[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 23. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a KDNP képviselője, Hollik István, „Adócsökkentés a béremelésért.” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! 2010-ben, amikor a magyar emberek a Fidesz-KDNP-kormányt bízták meg az ország vezetésével, a munkanélküliség 12 százalékos volt. Több mint 200 ezer ember veszítette el a munkahelyét az azt megelőző 8 év alatt. Éppen ezért az egyik legfontosabb célkitűzésünk az volt, hogy 10 év alatt hozzunk létre 1 millió munkahelyet, hogy minden magyar ember, aki tud, az dolgozhasson is. Ezt a célkitűzést időarányosan teljesítjük is, hiszen az elmúlt hat évben 600 ezer ember talált munkát és tartja el a családját ma már a munkájából szerzett bérből. Mára már az ország több régiójában a munkavállalók megtartása okoz nehézséget a munkáltatók számára, valamint a képzett munkaerő hiánya. A kormány véleményem szerint időben felismerte, hogy ezt a problémát egy nagyarányú béremeléssel lehetne kezelni, ezért kezdett tárgyalásokat a munkavállalók és a munkáltatók érdekképviseleteivel. Mint ahogy az önök által is ismert, ezeken az egyeztetéseken egyelőre nem született megállapodás. Ezért mi - a KDNP- és a Fidesz-frakciók - arra kérjük a kormányt, hogy tárgyaljon tovább, és tegyen meg mindent annak érdekében, hogy el tudjon indulni egy jelentős béremelés a versenyszférában jövőre, illetve 2018-ban is.Támogatjuk a kormány javaslatát arra, hogy folytatódjanak az adócsökkentések a béremelésért, hiszen a kormány kezében egy erős eszköz van arra, hogy rábírja a versenyszféra vállalatait egy jelentős béremelésre, ez pedig az adócsökkentés politikája. Mi ezért támogatjuk a kormány azon elképzelését, hogy Európában egyedülálló módon egy számjegyűvé tegye, vagyis 9 százalékra csökkentse a társasági adót. Jókai Mór egyszer azt mondta, hogy csak az tudja, meddig mentünk, aki azt látja, honnan indultunk el. Ezért fontos leszögezni, nem volt ez mindig így, hiszen a balliberális kormányok nem álltak az adócsökkentés mellett, sőt sorozatos adóemeléseket hajtottak végre. Egyik első intézkedésükként 2002-ben megszüntették a családi adókedvezményt, emelték a személyi jövedelemadót, és bár áfacsökkentést ígértek, ennek éppen az ellenkezőjét tették. Ezzel bár növelték az állam bevételeit, ennek ellenére 8 év alatt egyszer sem tudták a költségvetés hiányát 3 százalék alatt tartani, az államadósságot pedig több mint 30 százalékkal növelték. Ez volt a szocialista gazdasági csoda. Ennek a politikának az eredményeképpen került 2010-re az ország a csőd szélére.Ezzel szemben a Fidesz-KDNP mindig az adócsökkentés pártján állt, mert az adócsökkentés politikájával több pénz marad az embereknél, és a vállalkozások is léphetnek egyet előre. A gazdaságot csak az adócsökkentés tudja felpörgetni, az adóemelések és a megszorítások nem. Ezért 2010 óta jelentős adócsökkentéseket hajtottunk végre. 2011-től 19 százalékról 10 százalékra csökkentettük a társasági adót 500 millió forintos adóalapig. A munkahelyvédelmi akció kedvezményeivel eddig 450 milliárd forintot hagytunk a hazai vállalkozásoknál, megszüntettünk számos kisadót. Kevesebb mint felére, 32 százalékról 15 százalékra csökkentettük a személyi jövedelemadót, bevezettük és évről évre szélesítjük a családi adókedvezményt. Áfacsökkentéseket hajtunk végre. Csökkentettük a sertéshús és jövőre csökkentjük a legfontosabb élelmiszerek áfáját, valamint radikálisan, 27 százalékról 5 százalékra csökkentettük a lakásépítési áfát.Amióta az adók csökkennek, Magyarország erősödik, a gazdaság tartós növekedési pályára lépett, hiszen az elmúlt években Magyarország GDP-növekedése duplája volt az EU-s átlagnak. Emellett míg az EU-ban nő az államadósság, Magyarországon csökken. Nő a foglalkoztatottság, és a bérek is emelkednek. Mi ezért támogatjuk a további adócsökkentéseket. A kormány által felajánlott munkaadói adócsökkentések véleményünk szerint tovább enyhítik a munkáltatók terheit, így a bérek is tovább emelkedhetnek. Különösen fontosnak tartjuk, hogy a minimálbér-emelés a lehető legnagyobb legyen, hiszen körülbelül minden ötödik munkavállaló minimálbért keres. Ugyanilyen fontosnak tartjuk, hogy a szakmunkás-minimálbér, más néven a garantált bérminimum is jelentős mértékben növekedjen. Ez azért fontos, mert a gazdaságnak, a hazai vállalatoknak és a lakosságnak is szüksége van jó és tisztességesen megfizetett szakemberekre. Mindezek miatt a KDNP- és a Fidesz-frakció arra kéri a kormányt, hogy folytassa a tárgyalásokat, és harcoljon tovább a béremelésekért. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Mielőtt körüljárjuk a béremelés kérdését, valóban nem árt felidézni, hogy honnan is indultunk akkor, amikor a jelenlegi kormány hivatalba lépett. 2010-ben Görögországgal említettek minket egy lapon, az ország egy vékony hajszálra volt a pénzügyi-gazdasági összeomlástól. Innen indultunk. Sokáig túlzottdeficit-eljárást folytattak ellenünk, ami nem csoda, hiszen arra is volt példa, hogy a költségvetési hiány a 10 százalékot nyaldosta alulról, azóta azonban a közös erőfeszítések meghozták az eredményeket. A polgári kormány nemcsak az államháztartást stabilizálta, de elindította a munkahelyvédelmi akciót is, amellyel nemcsak meg tudtuk védeni a munkahelyeket, hanem érdemben tudtuk növelni azok számát. Ma már a gazdaság stabil lábakon áll, az ország minden hitelminősítőnél befektetésre ajánlott kategóriában szerepel, és 2010 óta több mint 680 ezerrel nőtt a foglalkoztatottak száma. [[13.10]] Ez azt is jelenti, hogy a munkanélküliség 5 százalék alá csökkent, úgy is mondhatnám, hogy 26 éve nem dolgoznak annyian Magyarországon, mint most. Az, hogy a gazdaság stabil lábakon áll, azt is lehetővé teszi, hogy a kormány egyre inkább a béremelésekre helyezze a fő hangsúlyt. Ez a folyamat már jó ideje zajlik, ezért is van az, hogy az idei év első nyolc hónapjában több mint 7 százalékkal növekedtek a reálkeresetek. A reálbérek növekedése mindent összevetve több mint négy éve töretlen. Ez a reálbér-növekedés, amit említettem, a már beindított béremelési programoknak is köszönhető. Csak hogy párat említsek: a szakorvosok bére két ütemben 207 ezer forinttal nő, míg az ápolóké 65 százalékkal. A rezidensek alapbére 2017 novemberétől 50 ezer forinttal emelkedik, a pedagógusok öt év leforgása alatt 50 százalékkal több bért vihetnek haza, a felsőoktatásban dolgozók és kutatók 2018-ig 27 százalékos béremelésben részesülnek. Folytatódott a rendvédelmiéletpálya-modell is, amely összesen 50 százalékos béremelkedést jelent a rendvédelmi dolgozóknak. A járási dolgozók fizetése idén nyáron mintegy 30 százalékkal nőtt, és januárban ezt követi a kormányhivatalokban dolgozók bérének emelése. Ezek olyan lépések, amelyek szükségesek, de önmagukban még nem elégségesek. A kormány célja, hogy az előttünk álló évek még nagyobb béremelkedést hozzanak a magyar családok számára. Ehhez az kell, hogy a versenyszférában is jelentős béremelés menjen végbe, ezért van szükség egy nagy, átfogó megállapodásra a munkaadók, a munkavállalók és a kormány között. Ezek a tárgyalások már jelenleg is zajlanak, és remélhetőleg hamarosan eredménnyel zárulnak. A kormány álláspontja az, hogy a minimálbért és a szakmunkás-minimálbért is a lehető legnagyobb mértékben kell emelni. Ezt a béremelést a kormány a maga részéről egy nagy adócsökkentési programmal kívánja segíteni: adócsökkentéssel a béremelésért. Azt gondoljuk, hogy ez a legjobb módja annak, hogy a bérek is emelkedjenek, és a vállalkozók is versenyképesek maradjanak. Mindent összevetve, tisztelt Ház, azt tudjuk elmondani, hogy Magyarország ma már erősödik, és az imént felsorolt béremelési intézkedések is ezt bizonyítják. Olyan lépések ezek, amelyek a világnézeti különbségektől függetlenül joggal számíthatnak minden parlamenti párt támogatására, így a támogatásukra a jövőben is számítunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője következik. Napirend előtti felszólalásának címe: „Meddig maradnak a magyar bérek a mélyben?” Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Teszek egy kísérletet arra, hogy a kormánypárti képviselőtársaimat visszahozzam ebből a kormányzati tündérmeséből, amit itt az imént felvázoltak, hiszen ma délelőtt vérlázító módon az Igazságügyi bizottságban leszavazták, még csak tárgyalni sem engedték a gazdag migránsok beözönlésének megállításáról szóló jobbikos javaslatot, márpedig amíg Brüsszel felháborító módon 1300 személy kvóta szerinti betelepítésével fenyegetőzik, addig önök a letelepedésikötvény-üzlet által ezen mennyiség több mint dupláját engedték eddig az országba, elhanyagolható szűrés mellett. Tehát az önök számára még mindig fontosabb a piszkos pénz megszerzése, a letelepedési jog, a haza árulása, mint az, hogy biztonságot szerezzenek ennek az országnak. Tehát ezúton is felszólítjuk önöket arra, hogy támogassák a saját alaptörvény-módosító javaslatukat, amihez mi, jobbikosok csak egy mondatot raktunk hozzá, azt, amelyik kinyírja az önök letelepedésikötvény-üzletét. És az a helyzet, hogy ha önök ezzel nem mernek szembesülni, az nagyon sok mindent elárul önökről. De ténykérdés, hogy eközben a magyar gazdaság fuldoklik, az önök tündérmeséjével szemben egy átfogó munkabéremelés nélkül Magyarországon nem várható a kivándorlási spirál lassulása, és önök még mindig nyugat-európai autógyártók és egyéb cégek szezonális ajánlataitól teszik függővé azt, hogy a magyar gazdaság hogyan teljesít; még mindig nem sikerült saját lábára állítani ezt az országot, önöknek hat év is kevés volt ehhez. El kell hogy mondjuk, a legnehezebb sorban lévőkön lehetne érdemi módon segíteni, és lenne erre költségvetési mozgástér, de önökben nem volt lélekbátorság ehhez. Az első és legfontosabb kérdés ezek közül talán a minimálbér adómentessé tétele lenne, amely a korábbiakban adómentes volt. Aztán jöttek önök - és mi történt? A legnehezebb sorban élő embereket sújtották egy újabb tehertétellel. Számtalan egzotikus adófajtát találtak ki, 2010 óta több mint 60-féle új adó vagy adóemelési típus létezik Magyarországon, és el kell hogy mondjuk azt is, hogy Orbán Viktor és kormánytagjai felelőssége, hogy a multicégek számára adott kedvezményekért cserébe nem követelték meg a bérfelzárkózás elérését, tehát tevőlegesen hozzájárultak a kiáramlás, a képzett munkaerő kiáramlásának folytatódásához. Pedig amikor infrastrukturális célokra adnak kedvezményeket, amikor munkahelyteremtési támogatásokat adnak önök - sokszor bőkezűen - az idegen multicégek számára, az egész munkabértömeget odaadják, mondjuk, a vállalt másfél vagy kétéves felvételi időszakra, amíg ezek a cégek vállalják, hogy foglalkoztatják is azt a munkaerőt, akit alkalmaztak. Jelen pillanatban tehát a német luxusipar egyes cégeit támogatjuk, és nem véletlen, hogy az Audi és a Mercedes esetében most már sztrájkokról is olvasni, az Audi tekintetében nem véletlen követelnek ezek a dolgozók egy 55 ezres béremelést, mert látják, hogy Magyarországon a magyar dolgozók tisztességes teljesítményét nem fizetik meg; önök mesterségesen alacsonyan tartják a béreket, mert Orbán Viktornak és csapatának az a mániája, hogy a magyar versenyképesség záloga az olcsó munkaerő. Ezért akarnak egy összeszerelő üzemet csinálni Magyarországból, ezt jórészt meg is tették, egy alapvetően mezőgazdasági jellegű országból, és ezért tartunk ott, ahol. Hogy a legnehezebb sorban élőket sújtó még további, még nagyobb teherről beszéljünk, önök egy európai uniós rekordot is felállítottak: 27 százalékos áfával, a szegények adójával sújtják a legnehezebb helyzetben lévőket arcátlan módon, aztán feláll Hollik István, és elkezd nekünk alapvető cikkek áfatartalmának csökkentéséről beszélni. Képviselő úr, ez egy átlagos fogyasztói kosár 5-6-7 százalékát érinti, amiről ön beszél. Érdemi áfacsökkentéssel az alapvető élelmiszerek teljes skálája terén és a gyermeknevelési cikkek terén kellene előállniuk, de önök ehhez gyávák, pedig költségvetési mozgástér lenne ehhez, nemrégiben költségvetési módosítóval 400-500 milliárd forintot osztogattak el. [[13.20]] Bőven lett volna egy szélesebb körű áfacsökkentésre tér. Ha az önök által kialakított helyzet kapcsán megnézzük azt, hogy euróban mérve a fizetések hogy alakulnak Magyarországon, azt látjuk, hogy még regionális szinten is elmaradásaink vannak. Jelen pillanatban még a jómódúak harmada sem engedhet meg magának előre be nem tervezett kiadást, mondjuk, nagyobb egészségügyi kiadást. Jelen pillanatban a magyarok 37 százaléka nem tudja megfizetni még a napi húsfogyasztást sem. Ez az a Magyarország, amit önök létrehoztak, ez az önök tündérmeséje. Ezért szólítjuk fel önöket arra, hogy tegyenek meg mindent az átfogó béremelés érdekében a minimálbér adómentessé tételével, követeljék meg a bérfelzárkóztatást azoktól, akiknek indokolatlan kedvezményeket adnak, kössenek stratégiai partnerséget a magyar kis- és közepes méretű vállalkozásokkal, a szegények adóját, a 27 százalékos áfaszintet pedig csökkentsék. Engedjenek levegőt ebbe a nemzetgazdaságba, mert amit önök itt létrehoztak, az egyelőre a multik paradicsoma és a külföldi érdekek kiszolgálása. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Cseresnyés Péter államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, elmondhatom, hogy a felelősség hiányában mondta el ezt a felszólalását. A felelősség hiányát úgy értem, hogy miután nincsenek döntéshozói és intézkedési helyzetben, könnyen kérnek számon a kormányzattól olyan dolgokat, amiket nem lehetett megcsinálni. Hollik István képviselőtársam hozzászólását kritizálva azért én mindenképpen szeretnék hozzá csatlakozni. Nézzük meg, hogy honnét indultunk! Úgy látszik, az emlékezete túl rövid volt ahhoz, hogy elmenjen hat-hét-nyolc évvel korábbi időszakra, akkorra, amikor Magyarország egy csődközeli helyzetben volt, és nem arról kellett beszélnünk, hogy hogyan lehet béreket emelni, hanem hogy a magyar gazdaságot, a magyar költségvetést hogyan lehet egyensúlyban tartani, és a magyar gazdaságot hogyan lehet egy fejlődő pályára állítani, hogyan lehet ezt elősegíteni. Ez az elmúlt években sikerült ennek a kormányzatnak, annak ellenére, hogy nagyon-nagyon nehéz időket, éveket kellett megélnie. Mára, hála istennek, eljutottunk abba az időszakba, amikor már arról beszélhetünk, és önök is arról beszélhetnek, hogy mikor történik egy jelentős béremelés az egész társadalomban mindazok számára, akik munkából élnek meg. Hogy ez hogyan következhetett be? Emlékezzünk vissza az elmúlt évekre! Az elmúlt években egy jelentős foglalkoztatásbővülés jött létre. Ez azt jelenti, hogy közel 700 ezerrel többen dolgoznak ma a magyar munkaerőpiacon, mint dolgoztak 2010-ben. Jelentős mértékben növekedett a versenyszférában elhelyezkedők száma. Annak ellenére, amit ön mond, ez úgy történt, a versenyszférán a hazai verseny szereplőit, munkaadóit értem, itt foglalkoztatták a legnagyobb mértékben a munkavállalókat. Tudomásul kéne venni a tényeket, képviselő úr, és abban az esetben nem mondana olyanokat, amiket a felszólalásában mondott. Tehát jelentős mértékben növekedett a foglalkoztatottak száma. Ez azt jelenti, hogy a gazdaság fejlődött, és egy jelentős verseny alakult ki a munkaerőpiacon a jól képzett szakemberek iránt, ez pedig azt hozta magával, hogy a munkaerő bére, a munkaerő ára megnőtt, és az elmúlt időszakban - ahogy az Dömötör Csaba államtitkár úr szájából is elhangzott -, az elmúlt három évben jelentős béremelkedés következett be a reálbérek, a bérek vásárlóértékének a tekintetében. Ez azt jelenti, hogy 2013-tól 2015 végéig körülbelül 15 százalékos reálbér-emelkedés következett be az elmúlt időszak eredményeképpen, ami énszerintem mindenképpen jelentős, és az elmúlt időszakban, az elmúlt egy évben pedig egy jelentős, még ennél is dinamikusabb reálbér-emelkedés következett be, amikor több mint 7 százalékos volt a reálbér-emelkedés. Ha pedig a családi adókedvezményt is idevesszük, akkor 23-24 százalékos, tehát több mint 23 százalékos reálbér-emelkedés következett be a munkabérek területén. Ennek természetesen az is kiváltója volt, hogy az elmúlt időszakban jelentős mértékben emelkedtek a minimálbérek. Körülbelül 50 százalékkal nőtt 2010 óta a minimálbér. Ennek egy jelentősebb emelése volt a tavalyi évben. Ez év kezdetétől a minimálbér reálértéke több mint 7 százalékkal növekedett. Tehát a minimálbér esetében is egy jelentős reálbér-emelkedés következett be az elmúlt időszakban. S ahogy elhangzott már, és ahogy a napirend előtti felszólalásokat nézem, valószínűleg még el fog hangozni az is, hogy most folynak a VKF-tárgyalások, ahol a versenyszféra résztvevői tárgyalnak arról, hogy a minimálbért milyen mértékben kellene megemelni, azt a minimálbért és azt a garantált bérminimumot, amelyik jelentős hatással lesz majd a piaci bérekre is, mert azt azért ne felejtsük el, hogy a piacon lévő béreket nem az állam határozza meg, hanem a piaci szereplők. A munkaadók és a munkavállalók közötti megállapodás eredménye az, hogy milyen bérért megy el a munkavállaló dolgozni. Hogy mekkora igazsága van ennek a megállapodásnak, az abból látszik, hogy azokon a helyeken, ahol alacsonyabb bérért dolgoznak az emberek, megindult egy elvándorlás az olyan munkahelyekre Magyarországon belül, ahol többet fizetnek az adott munkáért, az adott munka elvégzéséért. Ez is eredményezi azt a bizonyos béremelkedést, amit említettem, ami a versenyszférában is és nem csak az állami szférában következett be az elmúlt időszakban, és ez a reálbér-növekedés várhatóan a következő időszakban is folytatódni fog. