? Hogy önök ehhez folyamatosan asszisztálnak. Ezt soha nem fogják tudni lemosni magukról. Köszönöm szépen.
Válaszadásra megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön egy házibuli hasonlatával igyekezett megvilágítani vagy elénk tárni azt, amit gondol, és azt kell mondjam, ha már ezt a példát hozta, akkor engedje meg, hogy én is ezt átvegyem, hogy önök partigyilkosok minden tekintetben és mindig. És a helyzet súlyosabb egy házibulinál, ugyanis itt az országról, a hazánkról van szó, és önök az ország és a haza ellen cselekszenek sajnálatos módon folyamatosan és mindig. Ön azt a kérdést tette fel rögtön rátérek az akkumulátorokra is, csak, ha már ilyen mondatokat és képeket hozott ide , hogy mit akar az istenadta nép, tisztelt képviselő úr, a nép erre a kérdésre válaszolt. Hadd hívjam fel a figyelmét arra, hogy egy évvel ezelőtt volt egy országgyűlési választás, amelyen sorozatban immár negyedszer nyert a Fidesz-KDNP kétharmados többséggel. Tehát a nép, az emberek az ön kérdésére választ adtak, mit akarnak. Azokkal a gondolatokkal és állásfoglalásokkal értenek egyet, amelyeket a kormánytól és a kormánypártoktól hallanak, és azokat meg elutasítják, amelyeket önöktől hallanak. Tehát a kérdésére van válasz, tisztelt képviselő úr. Az akkumulátorokkal kapcsolatban itt hétről hétre megvívjuk ezt a vitát. Igyekszem jellemzően nemzetközi példákat is idehozni, most egyet emelnék ki. A Szlovák Autóipari Szövetség elnöke azt mondta: végzetes lenne, ha az országa elszalasztaná a lehetőséget, hogy saját akkumulátorgyárral rendelkezzen mondták ezt szlovák barátaink. És jött a hír Pozsonyból, hogy Szlovákia akkumulátorgyárat fog építeni, tisztelt képviselő úr. [[13.10]] Ez egy igen nagy, sok száz millió eurós beruházás lesz. És egyébként a szlovákok kapcsán a németek kerültek képbe, mondván, a németeknél még gyorsabb az elbírálás és az eljárás, az engedélyezés, mint a szlovákoknál. Ezzel csak azt próbáltam megvilágítani, amire már a múlt héten is utaltam, és amiről már a múlt héten is beszélgettünk itt a parlamentben, nevezetesen, hogy az egész világ akkumulátorgyárakat akar, csak a magyar baloldal nem. Ezen talán érdemes lenne elgondolkodni. De az persze igaz és ezt is mindig elmondjuk , hogy Magyarországon semmilyen beruházás nem valósulhat meg, csak akkor, ha a beruházó betartja a legszigorúbb biztonsági és környezetvédelmi előírásokat. És ez minden esetben, akkumulátorgyár esetében is és minden más beruházás esetében is így van. És önök itt hétről hétre hazudnak, tisztelt képviselő úr. Most egyet emelnék ki abból, amit ön elmondott. Ön azt mondta, hogy az elhasznált akkumulátorokat oda kell visszavinni, és ott kell velük valamit kezdeni, ahol gyártották őket. Ez hazugság, szeretném felhívni a figyelmét. Az elhasznált akkumulátorokat ott kell kezelni, ahol forgalomba hozták őket. Tessék szíves utánanézni a nemzetközi szabályoknak! Na most, tisztelt képviselő úr, tehát ez a helyzet. Most azt, amit már sokszor megbeszéltünk, hogy Németország 14 akkumulátorgyár építését tervezi a meglévők mellett, az Egyesült Államokban 40 ilyen gyár építését tervezik, Németországban az önök kollégái, a baloldali zöldpolitikusok felállva tapsolnak a CATL, a kínai gyár építkezésének és az ottani akkumulátorgyár létrehozásának, nos, ezt már csak halkan és zárójelben hozom ide. Mint ahogyan azt is, hogy 2030-ra az európai uniós tagállamok felében lesz akkumulátorgyár, és a beszállítási láncban jóformán az összes uniós ország érintett lesz. De még egy gondolatot, ha megenged az utolsó percben, tisztelt képviselő úr. Mit akar az istenadta nép? tette fel a kérdést. Hadd hozzak ide még egy témát: én azt gondolom, hogy a magyar emberek békét akarnak. És már eltelt jó néhány nap azóta, hogy önök és a teljes baloldal elutasította, önök nem támogatták a békepárti határozatot, amelynek az első mondata így hangzik, és a kormány és a kormánypártok által támogatott volt, és mi elfogadtuk: „Kifejezzük elkötelezettségünket a béke mellett.” Mi a probléma ezzel, tisztelt képviselő úr? Vannak még olyan pontjai a nyilatkozatnak, miszerint elítéljük az orosz agressziót, felhívjuk a figyelmet a szankciók káros hatásaira, beszélünk arról, hogy Magyarország története legnagyobb humanitárius akcióját hajtja végre, beszélünk a kárpátaljai magyarok szenvedéséről, és beszélünk arról is, hogy minden magyar és nemzetközi szereplőt arra hívunk fel, a békéért tegyen az eszkalációval szemben. Mi a baj ezzel, tisztelt képviselő úr? Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Ház! Hiába van egyszerre energiaválság és klímakrízis, az energiafogyasztás nem csökken, hanem nő. A magyar lakásállomány 80 százaléka energetikailag korszerűtlen, közben gigantikus energiafogyasztású új iparágak települnek Magyarországra, amire önök szerint a megoldás: építsünk orosz gázzal működő új gázerőműveket. Az orosz gázról pedig kiderült: se nem megbízható, se nem olcsó, sőt az összes európai ország közül Magyarország kapja a legdrágábban. Nehéz lehetett ilyen szerződést kötni, de sikerült. Vajon mi szól akkor az új gázerőművek mellett? Amikor önök 2010-ben hatalomra kerültek, a kormányprogramban megígérték, hogy évente a lakásállomány 10 százalékát energetikailag korszerűsítik. Ezt a legkönnyebben a panelépületekben lehetett volna teljesíteni: egy tömbben álló, azonos technológiával épült lakásokról van szó, ahol gyorsan és fajlagosan olcsón lehet hőszigetelni. Ráadásul egy korábbi modellkísérlet szerint több mint 50 százalékos energiafogyasztás-csökkenést lehet így elérni; nemcsak mi mondjuk, hanem a kormánypárti Századvég is. A Paksi Atomerőmű energiatermelésének másfélszeresét lehetne ezzel megspórolni, sokkal olcsóbban, mint egy új alaperőmű felépítése, több munkahelyet teremtve, sokkal inkább a magyar gazdaságra támaszkodva. Önök mit tettek ehelyett? Még az előző kormányoktól megörökölt, jól működő panelprogramot is elsorvasztották. Magyarországon a lakásállomány 17 százalékát teszik ki a panelek. Budapesten ez az arány 29 százalék. Az egykori nehézipari központok városaiban 40 százalék körül lehet. De nálunk, Salgótarjánban az 50 százalékot is meghaladja. Magyarországon a panellakások rehabilitációjára előbb 2001-ben, majd 2008-ban indult program. Utóbbit a válságra hivatkozva az önök kormánya 2011-ben felfüggesztette. A folytatást előbb 2013-ban, majd 2018-ban ígérték meg, természetesen mindig a választások előtt. De, mint látjuk, nem lett belőle semmi. Mára a panellakás-állomány többsége még mindig energetikailag korszerűtlen, szigeteletlen, egy átlagos magyar háztartás másfélszer annyi energiát fogyaszt, mint egy osztrák. Minden harmadik magyar energiaszegénységben él, és Magyarország üvegházhatásúgáz-kibocsátása évről évre növekszik. Erre nincs elfogadható magyarázat. Ha az önök teljességgel értelmetlen standionprogramja helyett a panelprogramot vitték volna végig, akkor mára a panelben élők fűtésszámláját meg lehetett volna felezni. Meg tudják magyarázni a választóknak, hogy miért volt fontosabb ezt a pénzt inkább fűthető stadiongyepre költeni? Ha végigvitték volna a panelprogramot, akkor ma Magyarországnak sokkal kevesebb félnivalója lenne az energiaválságtól. Ahogyan a zöldpolitikában mondják: a legtisztább energia az, amit nem használunk el, és a legolcsóbb energiaforrás az energiahatékonyság. A Párbeszéd-Zöldek megalakulása óta sürgeti a panellakások energiahatékonysági korszerűsítését. Készítettünk rá egy javaslatot, hogyan lehet reális ütemezéssel, döntően az uniós támogatásból megoldani a panelben élők energiabiztonságát. Az egész ország nyilvánvaló érdeke, hogy ez a javaslat megvalósuljon. De önökre is szükség lenne hozzá. Csinálhatják azt, amit eddig, húzhatják az időt, ahogyan már 13 éve, vagy megoldhatják másfél-két millió ember energiaproblémáját. [[13.20]] Vissza nem térő alkalom. Választhatnak a külföldi és a magyar érdek között. Higgyék el, ennek a válságnak nem az orosz gáz a megoldása, hanem az otthonok hőszigetelése, az energiatakarékosság és a megújuló energia. Próbálják ki, milyen érzés a józan eszükre hallgatni. Indítsák el az otthonok országos energiahatékonysági korszerűsítését, és ezt kezdjék a panellakásokkal. Magyarország számára nincs ma jobb befektetés ennél. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonynak adom meg a szót. Parancsoljon! [[A kijelzőtáblán Kovács Zsolt neve jelenik meg.]] Elnézést, Koncz Zsófiát legyenek szívesek bekapcsolni Kovács Zsolt helyett. [[Dr. Koncz Zsófia elé hordozható mikrofont állítanak.]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal szeretném kezdeni, hogy az ön által érintett kérdésekkel kapcsolatban fontos, ha rendet teszünk, így az energiahatékonyság, az energiaellátás, a hazai energiatermelés kérdésével kapcsolatban. Engedje meg, képviselő úr, hogy kritikával illessem rögtön az elején azt, hogy noha a magyar energiaellátás szempontjából a nukleáris energia kiemelten fontos szerepet tölt be. Az önök frakciója folyamatosan a nukleáris energiával szemben szólal fel és a paksi bővítést ellenzi, miközben pedig energiahatékonyságról, energiaellátásról és energetikai szempontból korszerűsítésről beszél a képviselő úr. Az a véleményem, hogy ha azokat a javaslatokat, amelyeket önök tesznek, mi komolyan vennénk, akkor Magyarországon egyértelműen energiahiány lenne, és azt a rezsicsökkentést, amit 2013 óta fenntartunk, és amelynek keretében az Európai Unión belül most is kiemelkedő összeggel tudjuk támogatni a magyar családokat, nem tudnánk fenntartani. Ezek nagyon fontos dolgok. Ha az ember mond valamit, annak vannak következményei. Szerintem rendkívül fontos végiggondolni azt, hogy mi lenne például nukleáris energia nélkül. Emellett arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy a magyar kormány eddig is számos programot folytatott a lakások energetikai korszerűsítésével kapcsolatban. Az „Otthon melege” program keretében 2010 és 2020 között 70 milliárd forintot is meghaladó támogatás segítette 300 ezer család energiahatékonysági beruházásait. Az otthonfelújítási támogatás keretében pedig 200 ezer család nyert támogatást az elmúlt másfél évben, és emellett folyik a lakossági napelemes rendszerek kiépítését és a fűtéskorszerűsítést segítő program is. Azt is el kell mondani, hogy az otthonfelújítási támogatás keretében több mint 50 százalékban energetikai korszerűsítéseket hajtottak végre azok a magyar emberek, akik éltek ezzel a lehetőséggel. És ha tovább folytatjuk az energetikai ellátásbiztonsági kérdéseket, és jelenleg egy háborús helyzetben vagyunk, és itt a parlament falain belül arra kérjük és arra biztatjuk a baloldali képviselőket is, hogy a magyar érdekeket mindenféle szempontból vegyék prioritásként; a magyar emberek álláspontja egyértelműen az, hogy mi békét szeretnénk. A jelenlegi háborús helyzet nagyon-nagyon sok negatívummal jár egyébként az energetikát tekintve is, illetve az energiaárak emelkedése, az infláció és a magas élelmiszerárak mind-mind olyan következmények, amiben mi a szövetségeseket keressük, és azt gondolom, hogy ebben a Párbeszéd frakcióját is a jövőben egy kicsit erőteljesebb fellépésre szeretnénk biztatni. Ha néhány példát is említenék azzal kapcsolatban, hogy a jelenlegi energetikai helyzet mit okozott, akkor a következőt látjuk: a földgáz ára kétszer magasabb, mint az Egyesült Államokban, az áramé pedig háromszor magasabb, mint Kínában. Gyakorlatilag ez az a helyzet, amiben most vagyunk. Itt az energiafogyasztás merült fel kérdésként, és gyakorlatilag ilyen állítás elhangzott, hogy a gázfogyasztás éppen nem csökkent, hanem növekedett. Ez nem igaz, hiszen gyakorlatilag 17 százalékkal csökkent a gázfogyasztás Magyarországon. Az Európai Unióban a téli időszakra vetítve az energiafogyasztás 15 százalékos csökkentéséről döntöttek, de azért szeretném felhívni a képviselő úr figyelmét arra, hogy ezzel kapcsolatban nem minden tagállam tudta ezt a vállalást elérni. Mi, magyarok ezt megtettük, ettől függetlenül úgy gondoljuk, az nem jó ötlet, hogy ezt egy egész évre meghosszabbították, mert ez azt jelenti, hogy már nemcsak a téli időszakban, hanem a nyári időszakban is a gázfogyasztás csökkentését tűzték ki célul azok, akik már a téli időszakban sem tudták elérni ezt a célkitűzést. Mi ezt azért tartjuk nagyon veszélyesnek, mert úgy gondoljuk, hogy ez csak az iparral kapcsolatos gázfogyasztással lehet elérhető, és úgy gondoljuk, hogy ez egy újabb lopakodó hatáskörelvonás, hiszen az energiamix meghatározása egyértelműen a nemzeti hatáskör része. Képviselő úr, mi a nemzetközi színtéren is folyamatosan a magyar érdekekért küzdünk. Itt nyilván van egy óriási nyomás. Nagyon-nagyon bátor képviselőnek kell lenni, hogy amikor ilyen nagy nyomás van, akkor is a magyar érdekek mellett tudjunk felszólalni. Abban szeretném kérni a Párbeszéd-frakció segítségét, támogatását, hogy az ilyen ügyekben ne a könnyebb utat válasszák és ne olyan döntések mellett érveljenek, amelyek a magyar embereknek, a magyar családoknak nem jók, hanem olyan döntések mellett, amelyek egyértelműen Magyarország érdekét szolgálják. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Toroczkai László képviselő úrnak, a Mi Hazánk frakcióvezetőjének adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Európa Tanács plenáris ülésén szembesültem azzal az egyik jelentést olvasva, hogy annak idején, amikor a Covid-lezárások időszakát éltük, akkor két olyan ország volt Európában, amely egy olyan applikációt, olyan alkalmazást, úgynevezett kontaktkutató alkalmazást akart kifejleszteni, amelyet központosított adatbázissal gyakorlatilag úgy kezelt, úgy működtetett volna, hogy minden állampolgárt meg lehetett volna figyelni. Két ilyen ország volt akkor Európában, Magyarország és Franciaország. Szerencsére Magyarországon ezt az alkalmazást végül is széles körben nem vezették be, de azért jól mutatja, jól tükrözi, hogy milyen szándékai vannak a kormánynak, és hogyan áll hozzá a kormány az állampolgárok szabadságjogaihoz. Amiről most beszélni szeretnék, az ezzel kapcsolatos, illetve ehhez igencsak hasonló kormányzati szándék, ugyanis a Pénzügyminisztérium pénzügypolitikáért felelős helyettes államtitkára korábban azt mondta, hogy a kormányzati stratégia része a készpénzhasználat teljes visszaszorítása. Ha a kormánynak vannak ilyen szándékai, ha van ilyen kormányzati stratégia, akkor nagyon fontos lenne, hogy megosszák azt az állampolgárokkal. A Mi Hazánk Mozgalom határozott álláspontja, mint ahogy a Covid-lezárások esetén is tiltakoztunk mindenféle ilyen, az állampolgárok magánéletébe való beavatkozás, az állampolgárok megfigyelésének szándéka miatt, ugyanígy tiltakozni fogunk és tiltakozunk mindenféle olyan kormányzati stratégia és kormányzati szándék ellen, amely a készpénzforgalom és -használat visszaszorításáról szól. A készpénzhasználat azért fontos egy olyan országban, mint Magyarország, ahol a kilencvenes évek óta a Fidesz és a balliberális kormányok együttesen kialakítottak egy olyan maffiahálózatot amely a végrehajtó maffia története kapcsán vált ismertté, ami persze csak a jéghegy csúcsa Magyarországon , amelyben nemcsak végrehajtók, nemcsak közjegyzők, hanem politikusok, sőt kormánytagok is részt vettek, egy ilyen országban, ahol ez a sarcoló maffia rendszeresen, jogtalanul akár elévült tartozásokat is úgy hajtott be, hogy elvitte vagy elviszi még mind a mai napig a családok családi pótlékát, nem tartják be a 33 százalékos limitet sem, és amikor elmegy a polgár a bankba, akkor széttárják a kezüket és azt mondják, hogy Magyarországon egy közjegyző vagy egy végrehajtó bármit megtehet. Ebben az országban az elmúlt harminc évben a magyarok, a magyar állampolgárok túlélését szolgálta sok esetben a készpénzhasználat mondjuk ki az igazságot , és így tudtak harcolni akár a kormányokkal összefonódó maffiák ellen. Ebben az országban a készpénzhasználat egy szabadságjog, és azt gondoljuk, hogy alkotmányos jog. [[13.30]] Amennyiben van ilyen kormányzati szándék, ahogy a Pénzügyminisztérium pénzügypolitikáért felelős helyettes államtitkára ezt korábban egy előadásában elmondta, akkor előre szeretnénk jelezni, hogy a Mi Hazánk Mozgalom a leghatározottabban tiltakozik ez ellen, és harcolni fogunk azért, hogy alkotmányos jog legyen Magyarországon a készpénzhasználat, ugyanolyan alkotmányos szabadságjog, mint sok egyéb szabadságjog ebben az országban. És azt is tudjuk, hogy nemcsak a magyar kormány és nemcsak a Pénzügyminisztérium helyettes államtitkára beszélt már korábban ilyen kormányzati elképzelésekről, hanem nemzetközi szinteken, akár a Világgazdasági Fórum előadásain ugyanígy felmerül a digitális pénz bevezetése és a készpénzhasználat teljes megszüntetése. Ez tehát egy globális szándék, egy globális politika része, úgy tűnik, hogy mint ahogy a globális nagyvállalatokat a legtöbb esetben akár az adózási vagy éppen a támogatási formák esetében a kormány támogatni szokta, úgy tűnik, hogy a kormánynak kedves vagy legalábbis tetszik ez a szándék, amelyet a globális pénzemberek rendszeresen megfogalmaznak, akár a Világgazdasági Fórum előadásain. Szeretnénk tehát konkrét választ kapni, ezért is adtam egy konkrét címet a mai felszólalásomnak. Szeretnénk egy konkrét választ kapni a kormánytól, hogy ez valóban kormányzati stratégiae, vagy csak félrebeszélt a Pénzügyminisztérium pénzügypolitikáért felelős helyettes államtitkára. Ha van ilyen szándék, hogyha arra hivatkozik, amire a helyettes államtitkár, hogy sokba kerül az államnak ő azt mondta, hogy 450 milliárd forint/év a készpénzhasználat , akkor nagyon szívesen segít a Mi Hazánk Mozgalom abban, hogy találjunk a magyar költségvetésben akár 450 milliárd forintot, bár mi azt gondoljuk, hogy ez a szám nem valós, ez pontosan valamilyen más szándéknak az elfedésére szolgál, de nagyon szívesen segítünk abban, hogy találjunk akár 450 milliárd forintot a magyar költségvetésben azért, hogy a magyarok szabadságjogai ne sérüljenek. Tehát a készpénzhasználat a mi véleményünk szerint alkotmányos jog és szabadságjog. Köszönöm szépen, és várom a konkrét választ. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Valószínűleg félreérthették a helyettes államtitkár úr szavait, mert olyat biztosan nem mondott, hogy olyan kormányzati szándék vagy akarat van, hogy a készpénz visszaszorításával a végrehajtó maffiának a tevékenységét próbálná a kormány elősegíteni. Azt azonban önnek, önöknek is tapasztalniuk kell, ha elutaznak más országokba, több olyan országot is találhat, ahol készpénzzel szinte már nem is lehet fizetni, hanem akár kártyával vagy mobiltelefonnal, van olyan ország, elég nagy ország, például Kína, ahol jellemzően igazából már csak mobiltelefon használatával lehet fizetni a szolgáltatásokért. Igen, ezt jelenti a digitális fejlődés, és a digitális fejlődéssel Magyarországnak is lépnie kell, Magyarországnak, a magyar kormányzatnak is haladnia kell. Ennek a lényege az, hogy valóban cél és szándék a készpénzforgalom visszaszorítása, mert azért, gondolom, ön sem tagadja azt vagy mond ellent annak, hogy a legtöbb visszaélés készpénzben történik, hiszen a bankszámláról bankszámlára való utalásnak eleve nyoma van, követhető, míg a készpénzben felvett összegek akár szabadon mozoghatnak emberek vagy vállalkozások, jogi személyek között. Teljesen egyértelmű tehát a cél ezért is próbáltunk az elmúlt években több ATM-et felszerelni , hogy a lakosságnak egy megfelelő, XXI. századi színvonalú, európai színvonalú szolgáltatás lehetőségét biztosítsuk. Az azonban tény, hogy minden ember maga dönti el, hogy hogyan szeretne fizetni, ilyen tekintetben sem alkotmányos jogában, sem más jogában nem szeretnénk korlátozni. Ha egy ember úgy dönt, hogy ő készpénzben szeretne fizetni, készpénzben akarja a nyugdíját megkapni vagy adott esetben a fizetését megkapni, ez természetesen nem korlátozható. Azt gondolom, hogy a digitális fejlődéssel Magyarországnak is lépnie kell, és minden feltételt meg kell teremteni azért, hogy az ország lakossága legyen az munkavállaló vagy legyen az vállalkozó, vagy legyen az nyugdíjas, vagy akár szociális juttatásból élő ki tudja választani a megfelelő fizetési módot, és azzal élni tudjon. Én azt gondolom, hogy az a cél, célkitűzés, hogy a készpénzállomány csökkenjen az általam elmondott visszaélések csökkentése érdekében, ez a cél, kormányzati cél semmiképpen nem támadható. Én kérem, hogy a kormányzati szándékot ezek alapján ítélje meg, amiket most én itt elmondtam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik részéről. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Aki az év elején a világon az élelmiszer-drágulás sorrendjét vizsgálta, egy meglepő grafikonnal szembesülhetett. A leginkább Zimbabwében drágultak az élelmiszerek, ugye, 321 százalékkal, azt követte Libanon, Venezuela, Törökország, Argentína, Irán, Srí Lanka, majd Ruanda és Suriname után Magyarország volt sajnálatos módon ennek a listának a 10. helyén, akkor éppen 44 százalékos élelmiszer-drágulással. Ez egy sokkoló adatsor volt, amely még az előző ünnepi időszakban jött szembe, és az év első napjaiban vált ebből hír. A probléma az, hogy az uniós élelmiszerár-drágulást azóta is sokszorosan meghaladja a hazai adat, és nem szeretnék a Matolcsy-féle indoklás mögé bújni vagy azzal takarózni, ami a magyar élelmiszeripar alacsony termelékenységéről szól, kimondottan igaz egyébként a megállapítás, de nem önmagában ez az oka a magyar élelmiszerárak robbanásának, mert azt látjuk, hogy az ársapkák rendszere elképesztően drágította tovább a magyar élelmiszerek árát. Értjük és elfogadjuk, hogy hat-hét áruféleség tekintetében megpróbáltak befagyasztani bizonyos folyamatokat, de azt látjuk, hogy elkövettek egy fatális, egy katasztrofális hibát, ugyanis a nagy multinacionális cégek az elosztórendszerükben 6-7 ezer féle élelmiszer árát határozzák meg, és kontrollmechanizmus, lényegi ellenőrzés nélkül lazán be tudták építeni az ő vélt vagy valós veszteségeiket ennek a 6-7 ezer terméknek az árába, és a helyzet az, hogy mivel nem volt kontroll, sokkal többet építettek be, mint amennyit a másik oldalon veszíthettek, ily módon a magyar élelmiszerárak robbanása megállíthatatlanná vált. És érdekes módon hangsúlyozom: érdekes módon , amikor a Gazdasági Versenyhivatal helyesen elkezdte vizsgálni a tejtermékek árazását, elkezdte vizsgálni különböző termékcsoportok árazását, ezek az áruféleségek hirtelen elkezdtek olcsóbbá válni, a multicégek akciói egymást érték, egymás után szórták be a prospektusokat a postaládákba, voltak itt 30-40 százalékos áresések is bizonyos termékek esetében. Ki fogja visszaadni a magyar fogyasztók pénztárcájába a több hónap alatt indokolatlanul, azáltal elvont pénzösszegeket, hogy teljesen lazán az égbe lőhették az élelmiszerárakat ezek a multicégek? Öt éve tettük le a megoldást az asztalra egy online árfigyelő adatbázis javaslatával, amelynek a lényege az lett volna, hogy egy színkóddal láthatóvá, láttathatóvá tegyük, hogy állnake az élelmiszerár-emelkedések mögött valós piaci folyamatok, vagy pedig pusztán piaci spekuláció az egész. A digitalizált kornak nem sok előnye van, de ez az egy biztos, hogy minden tranzakció és ezek a piaci folyamatok bizony nyomon követhetőek, megállapítható lett volna, hogy ezek a cégek visszaélnek a magyar vásárlók bizalmával, vagy pedig engedik, mondjuk, egy áfacsökkentés értékét keresztülmenni a rendszeren. És ha öt éve megfogadták volna a tanácsunkat, az alapvető élelmiszerek áfáját teljes körben nulla százalékra lehetett volna csökkenteni, mert lett volna kontrollmechanizmus, tudtuk volna ellenőrizni, hogy az áfacsökkentésből árcsökkenés legyen. Azt várjuk, hogy ha már megfogadták ezt a tanácsunkat, csinálják meg jól, de az ársapkák kivezetése az idők végezetéig nem kerülhető el. Fogyasztóvédelmi eszközökkel kell tehát nagyon helyesen ellenőrizni a folyamatokat, de a magyar családok jó része esetében egy nemzeti élelmiszer-támogatási programra lenne szükség, ahol nem a külföldi cégek szemetét szeretnénk magyar családokhoz eljuttatni, hanem jellemzően hazai előállítású, minőségi élelmiszert. És óva inteném magunkat attól, hogy itt csak a magyar KSH szerinti szegénységküszöb alatt gondolkodjunk, nagyon-nagyon fontos, hogy lehet, hogy egy kétgyermekes pedagógus-házaspár, amely gyerekeket nevel, a KSH szerint nem számít a szegények közé, azt látjuk ugyanakkor, hogy mondjuk, a gyermeknevelési cikkek áfájával esetenként többet fizet be az államkasszába, mint amennyit onnan családi pótlék formájában megkap, és még ő fizeti a gyenge forint extra árát, és még ő fizeti az ársapkák költségét, a brutális élelmiszerárakat. [[13.40]] Ezért azt mondjuk, hogy akár az európai uniós szegénységi küszöb figyelembevételével minden érintett magyar család tarthasson igényt a nemzeti élelmiszer-támogatási program által odaadott juttatásra, ami kimondottan nem készpénz, szeretném hangsúlyozni, és vállalom ezt a konfliktust. Nem szeretnénk, ha szerencsejátékra fordítaná bármely család ezt a támogatást; nem szeretnénk, ha a félkarú rablóban végezné, vagy éppen bizonyos élvezeti szerekre, dohánytermékekre fordítanák. Azt szeretnénk, hogy a magyar családok érdekkörében és jellemzően a nevelt gyermekek érdekkörében hasznosuljanak ezek az összegek. Látjuk, hogy a költségvetésben megvan ennek a forrása, rengeteg extra adóbevételt realizált a válságon a kormány. A kérdés egyértelmű: hajlandóe ezen extraprofitja egy részét a kormány egy nemzeti élelmiszer-támogatási programra fordítani? Az érdemi választ tisztelettel várom. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Farkas Sándor államtitkár urat illeti a szó.
Kedves Képviselő Úr! Ki kell jelentenünk, hogy amíg újabb és újabb szankciók lesznek, addig a szankciós infláció is itt lesz velünk, és nap mint nap találkozhatunk vele a boltokban a folyamatosan növekvő árakban is. A szomszédunkban dúló háború, a nemzetközi ellátási láncokban tapasztalható fennakadások kapcsán és az elhibázott, felelőtlen brüsszeli szankciók okozta inflációs helyzetben a kormány arra törekszik, hogy megvédje az embereket, csökkentse azokat a hatásokat, amelyeket ezek a tényezők okoznak. A kormány az egyes alapvető élelmiszerekre vonatkozó árstopot is azért vezette be és terjesztette ki, hogy megvédje a magyar lakosságot az elhúzódó háború és az elhibázott szankciók okozta inflációtól. A kormány tisztában van azzal, hogy az ár rögzítése önmagában nem elegendő, és azt is biztosítani kell, hogy a rögzített árú termékek rendelkezésre álljanak. Itt meg szeretném jegyezni önnek, hogy nemcsak az elmúlt egy évben, a háborús időszakban, ha fogalmazhatok így, hanem a korábbi Covid-járvány időszakában is végig megfelelő minőségű és mennyiségű, biztonságosan fogyasztható magyar élelmiszer volt az üzletek polcain. Ennek érdekében került meghatározásra az elmúlt időszakban a kiskereskedők részére a forgalmazási kötelezettség. Ezen kötelezettség megtartását az árstopra vonatkozó egyéb előírásokkal együtt a fogyasztóvédelmi hatóság folyamatosan ellenőrzi úgy, ahogy ezt ön is elismerte felszólalásában. Jelenleg április végéig van érvényben az élelmiszerárstop. A kormány várhatóan a hónap közepén fogja meghozni az intézkedés jövőjével kapcsolatos döntését, amelynek során teljes körültekintéssel, a piaci helyzet alapján és az összes piaci szereplő érdekeinek figyelembevételével fog eljárni. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, amit ön felvetett és utalást tett arra a gondolatsorra, hogy az alapvető élelmiszerek árát, amelyeket csökkentettünk, rezsiárhoz kötöttünk, ha fogalmazhatok így, ezt követően ebben szerintem önnek teljesen igaza van a kereskedő cégek, a kereskedelmi vállalkozások más termékekre, 6000-7000 termékre is vagy lehet, hogy ennél több termékre is olyan árakat képeztek, amelyekkel gyakorlatilag kompenzálták a veszteségeiket az adott, a kormány által megszabott árú termékekkel kapcsolatban. Ezért folynak ezek a vizsgálatok ma is, fokozottabban. Önmagában a büntetés kevés, olyan szituációt, olyan helyzetet kell teremteni, mert nem minden esetben a büntetés hozza meg a legjobb feltételt, hanem olyan helyzetet kell teremtenünk, amelyben ezeknek az áruknak az értéke is egyértelműen csökkenni fog. Szeretném megjegyezni, meggyőződésem szerint az élelmiszerárak folyamatosan csökkennek, csökkenni fognak, de nem tartom valószínűnek, hogy ezek az árak vissza fognak menni a 2019-20-as, Covid előtti árszintekre. Már csak azért sem mehetnek vissza, mert a megnövekedett inputanyagok, a megnövekedett energiahordozók ára sem fog visszamenni arra a szintre, és nemcsak az alapanyag-termelők, hanem a -feldolgozók is egyértelműen ezekből az energiákból élnek, ha szabad azt mondani, ezeket az energiákat használják, ezeket az inputanyagokat használják. Csak egy másik példa: a csomagolóanyagok ára olyan mértékben emelkedett meg ezek jelentős részben olasz és egyéb nyugat-európai importból származnak , ami önmagában drágítja meg egy-egy élelmiszer árát. Arra kell törekednünk, hogy azon élelmiszeripari fejlesztések, azon élelmiszeripari és feldolgozóipari beruházások kapcsán, amelyek ma is érvényben vannak és indulni fognak, ne csak az alapanyagot, hanem a feldolgozott élelmiszert is tudjuk minél több hozzáadott értékkel, mondhatnám azt, hogy minél hatékonyabban olcsóbbá tenni. Éppen ezért szükségesek azok a kiegészítő egyéb források, azok a kiegészítő egyéb műveletek, mint akár egy csomagolóanyag-ipar feltámasztása, hogy ne legyünk rászorulva arra, ami volt a Covid járvány idején, csak egy példát említek, amikor a dobozos tejnek a kupakját olasz importból szereztük be, és az olasz import egyszerűen nem állt rendelkezésre. Majdnem nem tudtunk ebben a pár napban megfelelő mennyiségű tejet szolgáltatni. Ilyen kiszolgáltatott helyzetben nem maradhatunk, ezért fontos az, hogy a magyar élelmiszeripart, feldolgozóipart és nem utolsósorban a magyar élelmiszer kis- és nagykereskedelmet is ugyanolyan módon figyelnünk, ugyanúgy ellenőriznünk kell, hogy ilyen eset többet ne forduljon elő. Kérem a képviselő urat, válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Tóth Bertalan, az MSZP frakcióvezetője következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Gyanakvással figyelem, amikor valamelyik fideszes politikus azt kezdi el bizonygatni, hogy valamit meg fognak védeni. Amikor a nyugdíjpénztárakat védték meg, akkor ellopták 3 millió ember közel 3 ezer milliárd forint értékű nyugdíjcélú megtakarítását. Amikor a nemzeti vagyont védték, akkor ingyen privatizálták az állami tulajdonban lévő MOL és Richter stratégiai részvényeket. Amikor a rezsicsökkentést először védték meg, akkor azon éveken keresztül egy MET nevű offshore cég nyerészkedett, amelynek tisztségviselője akkor a mostani energiaügyi miniszter volt. Aztán közel 7 évig többet fizettünk a gázért, mint amennyibe az került. Tavaly másodjára is megvédték a rezsicsökkentést, és abból minden idők legbrutálisabb energiaáremelkedése lett: 200-300 százalékos áram- és gázáremelés. Ekkora áremelést soha senki nem csinált még Magyarországon. Ez a brutális fideszes energiaár-emelés aztán csődöket és elbocsátásokat eredményezett, megpörgette az orbáni inflációt, amely a legnagyobb Európában. Arról az orbáni inflációról beszélek, amely közel 25 százalékos átlagos drágulást és közel 50 százalékos élelmiszerár-drágulást eredményezett, mert az energiaárak mellett a kivetett extraadó és az Európa-bajnok 27 százalékos áfa mind beépült a fogyasztói árakba. Ezzel azonban sem a fizetések, sem a nyugdíjak értéke nem tudott lépést tartani. Mindez több millió munkavállalónak és nyugdíjasnak okoz mindennapi megélhetési nehézséget. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor fideszes politikusok arról beszélnek, hogy a magyar állam ezermilliárd forint fölött fizet a rezsialapba, akkor álljunk meg néhány szóra. Egy. Ez nem az állam pénze, ez az adófizetők pénze, amelyet a boltokban, a benzinkúton tankoláskor az Európa-bajnok áfán keresztül fizetünk be. Kettő. A hazai energiapolitikát Orbán Viktor és kormánya rontotta el, semmibe vették az energiahatékonyságot és az energiatakarékosságot. Akadályozták, és most is akadályozzák a megújuló energiák terjedését, és még most is keverik a gázfüggőséget a Gazprom-függőséggel. A gázszükségleteinket, a magyar igényeket több irányból, több forrásból is ki tudnánk elégíteni, mégis az orosz Barátságért érdemrenddel kitüntetett Szijjártó Péter külügyminiszter úr bábáskodása mellett a Magyar Villamos Művek-csoport olyan 15 éves szerződést kötött a Gazprommal, amelyről azóta kiderült, hogy mi vásároljuk a legdrágábban az orosz gázt Európában. Erről a szerződésről mondta Orbán Viktor, hogy ez garantálja a rezsicsökkentést. Ez is mutatja, hogy Orbán és Szijjártó urak nyilatkozatainak hitelességét kellő fenntartással kell kezelnünk, ha szabad ilyen finoman fogalmaznom. Tisztelt Képviselőtársaim! Kicsit aggódom is, hiszen Szijjártó Péter most újra Moszkvába ment tárgyalni energetikai ügyekben. Kíváncsi leszek, hogy ez a magyar adófizetőknek mennyibe fog kerülni. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek a kormányzati dilettantizmusnak a következménye, hogy idősotthonok, rászorulóknak lakhatást nyújtó intézetek kerültek az ellehetetlenülés szélére a megdrágult energiaszolgáltatás miatt. 18 ezer háztartásba március közepéig március közepéig! nem jutott el a télire igényelt hatósági áras tűzifa. [[13.50]] A megnövelt rendszerhasználati díjak ellenére a hálózatfejlesztések elmaradtak, és naperőmű-csatlakozási stop van érvényben az egész országban, szélerőművet pedig hét éve nem építhet senki. A Magyar Posta ezerkétszáz dolgozójának mondanak fel a drága áram miatt, mert a menedzsment rossz szerződést kötött, mégsem a menedzsmentet rúgják ki. Vérlázító. Tisztelt Képviselőtársaim! Pedig ha a Fidesz-kormánynak fontos lenne az emberek megélhetése, az orbáni infláció letörése, akkor érdemi lépéseket tennének, hogy kisebbek legyenek az energiaszámlák, az MVM olcsóbb energiával lássa el az önkormányzatokat és a gazdaság szereplőit. De nehéz ezt elvárni egy olyan Energiaügyi Minisztériumtól, amely az elődeihez híven el akarja titkolni, hogy mégis mi került közel 75 milliárd forintba a Mátrai Erőmű visszavásárlása során; el akarják titkolni, hogy miért tömték tele milliárdokkal Mészáros Lőrinc zsebét. De rossz hírem van: a bíróságokon még pislákoló jogállam miatt egy ítéletben kötelezik önöket, hogy adják ki ezeket az információkat, hogy megtudjuk végre, hogy miért fontosabb önöknek Mészáros Lőrinc pénze [[Rétvári Bence: Úgy! Még pislákoló! Árnyékkormány!]] mint az alacsonyabb energiaár. Az igazság mindig kiderül: közös jövőnkért, Magyarországért. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP padsoraiban. Vitályos Eszter: Tapsvihar.]]