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan frakcióvezető úr, az MSZP részéről: „Jó reggelt kivánok!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Évek óta mondjuk, hogy a magyar embereknek egyre nagyobb gondot okoz a biztos megélhetés. Évek óta mondjuk, hogy a magyar emberek egyre rosszabb körülmények között, rendkívül alacsony fizetésért kénytelenek dolgozni. Aki teheti, elmegy külföldre, akár Szlovákiába is. Hallhattuk itt a több százezres számot, de szeretném elmondani, hogy több százezer ember nem a magyar munkaerőpiacon dolgozik, hanem Angliában, Németországban vagy Ausztriában. Évek óta mondjuk, hogy fizetésemelésre van szükség. Most azt látjuk, hogy az urizáló fideszes elitnek leesett, hogy fizetésemelésre van szükség. Erre azt tudom mondani, hogy jó reggelt kívánok. Ideje felébredni, két és fél éve mondjuk. Az elmúlt két és fél évben a frakciónk hét alkalommal indítványozta az érdemi és azonnali fizetésemelést. De önök, tisztelt urizáló fideszes elit, még csak tárgyalni sem voltak hajlandók ezeket a kezdeményezéseket. De ha már végre felismerték a problémát, amit évek óta mondunk, akkor ismerjék fel, hogy a megoldási javaslatuk rossz, az urizáló fideszes elit javaslata ugyanis nem a dolgozó embereknek segít, hanem a multiknak. Önök a multik pártjára álltak a magyar emberek képviselete helyett. Nem a multik társasági nyereségadóját kell csökkenteni, hanem a munkát terhelő adókat, hogy a minimálbér-emelés ne járjon tömeges elbocsátásokkal. A munkára rakódó terhek csökkentése ugyanis visszafogná az elvándorlást, és társadalmilag is hasznosabb lenne. Míg a régióban máshol jobban megbecsülik a kormányok a munkavégzést, addig Magyarországon az urizáló fideszes elit a gazdagok és a spekulánsok oldalára áll, agyonadóztatja a bérből és fizetésből élőket azért, hogy a tőlük elvett adóforintokból a gazdagok adóját csökkentsék. Nincs még egy olyan ország, ahol a minimálbér 35 százalékát elvonja az állam a dolgozóktól. Miért becsülik meg külföldön jobban ugyanazt a vendéglátóipari, autóipari, mérnöki, ápolói szaktudást, mint Magyarországon? A válasz egyértelmű: a különbség a kormány teljesítményében van. Az urizáló fideszes elit kormányának hat éve alatt eljutottunk oda, hogy soha nem látott mélypontra került Magyarország versenyképessége. A visegrádi országok között sereghajtókká váltunk [[Dr. Rétvári Bence: Csak hárman minősítettek fel bennünket!]] , és a kormányzati cél már csak az, hogy öt-hat év alatt utolérjük Szlovákiát. Tisztelt Képviselőtársaim! Az urizáló fideszes elit gazdaságpolitikája a felső 10-20 százaléknak kedvez, ezért a Fidesz ma Magyarországon a kisebbség kormánya, Orbán Viktor pedig a kisebbség miniszterelnöke. Ezzel szemben mi, szocialisták elsősorban a munkájukból nehezen megélőket, a szociálisan kiszolgáltatott embereket, a nyugdíjasokat, valamint a nőket kívánjuk képviselni, az ő valós problémáikra kínálunk valódi megoldásokat. A biztos megélhetés érdekében egy négypontos javaslatunk van. 1. Legyen nettó 100 ezer forint a minimálbér, csökkenjenek a munkaadókat terhelő járulékok, a férfiak és a nők között ne legyen bérkülönbség. 2. Térjünk vissza a korábbi nyugdíjemelési rendszerhez, merthogy a 0,9 százalékos nyugdíjemelés megalázó, felháborító és elfogadhatatlan. De amit most Orbán Viktor belengetett, az 1,6 százalékos nyugdíjemelés is ugyanúgy felháborító. Ha visszatérnénk - és ezt javasoljuk - a korábbi indexálási rendszerhez, akkor ma Magyarországon több mint 3 százalékos nyugdíjemelést kellene végrehajtani. [[13.30]] A 3. pontunk, hogy csökkentsék az energiaárakat. Senki ne fizessen többet az energiáért, mint amennyibe az kerül. Hiszen láthatjuk, hogy a nemzetközi piacon csökkenő árak voltak az elmúlt időszakban. Ma a magyar emberek többet fizetnek az energiáért, mint amennyibe az kerül. A 4. pont pedig, hogy folytatódjon az alapvető élelmiszerek áfacsökkentése, hiszen ez segít az elesetteknek, ez segít azoknak a dolgozóknak, akik most kiszolgáltatott helyzetben vannak. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy magyar miniszterelnök egyszer azt mondta, a jólétet nem ellenségekkel, hanem közös célokkal lehet megteremteni. Legyen ez a közös cél, hogy a biztos megélhetést minden magyar ember számára tegyük elérhetővé! Kérem, hogy támogassák javaslatainkat közös jövőnkért, Magyarországért. [[Balla György: A köztársaságért.]] Köszönöm a figyelmet.
Válaszadásra ismét Dömötör Csabáé a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Az ön felszólalásának az volt a címe, hogy „Jó reggelt!”, ha jól idézem fel. Azt szeretném kérni, hogy ne nekünk kívánjanak jó reggelt, hanem maguknak jó reggelt ahhoz, hogy szembenézzenek azzal, milyen következményekkel is járt az önök kormányzása. Mert amikor önök voltak, akkor megduplázták a munkanélküliséget, megháromszorozták a gáz árát, megemelték a személyi jövedelemadót, még a munkáltatói adókra is kivetették az szja-t, elvettek egyhavi bért a közalkalmazottaktól és egyhavi nyugdíjat az idősektől, eltörölték az otthonteremtési programot, ezért kellett egyébként azt pár hónapja újraindítani, és devizahitelezésbe kergették a magyar családokat, százezrek kerültek adósságcsapdába. [[Folyamatos közbeszólások az MSZP soraiból.]] De a legsúlyosabb következménye mégiscsak az volt az önök kormányzásának, hogy sokkal jobban megérte segélyből élni, mint munkából. Ezen kellett változtatni. Engedje meg, hogy azt mondjam, sokadik napirend előtti felszólalásukat hallgatjuk itt végig, és sokadjára érezzük azt, hogy érdemi mondandó hiányában valójában vagdalkoznak. Az ember elgondolkozik azon, hogy mi is lehet ennek az oka. Aztán arra a következtetésre jut, hogy minden bizonnyal az ennek az oka, hogy újra megkezdődött a baloldali casting, újra megkezdődött a szokásos baloldali kiszavazó show, a pozíciókért való határtalan marakodás. Miért mondjuk ezt? Azért mondjuk ezt, mert újra arról hallani, hogy az MSZP közös jelölteket akar Gyurcsány Ferenccel. A fővárosban már meg is állapodhattak a közös jelöltekről, de egyes sajtóhírek szerint már az országos összefogás is jól körvonalazódik. Kíváncsi vagyok, hogy az itt ülők mit szólnak ehhez a közös listához, tudtak-e róla egyáltalán. Mások egyébként egy országos előválasztást szeretnének, és a közös a két dologban az, hogy itt is Gyurcsány Ferencnek lenne döntő szava abban, hogy ki lehet majd a jelölt. Tehát mindent összefoglalva: nem sok változott az MSZP-ben, semmit sem tanultak, és semmit sem felejtettek. Ez egyébként nem sok jót jelent a baloldalnak, főleg úgy, ha még a pártelnök sem zárja ki azt, hogy 2018 után megszűnik az MSZP. Hogy így lesz-e, azt természetesen majd a választók eldöntik. Addig is engedjék meg, hogy beszéljek pár olyan fejleményről, ami nagyban érinti a magyar családokat; önök is rájuk hivatkoztak. Olyan dolgok ezek, amelyek sokkal fontosabbak a szocialista belvillongásoknál. Szeretném önt arról tájékoztatni, hogy több mint 600 ezer emberrel többen dolgoznak ahhoz képest, mint amikor a szocialisták kormányoztak. Az is tény, hogy a több munkahely mellett a bérek is növekedésnek indultak, folytatódik a pedagógus- és a rendvédelmi béremelés, több pénzt kapnak a járási hivatalokban és a kormányablaknál dolgozók is. A baloldaltól meg, még egyszer mondom, csupán arra futotta, hogy egyhavi bért vegyen el rengeteg közalkalmazottól, és egyhavi nyugdíjat vegyen el az idősektől. Hogy egy kiemelt szektort is említsek, az egészségügyet, a szakorvosok, amint arról itt már szó volt, 207 ezer forintos béremelést kapnak, míg az ápolók 65 százalékot. Csak összehasonlításképp: amikor a baloldal kormányzott, 600 milliárd forintot vontak ki az egészségügyből. Talán az MSZP számára sem közömbös, hogy hogyan alakulnak Magyarországon a reálkeresetek, ön is utalt erre. Ezért sem érdemtelen tény az, hogy az első 8 hónapban több mint 7 százalékkal nőttek Magyarországon a bérek. Ugyanakkor tudjuk, hogy az említett eredmények ellenére még rengeteg a teendő. A kormány ezért tűzött ki további jelentős béremeléseket. Azt szeretnénk elérni, hogy legyen egy nagy, átfogó megállapodás a munkaadók, a munkavállalók és a kormány között. Ez a megállapodás azt segítheti, hogy a következő években jelentős béremelésre kerül majd sor Magyarországon. Ennek részeként a kormány jelentős minimálbér- és szakmunkásminimálbér-emelést javasol. Csökkenhetnek a munkáltatói adók is. A kormány tehát adócsökkentéssel fogja segíteni a béremelést. Adócsökkentéssel a béremelésért, ez a célunk. Ezek a tervek a minimálbéreket tekintve azt jelenthetik, hogy a szocialista kormányzáshoz képest majdnem megduplázódhatnak a minimálbérek. Ennek a jelentőségét, azt hiszem, a szocialisták sem tagadhatják el. Ha a baloldal számára kicsit is számítanak azok, akik mindennapi munkájukkal hozzájárulnak ennek az országnak a gyarapodásához, akkor félreteszik pártmegfontolásaikat, és támogatják ezeket az intézkedéseket. Arra kérem önöket, kicsit lazítsanak a pozíciókért való csatározások között, és segítsék végre önök is Magyarország erősödését. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP részéről: „A Fidesz igazságtalan adórendszere az akadálya a határozott béremelésnek.” címmel. Képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ma reggel többen érdeklődéssel hallgathattuk a rádióban, hogy Orbán Viktor miniszterelnök úr szerint a munkaalapú társadalom sikeres. Erre azt tudom mondani, hogy ismét bebizonyosodott, hogy az LMP teljesen mást tekint sikernek, mint miniszterelnök úr. Ugyanis nem tudjuk azt sikernek tekinteni, hogy több százezer magyar honfitársunknak külföldre kellett menekülnie. Nem tartjuk egyáltalán sikernek azt, hogy a gyermekvállalási korban lévő nők 8-10 százaléka már külföldön él, szül gyermeket és neveli azt fel. Nem tartjuk egyáltalán sikernek azt, hogy külföldi vendégmunkásokat szervezetten és tömegesen telepít be a Fidesz annak érdekében, hogy el tudják végezni azt a munkát, amit a magyarok már azért nem végeznek el, mert külföldön vannak. Olyan munkaerőhiány van a magyar gazdaságban, hogy parlamenti vitanap is lesz róla; az egész ellenzék támogatta, köszönet érte. Most szerdán erről fogunk beszélni, hogy ez milyen szerves összefüggésben van a bérválsággal. Eközben egy olyan országban élünk, ahol a minimálbér a létminimumot, hogy úgy fogalmazzak, alulról figyeli. És még ha önök most meg is emelik, akkor is alatta marad. Az átlagbér alatt dolgozik a magyarok kétharmada. Ők azok egytől egyig, akik az egykulcsos adórendszer kárvallottjai. Egyáltalán önök a Fideszben egy olyan országot hoztak létre, amelyben dolgoznak-dolgoznak a magyar emberek, de nem élnek meg a fizetésükből. A Fidesz egyenlővé vált a bérválsággal. És miniszterelnök úr bemegy a rádióba, és közli, hogy itt mekkora sikert tett le ő az asztalra. Egyébként ez azért is furcsa, mert ha ez akkora siker, amit önök hat évig csináltak, akkor miért beszélt fordulatról miniszterelnök úr egy másik konferencián. Azért egy mondatot beszéljünk a minimálbérről, mert ugye, Orbán Viktor úr azt mondta, hogy a kormány a minimálbéren keresztül tudja alapvetően befolyásolni a magyarországi béreket. Hát, ha egy miniszterelnöknek ez a hozzáállása, akkor azt kell mondjam, hogy ez a miniszterelnök nem túl ambiciózus. Mi lesz például azokkal a dolgozókkal, akik a minimálbér fölött keresnek? Az önök tervei szerint ezek az emberek, akik tehát minimálbér fölött keresnek, egy fillérrel sem fognak többet hazavinni a nagy emelkedések után. Be kellene látni azt végre, hogy ha igaz az a mondás, hogy fejétől bűzlik a hal, akkor, azt gondolom, az is igaz, hogy a radikális bérrendezés gátja nem más, mint maga az egykulcsos adórendszer Magyarországon. Ugye, ma reggel az is kiderült, hogy a miniszterelnök úr a többkulcsos adórendszert a teljesítmény gátjának gondolja. Nagyon érdekes, mert 2010. február 9-én a hvg.hu oldalán még azt lehetett olvasni, hogy Orbán Viktor szerint többkulcsos adórendszer kell. Olyannyira biztos volt a kampányban miniszterelnök úr a gondolataiban, hogy meg is indokolta azt, hogy miért. „Orbán: többkulcsos adórendszer kell” - ez a cikk címe. Idézem az újságot: Arra a kérdésre, hogy egykulcsos adórendszerben gondolkodnak-e, mármint a Fidesz, közölte: ha az adórendszer nem veszi figyelembe, hogy a megkeresett összegből hányan élnek, hány embert tartanak el, akkor az sosem lesz igazságos. Ebből következik, mondta miniszterelnök úr, hogy nem lehet egy kulcs, több kategóriának kell lennie - mondta a miniszterelnök úr. [[Dr. Rétvári Bence: Ez a családi adózás.]] Tehát akkor mi történt a Fideszben a kampány után, hogy amint kormányra kerültek, rögtön a teljes ellenkezőjét kezdték el annak csinálni, mint amivel kampányoltak? Több kulcsról beszélt a miniszterelnök úr, itt van, „Orbán: többkulcsos adórendszer kell”, 2010. február 9.! [[Dr. Rétvári Bence: Az emberek számától függ, ez a családi adózás.]] Ehhez képest kormányra kerültek, és itt van az egy kulcs! Tisztelt Államtitkár Úr! Ahelyett, hogy itt kiabál nekem, kérdezze meg inkább, tegye föl azt a kérdést 2,5 millió magyar állampolgárnak, akik többet adóznak, mióta önök kormányon vannak, hogy örülnek-e az egykulcsos adórendszernek. Ugyanis a mérések azt igazolják, hogy nem. A magyar emberek kétharmada azt gondolja, hogy az egykulcsos adórendszer úgy rossz, ahogy van, mint ahogy Orbán Viktor is gondolta 2010-ben. Ezek az emberek, 2,5 millió magyar ember éves szinten akár átlagosan 50 ezer forinttal is többet adózik, amióta a Fidesz-KDNP kormányoz. Ezzel szemben a Lehet Más a Politika három adókulcsot is alkalmazna. Nálunk, aki minimálbéren van, 24 ezer forinttal keresne többet, aki átlagbéren van, 37 ezer forinttal keresne többet, de még aki a kétszeresét keresi az átlagbérnek, az is jobban járna. [[13.40]] Persze hozzátéve, hogy mi nem a haveroknak osztogatnánk, vagy nem hagynánk az offshore bárókat itt virulni Magyarországon, az a pénz mind menne oktatásba és egészségügybe. Úgyhogy ezúton is felszólítom önöket, hogy ne hadováljanak itt arról, hogy a mi adórendszerünk nem jó. Erre szokták mondani, hogy más szemében a szálkát, a maguk szemében pedig a gerendát sem veszik észre. A Fidesz az adóemelés kormánya, hiszen sok millió magyar ember rosszul járt azzal, hogy önök kormányra kerültek; persze, az offshore-os barátaik nem, azok az emberek ugyanúgy élősködnek Magyarországon, mint a Fidesz előtt. [[Németh Szilárd István: Na, még fél perc!]] A holnapi napon folytatódnak a bértárgyalások. Én szeretném leszögezni azt, hogy mi úgy látjuk, hogy teljesen rossz pályán mozognak, nem a jó kérdésekről beszélnek. Most ott arról folyik a vita, hogy hogyan lehetne kompenzálni a vállalkozásokat a béremelésért cserébe. Mi pedig azt mondjuk, hogy arról kell beszélni, hogy hogyan lehet Magyarországon egy olyan igazságos adórendszert bevezetni, ahol aki létminimum alatt keres, az semmit nem adózik. Ugyanis akinek kenyérre, tejre nem telik ebben az országban, az ne adózzon annyit, mint az, aki Mercedesszel meg Isten tudja, milyen autókkal jár. Úgyhogy innentől elkezdve azt tudom önöknek mondani, hogy szégyelljék magukat, ha csak aprópénzzel akarják a magyar állampolgárokat kifizetni.
Ismét Cseresnyés Péternek adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Lehet, hogy a hadoválásról is érdemes lenne egy vitanapot szervezni, hogy ki és hogyan hadovál itt a parlamentben, és a siker meghatározásáról, a siker fogalmának a meghatározásáról is érdemes lenne beszélni. De azért nehéz, hisz mi már többször beszéltünk és talán vitatkoztunk is egymással a parlamentben e témában, mert képviselő asszony mindig úgy szólal fel, mintha tegnap vagy éppen ma kezdődött volna el Magyarország történelme, vagy éppen tegnap vagy ma kezdődött volna el egy gazdasági folyamat, amit éppen kritizál. És éppen azért vagyok kénytelen, mert minden felszólalását ez jellemzi, visszautalni megint arra, hogy honnét indultunk. Mi volt 2010-ben? Mi volt az az állapot, ahonnét eljutottunk odáig, hogy ön most már bátran mondhat a parlamentben olyat, hogy számonkérnek rajtunk valamit, vagy elvárják, hogy megcsináljunk valamit, mert ha 2010-ben nem ez a kormányzat kormányzott volna, vagy 2010 óta nem ez a kormány kormányzott volna, és nem azt a gazdaságpolitikát folytatta volna, amit tett, akkor lehet, hogy nem arról kellene itt beszélnünk, hogy mennyivel kellene emelnünk az emberek bérét, hanem sokkal rosszabb helyzetről és helyzetekről kellene tárgyalnunk. De hogy tisztában legyen azzal, hogy honnét indultunk, néhány számot hadd ismételjek el megint önnek! Körülbelül 3 millió 800 ezer volt a foglalkoztatottak száma 2010-ben, ez körülbelül 55 százaléka volt a magyar munkaképes korú lakosságnak; most, jelen pillanatban közel 70 százalékos a foglalkoztatottság, és 4,4 millióan dolgoznak Magyarországon. Ez azt jelenti, hogy 680 ezerrel többen dolgoznak a munkaerőpiacon, és ebből körülbelül 460-470 ezren a versenyszférában [[Dr. Hadházy Ákos közbeszól.]] tudtak elhelyezkedni. Nem, képviselő úr, nem a londoniban, ezt önök szeretik hangsúlyozni, nem a londoni munkaerőpiacon; a magyar munkaerőpiacon, a statisztika ezt mondja, kár, hogy ezt kiabálják, mert nincs igazuk. Ebből látszik, hogy csúsztatnak minden egyes felszólalásukban. Tehát a magyar munkaerő jelentős része a versenypiacon tudott elhelyezkedni. Miután a magyar gazdaság rendbe jött, többek között annak köszönhetően, hogy teljesen más adópolitikát folytatott ez a kormányzat, mint az előző kormányzatok, ennek eredményeképpen el lehetett kezdeni a béremelés folyamatát is. 2013 óta folyamatosan emelkednek Magyarországon a bérek reálértékben, és ez a fontosabb, ez érdekel mindenkit, hogy azt a pénzt, amit hazavisz a családjának, azt hogyan tudja elkölteni, mennyi mindent tud belőle vásárolni a boltban, a piacon, és ez folyamatosan felértékelődik, és egyre többet ér. Ahogy már elmondtam az előző felszólalásban: reálértékben a bérek ez idáig 2010 óta több mint 23 százalékkal nőttek. Ennyivel ér többet a bérük az embereknek, az átlagbérük az embereknek. Ha csak az utolsó egy évet nézzük, akkor olyan mértékű reálbér-növekedés következett be Magyarországon, amelyik egyhavi bérrel növelte meg a bérét mindenkinek. Ez azt jelenti, hogy jelentősen, 7 százalékot meghaladó módon nőtt a reálbér. És ez a béremelkedés az előrejelzések szerint várhatóan növekedni fog a további időszakban is. Bizonyítja ezt az az ajánlat is, amit a kormányzat tett a versenyszféra és a munkavállalók asztalára, amelyik egy jelentős minimálbér és egy garantált bérminimum, a szakmunkásbér minimumát határozta meg. Ez egy 15-25 százalékos jövő évi emelést ajánlott meg, és a következő évben egy 8-12 százalékos emelést ajánlott meg a két kategóriában, úgy - és itt szeretnék visszautasítani minden olyanfajta megfogalmazást és vádat, amelyik ezt a kormányt adóemelésekkel vádolja -, hogy közben járulékcsökkentés, egy jelentős járulékcsökkentés következhet be. Tehát nemhogy adóemelést tett volna le az asztalra a kormányzat, és adóemelést akarna bevezetni, hanem jelentős mértékben csökkenti az adókat. Ezt megtette az elmúlt évben, ennek az évnek a kezdetétől személyi jövedelemadó tekintetében, járulékcsökkentés tekintetében fog következni egy jelentős adócsökkentés. Ez azt jelenti, hogy 4 százalékpont, de lehet, hogy ennél picit még talán több is lesz, 4 százalékpont csökkentés jövő évben, és a rákövetkező évben újabb 2 százalékpontos járulékcsökkentés fog bekövetkezni. Ez tulajdonképpen segíti a cégeknek a versenyképességét is, hiszen a munkabérre rakódó teher csökken ezáltal, így meg tudják emelni a béreket, így tudja közvetett módon a kormányzat az adópolitika segítségével támogatni a béremelést; közvetett módon, ahogy mondtam, hiszen közvetlenül mindössze a minimálbér és a garantált bérminimum meghatározásában, megállapításában van szerepe. Ez a politika, ez a munkaadókkal és a munkavállalókkal folytatott tárgyalássorozat vezethet oda, és folyamatos kapcsolattartás vezethet oda, hogy folyamatosan növekednek reálértékben a bérek az elmúlt időszakban, és várhatóan ez folytatódni fog. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Kósa Lajos, a Fidesz frakcióvezetője kért szót: „Molnár-Vona-Gyurcsány tengely?” címmel. Képviselő úré a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! A rendszerváltás óta Magyarországon jelen voltak szélsőséges szervezetek, de nem vettük őket komolyan, nagyon sokáig lehetett tudni, hogy leginkább a szocialisták hathatós közreműködésének megfelelő műjobboldali, műnáci szervezetek, Potyka bácsival, Bácsfi Diánával és hasonló figurákkal. Nem vehetők komolyan, nagyon örült mindenki annak, hogy Magyarország egy normális ország, és a paramilitáns szervezetek, az erőszakos szervezetek nincsenek jelen Magyarországon vagy teljes mértékben komolytalanok. Azonban az elmúlt időszak történései rávilágítottak arra, hogy sajnos itt igenis nekünk, a parlament demokratikus pártjainak nagyon komoly felelősségünk és teendőnk van. Az, ami történt Bőnyben, az világosan megmutatta, hogy a paramilitáns szervezeteket komolyan kell venni, és igenis, fel kell lépni mindenképpen azok ellen a szervezetek ellen, akik veszélyeztetik Magyarország társadalmi berendezkedését, akik egyébként fegyvert tartanak, szervezkednek. És nem elegendő önmagában abban bízni, hogy a magyar bíróságok eljárnak, ahogy a Magyar Gárdával szemben eljártak, ahogy más szervezetekkel szemben eljárnak; itt meg kell nézni, hogy a parlamentnek van-e teendője. Az, ami a bőnyi rendőrgyilkosság kapcsán történt, az több mint megdöbbentő. Ami azóta történt, hogy a szervezethez tartozó embereknél valóságos fegyverarzenált találtak a TEK és a rendőrség munkatársai, az több mint megdöbbentő. Az, hogy voltak olyan fegyveresek, akik arra szervezkedtek, hogy Magyarországon politikusokat ölnek meg, az több mint megdöbbentő. Nem azért, mert a politikai vita nem legális, nem azért, mert szeretni kell a politikusokat, nem, vitatkozni kell velük, de a szervezkedés, a fegyveres erőszak, a gyilkosságra való felkészülés igenis mindenképpen üldözendő. És mindenképpen van feladat, mert a parlamentnek meg kell vizsgálni, hogy van-e olyan szervezet, amelyiket parlamenti pártok támogatnak, akár közvetlenül, akár pártalapítványon keresztül. Ezeket fel kell térképezni, mert ha azt látjuk, hogy amin korábban mosolyogtunk, Magyar Nemzeti Arcvonal, Betyársereg, 64 Vármegye, hasonló szervezetek és a parlamentnek egy meghatározott frakciójához vagy pártjához kötődtek különböző módon [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , de nem követtek még el soha erőszakos cselekményeket, azt mondtuk, hogy ez ellen politikai eszközökkel kell küzdeni. De akkor, amikor azt látjuk, hogy rendőrt gyilkolnak meg, fegyverkeznek, és komolyan veszélyeztetik a közrendet, közbiztonságot, akkor igenis el kell gondolkodnunk. Fel kell tárni ezeket a tevékenységeket, és mindenképpen meg kell akadályozni azt, hogy ezek a szervezetek bármilyen finanszírozást kapjanak. [[13.50]] Ez nem könnyű munka, ezt fel kell térképezni a parlament szakbizottságainak, amelyek egyébként a szükséges lépéseket megtették, és világossá kell tenni mindenkinek, így azoknak a pártoknak is, akikkel korábban ezeket összefüggésbe hozták, hogy nincs semmi közük ezekhez a szervezetekhez. Bármilyen politikai pártnak van kapcsolata ezekkel a szervezetekkel, az kizárja magát a politikai közösségből. Ezt egyetlenegy normális országban sem lehet eltűrni. [[Kunhalmi Ágnes: Kopaszok! Kopaszok!]] Mert az, amikor azt látjuk, hogy az ellenzék különböző, a nemzetbiztonság szempontjából kulcskérdésekben együttműködik, lásd a legújabban formálódó MSZP-Jobbik-DK-tengelyt az alkotmánymódosítás kapcsán, az egy politikai ügy. Amikor azt látjuk, hogy nem hajlandók a magyar biztonságot, a magyar emberek biztonsági érdekeit figyelembe venni, azt még lehet kezelni politikai eszközökkel. De nem lehet olyan párt ebben a parlamentben, amely szervezeti kapcsolatot tart ezekkel a szervezetekkel, amely finanszírozza őket; és ha van ilyen párt, akkor mindegy, hogy milyen politikai érdek mellett működnek együtt különböző pártok ezzel a párttal, ezt üldözni kell, tiltani kell. Magyarországon rendnek kell lenni, Magyarország normális ország kell legyen [[Kunhalmi Ágnes: Kopaszok! Kopaszkormány!]] ahol az ilyen típusú erőszakos politikai szélsőségeknek nincs helye! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Ismét Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Felszólalásában olyan témákat említett, amelyek javarészt a biztonsággal függnek össze. Ennek két vonatkozásáról szeretnék beszélni. Az egyik a nemzetközi, a másik pedig valóban a hazai. A kormánynak ugyanis mindent meg kell tennie annak érdekében, hogy erősítse a biztonságot, akár határon kívülről érkező, akár határokon belülről jelentkező kockázatokról van szól. Ami a külső kockázatokat illeti, sokat beszéltünk már itt arról, hogy az ellenőrizetlen migráció súlyos biztonsági kockázatokat jelent. Ezért is elhibázott az a brüsszeli javaslat, amely a határok védelme helyett szétterítené a felelősséget és a terheket, márpedig a határok védelme nélkül nem lehet fenntartani a biztonságot Európában. Ebből a szempontból is megkerülhetetlen fegyvertény, hogy az októberi népszavazáson 3,3 millió ember mondta el a véleményét, és 98 százalékuk világosan elmondta, hogy nemet mond a kényszerbetelepítésre. Azt üzenték, hogy a magyarok feje fölött nem lehet döntéseket hozni ilyen horderejű kérdésekben. Ez az eredmény kötelezi a kormányt, a kabinet ezért kezdeményezte az Alaptörvény módosítását. Ennek a módosításnak az a lényege, hogy a jövőben nem lehetne idegen népességet Magyarországra telepíteni. Az alaptörvény-módosítás tehát fontos biztonsági garanciát jelentene. Ennél is inkább felháborító, hogy az ellenzéki pártok nem támogatták ezt a módosítást. Azért nem, mert csupán a pártpolitikai pecsenyesütögetés lehetőségét látták benne. Megint úgy voltak vele, hogy ami rossz a kormánynak, az jó nekik. Sajnáljuk, hogy az ellenzék - az MSZP-től egyébként a Jobbikig - nem vette figyelembe az ország érdekeit, és ezzel a saját szavazóit is semmibe vette. Szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy amint az a múlt heti belügyi uniós csúcson is, tanácsülésen is kiderült, az Európai Bizottságnak esze ágában nincs visszavonni a kvótacsomagot, sőt, amint azt többször is nyilatkozták, felgyorsítanák azt. Az ellenzék hozzáállása ezt figyelembe véve még inkább felelőtlen. Ami a belső veszélyeket, a belső kockázatokat illeti; frakcióvezető úr erre utalt. A kormány 2010 óta folyamatosan küzd a szélsőséges erők ellen, nemrég azonban valóban olyan esemény történt Magyarországon, ami eddig még soha: egy szélsőséges csoport vezetője brutálisan megölt egy rendőrt. Ez az eset példátlan. Ami az esetben megdöbbentő, hogy ma már tudjuk, hogy a Nemzeti Arcvonal egy magyar parlamenti párttal is kapcsolatot tartott, együtt szerveztek rendezvényeket, és a párt elnöke még a rendőrgyilkosság gyanúsítottjának fiával is kezet rázott, ott virítottak együtt egy közös fotón. [[Közbekiáltások a Jobbik padsoraiból. Zaj.]] Mi határozottan elutasítjuk a hasonló együttműködéseket. [[Zaj. Az elnök hosszan csenget.]] Teljesen elfogadhatatlan, hogy egy politikai párt egy olyan szervezettel tartson fenn kapcsolatot, amely rendőrgyilkosságokra vetemedik. Mindezek miatt valóban meg kell vizsgálni, hogy kellően szigorúak-e a törvények abban az esetben, hogyha egy párt szélsőséges csoportokkal tart fenn kapcsolatot, legyen szó akár közös rendezvényszervezésről vagy éppen a pénzügyi támogatásról. Jó lenne egyébként hallani a baloldal véleményét is ebben a kérdésben. Nem engedhetjük, hogy a cukiság felszíne alatt olyan erők szervezkedjenek, akik fegyverek tucatjait tartják lakásokban törvénytelenül. Egy biztos: ha a biztonságról van szó, akkor a magyarok számíthatnak a kormányra, és ez igaz a külső fenyegetettségekre is, mint ahogy a hazai szélsőséges mozgalmakkal szembeni fellépésre egyaránt. Semmilyen pártpolitikai megfontolás nem lehet fontosabb Magyarország biztonságánál. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Ander Balázs, Jobbik. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Móring József Attila, KDNP; Kunhalmi Ágnes, MSZP; Apáti István, Jobbik; Sallai R. Benedek, LMP; Tilki Attila, Fidesz. A keddi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Szávay István, Jobbik; Pintér Tamás, Jobbik; Hoppál Péter, Fidesz; Magyar Zoltán, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a munkaerőhiány okairól és a szükséges lépésekről szóló V/12673. számú előterjesztést az Országgyűlés 4 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. A Fidesz, az MSZP, a Jobbik, az LMP képviselőcsoportja kérésére az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló határozat 37. § (4) bekezdése értelmében az időkeretes tárgyalás elfogadása esetén a képviselőcsoport rendelkezésére álló időkeret a kétszeresére emelkedik. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása az időkeret-emelésekre figyelemmel a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 82 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 164 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 46 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 92 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 41 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 82 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 38 perc; az LMP képviselőcsoportjának 24 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 48 perc; a független képviselőknek pedig 9 perc áll rendelkezésre.A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 15-15 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést a jegyző által ismertetett és a Fidesz, az MSZP, a Jobbik, az LMP kérése alapján módosított időkeretben tárgyalja. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A javaslatot a Ház 139 igen szavazattal, 19 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a 2014-2020 közötti időszakban Magyarországnak járó uniós források felhasználásáról szóló V/12874. számú előterjesztést az Országgyűlés 4 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. A Fidesz, az MSZP, a Jobbik, az LMP képviselőcsoportja kérésére az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló határozat 37. § (4) bekezdése értelmében az időkeretes tárgyalás elfogadása esetén a képviselőcsoport rendelkezésére álló időkeret a kétszeresére emelkedik. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt. [[14.00]]
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása az időkeret-emelésekre figyelemmel a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 82 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 164 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 46 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 92 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 41 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 82 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 38 perc; az LMP képviselőcsoportjának 24 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 48 perc; a független képviselőknek pedig 9 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 15-15 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Most a határozathozatal következik ismét. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést a jegyző által ismertetett és a Fidesz, az MSZP, a Jobbik, az LMP kérése alapján módosított időkeretben tárgyalja. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház az indítványt 136 igen szavazattal, 18 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a férfiak 40 év munkaviszony utáni nyugdíjba vonulási lehetőségének biztosítása című, V/12901. számú előterjesztést az Országgyűlés 4 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. A Jobbik és a KDNP képviselőcsoportja kérésére az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló határozat 37. § (4) bekezdése értelmében az időkeretes tárgyalás elfogadása esetén a képviselőcsoport rendelkezésére álló időkeret a kétszeresére emelkedik. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása az időkeret-emelésekre figyelemmel a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 82 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 46 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 41 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 82 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 38 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 76 perc; az LMP képviselőcsoportjának 24 perc; a független képviselőknek pedig 9 perc áll rendelkezésre.A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 15-15 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Tisztelt Országgyűlés! Most ismételten határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Házat, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést a jegyző által ismertetett és a Jobbik és a KDNP kérése alapján módosított időkeretben tárgyalja. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés 135 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett az előterjesztés időkeretben történő tárgyalását elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a közoktatás helyzetéről szóló V/12909. számú előterjesztést az Országgyűlés 4 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. A Fidesz, az MSZP és az LMP képviselőcsoportja kérésére az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló határozat 37. § (4) bekezdése értelmében az időkeretes tárgyalás elfogadása esetén a képviselőcsoport rendelkezésére álló időkeret a kétszeresére emelkedik. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása az időkeret-emelésekre figyelemmel a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 82 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 164 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 46 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 92 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 41 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 38 perc; az LMP képviselőcsoportjának 24 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 48 perc; a független képviselőknek pedig 9 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 15-15 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Tisztelt Országgyűlés! Ismételten határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Házat, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést a jegyző által ismertetett és a Fidesz, az MSZP és az LMP kérése alapján módosított időkeretben tárgyalja. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az időkeretre vonatkozó indítványt a tisztelt Ház 138 igen szavazattal, 19 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom Önöket, hogy a Házbizottság házszabálytól való eltérésre tett javaslatot. Ebben azt javasolja, hogy az Országgyűlés a közoktatás helyzetéről szóló, V/12909. számon és a férfiak 40 év munkaviszony utáni nyugdíjba vonulási lehetőségének biztosításáról szóló, V/12901. számon indítványozott politikai viták megtartása során úgy térjen el a házszabály 86. § (2) bekezdésében foglaltaktól, hogy a politikai vitákat az indítványok benyújtásától számított 14 napot megelőzően tartsa meg. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot V/12901/1. és V/12909/1. számon a honlapon megismerhetik. Felhívom figyelmüket, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazatára van szükség. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, hozzájárul-e a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a házszabálytól való eltéréshez 160 igen szavazattal, 1 tartózkodás mellett, ellenszavazat nélkül hozzájárult. Tisztelt Ház! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a keddi ülésnapon a szakképzési és felnőttképzési hatósági feladatok átadásával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/12919. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig az egyes iskolaszövetkezetekkel összefüggő törvények módosításáról szóló T/12899. számú törvényjavaslat általános vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a keddi ülésnapon a szakképzési és felnőttképzési hatósági feladatok átadásával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/12919. számú törvényjavaslat általános vitáját követően kerüljön sor az egyes energetikai tárgyú törvények árszabályozási célú módosításáról szóló T/12923. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Ugyancsak a Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a keddi ülésnapon a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény és egyes törvények eljárásjogi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/12719. számú törvényjavaslat kapcsán az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra első napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Szintén a Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a szerdai ülésnapon az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosításáról szóló T/12920. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény módosításáról szóló T/12928. számú törvényjavaslat általános vitáját követően kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a szerdai ülésnapon a higanyról szóló Minamata Egyezmény kihirdetéséről szóló T/12916. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig utolsó előtti napirendi pontként, valamint a zártkertként nyilvántartott ingatlanok művelés alóli kivonásával kapcsolatban egyes törvények módosításáról szóló T/12929. számú törvényjavaslat általános vitájára a lezárásig utolsó napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. [[14.10]] Tisztelt Ház! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat szerint az Országgyűlés a Nemzeti Választási Iroda elnökének beszámolója a 2016. október 2. napján megtartott országos népszavazással kapcsolatos állami feladatok megszervezéséről és lebonyolításáról szóló B/12839. számú előterjesztés határozathozatalára a kijelölt bizottságot kérje fel. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Igazságügyi bizottságot a B/12839. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a bizottságot 115 igen szavazattal, 47 nem ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat szerint az Országgyűlés a Nemzeti Választási Bizottság elnökének beszámolója a Nemzeti Választási Bizottságnak a 2016. október 2. napján megtartott országos népszavazáson végzett tevékenységéről szóló B/12854. számú előterjesztés határozathozatalára a kijelölt bizottságot kérje fel. Megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Igazságügyi bizottságot a B/12854. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a bizottságot 115 igen szavazattal, 47 nem ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a személyi javaslat határozathozatala. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett S/12986. számú személyi javaslat tartalmát.
Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 13/2014. országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul: „Az Országgyűlés a Költségvetési bizottságba Velez Árpád helyett dr. Legény Zsoltot (MSZP) a bizottság tagjává megválasztja.” Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Tisztelt Országgyűlés! Most ismét határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e az S/12986. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A személyi javaslatot 163 igen szavazattal, egyhangúlag fogadta el az Országgyűlés. Tisztelt Ház! Most, 14 óra 13 perckor áttérünk az interpellációk és azonnali kérdések tárgyalására. [[Dr. Tóth Bertalan: Ügyrend!]] Parancsoljon, frakcióvezető úr! Tóth Bertalan frakcióvezető úr ügyrendi kérdésben kért szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Indítványozom, hogy az Országgyűlés a most elfogadott napirend ellenére a holnapi ülésen ne döntsön az új alkotmánybírók megválasztásáról. Ennek indoka, hogy [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]] az új alkotmánybírók jelölése érvénytelen.
Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ön pontosan tudja, hogy amit mond, az házszabályszerűtlen. Elfogadtuk a napirendet, úgyhogy kérem, foglaljon helyet! [[Dr. Tóth Bertalan: Ügyrendi indítványom van!]] Ez nem ügyrendi indítvány, ez szórakozás a Ház türelmével. Kérem, tisztelt frakcióvezető úr, hogy foglaljon helyet! [[Taps a kormánypártok soraiban. Gőgös Zoltán: Alaptörvény-ellenes!]] Foglaljon helyet! Az ügyrendi indítványának, miután az nem minősül ügyrendi indítványnak, nem adok helyt. No, tehát… [[Dr. Tóth Bertalan: Végigmondhatom?]] Nem, nem mondhatja végig, foglaljon helyet, most mondtam az előbb! [[Dr. Tóth Bertalan: De miért?]] Mert nem minősül ügyrendi indítványnak a mondandója. [[Bangóné Borbély Ildikó: A házszabály az elnökre is kötelező! Zaj, közbeszólások az MSZP soraiban.]] Akkor új témában ügyrendi indítványként kezdje el a felszólalását, de jelzem, hogy az indítványnak a házszabálynak megfelelőnek kell lennie. Eddig ez nem sikerült. Parancsoljon!
Elnök úr törvénytelen eljárása miatt a Házbizottság összehívását kezdeményezem. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Lopakodó leépítés az egészségügyben - miért szűnt meg Fehérgyarmaton a traumatológiai osztály?” címmel. Képviselő úré a szó. [[Az MSZP képviselői közül többen távoznak az ülésteremből. Általános zaj.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! - már akik a teremben akarnak maradni és meghallgatni engem. [[Zaj, közbeszólások.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára tudják azt, hogy az egészségügyet terhelő legnagyobb problémák egyike az [[Általános zaj. Az elnök csenget.]] , hogy a gyógyulás attól függ, hogy ki hol él vagy ki hová születik. Én most egy kicsit az ország keleti határáról szeretnék beszélni, a szatmár-beregi térségről, aprófalvakról és kisvárosokról, illetve azok ellátásáról. Arról a térségről, ahol már az is előny néha, hogy a háziorvosi praxis be van töltve. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyszer már szóvá tettem itt a Házban, hogy egy 32 falvat ellátó kistérség háziorvosi ügyelete két orvosról egyre csökkent. Szóvá teszem most azt, hogy Vásárosnaményban a szemészeti szakellátás 5 napról 3-ra csökkent. Szóvá akarom tenni azt a megtörtént esetet, tisztelt képviselőtársaim, hogy egy súlyos vágott sebbel először abban a városban, ahol nincs sürgősségi betegellátás, ellátni sem akarták a beteget, hogy képszerű legyen, bekötni sem akarták a sebét, majd egy másik városba irányították, ahol elvileg van sürgősségi ellátás, ahol azonban telefonos érdeklődésre azt javasolták, hogy szállítsák egy kicsit távolabb, Szatmár közepébe, nagyjából egyórás autóútra. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért beszélek ezekről az ügyekről, mert nemcsak az az esélytelenség, hogy valaki ilyen térségben akar gyógyulni, hanem az is, hogyha tovább csökkentjük a lehetőségeit. Akkor, amikor ezeket az ügyeket szóvá teszem, azt akarom mondani, hogy az eddigi bujkálva, lopakodva végrehajtott egészségügyi változások nagyjából ebből állnak: nem megvitatnivaló és nem megállapodásra jutni kívánó kormány és kérdések vannak előttünk, hanem leépítések. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyjából néhány hete történt, hogy ott a határ mellett egy kisvárosban, Fehérgyarmaton megszűnt a kórház traumatológiai osztálya. Azt akarom tehát kérdezni, államtitkár úr, hogy miért csökkentik az esélyeket, és miért fognak arról értekezni majd, hogy vajon mi volt ezelőtt nyolc évvel. Azt az osztályt most szüntették meg. Azt a szemészeti szakellátást most korlátozták. Azt a beteget most nem akarták ellátni. Ezért tehát válaszát várom arra, hogy miért akarják, hogy rossz helyzetben lévő emberek még rosszabban legyenek. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget, köszönöm a szót.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A valós problémáknak a megoldását az nem segíti, képviselő úr, hogyha ön egy kicsit tágabban értelmezi a tényeket, és megtévesztően fogalmaz. Nyilvánvalóan szándékoltan tette ezt, hiszen az volt az interpellációjának már a címe is, hogy „Miért szűnt meg Fehérgyarmaton a traumatológiai osztály?” Ön is nagyon jól tudja, hogy Fehérgyarmaton traumatológiai osztály egyébként korábban sem volt, tehát így meg sem szűnhetett. [[Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben dr. Szűcs Lajos váltja fel.]] Nyilvánvalóan vannak olyan ellátások, amelyekért szerintem érdemes akár itt a parlamentben is szót emelni, de nem olyan módon, hogy olyan osztályt vizionál oda, tisztelt képviselő úr, ami nem működött. Az kétségtelen, mert a valósághoz hozzátartozik, hogy a sebészeti szakmán belül működött Fehérgyarmaton ilyesfajta ellátás, és annak a járóbeteg formája meg is maradt, az továbbra is működik, a fekvőbeteg formája miatt kell Mátészalkára átmenni a betegeknek. Tisztelt Képviselő Úr! Ezért osztálymegszüntetésről nem beszélhetünk, úgy, hogy valóban egyébként természetesen azt el kell ismernünk, hogyha valahol valamilyen probléma adódik. Ezért indítunk többek között béremelési programot, ezért konszolidáljuk a kórházakat, hogy ezeknek a problémáknak elejét tudjuk venni, csak képviselő úr ne beszéljen úgy traumatológiai osztályról, hogyha az nem is létezett. Tegyük hozzá, hogy önök egyébként az egészségügyben azt a dupla mutatványt is meg tudták tenni, hogy egyszerre csökkentették is azokat az összegeket, amelyeket az egészségügyre fordítanak, és mindeközben az egészségügy adósságát is növelték, eladósítva az egészségügyet, ahogy az egészségbiztosítási kasszát is százmilliárdokkal rövidítették meg. Bizony, ezeknek az akkori intézkedéseknek mi igyekeztünk a negatív hatásait minél inkább csökkenteni. Ami a járóbeteg-ellátást illeti, ahogy mondtam, az továbbra is működik a traumatológiai szakágban is, a fekvőbeteg-ellátásra pedig Mátészalkán 34 ágy kapacitás, Nyíregyházán pedig további 70 ágy kapacitás áll rendelkezésre akkor, hogyha a betegeket oda kell szállítani.Egyébként a kórház pontosan a fenti okokból is kezdeményezte az egynapos sebészeti ellátás keretében történő traumatológiai ellátást. Ön is tudja, hogy ez egy fontos és korszerű forma lenne. Ennek a személyi és tárgyi feltételei biztosítottak, hatósági engedélyezése pedig folyamatban van.Ha megnézzük, hogy az elmúlt időszakban a fehérgyarmati kórházban milyen fejlesztések történtek, akkor azt látjuk, hogy új sürgősségi betegellátó osztály épült; azért a teljes igazsághoz ez is hozzátartozott volna, képviselő úr, hogyha ezt is megemlíti. [[14.20]] Ezért a TIOP 2.2.2 pályázat keretében történt meg, egyrészről magasabb szintre fejlesztés, másrészről korszerűsítés történt az ön által említett kórházban. Pontosan azért, hogy a területi különbségeket kiegyenlítse, hogy azt a problémát, amit ön fölvetett, hogy ha valaki egy nehezebb sorsú környékre születik, akkor ne jusson például a sürgősségi ellátásban ugyanahhoz a szinthez, mint a Dunántúlon vagy mint Budapesten, vagy Budapest egyes részein, ezért javítottuk és fejlesztettük itt is 525 millió forinttal az itteni hozzáférést, ami korszerűsítés, bővítés volt, és összesen 1033 négyzetméter hasznos alapterületen biztosítja most már az új sürgősségi betegellátó osztály a betegek biztonságát. Ebből 155 millió forint orvostechnikai eszközökre került fordításra. Ezen a tételen kívül ugyanebben a kórházban intenzív neonatális osztály eszközparkjának és informatikai rendszerének modernizációjára 108 millió 900 ezer forintot fordítottunk. Szakemberek képzésére, amely szintén a kórház és az egészségügy számára jelent Fehérgyarmaton előrelépést, először 20 millió, aztán 22 millió, aztán 87 millió forintot fordítottunk. A környéken a letelepedési és a praxispályázatnak köszönhetően sikerült hosszú évek után betölteni - szintén terhes szocialista örökség után - a háziorvosi praxist Nyírcsászáriban, Nyírmadán, Szabolcsveresmarton, Fényeslitkén, Nyírkátán, Rohodon, Nyíregyházán és Mátészalkán. Azt hiszem, ezek fontos előrelépések. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Államtitkár Úr! Ön javíthatatlan. [[Dr. Rétvári Bence: Köszönöm.]] Mert mindenről egy jut eszébe, mint Mórickának, mi volt a mi kormányzásunk alatt. Azt szeretném mondani, tisztelt államtitkár úr, hogy legalább jó lenne a térképre ránézni, mert a települések, amiket a háziorvosi körzetek fejlesztésekor így szépen felsorolt, nem oda tartoznak. [[Dr. Rétvári Bence: Megyében vannak!]] Másodsorban pedig azzal mindannyian tisztában vagyunk, akik itt ülünk, hogy önök nem fejlesztettek, uniós forrásokat használtak fel, mint ahogy mi is, az egészségügyi intézmények fejlesztésére, ha már a pontos megfogalmazásoknál akarunk maradni. És aztán az a traumatológia, ami nem volt, de mégis volt, mert a járóbeteg-ellátás formája megmaradt - államtitkár úr, maradjunk annyiban, hogy ott megszűnt. Hogy aztán minek nevezzük - traumatológiai ellátásnak nevezzük. Tisztelt Államtitkár Úr! Engem nem nagyon győz meg, amikor felsorol itt mindenféle gyönyörű számokat. Engem az győzne meg, ha az ott élők nem panaszkodnának. Nem fogadom el a választ, elnök úr.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 110 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Ha pénzről van szó, Soros továbbra is haver?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter, illetve annak államtitkára válaszol. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jobban örültem volna, ha a főnöke tiszteli meg az Országgyűlést, de hát akkor, ha már így történt, kezdjünk neki. A Rogán Antal körüli botrányok néhány mellékszála legalább annyira érdekes, mint az Orbán Viktor teljes bizalmát élvező, többszörös hazugságon kapott miniszter gyanús ügyei. Az Index hírportál cikkében található videók egyikén azt láthatjuk, hogy Rogán Antal, Habony Árpád és dr. Kertész Balázs ugyanabba az Aulich utcai házba megy be, amely előtt egy másik időpontban három grúz üzletember politikus beszéli meg üzleti ügyeit. Az egyik ember, aki jelenleg a Bank of Georgia regionális vezetője, korábban hazája gazdasági minisztere volt, 12 évig pedig a Soros György által alapított civil szervezeteket támogató pénzosztó szervezet, az Open Society Foundations program menedzsereként tevékenykedett. Ráadásul nem máshol, mint Budapesten, és nem más témával foglalkozott, mint a szépen hangzó nyitott társadalom eszményét elősegítő közszolgálati reformkezdeményezésekkel. A fenti tények azért is érdekesek, mert eddig azt hallhattuk, hogy mindenkire, aki kapcsolatba került Soros Györggyel vagy az általa finanszírozott civil szervezetekkel, az Orbán-kormány teljesen nyíltan ellenségként tekint. Lázár Jánostól megtudhattuk, hogy titkosszolgálati jelentések is készültek a Soros-féle magyarországi befolyásolási kísérletekről, a mindent tudó Németh Szilárd pedig biztos benne, hogy Soros György szervezett hálózati rendszert működtet [[Németh Szilárd István közbeszól.]] , a magyar kormány migránspolitikájával szemben, amivel komoly nemzetbiztonsági érdekeket is sért. Egy normális országban önmagában a fenti tények és az azt megalapozó videók nyilvánosságra kerülésének is komoly következményeinek kellene lenniük, de az a minimum, hogy egy átfogó titkosszolgálati vizsgálat megindítására kellene hogy sor kerüljön. Annál is inkább, mert ha az Orbán-kormány nemcsak a médiának szánta a Soros Györggyel kapcsolatos kirohanásait, akkor magyarázatot kellene adnia arra, hogyan lehetséges, hogy egy roppant befolyásos, több mint tíz évig a Soros-hálózatban komoly vezető beosztást betöltő emberrel üzletelnek a feltételezhetően Rogán Antalhoz köthető üzleti körök. Vagy ha pénzről van szó, akkor ez sem számít önöknek? Ha a fentiek igazak, akkor a letelepedési kötvények megvédelmezése után Soros Györggyel kapcsolatosan is beigazolódik, hogy csak addig tart az ellenállás és a hazaszeretet önöknél, ameddig a könnyű pénz lehetősége fel nem tűnik a láthatáron. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt már tudjuk, hogy önöket nem érdekli, hogy Rogán Antal hányszor és miben hazudott. De az sem zavarja önöket, ha esetleg a barátai Soros-közeli emberekkel üzletelnek? Vagy ettől is csak nő a miniszterelnök miniszterébe vett bizalma? Erre várom érdemi válaszait. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Azt azért állapítsuk meg, hogy új idők járnak, a Jobbik Index-cikkekkel nyomul itt az Országgyűlésben. [[Moraj a Jobbik soraiban.]] Kíváncsiak lennénk arra, hogy mit szól ehhez a kuruc.info vagy éppen a Barikád. Ha jól értem a felszólalását, akkor ön azt próbálja sugallni, hogy a kormány vagy az egyes kormánytagok Soros Györggyel működnek együtt. Ezt azért nehéz kommentálni, mert mégiscsak elvárás, hogy legyen a komolyságnak egy bizonyos alapvető szintje, mégiscsak az Országgyűlésben vagyunk. Az nem titok, hogy Soros Györggyel és az általa támogatott szervezetekkel a kormánynak sokszor vitája van, méghozzá fajsúlyos kérdésekben. Csak hogy egyet említsek, mi nem értünk egyet azokkal, akik a korlátlan bevándorlásra lehetőségként tekintenek, arra még sok pénzt áldoznának is, és nem hajlandóak figyelembe venni az illegális bevándorlás súlyos kockázatait. Ezt az álláspontot a kormány egyébként nyíltan fel is vállalja. Mi szeretnénk Európát a nemzetek Európájának megtartani, a munkaerőhiányt pedig a családok támogatásával szeretnénk megoldani. Ezek a lényeget érintő, a jövőről szóló kérdések, ezekben van nekünk súlyos vitánk. És mivel vitánk van, ezért az együttműködésre vonatkozó sejtetések a komolytalanság kategóriájába tartoznak. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Furának és érdekesnek tartom, hogy úgy hivatkozik a nemzetbiztonsági kockázatokra ön, hogy ön korábban a Magyar Gárda alapítója volt. Ezért az ön helyében én nem… [[Moraj a Jobbik soraiban.]] Én az ön helyében [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] nem dobálóznék a „nemzetbiztonsági kockázat” kifejezéssel. Különösen azért nem, mert ha az ön pártjának valóban fontos lenne a biztonság, akkor megszavazták volna az Alaptörvény módosítását. Nem tették, így a mostani próbálkozását kénytelen vagyok üres lejárató akciónak minősíteni, amellyel egyetlen célja van a Jobbiknak, az, hogy feledtesse azt, hogy egyre gyakrabban megy szembe saját korábbi elveivel. Ha van valaminek vagy valakinek kötődése Soros Györgyhöz, akkor az az a cikk, amelyre ön itt hivatkozik. Ha jól megnézi, akkor fel is van tüntetve a végén. Önök játszanak tehát abból a kottából. Korábban szélsőséges heccportálok kamu cikkeire hivatkoztak itt rendszeresen, de amint látom, most már más forrásból dolgoznak. Ebből is látszik, hogy a Jobbik egy zavaros párt, amely tapsikolva csatlakozik a Gyurcsány-tengelyhez, és ha jól nézem, akkor még büszke is rá. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszadásra megadom a szót a képviselő úrnak. [[Dúró Dóra: Nem sok szakmai érved volt!]]