Ismét Tállai Andrásnak adom meg a szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Elég sok kérdést idehozott a parlament elé. Úgy látszik, hogy egy egy-két százalék között lévő párt frakcióvezetője sokat akar, sok témát akar a nyilvánosság elé hozni, hogy minél nagyobbat tudjon mondani, minél jobban tudja a kormányt kritizálni, és esetleg jó megoldásokat tárni az ország elé. Én azzal kezdeném, hogy azért óvatosan a tanácsokkal és a kritikával, hiszen önök már 2010 előtt kezeltek egy válságot, irányítottak egy országot, és amivel kezdte a beszédjét, szeretném önnek elmondani, hogy önök voltak azok, akik kiárusították ezt az országot, eladták a teljes energiaipart, és kiszolgáltatottá tették hazánkat, és ennek a kormánynak kell pontosan az önök döntéseivel megküzdeni, ezzel a kiszolgáltatottsággal. De sorolhatnám az önök rossz döntéseit. Ez a jelenlegi helyzet, ahol háború van, ahol szankciók vannak, ahol elhibázott szankciók vannak, és az elhibázott szankciók következményét kell ennek az országnak elviselnie. Mert ha Brüsszel nem lett volna képes arra, azokra a döntésekre, amelyeket rákényszerített az európai uniós tagállamokra, akkor ugyan a háború veszélyeivel meg kellene küzdenünk, de azzal, amit ez gazdaságilag okoz, lényegesen kisebb károkat tudott volna okozni az országnak. De mit tett Magyarország önökkel szemben, hogy megvédje tudom, hogy ön nem szereti ezt a szót, de mégiscsak azt kell hogy mondjam, hogy a kormány mit tett azért, hogy megvédje Magyarország lakosságát, a vállalkozásokat? Az első és legfontosabb lépés, bár önök lebecsülik, az mégiscsak a rezsivédelem intézkedései, a rezsivédelem döntése. Például az, hogy átlagfogyasztásig a szankciós infláció előtti energiaárakon fogyaszthat a lakosság és azon az áron kell a fogyasztást megfizetnie. Ugyan önök ezt lebecsülik és ez háztartásonként nincs forintosítva , mégis jelentős könnyebbséget jelent a magyar háztartásoknak. Egyáltalán az, hogy képes működni ez az ország, hogy nem volt nagyobb probléma, ez többek között ennek az intézkedésnek is köszönhető. Nagyon érdekes, hogy az előző napokban, az előző hetekben a felszólalásaikban önök lényegében megdicsérték a kormányt, hogy az inflációs intézkedések között bevezette az ársapka intézményét. Most, amikor a felszólalásának a lényege, hogy a kormányt erősen kritizálja, akkor a beszédéből ezt a részt hogy az ársapkát fenn kell tartani, sőt ki kell terjeszteni, ez a pártjuk egyértelmű álláspontja kihagyta. Ez is azt jelzi, hogy igenis van a kormánynak olyan intézkedése, ami ugyan vitát vált ki gazdasági szempontból, de politikai szempontból is, de az egyik ellenzéki párt éppen önök, jelesül önök ezt tudják támogatni. Azt gondolom, hogy nem hagyja cserben az intézményeit sem a kormány, hiszen lehetőség van arra, hogy a megnövekedett energiaköltségekre akár állami vagy önkormányzati intézmény de legyen egyházi vagy önkormányzati intézmény pályázatot nyújtson be, és plusztámogatást vegyen igénybe. Így van ez az önkormányzatokkal, amelyek már ezt a támogatást megkapták, és a jövő hónapban egy újabb elszámolás jön, ha még magasabb a számla, nagyobb támogatásra van lehetőség. Azt gondolom, a magyar kormány abban a helyzetben, amit az ország gazdasági teljesítőképessége, költségvetése megenged, mindent megtesz annak érdekében, hogy megvédje a nyugdíjasokat 13. havi nyugdíjjal például , megvédje a vállalkozásokat pályázati lehetőségekkel, és megvédje a családokat a rezsivédelem döntéseivel. Mindent megtesz azért, hogy megvédje az országot a szankciós inflációtól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a Momentum részéről Bedő Dávidnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. 2500 nap. 2500 napja igyekeznek félelmet kelteni a magyar emberekben. 2500 napja dolgoznak azon, hogy egymás ellen uszítsák az embereket ebben az országban. 2500 napja van valamilyen válság- vagy veszélyhelyzet érvényben Magyarországon: a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet, energiaválság-helyzet, vírus okozta veszélyhelyzet és persze a háborús veszélyhelyzet. [[Rétvári Bence közbeszól.]] 2016 óta folyamatosan veszélyhelyzetben él ez az ország! [[Rétvári Bence: Amit mind a Fidesz generál!]] Ez persze kiválóan szolgálja a hatalmi érdekeiket. Nem voltak elegek az óriásplakátok, nem volt elég a riogatás, nem elég semmilyen mennyiségű propaganda. 2020-ban, a koronavírus alatt meglátták a valódi lehetőséget, rátaláltak arra az eszközre, amivel még egyszerűbben tudnak visszaélni a hatalmukkal és még kevésbé ellenőrizhető minden manipuláció és korrupció. Három éve vezették be a rendeleti kormányzást, és most készülnek még fél évvel meghosszabbítani azt. Úgy megszerették a rendeleti kormányzással járó teljhatalmat, hogy tavaly májusban még az Alaptörvényt is módosították, csak le ne kelljen mondani róla! Elmúlt a járvány, így hát kellett valami más indokot találni, ami miatt rendeletekkel, a parlamentet kikerülve tudnak kormányozni. Az sem zavarta önöket, hogy semelyik másik európai országban nem volt erre még soha példa! [[Rétvári Bence: A francia nyugdíjtörvény jó példa!]] Magyarország ebben is úttörő lett. [[Rétvári Bence: Hát még Macron!]] A magyar kormány megmutatta, hogy kell ezt csinálni. [[Rétvári Bence többször közbeszól.]] Nem volt elég a kétharmados parlament, nem volt elég a közmédia propagandává silányítása, nem volt elég az összes fontos állami intézmény megszállása; nem volt elég semmi! [[Rétvári Bence: Nézd meg, Macron hogyan módosítja a nyugdíjtörvényt! Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Kellett még valami, amivel csúcsra tudják járatni a magyar társadalmon való uralkodást. [[Rétvári Bence: Mi van?]] Persze, erről is hazudtak! Azt mondták, hogy azért vezetik be a rendeleti kormányzást, hogy az éppen aktuális veszélyhelyzetet érintő kérdésekben gyorsan tudjanak dönteni. Nézzünk csak meg egy-két példát, milyen döntések azok, amelyeket muszáj volt meghozni annak érdekében, hogy az ország gyorsan és hatékonyan tudjon védekezni a szomszédban dúló háború okozta problémák ellen! Épp nemrégiben hoztak egy olyan rendeletet, amely megkönnyíti, hogy kirúgják azokat a tanárokat, akik sztrájkolnak a megalázóan alacsony fizetésük miatt. [[Rétvári Bence: Ilyen nincs!]] Bátor döntés, de nehéz elképzelni, hogy ez hogyan kapcsolódik a szomszédban dúló konfliktushoz. Tavaly nyáron rendeletben biztosította saját magának a kormány, hogy ne kelljen fizetni közterület-használati díjat a már amúgy is kivéreztetett Fővárosi Önkormányzatnak az augusztus 20-ai tűzijátékért. Ez is nagyon szorosan kapcsolódik a háborúhoz, láthatjuk mindannyian. [[14.00]] Aztán 2022 végéig eljutottunk oda, hogy az ország költségvetését is rendeletben hirdették ki. Pedig még a kommunista időkben is volt annyi bátorsága Kádár Jánosnak, hogy összehívja a parlamentet a költségvetés megvitatásához. Teljesen nyilvánvaló, hogy egy óriási kamu ez az egész háborús veszélyhelyzetre hivatkozó rendeleti kormányzás. Maguk szeretnének minél kevesebb egyeztetéssel, minél kevesebb vitával, minél kevesebb átláthatósággal és elszámoltathatósággal kormányozni. Ennyiről szól az egész, semmi másról. Én csak azt nem értem, hogy minek játsszák a demokráciát. Koronázzák meg Orbán Viktort, hirdessék ki a királyságot, aztán kész! Az legalább őszinte lenne. Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiban. Közbeszólások a Mi Hazánk és a Jobbik soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Figyelemre méltó, hogy ilyen lelkesedéssel veszi elő a politikai skanzenből azt a stílust, amit az SZDSZ nevű párt járatott csúcsra évekkel ezelőtt. Engedje meg, hogy reagáljak az ön által felhozott kérdésekre! A rendkívüli jogrend más országokban is bevett gyakorlat. Általában rendkívüli helyzetekben van ilyen jogrendre szükség. Lehet, hogy ön tagadja, de a kormányzásunk alatt folyamatosan rendkívüli válsághelyzetekkel néztünk szembe. [[Arató Gergely: Ti csináltátok őket, azért!]] Mi csináltuk, azt mondja Arató képviselő úr. Szembenéztünk egy migrációs válsággal. Arató képviselő úr szerint azt a kormány csinálta? Azt a kormány idézte elő, hogy milliók indultak meg Európa irányába? Aztán szembenéztünk egy járvánnyal. Arató képviselő úr szerint a járványt is a kormány okozta, vagy van esetleg más magyarázata és más okozója is ennek? Aztán kirobbant egy háború, tőlünk függetlenül. Nem Magyarország indította, hanem Oroszország indította ezt a háborút. Arató képviselő úr azt is mondja, hogy azt is a kormány találta ki? Nem? Arra kérem önöket, hogy bizonyos mértékű komolyságot azért tartsanak már meg. Tehát ez a kormány, amióta megalakult, folyamatosan válsághelyzetekkel néz szembe, és nagy szerencse hogy olyan kormány van a kormányrúdnál ezekben az időkben, aki elsősorban az ország érdekeit nézi, és nem külföldi elvárásoknak próbál megfelelni. Ami a költségvetési vitát illeti, a módosított költségvetésnek is volt vitája itt a Házban. Az én képviselőtársaim ezen részt vettek, a kormánypárti képviselők ezen részt vettek. Javítson ki, de a momentumosok, mivel félig-meddig bojkottot hirdettek a parlament ellen, ezért nem vesznek részt jó pár vitában. Tehát ha nem vesznek részt a vitákban, akkor valóban nem tűnik fel önöknek, hogy vannak viták az Országgyűlésben. Tehát ha kicsit többet bejárnának a munkahelyükre, akkor talán több vita feltűnne önöknek. [[Rétvári Bence: Érdemes kipróbálni!]] Rendkívül abszurd ezek után ezt felhozni. Még egy dologra szeretnék reagálni. Önök az elmúlt héten is akcióztak a Karmelita kolostornál. Annyi pozitívum ez alkalommal mindenképpen volt a dologban, hogy most eltalálták, hogy mely napon van kormányülés, mert az első alkalommal ez nem igazán sikerült. De talán nem is ez a lényeg. Ha jól értjük, a sajtószabadságért tüntettek. Most is utalt erre a kérdéskörre a felszólalásában. Nem tudjuk ilyenkor, hogy ezt kérték a Momentumtól vagy saját ötlete, de azért a jól ismert előzményeket figyelembe véve rendkívül furcsa, hogy önök vetik fel ezt a témát. Ugyanis pár éves tevékenységük alatt jó párszor adták jelét annak, hogy önök olyan véleményszabadságot szeretnének, ahol leginkább a magukéval megegyező vélemények kapnak teret. Mégiscsak a Momentum volt az, amelynek az elnöke berontott egy szerkesztőségbe, hogy kérdőre vonjon egy újságírót. Mégiscsak az önök javaslata volt az, hogy egyes újságírókat el kellene tiltani a foglalkozásuktól. Igaz, Kálmán Olga képviselő asszony? Mégiscsak baloldali képviselők voltak azok, akik berontottak egy tévészékházba, betörtek egy tévészékházba, és követelték, hogy ott mindenféle dolgokat olvassanak be. Aki esetleg arra a gondolatkísérletre merészkedne, hogy ez régebben volt, és azóta már más az álláspontjuk, azóta már nem léteznek ilyenek, nézze meg, hogy pár nappal ezelőtt az önök képviselője hogyan beszélt egy kérdezni merészelő újságíróval. Idézem: „Lehet menni.” Ezt mondta az újságírónak, majd utána azt is, hogy ő egy vadállat, mármint az újságírónak mondta az önök képviselője, hogy ő egy vadállat. Majd nézzenek utána, van róla sokatmondó felvétel is. Na, ezek után ezt a kérdést, a véleményszabadság, sajtószabadság kérdését felhozni itt is, meglehetősen abszurd az önök részéről. Nem a véleményszabadságért tüntetnek önök, hanem azért, hogy ne legyen más hang az önökén kívül. Volt már ilyen 2010 előtt is, a kommunista évtizedek alatt is, és nem szeretnénk újra látni. Egyébként meg úgy tüntetnek, ahogy akarnak. Felvonulhatnak pihe-puha, bolyhos kesztyűben, lóbálhatnak plakátokat, sértegethetik, nevesíthetik a rendőröket, mégsem lép fel erőszakosan senki, mint ahogy 2006-ban az megtörtént. Látszik, hogy nagyon szeretnének már mártírt faragni magukból, de ez nem fog menni, azért nem, mert az állításukkal ellentétben ebben az országban mindenki elmondhatja a véleményét, a politikusok is, és a magyarok majd szépen eldöntik, hogy kiket szeretnének megválasztani. Tavaly áprilisban is meghozták ezt a döntést. Egy előnye azért mindenképpen van az ilyen reménytelen akciózásnak, amit múlt héten is bemutattak, addig sem román pártoknak kampányolnak Erdélyben, és nem mosnak rollert a zuhany alatt. Ha csak ennyi előnye volt a múlt heti akciójuknak, akkor végül is megéri, döntsenek róla. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varju László, a DK képviselője. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Átlagosan 26 százalékos további élelmiszerár-drágulás vár idén a Magyar Nemzeti Bank szerint mindannyiunkra, méghozzá azok után, hogy a magyar élelmiszer-hiperinfláció hónapokon át megközelítette vagy meg is haladta az 50 százalékot. Jól tudjuk, hogy ilyen élelmiszerár-drágulás sehol a világon nem volt, csak Magyarországon. Így aztán itt az államtitkár uraknak mondom, hogy ennek a drágulásnak nem a háború, nem a szankciók, hanem önök, az Orbán-kormány az oka, ezért nevezzük orbáni inflációnak. Aki a húsvéti bevásárlását intézte, az most talán el sem tudja képzelni, hogy a mai árakat is vissza fogja sírni az év végére. Pedig pontosan ez a helyzet, ezt mondta Matolcsy György, a Magyar Nemzeti Bank elnöke. Egyszerű a képlet: az önök elhibázott gazdaságpolitikája miatt egyre gyengébben teljesít a magyar gazdaság, egyre kevésbé bíznak külföldön a magyar gazdaságban és a forintban, miközben nincs kilátás az uniós pénzek megszerzésére sem. Ezt a bizonytalanságot beárazza a piac, méghozzá infláció formájában. Mivel ennek a bizonytalanságnak Orbán Viktor és az Orbán-kormány az oka, ez az orbáni infláció, ami természetéből fakadóan egészen addig lesz velünk, amíg önök vannak kormányon. A magyarok tehát azért vásárolnak egyre drágábban és drágábban, mert egyre többe kerül nekik az Orbán-kormány. Amíg önök maradnak, addig marad a drágulás is, és értelemszerűen minél tovább ragaszkodnak a hatalomhoz, annál tovább fog minden drágulni a boltokban. Lehet, hogy önöknek semmi sem drága a hatalomért, de a magyaroknak elegük van abból, hogy aranyáron tudnak vásárolni mindent. Ebből a helyzetből az árnyékkormány jelenti az egyetlen kiutat a magyaroknak. Ma Dobrev Klára az egyetlen remény arra [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , hogy letörjük az orbáni inflációt, és megállítsuk a drágulást. Hogy rávilágítsak arra, hogy mit csinálnak önök a magyarok megélhetésével, arra gondoltam, hogy gyurcsányozzunk egy kicsit. Hadd idézzek fel önöknek pár árat a Gyurcsány-kormány idejéből, hogy egy kicsit számot vethessenek mindazzal, hogy mit tettek Magyarországgal az elmúlt 13 évben. 2008-ban, a Gyurcsány-kormány idején 1 kiló kenyér ára 245 forint volt a KSH szerint, idén januárban 966 forint. Ez négyszeres drágulás. 2008-ban, a Gyurcsány-kormány idején 1 kiló trappista sajt 1580 forintba került, a KSH szerint idén januárban 4650 forintba. Ez háromszoros drágulás. 2008-ban, a Gyurcsány-kormány idején 1 liter tej 219 forintba került a KSH szerint, idén pedig 557 forintba. Ez 2,5-szörös drágulás. 2008-ban, a Gyurcsány-kormány idején 1 kiló étkezési só 71 forintba került a KSH szerint, idén januárban már 291 forintba. Ez négyszeres drágulás. 2008-ban, a Gyurcsány-kormány idején 10 deka vaj 206 forintba került a KSH szerint, az idén januárban 791 forintba. Ez is négyszeres drágulás. [[14.10]] Irtózatos különbségek, és ennek sajnos nincs vége! Lássuk a gázárat! 2008-ban, a Gyurcsány-kormány idején egy köbméter gáz 93 forintba került a KSH szerint, idén januárban 747 forintba. A gáz tehát hétszer nem kétszer, hanem hétszer annyiba került, mint Gyurcsány Ferenc idején. Nem úszta meg az orbáni inflációt az üzemanyagár sem, hiszen 2008-ban egy liter benzin 266 forintba került, és egy liter gázolaj 288 forintba. Nagyon hiányolom tehát önöktől a gyurcsányozást. Igazán tarthatnának egy tájékoztató kampányt és nemzeti konzultációt arról, hogy a baloldal alatt még egy világgazdasági válság idején is erősebb volt a magyar gazdaság, és mai szemmel fillérekért lehetett bevásárolni, tankolni, fűteni. Higgyék el, a magyarok 97 százaléka szívesen lecserélné az orbáni inflációt a Gyurcsány-kormány alatti árakra. Magyarország egyetlen reménye ma kizárólag az lehet, hogy van kormányzóképes alternatíva, van árnyékkormány, amely tudja, hogyan vessen véget az orbáni inflációnak és a drágulásnak. Felkészültünk, képesek leszünk arra, amire önök láthatóan teljesen alkalmatlanok. [[Dr. Vitályos Eszter: Csak a nép szava, az van, kedves képviselő úr!]] Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy dologban értünk talán egyet, hogy a gazdaságpolitika legfontosabb célja most az, hogy csökkentse az inflációt. Abban már nem értünk egyet, hogy ennek az inflációnak mi az oka. Letagadhatják a háború hatását és a teljesen benézett energetikai szankciók hatását, de attól azok még vannak. Onnan is látszik, hogy vannak, hogy egész Európa, az összes uniós ország az infláció rémével küzd. Mindenki fizeti ennek a szankciós politikának az árát. Ez a mi esetünkben egy 4000 milliárdos pluszszámlát jelent, ennyivel csökkent a magyar gazdaság mozgástere, ennyi összeget kell költeni az országnak, ennyivel többet kell költenie az országnak energiára, amit egyébként másra is költhetnénk, béremelésre, útfejlesztésre [[Varju László: Jobb szerződést kell kötni! Kálmán Olga: Oligarchákra!]] , a családtámogatási program bővítésére vagy éppen a nyugdíjak további emelésére. Így is volt nyugdíjemelés, de több is lehetne, hogyha nem kellene ezt a 4000 milliárdot a megemelkedett energiaszámlára költeni. A kormány nem akarja tétlenül nézni, hogy elszenvedje az ország ennek a tévutas brüsszeli politikának a következményeit, ezért vezette be az árstopokat, amelyeket önök nem támogattak, ezért vezette be a kamatstopokat. Amikor hasonló kihívások voltak 2010 előtt, önök nem kamatstopot vezettek be, hanem elnézték a devizahitelek minden tragikus következményét. Ebben az időszakban emeltük a nyugdíjakat, most is emeltük. Tehát ez jár a nyugdíjprémium és a nyugdíj-kiegészítés mellé, és a 13. havit mi adtuk vissza, azt, amit önök elvettek. Folytattuk a hatósági tűzifaprogramot. Ilyen intézkedés, ilyen kiterjedt intézkedés az önök idején nem volt. Hogy még egyet mondjak csak az elmúlt hetekből, ez a kormány az, amely bevezeti az új kedvezményes vármegyebérletet, amely jóval olcsóbbá teszi a vasúti közlekedést vidéken. Segítő kezet nyújtunk a vállalkozásoknak is. A kkv-kra is kiterjesztettük a kamatstopot, kedvezményes hitelprogramok indulnak, a nagy cégek irányába pedig a gyármentő program jelentheti a megoldást. Ezeket az intézkedéseket még hosszasan sorolhatnám. A közös ezekben az, hogy önök ezeket egyáltalán nem támogatták. Sőt, amikor gazdasági válsággal kellett megküzdeni 2010 előtt, akkor rendre ellentétes politikát folytattak, olyan politikát, amely sokkal inkább kedvező volt a cégeknek, mint éppen a magyar családoknak. Most ami az uniós források kérdését illeti, tényleg, hogy nem szakad le a plafon, hogy ezek után ezt idehozzák! Világosan beszélt arról az ön pártelnöke, hogy közösen dolgoznak a brüsszeli szervekkel, a brüsszeli bürokratákkal annak érdekében, hogy olyan feltételeket támasszanak Magyarország irányába, amelyeket nem lehet teljesíteni. Miért? Hogy lebontsák a mostani kormány rendszerét. Tehát erről van szó! Nem jogállamiságról van szó, nem demokráciáról van szó, hanem felül akarják írni a magyar választók akaratát; Brüsszelben azért, mert nekik nem tetsző politikát folytatunk például a fegyverküldések ügyében, vagy éppen a szankciók ügyében, maguk pedig azért, mert saját erejük nem volt elég arra, hogy elnyerjék a magyar választók bizalmát. Ha ön vagy bárki tagadná azt, amiről beszélek, mindenkinek ajánlom figyelmébe Gyurcsány Ferenc hosszadalmas interjúját [[Kálmán Olga: Köszönjük!]] ahol azon kívül, hogy a főpolgármestert is eléggé keresetlen módon támadja, nyomás alá helyezi, teljesen nyilvános és megdöbbentő módon beszél arról, hogy hogyan dolgoztak azon, hogy nem teljesíthető feltételeket támasszanak Magyarország irányába az uniós pénzekkel kapcsolatban. Így már értjük, hogy miért akarják ötödik alkalommal is módosítani a vagyonnyilatkozatra vonatkozó szabályokat. [[Arató Gergely: Ti nyújtottátok be!]] Így már értjük, hogy miért akarnak olyan, oktatással kapcsolatos követeléseket támasztani, amelyek egyébként más országokban is léteznek, ilyen megoldások más országokban is léteznek úgy, hogy az Uniónak nincs is hatásköre oktatási kérdésekben. Amikor rákérdez a szerkesztő az ön elnökénél arra, hogy önök dolgoztak ezen, hogy ilyen feltételeket támasszanak, akkor nemes egyszerűséggel annyit mond Gyurcsány Ferenc, hogy ott voltunk. Hát, ott voltak! Köszöni szépen az ország, a következményeit is érezzük. [[Kálmán Olga: A lopást is köszönjük!]] Arról, hogy Dobrev Klára képese megállítani az inflációt, engedje meg, hogy azt mondjam, hogy Dobrev Klára egyetlenegy valamit tud megállítani ebben az országban: a férjét már ha akarja [[Derültség a kormánypárti padsorokban]] a jelek szerint nem nagyon akarja. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a KDNP frakcióvezető-helyettese következik, Nacsa Lőrinc. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Döbbenetes kijelentések láttak napvilágot a hazai sajtóban az elmúlt másfél hétben. Az már eddig is világos volt, hogy Brüsszel valójában politikai érdekek mentén blokkolja az uniós forrásokhoz való hozzájutást, pedig minden feltételt teljesítettünk, 17 törvényt módosítottunk, mindenben készségesek voltunk, és korábban úgy is volt, mindenben megállapodtunk. Ahogy az is világos volt, hogy az uniós források blokkolásához kártékony tevékenységükkel hathatósan hozzájárulnak a dollárbaloldal hazai és brüsszeli képviselői egyaránt. De az, hogy nem más, mint maga a bukott baloldal szemkilövetésben is hírhedt, bukott vezére leplezze le saját magát és bűntársait, a komplett dollárbaloldalt és a brüsszeli elitet a nagy nyilvánosság előtt, az még tőle is meglepő. Gyurcsány láthatóan cseppet sem szégyellt nyilatkozatából világosan kitűnik, hogy a magyar érdek cseppet sem számít nekik. Merthogy mit is mondott Gyurcsány Ferenc abban az ominózus március 31-ei rádióinterjúban, amit azóta az egész ország megismerhetett? Idézem: „Igen, dolgoztunk azért, hogy az Európai Unió olyan feltételeket támasszon, amelyek lebontják, de legalább meggyengítik az orbáni rendszert. Valójában az Unió azt mondta, hogy akkor kaptok pénzt, ha felszámoljátok a NER-t, csak ez bele van öltöztetve egy ilyen jogi köntösbe.” Egy másik idézet Gyurcsánytól: „A mi elképesztően aktív európai parlamenti képviselőink iszonytató mennyiségben tárgyalnak, és elvégzik a dolgukat a parlamentben és a Bizottság embereivel is folyamatosan.” Gyurcsány Ferenc tehát beismerte, hogy nagyon sokat dolgoztak, és ma is dolgoznak azon, hogy az Unió ne adja oda a Magyarországnak járó forrásokat. Beismerte, hogy az Európai Bizottság a magyar dollárbaloldal hathatós közreműködésével színtisztán politikai okokból támadja Magyarországot, és tartja vissza immár évek óta a hazánknak egyébként jogszerűen járó uniós forrásokat. Ez egy önleleplező és beismerő vallomás, hiszen Gyurcsány Ferenc saját szavai bizonyítják, hogy Magyarország ellen politikai boszorkányüldözés zajlik. Teljesen világos tehát, hogy itt pusztán politikai zsarolásról van szó. De mi is ennek a célja? Ennek a célja a nemzeti kormány meggyengítése és az, hogy a kormányt rábírják a békepárti álláspontján való változtatására. Tisztelt Képviselőtársaim! A gyurcsányi nyilatkozat egyfelől ékes bizonyítéka annak, hogy a dollárbaloldal továbbra sem képes belenyugodni a tavalyi országgyűlési választásokon elszenvedett látványos vereségébe, és hogy változatlan hatalmi törekvéseiktől vezérelve mind európai parlamenti képviselői, mind a magyar közéletben szerepet vállaló politikusai ezért áskálódnak lépten-nyomon a saját hazájuk ellen Brüsszelben. Gyurcsány tehát kuncogva, a nyilvánosság előtt ismerte be, hogy önök ott mindannyian büszkék arra, hogy a hazájuk ellen dolgoznak, a hazájuk ellen áskálódnak. Gyurcsány, Dobrev, Donáth, Gyöngyösi meg önök itt mind a magyar parlamentben szégyelljék magukat! Mégis milyen emberek önök? A folyamatosan érkező dollárokat számolgatják, és közben a brüsszeli irodákban az asztalt verve a saját hazájuk ellen szőnek terveket?! Egészen megdöbbentő! Világos lehet tehát mindenki előtt, hogy mind Brüsszel, mind a külföldi érdekeket kiszolgáló dollárbaloldal hosszú éveken keresztül nyilvánvalóan hazudott, amikor azt állította, hogy az európai uniós intézményeknek jogi természetű problémái vannak Magyarországgal szemben. [[14.20]] Önök azok, akik rohangáltak folyamatosan Brüsszelbe, és gyakoroltak nyomást a Bizottságra amelynek, ugye, pártatlanul kellene működnie , hogy hazánk ellen folytatódjon a politikai boszorkányüldözés. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök beszélnek átláthatóságról meg korrupcióról? Dobrev Klára és Ujhelyi István kinti szocialista párttársait és barátait naponta viszik el bilincsben a hatóságok, mert bőröndnyi készpénzeket fogadnak el. [[Dr. Vadai Ágnes: Vigyázz, mit mondasz!]] Ne legyen kétségünk, ha a hazai dollárbaloldal a több milliárd forintnak megfelelő guruló dollárokért cserébe gyakorlatilag bármire rávehető, akkor igaz ez brüsszeli elvbarátaikra is! [[Dr. Vadai Ágnes: Vigyázz, vigyázz!]] Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy önök Brüsszelt választották Magyarország helyett, önök a külföldi érdekeket és igazodást választották a magyar nemzeti érdek helyett. Önök tudatosan és szándékosan kárt okoznak a saját hazájuknak, a magyar vállalkozásoknak, a családoknak, az önkormányzatoknak. Önök most a tanárok béremelése ellen dolgoznak. A jövő évi európai választásokon a választók majd ítéletet mondhatnak a háborúpárti, korrupt, hazája elleni cselszövésekben részt vevő, külföldről finanszírozott baloldalról. Szerintem meg is lesz az eredménye. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Répássy Róbert államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Dr. Vadai Ágnes: Maga nekem nem!]]
Képviselő hölgyek és képviselő urak, arra kérem önöket, hogy fejezzék be a magándiskurzust, vagy menjenek ki a folyosóra! Bocsánatot kérek. Államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Teljesen megértem az indulatait, és megértem azokat a jelzőket, amiket használt ebben az ügyben. Szeretném elmondani, hogy a kormány nézőpontjából, egy minisztérium, egy tárca nézőpontjából hogyan is zajlanak ezek a folyamatok. Hónapok óta, tavaly nyár óta tartanak azok az egyeztetések, azok a tárgyalások, amelyek során a kormány egyes tagjai, egyes tárcák, többek között az Igazságügyi Minisztérium, mindent megtesznek azért, hogy hazahozzuk azokat a támogatásokat, azokat a pénzeket, amelyek járnak Magyarországnak. Valóban minden tárgyaláson a legapróbb részletekig elemezzük a Bizottság kritikáját, a Bizottság kifogásait, ahogy ők mondják, bizonyos aggodalomra okot adó magyar törvényeket fedeztek föl. Érdekes persze, hogy hosszú éveken át nem találták meg ezeket az aggodalomra okot adó törvényeket, így például az igazságszolgáltatással kapcsolatos törvények is több mint tíz éve vannak hatályban. De ezeket az azonosított aggodalmukat igyekeztünk minden szempontból elhárítani, és minden törvénymódosítást az Országgyűlés elé terjesztettünk. Önök pontosan tudják, hogy itt az Országgyűlésben számos törvényt fogadtunk el annak érdekében, hogy a Bizottsággal megállapodásra jussunk a Magyarországnak járó források hazahozataláért. De mi az, ami ebből a folyamatból teljesen összecseng azzal, amit ön mondott? Hogy azok a kritikák, amelyek számos esetben alaptalanok, nem először a Bizottságtól hangzanak el, hanem vagy itt, a Ház falai között, vagy különböző, úgynevezett független civil szervezetek tollából hangzanak el, és ott írják le ezeket a kritikákat, majd hogy, hogy nem, néhány nap múlva ez lesz a Bizottság hivatalos álláspontja. Ezt többször megéltük, legyen szó korrupció elleni küzdelemről, legyen szó igazságszolgáltatásról, többször megéltük, hogy nem először olvastuk ezt a kritikát, és mindig be is lehetett azonosítani ezeket a kritikákat, hogy honnan származnak. Ez önmagában még nem lenne baj, inkább az az összjáték a probléma, hogy hogyan adják fel ezeket az érveket, egyébként számos esetben fals és valótlan érveket hogyan adják föl a Bizottságnak. Az más kérdés, hogy mi az, amit ebből meg tudunk fogadni és el tudunk fogadni. Volt számos ilyen törvény, ahol úgy gondoltuk, hogy nem ártanak ezek a törvények, el tudjuk fogadni nyilván. Lehet létrehozni egy újabb hatóságot a korrupció elleni küzdelemben, létre lehet hozni bizonyos szervezeteket, azt hiszem, a vagyonnyilatkozati törvényt ötödszörre fogjuk módosítani mindezeket megtehetjük, azért, mert a hazánkat szeretjük, és azért, mert haza akarjuk hozni ezeket a támogatásokat. Nem úgy az ellenzék, akik folyamatosan újabb és újabb ötleteket adnak a Bizottságnak arra, hogy hol kell még a kákán is csomót találni, és bizony ezeket, mondom még egyszer, hogy olvassuk először itthon, halljuk először itthon, és aztán a Bizottság hivatalos véleményeként halljuk. De ezzel együtt is szeretném azt jelezni önöknek, hogy ezek a tárgyalások rendben és tényleg normális európai módon zajlanak. Igyekszünk minden olyan javaslatot megfontolni és minden olyan javaslatot a Ház elé terjeszteni, amelyek, ahogy mondtam az előbb, nem ártanak, de az Európai Bizottság aggályait orvosolják. Reméljük azonban, hogy ez a folyamat egyszer véget fog érni, és reméljük, hogy most már, hogy mindent teljesítettünk, nem is 17, hanem akár 27 kérést is teljesítettünk, nem állnak elő újabb kérésekkel. Erre a reményünk meglehet, reméljük, hogy tényleg újabb kérései már nem lesznek a Bizottságnak, azt gondolom, hogy néhány héten belül lezárhatjuk ezeket a vitás kérdéseket, ha még van ilyen, azon túl, hogy már számos törvényt elfogadott az Országgyűlés. Tehát, tisztelt Ház, én csak megerősíteni tudom azt, amit képviselő úr elmondott, hogy a brüsszeli Bizottság kezét itthon fogják, magyarok azok, akik a brüsszeli álláspontokat írják, nem kell ezt agyonbonyolítani. Nem hiszem, hogy a brüsszeli bürokraták ott ülnek és kitalálják, hogy a magyar törvényekben milyen módosításra van szükség. Ezeket itthonról mondják meg nekik. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A napirend előtti hozzászólalások sorában utolsóként Zsigó Róbertnek adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr! [[Kálmán Olga: Ez is jó lesz!]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Európa a háborúba sodródás napjait éli, az Európai Parlament további fegyverszállításokat követel, vadászgépeket, helikoptereket, rakétarendszereket, harckocsikat és még több lőszert küldenének a hadszíntérre. A tagállamok egy része már el is kötelezte magát a további fegyverszállítások mellett. Ezek a lépések világháborúhoz vezethetnek. Tisztelt Ház! A NATO múlt heti külügyminiszteri tanácskozásán egyes résztvevők meglehetősen harcias nyilatkozatokat tettek katonai győzelemről és fegyverszállításokról, miközben a békéről kevés szó esett. Magyarország álláspontja ott is egyedülálló volt abból a szempontból, hogy a béke hangján szóltunk, nem a háborús retorikát erősítettük. A harcoknak magyar áldozatai is vannak. A kárpátaljai magyar nemzeti közösség soraiból is nagyon sok magyart többször meglehetősen brutális eszközökkel soroztak be. [[Dr. Vadai Ágnes: Nyilván hazugság!]] Ezért is fontos minden alkalommal hangsúlyoznunk: nem fogunk leállni a béke szorgalmazásával, hiába helyeznek ránk nyomást, hiába támadtak minket emiatt. Tisztelt Országgyűlés! A konfliktus aggasztó, veszélyben van a biztonságunk. Miután egyre újabb és nagyobb teljesítményű pusztító eszközök bevetéséről hoznak döntéseket, és a Nyugat egyre modernebb eszközöket bocsát az ukránok rendelkezésére, a világháború veszélye nem irodalmi túlzás. Ezért lényeges megerősíteni azokat a NATO-döntéseket is, amelyek szerint a katonai szövetség nem részese a háborúnak, és mindent megtesz egy közvetlen NATO-Oroszország-konfliktus elkerüléséért. Egyre inkább érzékelhető: közel vagyunk ahhoz, hogy elfogadott kérdéssé váljon az európai vezetők közötti beszélgetésben, hogy valamilyen békefenntartó típusú csapatokat küldhetneke az Európai Unió tagállamai. Tisztelt Ház! Magyarország békepárti, és ezzel a globális többséghez tartozik. Európában kisebbségben van a véleményünk, de a világban a többséghez tartozunk. Bele akarnak bennünket préselni ebbe a háborúba. Ugyanakkor ez egy olyan súlyú ügy, amelyben nem lehet megkerülni a nemzeti parlamentet. Ezért van jelentősége annak, hogy a parlament határozatot fogadott el, amelyben kitart a béke álláspontja mellett, és tűzszünetet követel. Két dolgot várunk az Európai Uniótól: az első, hogy legyen tartós béke, emellett pedig azt, hogy az elért jólétet őrizzük meg. Ehhez képest nap mint nap tapasztaljuk, hogy a háború és az elhibázott szankciók tönkreteszik az európai gazdaságot. Magyarországnak minden lehetőséget meg kell ragadnia, hogy a békét hangsúlyozza annak érdekében, hogy elkerüljük a világégést. [[14.30]] Tisztelt Országgyűlés! A dollárbaloldal a háború kitörése óta többször is egyértelműen kifejezte, hogy fegyvereket vagy akár katonákat is küldene a háborúba. A szavazás előtt is arra kértük őket, hogy álljanak a magyarok és a béke oldalára és támogassák a békepárti határozatot. Nem ezt tették. Gyurcsány Ferenc és a dollárbaloldal tagjai nem szavazták meg a parlamentben a békepárti határozatot. Tették ezt annak ellenére, hogy a magyar emberek békét akarnak. Így, amikor a dollárbaloldal nemet mondott a békepárti határozatra, ismét bizonyította, hogy a dollárokért cserébe hajlandó a magyar emberek többségével is szembemenni, ezzel ők ismét a háborút választották a béke helyett. Gyurcsány Ferencék ezzel újra emlékeztetnek bennünket arra, hogy amikor a nemzeti érdek képviseletéről van szó, rájuk nem lehet számítani. Tisztelt Országgyűlés! Mi továbbra is a béke pártján állunk és meg fogjuk védeni Magyarországot attól, hogy belesodorják a háborúba. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Válaszadásra Vargha Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! [[Folyamatos zaj a teremben. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ukrajnában immár 14 hónapja…
Akinek beszélgetnivalója van, az, kérem, fáradjon ki a folyosóra! Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ukrajnában immár 14 hónapja dúl a háború, keleti szomszédunkban ezekben a percekben is véres harcok dúlnak, a legóvatosabb becslések szerint is több százezerre tehető a halottak és súlyos sebesültek száma. A frontok megmerevedtek és az értelmetlen áldozatok száma egyre csak nő. Szeretném hangsúlyosan elmondani, hogy Oroszország az agresszor, Ukrajna pedig az ok nélkül megtámadott ország, mielőtt bárki mást gondolna. Mi kezdettől fogva a béke pártján állunk, életeket menteni csak tűzszünettel lehet, a békéhez a tűzszünet a legrövidebb út. Tűzszünet, béketárgyalások és béke. Mivel ki akarunk maradni ebből a háborúból, továbbra sem támogatunk semmilyen olyan lépést, amely a háború eszkalációjához vezet, nem küldünk sem fegyvert, sem katonákat Ukrajnába, de minden olyan felkészülésben részt veszünk, amely a NATO védelmi képességeit és a Magyar Honvédség védelmi képességeit erősíti. Azt gondoljuk, hogy aki ma a háború pártján áll, további szankciókat és fegyverszállításokat támogat, az valóban kockáztatja a harmadik világháború kitörését és teljességgel szembemegy a magyar nemzeti érdekekkel. A kormány azért dolgozik, hogy megvédje Magyarország függetlenségét, ami azt jelenti, hogy megvédjük azt a békepárti álláspontot, amelyet képviselünk és amelyet jól láthatóan a magyar baloldal nem támogat, mivel nem szavazták meg a békepárti határozatot, azt a határozatot, amelyet egyedül a kormánypártok támogattak. És mindezt úgy tették, hogy ebben a határozatban egyetlenegy olyan pont sincs, amely nem lenne támogatható akkor, ha egy képviselő a lelkiismerete szerint szavaz és békét szeretne. Sajnos az elmúlt időszak eseményei egyáltalán nem arról szólnak, hogy közelebb kerültünk volna a békekötéshez. Pedig Európa biztonságát és gazdasági kilátásait is alapvetően meghatározza, hogy mikor lesz vége a háborúnak, mennyire húzódnak el a háborús cselekmények. Hiszen célunk, hogy megőrizzük a magyar gazdaság és természetesen az európai gazdaság erejét is, és ha már mindenáron háborút kell indítani, a háborút az infláció ellen kell indítani, az inflációt kell letörnünk, meg kell védenünk mellette a munkahelyeket, meg kell védenünk családjainkat, meg kell védenünk időseinket és meg kell védenünk a munkából élőket. Erősítenünk Magyarország katonai erejét kell, hiszen a békéhez erő kell. A „békéhez erő kell” kifejezés nem egy egyszerű szlogen, hanem igenis mélyebb értelme és nagyon komoly üzenete van. Az egyik nagyon fontos üzenete, hogy a béke megőrzéséhez erős honvédségre van szükség. Honvédségre, fegyverekre és haditechnikára, de nem úgy, hogy azt a háborús övezetbe szállítjuk, hanem önmagunk, a hazánk, Magyarország védelmében van rá szükségünk. A képviselő úr említette a NATO védelmi szövetségét. A magyar baloldal mintegy húsz éve azt gondolta, hogy a NATO szövetsége egy olyan baráti szövetség, ahol potyautasként majd elleszünk, hiszen majd a szövetség megvéd bennünket, azért nekünk semmit nem kell tenni, erőre nincs szükség, azt az erőt, ami akkor volt, el is kótyavetyélték. De a NATO egy olyan védelmi szövetség, amely az „egy mindenkiért, mindenki egyért” elv alapján szövetség, és védelmi, nem pedig háborús szövetség. Mi komolyan vesszük a NATO-szövetségből származó kötelezettségeinket, védelemre szövetkeztünk, és ebből ki is vesszük a részünket. Mi, fehérváriak büszkék vagyunk arra, hogy Fehérváron települ két közvetlen NATO-alárendeltségű egység: mind a NATO-erőket integráló elem, mind pedig a Közép-európai Többnemzeti Hadosztály-parancsnokság, amely már elérte a kezdeti műveleti képességét. Erre, azt hiszem, mi magyarok mindannyian büszkék lehetünk. A dollárbaloldal tehát továbbra is háborúpárti, mi pedig továbbra is békepártiak vagyunk, mi a magyar emberek oldalán, a béke pártján állunk, és nem engedjük, hogy Magyarországot bárki háborúba sodorja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János, Jobbik; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Varga Ferenc, független; Varga Zoltán, DK; Ráczné Földi Judit, DK; Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Sztojka Attila, Fidesz. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bakos Bernadett, LMP; Szabó Rebeka, Párbeszéd; Dúró Dóra, Mi Hazánk; Dudás Róbert, Jobbik; Molnár Zsolt, MSZP; Orosz Anna, Momentum; Dávid Ferenc, DK; Mihálffy Béla, KDNP; Sztojka Attila, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Dócs Dávid, Mi Hazánk. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Balassa Péter, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Novák Katalin köztársasági elnök asszony államtitkári megbízatás megszűnéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök asszony átiratát.
„Dr. Kövér László, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 203. § (1) bekezdés b) pontja, továbbá a 204. § (1) és (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára megállapítottam, hogy dr. Fürjes Balázsnak, a Miniszterelnökség államtitkárának e megbízatása lemondására tekintettel 2023. március 31-ei hatállyal megszűnt. Budapest, 2023. IV. hó 4. Tisztelettel: Novák Katalin”
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérem, ellenőrizzék, hogy a kártyájuk bent vane a szavazógépben! Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül kézfelemeléssel határoz. Bejelentem továbbá, hogy Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését, erre tekintettel a kézfelemeléses szavazást eleve szavazatszámláló gép alkalmazásával tartjuk meg. Ennek megfelelően tehát most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályban tartjae az OE-42/255-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, a szavazatszámláló gép alkalmazásával szavazzanak! [[Szavazás. Nacsa Lőrinc: Ő kezdeményezte és itt sincs!]] Megállapítom, hogy a Ház 111 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett az elnöki döntést hatályban tartotta. [[14.40]] Bejelentem, hogy a Momentum képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését, az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határozna, ha Gelencsér Ferenc frakcióvezető úr nem kezdeményezte volna a szavazatszámláló gép alkalmazásával történő szavazást. Erre tekintettel tehát a kérdésről a szavazatszámláló gép alkalmazásával döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/254-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 112 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett az elnöki döntést hatályában fenntartotta. Bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését és a szavazatszámláló gép alkalmazásával történő szavazást. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/256-1/2023. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 112 igen szavazattal, 42 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett az elnöki döntést hatályában fenntartotta. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Ház! Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Igazságügyi Bizottságot a „Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság beszámolója a 2022. évi tevékenységéről” című, B/2589. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 113 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Most, 15 óra 44 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Mielőtt megkezdenénk az interpellációk sorát, kérem képviselőtársaimat, hogy egy rövid technikai szünet alatt csendben és gyorsan hagyják el az üléstermet, ha máshol van dolguk. (Szünet: 14.44 14.45 Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk tehát a munkánkat. Gréczy Zsolt, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszterhez. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Orbán-kormányt ellepő korrupció egyik különösen vérlázító története a Völner-Schadl-féle botrány: végrehajtók, a jogrend szolgái loptak, csaltak hazudtak, károsítottak meg nehéz helyzetbe került magyar embereket. Ma nem csak az nem világos az Orbán-kormány botrányában, hogy miért van az, hogy a fő végrehajtó börtönben van, a bűntársa, az államtitkár pedig nem, és nem csak az nem világos, hogy a megfigyelések, lehallgatások összefüggésben vannake a Pegasus-botránnyal, amelyben az Európai Unió is vizsgálatot folytat. Azt már tudjuk, hogy a botrány elérte a felsőoktatást, tudomásom szerint tart még a vizsgálat, hogy jogi vizsgákat intézett a fő végrehajtó. Nyilvánosságra került, hogy a Schadl György által protezsált jogászhallgató annyira felkészületlen volt, hogy még a vizsgabizottságban ülő Lukács Tamás, a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar alelnöke sem tudta őt átnyomni, a többi bizottsági tag megbuktatta. Nem tudjuk viszont azt sem, hogy kiket érint még a botrány, sokan nem tartják hihetőnek, hogy ha egy államtitkár tevékeny részese volt a bűncselekménynek, akkor arról a felettesei nem tudtak. De most afelől érdeklődöm, hogy mi lesz azokkal, akiket ez a maffia megkárosított, megtörtént ugyanis, hogy Schadl baráti köre, a sofőrje az elárverezett ingatlant vette meg nyomott áron. Völner is vett egy ilyen házat, majd gyorsan továbbadta a fia cégének, így nem kellett feltüntetnie a vagyonnyilatkozatában, vagyis az elárverezett embereken nyerészkedtek. Kérdezem: a kivetett sarcok, az olcsón megvett, majd családi körben továbbadott lakások úgy maradnak? Családok sokasága került utcára, miközben a végrehajtók gazdagodtak belőlük. Mi lesz az elárverezett, kilakoltatott emberekkel, idősekkel, gyerekekkel? Ha a tettesek börtönbe kerülnek, attól még a kilakoltatottak sorsa nem lesz könnyebb. Kérdezem: mi lesz az ő veszteségükkel, ki fizeti a kárt, és mi lesz azokkal, akik rajtuk nyerészkedtek? Várom válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Répássy Róbert államtitkár urat illeti a szó a válaszra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ha nagyon egyszerűen akarok önnek válaszolni, akkor az világos, hogy a bűncselekménnyel okozott kárt meg kell téríteni, ez a jog parancsa. De szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy ön a kérdésében nem tudom, hogy szándékosane vagy csak tájékozatlanságból összekeverte azokat a bűncselekményeket, amelyek miatt már vádat is emelt az ügyészség, és azokat az esetleges vélt vagy valós törvénysértéseket, amelyeknek a kivizsgálása még előttünk áll. Mire gondolok? Arra gondolok, hogy egészen más dolog a hivatali visszaélés vagy a hivatali bűncselekmény, és más dolog természetesen egy végrehajtás során történt valamilyen törvénysértés. Ha ugyanis törvénysértés történt egy végrehajtás során, az ellen számos jogorvoslata van az adósnak, így például a végrehajtási kifogás, vagy akár feljelentést is tehet, ha bűncselekmény történt. Tehát kérem, ön is tegye világossá, hogy miről beszélünk. Az úgynevezett hivatali visszaélés vagy hivatali bűncselekmény vádjával emelt büntetőeljárásban több mint egymilliárd forintnyi vagyont foglalt le az ügyészség, pontosabban zár alá vették. Tehát ez azt jelenti, hogy a bűncselekménnyel okozott kár fedezete valószínűleg rendelkezésre áll, de senki ne keltse azt a látszatot, hogy a jogszerű végrehajtások során behajtott tartozásokat nem kell megfizetni, az adósságot nem kell megfizetni. [[Kálmán Olga: Jogszerű végrehajtás volt?]] Tehát kérem, tegyen ön is világos különbséget a vádemelés tárgyát képező ügyek és az esetleges végrehajtói visszaélések között. És mindannyiunk érdekében azt kérem, hogy a bírósági végrehajtást ne lehetetlenítsük el azért, mert folyik egy ilyen büntetőeljárás, ugyanis a bírósági végrehajtás számos esetben azoknak az egyszerű embereknek az érdekét szolgálja, akiknek tartoznak, például akiknek gyermektartásdíjjal tartoznak. [[14.50]] Tehát a bírósági végrehajtásra továbbra is szükség van, a bírósági végrehajtásra épül a jogállam, hiszen a bírói vagy bírósági ítélet mit sem érne bírósági végrehajtás nélkül, ha önként nem teljesítik. Tehát kérem, hogy a végrehajtás és a bűncselekmények között ne tegyen egyenlőségjelet. Mindannyian szomorúan állapíthatjuk meg, hogy valóban a vád szerint voltak olyan végrehajtók, akik jogosan vagy nem jogosan, ezt majd a bírósági eldönti, állnak a bíróság előtt, de ettől teljesen független kérdés, hogy azok az adósok, akik tartoznak, megítélt tartozásaik vannak, megfizetike a tartozást vagy sem. Kérem, válaszomat szíveskedjen elfogadni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem Gréczy Zsoltot, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen. A választ nyilvánvalóan nem tudom elfogadni. Ugyanis ki kell vizsgálni azokat az ügyeket, amikor olyan végrehajtások történtek, amiből ezek a bizonyos emberek, akik most már a bíróság előtt állnak, a saját jogukra, a saját hasznukra nyerészkedni próbáltak. Nem arról van szó, hogy a végrehajtást mint törvényes műfajt, illetve a bűncselekményt mint törvénytelen műfajt megpróbálnánk összemosni. Épp ellenkezőleg, azért emelek szót, azokért a megkárosított civil emberekért, hogy akiknek az ingatlanjain ezek az emberek nyerészkedtek, azok elnyerjék méltó büntetésüket. Egyúttal arra hívom fel a figyelmet, hogy ezeket az embereket kártalanítani kell. És ha már jogállamról beszélünk, pont az a probléma, hogy az Európai Unió szerint Magyarország nem jogállam, tehát ha ebben a helyzetben önök megpróbálnának reparálni ezen a helyzeten, akkor lehet, hogy a magyar jogállam megítélése is egy kicsit pozitívabb lenne. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően az interpellációkat követő határozathozatalokra a mai ülésnapunkon egy blokkban kerül sor. Tisztelt Ház! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez. Megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Az egészségügy rendbetétele napjaink legégetőbb problémájává vált, mert lassan napi szinten hallhatók arra vonatkozó panaszok, hogy milyen egészségügyi szolgáltatást nem tudnak a magyar emberek igénybe venni a lakóhelyükön. A legmagasabb szintű testi és lelki egészséget biztosító egészségügyhöz való hozzáférés azonban nem egy lehetőség, hanem minden egyes magyart megillető jog. Éppen ezért volna fontos, hogy a kormány az egészségügy szakértőit, az orvosokat, szakdolgozókat és természetesen az egészségügyben dolgozókat meghallgatva alakítsa ki és biztosítsa az egészségügyi reformcsomagot. Önök azonban sajnálatos módon nem ezt tették. Önök ahelyett, hogy átfogó, az egészségügyi szakma és a betegek érdekeit egyaránt képviselő egészségügyi reformot dolgoztak volna ki, orvos-, szakdolgozó- és betegellenes egészségügyi törvényeket terjesztettek be az Országgyűlés elé, annak ellenére, hogy a Magyar Szocialista Párt minden alkalommal elmondta, hogy támogatja az egészségügyi reformokat, de akkor és csakis akkor, ha ez az egészségügyisek és a betegek érdekeit is képviseli. Sajnos azt látjuk, hogy önök senkinek a szakmai véleményét nem igazán hallgatták meg, vagy maximum addig, ameddig a saját véleményükön nem kell változtatniuk, ameddig nem kell kompromisszumot kötni. Így volt ez a Magyar Orvosi Kamara esetében is. A kamara a kezdetektől konstruktívan állt a kormány terveihez, és csak akkor választott határozottabb ellenállást, amikor a kormány tervei egyértelműen veszélyeztették a betegek biztonságos ellátását. Önök azonban ekkor ahelyett, hogy meghallgatták volna a jogos aggályokat, úgy döntöttek, hogy megbüntetik és meggyengítik a Magyar Orvosi Kamarát. A politikai bosszújuk eszközeként pedig a kötelező tagság megszüntetését és az etikai szabályok elvételét választották, miközben hazug módon jogellenes fenyegetésekkel vádolták a kamarát. A kormány terve azonban megbukott. Megbukott azért, mert már biztosan tudjuk, hogy legalább 33 ezer, vagyis az orvosok több mint kétharmada biztosan a kamarai tagság mellett tette le a voksát. Az orvosok elsöprő többsége ezzel megerősítette, hogy nemcsak hogy egyetértenek a Magyar Orvosi Kamarával, hanem egyetértenek annak módszereivel is. Röviden: az Orvosi Kamara szükségesnek tartja a betegbiztonság érdekében a kormánnyal szembeni nyomásgyakorlást. A fentiekre tekintettel kérdezem, hogy mivel az orvosok egyértelműen támogatják a kamarát az alapellátás átalakításával kapcsolatos ellenállásban, hajlandóke végre hallgatni a szakmai érvekre. Az orvosok egyértelműen felhatalmazták a kamarát arra, hogy érdekeiket képviselje, akár a kormánnyal szemben is. Hajlandóe a kormány végre egyenlő félként tárgyalni az Orvosi Kamarával? És végül, tekintettel az orvosok egyértelmű döntésére, befejezike végre a politikai bosszúálláson alapuló politikájukat? Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzék soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A magyar emberek nem tudják elfelejteni azt az időszakot, amikor az úgynevezett szocialista reformok voltak a magyar egészségügyben. Tudják, önök azzal kezdték, hogy fizetőssé tették az egészségügyet: ha valaki elment egy orvoshoz, fizetnie kellett; ha bent feküdt a kórházban, fizetnie kellett nap mint nap. Emlékszünk erre meg arra is, hogy egyre kevesebb helyen lehetett fizetni olyan szempontból, hogy bezártak négy kórházat, vagy felszámoltak 16 ezer aktív ágyat. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ahogy önök az orvosokkal bántak, úgy senki nem bánt az orvosokkal talán ötvenes évek óta. Nevezetesen, csökkentették az orvosok fizetését, mert bizony erre a második világháború után, amikor a kommunisták kerültek hatalomra, akkor volt példa, hogy mivel az értelmiséget általános ellenségnek tartották, ezért az orvosokat is meg akarták büntetni és csökkentették a fizetésüket, de azóta senki nem vette a bátorságot egészen önökig, amikor önök 2008-2009-ben orvosoktól is, ápolóktól is elvettek egy-egy havi fizetést, 8 százalékkal csökkentették a fizetésüket. Ennyit arról, hogy szocialisták és reform. Nem ez az a reform, ami után kiáltanak az emberek; sem az orvosok, sem az ápolók, sem a betegek, sem az egészséges emberek nem szeretnék, ha még egyszer ez visszatérne, amit önök reformnak neveztek Magyarországon. Ami az ügyeleti rendszert illeti, tisztelt képviselő asszony, nagyon sok egyeztetést folytattunk a Magyar Orvosi Kamarával, és ők is elmondták, hogy a véleményük szerint mely részeit kell az alapellátásnak és az ügyeleti rendszernek is megváltoztatni. Egy irányba is haladtunk, csak egy idő után mindenki számára nyílvánvalóvá vált, hogy a kamara egy kettős játékot játszik. Amikor bejön a minisztériumba és tárgyal Pintér miniszter úrral, Takács Péter államtitkár úrral, és a többi, akkor az egyetértés hangján beszélnek. Aztán amikor a sajtónak nyilatkoznak rá három nappal, akkor pedig ellenzik ezeket a javaslatokat. Olyan fura helyzet is előfordul, hogy saját javaslatát is ellenzi egy-egy kamarai vezető csak azért, hogy a kormánnyal szembe tudjon menni. Ami korábban még az ő javaslati iránya volt, később az azon iránynak megfelelő kormányzati javaslatot már ellenezték, csak hogy a kormányt tudják támadni. És ebben a kamara visszaélt azokkal a lehetőségekkel, amelyek az Orvosi Kamarának adottak, nevezetesen azt mondták, hogy etikai eljárást indítanak azon orvosok ellen, akik ügyeleti időben gyógyítják a betegeket. Tud még egy országot mondani, ahol az Orvosi Kamara erre az álláspontra helyezkedik vagy bármilyen orvosi köztestület, hogy az az orvos, aki délután meg hétvégén az ügyeleti rendszerben aláír, együttműködik a kormánnyal és ellátja az ügyeleti feladatait, ami mindig is volt az orvosi hivatás része, és ügyel, az ügyeletben közreműködik, az ügyeletben gyógyít… azok ellen etikai eljárást indítanak? Ön is tudja, az etikai eljárás nem csupán egy párbeszéd, egy szemrehányás, hanem az etikai eljárásnak a korábbi jogszabályok szerint az is lehetett a vége, hogy kizárják az illetőt a kamarából. A kamarából való kizárás pedig nem ugyanaz, mint ha valakit a helyi sportkörből kizárnak, hanem ez azt jelenti, hogy hiába járt hat évig egyetemre, hiába volt három évig rezidens, hiába van diplomája, hiába van szakvizsgája, nem gyakorolhatja az orvosi hivatását csak azért, mert egy kormányzattal szembeni politikai álláspontot foglal el az Orvosi Kamara elnöksége, és így próbálja rábírni, így gyakorol nyomást az orvosokra, hogy ne legyenek hajlandók a korábbi ügyeletüket folytatni az új jogszabályi körülmények között, amikor már nem az önkormányzatok vagy különböző kft-k, hanem az Országos Mentőszolgálat szervezi az ügyeletet. A mi célunk az volt, hogy a betegek megkapják az ellátást délután meg este is, meg hétvégén is, és a kamara azt mondta, hogy aki ebben együttműködik, azt ők ellehetetlenítik, egzisztenciálisan tönkreteszik, elveszik a megélhetését. Az a fenyegetettség volt, hogy soha többé nem gyógyíthatnak, márpedig nekünk feladatunk az, hogy gondoskodjunk az emberek biztonságos ellátásáról. Ezért döntött úgy a kormány, hogy ne legyen a kamarának lehetősége arra, hogy egzisztenciálisan tönkretegye az orvosokat, vezesse az Egészségügyi Tudományos Tanács az orvosok nyilvántartását, és ne tudjon így nyomást gyakorolni az orvosokra a kamara. Ezért léptük meg ezt a lépést, azért, hogy a betegeket a nap 24 órájában elláthassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. [[15.00]]