Tudja, államtitkár úr, azért is jó, hogy az alaptörvény-módosítást felhozta, mert ugyanúgy ebben is hazudnak, mint minden másban, amit elmondott. Ma az Igazságügyi bizottság nem volt hajlandó foglalkozni az alaptörvény-módosító javaslattal… [[Közbeszólások a Fidesz soraiból.]] Nem volt hajlandó foglalkozni vele, ami azt jelenti, hogy önöknek korábban sem volt fontos, [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] , vagy ha fontos volt, akkor nem annyira, mint a piszkos pénz és a letelepedési körvények ügye. Erre kellene magyarázatot adni. Ma a bizottsági ülésen nem támogatták azt a javaslatot, ami az önök javaslata volt. Egy mondat belekerült, hogy ellenszolgáltatásért cserébe sem lehet senkit letelepíteni, betelepíteni Magyarországra. Erre kellett volna válaszolni. Ma szavazták le. Még 30 napjuk van rá, de sietni kellene, hogy az Országgyűlés elé kerüljön a javaslat. Egyébként minden, amit mondtak, hazugság. Köszönöm, és nem fogadom el a válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Elbuktátok…]] [[14.30]]
A félreértések elkerülése végett sem ellenzéki, sem kormánypárti képviselőknek nincs joguk bekiabálni, hanem mind a két oldalon az a teendőjük, hogy csendben végighallgassák az éppen szót kapott képviselőt. Köszönöm szépen a megértésüket. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadják-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 109 igen szavazattal, 36 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Meddig hazardírozik a kormány a nukleáris energiával?” címmel. A képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Kormány! Ha az atomerőmű-bővítésre szánt közpénz, ezermilliárdok eltüntetéséről van szó, akkor az Orbán-kormány láthatóan nem ismer határokat. Három év alatt, úgy tűnt, még egy kapavágás sem történt; gyakorlatilag 241 milliárd forintot eltapsolnak a nagy semmire, de láthatóan most már semmi sem drága önöknek. Azt látjuk, hogy egy olyan kormányzati törvényjavaslatot nyújtottak be itt az egyik éjszaka, az amerikai elnökválasztás előtti éjszaka, gondolom, arra bazíroztak, hogy senki nem fog figyelni. Meg kell mondani, hogy az összes ellenzéki frakció közül a Lehet Más a Politika volt az, amelyik kiszúrta, hogy mit rejtettek el ebben a törvényjavaslatban, ugyanis önök fogták magukat, és gyakorlatilag kizárták a nukleáris hatóságot a paksi bővítésből. Önök gyakorlatilag megszüntették az érdemi hatósági kontrollt az ország legkockázatosabb beruházása fölött. Nézzük, hogy hogyan működne a jövőben az önök elképzelései szerint a hatósági felügyelet, ha ez a törvényjavaslat átmenne a parlamenten. A jelenlegi szabályozás szerint radioaktív anyag, berendezés és létesítmény tulajdonjogának a megszerzéséhez, átadásához vagy a használat bármilyen jogcímen való átengedéséhez a nukleáris hatóság engedélye kell, tehát kötelező, hogy ez megtörténjen. A jövőben csak a bejelentés tudomásulvétele lesz az OAH osztályrésze. Kérdezem én tisztelt államtitkár urat, aki, látom, újra válaszolni fog a kérdésemre, reményeim szerint egy kicsit bőbeszédűbb lesz, mint ott a parlamenti vitában, kérdezem én, hogy kinek szeretnének önök érdemi hatósági kontroll nélkül átengedni, mondjuk, radioaktív hulladéktárolókat. Mészáros Lőrincnek vagy az oroszoknak, vagy kiknek szeretnék odaadni ezt a projektet? De van egy másik példa, ami szerintem még az előzőnél is ijesztőbb és megmagyarázhatatlanabb. A jelenleg hatályos atomtörvény alapján sem a kormánynak, sem másnak nincsen arra lehetősége, hogy politikai aktussal felülírja a hatóság döntését. Ha ezt a törvényjavaslatot megszavazzák, akkor viszont lesz. Egy egyszerű kormányhatározattal, vagyis egy politikai döntéssel felülírható lesz az, amit az OAH mond, amit ő gondol. Azt gondolom, ez egy hatalmas visszalépés lenne a nukleáris biztonság terén. Képzeljük el, a törvényjavaslat szerint az OAH szakértői helyett gyakorlatilag, mondjuk, Németh szilárd képviselőtársam vagy esetleg Rogán Antal feltaláló úr dönthet majd arról, hogy milyen műszaki vagy minőségi kompromisszumok árán lehet felgyorsítani az atomerőmű építését vagy megnövelni az orosz beruházók garantált profitját. Önök itt a Fideszben gyakorlatilag egy olyan helyzetet próbálnak előteremteni, amelyben egy lakótelepi játszótér felépítéséhez vagy tulajdonosváltásához komolyabb hatósági jogosítványok kötődnek majd, mint egy atomerőmű felépítéséhez. Ez az egész projekt 4000 milliárd forintba kerül, amit közpénzből finanszíroznak száz százalékban; Magyarország külkapcsolatait, sugárbiztonságát évtizedekre meghatározza, és e projekt közeléből önök a hatósági kontroll maradékát is megpróbálják eltüntetni. Kérdezem önöktől, hogy milyen társadalmilag hasznos [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] társadalmi cél érdekében kívánnak felhatalmazást adni a kormánynak arra, hogy megkerülhesse a nukleáris biztonságért felelős hatóság döntéseit.
Válaszadásra megadom a szót Aradszki András államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az egyes energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló javaslat tartalmazza az atomenergiáról szóló törvény egyes eljárási kérdéseinek a módosítását. A lefolytatott vita során én arra kértem önt, hogy a sajátos félreértelmezését tegye félre, próbálja elolvasni a benyújtott törvényjavaslatot, és annak megfelelően csatlakozzon a Fidesz, a KDNP, a Jobbik, valamint az MSZP hozzászóló szakértő politikusainak a véleményéhez, akik a törvényjavaslatnak ilyen irányú félreolvasását, félreértelmezését nem látták. Úgy látszik, hogy vagy nem volt ideje azóta még egyszer elolvasni a törvényjavaslatot, vagy továbbra is tart egyfajta szövegértési zavara, amit én megpróbálok most egy kicsit helyre tenni, és elmagyarázni önnek azt, hogy milyen tartalmakkal bír ez a törvényjavaslat. Először azt szeretném mondani, hogy az atomenergiáról szóló törvény a működő nukleáris létesítmények, radioaktívhulladék-tárolók tekintetében jelenleg is rendelkezik a meglévő engedélyektől való eltérés lehetséges módozatairól. E szabályok eddig is és ezután is garantálni fogják a létesítmény nukleáris biztonságának kérdését, és átalakítás nem történhet meg az atomenergia-felügyeleti szerv engedélye nélkül. Amivel a törvényjavaslat kiegészül, hogy ezek a szabályok nem értelmezhetőek a létesülő nukleáris létesítmény és radioaktívhulladék-tároló tekintetében, ezért a törvényjavaslat pontosítja, kiegészíti a szabályozást azzal, hogy ezek az engedélyezési szabályok miképpen alkalmazandók a létesülő nukleáris létesítményekkel kapcsolatban. Hozzá kell tennem azt is, hogy erre az Euratom-irányelv 2014-es módosítása kötelezettséget állapított meg a tagállamok részére 2017-es határidővel, hogy a létesülő nukleáris létesítményekkel kapcsolatban is hozzanak szabályokat, és az ehhez szükséges jogalkotást elvégezzék. Ez a része, az ilyen szabályozás jogszabályalkotási része most a parlament előtt van. Érdekes felvetés, amit az Országos Atomenergia Hivatal jogalkotási hatáskörének módosításával kapcsolatban elmondott. El kell mondanom, a mai napig is úgy van, hogy az Atomenergia Hivatal határozataival szemben bírósági felülvizsgálatot lehet kezdeményezni. Senkinek nincs módja és nem is lesz módja arra, hogy a hivatal döntéseit más módon megváltoztassa, csak a bírósági felülvizsgálat segítségével. Ahogy elmondtam, a törvényjavaslat azt tartalmazza, hogy a létesülő nukleáris létesítmények esetében milyen szabályokat kell követnie a hivatalnak az engedélyezés során. Az ehhez szükséges végrehajtási rendeleteket, döntéseket a kormánynak joga van felhatalmazással meghozni. Ez a korábban már létesült és működő nukleáris létesítmények esetében is így van. 1997 óta vannak végrehajtási rendeletek arra nézve, hogy hogyan kell a hivatalnak eljárni az adott, konkrét ügyekben. Én úgy gondolom, hogy a kormánynak ez a jogalkotásra vonatkozó felhatalmazása semmiképp nem tekinthető a felügyeleti szerv megkerülése szándékának. Én azt kérem, hogy a sugárvédelem körét ne keverje a nukleáris létesítmények körével. A bejelentéssel történő ügyintézés a sugárvédelem tekintetében áll fenn, a nukleáris létesítmények tekintetében továbbra is a szigorúbb engedélyezési szabályok lesznek végrehajtva, és továbbra is tudja szolgálni a biztonságot az atomenergia békés célú felhasználása érdekében. Ezek a bejelentési kötelezettségek: például az, hogy ha valaki [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] le akar selejtezni egy röntgengépet, akkor arról ne kelljen a hivatalnak határozatot hozni, tehát egyszerűsítés, gyorsítás, hatékonyság. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Kérdezem a tisztelt képviselő asszonyt, elfogadja-e a választ.
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr. Egy kicsit hosszabban beszélt, mint amikor megpróbált lepöccenteni a vita során, a felvetéseimet semmibe véve. Én azt gondolom, hogy nem nekem van szövegértési zavarom, vagy ha igen, akkor önöknek kodifikációs zavarai vannak. Ugyanis továbbra is tartom azt, hogy amit pontosításként és kiegészítésként akar eladni itt a magyar parlamentnek, az kőkemény gyorsító mechanizmus, ami nyilván nem független attól, hogy a paksi hitel lehívását nem lehet a végtelenségig halogatni. Önök pénzhez akarnak jutni, méghozzá nagyon gyorsan, és önök ezt a pénzt költeni akarják. És azt is pontosan tudják, ahogy én is tudom, vagy talán még jobban, mert önök betekinthettek a titkos iratokba, mert mi, ugye, nem tekinthetünk be, hogy önöknek komoly nehézségei vannak a kiégett fűtőelemek tárolásával. Nincs rá megoldásuk se Paks II. esetében, de igazából Paks I. esetében sem. Tisztelt Államtitkár Úr! A válaszát nem tudom elfogadni, és ha megszavazzák ezt a törvényt, akkor először a köztársasági elnök úrhoz fogunk fordulni. Ő volt az, aki azt mondta, hogy az atomerőmű nem egy biciklitároló. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Most meglátjuk, hogy komolyan gondolta-e, amit mondott.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 107 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[14.40]] Tisztelt Országgyűlés! Bánki Erik, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Hogyan segíti a családokat és a vállalkozásokat a jövő évi adócsomag?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagy örömmel látjuk azt, hogy a növekvő gazdasági pályán lévő magyar gazdaság töretlenül fejlődik, és azok a számok, azok az eredmények, amelyeket most már nemcsak az Európai Bizottság, nemcsak az IMF, hanem valamennyi nagy hitelminősítő is elismer, visszaköszönnek a belső fogyasztás növekedésében, a magyar családok jólétének emelkedésében. Büszkék vagyunk arra, hogy az elmúlt évek során a költségvetés teljesítőképességének növekedésével arányosan nemcsak az adókedvezmények rendszerét tudtuk kialakítani és működtetni Magyarországon, hanem egy olyan kedvező családtámogatási rendszert tudtunk elindítani, amely, azt gondolom, Európában egyedülálló. Olyan szintű támogatásokat tudunk nyújtani a gyerekvállaló családoknak, olyan adókedvezményeket tudtunk életbe léptetni már az elmúlt évek során is, amelyek családok százait, családok ezreit tudták arra sarkallni, hogy újabb gyerekeket vállaljanak, és sikerült a népességfogyást megállítanunk [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem egészen így van, képviselő úr!]] , és nagyon bízunk abban, hogy azok az előttünk álló döntések, a kormánynak azok a tervei, amelyek a jövő évi adócsomag kapcsán újabb kedvezményeket nyújtanak a társadalom legfontosabb rétegének, a családnak, azok ezt a gyerekvállalási kedvet tovább tudják fokozni. Azt gondoljuk, hogy az a program, amit 2010 óta a magyar kormány visz, mindenképpen hozta az elvárt eredményeket, ahogy említettem is, Európában egyedülálló módon nyújt kedvezményeket a családoknak, és az a terv, amely a jövő évi csomagban szerepel, tovább erősítheti a hazai családok pozícióját. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt szeretném öntől kérdezni, hogy a mostani lehetőségek szerint - a költségvetés mostani teherbíró képességét megítélve - milyen intézkedéseket tudnak foganatosítani annak érdekében, hogy ez a kedvezményrendszer tovább javítsa a magyar családok pozícióját, további lehetőségeket nyújtson a magyar családok számára annak érdekében, hogy ne csak biztonságos otthonuk legyen, hanem a gyermekvállalás terén is további áldozatokat tudjanak vállalni, és egy olyan kormányban leljenek partnerre, ami ezt az áldozatvállalást értékeli, és olyan kedvezménylehetőségeket nyújt, ami a magyar családok megélhetését javítja a későbbiekben. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a kérdését. Én azzal kezdeném, hogy 2010-et követően, a kormányváltás után egy nagyon tudatos, következetes, céltudatos adópolitika valósult meg, amelynek a célja egyértelmű: egyrészt az embereket munkára ösztönözni alacsonyabb jövedelemadóval, ugyanakkor minél szélesebb kört bevonni a kisebb jövedelemadózással, és ezáltal az állami költségvetés bevételét biztosítani; a vállalkozások terén pedig az adóbürokráciát csökkenteni, a versenyképességet növelni, az adóadminisztrációt lehetőség szerint tovább csökkenteni, a feketegazdaság arányát kiszorítani - itt nagyon komoly eredményeket tud felmutatni a kormány -, összességében pedig a fogyasztási és a forgalmi adók növekedésével megfelelő költségvetési egyensúlyt elérni. Azt gondolom, ezen a téren nagyon komoly eredményei vannak a kormányzatnak. Ezek közül is kiemelkedik az ön által is említett egykulcsos személyi jövedelemadó bevezetése, amely 16 százalékkal került bevezetésre, majd 15 százalékra csökkentettük. E mellett az egykulcsos, alacsony személyijövedelemadó-kulcs mellett kiemelkedő a családok támogatása, hiszen érdemben visszahoztuk a családi adókedvezményt, a gyermekszületéseknek az adórendszeren keresztüli preferálását. Ezen túl a családi adókedvezménynek a további növelését döntötte el a kormány, illetve az Országgyűlés a tavaszi adócsomagban, hiszen 2019-ig négy egyenlő lépésben duplájára fog emelkedni a kétgyermekesek családi adókedvezménye, így mintegy 400 ezer adózó jövedelmi helyzetét fogjuk ezzel javítani. Egy négytagú család esetében, amelyben két gyermek van, 80-85 ezer forintot is képes az adórendszeren keresztül a családoknál hagyni. De szeretném itt megemlíteni az első házasok kedvezményét, amely éppen a jövő évi adókedvezmény által akkor is érvényesülni fog, hogyha gyermek születik a családban. Szeretném kiemelni az általános forgalmi adó terén tett intézkedéseinket, hiszen például 2017-től fokozatosan csökken az áfakulcsok száma az alapvető élelmiszerek területén - baromfihús, tojás, friss tej -, illetve más egyéb szolgáltatások, mint például az éttermi étkezés vagy az internetszolgáltatás áfáját is csökkenteni tudjuk. A 2017. évi adótörvény-tervezet, amely az Országgyűlés előtt van, és a holnapi napon szavazunk róla, éppen ebbe az adópolitikába illik bele. Itt szeretném kiemelni, hogy a vállalkozások terén milyen jelentős kedvezmények kerülnek bevezetésre. Például az úgynevezett kata, kisvállalkozói adózási rendszer értékhatára 6 millióról 12 millió forintra emelkedik. Ezt több mint százezer vállalkozó választja jelenleg is, vélhetően növekedni fog ezeknek a száma. Ez egy egyszerűsített adózás, egyösszegű adót fizetnek ezen vállalkozások. Vagy egy régóta várt kedvezmény: az általános forgalmi adó alanyi adómentességének értékhatára 6 millió forintról 8 millió forintra fog emelkedni. Ez is jelentősen csökkenti az adminisztrációt. Bizonyára nagyon sok kis- és középvállalkozás fogja ezt választani. De ugyanígy kedvező hatása lesz a kiva rendszerében történt változásoknak is. Összességében a jövő évi adótörvény-változások a kormány adópolitikája szerint fognak megtörténni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen az új információkat, amelyeket megosztott velünk, és nyilvánvalóan a jövő évi adócsomag elfogadását követően az a cél, hogy minél több magyar vállalkozáshoz és minél több magyar családhoz jussanak el ezek az információk. Nagyon fontos mondat volt, államtitkár úr, hogy az a törekvés, hogy 2019-ig tovább javítsa a magyar kormány a magyar családok helyzetét, és több mint 400 ezer adózó helyzete javuljon olyan módon, hogy a kétgyermekes családoknál, amit államtitkár úr is említett, akár 88 ezer forint megmaradhasson a család pénztárcájában. Az eddigi intézkedések több mint 300 milliárd forintnyi többletforrást hagytak a magyar családoknál, ezzel ez a pálya folytatódik. És nagyon fontosnak tartjuk azt is, hogy az adózással kapcsolatos adminisztrációs teher csökkenése is segítse a kisvállalkozások versenyképességét, mert ez is költségcsökkentő tényező lesz náluk. Köszönöm szépen, a válaszát természetesen elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Több nap, mint kolbász!? Avagy miért nem jut minden rászoruló gyermek számára ingyenes étkeztetés?” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök hazudnak [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] , kíméletlenül és rendületlenül. Most éppen arról, hogy mennyi gyermek részesült idén nyári szociális étkeztetésben. Államtitkár úr még júniusban azt mondta, hogy 160 ezer gyermek után igényelnek az önkormányzatok nyári szünidei étkeztetéshez állami támogatást. A napokban érkezett írásbeli kérdésemre adott válaszában azonban el kellett ismernie kettő hónap után, hogy mindösszesen csak 140 ezer gyermek részesült étkeztetésben. Ugyanazon a napon - gondolom, nem egyeztettek, államtitkár úr - a Fidesz közleményben azt hazudta, hogy az ellátottak száma 208 ezerre nőtt. Tudjuk, nem az a baj, hogy hazudnak, azt már megszoktuk, öntől már nem is várunk mást, államtitkár úr. [[Moraj a kormánypárti padsorokban.]] . Az igazi probléma az, hogy rászoruló gyerekek, akik jogosultak lennének ingyenes étkeztetésre, nem kapják meg a törvény szerint előírt kötelező ellátást. Tavaly még 144 ezer gyermek részesült nyári étkeztetésben, a tavaszi szünetben már csak 142 ezer, most nyáron pedig 140 ezer fő. Önök szerint ilyen mértékben csökkent a szegénységben élő gyermekek száma Magyarországon? Tudjuk, hogy nem, hiszen mitől is csökkenne, amikor a legszegényebbek juttatásait az elmúlt hat évben egy fillérrel sem emelték, se a családi pótlékot, se a gyest, se a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény nem emelkedett. Se a szülőknek nem lett jobb, se a gyermekeknek. [[14.50]] Akkor vajon mi változott? Hát elmondom, államtitkár úr. A jogosultak körének meghatározása. A tavalyi évig ugyanis a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult gyermekek voltak a célcsoportjai a szünidei szociális étkeztetésnek, idéntől azonban már csak a halmozottan hátrányos helyzetűekre vonatkozik ugyanez. A két halmaz nem ugyanaz, az egyik 500 ezer gyerek, a másik 208 ezer gyerek. Tehát mi is történik valójában? A kormány és a Fidesz beszél, csak beszél, hogy a gyermekétkeztetésre több forrás jut, hogy minden eddiginél többen részesülnek étkeztetésben, hogy 208 ezer gyermek kap szünidei étkeztetést. Eközben pedig azt látjuk, hogy valójában minden szünidőben egyre kevesebb gyermek a rászoruló önök szerint. Tehát, államtitkár úr, kérdezem: hová lett 68 ezer gyermek a rendszerből? Miért nem jutott hozzá minden gyermek a támogatáshoz? Csak nehogy azt mondja, államtitkár úr, hogy a szülőknek kellett volna kérni! Kérem, ne ezt válaszolja nekem! Mekkora központi forrásra lenne szükség ahhoz, hogy minden rászoruló gyermek megkapja a törvényben kötelezően előírt ellátást? Államtitkár úr, hova lett 68 ezer gyerek a rendszerből? Magyarázza meg nekem! Köszönöm szépen, elnök úr.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Én csak három számra lennék kíváncsi, hogy arra tudna-e ön válaszolni. A szocialista időszakban hány gyermek kapott a téli szünetben enni? Nulla. A szocialista időszakban hány gyermek kapott a tavaszi szünetben enni ingyenesen? Nulla. A szocialista időszakban az őszi szünetben hány gyermek kapott ingyenesen enni? Ez is nulla. [[Moraj, nagy zaj az ellenzéki oldalon.]] Ehhez képest ön azt mondja, hogy most visszalépett a kormány. [[Burány Sándor: Akkor még nem voltak szegények!]] Képviselő úr azt mondja, hogy nem volt egy szegény gyerek sem a szocialista időszakban, ezért nem igényelt akkor senki. Milyen jó, hogy a szocialisták mindig igazat mondanak! Ehhez a három nullához képest most a tavaszi szünetben, az őszi szünetben és a téli szünetben mi 208 ezer gyermek számára nyitottuk meg a lehetőséget - nyilván a gyermekek szülei számára -, hogy igényeljék ezeket a támogatásokat, sőt még a rendszert is megváltoztattuk az ő érdekükben, hiszen a korábbiakban a települési önkormányzatoknak kellett megpályázni és megszervezni ezt az étkeztetést. Ezen változtattunk, és az idén tavasszal körlevelet kaptak a jegyzők és a gyermekjóléti szolgálatok, hogy hívják fel a jogosultak figyelmét arra, hogy most már közvetlenül igényelhetik, tehát semmifajta probléma nem jöhet közbe. Ha a polgármesteri hivatal adott esetben nem igényli ezeket a támogatásokat, a szülők a gyermekek után közvetlenül akkor is igényelhetik, és akkor is jár a szünetekben a gyermekeknek az étkezés. Ennek köszönhető az, hogy most már valóban sokkal többen - hogy pontosan mennyien, azt csak az év végén tudjuk megmondani, hiszen az őszi szünet nemrégen ért véget - igényelték. Azt mondhatom, hogy a nyári szünet igénylési adatai alapján körülbelül 140 ezer szülőre, gyermekre számítottunk, hogy ennyien fogják igényelni, de ahogy mondtam, majd az év végén látjuk meg a pontos számokat. De érdemes azt a számpárt is egymás mellé állítani, tisztelt képviselő asszony, hogy mennyi gyermek kapott az önök idejében óvodás, bölcsődés korában ingyenes étkezést. Az 92 ezer volt, szemben a mostani 318 ezerrel. Most már 10 kisgyermekből 9 a bölcsődében és az óvodában ingyenesen kaphat enni. Ez annak köszönhető, hogy a kormány igyekezett erre komoly összegeket fordítani. Nyilván azért tudunk többeknek adni, mert sokkal nagyobb költségvetési keretet különítettünk el erre, az önök idejében szokásos 29 milliárd forint helyett az idén 72 milliárdot, jövőre pedig 74 milliárdot. Így biztosított az, hogy mindenki számára, aki igényli, meglegyen a keret a szociális étkeztetés biztosítására. S arra is törekedtünk, hogy jobb színvonala, jobb minősége legyen annak az ételnek, amit a gyerekeknek tudunk adni, éppen ezért a napi tételét is megemeltük annak az önkormányzati szervezésben lévő közétkeztetésnek, amit egy gyermekre fordíthatnak. Tehát egy étkezésre, egy egynapi étkezésre is többet fordíthatnak, és sokkal többet biztosítunk fedezetként is a gyermekek számára. Az ön által említett számok, hogy hol mennyi gyerek van, egész egyszerűen annak tudható be, hogy a jogosultak köre 208 ezer fő a szünidei étkezésnél. Ez az a szünidei étkezés, amire önök 2,4 milliárd forintot fordítottak, mi pedig 5,3 milliárdot fordítunk az idén erre, és jövőre már 6 milliárd forint fölött lesz az az összeg, amit erre fordítunk. Ön kevesli az 5,3-at akkor, amikor a saját kormányzásuk idején csupán 2,4 milliárd forintot adtak erre. Magam sem értem pontosan, hogy miért hozza ezt fel a parlamentben, hiszen itt aztán egészen egyértelműen számszerűsíthető a szocialisták érzéketlensége a leginkább rászoruló gyermekekkel kapcsolatban. A számoknak pedig az az egészen egyszerű titka, hogy 208 ezer fő az, aki jogosult erre, aki igénybe veheti, de nem minden szülő vette igénybe a gyermeke után. Mi a költségvetési fedezetet mindegyik gyermek számára biztosítottuk, aki igényelte, az meg is kapta, és körülbelül 140 ezer fő lesz az, aki igényli is a gyermeke után. Hogy miért nem teszi, azt pontosan nyilván csak az egyedi esetekben lehet meghatározni, de mi a fedezetet minden gyermek számára biztosítottuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a választ.
Köszönöm, elnök úr. Nem fogadom el a választ. Államtitkár úr, nem tartja nevetségesnek, hogy több mint hat év kormányzás után még mindig ilyen válasszal készül, hogy még mindig elmúlt nyolcévezik? Államtitkár úr, mi olyan nehéz ebben a törvényben? 2006. január 1-jétől kezdve kötelező minden önkormányzatnak biztosítani a rászoruló gyerekeknek. [[Dr. Rétvári Bence: Miért nem szavazta meg?]] Önök végeztek egy felmérést, a gazdasági minisztérium meg az EMMI, hogy 208 ezer gyermek rászoruló. Mi olyan nehéz ebben, hogy ezt a problémát megoldják? Mondja már meg nekem! Tudja, mi a nehéz? Az, hogy nem is akarják a gyerekeknek odaadni. Ez a nehéz. Mert ha nem akarunk valamit, akkor nem fogjuk megcsinálni, államtitkár úr. És akkor jön itt azzal, hogy az elmúlt nyolc évben mi volt? Ha van rá pénz, megszavaztuk a törvényt, akkor tessék biztosítani! [[Zaj a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: Nem szavaztátok meg! Az elnök csenget.]] És államtitkár úr, még azt a pénzt sem adják oda az önkormányzatoknak, mert nem fedezi a költségeket. Az év végén meg azt fogjuk látni, hogy a gyermekétkeztetési keretben megint maradt 3-4 milliárd forint [[Az elnök ismét csenget.]] , amit majd el lehet osztani stadionokra. Hát, gratulálok, államtitkár úr!