Sajnálatos módon nem tudom elfogadni. Szerintem nem lehet a múltra mutogatni, amikor a kormány tevékenysége a mai magyarok egészségét veszélyezteti, amikor egyre kevesebb orvosnak kell egyre több beteget ellátnia; de erről már beszéltünk korábban. Szerintem jó lenne, ha végre elfogadnák, hogy a kormány reformtervei nem alkalmasak, betegellenesek, orvosellenesek és szakdolgozó-ellenesek. Amikor pedig a kamara nyomást gyakorolt a kormányra, akkor nem visszaélt a hatalmával, hanem a jogszabályi feladatait teljesítette. Azt is szeretném világosan újra elmondani, az, hogy a kamara bárkit jogszerűtlenül fenyegetett volna, hatalmas hazugság. Teljességgel elfogadhatatlan a kormány hazugságcunamija, főleg akkor, amikor pont a kormányhivatalok voltak azok, akik zsarolták az orvosokat, hogy ügyeleti szerződés nélkül is munkára kényszerítsék őket. S nyilvánvaló, hogy azt a miniszterelnök sem tartja normálisnak, hogy egy fővárosi lábtöréses beteghez Veszprémből indítanak mentőt. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Képviselő asszony az államtitkári választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Szándékosan teszik tönkre a gazdaságot, vagy alkalmatlanok a feladatuk ellátására?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter úr kérésére Fónagy János államtitkár úr, miniszterhelyettes úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországon propagandakormányzás folyik, nem mostantól, már nagyon régóta. Számos olyan területet tudnánk említeni, ahol megy a démonizálás és megy a propaganda, nyugodtan mondhatjuk, hogy 0-24 órában. De azt is mondhatjuk, hogy a szankciókkal példálóznak folyamatosan; azokkal a szankciókkal, amiket nem én, nem mi, hanem önök egytől egyig megszavaztak. Ezeket teszik nap mint nap a televízióban és a médiákban. Azt mondják, hogy a hanyatló Nyugaton már fáznak az emberek, éheznek az emberek, nincs miből kifizetniük a rezsijüket. Hát, azért legyünk őszinték, azon a hanyatló Nyugaton köszönik szépen, jól vannak, ki tudják fizetni a fűtési számláikat is, ételt is tudnak az asztalra tenni még az ünnepek alkalmával is. Nyilvánvalóan az árak ott is emelkedtek, akár többszörösére is emelkedtek, de azt se felejtsük el, hogy a fizetésük is a többszöröse. A háború hatása egész Európában érződik; nyugodtan mondhatjuk, hogy az egész világon, de maradjunk Európánál. A háború hatása tehát egész Európában érződik, mindenhol emelkedtek az árak, s ennek hatására a kormányok próbáltak intézkedéseket bevezetni, olyan intézkedéseket, amelyekkel a gazdaságot segítik, de nem utolsósorban a gazdaság segítése mellett segítik a lakosságot is. Portugáliától Lengyelországon keresztül nagyon sok olyan országot lehetne mondani, Németországot is beleértve, ahol adót csökkentettek. Csökkentették a rezsi adóját, van, ahol elengedték a rezsi adóját, van, ahol csökkentették az alapvető élelmiszerek adóját, s van, ahol a csökkentett alapvető élelmiszeradót még el is engedték, például Lengyelországban, ahol ez év nyaráig elengedték ezt az adót, így segítve a lakosságnak. A közgazdaságtan egy megoldást nem igazán javasol ebben egyébként megegyezik a kormány mögött álló szakemberek véleménye is , ez pedig a hatósági ár hosszú távú bevezetése. Azért nem, mert inflációnövelő, árnövelő, egyébként pedig az egész gazdaságra rossz hatást jelentő intézkedésről van szó. Nem is foglalkozott ezzel az egész Európai Unióban egyetlenegy ország sem, kivéve Magyarországot. Magyarországon nemcsak hogy bevezették, de azt sem tudjuk, hogy meddig akarják fenntartani. S hogy mennyire komoly inflációt váltott ki? Az egész Európai Unióban az átlagos élelmiszeráfa nem haladta meg egyetlenegy ország tekintetében sem a 30 százalékot. Csupán egyetlen ország a kivétel ez alól, mégpedig Magyarország. Magyarországon ez 47 százalék, ami jól mutatja, hogy mindez csak látszatintézkedés. Egyébként ennek azért két pozitív oldalát láthatjuk: eladható úgy, mint egy jó intézkedés, közben pedig tönkreteszik a gazdaságot, illetve óriási adóbevételt jelent. Az a kérdésem, államtitkár úr, hogy mikor vezetik ki ezt az infláció- és árnövelő kommunista ársapkát, mert ez pusztán csak egy látszatintézkedés. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, aki válaszol a feltett kérdésre.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Bár igaza lenne, hogy mindez propaganda. De sajnos a háború nem propaganda, sajnos a szankciók, a hibás brüsszeli szankciók nem propaganda, s mindezeknek a Magyarországra és a magyar népre gyakorolt hatása nem propaganda, hanem sajnos a mindennapi valóság. Éppen ezért nekünk mindennap az a feladatunk, hogy ilyen helyzetben is megvédjük a munkahelyeket, a családokat, a nyugdíjasokat, a magyar gazdaságot, a kis- és középvállalkozásokat. Az infláció letörése és a családok védelme érdekében eddig számos intézkedést hozott a kormány, amelyek egy jelentős része a munkahelyeket védi, egy másik jelentős része pedig a családokat és a nyugdíjasokat. Kérdésének az utolsó mondata úgy szólt, hogy mikor kívánjuk kivezetni az ársapkákat. Akkor, amikor az infláció érzékelhetően csökkenni fog, amikor mindenki számára elérhetők lesznek az alapvető élelmiszerek az ársapkák hatása nélkül is. A célunk az, hogy az év végére egy számjegyűre csökkentsük az inflációt, és ezzel arányosan intézkedjünk az ársapkákkal kapcsolatban. Az árstopokat, az ársapkákat 2022 januárjában nem jó dolgunkban vezettük be, hanem alapvetően a brüsszeli szankciók és az azokat övező háborús környezet hatására tettük. Ezeknek a körét 2022 novemberében kibővítettük. Meggyőződésünk, hogy ez az intézkedés hasznos volt, segített az infláció csökkentésében, s amíg az infláció magas, addig az árstopokat sem vezetjük ki. A rezsivédelmi rendszert az energia-átlagfogyasztás mértékéig továbbra is fenntartjuk, az élelmiszerek tekintetében pedig, mint már mondtam, az infláció mérséklődését követően fogjuk kivezetni a most még létező ársapkákat, egyébként hasonlóan a banki hitelkamatokhoz. Az infláció csökkentésére és az ön által is joggal felemlegetett nehézségek féken tartására fokozottan ellenőrizzük a kiskereskedelmi üzleteket. Az elmúlt hónapokban a leggyakrabban azzal a problémával találkoztak az ellenőrök, hogy a raktárakban bent álltak az árstopos termékek, de azok nem kerültek ki a polcokra. Válságos időkben összefogásra van szükség, ezért elfogadhatatlan, hogy trükköző vállalkozások nem tartják be a szabályokat. Tisztelt Képviselő Úr! 2023, ha tetszik nekünk, ha nem, ha akarjuk, ha nem, a veszélyek éve. Egyszerre kell megküzdeni a háború veszélyével és az inflációval. Sokszor elmondjuk, és minden lehetséges alkalommal én magam is elmondom, hogy a kormány és a kormánypártok a béke pártján állnak. Amint befejeződnének a harcok és megszűnnének a szankciók, meggyőződésünk szerint az infláció is jelentős mértékben mérséklődne, és egy idő után megszűnne. A kormány mindent megtesz azért, hogy megvédje a családokat, a kis- és középvállalkozásokat, a nyugdíjasokat, a társadalom minden részét és minden tagját. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Az elmúlt év első félévében kétezer kisvállalkozás zárt be. Tehát a vásárlók mellett a kisvállalkozások, a kisboltok a legnagyobb elszenvedői a hatósági áraknak, ezen keresztül pedig szintén közvetett módon a vásárlókhoz jutunk. Tehát ez mind a vásárlókon csattan. [[15.10]] Egyébként napirend előtti felszólalásra adott válaszban egy államtitkár már elismerte, hogy egyébként a kormány is kártékonynak látja az ársapkák gazdaságra gyakorolt hatását, kérdés az, hogy az egész kormány mikor gondolja majd ezt így, és mikor vezeti ki. Államtitkár úr, az elmúlt egy emberöltőben, a rendszerváltás óta a legtöbb időben, több mint a felében az önök kormánya volt hatalmon, önök kormányoztak. Ennyire sérülékeny, ennyire kiszolgáltatott Magyarország még sosem volt, mint amilyen most. A román GDP lehagyta a magyart, Európa legszegényebb országává váltunk viszont sajnos a legkorruptabbá. [[Az elnök csenget.]] A választ nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, tehát nem fogadta el a választ a képviselő úr. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszter úrhoz: „Mikor tervezi a kormány, hogy a külföldi multinacionális cégek helyett a magyar gazdákat és az agráriumot támogassa intenzívebben, akiknek a mostani helyzetben szó szerint a lét a tét?” címmel. Dócs Dávid képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Hazánk elsősorban mindig is a mezőgazdasági adottságaira tudott támaszkodni a történelem során. A magyar gazdák azonban most sajnos nem tudnak a magyar kormányra támaszkodni ebben a vészterhes időszakban, hiszen a megnövekedett terheik enyhítése helyett továbbra is a multiknak járó végtelen támogatás és újonnan a külföldi munkavállalóknak épített akkumulátorgyárak a kormány gazdaságpolitikájának a legfőbb iránya. A koronavírus időszaka is bebizonyította, hogy mekkora katasztrófához és pánikhoz tud vezetni, ha egy ország kiszolgáltatott az élelmiszer-önrendelkezés terén, s most erre tett még rá egy lapáttal az óriási élelmiszer-infláció, valamint a fizetésünknek, illetve a fizetőeszközünknek a romlása. Hazánknak a mezőgazdaság talpra állításával ismét Európa éléskamrájává kéne válnia, ezt a szerepet kéne betöltenie országunknak a mi álláspontunk szerint. Azonban a jelen valósága azt mutatja, hogy a békeidőben is nehéz helyzetben lévő agrárszektornak a terheit az infláció és a háború csak növelte. A túlzott bürokrácia, az új támogatási feltételrendszer, amelyre nem volt hagyva elég átállási idő, a támogatások sok esetben történő visszatartása sok gazdálkodót teljesen ellehetetlenít ebben a helyzetben. Ebben a szektorban éreztetik leghatározottabban hatásukat a magas üzemanyag- és inputanyagárak, valamint tovább rontja a helyzetet a jelentős volumenű gabonaimport miatt csökkenő felvásárlási árak alakulása, valamint a humán erőforrás földekről gyárakba való terelése is. Az uniós gazdálkodóknak, így a magyar gazdáknak is termékeikkel szigorú előírások mellett, alaposan bevizsgálás után lehet csak kereskedniük. De ez a szabályozás nem vonatkozik a hazánkba hatalmas mennyiségben beáramló és silány minőségű, kétes eredetű és akár sok esetben az egészségre is veszélyes, keleti szomszédunk által termelt gabonára. Az előzőekben tapasztalható 50-60 ezer tonna helyett több mint egymillió tonna gabona és olajos mag érkezett hazánkba Ukrajnából. A magyar terménypiacon kritikus helyzet alakult ki ennek következtében. Nem hatásvadász kijelentés tehát, hogy hatalmas bajban van a magyar agrárium. A Mi Hazánk az egyetlen politikai erő, amely a dúsgazdag külföldi multik helyett a magyar kis- és középvállalkozókat, a magyar dolgozókat, a magyar gazdákat támogatná inkább kiemelten. Önöknek 13 évük volt, hogy elkezdjék felépíteni az önálló magyar nemzetgazdaságot, ami mind ez idáig nem sikerült, s most még a stratégiai irányt is rosszul választják meg, amikor a vas és acél országához hasonlóan rosszul az autóipari összeszerelő üzem országává züllesztik hazánkat. Kérdésem tehát, mikor tervezi a kormány, hogy a külföldi multinacionális cégek helyett a magyar gazdákat és az agráriumot támogassa intenzívebben, akiknek a mostani helyzetben szó szerint a lét a tét. Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, Dócs Dávid képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az az állítás, miszerint hazánkban a multinacionális vállalatok támogatása előnyt élvez a kis- és közepes vállalkozásokkal szemben, egyszerűen hamis és hazug. Az ön által felhozott és negatívumként felemlegetett számtalan kérdést szeretném visszautasítani, mert a magyar mezőgazdaság, a magyar agrárium, a magyar vidék egy fejlődőképes, fejlődő, rendkívül erős társadalmat kialakító társadalmi csoport, az agrárium, és ebben az agráriumban részt vevők is egyre jobban társadalmi elismerésben részesülnek, a magyar fogyasztók jelentős része, vagy majdnem mondhatnám, kivétel nélkül mindenki elismeri ezt a munkát. A kormány elkötelezett a kis és közepes agrárvállalkozások megerősítése mellett, ezt a vidékfejlesztési program kiemelt agrárberuházási támogatásaiból a 2014 és 2020 közötti időszakban részesült kedvezmények birtokméret szerinti megoszlása is igazolja, hiszen a támogatottak 60 százaléka 50 hektár alatti birtokmérettel, további 37 százaléka 500 hektár alatti birtokmérettel rendelkezik. A közös agrárpolitika hazai stratégiájának tervezése során is az volt a határozott célunk, hogy a kis- és közepes gazdaságok tovább erősödjenek. Az új közös agrárstratégia összesen 14,7 milliárd euró forrást jelent hazánknak. A hazai KAP nagyságrendileg 2485 milliárd forintot közvetlen ágazati támogatás, valamint 2891 milliárd forint vidékfejlesztési forrás felhasználási feltételeit tartalmazza. Ennyi, ekkora támogatási összeg, ilyen anyagi támogatása a magyar vidéknek, a magyar agráriumnak soha nem volt a történelem során. A kis és közepes agrárvállalkozások likviditásának biztosítása előrelátó és felelős kormányzati munkát kíván meg. A kormány a gazdálkodói hitelek finanszírozási lehetőségeinek megsegítésére hitelmoratórium lehetőségét biztosította az agrárszektor számára, amelynek révén a termelők 286,6 milliárd forintnyi mezőgazdasági középvállalkozási, piaci alapú, változó kamatozású és nem kamattámogatott hiteleire pedig kamatstop került bevezetésre. A tavalyi aszálykárok enyhítésére is mintegy 322 milliárd forint értékben történt meg az uniós közvetlen terület- és állatalapú támogatások előleg- és részletfizetése. 2022-ben az üzemanyag hatósági árának a mezőgazdasági gépekre történő alkalmazása révén mintegy 39 milliárd forintot takaríthattak meg a termelők, a kivételesen aszályos tavalyi év veszteségeinek mérséklésére pedig most március 31-éig 22 ezer termelő 50,6 milliárd forintnyi mezőgazdasági kárenyhítő juttatásban részesült. A gabonapiaci helyzet kapcsán immár miniszterelnöki szinten folynak a tárgyalások, hogy ezek a korlátok, ezek a Magyarországra bekerülő gabonaszállítmányok ne csak Magyarországon, Európában se bomlasszák fel, ne lehetetlenítsék el a gabonapiaci kilátásokat. Remélem, tisztelt képviselő úr, hogy az ön számára is egyértelművé vált, hogy a vidék és az agrárium megújulását egyszerre segítő támogatási rendszer minden eleméhez megfelelő mennyiségű forrás áll rendelkezésre, melynek révén folytatódhat a magyar mezőgazdaság és élelmiszeripar teljes körű, átfogó megújítása. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Farkas Sándor államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, de a választ nem tudom elfogadni, éppen azért nem tudom elfogadni, mert a valóság viszont az, miniszterhelyettes úr, hogy annyira védik a magyar termőföldet és a magyar gazdákat, hogy jelenleg Magyarország legjobb termőtalajain, 45 aranykoronás földön épülnek koreai akkumulátorgyárak jelen esetben; illetve a kis és közepes agrárvállalkozások szinte teljesen felszámolódnak és felmorzsolódnak, hiszen egész egyszerűen a támogatás mértékét nem kritizáltuk, egész egyszerűen rosszul koncentrálódik le, és a nagyok kapják azt, hiszen 500 hektáros üzemméretnél nem beszélhetünk már kis és közepes agrárvállalkozásokról. Éppen ezért mi azt látjuk, hogy egyre többen fordulnak el az agráriumtól, egyre többen hagyják fel sajnos ezt a gyönyörű szép szakmát és hivatást, és hogyha nem lesz valamilyen kormányzati mentőöv az ő megsegítésük érdekében, akkor sajnos a magyar agrárium és Magyarország ennyivel is szegényebb lesz. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]] [[15.20]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka képviselő asszony, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az energiaügyi miniszter úrhoz: „Mi a fontosabb: Orbán Viktor tekintélye, vagy a fenntartható jövő?” címmel. Szabó Rebeka képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Ha a döglött lovon hátrafelé lovaglás olimpiai szám lenne, akkor Magyarországtól senki nem vehetné el az aranyérmet. [[Moraj és derültség a kormánypártok soraiban.]] Bár Orbán Viktor egy ideje már leszokott az általa kitalált dakota közmondásokról, arra mégis szerintem egy egész ország emlékszik, amikor ezt a kedvenc álaforizmáját elmondta: ha észreveszed, hogy döglött lovon lovagolsz, szállj le róla! Nos, a Párbeszéd-Zöldekben mi azt gondoljuk, hogy a mostani, idősebb Orbán Viktor hallgathatna a fiatalkori Orbán Viktorra, hiszen a tervezett paksi bővítésnél döglöttebb ló ugyanis nincs széles e Kárpát-medencében. Orbánék viszont ahelyett, hogy leszállnának róla, egyre erőszakosabban sarkantyúzzák, és nem veszik észre, hogy háttal ülnek rajta, arccal a háborús agresszor Oroszország felé és egy fenntarthatatlan gazdasági modell felé. Hogy ez az orosz részvételű paksi bővítés befuccsolt, azt a miniszterelnök környezetén, illetve a Lavrov kitüntetését naponta megszolgálni igyekvő Szijjártó Péteren kívül már mindenki tudja, olyannyira, hogy Szijjártó Péter, ugye, most is Oroszországban tárgyal. Orbán Balázs, a miniszterelnök politikai igazgatója nemrég itt az Országgyűlésben azt állította, hogy ezt a beruházást Németország blokkolja. Tisztelt Kormánytöbbség! A helyzet ennél sokkal súlyosabb: a beruházást az orosz Roszatom blokkolja, ugyanis immár kilencedik éve nem képes az uniós szabályoknak megfelelő, engedélyezésre alkalmas tervdokumentációt benyújtani. És nemcsak nálunk, Finnországban sem, csak éppen a finnek gyorsabban kapcsoltak, és már kiadták a nemteljesítő Roszatom útját. A magyar kormány viszont tovább vágtat hátrafelé, pontosabban vágtatna, ha a döglött ló hajlandó lenne megmozdulni. De nem hajlandó. Pedig a napnál is világosabb, hogy mit kellene tenni. Egyrészt fel kell mondani az eleve hazugságban született Orbán-Putyin-paktumot az orosz fél szerződésszegő magatartása miatt. Az egész Paks II. projekt úgy, ahogy van ezt már megmondtuk akkor is, amikor megkötötték a szerződést , rossz irány. Másrészt hátat kell fordítani a múltnak, vagyis az orosz energiaforrásokra utalt, ezért egyszerre politikai és gazdasági kockázatot jelentő gigantikus erőműveknek. Itt az ideje, hogy arccal a jövő felé forduljunk: a jövőt, a valódi energia-önrendelkezést pedig a zöldenergia jelenti. Vagyis azonnal el kell törölni a napelemadót és a szélerőmű-tilalmat is. Meg kell valósítani a magyar lakásállomány energetikai korszerűsítését, amiben egyébként egy Századvég-tanulmány szerint másfél paksnyi tartalék van. Tudom, hogy ez komoly presztízsveszteség lenne a Fidesznek és személyesen Orbán Viktornak is, de azt gondolom, hogy most van az a pont, amikor el kell dönteni, melyik a fontosabb: Orbán Viktor tekintélye vagy Magyarország függetlensége és fenntartható jövője? Erre kérem szépen a válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Szabó Rebeka képviselő asszony. Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, hogy válaszoljon a feltett kérdésre.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A feltett kérdésével kapcsolatban, pontosabban a stílussal, meg azért az üzenetekkel kapcsolatban is a következő dolgok jutottak eszembe: kevés párbeszéd, hangzatos szavak, politikai rosszindulat, vagy annak reménye, hogy Magyarországon bárcsak rossz lenne valahogy ezek a dolgok kavarogtak a fejemben, miközben hallgattam önt. Azt szeretném rögtön kiemelni, hogy az Európai Bizottság nemrég közzétett felmérése szerint az európaiaknak a 48 százaléka aggódik azon, hogy ki tudjáke fizetni a rezsiköltségeiket. Gondoljunk bele, hogy ha az önök nukleáris energiával kapcsolatos állításai megvalósulnának, akkor a rezsicsökkentéssel itt Magyarországon mi történne! Beszéljünk egy picit az atomerőművekről is! Azzal kapcsolatban azt azért biztosan látja a képviselő asszony is, hogy az egész kontinenst sújtó energiaválság következtében az atomerőművek szerepe nagyon nagy mértékben felértékelődött. Nem véletlen az sem, hogy az atomenergia területén Bulgária, Csehország, Finnország, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Lengyelország, Magyarország, Románia, Szlovákia és Szlovénia nemrég szorosabb és széles körű együttműködésről állapodott meg ezt biztosan képviselő asszony is tudja , illetve vannak már konkrét példák arra, hogy milyen döntések születtek. Belgiumban már tavaly úgy döntött a kormány, hogy korábbi határozatával ellentétben, két atomerőmű élettartamát tíz évvel meghosszabbítja. A francia parlament márciusban nagy többséggel megszavazta a kormány nukleáris beruházási tervét, amely hat új atomreaktor építését tűzte ki célul. A francia energiaügyi miniszter szerint: „ez az első építőköve annak a hatalmas projektnek, amely nukleáris iparunk újraindítását célozza”, hozzátéve: „az a célunk, hogy Franciaországot egy nagy, szén-dioxid-mentes és szuverén országgá tegyük”. Egyébként magában a karbonsemlegesség elérésében, amelyet Magyarország is célul tűzött ki 2050-re, szintén nagyon fontos szerep jut a nukleáris energia kérdésének. Friss németországi hír, hogy a liberális FDP, szembemenve a szociáldemokrata kancellárral, a kormánykoalíció tagjaként kitart az atomerőművek működésének meghosszabbítása mellett. Hazánk szempontjából: ugye, mi próbáljuk mindenféle szempontból növelni a hazai kitermelést, de azért jelentős saját kőolaj- és földgázforrásaink nincsenek, és az a helyzet, hogy további importenergia-függetlenedési projektre van szükség. A nukleáris energia kiemelkedő lehetőség számunkra azzal kapcsolatban, hogy függetlenedni tudjunk a nemzetközi energiaválság helyzetében. Éppen ezért a kormány ösztönzi a megújuló energiaforrások térnyerését is, illetve mindent megteszünk azért, hogy az energiabiztonság a jövőben is fennmaradjon, és a rezsivédelmet is fenn tudjuk tartani. De nem mondunk le sem Paks I. üzemidő-hosszabbításáról, sem pedig Paks II. megépítéséről. A baloldal és a magyar emberek álláspontja itt azért nem igazán találkozik, hiszen egy március elején közzétett felmérés vagy kutatás szerint jelentősen nőtt az atomenergia támogatottsága hazánkban. A magyarok 66 százaléka úgy fogalmazott, hogy az atomenergiát mint a lakosság biztonságos és folyamatos áramellátásának biztosítóját látják ezt gondolják a magyar emberek. Nekem mindig az a problémám, amikor önök a nukleáris energiával szemben próbálnak kardoskodni, hogy annak a következményeit soha nem mondják el, hogy mi történne, ha azok a dolgok egyszer véletlenül tényleg megvalósulnának, amit önök kérnek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Kedves Államtitkár Asszony! Ha megvalósulna az, amit mi javasolunk évek óta, akkor lehet, hogy már nem függenénk ilyen mértékben Putyintól és az agresszor Oroszországtól. És egyébként jó, hogy itt erős a mennyezet, mert amikor pont ön mondja, hogy politikai rosszindulat volt az én felszólalásomban, akkor nem tudom, azt minek kell hívni, amikor önök minket folyton például háborúpártisággal vádolnak, ami természetesen hazugság; természetesen mi is a béke pártján állunk, önök mégis elmondják naponta negyvenhatszor ezt az ostoba propagandaszólamot. S az az igazság, hogy az alternatívákat is el szoktuk mondani. Jávor Benedek, aki a Párbeszéd-Zöldek európai parlamenti listájának vezetője, írásbeli kérdéssel fordult önökhöz annak érdekében, hogy megtudja, hogy például az amerikai Westinghouse-fűtőelemeket tervezike használni a már meglévő paksi blokkokban. Hiszen az egyik kritikánk valóban a nukleáris energia miatt van, és erre soroltam fel az alternatívákat; de a másik szintén nagyon fontos, hogy ne Putyintól függjünk, és Szijjártó Péter ne folyton Oroszországba rohangásszon, hanem esetleg próbáljon meg függetlenedni. Úgyhogy egyáltalán nem tudom elfogadni ezt a válaszát, sőt nagyon ijesztőnek tartom. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A képviselő asszony a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszter úrhoz: „Miért kizsákmányoló és elidegenítő munkahelyeket teremtenek Magyarországon, miközben a világon gyűrűző válság miatt enyhíteni kell az emberek kiszolgáltatottságát?” címmel. Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó. [[15.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Van pár alapvetés, amit a kormány sem tagad el. Ilyen többek között az, hogy a kormány a multinacionális vállalatokat támogatja közpénzből, kifejezetten arra építi a gazdaságpolitikáját, hogy a nemzetközi tőkét hazánkba csábítsa. Teszi ezt több száz milliárdos állami támogatásokkal és adóparadicsomi környezet biztosításával. Pedig, ha valami egyértelművé vált az elmúlt három évben, az az, hogy a jelenlegi rendszer működésképtelen. A járvány alatt megmutatkozott, hogy a hosszú ellátási láncok milyen problémákat okozhatnak, az ökológiai válság miatt egyre jobban fogynak az erőforrásaink, a gazdasági válság miatt egyre durvább az infláció. Ezek a problémák egy tőről fakadnak: a kizsákmányoló, profithalmozó, félperifériás, vadkapitalista rendszer hibáiból. A kormány azonban nem túlhaladni akarja ezt, hanem folytatni az elhibázott politikáját, ugyanis a külföldi tőke bevonzásával, a magyar munkavállalók és természeti erőforrások kiárusításával van elfoglalva. A munkavállalók kizsákmányolása ott is megmutatkozik, hogy ezek a multinacionális vállalkozások elvileg jobb életszínvonalat ígérnek a dolgozóknak. Miközben nem is számottevő a különbség, az esetlegesen megszerezhető, kicsivel jobb fizetéseket túlórával, többműszakos előírásokkal, a munkavédelmi szabályok figyelmen kívül hagyásával biztosítják. Ezek a munkavédelmi előírások különösen fontosak az akkumulátorgyárak esetében. Az elmúlt években több akkumulátorgyár is megsértette a rá vonatkozó szabályokat, a kormány mégis alig büntette őket. Közben annyira leépítették a munkavállalói jogokat, hogy sztrájklehetőség gyakorlatilag nincsen. A munkavállalók jogainak figyelmen kívül hagyása, a kölcsönzött munkaerő terjedése még kiszolgáltatottabbá teszi a dolgozókat. Magyarországnak sem elegendő természeti erőforrása, sem elegendő dolgozója nincs az akkumulátorgyárak idecsábítására; ezt többször elismerték. Nagy Márton miniszter is ezzel turnézik a médiában megjelenő publicisztikáiban. A képlet egyszerű: a nagytőkének nincs ideológiája. A nagytőkének egyetlen logikája van, ez maga a tőke, a profitmaximalizálás. Ehhez kell megfelelő környezetet teremteni mondja a kormány , és ha az a környezet busás állami támogatásokat jelent, a dolgozók kizsákmányolását, a természeti erőforrásaink, az erdeink, földjeink, vizeink elpazarlását és kiárusítását jelenti, akkor a magyar kormány ezt készséggel megteszi, mert azt mondják, hogy így tudják vonzóbbá tenni hazánkat a multinacionális tőkének. A kérdésem ezek alapján viszonylag egyszerű: miért nem fektet nagyobb hangsúlyt a magyar dolgozók védelmére a kormány? Mikor szünteti meg kiszolgáltatott helyzetüket? Várom a kormány képviselőjének válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm, Kanász-Nagy Máté képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a munkahelyekről beszélt több összefüggésben, a mondandója végig a munkahelyek körül forgott, illetőleg ezen téma körül. Tehát mindenekelőtt, mielőtt a mostani kormány teljesítményére rátérnénk, amit ön volt kedves értékelni tartok tőle, hogy az értékeléssel kapcsolatban nem értünk egyet , de mielőtt erre rátérnék, engedje meg, hogy azért azt elmondjam, hogy abban szerintem egyetértünk, hogy a munkahelyek létrehozása és védelme rendkívül fontos legalábbis bízom abban, hogy ebben egyetértünk , ugyanis a kormány felfogása szerint, ha munka van, akkor minden van, akkor van rendszeres jövedelem, van a családnak rendszeres bevétele, kiszámítható jövőképe és egzisztenciája. Ezzel szemben, ha nincs munkahely és nincs munka, akkor bizonytalanság van, és akkor ezzel együtt a félelem is nyilvánvalóan megjelenik. Azért ehhez tegyük hozzá azt, hogy 2010 előtt, amikor az önök elvbarátai vezették ezt az országot, akkor 11,5-12 százalékos volt a munkanélküliség. Tehát ön most a munkahelyek mikéntjéről beszél, illetőleg bérekről, különböző körülményekről. Ezek fontos kérdések, de amikor önök vezették ezt az országot, akkor nem erről kellett beszélni, hanem arról, hogy vane munkahely, vagy nincs, és a válasz meg az, hogy nem volt. Éppen ezért rengeteg családnak nem volt bevétele, nem volt biztos jövedelme, nem volt egzisztenciája, csődbe vitték e tekintetben és még számos más tekintetben is önök az országot; tehát ezt azért szögezzük le első pontként. A második az, hogy ön adóparadicsomot emleget. Nem, Magyarország nem adóparadicsom, tisztelt képviselő úr. Az igaz ezzel szemben, hogy ez a kormány az adócsökkentés kormánya, és értem, hogy önök és az önök elvbarátai számos programban és számos módon adóemelést akarnak, de mi erre mindig nemet mondunk. A mi politikánk az és annak az eredménye az, hogy ma Magyarországon a személyi jövedelemadó a legkisebb az Európai Unióban, a társasági adó pedig az egyik legkisebb, ott a dobogós helyeknél van a magyar társasági adó. Mi nem kívánunk adót emelni akkor sem, ha önök ezt kérik és ezt várják tőlünk. A harmadik, amit megjegyeznék, az az, hogy ön azt állítja, hogy a magyar gazdaságpolitika csődöt mondott. Most persze, a helyzet rendkívül nehéz: volt koronavírus, most van háború, vannak káros szankciók. Tehát én nem akarom azt mondani, a helyzet könnyű, dehogyis az! Szankciós inflációt szenvedünk el és minden káros hatását a háborúnak és a szankcióknak. De ezzel együtt attól még az a helyzet, hogy a tavalyi esztendőben, a legutóbbi, legutolsó lezárt 2022-es esztendőben az államadósságunkat a korábbi 77 százalékról 73,5-re tudtuk levinni, és az idén 70 százalék alá csökkentjük. Tehát mi csökkentünk államadósságot önökkel ellentétben, nehéz helyzetben. Ezzel együtt, már a meglévő nehéz helyzettel együtt igaz, hogy tavaly Magyarországon 4,6 százalék volt a GDP-növekedés, tavalyelőtt 7,1 százalék, ez történelmi rekord, a 4,6 százalékos 2022-es eredmény is 1 százalékkal több, mint az uniós átlag. És az is igaz, hogy a szankciós infláció ellenére, ami nagy probléma ezért beszélünk a szankciók ellen és a szankciókkal szemben , de a reálbérek tavaly 2,6 százalékkal még így is növekedtek, és ha 2010-hez viszonyítjuk, az önök kormányzásához, akkor családi adókedvezmény nélkül is 70-71 százalékkal, több mint 70 százalékkal nőttek a reálbérek. Tehát ezt sok mindennek lehet nevezni, csak csődnek nem. Az akkumulátorgyárakkal és a beruházásokkal kapcsolatban pedig zárásként hadd mondjak annyit, hogy ezekért a beruházásokért teljesen mindegy, hogy önök mit mondanak itt hétfőről hétfőre vagy keddről keddre a parlamentben óriási verseny folyik a világban. Ezek a munkahelyek megtartását, új munkahelyek létrehozását szolgálják, és a magyar gazdasági növekedést. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Sajnálatos, hogy önök ebben is a magyar érdekkel szembe mennek, ahogyan a migrációnál is így volt, a koronavírusnál, a háborúnál, és a szankcióknál is így van ez, ezt sajnálattal látjuk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Úgy látszik, államtitkár úr még az európai szinten is rekordalacsony 9 százalékos társasági adót is túl magasnak gondolja. Tehát lehet, hogy ebből arra kell következtetni, hogy valóban itt offshore-paradicsomi állapotokat szeretne államtitkár úr kialakítani a multinacionális vállalatoknak. A munkahelyekről viszonylag kevés szó esett. Azt mondta államtitkár úr, hogy ezek létrehozása rendkívül fontos. Kérdés, hogy kinek hozzuk létre ezeket a munkahelyeket, ugyanis tudjuk nagyon jól, hogy ezek az akkumulátorgyárak a munkahelyek jelentős részét úgy töltik be, hogy külföldről távol-keleti munkaerőt hoznak be. Nem tudom, ez nekünk hol éri meg. A másik pedig az, hogy ami magyar munkaerő dolgozik ezekben a gyárakban, ezek az akkumulátorgyárak már meglévő magyar vállalkozásoktól szívják át a munkaerőt. Tehát, ha létre is hoznak egy munkahelyet, a másik oldalon megszüntetnek egy másik munkahelyet. A munkahelyek védelméről sajnos államtitkár úr nem igazán ejtett szót, így a választ nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr a választ nem fogadta el, ezért az ön esetében is a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szatmáry Kristóf, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Milyen intézkedéseket tesz a Kormány az infláció letörése és a magyar családok védelme érdekében?” címmel. Szatmáry Kristóf képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elhúzódó háború és az át nem gondolt szankciók egész Európában jól látható nehézségeket okoznak nemcsak a lakosságnak, hanem a gazdasági élet valamennyi szereplőjének is. A szankciós infláció leküzdése és a gazdaság megvédése érdekében a kormánynak már jó néhány intézkedést kellett hoznia; ezeket meg is tette. A jó hír az, hogy ezeknek az eredménye már legalábbis részben látszik, tehát működnek az intézkedések. Ennek talán az egyik legjobb példája az, hogy a januári tetőzés után, februárban már elindult az infláció mérséklődése, és a néhány nap múlva megjelenő múlt havi adat, reményeink szerint, ezt a tendenciát tovább erősíti. [[15.40]] Viszont annak érdekében, hogy az év végére valóban egy számjegyűvé váljon Magyarországon az infláció, további intézkedésekre van szükség, olyan intézkedésekre, amelyek megakadályozzák a túlárazást, egyúttal jelentősen fokozzák a piaci versenyt a hazai kiskereskedelmi szektorban. A kiszámíthatatlan gazdasági környezetben természetesen elengedhetetlen a nemzeti versenyhatóság hathatós fellépése. A Gazdasági Versenyhivatal prioritásként kezeli a magyar családok védelmét és a jogkövető vállalkozások segítését. A GVH szerencsére aktívan kiveszi a részét az infláció letöréséből azáltal, hogy kiemelt figyelmet fordít az élelmiszer-kiskereskedelmi láncok árazási gyakorlatának vizsgálatára. Valószínűsíthetően ennek köszönhetően az elmúlt hetekben sorra jelenik meg különböző kereskedelmi láncokban különböző termékek árának jelentős csökkentése is. Ezek az árfigyelési tervek első körben a kiskereskedelmi szektorban meglévő élelmiszertípusokra összpontosulnak. Egyébként a nemzetközi tapasztalatok is arra világítanak rá, hogy a növekvő ártranszparencia végeredményben a fogyasztói árak összehasonlíthatósága által fokozza a versenyt, és hosszú távon mérséklő hatással van az árakra. Jó tudni egyébként, hogy a kormány a háború és a szankciók sújtotta gazdasági helyzetben is megtesz mindent azért, hogy megvédje a családokat, a nyugdíjasokat és a magyar vállalkozásokat. Dacára annak, hogy a 2022-es év talán az egyik legnehezebb év volt az ezredforduló óta, a gazdasági adatok emellett is biztatók, hiszen látjuk, a GDP növekedési üteme meghaladja az európai átlagot, az energiabeszerzések rendkívüli nehézségek mellett is, de megoldhatók voltak az elmúlt időszakban. Ezáltal is kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy milyen további intézkedések várhatók a kormányzat részéről az infláció letörésére és a magyar családok védelmében. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Szatmáry Kristóf képviselő úr. Válaszadásra megadom a lehetőséget Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, az elhúzódó háború és az elhibázott szankciók egész Európában sújtják a gazdaságot, energiaválságot és inflációt okoznak. A kormány célul tűzte ki, hogy a családok, a teljes foglalkoztatottság és a nyugdíjak megvédése, valamint a recesszió kivédése érdekében az év végére egy számjegyűre csökkenti az inflációt. Számos intézkedésről született már döntés a drágulás megfékezése érdekében. Az inflációellenes lépések többek között az élelmiszerárstop és a kamatstop működnek, az infláció az elmúlt időszakban tetőzött, és reményeink szerint lassú mérséklődésnek indult. Annak érdekében, hogy az infláció csökkenésének folyamata minél erőteljesebb, minél jelentősebb lehessen, minden lehetséges eszközt meg kell ragadnunk. A kormány ezeket az eszközöket folyamatosan keresi. Így a Gazdaságfejlesztési Minisztérium támogatta a Gazdasági Versenyhivatal elnökének versenypártolási javaslatát, amely egy online árfigyelő adatbázis létrehozására irányult. A szankciós infláció letörése, a családok és a gazdaság megvédése érdekében tovább kell erősítenünk és ki kell szélesítenünk a fogyasztóvédelem szerepét is. A nemzetközi, például görög vagy román tapasztalatok rávilágítottak, hogy a növekvő ártranszparencia, a fogyasztói árak összehasonlíthatósága fokozza a versenyt, amely hosszú távon is mérséklő hatással lehet az árakra, illetve nem utolsósorban erősíti a vásárlói tudatosságot. Az online árfigyelő szolgáltatás célja, hogy a lakosság számára elérhetővé váljon egy olyan adatbázis, amely lehetővé teszi a fogyasztói árak alakulásának átlátható módon történő összehasonlítását, megakadályozza a túlárazást, egyúttal jelentősen fokozza a piaci versenyt a hazai kiskereskedelmi szektorban. Az árfigyelés a tervek szerint első körben a kiskereskedelmi szektorban megjelenő élelmiszertípusokra összpontosul. A felek közös célja, hogy lehetőleg az év második negyedévének végére működjön az elektronikus árfigyelő rendszer, amely egy újabb elemmel bővülhet a kormány infláció elleni, eddig húsz elemből álló intézkedéscsomagja hatására. Hangsúlyozni szeretném, hogy nincs kibúvó az árstopszabályok alól, betartásukat a kormány továbbra is elvárja, ezért ezeknek betartását folyamatosan, eddig mintegy 450 üzletben ellenőriztük. Egyébként az eddigi tapasztalatok szerint vagy korábbi tapasztalatok szerint gyakori probléma volt, hogy a raktárban bent álltak az árstopos termékek, azokat nem tették ki a polcra. A kormány továbbra is elkötelezett abban, hogy a szankciós inflációt letörje, egyszámjegyűre szorítsa az év végéig vissza, mindezt úgy, hogy közben megvédjük a magyar gazdaságot a recessziótól, a visszaeséstől. Célunk, hogy a magyar gazdaság idén is mintegy másfél százalékkal növekedjen, és jövőre ismételten meginduljon a GDP növekedése. Az árstopok pedig addig maradnak, amíg az infláció egy érezhetően csökkenő pályára nem áll. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár úr, előzetesen a választ természetesen abban a reményben is elfogadom, hogy azoknak a korábbi intézkedéseknek is, amelyeket a kormány hozott ebben a nehéz helyzetben elsősorban az infláció visszaszorítására, a hatása már érződik. De valójában teljesen egyetértünk azzal, hogy itt nem pihenhetünk meg, hiszen nagyon sok lakossági észrevétel vagy egyszerű saját vásárlási tapasztalatok is azt mutatják, hogy néha egy-egy nagy láncban olyan élelmiszerár-drágulások vannak, amit nem nagyon lehet egyébként piaci vagy józan ésszel értelmezni. Ebben az esetben igenis szükség van a kormánynak egy határozott fellépésére és a Gazdasági Versenyhivatal bevonására azáltal, hogy ezeket az áremelkedéseket tisztázzuk, és ezeket a kereskedelmi láncokat egyébként egy normális árazásra bírjuk rá. Valóban, a remény az, hogy az év második felére az infláció olyan mértékben csökken, ami mind a magyar családok, mind a magyar vállalkozások számára új lehetőséget biztosít. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Szatmáry Kristóf képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be az energiaügyi miniszterhez: „Hogyan tudja fenntartani a Kormány a rezsivédelmi intézkedéseket az elhúzódó energiaválság időszakában?” címmel. Aradszki András képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! 2023. március 31-én két rendkívül fontos szavazásra került sor a magyar parlamentben: döntöttünk a kormánypártok által benyújtott békepárti határozati javaslatról, valamint döntöttünk a 2023. évi költségvetés módosításáról, ami a rezsivédelmi költségek módosítását tartalmazta. Nem meglepő módon a baloldal nem szavazta meg sem a békepárti határozatot, sem a költségvetés módosítását célzó javaslatot. Magyarán: kiderült, hogy a dollárbaloldal nemcsak háborúpárti, de még csak megvédeni sem akarja az embereket a háború és a szankciók káros hatásaitól. Persze, miért is akarnák, ha maga is a háború és a szankciók oldalán áll, azaz Brüsszel pártján áll a dollárbaloldal, a magyar nemzettel, a magyar nemzeti érdekkel szemben. A dollárbaloldal tehát a tavaly elfogadott költségvetési javaslathoz hasonlóan ismét nemet mondott a rezsicsökkentés, a családok, a munkahelyek, a nyugdíjasok és az ország védelmére. A költségvetés módosítása ugyanis arról szólt, hogy az egyre inkább elhúzódó háborús, szankciós energiaválság okozta megváltozott körülményekre figyelemmel megnégyszerezzék az energiaingadozás hatásainak kivédésére szolgáló Rezsivédelmi Alapot. A józanul és hazája iránt elhivatottan gondolkodó kormánypárti többség támogató szavazatainak köszönhetően végül is a Rezsivédelmi Alap korábbi 670 milliárd forintos kerete 2580 milliárd forintra emelkedett, ami biztosítja, hogy a magyar emberek az átlagfogyasztás mértékéig továbbra is védett áron tudjanak hozzájutni a legfontosabb energiahordozókhoz. [[15.50]] Magyarország az átlagfogyasztás mértékéig továbbra sem hárítja át a megnövekedett energiaárakat az emberekre, és ezzel minden családot havi 181 ezer forinttal segít. Ez egész Európában egyedülálló rendszer, amelynek az alapja a 2014-ben megállapított hatósági energiaár. Fontos megjegyezni, hogy a Rezsivédelmi Alap keretének megállapítása és növelése következtében az MVM Next adatai alapján az elmúlt időszakban a földgázszolgáltatás esetében a számlák közel 81 százaléka, a villamosenergia-szolgáltatásnak pedig a 65 százaléka nem tartalmazott lakossági piaci áron elszámolt energiát. Kérdezem tisztelt államtitkár asszonyt, hogy hogyan tudja fenntartani a kormány a rezsivédelmi intézkedéseket az elhúzódó energiaválság alatt is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ukrajnai háború okozta nehéz helyzetben a magyar kormánynak az a legfontosabb feladata, hogy biztosítsa az energiaellátást, illetve fenntartsa a rezsivédelmet. Gondoljunk csak bele abba, hogy ez az egész helyzet, amelyet a háború és az arra adott rossz brüsszeli válaszok okoztak, milyen versenyképességi helyzetbe hozza egyébként egész Európát. Ma a földgáz ára hétszerese az amerikainak, az áramé pedig háromszorosa a kínainak. A szankciós infláció eddig 4000 milliárd forintot vett ki a magyar emberek zsebéből is. Ebben a helyzetben kell mindenáron azon dolgoznunk, hogy segíteni tudjuk a magyar családok, a magyar emberek mindennapjait. Azt gondolom, hogy ezzel kapcsolatban nagyon sok pozitívumot fel tudunk mutatni, mert hogyha megvizsgáljuk azt, hogy az áramért, mondjuk, máshol mennyit fizetnek, mondjuk, megnéztük a februári adatokat, hogy csak a legjelentősebbeket emeljem ki: Rómában, Londonban, Berlinben és Dublinban több mint 5-szörösét fizették az emberek a magyarországi rezsicsökkentett árnak; a földgáz esetében ezek az eltérések még nagyobbak; Rómában és Bécsben 8-szorosa, Stockholmban 12-szerese volt a hazai árnak. Ahogy képviselő úr is elmondta, az Országgyűlés március 31-én döntött a 2023. évi költségvetés módosításáról, és a kormány előterjesztése szerint a Rezsivédelmi Alap összege az eredetileg tervezett 670 milliárd helyett 2600 milliárd forintra emelkedett, amelyet a nagyvállalatoknak kell befizetniük a jelentős extraprofitból. Ebben érintett egyébként az energiaágazat is. A Rezsivédelmi Alapból tudjuk a családokat, a helyi önkormányzatokat, a központi költségvetési szerveket, a vállalkozásokat, az egyházi és civil intézményeket támogatni. Egyébként például olyan nemzetközi lapok, mint a The New York Times is elismerte azt, hogy a szankciók Oroszországgal szemben nem igazán működnek, és Brüsszel gyakorlatilag egy olyan dominóhatást indított el, amely a szankciós politika, az energiaválság, az infláció, az élelmiszerárak növekedését okozta. Mi abban hiszünk, hogy azonnali tűzszünetre és béketárgyalásokra lenne mielőbb szükség, és éppen ezért fogadtuk el a békepárti nyilatkozatot, határozatot is. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a múlt heti ülésén az energetikai helyzetet áttekintve megállapította, hogy minden forrás rendelkezésre áll a lakossági rezsicsökkentés fenntartása mellett. Azt gondolom, ez egy nagyon jó üzenet, hiszen a havi 181 ezer forintos segítség hatalmas összeg; hogyha azt nézzük, hogy ez fél év alatt mit jelentett, akkor akár egymillió forinttal is tudta támogatni a magyar családokat. Magyarország 2022-ben a GDP-je közel 6 százalékát fordította rezsivédelemre, és ezzel az uniós rangsor negyedik helyén állunk. A kormány folyamatosan azt nézi, hogy hogyan tudunk ebben a rendkívüli helyzetben segíteni. Erre egy nagyon jó példa szintén a múlt heti kormányülés. Az a döntés született, hogy ha az egykori végső menedékes szolgáltatásba tartozó vállalkozások és önkormányzatok, egyházak, alapítványok december 31-éig nem kötöttek szerződést, akkor automatikusan az akkori árnak megfelelő kategóriába kerültek. Számukra lehetővé fogjuk tenni azt, hogy a szerződéseik a jelenlegi árszínvonalat tartalmazzák majd a jövőben. Azt gondolom, ez óriási segítség, körülbelül 14-16 ezer ügyfelet érint; az MVM számára ez akár 20 milliárd forintos kiesést is jelent, de azt gondoljuk, hogy ezt a segítséget mindenképp biztosítani szeretnénk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Köszönjük szépen képviselő úrnak és a Kereszténydemokrata Néppárt frakciójónak az eddigi támogatást is, és ezt kérjük a jövőben is. Köszönjük szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! A választ el tudom fogadni, mert abból, amit ön elmondott, meg amit az emberek is tapasztalnak, azt lehet látni, hogy azt a fontos kritériumot, ami az energiapolitikában szükséges, a kiszámíthatóságot a kormány ezekkel az intézkedésekkel tudja biztosítani, annak ellenére, hogy a világban nincs kiszámíthatóság. Ennek az alapja azonban az, hogy a 2010-től folytatott gazdaságpolitikánk megteremtette a Rezsivédelmi Alap fedezetét és a szükséges mértékig történő növelését. Mindezek tükrében azt lehet mondani, hogy ez a rendszer hatékony lépés, hatékony ellenszer az energiaszegénységgel szemben is, és emlékezzünk, hogy a 2010 előtti korszakban milyen energiaszegénység volt az akkor elszabaduló árak miatt Magyarországon. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Aradszki képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Barkóczi Balázs, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Honnan veszik a bátorságot, hogy ezt csinálják a tanárokkal?” címmel. Barkóczi Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Önök több mint egy éve nem képesek mit kezdeni azzal a válsággal, amit önök okoztak a közoktatásban. Önök megtagadták a pedagógusok béremelését, elvették tőlük a sztrájkjogot, fenyegették és kirúgták őket. Nem is csoda tehát, hogy most egy állóháború közepén találták magukat, aminek egyik oldalán önök, míg mások oldalán a magyar pedagógusok, a magyar diákok és a magyar szülők állnak. Ezért készítették el a státusztörvénynek nevezett, pedagógusokra szabott bosszútörvényüket is. Elmondom önnek, hogy miért hívják egyre többen így. Az önök tanárok elleni bosszútörvénye a pedagógusok maximum munkaidejét a napi 8 óráról 12 órára, a maximum heti munkaidőt heti 32 óráról 48 órára emelheti. Az önök bosszútörvénye megtiltja, hogy a tanárok bármilyen formában kritikát fogalmazzanak meg a közoktatás állapotával szemben. Az önök bosszútörvénye ezen túl az iskolaigazgatók jogkörének egy jelentős részét a tankerületi igazgatók, azaz a fideszes pártkatonák kezébe adja. És az önök bosszútörvénye többek között lehetővé teszi, hogy megfigyeljék a tanárokat, turkáljanak a saját használatú laptopjaikban, telefonjaikban és táblagépeikben. Nem is csoda tehát, hogy már több mint 2 ezer pedagógus jelezte, államtitkár úr, hogy ilyen feltételek mellett nem hajlandó aláírni a szerződést az új jogviszony kapcsán. Tisztelt Államtitkár Úr! Ha igaz az, és szerintem igaz, hogy egy iskolán látszik az ország jövője, akkor önök most Magyarország jövője ellen viselnek háborút. Önök azért rombolnak, hogy a magyar gyerekek európai társaikhoz képest fényévnyi lemaradással kerüljenek ki a közoktatásból. Önök azért rombolnak, hogy Magyarország egy vesztes ország legyen a világban, ahol a gyenge oktatás miatt gyenge lábakon áll a jövő is. Önök egy olyan Magyarországot képzeltek el, ahol a legtehetségesebb gyerekből is maximum betanított munkás lehet, akire várnak az újonnan felépülő akkumulátorgyárak, igaz, csak a korai rákos elhalálozásig. Ezért mind parlamenti képviselőként, mind oktatási árnyékminiszterként azt kell hogy mondjam, hogy a tanárok elleni bosszútörvény nem más, mint nettó hazaárulás. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem önt, honnan veszik a bátorságot ahhoz, hogy napi 12 órában játékpénzért dolgoztassák a magyar pedagógusokat. Honnan veszik a bátorságot ahhoz, hogy megtiltsák nekik a véleményük elmondását; hogy turkáljanak a saját laptopjaikban és a saját telefonjaikban? Tisztelt Államtitkár Úr! Ön aláírna egy ilyen munkaszerződést? És hogyha aláírna, akkor megkérhetném, hogy most hozza az asztalomhoz a telefonját, hogy megnézzem a személyes üzeneteit, a fotóalbumát és megnézzem a böngészési előzményeit? [[16.00]] Mert ha nem teszi meg, tisztelt államtitkár úr, ez azt jelenti, hogy ön is elfogadja a tanárokra szabott fideszes bosszútörvényt. Ezek után pedig csak egy kérdésem van: honnan veszik a bátorságot önök, hogy ezt csinálják a magyar pedagógusokkal? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Árnyékminiszter Úr! Tisztelt Ház! Mi önökkel szemben arra törekszünk, hogy a pedagógusok valóban megkapják azt a presztízst, ami a pedagógusi hivatásnak Magyarországon is meg mindenhol máshol jár. Ezért döntött úgy a kormány, hogy társadalmi egyeztetésre bocsát egy olyan törvényjavaslatot, amely egy saját ágazati törvényt, saját jogállást biztosít a magyar tanároknak, a magyar pedagógusoknak. Tudja, korábban olyan elképzelés volt, hogy mindenki, aki közalkalmazásban áll, és nem kormánytisztviselő lehet ő kórházi dolgozó, oktatási dolgozó, szociális dolgozó, kulturális dolgozó, és még számtalan egyéb más területen dolgozó ugyanabba a keretrendszerbe kerüljön bele. Mi pedig úgy gondoljuk, hogy igenis, a pedagógusi hivatásnak vannak specialitásai, amelyek mentén érdemes egy saját, ennek a 170 ezer embernek önálló jogállást biztosítani, ami a pedagógustevékenységhez igazodik. És ezt nem önmagában akarjuk tenni, hanem egy nagyon nagy mértékű béremelés mellett. Önök, ugye, elvettek a pedagógusoktól egyhavi bért 8 százalékkal csökkentették az ő bérüket akkor, amikor 2008-2009-et írtunk , mi viszont emelni akarjuk; az a tervünk, hogy bő két év alatt 75 százalékkal emeljük a pedagógusok bérét. És mindemellett ez a törvény behoz egy újítást. Ennek az újításnak pedig az a lényege, hogy az a pedagógus, aki többletteljesítményt tesz le az asztalra, aki mondjuk, nem 22 órát oktat, hanem 26 órája van; aki több tanórán kívüli foglalkozást szervez, aki több diákot visz versenyre, aki több diáknak biztosít felzárkózó alkalmakat, hogy legalább az átlagszintre fölhozza őket, mert hátrányosabb helyzetből indulnak, aki többet foglalkozik a diákjaival, láthatólag gondozza a tehetséget, segíti a lemaradókat, nekik legyen egy magasabb összegű bére, és a pályakezdőknek is magasabb összegű bére legyen abszolút értékben is és arányosan is. Ez az, amit önök elleneznek. Ami vádakat ön megfogalmazott, tisztelt képviselő úr, azok egy része egyáltalán nem igaz, egy része pedig a munka törvénykönyvéből kerül átemelésre ebbe a jogállási törvénybe. De ezzel szemben mi az, amit viszont önök tesznek, tisztelt képviselő úr, amit az ön pártelnöke, egykori miniszterelnöke, Gyurcsány Ferenc ismert el? Elmondta, hogy önök azzal foglalkoznak, hogy Brüsszelben a pedagógusbér-emelést is szolgáló saját uniós forrásaink ne érkezzenek meg Magyarországra. Nem kell hazudni, mi ott voltunk, ez a dolgunk. mondja Gyurcsány Ferenc arról, hogy önök próbálják megakadályozni, hogy a magyar pedagógusoknak járó béremelés teljes összege megjelenjen a pedagógusok számláján. Egy 10 százalékos részét, a felét körülbelül megelőlegezte az idei béremelésnek a magyar kormány, de a nagyobbik, több mint 10 százalékos részét az EU-s forrásainkból szeretnénk kifizetni a tanároknak. De erre azt mondja az önök egykori miniszterelnöke, hogy ez politikai okokból nem jön Magyarországra, idézem: „csak ez bele van öltöztetve egy ilyen jogi köntösbe”. A mi elképesztően aktív európai parlamenti képviselőink mondja a DK elnöke iszonytató mennyiségben tárgyalnak, és elvégzik a dolgukat a parlamentben és a Bizottság emberével. Azt a munkát végzik el, hogy a magyar pedagógusok béremelése ne lehessen 21 vagy akár 25 százalékos mértékű az idei évben, ezen dolgoznak. És ezt büszkén mint egyfajta eredményt közli a nyilvánossággal, és elmondja, hogy nem kell hazudozni, mi voltunk ott, ez a dolgunk, ezen nagyon sokat dolgozunk, hogy meglegyen ez a 27 mérföldkő. Mióta dolgoznak ezen? Kik dolgoznak ezen? Ön is járt Brüsszelben? Ön is elmondta, hogy ne jöjjenek a pedagógusok béremelését biztosító magasabb források? Kik voltak ezeknek a tárgyalásoknak a részesei? Mikor döntötték el? Amikor Dobrev Klára még a kampányban találkozott a pedagógus-szakszervezetekkel, elmondta, hogy ő európai parlamenti képviselőként azért dolgozik, amit a férje most elmondott a nyilvánosság előtt is? Hogy ne legyen pénz egy magasabb értékű pedagógusbér-emelésre? [[Kálmán Olga: Hogy ne lopjátok el!]] Hogy csak 10 százalékos költségvetési forrás legyen? Elmondta így a szemükbe? [[Kálmán Olga: Nem kéne ellopni.]] Elmondta a szemükbe, hogy ők azok, akik azért dolgoznak Brüsszelben, hogy ne legyen magasabb pedagógusbér-emelés, tisztelt képviselő úr? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mi is kíváncsian várjuk a választ ezekre a kérdésekre. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Nem tudom elfogadni a választ, egész egyszerűen azért, mert ön nem mond igazat. Vegyük sorba! Azt mondja, hogy társadalmi egyeztetésre bocsátották a törvénytervezetet. A szakszervezetek március 2-án kapták meg, és 10-éig kellett véleményt mondaniuk, nyolc napot adtak a törvénytervezet véleményezésére. Ön szerint ez társadalmi egyeztetés? Ön beszél arról, hogy nem jönnek az uniós pénzek? [[Rétvári Bence: Igen!]] Tisztelt Államtitkár Úr! Nicolas Schmit foglalkoztatásért és szociális ügyekért felelős uniós biztos elmondta, hogy a pedagógusok béremelésére szánt uniós pénzek elérhetőek Magyarország számára, hiszen az „Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program Plusz”-t nem érintik a forrásfelfüggesztések. [[Rétvári Bence: Na! Küldjék!]] Mi hiányzik tehát? A politikai akarat. És mit teszünk mi? azt kérdezi? Például kiszámoltuk, hogy 45 százalékos alapbéremelést és nem bérpótlékemelést, amivel önök trükköznek, hanem alapbéremelést lehetne adni a pedagógusoknak, 16,5 százalékos inflációnál az áfabevételnek a dupláját fedezné ez; nem 27 százalékos inflációnál, amit önök csináltak, hanem 16,5-nél. Megint mi hiányzik? A politikai akarat. Szégyelljék magukat! Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az építési és közlekedési miniszter úrhoz: „Ez azért egy komoly baki. Miként áll az M6-os ügye?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormányokon átívelő összefogás a halmozott helyzetűvé nyomorított Dél-Dunántúl a mostani kormányzati politikának is egyfajta mostohagyermeke. [[Sic!]] Oda önök közül csak vadászgatni jönnek szívesen. [[Rétvári Bence: Halmozott helyzetű?]] Mi bizonyítja ezt? Az olyan szomorú infrastrukturális elmaradottságok például, mint a 68-as út elképesztő állapota, a Pécs és Barcs közötti 6-os út szintén leromlott állapottal. Valahogyan a választások előtt mindig fölbukkannak, elmondják a nagy ígéreteket, és ezeket az ígéreteket aztán rendre elsikkasztják. De ebbe a sorba illeszthető például a mohácsi Duna-híd története is. Képzeljék el, ott már 1940-ben az akkori hatalomnak azt mondták a polgárok, hogy ne ígérgessenek, ne hitegessék őket, hanem egészen egyszerűen valósítsák meg. Reményeik szerint egyébként végre ez a híd létre fog jönni, a Dél-Dunántúl és az összes magyar polgár boldogságát fogja majd ott szolgálni. Aztán van még egy történet: az M6-os autópályának a szimbolikus ügye. Önök azt gondolják, hogy majd ez lesz az, ami Baranya vármegyét is sikeresen föl tudja zárkóztatni, és valóban, tényleg úgy igaz, hogy ha létrejönne ez a közúti összeköttetés Horvátország és Magyarország között, az talán nagyot lendíthetne a térség sorsán. Egyébként egy állatorvosi ló ennek az autópályának az építése. Emlékszünk még a 2010 előtti dolgokra is, a PPP-s konstrukcióban épített autópályára, ahol gyakorlatilag még a vakondtúrások alá is méregdrága alagutakat fúrtak. Elképesztő történet volt! De mit látunk most? A Strabag építi, illetve magyar részről az a Duna Aszfalt, amelyiknek tulajdonosa Szíjj László, a Szijjártó miniszter urat jachtoztató Szíjj László. Nos, a kivitelezők személyén túl van itt más probléma is: az iszonyatos ár. A határ magyar oldalán 1 kilométer autópálya ugyanebből az autópályából 4,4 milliárd forintba kerül, a horvátoknál ezt meg tudják oldani alig 1 milliárd forintnyi összegből. És amikor a Jobbik részéről elsőként Schwarcz-Kiefer Patrik Baranya vármegyei politikusunk rávilágított erre a bicskanyitogató árkülönbözetre, elment egyébként Tiszakécskére is a Duna Aszfalthoz, elment Bécsbe is a Strabag-székházhoz, és ott szeretett volna valamiféle érdemi választ kapni, sajnos, ezt nem kapta meg; az a helyzet, hogy nemcsak a kivitelezők, hanem a kormányzat oldaláról sem! Mi viszont itt a Jobbik-Konzervatívok közösségében hiszünk abban, hogy egy normális országban igenis megjárna az érdemi válasz, úgyhogy várom államtitkár úrtól az erre vonatkozó racionális magyarázatot arra, hogyan fordulhat elő az a gyalázat, hogy itt négyszer annyiba kerül az autópálya kilométere. Valamint történt még egy skandalum: egészen egyszerűen kihagytak 200 méternyi autópályát a tervezésből. Ki ennek a felelőse? És mekkora lesz a késés? [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Erre várom érdemi válaszait. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Nagy Bálint államtitkár úrnak. [[Nagy Bálint szólásra emelkedik, de a mikrofonja nem működik.]] A mikrofont kérem! Kártyája bent van? [[A mikrofont bekapcsolják.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Önnek természetesen joga van pikírt megjegyzéseket tenni. Ha jól emlékszem, a tavalyi évben is ez a szerep jutott a Jobbiknak, meg is lett az eredménye: a választók elmondták a véleményüket Baranyában is. [[16.10]] Ami a konkrét kérdéseket illeti: a horvát domborzat lehet, hogy hasonló, de a műszaki tartalmat sem ártott volna megvizsgálni. Ön erre nem fordított kellő figyelmet, tisztelt képviselő úr, de sebaj, megtette ezt a Transparency International. Bizonyára ismeri a szervezetet, ön és az új elvbarátai sokszor hivatkoznak erre a szervezetre. Nos, a Transparency International az első dokumentumtól az utolsóig végigkövette az ön által hivatkozott közbeszerzést, és semmi problémát nem talált. Ami a hiányzó szakaszt illeti, az üzemeltetéssel megbízott társaság hibáját az állami szervezetek észlelték, és kiírták a közbeszerzést. Engedje meg, képviselő úr, hogy azért megjegyezzem azt, hogy kevés kézzelfoghatóbb bizonyítéka van a szocialista kormányok korrupciós ámokfutásának, mint az M6-os autópálya, a 4-es metró, ami annak a nyomába ért, ami már Brüsszelből is látszik. Erre ön fölkel, és példaként hozza nekünk ezt a korszakot és ezt az időszakot, illetve ezt a beruházást. Ne haragudjon, képviselő úr, de ez több mint arcátlanság és álszentség! [[Dr. Brenner Koloman: Szövegértést majd egyszer tanulj!]] Végezetül engedjék meg, hogy elmondjam azt is, hogy Baranyában 2010-2023 között 308 kilométer út lett felújítva vagy épült meg 37,7 milliárd forint értékben, és a folyamatban lévő M6-os beruházás pedig közel 122 milliárd forint értékben fog megvalósulni, ami egy nagyon jelentős fejlesztés nemcsak Baranyának, nemcsak a térségnek, de az egész ország szempontjából is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nagy Bálint államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Államtitkár úr, bocsásson meg, de nem volt ez egy kimerítő és kielégítő válasz, úgyhogy nem tudom elfogadni. A Dél-Dunántúl az Európai Unió egyik legszegényebb régiójává lett nyomorítva. Csak egy számadat: Pécs városából a rendszerváltás óta eltűnt 15 százaléknyi lakos. Megvan ennek a maga oka, nevezetesen az, hogy egyfajta logisztikai és közlekedési fekete lyukká változtatták ezt a térséget hazánk térképén. Ön itt beszélt az előző kormányokról, én is egyébként, kritikával illetve őket, s az a helyzet, hogy önök semmit nem tettek, mondjuk, akkor a PPP-s konstrukciók felülvizsgálata érdekében. Sőt mást is tudok mondani: Szijjártó Péternek ki a nagy barátja? Talán mintha Kóka úr lenne az, akinek azért vastagon volt köze ezekhez a disznóságokhoz. Úgyhogy nagyon szépen kérem, a Jobbik-Konzervatívokra ezeket a bűnöket ne verjék rá. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Nem tudom elfogadni a választ. [[Taps a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman: Fáj az igazság!]]
Köszönöm. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Háborús veszélyhelyzetben a Budai Várba költözés helyett miért nem fontosabb kérdésekkel foglalkoznak?” címmel. Szabadi István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A kormány még 2015-ben határozott arról, hogy a Pénzügyminisztériumot akkori Nemzetgazdasági Minisztériumot visszaköltözteti a budai Várba, az egykori Magyar Királyi Pénzügyminisztérium épületébe. A műemléki védelem alatt álló épület a Mátyás-templom közvetlen szomszédságában, a Szentháromság tér 6. szám alatt található. A beruházás keretében az épületegyüttes homlokzat- és tetőrekonstrukciója, valamint a korszerű irodai munkakörülményeket biztosító épületbelső kialakítása Fellner Sándor 1903-as tervei alapján készül el. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztelt Képviselőtársaim! A budai Vár rekonstrukcióját, felújítását a Mi Hazánk Mozgalom támogatja. Sőt, a Mi Hazánk fontosnak tartja ezt a projektet, a felújítást, de az időhúzást és ezáltal a közpénz szórását nem tudjuk és nem is akarjuk szó nélkül hagyni. A kivitelezéssel kapcsolatos közbeszerzési eljárásokat sorra az 50. leggazdagabb magyarként nyilvántartott Paár Attila érdekeltségébe tartozó West Hungária Bau Kft. és a miniszter úr egykori kollégiumi szobatársának, Szabó Zoltánnak a tulajdonában álló Garage Kft. konzorciuma nyerte el. 2020-ig bezáróan nettó 9 milliárd forintot kaptak bontási, homlokzati, tetőfedési és rekonstrukciós munkákra. A rehabilitáció második ütemének tervezési és kivitelezési feladataira a Covid-járvány idején további 54,3 milliárd forint megbízásban részesült. A szerződéses összeg mára már nettó 56,5 milliárd forintra nőtt. A beruházás megvalósításának határideje eredetileg 2017. december 31e volt. A legutolsó szerződésmódosítás szerint a Pénzügyminisztérium 2024 elején költözhet az épületbe. A projekt megvalósítása az állami beruházások szokásos üteme szerint, úgy tűnik, összesen nyolc évet vesz igénybe. Tavaly október 10-ei szóbeli kérdésemre Tállai András miniszterhelyettes úrtól azt a választ kaptam, hogy miközben háború dúl a szomszédban, a minisztériumi beszámolókkal kapcsolatos közérdekűadat-igénylések helyett miért nem fontosabb kérdésekkel, így például az energiaválsággal foglalkozom. Akkor most megkérdezem és várom tisztelt államtitkár úr válaszát azzal kapcsolatban, hogy a háború kirobbanása után miért nem vizsgálták felül a Pénzügyminisztérium átköltöztetését, miért nem fordították az összeget az energiaválság kezelésére, és a 2023. évi költségvetési törvény szerint az 1758 fő minisztériumi dolgozó elhelyezése miért kerül az adófizetőknek összesen 67 milliárd forintba. Várom államtitkár úr szíves válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Bízom benne, hogy abban nincs közöttünk vita, hogy a budai Vár Magyarország, Európa és a világ kiemelkedően értékes épített és kulturális örökségének része, a nemzet egységének szimbolikus helyszíne, amiért közös felelősséggel tartozunk. Mint bizonyára ön is tudja, a vár több mint 750 éves történetében egymást váltották az építés és rombolás, az alkotás és a pusztítás időszakai. A Nemzeti Hauszmann Program keretében a kormány célja az, hogy egy új korszakot nyisson a városrész újjászületésében, a műemlékek és ezen keresztül a történelmi örökség megóvásában. A fejlesztések célja, hogy a várat ismét visszaadja a magyar embereknek, és egy olyan városrészt alakítson ki, amely méltó a világörökségi ranghoz, ahová újra és újra érdemes ellátogatni, ahol jó élni, ahol hosszabb időt is érdemes eltölteni, mert otthonos, hangulatos, és mindig új élményekkel fogadja a látogatókat. A program keretében újul meg a Pénzügyminisztérium eredeti épülete is, amelynek állapota a kommunizmus évtizedei után kritikus szintre romlott. A kormány ezért úgy döntött, hogy nem hagyja véglegesen, a menthetetlenségig lepusztulni a műemléki épületet, hanem megmenti azt. A felújítással az épület visszanyeri eredeti fényét és funkcióját, hűen tükrözve Fellner Sándor eredeti terveit és szándékait. Lukács László, akkori pénzügyminiszter [[Dr. Lukács László György: Európa legnagyobb panamistája… Szórványos derültség a Jobbik soraiban.]] jeles eseményként jelzi ezt a napot, az átadás napját. Az újonnan átadott épület egyszerre volt szép és látványos, valamint praktikus. Egyszerre rendelkezett nagyszabású városesztétikai értékekkel, és gyönyörű belső terekkel, valamint biztosította a mindennapi működéshez megfelelő munkakörülményeket. A reprezentációt a Szentháromság térre néző A szárny vagy másnéven főszárny biztosította. Itt helyezték el az elegáns fogadótermeket, s ennek jutott a legdíszesebb része, a belső kiképzés. Sajnos, a második világháborúban mindez súlyosan megsérült. Tisztelt Képviselő Úr! Azért is meglep kicsit a felszólalása, mert ha ismeri az ön pártelnökének véleményét, akkor bizonyára nem mondta volna el ezt az interpellációt. Toroczkai László, az ön frakcióvezetője a következőket mondta a budai Vár rekonstrukciójáról: Budapestnek nagyon sok haszna lehet turisztikailag és a nemzeti öntudat szempontjából is. Ez az ön pártelnökének véleménye a budai Vár felújításáról. Ami a Pénzügyminisztérium épületét illeti, valóban 2015-ben indult, és ön is tudja, hogy a legrosszabb beruházás a félbehagyott beruházás. Azt gondolom, hogy ezt a hibát a kormány nem követheti el. [[16.20]] A költségeket a kormány az elmúlt évek alatt arányosan fordította a munkálatokra, a közbeszerzési szabályoknak megfelelően a legolcsóbb és a legjobb ajánlatok kiválasztásával. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A választ nem tudom elfogadni, egyrészt azért, tisztelt államtitkár úr, mert határozottan mondtam a felszólalásomban, hogy a Mi Hazánk Mozgalom támogatja a budai Vár felújítását, rekonstrukcióját, de a korrupciót és az időhúzást, amivel szórjuk a közpénzt, azt már nem tudjuk elfogadni, már csak azért is, mert ott a magyar embereknek nemcsak magát a beruházást kell támogatniuk, hanem annak koordinálását is évek óta meg kell fizetniük. Erre a feladatra például a Pénzügyminisztérium 2017-ben létrehozta a PM-TÉR6 Nonprofit Kft.-t, mely cég beszámolói szerint 2021-ig működési kiadásaira mintegy 1,3 milliárd forint költségvetési támogatást fordított. Tehát még egyszer mondom, a Mi Hazánk Mozgalom a budai Vár rekonstrukcióját, felújítását támogatja, de azt a közpénzszórást és korrupciót, időhúzást nem tudjuk támogatni, amely ezt körbeövezi. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Most az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Kálmán Olga, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak: „Mégis mit tud?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Hát, eldőlt az első dominó a sorban. Az ön egyik miniszterének korrupcióval vádolt államtitkára, exállamtitkára megszegte a fideszes hallgatás törvényét. Völner Pál a bíróság elé idéztetné egykori főnökeit, Varga Juditot, Trócsányi Lászlót és további államtitkárokat is. Lefordítom: Völner Pál nem hajlandó egyedül elvinni a balhét az utóbbi évtizedek legsúlyosabb korrupciós botrányában. Völner Pál nem hajlandó eljátszani, hogy Varga Judit és Trócsányi László tudta és beleegyezése nélkül lépett szövetségre a magyar végrehajtók vezérével, Schadl Györggyel, hogy együtt semmizzék ki a megfizethetetlen tartozásokba sodródott magyar embereket, méghozzá az önök szavazóit is, miniszterelnök úr. Az ügyészség gyanúja szerint a magyar emberek kisemmizését a Völner-Schadl-páros olyan bírósági végrehajtókra bízta, akik pénzért vették a nagy nyereséggel kecsegtető pozíciókat. Ez a pénz aztán csak vándorolt, egyre feljebb, feljebb, lehet, hogy jutott belőle politikusi zsebekbe is, és talán azt is megtudhatjuk, hogy egy titokzatos Tóninak is juthatott ebből a pénzből, akiről Völner Pál biztosan tudja, hogy melyik Antal nevű ismerősét becézik így. Márpedig Völner előbb-utóbb beszélni fog. Varga Judit volt államtitkárának alapos ismeretei lehetnek arról, hogy milyen magasra érnek a végrehajtói korrupció szálai. Kérdezem hát miniszterelnök urat: ön tudott Völner Pál, Varga Judit és a végrehajtók korrupt üzelmeiről? Tudott arról, mi zajlik az Igazságügyi Minisztériumban? Vagy azt állítja, hogy az ön és a miniszterei tudta nélkül neveztek ki üzemszerűen kenőpénzért végrehajtókat, akik aztán kisemmizték a magyar embereket? Ha ezt állítja, akkor mégis ki irányítja a maga kormányát? Köszönöm a válaszát. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. A kérdésre röviden is tudok válaszolni, hogy ki irányítja az én kormányomat. Azt tudom mondani, hogy az én kormányom Magyarország Kormánya, és a magyar nép megbízásából én irányítom a kormány működését. Ennek a kormánynak világos elvek mentén születnek a döntései. Az első és legfontosabb elv az, hogy a jogszabályok mindenkire vonatkoznak. Örülök annak, hogy az ügyészség ellátja a feladatát, bár önök ezt meg szokták kérdőjelezni. Ha a konkrét üggyel kapcsolatban, miután folyamatban lévő büntetőügyről van szó, bármilyen kérdés van, bátran forduljon a legfőbb ügyészhez. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, egy egyszerű eldöntendő kérdést tettem fel, de úgy látszik, nem sikerült a választ megugrani, de hát tudtam eddig is, hogy nem tartozik erényei közé az egyenes beszéd. [[Derültség és moraj a kormánypárti padsorokban.]] Akármennyire is védi az embereit, nem fogja tudni ezt a nagyon-nagyon sötét ügyet lemosni már sem a kormányáról, sem a pártjáról, sem saját magáról. Azt ma már senki nem hiszi el, hogy a végrehajtók üzelmeit Varga Judit miniszter asszony tudta nélkül lehetett és csinálhatták úgy, ahogy csinálták a minisztériumban, hogy ilyen maffiamódszerekkel zsírozzák le előre a végrehajtói kinevezéseket, és hogy mekkora pénzek vándoroltak itt zsebről zsebre, ezt még mindig nem tudjuk, de meg fogjuk tudni. Egy fontos kérdés azonban még mindig válaszra vár, amit nem sikerült most öntől megtudnunk: ön tudotte erről, miniszterelnök úr? Tudtae azt, hogy a kormányának az igazságért felelős minisztériumában egy komplett bűnszervezet működik? Mindkét válasz súlyos. Ha azt mondja, hogy nem tudta, az is súlyos. Hogyha azt mondja, hogy tudta, akkor pedig most vált részesévé ennek a bűnszervezetnek, hogy még mindig a mundér becsületét védi. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Már régóta tudom, hogy ezek nem az azonnali kérdések, hanem az azonnali sértések órája [[Derültség a kormánypárti padsorokban. Kálmán Olga: Az igazság fáj!]] ami itt zajlik. Szeretném emlékeztetni önt, hogy minden parlamenti képviselő, minden kormánytag és a kormány feje is hivatalba lépéskor esküt tesz. Az eskü szövegének része, hogy a törvényeket megtartom és megtartatom. Eszerint végeztem a munkámat, és eszerint fogom végezni a jövőben is. Érdeklődését köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselői [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: De sokan! Derültség a kormánypárti padsorokból.]] azonnali kérdést kívánnak feltenni miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. [[Novák Előd: Fogjátok meg egymás kezét! Derültség a kormánypárti padsorokban. Zaj. Az elnök csenget.]] A kérdést Gelencsér Ferenc képviselő úr teszi fel a képviselőtársai nevében is. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Miniszterelnök úr, ön a 35 éves politikai karrierje során a politikai spektrum teljes skáláján végigment, KISZ-titkár, a Liberális Internacionálé alelnöke, polgári konzervatív, valamint mostanra egy utcai harcosból lett békegalamb, csak isten tudja, hogy mit képvisel tulajdonképpen. Az elmúlt 35 évben talán csak egyvalami volt állandó: az antikommunizmusa és ennek hajtogatása. Kevés dolog van, amiben egyetértünk, de abban talán igen, hogy azok, akik a rendszerváltás előtti kommunista rezsim kiszolgálói voltak, nem tölthetnek be közhatalmi pozíciókat Magyarországon. [[Moraj a kormánypárti sorokból. Gulyás Gergely: A barátaidról beszélsz!]] Az MSZMP volt az a párt, amely élén Kádár Jánossal szovjet tankok segítségével vérbe fojtotta a forradalmat. Az ön egyik minisztere, Lázár János szerint, aki a Magyar Szocialista Munkáspárt tagja volt, 1989-ig arra esküdött, hogy megakadályozza a magyarok szabadságát, önrendelkezését. Egyet kell értsek Lázár Jánossal, aki az MSZMP tagja volt, az egy megszálló hatalom kiszolgálója volt. Tisztelettel kérdezem miniszterelnök urat, hogy lehetséges az, hogy az ötödik Orbán-kormányban, akárcsak a korábbiakban is, egykori MSZMP-tagok foglalnak helyet. Hol van ilyenkor a hírhedt antikommunizmusa? Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiból. Nacsa Lőrinc: De van még idő! Van idő! Derültség a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm. Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Öné a szó, miniszterelnök úr. [[Zaj. Csenget.]]