Méltányolható indokból sem engedélyezem a kiabálást! Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadják-e államtitkár úr válaszát. [[Szavazás.]] A Ház 107 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta a választ. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Pénzért a szeretteit is eladná?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A letelepedési kötvények az ön főnökeinek a legextrémebb szellemi melléktermékei, az elmúlt 26 év legveszélyesebb és legpiszkosabb üzletét jelentik. Veszélyesek, hiszen nemzetbiztonsági kockázatot rejtenek magukban, és piszkosak, hiszen tisztán láthatók a korrupciós szálak is. Sőt, ezenfelül még rendkívül aljas is, hiszen a hasznot privatizálják, mert az magánzsebekbe vándorol, míg a kötvények kamatterheit és a terrorveszélyt a társadalomra hárítják. Jól látható, hogy erről az üzletről nem hajlandók lemondani, még mindig fontosabbak a piszkos pénzek, a feketepénzek, mint az ország biztonsága. Az Államadósság Kezelő Központ 271 ezer euróért értékesíti a letelepedési államkötvényeket kizárólagosan offshore hátterű cégeknek, majd ezek a teljesen feleslegesen, értelmetlenül, szükségtelenül közbeiktatott liechtensteini, kajmán-szigeteki, Seychelle-szigeteki, ciprusi bejegyzésű cégek 300 ezer euróért adják tovább saját kibocsátású értékpapírként, tehát nem a kötvényt, hanem az általuk saját kibocsátású értékpapírnak tekintett papírokat gazdag migránsoknak vagy éppen gazdag terroristáknak. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezenfelül még 60-70 ezer euró ügyviteli vagy közvetítői díj is üti ezeknek a cégeknek a markát, ennyit még zsebre vágnak, így ügyfelenként körülbelül 27-30 millió forint közötti profitra tesznek szert. A másik fő probléma ezzel a konstrukcióval az, hogy akár gazdag terroristák is bevásárolhatják magukat a schengeni övezetbe és természetesen Magyarországra, hiszen a letelepedési kötvények schengeni tartózkodási engedélyt biztosítanak, majd hat hónap eltelte után, tisztelt államtitkár úr, élethosszig tartó letelepedési jogosultságot, lehetőséget is szereznek ezek a személyek, szabadon utazhatnak, cégeket alapíthatnak vagy éppen terroristahálózatokat is építhetnek. A számok egyértelműek. 2016. augusztus 31-ig 3915-en szereztek ilyen letelepedési engedélyt, de a családtagokkal együtt, a családegyesítések révén közel 18 ezer személyt jelent mindez. Az a legdurvább és legveszélyesebb ebben, hogy a legprofibban működő titkosszolgálatok is aligha tudják leellenőrizni a karibi térségekben, az afrikai térségekben vagy bizonyos ázsiai területeken azoknak az erkölcsi bizonyítványoknak, útleveleknek vagy egyéb dokumentumoknak a hitelességét, amelyeken ennek a kötvénynek a megvásárlása vagy a lehetősége alapul. [[15.00]] Tehát nem ellenőrizhető az tisztán, hogy eredeti és hiteles dokumentumokról vagy profi hamisítványokról van szó. A következő kérdések merülnek fel tehát. Nem érzik azt rendkívül ellentmondásosnak, hogy amíg szavakban az idegen népesség betelepítése ellen harcolnak, addig családtagokkal együtt a Brüsszel által meghatározott mérték 14-szeresét engedték már be az országba? Ha önöket is annyira védenék a különböző állami szervek, mint egy átlagpolgárt, akkor is fittyet hánynának a terrorveszélyre? Mennyi pénzzel lennének elégedettek? Nem nyúltak még le eleget, tisztelt államtitkár úr? Nem tűnt még el elég pénz? Nem korrumpálódtak még eléggé? És tényleg, pénzért akár képesek lennének a szeretteiket is eladni? Várom mellébeszélésektől mentes, érdemi válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Kezdhetném azzal a választ, hogy hogyhogy ön itt van. Azért kezdhetném így, mert amikor a pártelnök döntése alapján ön nem indulhatott a Jobbik alelnöki posztjáért, akkor azt mondta, hogy csak azért is elindul, mert ez egy jellempróba, és ha majd nem sikerül, akkor hazamegy almát szedni. És erre tessék, mégsem indult el alelnöknek. [[Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiból.]] Ennek ellenére mégis itt van, nem szed almát. Lehet, hogy nem helyes ezt itt felhoznom, azért is, mert ez a Jobbik belügye, és egyébként is ez személyes kérdés, de nagyon jól mutatja azt, hogy mennyire komolyan vehetőek az önök állításai. Egyik napról a másikra megváltoztatják. Ami a kérdés érdemi részét illeti, a letelepedési kötvényt 2012-ben azért vezette be a kormány, mert Magyarország a nemzetközi piacokon le volt értékelve, és nem jutott külföldi pénzügyi forrásokhoz. Ezen a helyzeten kellett változtatni. Ez az eszköz jelentősen hozzájárult ahhoz, jelentősen segítette Magyarországot abban, hogy ne kelljen újabb hiteleket felvenni. Egy nemzetközileg is bevett gyakorlatról van szó, ami az uniós előírásoknak is megfelel. Nagyon sajnálom azt, hogy ön is összekeveri ezt a befektetési eszközt az illegális bevándorlással, amiről még a Jobbik is tudta pár hónappal ezelőtt, hogy súlyos biztonsági, kulturális és egyéb kockázatokat rejt magában. A magyar gazdaság ma már stabil lábakon áll, és ezt már a hitelminősítők is elismerik, ezért a kormány felülvizsgálja az összes kötvényprogramot, így a letelepedési kötvényekét is. Ez a felülvizsgálat a korábban meghatározott ütemterv alapján zajlik, és teljesen független a Jobbik zsarolgatásaitól. Ha jól értem, akkor önök érzékenyek a biztonsági kockázatokra. Ön talán nemzetbiztonsági kockázatokat emlegetett. De ha ez így van, akkor miért nem támogatták az Alaptörvény módosítását, tényleg jó lenne ezt tudni, amely egyébként hatékony biztonsági garanciát jelentett volna a tömeges betelepítések ellen. És ráadásul úgy nem támogatták, hogy korábban a Jobbik is ezt az eszközt javasolta. Pártelnökük korábban még azt mondta, hogy aki nem szavazza meg a módosítást, arra nem tud másképp tekinteni, mint hazaárulóra. Erre eltelik egy-két hét, és önök összevissza zsarolgatnak, és különböző új szövegekkel szaladgálnak. Ön a felszólalásában említett egy számot, tizen-egynéhányezret. Csak szeretném jelezni önnek, hogy ha megnézzük az alkotmány-módosításról szóló szavazást, és a Jobbikon múlna, akkor Magyarországra akár százezreket is telepíthetnének, családegyesítésekkel együtt. És egyébként, ha ennyire érzékenyek a biztonsági kockázatokra, akkor miért működnek együtt radikális militarista szervezetekkel? Miért pénzelnek áttételes módon olyan egyesületeket, amelyek rendezvényein egyesek Hitler-jelmezben szaladgálnak? [[Szilágyi György: Azt nyilatkozták, hogy a Fideszt támogatják.]] És még egy kérdés: miért tűrnek meg a soraik között kémeket? Ilyen körülmények között, azt kell mondjam, a Jobbikra nem lehet számítani, ha a biztonságot erősítő intézkedésekről van szó. Azért nem, mert jól látszik, hogy a Jobbik a hatalomért mindenre képes, ha kell, szélsőségeseket bátorít, ha kell, akkor akár tartósan is letelepedik a baloldalon - mindez persze leöntve egy nagy csupor cukisággal. Sok minden ez, csak nem nemzeti párt. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megkérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Köszönöm, nem fogadom el a választ. Tisztelt Államtitkár Úr! Amilyen az adjonisten, olyan a szedő illetőleg amilyen a mosdó, olyan a törülköző. Miközben az ön rendkívül értelmes tekintetét figyelem már hosszú hetek óta, és hallgatom a papírból felolvasott válaszait, egy régi gyerekdal jut eszembe; úgy kezdődik, hogy se hall, se lát Dömötör. [[Derültség.]] Nem tudom, tudja-e folytatni ezt a gyerekdalt. Önnel ellentétben szoktam fizikai munkát is végezni - tudja? A rendőrgyilkosság kapcsán pedig tisztázzák már azt a helyzetet, vagy oldják föl azt az ellentmondást, beszéljenek már arról: ifjabb Győrkös nem éppen a köztársasági elnök úr másod-unokatestvére? Hoppá! Ezzel kellene foglalkozni, tisztelt hölgyeim és uraim! És ha már, elnézést, volt bőr a képén megkérdezni azt, hogy mit keresek itt és hol ülök épp, akkor azt szeretném erre válaszolni, hogy nekem meg az a problémám, hogy az ön főnöke meg az ő tettestársai itt ülnek és nem éppen egy magyar fegyintézetben. Tudja, ez a legnagyobb probléma. De hát, ami késik, az eljön, legkésőbb 2018 tavaszától felgöngyölítjük ezeket a szálakat, aztán mindenki elnyeri majd méltó büntetését. Mindenki, kivétel nélkül! Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 106 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Képviselőtársaim! Hoffmann Rózsa, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Milyen intézkedéseket tesz a kormány a hajléktalanok védelme érdekében?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Államtitkár Úr! Az emberhez méltó életmód biztosítása és a megfelelő alapellátás elindítása érdekében a hajléktalanellátásban már november elején beköszöntött a tél az utcán élő hajléktalan emberek számára. Az Orbán-kormány több fronton is elszánt fejlesztéseket indított a hajléktalan emberek életkörülményeinek javítása érdekében. A támogatás ennek megfelelően több szinten valósul meg [[Zaj a Jobbik padsoraiban.]] , egyrészt állami intézményekben, mint a hajléktalanok ápoló-gondozó otthonai, nappali ellátást nyújtó intézményekben, átmeneti szállásokon és rehabilitációs intézményekben, de nagy szerepet játszanak emellett a hajléktalanok védelmében az önkormányzati, civil és egyházi fenntartású szervezetek is. A szociális törvény változásával, amely a megelőzésre is nagy hangsúlyt fektet azzal, hogy kimondja az önkormányzatok általános felelősségét a területükön élők szociális biztonságáért, a felnőtt-jelzőrendszer működtetésével, a tűzifaprogrammal, a közmunkaprogrammal, vagy az egyre több munkalehetőséggel a kormány már eddig is sok mindent tett a hajléktalanság kialakulása ellen. Az is fontos, hogy azok számára, akik ebben a formában élik mindennapjaikat, a közvetlen, azonnali segítség mellett tudjanak kiutat is mutatni, fel tudjuk hívni a figyelmüket az élhetőbb világra. Ebben itt külön köszönetet kell mondanom a magyarországi egyházak áldozatos munkájáért, hiszen példaértékű, amit a téli krízisidőszakban is nyújtanak. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogyan készül a kormány a tél közeledtével a hajléktalan emberek védelmére, és milyen lehetőségeket kínál számukra a hideg ellen. Mekkora támogatási keretet fordít az idei télen a kormány az utcán élő emberekre, helyzetük javítására? Hogyan erősítette meg a kormány a hajléktalanokat segítő szociális ellátórendszert, és milyen lehetőségei vannak arra, hogy további eszközökkel segítse a hajléktalan embertársainkat? Várom államtitkár úr kedvező válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megadom a válasz lehetőségét Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A kormányzatnak erős elkötelezettsége volt abba az irányba, hogy ne legyen olyan tél, amikor valakit egy hajléktalanszállásról, egy melegedőből azért kellene visszafordítani, mert nincs elég kapacitás. Ezt az előző években teljesíteni is tudtuk, hiszen minden évben nagyobb kapacitás állt rendelkezésre, mint amekkora igény felmerült a téli hajléktalanszállásokra.Év közben 9500 férőhely-kapacitás áll rendelkezésre, és a téli krízisidőszakban még további 1500 helyet tudunk megnyitni. Nem volt még olyan nap, amikor az előző években, bármilyen hideg is volt télen, ezt 100 százalékig ki kellett volna használni. Mindig volt még maradék kapacitás. Azt mondhatjuk, hogy az idei évben is, november első napjaiban, amikor hűvösebb idő volt, 70-75 százalék fölé nem ment a szálláshelyek kapacitása. Tehát mindenki számára, aki menedéket, segítséget, meleget, ételt, gondoskodást keresett a hajléktalanok közül, biztosított volt az, hogy meleg ételt kapjon, fűtött helyen tudja lehajtani alvásra a fejét. [[15.10]] Éjjeli menedékhelyek, hajléktalan személyek átmeneti szállása egyaránt van ebben a 9500 alapférőhelyben, a további 1500-ban pedig krízisférőhelyek. Országosan ha nézzük, 2325 férőhely működik a nappali melegedőkön, 228 férőhely a hajléktalanok rehabilitációs intézményeiben, amely nyilván már egy kifutást, egy kilépési lehetőséget is jelent a hajléktalansorsból, valamint 460 férőhellyel biztosítanak helyet a hajléktalanok otthonai is. 83 utcai szociálismunka-szolgálat tudja segíteni szintén a hajléktalan embereknek az ellátását. A költségvetési törvényben 9 milliárd forint áll rendelkezésre hajléktalanellátásra, ebből 8 milliárdot fordítunk az ellátórendszernek a működtetésére, 540 millió forintot az utcai szolgálatoknak a fenntartására, és még így is marad 360 millió forint, amelyet a krízisidőszaknak a többletkiadásaira tudunk fordítani. Ez jelent krízisautó-szolgálatot, jelent regionális diszpécserszolgálatot, illetőleg jelenti azt is, hogy területi ellátási kötelezettség nélküli háziorvosok OEP-finanszírozásban segítik a hajléktalanok egészségügyi ellátását is. Ezeken a normatív hozzájárulásokon felül pályázati támogatással is igyekszünk segíteni, ezeknek a teljes összege, amire a képviselő asszony is rákérdezett, 359 millió 900 ezer forint, tehát 360 millió forint százezer forint híján. Ebből két fő célt tudunk szolgálni. Az egyik a téli időszakban a szükségletek biztosítása, egy étkeztetés támogatása, utcai szociális munka kiegészítő támogatása - nyilván az alap normatív szolgáltatásokon túl -, krízishelyzetekben krízisautók, krízisférőhelyek létrehozatala. A másik, amit ebből a 360 millió forintos pályázati támogatásból tudunk támogatni, az éves, teljes éven átnyúló programokat jelent, így szociális szakembereknek a mentálhigiénés támogatását, hiszen ők is segítségre szorulnak sok esetnek az ellátása után, illetőleg kisebb korszerűsítések intézményekben, eszközbeszerzések, hajléktalan emberek foglalkoztatása vagy a társadalmi beilleszkedésüket segítő programok támogatása. A további teendőket a Hajléktalanügyi teendők című stratégiában szögeztük le, amelyet a szakmai szervezetekkel, civil szervezetekkel, karitatív szervezetekkel együtt fogalmaztunk meg. Az emberierőforrás-fejlesztési operatív programban is biztosítottunk erre 1,7 milliárd forintot, „Elsőként lakhatást” címmel indítottuk el ezt a programot, és bízunk benne, hogy ezzel sikerül sokakat kivezetni ebből a krízishelyzetből, sikerül integrálni őket, a képességeiket javítani, foglalkoztatáspolitikai eszközöket igénybe venni, egészségügyi ellátást biztosítani, és ezáltal sokkal kevesebben szorulnak majd rá a későbbiekben a hajléktalan-segítségnyújtásra. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Nemzetközi feladataimból kifolyólag gyakran megfordulok más európai fővárosokban, és azt látom, hogy bizony a nagy nevű, nagy hírű európai városokban rengeteg a hajléktalan, akik meglehetősen elhanyagolt körülmények között, nyomorúságos állapotban tengődnek az utcán. Ilyeneket persze Budapesten is látni, mindazonáltal ön sorolta itt a számokat és az összegeket, amelyek rendkívül meggyőzőek voltak. Mint kereszténydemokrata politikusnak nagyon fontos az emberi oldala ennek a kérdésnek. Elmondom, hogy röviden megszólítottam egy, a budapesti albérletem közelében gyakran látott hajléktalant, aki megerősítette azt, hogy minden lehetőségük megvan otthonba menni, de ő már nem akar, mert megszokta az utcai életet. Ezek a segítségek ezen is átsegítik ezeket a hajléktalan embereket, akiknek még így is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nyomorúságos az életük. Fontos ezt látnunk, különösen akkor, amikor [[Az elnök ismét csenget.]] [[Az elnök ismét csenget.]] tegnap a szentatya bezárta az irgalmasság évét, és az irgalmasság évében talán nagyobb figyelem (Az elnök ismét csenget.) fordult a hajléktalanokra. Bízom benne és biztos vagyok benne, hogy a továbbiakban is így lesz. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A képviselő asszony elfogadta a választ. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Schmuck Erzsébet, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be a földművelésügyi miniszterhez: „Tényleg megnyugodhatnak-e a szombathelyiek a FALCO gyárral kapcsolatos történések után?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A lakosság egészséges környezetért folytatott több évtizedes kálváriájára hívja fel a figyelmet az a tűz és robbanás, amely november 7-én következett be a szombathelyi FALCO gyár Zanati úti telephelyén. A tények azt mutatják, hogy hiába írja elő az Alaptörvény XXI. cikke, hogy Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez, ha ennek a jognak ma hazánkban nem lehet érvényt szerezni. Elviselhetetlen a zaj, a bűz és a légszennyezés éjjel és nappal, egy olyan lakóterület szomszédságában, ahol több ezer kiskorú gyermek él, ahol két általános iskola, három óvoda és egy bölcsőde üzemel, és ahol az asztma előfordulása kétszerese a magyarországi átlagnak. A panaszok jogosságát már két ombudsmani vizsgálat is alátámasztotta. De mit csinált mindeközben az önkormányzat, a környezetvédelmi hatóság és a kormány? Az önkormányzat a kényelmes utat választva egyszerűen alacsonyabb környezetvédelmi követelményeket előíró övezetbe sorolta vissza a lakóterületet, és ezen azóta sem kíván változtatni; csak a lakosság tömeges tiltakozása nyomán fordult a környezetvédelmi hatósághoz. A hatóság először ide-oda tologatta az ügyet, mindig újabb határidőket szabva a környezetszennyezés csökkentésére. 2016 szeptemberében végre megszületett az egységes környezethasználati engedély, amely több előírást megfogalmaz a gyár felé. De az sem véletlen, hogy a lakossági kérdésre Fazekas miniszter úr a legutóbbi válaszában még mindig a lakók türelmét kéri. Azt szeretném megtudni önöktől, hogy történt-e vizsgálat arra vonatkozóan, hogy a robbanás és a tűz milyen esetleges környezetszennyezéssel, egészségre káros hatással jár. Történtek-e intézkedések, hogy hasonló eset ne fordulhasson elő? Milyen garanciát és határidőt tudnak arra adni, hogy a helyiek végre egészséges környezetben nevelhetik fel a gyermekeiket? Nem véletlenek ezek a kérdések, hiszen Szombathely város levegőminőségi terve szerint 2013 és 2015 között szilárd anyag tekintetében a kibocsátás 8,6 tonna/évről 54,6 tonna/évre nőtt, ugyanez nitrogénoxidok tekintetében 90,5 tonnáról 215,6 tonnára emelkedett, összefüggésben a forgácslapgyártási kapacitás növekedésével, és akkor még nem beszéltünk az egyéb rákkeltő anyagok kibocsátásáról.
Megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak a válaszadásra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A FALCO Zrt. faalapú laptermékeket gyártó szombathelyi üzemének működését a Vas Megyei Kormányhivatal továbbra is kiemelt figyelemmel kíséri. A telephelyen e hó 7-én történt porrobbanás és tűz okát a Vas Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság még vizsgálja, ugyanakkor azt már tudjuk, hogy az érintett üzemegységben a tűzjelző és tűzoltó berendezések, valamint a robbanási túlnyomást levezető hasadófelületek hatékonyan működtek, megelőzve a tűz továbbterjedését. A baleset nem járt személyi sérüléssel, és jelentősebb műszaki kár sem keletkezett. Az üzem az eseményt és a helyreállítás tényét az előírásoknak megfelelően bejelentette a környezetvédelmi hatóságnak. A porrobbanás miatt az érintett üzemegység november 7-e és 11-e között nem működött. A katasztrófavédelmi igazgatóság a füst terjedésének irányában vizsgálta a levegőminőséget - nem mértek az emberi szervezetre és a környezetre káros koncentrációt. Megállapították, hogy veszélyes anyag nem került a levegőbe, és a csapadékvíz-elvezető árokba sem, így lakosságvédelmi intézkedés megtételére nem volt szükség. Az eset után mindkét hatóság rendkívüli ellenőrzést végzett. Szeretném a képviselő asszonyt biztosítani arról, hogy a környezetvédelemért felelős tárca alapvető célja az Alaptörvényben előírt egészséges környezethez való jog érvényesítése. Az ügyeket az előírások végrehajtásáért felelős hatóság nem ide-oda tologatja, hanem csupán jogállami módon, a törvényes eljárási szabályok betartásával kíván a kötelezettségeknek érvényt szerezni. A témában korábban megválaszolt szóbeli kérdés óta jogerőssé vált a FALCO Zrt. öt évre kiadott egységes környezethasználati engedélye, amely az üzem működését szigorú környezetvédelmi feltételek betartásához köti. Új, zárt utóégetővel rendelkező forgácsszárítási technológiát kell alkalmazni, amely a jelenlegi technológiánál nagyságrendekkel kisebb porterhelést okoz. A szaghatások csökkentésére intézkedési tervet kell a gyárnak készíteni, amelynek végrehajtását méréssel köteles igazolni. [[15.20]] A fűrészpor és a faapríték zárt tárolása biztosítja a porszennyezés további csökkentését. A légszennyezés ellenőrzése érdekében automatikus mérőrendszerrel kell mérni a legjelentősebb pont forráskibocsátását, amely határérték-túllépés esetén azonnali riasztó jelzést küld a környezetvédelmi hatóság részére. Határérték túllépése esetén az üzem működését korlátozzák. A hatóság a zajkibocsátási határérték betartása céljából 2016. október 12-én új zajcsökkentési intézkedési tervet fogadott el. A zajállapot javítása érdekében éjszaka zajjal járó tevékenységet az üzem nem végezhet. A felsorolt és az engedélyben szereplő további intézkedések jelentik azt a garanciát, hogy javulni fog a levegőminőség és a zajállapot, csökken a telep hatásterületén élő lakosságot érő környezetterhelés. A megvalósítani tervezett új beruházások közül a hatóság kizárólag új forgácsszárítási technológiát engedélyezett. A gyár kapacitásbővítést szolgáló fejlesztéseivel kapcsolatban is tudok új információval szolgálni. A környezetvédelmi hatóság a benyújtott engedélykérelmet levegőtisztaság-védelmi, zajvédelmi és közegészségügyi indokkal 2016. október 21-én határozatban elutasította. Kérem, hogy válaszomat fogadja el. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megkérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a választ.