Köszönöm szépen az érdeklődését, tisztelt képviselőtársam. Csak a rend kedvéért mondom, hogy nem tudok róla, hogy politikai karrierem valaha is lett volna. Kérem, hogy ezt vegye figyelembe. Szolgálat azonban van mögöttem valóban, több mint 30 év. A mi fölfogásunkban a karrier és a szolgálat között jelentős különbség van. Miért dolgozunk? Miért végezzünk a munkánkat? Azért, amiért harmincegynéhány évvel ezelőtt is belekeveredtünk, beleléptünk a politikába. Mi szabadságharcosok voltunk, szabadságharcosok maradtunk, és ma is ez a legfontosabb a számunkra. Ma leginkább a hazánk függetlenségéért és szuverenitásáért kell harcolnunk mindenfajta külső erőkkel és belső megbízottaikkal szemben. Önöket is közéjük szoktam sorolni. Ami a történelemórát illeti, mert ha jól értem, akkor az érdeklődése történelmi tárgyú, azt javaslom, hogy forduljon a szövetségeihez, akik ebben az ügyben, a volt MSZMP és a kommunista párt ügyében első kézből tudnak önnek értékes felvilágosítást adni. Köszönöm szépen. [[Derültség és taps a koránypárti padsorokban.]] [[16.30]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon!
Bíztam benne, hogy miniszterelnök úr nem így próbál hárítani, hanem megválaszolja a kérdésemet. Mindenki tudja, hogy az ellenzéki összefogás azért született meg, mert önök eltorzították a választási törvényt. [[Derültség és közbeszólások a kormánypárti sorokban.]] Lehet minket szidni azért, mert összefogtunk az önök korábbi párttársaival, hiszen Gyurcsány Ferenc, akárcsak ön, egy korábbi KISZ-titkár. Az érvelése azért is meglepő, hiszen pont a napokban igazolta le az önök koalíciós partnere az egykori MSZMP-tag Szili Katalint. De akkor nézzük, hogy ön kikkel fogott össze és kiket helyezett közhatalmi pozíciókba Magyarország miniszterelnökeként! Pintér Sándor belügyminiszter, egykori MSZMP-tag, kommunista; Stumpf István kormánybiztos, egykori MSZMP-tag, kommunista [[Közbeszólás a kormánypárti sorokban: Ferike!]] Fónagy János államtitkár úr, egykori MSZMP-tag, kommunista; Tállai András, egykori MSZMP-tag, államtitkár, kommunista [[Közbeszólások a kormánypárti sorokban. Az elnök csenget.]] ; Matolcsy György, a Magyar Nemzeti Bank elnöke, egykori MSZMP-tag, kommunista. Hogy lehetnek ezek az emberek 2023-ban Magyarországon közhatalmi pozícióban? Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Kérem, őrizzük meg nyugalmunkat! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Bár nem az egyperces viszonválasz a leginkább megfelelő műfaj egy olyan komoly kérdés megvitatására, amit a képviselőtársam itt fölvetett, ezért csak röviden azt szeretném mondani, hogy mindenki, akit a kormány tagjai közül megemlített, tiszteletreméltó emberek, és elvárom, hogy kellő tisztelettel beszéljen róluk. Ez a hangnem elfogadhatatlan. Ezek az emberek, akikről ön beszél, mind sokkal többet tettek a hazájukért, mint amit ön egész életében tenni fog. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokban: Így van! Így van! Taps a kormánypárti sorokban.]] Az igaz, hogy azzal, hogy ők többet tettek eddig, mint ön valaha fog tenni az életében, az ön tekintetében még olyan sokat nem mondtunk. De nem az én dolgom, hogy a szövetségesek nevében beszéljek, hiszen én nem vagyok az ön szövetségese, de halkan mondom, hogy fiatalság ide, fiatalság oda, ha az ember valakikkel összeáll, és egy szövetségben indul, tartsam azt én bármilyen elvtelen szövetségnek is, azért az ember így nem viselkedik. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak [[Zaj. Az elnök csenget.]] : „Miniszterelnök Úr! Ez most komoly? Mert viccnek durva lenne.” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Kettőnkben nagyon kevés közös pont van, azonban az egyre nyilvánvalóbb testalkati hasonlóságon túl van egy dolog [[Derültség.]] , amiben biztosan azonosak vagyunk: mindketten szülők vagyunk, és mint szülőknek, a magánéletben semmi sem fontosabb, semmi sem előrébb való, mint gyermekeink, unokáink jelene és jövője. De amikor ön vagy az ön kormányának tagja azt mondja egy ellenzéki politikusra, hogy az hazaáruló és háborúpárti, akkor tulajdonképpen azt mondja, hogy közülünk bárki kockára tenné családja, gyermeke és unokája biztonságát. Komolyan gondolja? Őszintén, komolyan azt gondolja, hogy közülünk bárki egy háborúban leöletné fiát, lányát vagy unokáját? Azért vagyunk háborúpártiak, mert mi az önök nyilatkozata helyett a világ országainak háromnegyede által elfogadott, az ENSZ békenyilatkozatát támogattuk? De hát azt ön is támogatta, hiszen megszavazták, sőt beterjesztői voltak, csak itthon szavaztak ellene a parlamentben. Azért vagyunk háborúpártiak, mert támogattuk az agresszor Oroszország elleni európai uniós szankciókat? De hát azokkal ön is egyetért, hiszen megszavazták. Nem, nem vagyunk háborúpártiak, csak ön és az ön kormányának kommunikációs csapata próbálja ránk sütni ezt. Miniszterelnök Úr! Ön békéről beszél, miközben az ellenkezőjét teszi: belső feszültséget kelt, és egymás ellen hergeli az embereket, mert ez a retorika terjed, ez a gyűlöletbeszéd sajnos elhagyta a politikai színteret, lecsorog a társadalomba, ahol egyre agresszívebbek az emberek a velük nem egyet gondoló, a velük nem azonos módon élni kívánó embertársainkkal. A múlt héten napirend előtt azt kértem a kormánypárti képviselőktől, hogy ne legyenek részesei egy olyan retorikának, amely magyar embereket fordít magyar emberek ellen. Most öntől kérem ugyanezt, és egyben kérdezem öntől: mikor akar véget vetni annak a kormányzati kommunikációnak, amely valótlan jelzőket aggat ránk, ellenzéki politikusokra, és ezzel belőlünk, valamint az ellenzéki szavazókból egy elpusztítandó ellenséget kreál? Köszönöm. [[Kálmán Olga tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Azt hiszem, ismét egy komoly dologról van szó. Ha jól értettem a képviselő asszonyt, akkor azt kifogásolja azt hiszem, személyesen nekem fölróva , hogy háborúpártinak nevezzük önöket; magunkat békepártinak, önöket pedig háborúpártinak. És ha jól értem, akkor ezt ön sértőnek találja, sőt, talán gyűlöletbeszédnek is minősíti. Én ezzel nem értek egyet, én ugyanis azt hiszem, hogy önök valóban háborúpártiak. Tehát én nem teszek mást, mint arról a helyzetről beszélek, amiben vagyunk. Létezik egy orosz-ukrán háború. Ezzel kapcsolatban kétfajta álláspont van. Az egyik az, amit mi képviselünk, és ami úgy hangzik, hogy legyen azonnali tűzszünet, és minél hamarabb kezdődjenek meg a béketárgyalások. Mi ezt békepárti álláspontnak tekintjük. Ezért nem veszünk részt semmilyen olyan cselekményben, amely a háborút meghosszabbítja. Nem szállítunk például fegyvert. És van egy másik álláspont, én eddig azt hittem, hogy az önöké. Nem gondoltam, hogy ezt szégyellik vagy sértésnek tekintik, tehát azt hittem, hogy ezt jó lelkiismerettel vállalják. Az önök álláspontja az, hogy ennek a háborúnak egyetlen módon lehet véget vetni, úgy, ha folytatják a háborút, míg valaki nem győz, ez az önök álláspontja. Ezért önök fegyvert szállítanának, önök támogatják azokat a lépéseket, amelyek meghosszabbítják a háborút, és önök abban bíznak, hogy a háború intenzívebbé válása, meghosszabbodása elhoz az egyik oldalon majd egy győzelmet, és így béke lesz. Én nem akarom morálisan minősíteni ezt az álláspontot, egész egyszerűen nem tartom észszerű álláspontnak. Ez egy olyan háború, a szembenálló felek erőviszonyai úgy néznek ki, hogy ezt a háborút nem fogja megnyerni egyik fél sem. Ezért egyetlen módon lehet megelőzni további emberéletek elvesztését: ha azonnali tűzszünetet kiáltanak ki, és megkezdődnek a béketárgyalások. Minden más politikai opció a háború elhúzódásához, még több emberáldozathoz vezet majd. Az én véleményem szerint önök ezt az álláspontot képviselik, ha tudják ennek következményeit, ha értik ennek konzekvenciáit, ha nem. Ezért továbbra is az önök álláspontját kénytelen vagyok háborúpárti álláspontnak minősíteni. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót, képviselő asszony.
Miniszterelnök úr, attól, hogy egy állítást hangosan és folyamatosan ismételget, az még egyáltalán nem válik igazzá. Nyilvánvaló, hogy a leuralt médiában folyamatosan azt nyomatja, hogy mi, ellenzékiek a háború pártján állunk, de ez egyszerűen nem igaz. Megismétlem még egyszer: ezt a valótlanságot a propagandamédia találta ki, hogy legyen miről beszélni, hogy legyen miről elterelni a figyelmet. Tóth Bertalan frakcióvezető volt az, aki benyújtotta azt a békenyilatkozatot, amely szóról szóra ugyanaz, mint az ENSZ-békenyilatkozat. Abban az volt, hogy a világ országainak közössége elítéli az orosz agresszort ebben a háborúban. Ezt önök odakint nemhogy megszavazták, hanem beterjesztők is voltak, és ehhez képest itthon pedig simán leszavazták. Akkor ki is a háborúpárti, miniszterelnök úr? Az önök által használt és hamis állításokkal teli politikai gyűlöletbeszéd valóban átszivárog a társadalomba mondom ezt mint szülőtársnak. A nyomában az ellenségeskedés és az egyre erőszakosabb viselkedési formák megjelennek. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Ez azt jelenti, hogy statisztikákban mérhető, hogy már gyermekeink között is tavaly például 33 százalékkal megnőtt a gyermekkorú bűnelkövetők száma. Na, erre válaszoljon!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Köszönöm, az időkereten túlvagyunk. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy komolyan vegyem a hozzászólását, és ha jól értem, akkor ez egy jelentkezési nyilatkozat a béketáborba. Ha Gelencsér képviselőtársunk erre engedélyt ad önnek, tekintettel a múltjára, akkor szívesen látjuk a béketáborban. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] Mindenesetre azt szeretném megismételni, hogy aki fegyvert szállít, az nem békepárti. [[Dr. Gurmai Zita: De igen!]] Aki azt állítja, hogy a háborút folytatni kell, az nem békepárti. Békepárti az, aki nem szállít fegyvert, és aki azt mondja, hogy azonnali tűzszünetet kell kihirdetni annak érdekében, hogy megkezdődhessenek a béketárgyalások. Ezt velünk nemcsak az általános emberi, eszmei megfontolások mondatják, hanem a nemzeti érdekünk is. Ez a háború a szomszédunkban van, ez egy veszélyes háború. Akkor leszünk biztonságban, ha vége lesz. [[Dr. Gurmai Zita: Ha Putyin visszavonul!]] Ha nem tud vége lenni, akkor leszünk biztonságban, ha megszakad. A megszakadás azt jelenti, hogy tűzszünet van. Minden jobb annál, mint ami ebben a pillanatban történik. Magyar nemzeti érdek, hogy minél hamarabb tűzszünet, béketárgyalások legyenek. Isten hozta a béketáborban! [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[16.40]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman és Lukács László György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Lukács László György urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Kétségtelenül az elmúlt időszak egyik legérdekesebb törvényhozása volt, ami a Magyar Orvosi Kamarával történt. 24 óra alatt szüntették meg a kötelező tagságot, de az orvosok visszaigazolást adtak, hogy ez helyes volte vagy nem. Kétharmaduk ez még az önök mércéje szerint is egy értelmezhető eredmény úgy döntött, hogy maradna a kamara tagja. De nem az Orvosi Kamaráról szeretnék beszélni és kérdezni öntől, hanem egy nagyobb közösségről, a vállalkozók közösségéről. Én az elmúlt napokban nyílt levéllel kerestem meg Parragh Lászlót, a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara elnökét, hogy ő mit gondol a saját, mögötte álló vagy mögötte nem álló vállalkozók tagságáról és az ottani kötelező tagságról, illetve arról az 5 ezer forintos hozzájárulásról, amelyet minden évben be kell fizetni. Tettem ezt azért, mert úgy látom, hogy Parragh László kamarája a vállalkozók érdekét és a nekik szükséges segítséget nem nyújtja, érdekét nem védi, és azt az 5 ezer forintot is lényegében sápként szedi be tőlük, de érdemi munkát cserébe nem ad a kamara. Sőt, ennél rosszabb a helyzet, ugyanis Parragh László nem olyan régen egy, talán önnel közös rendezvényen saját sikereként ismerte el a kata-jogviszony lényegében megszüntetését és olyan szintű korlátozását, hogy a legkisebb vállalkozások, amelyek kicsi adóteherrel, kicsi adminisztrációval tudták végezni a munkájukat, kiszorultak ebből a számukra kedvező jogviszonyból. Így tehát azért, hogy ne mi mondjuk és ne mi politikusok kérdezzük, hogy mi legyen a vállalkozásokkal, szerintem érdemes megkérdezni a tagokat. Így azt kérdezem a miniszterelnöktől, támogatnáe, hogy legyen róla akár népszavazás, vagy kérdezzük meg magát a kamarát, hogy a kötelező tagság a Kereskedelmi és Iparkamarában megmaradjone, illetve hogy eltöröljüke az 5 ezer forintos hozzájárulást. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselőtársam! A helyzet úgy fest, hogy a kamara belső ügyeiben kizárólag a kamara illetékes. Én értem, hogy ön szeretné, ha a kormány a Kereskedelmi és Iparkamara belső ügyeiben járna el, de erre sajnos nincs mód, tehát ezt a kérését vissza kell utasítanom. Ezzel a kéréssel forduljon Parragh elnök úrhoz, mert a kamara belső ügyeiben a kamara választott vezetői illetékesek. Ezen nem változtat az a tény, hogy a magyar kormány a kamarákat általában is partnernek fogadja el, szívesen működünk velük együtt, szívesen egyezünk meg és szívesen hozunk akár közösen is gazdasági döntéseket. Ön ugyan azt mondta, hogy nem az Orvosi Kamaráról beszél, de azért mégiscsak arról beszélt, ezért ha megengedi, kénytelen vagyok legalább néhány mondat erejéig világossá tenni az álláspontomat az Orvosi Kamara ügyében. Először is az Orvosi Kamarának köszönettel tartozunk. Az elmúlt időszak egyik legnagyobb horderejű változása az volt, amiről megegyeztünk az Orvosi Kamarával, és közösen végre is hajtottuk. Ha valaki azt mondta volna ezelőtt néhány évvel, hogy még fogunk olyan Magyarországon élni, ahol nem lesz hálapénz, akkor lehet, hogy kinevettük volna. Ehhez képest ma létezik egy jogi szabályozás, sőt azt gondolom, hogy egy biztató jogi gyakorlat is, amivel a hálapénzt sikerült kiszorítani a magyar egészségügyi rendszerből. Ez nem ment volna az Orvosi Kamara nélkül. Tehát ezért köszönettel tartozunk nekik. Szívesen működünk velük együtt a jövőben is. Az Orvosi Kamara ügyeibe sem kívánunk beleavatkozni. És bennünket egyáltalán nem zavart az a körülmény sem, hogy az Orvosi Kamarának egyébként kötelező tagsági jogviszonyrendszere volt, mert vannak kamarák, ahol kötelező tagsági jogviszonyrendszer van. Mi ezt el tudjuk fogadni. Egyetlen esetben nem fogadjuk el akkor föllépünk és változtatunk , ha fölmerül a gyanú, hogy a kötelező tagság jogi lehetőségét a kamarai tagokra nyomásgyakorlásra, vagyis hatalommal való visszaélésre használják fel. Akkor se számolunk föl kamarát, mert ehhez nincs jogunk meg ilyen szándékunk sincs, de a kötelező tagságot ebben az esetben meg kell szüntetnünk. Ez történt az Orvosi Kamarával. Egyébként az Orvosi Kamarának sok sikert, eredményes szakmai munkát és további partnerséget kívánunk a kormánnyal való együttműködésben. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót, képviselő úr.
Miniszterelnök úr, én azt javaslom önnek, hogy vegye föl a kötelező tagság felülvizsgálatának esetkörét akkor is, amikor egy kamara nem végzi el azt a munkát, amit elvárnak tőle a kamarai tagok. Ugyanis ez a helyzet a Kereskedelmi és Iparkamarával. Az a helyzet, hogy a tagok lényegében azt érzik és ebben egyöntetű az álláspontjuk , hogy nem megfelelő az érdekképviseletük. De hogy ne abból tájékozódjunk, hogy mit gondolunk, érdemes lenne ugyanazt a modellt bevezetni, amit önök az Orvosi Kamaránál alkalmaztak: töröljük el a kötelező tagságot, és mutassa meg a tagság, mutassa meg Parragh László, hogy vane mögötte kétharmados felhatalmazás, akarnake a vállalkozások ott maradni és akarnake tagok lenni. A Jobbik-Konzervatívok azt az álláspontot képviseli a vállalkozások pártján állva, hogy ők szabadon dönthessenek a csatlakozásról. Nem tartjuk helyesnek a kötelező sápokat, mint például az 5 ezer forintot, még ha az csak egy szimbolikus összeg is. Mi abban hiszünk, hogy egyszerű és biztonságos vállalkozás legyen Magyarországon, és ezt tudjuk támogatni. Továbbra is az a kérdésem, miniszterelnök úr, hogy tudnáe támogatni, hogy a tagok dönthessenek arról, hogy akarnake a Kereskedelmi és Iparkamara tagjai maradni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó.
Azt hiszem, hogy csak ők dönthetnek ebben a kérdésben. Ha a Kereskedelmi és Iparkamara tagjai összegyülekeznek, eldöntik, hogy másképpen szeretnének működni, mint eddig, akkor nekünk egyetlen dolgunk van: ezt tudomásul fogjuk venni. De mi helyettük nem hozhatunk ilyen döntést. Ezt a kamarai tagoknak kell eldönteni. Hogy bűt vagy bát fognak mondani, az nem a kormányra tartozik, hanem kizárólag a kamarai tagokra. Mindamellett, ha már szóba került a kamara, szeretném az Orvosi Kamara mellett megemlíteni a Kereskedelmi és Iparkamarát is, amely rendkívül sok segítséget nyújtott a kormánynak, a kormányon keresztül pedig az egész országnak ebben a mostani nagyon nehéz helyzetben, amikor látja, hogy milyen hitelkamatokkal működik, illetve nem működik a magyar hitelpiac. A legbiztatóbb és legsikeresebb program, ami ma fut, az a Kavosszal közösen futtatott programja a magyar kormánynak, amely egy vállalkozási és hitelezési program, és amelyet a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara működtet, felügyel és ellenőriz. E nélkül még nagyobb bajban lennének a magyar kis- és középvállalkozók, úgyhogy innen is szeretném megköszönni az együttműködést a Magyar Kereskedelmi és Iparkamarának. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, az A/3548. számon benyújtott azonnali kérdés elmondására irányuló kérését visszavonta. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Miért részesülnek a 3 gyermeket felnevelt nők 20%-kal alacsonyabb nyugdíjban, mint a gyermektelen kortársaik?” címmel. A Magyar Nemzeti Bank elnökének távolléte miatt válaszadásra Virág Barnabás alelnök urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a Nemzeti Bank elnökétől kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, de személyes válaszadást kérnék.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy elnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor állítjuk meg végre a népnyúzást? Lesze reform a végrehajtói és igazságszolgáltatási rendszerben?” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Legutoljára, amikor itt kérdést tudtam föltenni és eszmét tudtunk cserélni ezzel a témával kapcsolatban, akkor miniszterelnök úr azt válaszolta, hogy a végrehajtói rendszerrel és a végrehajtói karral kapcsolatban tegyük meg a javaslatainkat, és majd akkor a kormány eldönti talán úgy fogalmazott miniszterelnök úr , hogy tudunke egy malomban őrölni. Nos, hát mi megtettük a javaslatainkat. A kilencvenes években, 1994-ben döntött úgy a magyar politikum, hogy Magyarországon profitorientálttá teszik a végrehajtói szakmát, és innentől kezdve kialakult egy kormányokon, a balliberális és a Fidesz-kormányokon átívelő maffiarendszer közjegyzőkkel, politikusokkal, kormánytagokkal együtt, és ez a végrehajtói rendszer minden hozzá hasonló szervezettel együtt azóta is sarcolja a magyarokat, a magyar polgárokat. Nyilván miniszterelnök úr figyelmét sem kerüli el az a sajtóbotrány, ami jó ideje zajlik, illetve az, hogy Schadl György, a végrehajtói kar elnöke másfél éve előzetes letartóztatásban ül, mégsem tesz semmit a kormány. Tényleg nem érzi, miniszterelnök úr, hogy ráég önökre, ráég a kormányra, ráég a Fideszre ez az egész ügy? Tényleg nem érzik úgy, hogy valamit kéne tenni? Ahogy azt a miniszterelnök úr kérte, mi megtettük a javaslatainkat, az Igazságügyi Bizottságban azonban a fideszes-KDNP-s kormánypárti képviselők leszavazták kezdeményezésünket a nonprofit végrehajtói rendszerről. Hozzáteszem, a Demokratikus Koalíció képviselője kivonult, tehát létrejött a nagykoalíció a Fidesz és a DK között, hiszen együtt szabotálták a Mi Hazánk Mozgalom javaslatát, miközben a balliberális képviselők nagyon aktívak ebben az ügyben, mintha 2010 előtt nem működött volna ugyanilyen maffiaszerűen a végrehajtói rendszer. Tehát a kérdésem az, miniszterelnök úr, hogy mikor tesznek végre valamit, mikor akar a kormány lépni ebben az ügyben. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]] [[16.50]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Képviselő úr, ha megengedi, volt itt néhány közbeszúrt félmondata, amelyet nem tudok figyelmen kívül hagyni. Szerintem nem helyes, ha a politikusokat így csuklóból valaki maffiózónak nevezi, de ezzel már valahogy az ember 30 év alatt megtanul együtt élni. De nagy tisztelettel kérem, hogy más, egyelőre még magasabb presztízsű csoportokat ne keverjen ebbe a helyzetbe. Tehát azt mondani, hogy közjegyzői maffia, az egy olyan durva sértés egy egész szakmai csoporttal szemben, ami viszont nem engedhető meg általában sem, a magyar parlamentben pedig biztosan nem. Tehát a közjegyzők nevében, akiket ugyan személyesen nincs módom ismerni, de a közjegyzők nevében ki kell kérnem, mindannyiunk nevében azt, hogy egy egész foglalkozási csoportot, hát, ilyen bűnözői színben tüntet föl. Attól, hogy ránk ég az ügy, attól nem tartok, azért, mert pont az ellenkezője történik. Hát egyfolytában azzal vádoltak önök bennünket, hogy Magyarországon nem vonatkoznak mindenkire egyformán a jogszabályok. Én az ellenkezőjét látom. Ugyan senki nem örül egy ilyen ügynek, és elég nagy baj, hogy ilyesmik megtörténhetnek, na de azt senki sem vonhatja kétségbe, hogy az ügyészség úgy jár el, ahogy el kell járnia, és a jogszabályok mindenkire egyformán vonatkoznak akkor is, ha államtitkárról van szó, akkor is, ha valami választott végrehajtói kamarai tisztségviselőről; mindenkire egyformán vonatkoznak. Úgyhogy a magunk részéről, még egyszer mondom, egyáltalán nem vagyunk boldogok attól, hogy ilyen kérdésekkel kell foglalkozni, sőt ez nagy baj, hogy visszaéltek lehetőségekkel állami vezetők, de az biztos, hogy a jogszabályok rájuk ugyanúgy vonatkoznak, mint bárki másra, és ez az ügy egész világosan megmutatja egész Magyarországnak, hogy milyen szellemi alapokon állunk. Ami az ön javaslatát illeti, azt mi szívesen befogadtuk volna, de ön egy olyan javaslatot tesz, kiindulópontként is egy olyan pozíciót választ, amiről nagyon nehéz utána megegyezni, mert ön egy nonprofit megoldást javasol. Szerintem ez nem fog működni. De nem akarom lebeszélni erről, tehát én biztatom az igazságügyet, biztatom a parlament Igazságügyi Bizottságát meg önöket is, hogy továbbra is egyeztessünk arról, hogy milyen, a mainál jobb megoldásokat tudunk találni a végrehajtói kamara szabályozására. Számunkra a nonprofit kiindulópont nem tűnik üdvözítőnek, de készen állunk a további megbeszélésekre. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a frakcióvezető úrnak. Parancsoljon!
Hát szomorúan látom, miniszterelnök úr, hogy önök tényleg nem akarnak ebben az ügyben valós lépéseket tenni, hiszen már a múltkor is ugyanezt mondta a miniszterelnök úr. Mi megtettük a javaslatot, lesöpörték ezeket a javaslatainkat. Ezért én már készülök majd a következő lehetőségre, amikor tudunk majd így kérdést feltenni a miniszterelnök úrnak, az a fúrt kutakkal kapcsolatos lesz, és azért szólok előre, hogy még véletlenül se úgy kezdje majd a miniszterelnök úr a válaszadást, hogy nem határoztam meg pontosan a témát. Ugye, ez évben, 2023. év végén lejár a fúrt kutakkal kapcsolatos moratórium, és jogosan aggódik, sok százezer magyar honfitársunk jogosan fél attól, ami már megtörtént Belgiumban, hogy a regisztráció során azt mondták, hogy nem kell majd fizetni, aztán most már vízórát szereltetnek fel Belgiumban. Jogosan fél ettől a vidék Magyarországa. Erről fogok legközelebb beszélni, a küzdelmünket pedig folytatjuk a végrehajtói maffiával kapcsolatban, mert úgy látom, hogy a kormány nem partner abban, hogy feltárjuk ezt az egész ügyet. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Nem veszem magamnak a bátorságot, tisztelt képviselőtársam, hogy minősítsem az ön javaslatát jónak vagy rossznak. Egy más kifejezést szeretnék használni: az a javaslat, amelyet ön tett a végrehajtói kamara működésére, az nem tűnik életképesnek, az nem tűnik működőképesnek. Nem vitatom el a mögötte lévő jó szándékot sem, de szerintem ezt az iparágat nonprofit alapon nem lehet működtetni. De készen állunk arra, hogy ezt a vitát folytassuk. Idekavart közben egy másik ügyet, ha jól értem [[Toroczkai László: Így van, szándékosan!]] mert a végrehajtói kamarának a kutakhoz legfeljebb akkor van köze, ha bedobáljuk őket, ugye [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] de elvileg szervesen ez a kapcsolat nem jön létre, tehát az egy másik kérdés, ha jól értem. [[Dr. Lukács László György: Amikor a pénzszivattyút működtetik! Közbeszólások a Mi Hazánk soraiból.]] Ami a fúrt kutakat illeti, ott azt tudom mondani önnek [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] hogy ilyen javaslatok nálam radikálisabb ellenzőjét nem fogja megtalálni a parlamentben, tehát rám számíthat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András Imre és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Jámbor András Imre urat illeti a szó. [[Zaj. Az elnök csenget.]]
Köszönöm a szót. Miniszter úr, ha szólíthatom így, Tóni, a végrehajtói maffia ügye kapcsán az ügyiratban, a különböző nyomozati iratokban az ön beceneve elég sokszor fordul elő, például akkor, amikor Schádl [[sic!]] György és az ő gazdája arról beszélgetnek, hogy a jóbarátjuk, a Tóni milyen nehezen szenved miniszterként, amikor támadják őt. Én sajnos nem ismerek más Tóni nevű embert a kormányban vagy Tóni becenevű embert [[Lázár János: Én is az vagyok!]] , úgyhogy nehezen gondolok másra, mint hogy önről van szó. Már csak azért is gondolok erre, mert egy másik beszélgetés kapcsán a nyomozati iratokban Barbaráról, Tóniról és Ádámról van szó. Ugye, az ön feleségét Barbarának hívják, a kabinetfőnökét pedig Ádámnak, Nagy Ádámnak, akinek Schádl [[sic!]] György a Pécsi Tudományegyetemen intézett el mindenféle ügyeket a jogi szakon, például azt, hogy ne kelljen bemennie egy vizsgára, és úgy szerezze meg a jegyet. De azt is tudjuk, hogy Schádl [[sic!]] Györgynek bejárása volt a Karmelita kolostorba és bejárása volt az ön minisztériumába is, ahol a nyomozati iratok szerint mindenféle tárgyalásokat bonyolított le. Amit látunk a nyomozati iratokban, nem úgy tűnik, hogy azok a tárgyalások a végrehajtói munkájához kapcsolódtak feltétlenül. A kérdésem tehát az lenne az első körben, hogy hogyan kapcsolódik ön Schádl [[sic!]] Györgyhöz. Azt kérném, hogy tisztázza azt, hogy mi ön és Schádl [[sic!]] György között a kapcsolat. Jó lenne, ha egyébként az is tisztázódna, hogy a fideszes képviselők és a végrehajtói maffia között mi a kapcsolat, hiszen az Igazságügyi Minisztérium több munkatársa tanúvallomást tett arról, fideszes képviselők nevét megemlítve, hogy ők részt vettek a végrehajtók kiválasztásának korrupt folyamatában. A másik kérdésem pedig az lenne, ha már a miniszterelnök úr a szolgálatot említette ebben tökéletesen egyetértek vele, hogy a mi munkánk a szolgálatról szól [[Kocsis Máté közbeszól.]] , hogy itt van több százezer ember, akiket az elmúlt harminc évben [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] a végrehajtók megkárosítottak. Én azt kérem önöktől, hogy három dolgot tegyenek meg: egyrészt államosítsák a végrehajtás [[Az elnök csenget.]] rendszerét, másrészt kártalanítsák az elmúlt harminc év áldozatait [[Az elnök csenget.]] , és hozzanak új végrehajtási törvényt a helyett a törvény helyett…
Köszönöm, képviselő úr…
…, amit azok írtak, akik most vád alá vannak helyezve. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rogán Antal miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudom, hogy Schadl és Schádl urak, azok ugyanannak a személynek felelneke meg, vagy egyszerűen csak egy sajátos kiejtési módot láthatunk. Egy valamiről biztosíthatom: sem az egyik, sem a másik nevű urat nem áll módomban megismerni, és nem is ismertem, és valószínűleg a jövőben sem fogom. Úgyhogy a kérdésére ezt tudom válaszolni nyíltan, tisztán és egyszerűen. Ami pedig egyébként ezt a sajátos logikát illeti, amit önök itt elmondanak, arra azt tudom mondani, hogy itt a baloldali képviselők által elmondottakból megismertük, hogy önök szerint hogyan kellene működnie az igazságszolgáltatásnak: annak úgy kellene működni, hogy ha önök látnak valami újságcikket, ami önöknek tetszik, akkor azok alapján azonnal vádat kellene emelni, és lehetőleg néhány napon belül ítéletet is kellene hozni. Működött így az igazságszolgáltatás az ötvenes években, tisztelt képviselő úr. Tudom, hogy önök szeretnének ehhez visszatérni, de ma Magyarországon jogállam van, és a jogállam keretében az igazságszolgáltatás úgy működik, hogy minden egyes állítást, minden felvetést megvizsgálnak az erre feljogosított szervek, jelen esetben a vádhatóság, azaz az ügyészség. És önök itt legalább ötször kérdezték a vádhatóság képviselőjét, aki világosan elmondta, hogy egyébként minden, az említett ügyben felmerült, gyanúként felmerült esetet megvizsgáltak, kivizsgáltak, és ahol egyébként bármilyen jogszabálysértés gyanúja merült fel, ott pedig elindították a szükséges eljárásokat, ahol nem merült fel, ott ilyet természetesen nem indítottak. Ennek megfelelően itt egy lezárt vizsgálatról beszélünk, tisztelt képviselő úr. Ami pedig a munkatársaimat illeti, azt tudom mondani önnek, hogy engem ott a legkevésbé sem a Párbeszéd véleménye érdekel, mert a választók egyszer már döntöttek ebben az ügyben, és a Miniszterelnöki Kabinetirodába a Párbeszéd ajánlólevele nem jelent a felvétel szempontjából semmilyen előnyt talán inkább hátrányt. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót egy percben.
Az a helyzet, hogy nem újságcikkekről van szó, hanem a nyomozati anyagokban szereplő tényekről van szó, lehallgatási anyagokról van szó [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , hogy ezekben hangoznak el állítások. Én nem vádoltam önt, én azt kértem, hogy ön tisztázza magát. Ehelyett azt mondta, hogy soha nem találkozott ezekkel az emberekkel, de arról nem mondott semmit, hogy például a volt kabinetfőnökének mi köze van ehhez, és nekem azért nagyon furcsa, hogy iszonyatosan sokszor használják az ön becenevét ezek az emberek, mindenféle bizniszek kapcsán azt mondják, hogy önnel találkoztak vagy a feleségével találkoztak vagy a kabinetfőnökével találkoztak, és ön azt mondja, hogy soha nem látta ezeket az embereket. [[17.00]] Igen, mi azt gondoljuk, hogy Magyarországon az igazságszolgáltatás nem működik megfelelően, és szerintem ez elég nagy probléma. Én elég sok végrehajtási ügyet tekintettem végig az elmúlt, lassan már 12 évben újságíróként és politikusként, és amikor embereket mindenfajta jogszerűség nélkül raknak ki a lakásukból, akkor tényleg azt gondolom, hogy nem működik jól az igazságszolgáltatás. Azt sajnálom, hogy miniszter úr, aki az ország kvázi második leghatalmasabb embere, semmit nem tudott arról mondani [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy azoknak az embereknek, akiket a végrehajtói maffia kisemmizett, milyen segítséget nyújtanak.
Köszönöm, képviselő úr.
Jó lenne, ha ezt megtennék! Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Továbbra is azt tudom mondani önnek, hogy Magyarországon a jogszabályokat mindenkinek be kell tartani, és azt, hogy betartjuke a jogszabályokat vagy sem, azt az erre jogosult hatóságok vizsgálják ki. Ebben az esetben egy ilyen vizsgálat már lezárult. Gondolom, hogy Tordai képviselő úr, akivel együtt szándékozott feltenni a kérdését, most pontosan azért nincs itt, mert ha jól olvastam ma az újságcikkeket, és én újságcikkekből nem akarok ítélni, akkor ő most pont azzal küzd, hogy egyébként betartottae a vonatkozó jogszabályokat. Remélem, hogy az építési jogszabályok esetében így járt el és szurkolok neki, hogy az ő esetében sem az ártatlanságát kelljen bizonyítania, hanem akik vele szemben vádat emelnek, azoknak kelljen bizonyítani, hogy szabálytalanul járt el, mert ez lenne az igazságszolgáltatás helyes működési elve. Jelenleg Magyarországon ez így is működik: nem az ártatlanságot kell bizonyítani, hanem a bűnösséget, tisztelt képviselő úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! A téma, amelyet idehozok, nem lesz ismeretlen, és remélem, hogy picit konstruktívabb hangvételben tudunk erről beszélni, mint az iménti kérdéskörben. Én ugyanis a magyarországi ivóvízhálózat borzalmas, mondhatni, tragikus állapotáról szeretnék beszélni és általában az ivóvízellátással kapcsolatos súlyos veszélyek rendszeréről. Tudjuk azt, hogy a múlt heti kormányülésén erről hosszabban beszéltek, ezt a Kormányinfóból tudjuk, és ott elhangzott, hogy olyan rossz állapotban van a víziközműrendszer, hogy a megtermelt ivóvíz negyede elfolyik a rossz csővezetékek miatt, és megállapította a kormány 13 év kormányzás után, hogy bizony komoly felújítási munkákra lenne szükség. Csak az is elhangzott a Kormányinfón, hogy eddig nem nagyon történt érdemi előkészület a problémák megoldására. Úgy fogalmazott Gulyás Gergely miniszter úr, hogy a problémát egyelőre csak nevesítette a kormány és talán 2026-os határidővel kapott az illetékes miniszter feladatokat. Nos, tisztelt miniszterelnök úr, tudjuk, hogy már az első határidőre, 2015-ig kellett volna elkészíteni egy műszaki kockázatelemzést a teljes víziközmű-hálózatra vonatkozóan, és ez nem készült el, ugyanúgy a későbbi döntéseket sem hajtották végre. Miniszterelnök úr, ez egy évtizedes probléma. Nem értem, hogy miután a szakma szinte évről évre jelzi a súlyos problémákat, önök miért nem tettek érdemi lépéseket, miért nem mérték fel az infrastruktúrát, miért nincsenek pontos információk az önök kezében, hogy érdemben cselekedni tudjanak, és miért nem tettek érdemi lépéseket a finanszírozás megoldása tekintetében, és önök valóban úgy érzike, hogy 2026-ig ráér, hogy érdemben, nagyságrendekkel megnöveljék a víziközmű-rekonstrukcióra fordítandó összegeket. Legutóbb ön elismerte, hogy ezermilliárdokról beszélünk, amikor a vízközműrendszer karbantartásáról, felújításáról beszélünk, és akkor úgy fogalmazott, hogy ez az önök részéről nem szándék, hanem pénz kérdése. Megnéztük a költségvetést, látjuk mindannyian, hogy a költségvetésben hárommilliárd forintot költenek mindösszesen a víziközműrendszer karbantartásának támogatására, miközben ennek a sokszorosát fizetik ki például az idegen akkumulátorgyártók vízellátását biztosító csővezetékek építésére. Ez hogyan fordulható elő itt, Magyarországon? Köszönöm szépen előre is a választ.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Ha jól tudom, akkor nem az akkumulátorgyárakról van szó. [[Dr. Keresztes László Lóránt: Víziközművekről!]] Mert egy mondat erejéig megemlítette, de ha már megtette, annyit mondanék, hogy valakinek azért majd meg kell termelni azt a pénzt, amit aztán a víziközművekre tudunk fordítani. Azt a pénzt a gyárakban termelik meg. Ami azonban a konkrét kérdést illeti, a kormány valóban foglalkozott az ivóvízhálózat kérdésével. Van egy régi döntésünk, amelynek próbálunk érvényt szerezni lassan megy , ez pedig az, hogy Magyarország történeti okokból olyan méretű ország, ahol indokolt annak a szabálynak a megalkotása, hogy mindegy, az ország melyik pontján laksz, azonos mennyiségű elfogyasztott vízért azonos díjat fizess. Ma nem ez a helyzet, ezért az ország lakosságának egy tekintélyes része úgy érzi, hogy igazságtalan helyzetben van. Minél kisebb településen laksz, valóban annál drágább az ivóvíz eljuttatása az adott otthonba, következésképpen többet fizetnek érte. Ez nem helyes. Ha egy nagy ország lennénk, amelyet értelmes lenne regionális léptékekre szétbontani, akkor lehetne regionális vízellátási rendszert kialakítani, de akkorák vagyunk, amekkorák és szerintem indokolt igazságossági szempontból, hogy bárhol élsz, Budapesten vagy Bivalybürgözdön, vagy az ország bármely távoli sarkában, egy köbméter vízért ugyanannyi díjat fizess. Ennek a rendszernek a bevezetésén dolgozunk. Ez nem egyszerű, kicsit bonyolultabb annál, mint az ön kicsit lesajnáló szavaiból ez kitűnik, de dolgozunk rajta, ezt szeretnénk megvalósítani. Ez az egyik problémánk. A másik: a vízközműhálózat állapota, ahol fejlesztések maradtak el, valóban nevezhetjük ezeket több évtizedes elmaradásoknak. A kormány igyekszik minden évben, az előző években is egyébként, forrásokat biztosítani, de ez csak toldozgatásra és foldozgatásra elegendő. Ha egy teljes revíziót akarunk végrehajtani, amire szüksége volna szerintem Magyarországnak, akkor körülbelül 3000 milliárd forintnyi hálózatfelújítást kellene végrehajtani. Az ön kérdése indokolt, azon dolgozunk, hogy ezeket a forrásokat elő tudjuk teremteni. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Miniszterelnök úr, azért azt le kell szögeznünk, hogy azt a profitot, amit az akkumulátorgyárak itt megtermelnek, el is viszik az országból [[Zaj a kormánypárti padsorokból.]] , tehát abból nem nagyon fog jutni a víziközmű-hálózat fejlesztésére. A problémánk éppen az, amit nem lesajnálásként vagy nem ilyen hangvétellel szándékoztam megfogalmazni, hanem azért, mert az egy valóban hétköznapi probléma, minden magyar ember életére kihat, hogy mint említette már, hárommilliárdot költenek egy évben a teljes magyar víziközműrendszer karbantartási munkáinak támogatására, miközben csak a gödi akkumulátorgyár víziközműrendszerének fejlesztésére 30 milliárdot fordítanak. Hasonlóképpen az iváncsai gyár esetében is ugyanúgy vízvezetékek építésére 30 milliárd forintot költenek a magyar adófizetők pénzéből. Tehát én is azt mondom, hogy évente körülbelül 200-300 milliárdot kellene egyáltalán a karbantartásra fordítani, de láthatóan azért nincs pénz a költségvetésben, mert önök fontosabbnak tartják, hogy a külföldi akkumulátorgyártókhoz az ivóvízellátás infrastruktúráját kiépítsék, ugyanis egy századát, egy százalékát költik el erre a víziközműrendszerre. Miniszterelnök úr, még egy kérdésem lenne! [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] A sajtóban megjelent a hír, miszerint kirúgták…
Köszönöm szépen, képviselő úr.
…a Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság igazgatóját, aki aláírt egy nagyon súlyos megállapítást az akkumulátorgyárak [[Az elnök ismét jelzi az időkeret leteltét.]] vízellátásának kockázataival kapcsolatban.
Képviselő úr!
Ez hogy fordulhat elő Magyarországon?
Köszönöm szépen.
És milyen üzenet ez a magyar szakemberek számára? Köszönöm szépen, és elnézést kérek.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Ami a személyzeti kérdéseket illeti, a jogszabályok mindenkire egyformán vonatkoznak: aki a munkáját jól végzi, az azt kapja, ami azért jár, aki pedig rosszul, attól meg kell válnunk. De ez talán nem miniszterelnöki hatáskör. Ellenben szeretném önt emlékeztetni arra, hogy a dolgoknak van egy sorrendje. Tehát ahhoz, hogy 3000 milliárd forintot el tudjunk költeni a következő időszakban víziközmű-korszerűsítésre, azt valakinek valahol meg kell termelnie. Ezt azok az emberek termelik meg, azok a magyar emberek, akik dolgoznak. Egy nagy részük tipikusan gyárakban dolgozik. Ezek a gyárak adót fizetnek. De ha a gyárak nem fizetnének adót, abban az esetben az ott dolgozó emberek mindenképpen fizetnek járulékot is, meg adót is. Tehát az a gyárak elleni hangulatkeltés, amivel gyakran találkozom itt, a parlament falai között is, az észszerűtlen, az egy rossz logika. Ha azt tennénk, amit önök javasolnak és kérnek, akkor ezeket a gyárakat be kellene zárni, az emberek elveszítenék a munkahelyüket, nem lenne hol dolgozniuk, nem tudnák eltartani a családjukat és nem tudnának hozzájárulni az olyan nagy költségű modernizációs programokhoz, mint amilyen a víziközművek felújítása. Egyébként ezeknek a közműveknek a nagy részét nemrégen vette át a kormány, és ahol az átvételek történtek, ott indokolt a műszaki átvilágítás. Minden más tekintetben mindent tudunk a víziközművekről. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Illés Boglárka, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Elfogadható, hogy guruló dollárokból befolyásolják a hazai belpolitikát?” címmel. [[Arató Gergely: És más gyermekmesék!]] Illés Boglárka képviselő asszonyt illeti a szó. [[17.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Egyre több megdöbbentő részlet derül ki a dollárbaloldal pénzügyeiről. Már az eddigi információink szerint is bátran kijelenthetjük: a magyar demokrácia történetének legégbekiáltóbb kampányfinanszírozási botránya van kibontakozóban. Talán erre utalt Márki-Zay Péter azzal, hogy mindig „Csak felfelé!”? És a botránynak sajnos még koránt sincs vége. Mindannyiunk számára ismert: az eddigi jelentések alapján a baloldalhoz mintegy 4 milliárd forint jutott amerikai demokrata körökből a választások előtt. Sajnos, kijelenthetjük, hogy idegen hatalmak kívántak beavatkozni a magyar választásba. Az Amerikából jött, sokat nem látott, de annál többet beszélt, beszélt és beszélt, a vásárhelyiek nyakán ragadt, bukott miniszterelnök-jelölt, Márki-Zay Péter azóta többször is elismerte: maradt a guruló dollárokból, hiszen jut még belőlük tüntetések finanszírozására is. A legutóbbi interjújában is elszólta magát, azt mondta, annyi kampánypénze maradt, hogy nem fog csődbe menni pár bírság kifizetése után. A külföldi támogatás jórészt a baloldal közös kampányát szervező Mindenki Magyarországa Mozgalmon keresztül érkezett a baloldalhoz, de a felhasználása valójában az egész baloldal kampányán meglátszott, már amennyire látszott. Ez az Állami Számvevőszék szerint is felveti a tiltott pártfinanszírozás gyanúját, ráadásul az ÁSZ az adóhatósághoz fordult, mert a számlák alapján az adócsalás, az adóelkerülés, illetve a kettős gazdálkodás gyanúja is fennáll. Ezt erősíti, hogy a napokban Márki-Zay mozgalma és a Bajnai Gordon-féle DatAdat is ugyanazzal a céggel szerződött buszoztatásra, csakhogy a megbízott aligha tudta ellátni a 350 buszos megrendelést; sokkal inkább úgy fest, hogy duplán fizettek egy szolgáltatásért. Meg sem lepődnénk, ha kiderülne, hogy ebben az esetben is amerikai dollárok gurulnak majd a számla végén. Tisztelt Miniszter Úr! Az elmondottak alapján kérdezem: elfogadhatóe, hogy guruló dollárokból ilyen módon befolyásolják a hazai belpolitikát? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm képviselő asszony felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban, az elmúlt 32 év legnagyobb pártfinanszírozási botrányát vizsgálja most számtalan állami szerv, az Állami Számvevőszék, illetve most már az adóhatóság is. Amit egészen biztosan tudunk: a baloldal nem saját maga, nem választói támogatásból fizette a kampányát, még csak nem is azokból a jelentős forrásokból, amelyeket egyébként szigorú szabályok mellett ugyan, de nagyvonalúan a magyar állam a pártoknak biztosít évről évre, hanem külföldről kaptak jelentős támogatásokat. Azt is tudjuk, hogy ez valamennyi országban, beleértve a támogató országot is, szigorú bűncselekménynek, jogszabálysértésnek minősül. Azt kell mondjam, hogy a magyar hatóságok a magyar ellenzékkel nagyon kesztyűs kézzel bánnak ahhoz képest, ami a támogató országban történne, ha kiderülne, hogy egyik vagy másik párt ilyen nagyságrendű támogatást kap. Itt gyakorlatilag azt látjuk, hogy egy olyan összeg jutott el a magyar baloldalhoz, olyan dollárok gurultak a baloldalra, amelyek az egész kampány kifizetésére bőségesen elegendők voltak. Senki nem gondolhatja, aki az ellenzéket akár intellektuálisan, akár morálisan minősíteni akarja, hogy ők ennyit érnek ők ennél lényegesen kevesebbet érnek. Az ért volna sokat a finanszírozóknak, hogy leváltsák a jelenlegi kormányt, és olyanokat juttassanak a helyükre, akiktől, miután finanszírozták őket korábban, miután megvették őket korábban, ezért kérhetnek is bármilyen szívességet. Ez elfogadhatatlan, ez egyébként erkölcsileg is a legmélyebb pontja a magyar baloldalnak a rendszerváltozás óta, hiszen itt önmagukat adták el, a saját identitásukat adták fel annak érdekében, hogy hatalomra kerüljenek. Úgyhogy, ha ilyen előzmények után hatalomra kerültek volna, akkor idegenek zsoldjában kellett volna hogy ezt az országot kormányozzák. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Éppen ezért az ügyek legszigorúbb kivizsgálása indokolt [[Az ellenzéki padsorok felé fordulva:]] és indokolt az is, hogy képviselő úr eltakarja az arcát, mert én is rendkívül szégyelleném magam, ha Amerikából fizették volna a kampányomat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a válaszát, miniszter úr. Bár a guruló dollárok a baloldal kampányán talán meglátszottak, a választási eredményen a baloldal vonatkozásában kevésbé, hiszen a magyar emberek a baloldal teljesítményét, úgy gondolom, megfelelően értékelték. Köszönet érte a magyar választók bölcsességének. Azt is gondolom, hogy a hatóságoknak szükséges kivizsgálniuk a történteket, és nekünk, törvényhozóknak pedig egyértelműen az a feladatunk, hogy ne hagyjunk olyan jogi kiskapukat, ahol a dollárok begurulhatnak. Minden rést be kell tömnünk az idegen hatalmak magyar emberek életének vagy a magyar emberek mindennapjainak a keretét meghatározó befolyásszerzése előtt. Engedjék meg, hogy egy klasszikussal éljek, hiszen „Ez a mi hazánk, ez a mi életünk, nincs másik, ezért küzdeni fogunk érte a végsőkig, és nem adjuk föl soha.” Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dúró Dóra: Jogdíjas!]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Hogy mikor értékelték a választók azt, hogy a magyar baloldal a Jobbiktól a Demokratikus Koalícióig egy csomagban, kedvezményesen megvásárolható, bár igen magas áron, ezt nem tudjuk. Ön mondta, hogy a mostani választásokon, én azt remélem, hogy a következőn fogják értékelni. Egy viszont valóban biztos: a jogalkotónak ebben az esetben az a feladata, hogy megvizsgálja azokat a lehetséges kiskapukat, amelyek akár önkormányzati, akár európai parlamenti, akár parlamenti választáson lehetővé tehetik azt, hogy magyar pártok Magyarországon külföldi pénzekből kampányoljanak, és olyan elköteleződéseik jöjjenek létre, amelyek következtében feltételezni sem lehet róluk, hogy a magyar érdeket képviselnék, ha hatalomra jutnának. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hollik István, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Hogyan tudjuk megvédeni Magyarország érdekeit Brüsszellel és a Dollárbaloldallal szemben?” címmel. [[Felzúdulás az ellenzéki sorokban.]] Hollik István képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon! [[Kálmán Olga: Keményen!]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Gyurcsány Ferenc egy önleleplező és beismerő nyilatkozatot tett nemrég [[Arató Gergely: Őszinteségnek hívják!]] és két szempontból is beszélnünk kell erről a nyilatkozatról, még akkor is, ha ez Arató képviselő úrnak nem tetszik. [[Arató Gergely: Én örülök, ha beszélsz…]] Ugye, az ön főnöke arról beszélt nemrégen először nyíltan, hogy ők azon dolgoznak aktívan, szövetkezve brüsszeli bürokratákkal, hogy Magyarország ne kapja meg a neki jogosan járó forrásokat [[Kálmán Olga közbeszól.]] és ráadásul az még csak súlyosbítja a helyzetet, hogy azt mondja Gyurcsány Ferenc, mindezt azért kell megtenniük, hogy Magyarországnak kárt okozzanak, nem lesz pénz, rosszabbul fog majd szerepelni a Fidesz-KDNP a választáson, ők meg jobban. [[Arató Gergely: Ilyet egyáltalán nem mondott!]] Tehát az egész mögött egyébként egy pártpolitikai motiváció van. [[Arató Gergely: Eszméletlen! Olvassátok el!]] A másik szempontból évtizedes politikai gyakorlatával szakít Gyurcsány Ferenc, mert szerinte ebben a kérdésben nem kell hazudni, tehát Gyurcsány Ferenc végre valamiben igazat mondott. [[Kálmán Olga: Nem kellene lopni!]] Súlyosbítja az ügyet, hogy azt is világossá tette, hogy ami itt zajlik a szemünk előtt, az egy világos politikai nyomásgyakorlás, csak ahogy ő fogalmazott, az egész jogi köntösbe van öltöztetve. Tehát ha ezentúl halljuk majd a magyar jogállamisággal kapcsolatos kritikákat, akkor pontosan tudjuk, hogy miről van szó. [[Arató Gergely: Azt is Gyurcsány irányítja!]] Az ügy egyébként számos kérdést felvet. Kivel tárgyalt a DK Brüsszelben? Ki volt a tárgyaló? Gyurcsány Ferenc vagy Dobrev Klára tárgyalt? Milyen feltételeket diktált a Demokratikus Koalíció? De, miniszter úr, az a kérdésem, hogy tekinthetőe az demokratikusnak egy Demokratikus Koalíciótól [[Arató Gergely: Miért nem tőlünk kérdezed? Miért a kormánytól?]] hogy a demokratikusan megválasztott kormányt megkerülve titkos tárgyalásokat folytat Brüsszellel. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Máshogy kérdezve: hogyan tudjuk megvédeni Magyarország érdekeit úgy [[Arató Gergely: A hülyeségtől!]] hogy a dollárbaloldal azt akarja elárulni? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm képviselő úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nehéz helyzetben vagyok, mert részben Gyurcsány Ferenc helyett kellene válaszolnom, és ez kétségkívül nem könnyű, de mégiscsak induljunk ki abból, amit ő mondott. [[Arató Gergely: Kell egy bizonyos színvonal hozzá, ami nincs meg! Derültség és felzúdulás a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] Induljunk ki abból, amit ő mondott! Az első az, hogy igazat kell mondani vagy nem kell hazudni. Mondjuk, az, amikor Gyurcsány Ferenctől azt halljuk, hogy nem kell hazudni, olyan, mintha a tolvaj a magántulajdon szentségéről beszélne. De lépjünk túl ezen, hiszen kivételesen valóban igazat mondott, amikor beismerte és azt mondta, hogy önöknek és itt nemcsak Arató képviselőtársunkról van szó, akinek Gyurcsány Ferenc a főnöke, hanem a jobbikosokról is, akiknek Gyurcsány Ferenc a főnöke [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nekünk ugyan nem főnökünk!]] a momentumosokról is, akiknek Gyurcsány Ferenc a főnöke [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , és a szocialistákról is, akiknek korábban is a főnöke volt és most is az; tehát Gyurcsány Ferenc most kivételesen őszintén beszél mindent meg kell tenni annak érdekében, hogy Magyarország ne jusson hozzá a bennünket megillető európai uniós forrásokhoz. [[17.20]] De kik ne jussanak hozzá? Ne jussanak hozzá a tanárok, akik egyébként több mint 800 ezer forint bruttót kereshetnének 2025. január 1-jétől, ha önök nem tennének meg mindent ez ellen? [[Közbekiáltások az ellenzék soraiból, köztük Arató Gergely: Ha nem lopnátok el a pénzt.]] Önök ma azon dolgoznak, hogy a magyar tanárok ne kaphassák meg a nekik járó, szerintünk őket megillető fizetést. [[Folyamatos közbeszólások a kormánypárti és az ellenzéki sorokból. Az elnök csenget.]] Önök azon dolgoznak, hogy a magyar egészségügy ne kaphassa meg azokat a fejlesztéseket, amelyek meg fognak valósulni így is, úgy is, de gyorsabban megvalósulhatnának, ha az európai uniós pénzek rendelkezésre állnak. Ők azon dolgoznak, hogy a kis- és közepes vállalkozások, a helyi területfejlesztési források ne vagy lassabban jussanak el Magyarországon elsősorban egyébként a magyar vidékre. Szerintem ez a politika egy káros politika [[Kálmán Olga: A korrupció károsabb.]] káros Magyarország számára, de ki fog derülni, hogy az ellenzék számára is az. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Hollik István képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egy évvel ezelőtt a magyar polgárok távolra zavarták a dollárbaloldalt a kormányzástól, és az a napnál is világosabb, hogy a magyar polgároknak ezt a demokratikus döntését sem Brüsszel, sem pedig a dollárbaloldal képviselői nem tudják tudomásul venni, ezért egymással karöltve politikai okokból támadják Magyarországot azzal a nyilvánvaló céllal, hogy a magyar polgároknak a magyar parlamenti választáson hozott demokratikus akaratnyilvánítását felülírják. Önök azt gondolják, hogy ez pusztán egy politikai játszma, de tisztelt Arató képviselő úr, amikor azon dolgoznak, hogy ne érkezzen meg a forrás, akkor önök ezzel a magyar vállalkozásoknak okoznak kárt. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] Önök ezzel azért dolgoznak, hogy a pedagógusok ne kapjanak béremelést. [[Arató Gergely: Azért dolgoznak, hogy ne lopjátok el. Szászfalvi László: Kérjél szót!]] Szégyelljék magukat! Szégyelljék magukat! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Gulyás Gergely miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egyet kell értsek Hollik képviselőtársammal. [[Zaj. Kálmán Olga: Ó, de meglepett!]] Röviden az ellenzék politikája úgy foglalható össze, hogy ők kapjanak minél több dollárt, a magyar polgárok pedig semmiféleképpen ne jussanak hozzá az őket megillető eurókhoz. Ha belegondolunk abba, hogy valóban ez ma a pedagógusbér-emelést jelenti, egészségügyi fejlesztéseket jelent, kis- és közepes vállalkozások támogatását, akkor jól látszik, hogy itt nem a kormánnyal állnak szemben önök és az önök európai parlamenti képviselői, Dobrev Klára, Ujhelyi István bár ő már, azt hiszem, elhagyta az MSZP-t és a többiek, Donáth Anna, hogy valakit a Momentumból is megemlítsek, hanem ők fölveszik euróban a jövedelmüket, 5-6 millió forintot havonta, és minden megtesznek annak érdekében, hogy a pedagógusok ne kereshessenek bruttó 800 ezer forintot. [[Lázár János: Szégyen!]] Szerintem ezért minden tisztességes, jó szándékú embernek, függetlenül attól, hogy bal- vagy jobboldali, szégyellnie kell magát. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Nagy taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 23 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Mielőtt következő napirendi pontunk tárgyalását megkezdjük, tájékoztatom önöket, hogy legkorábban 17 óra 45 perckor kerül sor a határozathozatalokra. Köszönöm megértésüket és figyelmüket. (Szünet: 17.23 17.27 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Minekutána képviselőtársaim elfoglalták helyüket, tájékoztatom önöket, hogy soron következik a panaszokról, a közérdekű bejelentésekről, valamint a visszaélések bejelentésével összefüggő szabályokról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/3089. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. április 6-án megtárgyalta a panaszokról, a közérdekű bejelentésekről, valamint a visszaélések bejelentésével összefüggő szabályokról szóló T/3089. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző módosító jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat megalkotásának elsődleges célja az uniós jogharmonizáció biztosítása, mivel a javaslat az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló 2019. október 23-ai EU/2019/1937 irányelv európai parlamenti és tanácsi rendelkezéseinek való megfelelést szolgálja. A Törvényalkotási Bizottság saját módosító javaslata érdemi és technikai módosításokat is tartalmazott. [[17.30]] Engedjék meg, hogy a teljesség igénye nélkül kiemeljek közülük néhányat. A belső visszaélés-bejelentési rendszer szabályai a törvényjavaslatban a foglalkoztatókra vonatkozóan állapítanak meg szabályokat. Ennek megfelelően a törvényjavaslat szerinti fakultatív lehetőségeket is a foglalkoztatók tekintetében indokolt kizárólag megfogalmazni, a későbbi jogalkalmazási problémák elkerülése érdekében. A bejelentések hatékonyabb kivizsgálását biztosító javaslat összhangban van az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szóló irányelv szabályaival. Mindezek mellett a normaszöveg tisztázza, hogy külső szervezet megbízása esetén a bejelentővédelmi ügyvédre vonatkozó összeférhetetlenségi és pártatlansági szabályok alkalmazandók. Az adatkezelés időtartamára vonatkozó szabály törlésével az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 5. § (5) bekezdése szerinti szabály alkalmazását írja elő a törvényjavaslat. Ennek eredményeképpen a jogalkalmazók mérlegelési körébe tartozik a személyesadat-kezelés szükségességének mérlegelése, melyet az Adatvédelmi Hatóság a hatósági ellenőrzés keretében fog felügyelni. A Gazdasági Versenyhivatal a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény alapján panaszkezelési rendszert működtet. A javaslat a már működő panaszkezelési rendszert jelöli ki a Gazdasági Versenyhivatal által létrehozott, a panaszokról, a közérdekű bejelentésekről, valamint a visszaélések bejelentésével összefüggő szabályokról szóló törvény szerinti elkülönített visszaélés-bejelentési rendszerként. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem, szavazatukkal támogassák a T/3089. számú törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Répássy Róbert államtitkár urat, a vita e szakaszában kíváne felszólalni. [[Dr. Répássy Róbert jelzésére:]] Államtitkár úr jelzi, hogy igen. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a mostani felszólalására, illetve a későbbiekben a vitában való részvételre összesen 15 perc időkeret áll rendelkezésére. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A kormány 2023. február 28-án benyújtotta a panaszokról, a közérdekű bejelentésekről, valamint a visszaélések bejelentésével összefüggő szabályokról szóló törvényjavaslatot. A törvényjavaslat alapja egyrészt az Alaptörvény XXV. cikkében garantált petíciós jog, másrészt az Európai Parlament és az Európai Tanács irányelve, amely az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről szól. A törvényjavaslat általános vitája során sok olyan képviselői felszólalást hallhattunk, amelyek kapcsán elengedhetetlennek tartok pár dolgot tisztázni. Az első és legfontosabb dolog, hogy a törvényjavaslat szerinti bejelentési rendszerek legyen az akár a belső visszaélés-bejelentési rendszer vagy az elkülönített visszaélés-bejelentési rendszer , ahogyan a nevük is jelzi: bejelentési rendszerek. A céljuk az, hogy a visszaélésekkel kapcsolatos jelzések, jöjjenek azok akár a foglalkoztatottak részéről a foglalkoztató irányába a belső visszaélés-bejelentési rendszeren keresztül, vagy akár az állampolgárok részéről az állami szervek irányába az elkülönített visszaélés-bejelentési rendszeren keresztül, megtehetők legyenek egy újabb csatornán is. Az új bejelentési rendszerekkel nem kívánt sem az uniós jogalkotó, sem a kormányzat egy új, speciális eljárásjogi rezsimet alkotni a meglévő büntetőeljárási, közigazgatási hatósági vagy polgári jogi rezsimek mellé; ha ilyen eljárásokra a bejelentési rendszerben tett bejelentés alapján lehetőség van, akkor azokat a meglévő eljárásjogi keretek között kell elintézni. A bejelentési rendszert működtető akkor kell hogy eljárjon, ha feladat- és hatásköre van a bejelentésben szereplő információ elintézésére. Értelemszerűen nem követeljük meg, hogy olyan ügyekben is eljárás valósuljon meg, amelyre érdemi feladat- és hatásköre nincs ezeknek a szerveknek. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitában elhangzottak kapcsán a védelmet érintően hangzottak el felvetések. Sebián-Petrovszki László, a DK képviselőcsoportja részéről jelezte, hogy „nincsen részletesen tisztázva, hogy a bejelentőnek a védelmét egyébként ki, melyik hivatal, hatóság bármilyen processzben hogyan látja el”. Abban egyetértek képviselő úrral, hogy a védelem szabályozása rendkívül bonyolult, és ez a bonyolultság ahogyan azt a rezsim egésze kapcsán korábban is jeleztem az átültetendő uniós irányelvnek köszönhető, a többszörös és egymásra épülő feltételrendszer az irányelvi szabályokból következik. Megnyugtatom ugyanakkor a képviselő urat, hogy a jogszerűen megtett bejelentések kapcsán a védelem érvényesíthető, csak nem abból indult ki a kormányzat, hogy erre is létrehozunk egy hivatalt meg egy új eljárásrendet, hanem abból, hogy ha például egy munkavállalót elbocsátanak a munkahelyéről egy bejelentése miatt, vagy mondjuk, a fizetését csökkentik, akkor ezt ne egy külön eljárásban, hanem munkaügyi perben tudja majd vitatni, és a védelmet ott ki tudja kényszeríteni. Hasonlóan, ha például valaki a foglalkoztatója üzleti titkát nyilvánosságra hozza, és emiatt felelősségre vonnák egy polgári perben vagy munkaügyi perben, akkor a törvényjavaslat szerinti védelmet ezen eljárások keretében lesz lehetősége érvényesíteni. Hangsúlyozom, hogy az uniós jogi aktus és ennek megfelelően a törvényjavaslat is arra törekszik, hogy megtalálja az egyensúlyt a foglalkoztatók és a foglalkoztatottak érdekei között. Nagyon szigorúak a jogszerű bejelentés vagy a bejelentés nyilvánosságra hozatala feltételei, azaz a bejelentőnek nagyon körültekintően kell eljárnia, de ha ezt megteszi, akkor számíthat a törvényjavaslat szerinti védelemre. Tisztelt Ház! Végül engedjék meg, hogy dr. Apáti Istvánnak a Mi Hazánk képviselőcsoportja részéről jelzett felvetésére reagáljak. A képviselő úr jól látja, hogy valóban adminisztratív terheket fog jelenteni mind a vállalkozásoknak, mind az érintett állami szerveknek az új bejelentési rendszerek működtetése. A kormány ugyanakkor minden uniós irányelv adta derogációs lehetőséggel élt, amivel tudott; de például a foglalkoztatói létszám kapcsán eltérni nem tudtunk az uniós irányelvtől, a nagyobb önkormányzatok kapcsán egyszerűsítést nem tudtunk a rendszerbe illeszteni az uniós irányelv kötelezése miatt. Annyit ígérhetünk az Országgyűlésnek, hogy az uniós irányelv átültetésének és a törvényjavaslat működésének a tapasztalatait értékelve arra fogunk törekedni, hogy azokban az esetekben, ahol észszerűtlennek mutatkozik e kötelezettség fenntartása, az uniós jogi aktus módosítását a kormányzat igyekszik elérni. Tisztelt Ház! Az összegző módosító javaslatban foglaltak elsősorban a törvényjavaslat benyújtását követően lefolytatott egyeztetések eredményét tükrözik. A főbb változtatások a következők: Az új törvényt és a GVH jelenlegi panaszkezelési rendszerét szabályozó jogintézményt összekapcsoltuk. Az alapvető jogok biztosáról szóló törvényből elhagyjuk azokat a rendelkezéseket, amelyek az új törvényben is szerepelnek. Az alkotmányos szervek jelzése alapján a főbb változtatásokat az adatvédelmi rendelkezések kapcsán valósítottuk meg; az összegző módosító javaslat értelmében a bejelentővédelmi rendszerekben kezelt személyes adatok tekintetében az adatkezelés szükségességével kapcsolatos felülvizsgálat gyakorisága az infotörvény szerinti általános rendelkezéseknek megfelelően három év lesz; továbbá szélesebb lesz a jogalkalmazók és a NAIH mozgástere, hiszen szükségességi és arányossági vizsgálataiknak megfelelően kell például az adatkezelés időtartamáról dönteniük. Tisztelt Ház! A fentieket összegezve kérem, támogassák a törvényjavaslatot annak zárószavazása során. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy a további vitában, illetve az esetleges zárszó elmondására összesen nyolc perc időkeret áll rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi Bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség a napirend szerinti időkeretekben; kétperces felszólalásokra nincs lehetőség. [[17.40]] Kérdezem, kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Tisztelt Országgyűlés! Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíváne még bármilyen… [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván reagálni, hisz vita nem alakult ki. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésnapunkon kerül sor. Legkorábban 17 óra 45 perckor határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Megköszönöm együttműködésüket. 17 óra 45 percig szünetet rendelek el. (Szünet: 17.41 17.49 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazatszámláló gépben. [[Mozgás. Zaj.]] Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2021. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében” címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról szóló H/2018. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/2018. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 117 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2021. évi beszámolója” címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról szóló H/2016. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/2016. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 117 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[17.50]] Soron következik az ügyészség 2021. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/2017. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/2017. számú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a határozati javaslatot 117 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti katonai keretmegállapodás kihirdetéséről szóló T/3268. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/3268. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 142 igen szavazattal, 9 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a panaszokról, a közérdekű bejelentésekről, valamint a visszaélések bejelentésével összefüggő szabályokról szóló T/3089. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/3089/9. számon, összegző jelentését pedig T/3089/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja a 3. és 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Tordai Bence képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Rétvári Bence: Itt sincs! Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 47 igen szavazattal, 115 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Tordai Bence képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 33 igen szavazattal, 129 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/3089/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 23 nem szavazat ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés elfogadta az összegző módosító javaslatot, elhagyásra kerültek a benyújtott törvényjavaslat minősített többséget igénylő részei. Ezért a zárószavazás során az egyszerű többség szabályai szerint döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/3089/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 118 igen szavazattal, 23 nem szavazat ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elfogadott napirendünknek megfelelően a mai ülésnapon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Gréczy Zsolt, a DK képviselője, az I/3311. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Gurmai Zita, az MSZP képviselője, az I/3488. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, az I/3474. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője, az I/3480. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 34 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselője, az I/3482. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, az I/3487. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Barkóczi Dávid, a DK képviselője… [[Közbeszólások. Dr. Vadai Ágnes: Balázs!]] Bocsánat, megértésüket kérem. Barkóczi Balázs, a DK képviselője, az I/3481. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[18.00]] Ander Balázs, a Jobbik képviselője az I/3493. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője az I/3484. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 117 igen szavazattal, 34 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Határozathozatalunk végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. Megköszönöm együttműködésüket, további jó munkát! (Szünet: 18.02 18.06 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Jó estét kívánok, tisztelt képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Köszönöm, hogy akiknek halaszthatatlan, sürgős ügyben távozniuk kell, azok csöndben elhagyják az üléstermet, hogy folytatni tudjuk munkánkat. Mivel napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, így most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőnek megadom a szót a Jobbik képviselőcsoportjából Bencze János képviselő úrnak. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Az elmúlt hetek-hónapok eseményei, de mondhatnám azt, hogy több mint fél évé, szomorú dolgot vetítenek előre Magyarországon, ugyanis az országot és Kelet-Európát elárasztó ukrán gabona kapcsán a magyar gazdálkodók egy árva fillért nem kaptak abból a kompenzációs összegből, amit az Unió felajánlott ezeknek az országoknak a számára. Mit vetít ez előre nekünk, mit vetít ez előre azoknak, akik mezőgazdaságból próbálnak élni és élnek Magyarországon? Visszatartják az uniós forrásokat; nem kapjuk meg a kompenzációs pénzt; szabadon áramlik Keletről ez a fajta, gabonának nevezett valami az országba, táplálva vele az oligarchákat és a kereskedőket. Ez azt vetíti előre, hogy Magyarország az Európai Unió hátsó udvara lett. Ez az első lépés abba az irányba, hogy Orbán Viktor és kormánya sikerrel kivezesse Magyarországot az Európai Unióból. Vajon Magyarországon valaki letisztáztae a gazdálkodókkal, hogy mit fog jelenteni az, ha kiléptettek minket az EU-ból? Ez azt fogja jelenteni, hogy nem lesznek földalapú támogatások; nem lesz földalapú, nem lesz Natura 2000, nem lesz se öko-, semmiféle támogatás. Lehet termelni majd indiai vagy ukrán szinten, olcsón, nagy területeken. Mit is jelent ez pontosan? Ez már több fórumon elhangzott. Az lenne Magyarország számára a kívánatos, hogyha a magyar mezőgazdaság egy vagy két kézen lenne, azaz, magyarán szólva: meg lehet nevezni két oligarchát, aki leuralja az egész magyar földvagyont, és termel majd a gazdálkodók helyett, hogyha kilépünk az Európai Unióból. Le kell szögezni, a Jobbik-Konzervatívok is azt mondják, és azt mondjuk egyértelműen: a magyar mezőgazdaságból élők számára egy út járható, hogy tisztességgel, biztonságban megfelelő jövőképet biztosítva tudjanak termelni, ha Magyarország az Európai Unióban marad, tehát Európa a biztonságunk. Ezt kell mindenképp szem előtt tartanunk, és csak ebbe az irányba haladhatunk. Tisztelt Ház! Felmerül egy másik kérdés is. Ha teljesül Orbán Viktor álma, és kiléptet minket az Európai Unióból, mert minden jel erre mutat, mi történik a magyar élelmiszerpiacokon? Papolhatunk bármiről, igenis olcsón lehet majd termelni a két nemzeti oligarcha számára a teljes magyar földvagyonon. Milyen módszerekkel lehet olcsón termelni? Olyan módszerekkel, ami ellen többször felemeltük már a szavunkat: több évtizedre betiltott vegyszerekkel; olyan vegyszerekkel, amiket jellemzően esetleg Afrikában vagy a szomszédos Ukrajnában, vagy tőlünk Keletre használnak. Mit fog ez jelenteni a magyar élelmiszerpiacon? Megszűnnek az egészséges élelmiszerek, vagy lecsökken a mennyiségük, vagy megfizethetetlenné válnak. Ugyanis tudomásul kell vennünk, hogy annak a nagy közösségnek az előírásrendszere, amihez tartozunk, az Európai Unióé, garantálja, hogy egészséges élelmiszerekhez jussunk, mert egyértelmű cél, hogy hosszú életű, egészséges emberek éljenek az Unió területén; ne a betegségekkel, ne azokkal az élelmiszerek okozta egészségügyi károkkal kelljen küzdeni, amik elveszik az embertől a boldog és nyugodt öregkort. Ha kiléptetnek minket, ez mind-mind el fog veszni. Nem lesz egészséges csirkemell, nem lesznek biotermékek; lesz egyfajta keleti típusú, oligarchák által megtermelt olcsó élelmiszer, amit ehetnek azok az emberek, akik a megmaradt összeszerelő üzemekbe bejárhatnak bérrabszolgának. Szerintem ezt senki nem akarja ebben az országban, és nyugodtan ki lehet jelenteni, amit a Jobbik-Konzervatívok is számtalanszor kijelentett, hogy egy lehetőségünk van: Európában maradni, azon belül is az Európai Unióban. És nem az a megoldás a válságra, hogy kilépünk, nem az a megoldás, hanem az a megoldás, hogy Európához tartozva, európai munkáért európai béreket kapjanak az itt élők, hiszen a munkájuk és a termékeik alapján semmiféle különbség nincs aközött, ami a Lajtán túl készült vagy kis hazánk területén. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából Barkóczi Balázs képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Úgy látszik, hogy a Fidesz önkormányzatokat büntető politikája újabb szintet lépett. Mindannyian emlékezhetünk rá, amikor a pandémia alatt a magyar önkormányzatok rendkívül nehéz helyzetbe kerültek, és a kormány nemhogy nem segített nekik, hanem még több bőrt igyekezett lehúzni róluk, például az úgynevezett szolidaritási hozzájárulással. [[18.10]] A Demokratikus Koalíció ezért nyújtott be még annak idején egy törvényjavaslatot, hogy a szolidaritási hozzájárulást igazítsák az önkormányzatok csökkentett bevételeihez, az újratervezett települési költségvetésekhez. Természetesen ezt a javaslatunkat a Ház fideszes és KDNP-s többsége annak idején sok mással egyetemben leszavazta. A kormány önkormányzatokat büntető politikája ezek után az iparűzési adó felének elengedésével folytatódott ahelyett, hogy közvetlen állami támogatást adtak volna a bajba került vállalkozásoknak. De még ez sem volt elég. A 2019-ben elveszített önkormányzati választásból adódó fideszes frusztráltság és a kormányzásképtelenség odavezetett, hogy az Orbán-kabinet még a legnagyobb kihívások idején sem a vírussal harcolt, nem a válsággal harcolt, hanem az önkormányzatok ellen viselt és visel azóta is háborút. A járvány és a válság elleni küzdelemben Orbán Viktor elbukott, ezért úgy szerette volna erősnek mutatni magát, hogy tíz- és százmilliárdos elvonásokkal sújtja az önkormányzatokat. Elvont iparűzési adó, elvont gépjárműadó, megszüntetett parkolási bevételek, megemelt szolidaritási adó, leállított egészségügyi projektek talán nem is kell sorolnom, hogy mennyi energiát fektettek abba, hogy nyilvánvaló kormányzati gyengeségüket a helyi önkormányzatok és az ott lakó milliók büntetésével leplezzék. Aztán az energiaválság közepén jött az újabb szürreális javaslat. A kormány az általa okozott gazdasági krízist kivel mással? természetesen a magyar emberekkel akarta megfizettetni. Elrendelte, hogy az önkormányzatok által is fenntartott közintézményekben maximum 18 fokra lehet felfűteni az épületeket. A Demokratikus Koalíció polgármesterei azonban ekkor is ellenálltak a kormányzati nyomásnak, és kötelezettséget vállaltak arra, hogy az önkormányzati bölcsődékben és óvodákban nem csökkenhet a gyermekek és nevelőik egészségének megőrzéséhez szükséges belső hőmérséklet. Tették mindezt annak tudatában, hogy a 2022 októberében a Magyar Közlönyben megjelent távhőrendelet értelmében volt olyan önkormányzat, ahol a tízszeresét kellett fizetni a fűtésért, mint azelőtt. Aztán egy hónapra rá még erre is sikerült rápakolni egy lapáttal, a Fidesz-kormány ugyanis olyan javaslatot nyújtott be, ami alapján elvehetik az önkormányzatoktól és az állami rendszerhez csatolhatják azokat az önkormányzati szakrendelőket is, amelyeket 2012-ben nem sikerült államosítani. Az sem igazán zavarta őket, hogy az önkormányzatok évente 50-60 milliárd forinttal támogatják a saját szakrendelőjük működését és fejlesztését, az államosítás során pedig ez az összeg eltűnne a finanszírozásból, és a rendelkezésre álló költségvetés felett mostantól az állami szervezetek rendelkezhetnek a szokásos, tőlük már megszokott, korrupt módon. 2022 decemberében aztán jött a Fidesz mesterterve az önkormányzatok újabb megbüntetésére és az önkormányzati vagyon végső lenyúlására. Semjén Zsolt, a miniszterelnök helyettese ugyanis olyan módosító javaslatot nyújtott be a ’91-es kárpótlási törvényhez, aminek értelmében az egyházak olyan épületekre is igényt tarthatnak, amelyeket korábban nem kértek vissza, mert nem tudták volna őket fenntartani, vagy olyanokra, amelyek nem is voltak soha egyházi tulajdonban. Magyarul: puszta bemondásra 120 napon belül vihetik az önkormányzati vagyont, ahogy az már meg is történt Magyarország számos településén és kerületében, és ezt készülnek megtenni választókerületemben, a XV. kerületben is, ahol Erdő Péter és a Magyar Katolikus Egyház jelentkezett be a Salkaházi Sára Általános Iskola épületére. A magát nemzetinek hazudó kormányzatot és a klérust még az sem nagyon zavarja, hogy jelenleg a magyar települések 5 százalékában van kizárólag nem állami fenntartású általános iskola és a kistérségek 12 százalékában kizárólag nem állami fenntartású középiskola, vagyis ennyi helyen sérül a világnézetileg semleges oktatás eszméje, aminek a biztosítása pedig az állam feladata lenne. Vagyis tovább folyik az önkormányzatiingatlan-vagyon újabb kisajátítása, a közvagyon elherdálása, az önkormányzatok bizonytalanságban tartása, persze csak akkor, ha hagyjuk. De legyen mindenki számára világos: mi, rákospalotai, pestújhelyi és újpalotai polgárok ezt nem fogjuk hagyni. Nem adjuk a szakrendelőinket, nem adjuk az iskoláinkat, sőt követeljük vissza az eddig államosított oktatási intézményeket, kérjük vissza a gyermekeinket, mindannyiunk, az itt lakók jövőjét. Elég volt az önkormányzatiságot semmibe vevő kormányzásból, elég volt az itt lakókat sújtó fideszes ámokfutásból! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából Hegedüs Andrea képviselő asszony jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony! Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a szót. A legutóbbi napirend utáni felszólalásomat azzal zártam, hogy folytatom. Természetesen ez nem azonos a kormány üres, tartalom nélküli, „Folytatjuk!” választási szlogenjével, mely nem szólt másról, mint a közpénzek magánzsebbe vándorlásáról, a hazánk leamortizálásáról. A folytatás részemről arra vonatkozik, hogy a Fidesz-KDNP valóban a fontos lakossági igényekre koncentráljon. Túl sok már Miskolcon az elfuserált, kóros, káros beruházás, ígérgetés és megvonás. Végezzenek már végre alapos munkát, amit pár hónapon belül nem kell újraépíteni és valóban hosszú távra, a köz érdekében készül. Negatív példa van bőven! Gondoljunk a diósgyőri vár torzójára, az új Ellipsum Élményfürdő összetákolására, az ígéret szintjén maradt diósgyőri bevásárlóközpontra, az Y-híd építéséhez kapcsolódó, Tiszai pályaudvar felé vezető út befejezetlenségére, a nyelvet elharapó, autókat roncsoló állami közutakra. A felsorolásnak azonban nincs vége. Tehát valóban előre menjünk, és ne hátra! Mit követel Miskolc? Hogy legyen végre remény az egészségügyi rendszerben; hogy megszűnjenek a várólisták; legyen elegendő háziorvos és egészségügyi dolgozó, ápoló; hogy megnyugtató legyen a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház, a Semmelweis Tagkórház, a miskolci SZTK, a MISEG diósgyőri rendelőintézet kapuját átlépni. Ne féljenek a betegek, ha kórházban kell maradni! Találjanak már gyógymódot, terápiát a magyar és a miskolci egészségügyet sorvasztó betegségre, hogy a miskolci oktatási rendszert ne a központi pártállami diktatúra, hanem a tehetség és a tudás határozza meg, hogy Miskolcra is megérkezzen a pedagógusok 45 százalékos fizetésemelése. Hogy ne az Európai Uniótól várja a kormány a pedagógusbérek rendezését, hanem biztosítsa azt a költségvetésből. Követelik a túlmunka tisztességes kifizetését, a munkaterhek enyhítését, a kirúgott tanárok újra munkába állítását, a hiányszakok pótlását; a sztrájk legyen alapjog. És követelik, hogy a drámai következményekkel járó státusztörvényt, melyet a pedagógusok bosszútörvénynek neveznek, ne vezessék be. Tudják, mit akarnak? Hogy az államot ne ejtse rabul a politika! Hogy ne a fideszes elit gazdagodjon, mert az már a Tejútról is látszik! Apropó, tej! Egy év alatt 43 százalékkal emelkedett az élelmiszerek ára. Megfizethetetlenek ezek a termékek! A tejtermékek 79 százalékkal növekedtek. Azt várják, hogy az élelmiszerek tehát megfizethetőek legyenek. Hogy a méregdrága üzemanyagárak ne fárasztó gyalogtúrákra kényszerítsék őket, és hogy a rezsiköltségek miatt ne négyrétegű ruhában olvasgassák a sárga csekk számláit. [[18.20]] Romokban a költségvetés, a hiány az egekben. A miskolciak nagy többsége az Orbán-kormány miatt került megélhetési válságba. A fizetés egyre kevesebbet ér, a rezsi brutális. És óriási jövedelemkülönbségek vannak. A szakadék szélén az egészségügy, az oktatás, a szociális ágazat, a kis- és középvállalkozások és a nyugdíjasok. Azt akarják nem kérik, hanem akarják a miskolciak a fideszes országgyűlési képviselőktől, hogy ezeknek a gondoknak a megoldásán dolgozzanak, méghozzá mindennap, reggeltől estig, ahogy a miskolciak többsége gürcöl a megélhetésért. Ezzel keljenek és ezzel feküdjenek, hiszen a városban élők jólétének biztosítása a feladatuk. Létbizonytalanságot és szorongást hozott a Fidesz. Az államnak meg kell védeni a polgárait, és nem kirabolni őket. Tegyenek azért, hogy einstandolás helyett megőrizzék Miskolc város vagyonát. A mobiltelefonjuk kezdőképernyőjére tegyék fel a következő jelmondatot: „Kiszámítható, európai életet akarnak a miskolciak, ezért az orbáni politika helyett Miskolcot szolgálom.” Ha önök erre képtelenek, szerencsére van remény. Miskolc lakossága is tudja, hogy van alternatíva és van esély a változásra, ezt pedig a Demokratikus Koalíció árnyékkormánya jelenti. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Ugyancsak a DK képviselőcsoportjából Varga Zoltán képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Nos hát, a Népjóléti Bizottság elnökeként elnöki jogkörömtől fogva hívtam meg dr. Takács Péter államtitkár urat, hogy adjon végre számot, miért is az egyik legmagasabb az Európai Unión belül a magyarországi rákhalálozások száma, és hogy is lehet az, hogy itt költenek a legkevesebbet, a GDP alig 69 [[sic!]] százalékát a rákbetegségek gyógyítására. Valós és őszinte válaszokat, természetesen mondanom sem kell, nem kaptunk. Helyette láthattunk egy jól felépített, kitűnően előadott prezentációt, benne számtalan színes grafikonnal arról, hogy nem is olyan rosszak ezek az adatok, bár kétségtelenül van mit fejleszteni, mondta az államtitkár úr, de az Orbán-kormány szétlopott, tönkretett, földbe döngölt egészségügye valójában kitűnő. Megdöbbentő volt, tényleg megdöbbentő! Mint ahogy az is megdöbbentő volt, ahogy a kormánypárti képviselők közül azok az orvosok, akik tisztában voltak a szörnyű valósággal és a mögötte rejtőző emberi tragédiákkal, sorsokkal, a családok fájdalmával amiatt, hogy olyan betegeket veszítünk el nap mint nap csupán azért, mert nem létezik, nem elégséges a megelőzés, nem elérhető a társadalom többsége számára például az időben végzett ingyenes szűrővizsgálat, mégis védik, dicsérik a kormányzat egészségügyi politikáját. Pedig nincs, és nem is lehet jó válasz arra, hogy a sikertelen, valójában nem létező, 2018-ban létrehozott, papírra vetett akkori miniszter, Kásler Miklós által jegyzett nemzeti rákellenes program miért is nem működik; arra, hogy miért is nem veszi komolyan a kormányzat, akár maga Takács Péter, az egészségügyért felelős államtitkár az abban is megfogalmazott szörnyű számokat igen, szörnyű számokat , azt, hogy minden most születő ezer gyermek közül fiúként 313 a rákbetegsége miatt bekövetkező halála miatt nem fogja megélni a 75 éves életkort, de a lányoknál is 149 lesz majd az ezer főre jutó halálos áldozatok száma a rák miatt. Nem volt valós válasza az államtitkárnak arra sem, hogy miért nem tesznek meg mindent azért, hogy Magyarországon ne csökkenjen újra a várható élettartam, a születéskori várható élettartam, ellentétben nemcsak az európai átlaggal, de még a környező volt szocialista országokkal is. Az államtitkár szerint a Covid-halálozások miatt ennyire rossz a statisztika. Viszont ez egyszerűen nem igaz, hiszen a járványon rég túl vagyunk, az európai számok pedig azt bizonyítják, hogy a létező egészségüggyel rendelkező országokban alig két év alatt növekedésnek indult a születéskori várható élettartam. Nálunk, Orbán Magyarországán ez nem így van. Soha nem született ennyire kevés gyermek, mint most, és bizony továbbra is csökken a várható élettartam. Mondjuk már ki végre: fogy a magyar. Az államtitkár szerint viszont minden rendben van itt, az egészségügy európai szintű. Ha véletlenül bárki betegként mást érez, az nyilván nem jól érzi, az téved vagy hazudik. Szerinte várólisták nem léteznek, mindenki hozzájut nemcsak a szükséges ingyenes kezelésekhez, de az orvosdiagnosztikai vizsgálatokhoz is. Az államtitkár mindezt, mondhatnám azt is, hogy természetesen rezzenéstelen pókerarccal, láthatóan valami megmagyarázhatatlan döbbentő igazságtudattal az arcán áthatva jelentette ki a bizottság előtt. Miközben hallgattam, azon gondolkoztam, hogy érdemes lenne egyszer neki is, és nem volt kórházigazgatóként, államtitkárként, de egyszerű, kétségbeesett magyar betegként betoppannia egy túlzsúfolt váróterembe, s látnia, éreznie azt a kétségbeesést, amit az orbáni egészségügyben tévelygő, orvosi ellátásért, CT-ért, kolonoszkópiáért, néha egy egyszerű szemvizsgálatért reménytelenül telefonálgató, kilincselő betegként éreznek százezrek ma Magyarországon naponta. Be kell valljam, hogy nem tudom, az államtitkár úr kórházigazgatóként milyen orvos volt. Mondhatnám azt is, hogy szerencsére nem tudom. Azt nagyjából már látom, hogy milyen politikusnak. Abban viszont teljesen biztos vagyok, látva a Népjóléti Bizottság előtti előadását, hogy színésznek biztosan kitűnő. Ha itt majd befejezi a parlamentben a munkáját, nagy valószínűség szerint bármely neves színház örömmel a színészek közé fogja őt fogadni. De ez itt, ma a parlamentben kevés. Nagyon kevés. Ennél sokkal többet vár az ország, és sokkal többet érdemel Magyarország is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A független képviselők közül Varga Ferenc képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Olvasom a napokban megjelent Népszava-cikkben, hogy Sztojka Attila egy kicsit beszólt az elődjének, Farkas Flóriánnak, miszerint felelős és tisztességes vezetése is lehet a magyarországi cigányságnak; ránk férne már harminc év után. Igazából nem tudom, hogy ezen a mondaton sírjak vagy nevessek, talán egy kicsit mindkettő. Na persze nem a mondat tartalmával van bajom, mert azzal, azt kell hogy mondjam, egyetértek, hanem azzal, ami mögötte van. Ez pedig nem más, mint a hosszú-hosszú évek óta tartó nyomorban tartásra és megvezetésre épülő, lelketlen Fidesz-politika. Az elmúlt években Farkas Flórián-ok adták egymásnak a kilincset mind az Országos Roma Önkormányzatban, mind pedig a Fidesz körüli romavilágban, és ennek látjuk az eredményét: elsikkasztott EU-s milliárdok, nullához közelítő érdekképviseleti rendszer és katasztrofális életkörülmények a romák körében. Van egy közpénzzel jól kitömött fideszes pártkatona, aki arra hivatott, hogy a rendelkezésére álló pénz- és eszközrendszerrel minél több honfitársát megvezesse. A Magyar Közlönyben megjelent márciusi határozat szerint a kormány 1 milliárd forintot biztosít a roma kapcsolatokért felelős kormánybiztosnak a feladatai támogatására. Ebből 100 millió forintot tesznek ki a személyi juttatások és járulékok, 450 milliót az egyéb működési célú kiadások, illetve további 450 milliót az egyéb felhalmozási célú kiadások. Azokon a bizonyos hangfelvételeken hallhattuk, hogy miként megy ez. Ezt hívom én barnabőr-kereskedelemnek. Aztán persze azt senki ne gondolja, hogy erre a roma vezetők egy része nem vevő, mert nagyon sokan már alig várják, hogy leessen valami nekik az asztalról, és cserébe ők áruba bocsátják a településükön élő romákat. Aztán persze az ország különböző pontjain felállítják a nemzetiségi önkormányzati jelöltjeiket, akik sajnos nagyon sok esetben azt sem tudják, hogy eszike vagy isszák ezt a dolgot, és ha ne adj’ isten, megnyerik a választást, akkor jön a hatalmas felismerés, hogy egyedül maradtak, az a választó szervezet vagy az a jelölő szervezet, amely a megbízásukat kiállította, nem elérhető. A helyi cigány önkormányzat működése és működtetése a polgármesteren és a település vezetőin múlik, ehhez pedig a nemzetiségi önkormányzat vezetőjének nem túl sok köze van. Ezzel el is bukott a nemzetiségi önkormányzati rendszer érdekérvényesítő képessége, így a roma önkormányzatok nem tudnak egy kicsit sem hozzátenni a felzárkóztatáshoz. A pörköltfőzéshez pedig nem kell nagy mutatvány, ezt láthatjuk is nagyon sok településen. S talán itt jön el az a pont, amikor mindenki felteszi magának azt a kérdést, hogy na jó, de hát hogyan lehet ebből kitörni, mit lehet tenni azért, hogy végre ne a Farkas Flórián-ok uralkodjanak rajtunk. [[18.30]] Ha arra számítotok, hogy majd én most megmondom a tutit, akkor azt kell hogy mondjam, hogy tévedtek, mert nincs nálam a bölcsek köve, de egy dolgot tudok: le kell rakni a változás alapjait, ha kell, akkor egy 13 éve kétharmaddal rendelkező kormány közpénzzel kitömött romaügyi kormánybiztosával is szembe kell menni, és meg kell próbálni hiteles és valós alternatívát kínálni azoknak, akik erre vevők. Én ezen dolgozom. Dobrev Klára árnyékkormányában szakmai munkát végzek, melynek során a nemzetiségi önkormányzatokat körülvevő jogi passzusokat igyekszem úgy megreformálni, hogy végre a nemzetiségi önkormányzatok is hozzá tudjanak tenni a felzárkóztatáshoz. De a Parlament falain belül dolgozni kevés. Ahhoz, hogy ténylegesen eljussunk odáig, hogy legalább a kesztyűt fel tudjuk venni, ki kell menni az emberek közé. Ezért hoztuk létre a Becsülettel a Cigányságért Egyesületet, amely nem alkudik meg az elmúlt évtizedek kétes előéletű roma politikusaival, mert mi tényleg úgy gondoljuk, hogy 30 év után felelős és tisztességes vezetése is lehet a magyarországi cigányságnak. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjából Ráczné Földi Judit képviselő asszony jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Magyar Posta nem tervez postabezárást, jelenleg nincs olyan átszervezés a társaságnál, ami miatt csökkenne a posták száma közölte ezt a társaság 2021 augusztusában. 15 hónap múlva a Magyar Posta az energiafelhasználás érdemi csökkenése érdekében bizony arról döntött, hogy ideiglenesen szünetelteti 366 posta működését. A Posta és Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter ígérete az volt, hogy a bezárások pusztán átmenetiek, és tavasszal újra fogják nyitni őket. Ma már tudjuk, hogy ez nem volt igaz, ebben is hazudtak. A Magyar Posta februárban már teljesen mással magyarázva egyértelművé tette, hogy nincs lehetőség az ideiglenesen szünetelő posták újranyitására zárva maradnak. Az ideiglenes postabezárásokat Székesfehérvár sem kerülhette el, amit a sajtóból, majd a Magyar Posta közleményéből tudtak meg az itt élők. Székesfehérváron öt postát zártak be, mindösszesen öt működő posta maradt a százezer lélekszámú városra. Városrészek lakói maradtak teljesen postai szolgáltatás nélkül egyik napról a másikra, mindenféle tájékoztatás nélkül. A Demokratikus Koalíció azonnal lépett az emberek érdekében, és helyben aláírást gyűjtöttünk, és próbáltuk kikényszeríteni a posták újranyitását. Sok idős ember vagy kisgyermekes szülő számára szinte megoldhatatlan feladat egy sokkal messzebb lévő postára való eljutás, hiszen sokuknak nincsen személygépkocsija vagy jogosítványa. A tömegközlekedés sem megoldás, az esetenkénti többszörös átszállás felér egy félnapos kirándulással, csak az élmény sokkal rosszabb. Ha pedig autóval megy el a jóval messzebb lévő postára, növeli a forgalmat, terheli a környezetet, és jóval többe kerül számára, mint eddig. A postai szolgáltatások nagy részét bizony az idősebb generáció veszi igénybe. Olyan emberekről beszélünk, akiknek esetleg autójuk nincs, egészségügyi állapotuk miatt már kerékpározni sem tudnak, ezért aztán kilométereket kellene gyalog megtenniük, hogy postát találjanak; azok a nyugdíjasok, akiknek bizony minden forint kiadás számít, akik még nem az internet vagy az elektronikus bankolás világában nőttek fel. A kormány, mint már annyiszor, megint cserben hagyta a nyugdíjasokat. A Magyar Posta egyértelművé tette, hogy a postahivatalok újraindításának feltétele, hogy fenntartásuk költségeinek egy részét vállalja át az önkormányzat. Székesfehérvár a 2023. évben 6,6 milliárd forint szolidaritási hozzájárulást fizet, ez mégsem elegendő ahhoz, hogy a város lakói visszakapják ezeket a szolgáltatásokat. Székesfehérvár lakói a bezárt öt postából hármat ismét igénybe vehetnek de milyen áron? Ezért nagyon-nagyon-nagyon sok áldozatot kell hozni, hiszen éves szinten több mint 100 millió forintba fog kerülni a városnak, a székesfehérvári embereknek. A teljesen kivéreztetett önkormányzatokat újabb kiadásba hajszolta bele a hibás gazdaságpolitika és az orbáni infláció. Székesfehérvár egy állami feladatot lát el az állam vállalata helyett, és ezért még fizet is. Ez is csak Magyarországon lehetséges. Az Ybl-lakótelepen és a Budai úton bezárt posták újranyitásától a Magyar Posta teljesen elzárkózott, és nem is kaptunk tájékoztatást, hogy miért. A Budai úti posta közel 20 ezer ember ellátását biztosította, és nemrégiben a mi adóforintjainkból újították fel, most azonban elszállították a bútorokat is. Hogyan történhet meg mindez? Igen, önkormányzati forrás bevonásával újra lehet nyitni, Székesfehérvár önkormányzata is fizet, hogy legyenek posták, eközben bizony építményadót emel, mellyel a helyi vállalkozásokat hozza nehéz helyzetbe. A postai szolgáltatás az állam feladata, nemcsak feladata, de kötelessége, ahogy kötelessége az oktatás, az egészségügy maximális ellátása is ezekből nem láttunk túl sokat az utóbbi időkben. A kormány mentse meg a postákat, és ne hozza olyan helyzetbe a székesfehérváriakat, hogy egész városrészek maradnak ellátatlanul! Fejezzék be a hazudozást és az emberek cserbenhagyását, adják vissza a postáinkat! Mára már a Dobrev Klára vezette árnyékkormány az egyetlen remény arra, hogy Magyarország Európához tartozhasson, hogy az emberek az alapvető szolgáltatásokhoz hozzájussanak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK és a függetlenek soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az LMP képviselőcsoportjából Keresztes László Lóránt képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Napirend után szűkebb hazám, Pécs és Baranya ügyeiről szoktam beszélni, ez a századik ilyen jellegű napirend utáni felszólalásom, és ezzel az alkalommal egy különösen, számomra különösen fontos témáról fogok beszélni. 1929. március 28-án született Tass Olga, Pécs város első olimpiai bajnoka, tehát nem oly rég emlékeztünk születésének évfordulójára. Ez a nagyszerű sportoló, ez a nagyszerű sportember, ez a nagyszerű bajnok ezer szállal kötődik Pécs városához, ugye, nemcsak itt született, nemcsak Pécs városában született, de Pécsett végezte az alap- és középfokú tanulmányait, illetve 1941-ben a sportolói karrierjét is Pécsett kezdte. Versenyzői pályafutása során négy olimpián vett részt, és ezeken a versenyeken összesen hat érmet szerzett, egy aranyat, három ezüstöt és két bronzérmet. Az 1956-os olimpián tagja volt a bajnoki címet szerző magyar kéziszercsapatnak. Versenyzői pályafutása mellett edzőként is nagyon komoly hazai és nemzetközi sikereket, eredményeket ért el. 1951-ben a Testnevelési Főiskolán tanári, 1978-ban torna szakedzői, 1981-ben pedig mesteredzői oklevelet szerzett. 1960-tól az Újpesti Dózsa, majd 1961-től ’68-ig a francia tornászválogatott edzője volt. Később volt a Testnevelési Főiskola tanára, a magyar női tornászválogatott, a Vasas és a Budapesti Honvéd edzője is. Tass Olga 2020. július 10-én hunyt el. Múlt év nyarán, e nagyszerű sportember és olimpiai bajnokunk halálának második évfordulóján Vági Mártonnal, egy pécsi újságíróval egy kezdeményezést tettünk, egy kezdeményezést ismertettünk Pécsen. Az volt a javaslatunk, hogy a Pécsett 2018-ban megnyílt Verseny utcai tornacsarnok a jövőben városunk első olimpiai bajnokának, Tass Olgának a nevét viselje. Ezzel a kezdeményezéssel megkerestük Pécs város polgármesterét, megkerestük a Magyar Torna Szövetséget, szintén megkerestük a Pécsi Sport Nonprofit Zrt.-t és a sportért felelős államtitkárt is. Nagyon megtisztelő volt, hogy Magyar Zoltán, a Magyar Torna Szövetség elnöke, a nemzet sportolója, nagyszerű sportember szinte azonnal válaszolt, és nagy örömmel írta azt, hogy támogatja a kezdeményezésünket, és azt nagyon fontosnak, nagyon előremutatónak tartja. Nagyon örültünk ennek a válasznak, hiszen én azt gondolom, hogy ez a legfontosabb és legpozitívabb visszajelzést, amit kaphattunk a kezdeményezésünk kapcsán. Ugye, azt sajnálattal tapasztaltuk, hogy a pécsi városvezetéstől a mai napig nem kaptunk hivatalos reakciót, választ, de nagyon-nagyon bízunk benne, hogy ez természetesen nem azért történt meg, hogy ne támogatnák ezt a javaslatot. Ugyanakkor mi ezt nagyon fontos ügynek tartjuk, nagyon fontos pécsi ügynek, és szeretnénk, hogyha sikerre tudnánk vinni ezt a kezdeményezést, és ezt nagyon sok pécsi érezhetné a saját kezdeményezésének. Ezért mi azt tesszük, hogy a pécsi emberekhez fordulunk, és minél több embert kérünk arra, hogy csatlakozzon ehhez a kezdeményezéshez, és támogassa azt, hogy ez valóban egy olyan pécsi ügy lehessen, amely mindenféle megosztottságon felül tud emelni minket, és össze tud kapcsolni. Nagyon-nagyon bízunk benne, hogy ha ezt a lépést megtesszük, és nagyon sok pécsi áll a kezdeményezésünk mellé, akkor igen rövid úton, akár jövő év tavaszán, Tass Olga következő születési évfordulóján már az ő nevét viselheti ez a viszonylag új sportlétesítmény, és ezzel méltóképpen emlékezhetünk, e nagyszerű sportoló emléke előtt ilyen módon is tiszteleghetünk. [[18.40]] Felszólalásom végén tisztelettel és büszkeséggel emlékszem Tass Olgára, erre a remek sportemberre, remek olimpiai bajnokra. Köszönjük neki mindazt, amit Pécs városáért, Magyarországért és a magyar nemzetért tett, azt gondolom, mindannyiunk büszkeségére. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Sztojka Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
[[Fidesz]] : Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem engedhetem meg magamnak, hogy Varga Ferenc álfüggetlen képviselő úr felszólalására ne tegyek egy rövid megjegyzést, bár lehet, hogy többet nem is érdemelne. Ő beszél olyanfajta megvezetésről, amelyben ő a legerősebb, hiszen ő a mandátumát a Jobbikban kezdte, majd aztán rövid ideig független képviselőként folytatta, most pedig igyekszik csatlakozni ahhoz a DK-hoz, amely a kiszolgáltatottságban valójában a legjáratosabb, hiszen jól tudjuk, 2010 előtt az a fajta szociálpolitika, amit ők folytattak, egyetlenegy dologra volt megfelelő, hogy a romákat és a hátrányos helyzetű embereket kiszolgáltatottságban tartsa. Végezetül engedjék meg, hogy kikérjem az Országos Cigány Önkormányzatra utaló jelek vonatkozásában azt a fajta megjegyzését, ami minősíti az összes képviselőt. Azt gondolom, hogy vannak olyan képviselők, akik nagyon tisztességesen végzik a munkájukat, és kétségtelenül vannak olyanok is, akik bizony-bizony nem éppen a közösség érdekét képviselik. Sajnálatosan azon képviselők nagy része a baloldalhoz kötődik. Ahogy az is egyértelmű, hogy a felszólalásában olyan nemzetiségi önkormányzatokat minősített és sértegetett, amelyek tisztességesen igyekeznek képviselni a magyarországi cigányságot, megvalósítani a kulturális identitásukat és a kulturális autonómiájukat. De valójában, amiért én ma szót kértem, az egy nagyon nemes dolog. Mégpedig azért, mert minden évben április 8-án ünnepeljük a roma kultúra napját, olyan emléknapot, amely annak szentel igazából egy megemlékezést, ami 1971-ben történt Londonban, amikor a világon először ültek össze romák, és tartották meg a cigányság világkongresszusát. Valójában feltehetjük magunknak azt a kérdést, hogy mit jelentett április 8-a 1971-ben. Egységet, önazonosságot, közösséget, ahol nem a különbségeket keresték, hanem a közösséget, a közös értékeket, amelyek gazdagságot, életérzést jelentettek. Nem szegénykultúrát, ahogy ezt próbálják mások megjeleníteni. Nem gettókultúrát, ahogy mások akarják sugallni. Bár tudjuk, ők a cigányságot problémának látják. Sőt beismerték, hogy még a fejüket is elfordították. Éreztük és megéltük. Amikor a cigányügyről, roma kultúráról beszélünk, akkor egyértelművé kell tennünk, hogy az érték és erőforrás kultúráját jelenti. Erőforrás és érték, amely része a magyar nemzetnek, része az egyetemes kultúrának, része a társadalom minden szintjének. A roma kultúra olyan Kossuth-díjas művészeket adott az országunknak, mint Bangó Margit, Lakatos Mónika, Sánta Ferenc, Ökrös Oszkár vagy Szentandrássy István a sort hosszasan lehetne még bővíteni és hosszasan lehetne a neveket említeni. Az érték, amely olyan alapokon nyugszik, mint a tisztelet, a megbecsülés és a család. Ezek azok, amelyek akkor is és ma is a kultúránk és az identitásunk alapjai voltak. De ha a kultúránkat és az identitást említjük, akkor arról is kell beszélni, hogy azok nem egymástól elkülönült dolgok, mint inkább az identitás valójában a kultúrának az alapja. A kultúra maga az identitás, amely nekünk, romáknak duplán adatik meg, mert együtt élhetjük meg a mi magyarságunkat és a mi romaságunkat. Valójában akkor éljük meg egészségesen, ha nem választunk. Sőt egyik a másik rovására nem megy. Megélhető a kettős identitás, ettől vagyunk gazdagabbak. Isten éltesse a roma kultúrát! Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja munkáját. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek szép, nyugodalmas jó éjszakát kívánok!