Nem, nem tudom elfogadni a választ. Államtitkár úr, lehet, hogy a cél az egészséges környezethez való jog biztosítása, de az a gyakorlatban nem valósul meg. A Pick-lakótelepen élők most már több évtizede küzdenek ezzel a problémával, hogy a zaj és a kitelepedő por egyszerűen megkeseríti az életüket. Igen, a gyár valóban újabb bővítésre készül. Talán holnap fogják átadni az egyik bővített telepet. Viszont a környezetvédelmi beruházások elmaradnak. Helyi lakókkal beszélve egyszerűen az emberek elkeseredettek. Ha valóban a helyzet és a problémák megoldódtak volna, akkor holnap, amikor átadják ezt az új telepet, a lakók nem készülnének demonstrációra. Azt gondolom, hogy államtitkár úréknak el kellene menni és a helyi lakókkal is beszélgetni, akkor rögtön egészen másképpen látnák a helyzetet.
A képviselő asszony nem fogadta el a választ. Megkérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 105 igen, 27 nem szavazat és 1 tartózkodás mellett elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Pósán László, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Erősödő oktatás! Hol áll a magyar oktatásügy európai összehasonlításban?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Minden ellentétes híreszteléssel szemben a magyar gazdaság erősödésével párhuzamosan évről évre egyre többet költünk oktatásra. Az elmúlt években jelentős változásokat vitt véghez a kormány a közoktatásban, amelyekből az ellenzék csak a negatívumokat ragadta ki, és politikai haszonszerzés céljából igyekezett azokat mesterségesen felnagyítani. Ugyanakkor a tények, tisztelt képviselőtársaim, magukért beszélnek.Az Európai Unió által frissen publikált éves oktatási kiadvány szerint ma, amikor a GDP tartósan növekszik, és nem stagnál vagy visszaesik, mint a baloldali kormány időszakában, szóval, ma a GDP 5,2 százalékát költjük oktatásra, amíg az európai uniós átlag mindössze 4,9 százalék. Ma tehát egy jóval nagyobb torta nagyobb szeletéről beszélhetünk az oktatásügyben. A Bizottság értékeléséből az is kiderül, hogy nemcsak az oktatásra fordított források növekednek, hanem annak elosztásával és szerkezetével is elégedettek. A tanulmány, amely egyaránt támaszkodik az Eurostat és az OECD adataira, külön kiemelni, hogy a kormány 300 millió eurót fordít az iskolát végzettség nélkül elhagyók arányának csökkentésére. A magyarországi mutató jelenleg 11,8 százalék, ami már most a 12,7-es uniós átlag alatt van, de ezzel persze nem elégedhetünk meg. Ugyanis annak érdekében, hogy a gazdaságot ne sújtsa a munkaerőhiány, célszerű az iskolát végzettség nélkül elhagyók arányát minimális szintre szorítani. Természetesen a kiadvány megfogalmaz további kihívásokat, ajánlásokat, amelyekkel kiemelten kell foglalkozni. Mindenesetre nyilvánvalóvá vált, hogy a kormány által 2010-ben elkezdett reformok jó irányba haladnak, és a baloldali hisztériakeltések, az egyértelműen politikai célú tüntetések egyértelműen túlzók és megalapozatlanok voltak. Sőt, csak hogy tisztán lássunk, legutóbb az is nyilvánvalóvá vált, hogy a tanártüntetéseknek mondott demonstrációkat szervező igazgatónak és a környezetében fontoskodóknak láthatóan egyértelműen politikai ambíciói vannak a jövőre nézve. A fentiekre tekintettel kérdezem államtitkár urat: mennyi is az annyi, azaz hol is áll a magyar oktatásügy európai összehasonlításban, és melyek a további fejlesztések fő irányai? Tisztelettel várom válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Képviselő Úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, fontos erről a kiadványról beszélnünk, hiszen más esetekben a Parlament falain belül és kívül nagyon sok oktatási kiadványról sok szó esett. Ezek azok a kiadványok, amelyek nyilván az OECD-nek, az Európai Uniónak, a Eurydice-nak, vagy más tudományos hálózatoknak az adatfelvételi késleltetése miatt most már azokat a költségvetési hozzáállásbeli változásokat is tartalmazzák, amelyek ennek a kormányzatnak az időtartama alatt jöttek létre, és cáfolják azokat a fenyegetéseket, amelyeket az ellenzék hangsúlyozott nagyon sokszor az elmúlt időkben; alátámasztják, hogy azok az irányok, amelyekben a kormány elindult, igenis fontos irányok és sokban segíthetik a magyar oktatás ügyét, illetve azt az ügyet, hogy ne váljon ketté az ország, és az oktatáson belül is megvalósuljon valamelyest az esélyteremtés. A legfontosabb az, amit ön is említett, képviselő úr, hogy az Európai Unió második feléből az első felébe kerültünk az oktatási kiadások tekintetében, hiszen míg korábban az átlag alatt voltunk, most az átlag fölött vagyunk az oktatási kiadások mértékében. Amennyivel le voltunk maradva, most annyival vagyunk fölötte az átlagnak. Tehát ez is visszaigazolja azt, ami a kormányzat számára fontos és sokszor hangoztatott döntés volt, amelyet az ellenzék folyamatosan kétségbe vont, de most már legfőbb szövetségünk, Brüsszel is kénytelen elismerni. Hiszen a matematika szabályai ugyanúgy érvényesülnek Budapesten és Brüsszelben ebben az esetben, és bizony nemzetiössztermék-arányosan, növekedő össztermék mellett érezhetően növekedő oktatási ráfordítások voltak, amelyek Magyarországot előrébb sorolták az európai uniós rangsorban is. Az is fontos, amit ön is említett, hogy az iskolát végzettség nélkül elhagyók aránya az európai uniós átlag alatti. Ez egy nagyon fontos és pozitív szám, hiszen sokszor hallottuk azt, hogy akár a tankötelezettség korhatárának módosítása is óriási problémákat fog okozni. Más európai uniós országokban, úgy látszik, sokkal nagyobb gondok vannak. Nyilván nekünk is több programunk indult és indul, amelyek abban segítik a diákokat, hogy ha elkezdik a középiskolai tanulmányaikat, akkor fejezzék be, ha elkezdik a felsőfokú tanulmányaikat, akkor fejezzék be. De ebben is az Unió átlagánál jobb számokat tudhatunk magunk mögött az elmúlt években. Köszönhető ez többek között annak is, hogy az iskola előtti nevelésben részt vevők aránya magasabb, mint az Unióban. Itt is pozitív visszajelzés volt a tekintetben, amit ez a kormány döntött el az elmúlt években, hogy hároméves kortól teszi kötelezővé az óvodáztatást. Ez egy fontos esélykiegyenlítő, hátrány csökkentésére alkalmas eszköz, ahogy ezt az uniós jelentés is visszaigazolja. A középiskolát frissen végzettek esetében jóval jobbak az elhelyezkedési esélyek: itt 80,4 százalékos az uniós 76,9 százalékkal szemben, és gyorsabban is növekedett, mint az Európai Unióban a középiskolai végzettséggel munkát találók aránya. A felsőfokú végzettséggel munkát találók aránya is 5 százalékkal meghaladja az európai uniós átlagot. Tehát egy magyar diplomával Magyarországon gyorsabban, jobban lehet elhelyezkedni, mint ahogy általában egy európai uniós diplomával egy európai uniós országban. Ez még gyorsult is az elmúlt időszakban. Külön üdvözölte az Unió a duális képzési programok beindítását, és azt az ellenzék által támadott döntést is pozitívnak tartotta az Unió, hogy a szakközépiskolai alaptantervben növekedett a szakképzési tárgyak tanítási óráinak száma. Azt is fontos kiemelni, hogy a felsőoktatásban részt vevők aránya is emelkedett, pontosabban: a felsőfokú végzettségűek aránya is emelkedett. Ezt az Unió is elismeri, bármennyire is cáfolta ezt az ellenzék az elmúlt években. Sőt, megjegyzendő, hogy a 2020-ra kitűzött célunkat is szinte sikerült elérnünk. Ezt többek között azért is sikerült, mert olyan programokat indítottunk el tanodákban hátrányos helyzetű diákoknak és máshol, amelyek őket olyan végzettséghez segítették, amelyek révén el is tudnak helyezkedni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[15.30]]
Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Természetesen elfogadom a választ, és csak szeretnék még arra emlékeztetni, hogy jó néhány olyan intézkedés kapcsán, amit az elmúlt esztendőkben a kormány, illetve a parlamenti többség meghozott - gondoljunk csak a tankötelezettségi korhatárra, vagy gondoljunk arra, hogy például a családi pótlék és az iskolába járás egymáshoz lett rendelve, vagy gondoljunk egyszerűen csak arra, hogy visszahoztuk az értékelést az általános iskola alsó tagozatában is -, amit külön-külön egykoron az ellenzék mindig támadott, és érzéketlenséggel, és az ördög tudja, mi mindennel vádolt bennünket, az idő láthatóan visszaigazolta, hogy ezek helyes lépések voltak, jó lépések, és csak arra biztatom a kormányzatot, hogy a továbbiakban se térjünk le erről az útról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A képviselő úr elfogadta a választ, így nincs határozathozatal. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mennyi embernek kell még halálra fagynia, hogy a kormány végre belássa, hogy nem elégséges a lakhatási problémákra fordított állami források mértéke?” címmel. Korózs Lajos képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Igazából két hete van hideg Magyarországon, hiszen még nincs itt a tél, ennek ellenére a híradások arról szólnak, hogy a múlt héttel bezárólag hét ember fagyott meg, illetve hűlt ki, a hét emberből kettő a fűtetlen lakásában hűlt ki, hárman közterületen, és ketten a kórházban, de ők is olyan súlyos állapotban kerültek be a kórházakba, hogy az életüket sajnos nem tudták megmenteni. Az előző, Hoffmann Rózsa által feltett interpellációban hallottuk azokat a statisztikai adatokat, amelyeket az államtitkár úr ismertetett. Én magam is úgy látom, hogy Magyarországon nem kapacitásbeli problémák vannak, nem a férőhelyek számával van probléma, hanem egyszerűen azzal van probléma, hogy borzasztó nagy az utánpótlás, mégpedig azért, mert sajnos a prevencióra kevés forrást fordít az Országgyűlés, illetve a kormány. Meg kell hogy említsem azt is, hogy ebben a hét halálos áldozatban csak és kizárólag idős emberek találhatóak, a legidősebb férfi 83 éves volt. Az a helyzet, államtitkár úr, hogy ha megismétlődik az a szituáció, ami a múlt évben, akkor arra lehet számítani, hogy több mint százan lesznek azok, akik megfagynak közterületen vagy kihűlnek a saját otthonukban. A múlt héten említettem azt a nemzeti bankos statisztikát, amely arról szólt, hogy körülbelül 140 ezer olyan család van ma Magyarországon, amely fölött ott lebeg Damoklész kardja, és gyakorlatilag bármikor elveszíthetik a hajlékot a fejük fölül. 840 ezer olyan háztartás van ma Magyarországon, ahol valamilyen rezsihátralékkal küszködnek, és pontosan látjuk azt, hogy ebben az évben március 1-jétől háromszor annyi kilakoltatás történt, mint az előző években. Még tíz nap van hátra a kilakoltatási moratóriumig, és azt halljuk, hogy a végrehajtók gőzerővel dolgoznak, és mindenkit az utcára tesznek, akivel nem tudnak megállapodni. Felfoghatatlan számomra az, hogy miközben százmilliárdokat költ a kormányzat stadionépítésre, a Várba költözésre vagy lovardák építésére, akkor miért nem csoportosít elegendő forrást arra a kormány, hogy emberek tízezrei, emberek százezrei ne veszítsék el a fejük fölül a hajlékot. Kérdezem mindezért az államtitkár urat, hogy mi az a konstrukció, amellyel meg tudják előzni a hajléktalanná válást, mennyi forrást szánnak a lakhatás biztonságának a megőrzésére. Köszönöm szépen.
Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A képviselő úrnak köszönöm azokat a szavait, amelyekben az elismerését fogalmazta meg, hogy Magyarországon elegendő kapacitás van arra, hogy akik hajléktalansággal küzdenek, akik hajléktalanként élnek, azoknak a befogadására most már kiépült az a kapacitás, az az állami ellátórendszer, amely mindenki számára lehetőséget nyújt arra, hogy meleget kapjon, ételt, szállást, orvosi ellátást kapjon. Azt hiszem, hogy ez is egy fontos előrelépés az emberhez méltó élet biztosítása terén; már elhangzott ma, hogy ez közel 11 ezer kapacitást jelent a téli időszakban. Ön felsorolt híreket, amelyeknek nyilván valamekkora része lehet, hogy igaz, valamekkora része lehet, hogy nem igaz, de az biztosan igaz, hogy úgy történtek meg ezek az esetek, hogy közben volt szabad kapacitás a hajléktalanszállókon, tehát ha valaki bement volna ellátásért, akkor megelőzhető lett volna ez. De nemcsak a hajléktalanszállókra való bemenetel segíthet, hanem 24 órás, úgynevezett diszpécserszolgálatot is üzemeltetünk, amely területi alapon segít abban, hogy ha valakik olyan embert látnak, aki mondjuk, polifoam nélkül, csak úgy papírdarabokon fekszik az utcán, akkor a részére is kihívható az utcai segítségnyújtás, erre is mind normatív finanszírozással, mind civil finanszírozással is, mind civil pályázati támogatási finanszírozással is biztosítottunk lehetőséget. Mindezek mellett jelzőrendszer is segíti a hasonló eseteknek a felderítését, főleg azok esetében, akik lakásban hűlnek ki. A szociális és gyermekjóléti ellátórendszernek a keretében mind észlelő-, mind jelzőrendszert működtetünk, ezeket most már minden járásba eljuttattuk, pontosan azért, hogy lehetőséget kapjanak az emberek arra, hogy segítsenek embertársaikon, és mi is észleljük azt, hogyha valaki hasonló nehézséggel küzd. A képviselő úr azonban nemcsak konkrétan a hajléktalanokról beszélt, hanem azokról is, akik nehéz körülmények között élnek, és akár a lakhatásuk is veszélyben van. Szerencsére ők jóval kevesebben vannak, mint pár évvel ezelőtt, hiszen a devizahitelezés miatti krízisben sokkal több ember feje fölött volt ott Damoklésznek a kardja, hogy vajon kilakoltatják-e vagy nem lakoltatják ki, hiszen 2002 és 2004 között az akkori kormány több törvénymódosítással kivezette az első Orbán-kormány kamattámogatott forinthiteleit, és helyette a devizahitelezésbe űzte bele az embereket, ami egy olyan kockázatot hordozott, amelyet akkor még senki sem látott, és bizony ez a kilakoltatás rémével fenyegetett sokakat. Szintén nagy nehézséget jelentett a rezsidíjaknak az ugrásszerű megemelkedése, kétszeres-háromszoros árral a villany és a gáz tekintetében. A devizahitelek kivezetésével, árfolyamgáttal, forintosítással, a Nemzeti Eszközkezelővel, rezsicsökkentéssel sikerült ezeknek a problémáknak a hatékony gyógyírját adni, olyanokat, amelyeknek egy részét, mondjuk, a devizahitelek esetében más országok is példaként vettek a saját szabályozásuknál. A rezsidíjak csökkentésére azért kevés országban volt példa, és bár önök mindig mondták, hogy egy fél év múlva be fog dőlni ez a rendszer, ez a fél év múlva bedőlés fenyegetés már lassan három-négy éve tart az önök részéről. Viszont megvannak ennek a pozitív következményei a lakosság tekintetében, hiszen azoknak az aránya, azoknak a száma, akik hiteltörlesztéssel vagy lakhatással kapcsolatos hátralékkal küzdöttek, tehát ott volt náluk a kilakoltatásnak a veszélye, ezeknek az embereknek a száma 414 ezerrel csökkent az elmúlt két évben. Azoknak a száma, akik nem tudták kifűteni a lakásukat, 450 ezernél is többel csökkent; és nagyon jól tudja ön is, tisztelt képviselő úr, hogy a rezsitartozások aránya is a felére esett vissza, most már fele akkora a lakossági kinnlevőség a rezsiszámlákkal kapcsolatban, mint pár évvel korábban. Én tehát mind a két esetben azt érzem, hogy biztonságosabb ma Magyarországon élni, Magyarországon az állam nagyobb segítséget tud azoknak adni, akik korábban problémával, szociális problémákkal küzdöttek, mert a kormányzat az emberek oldalára állt, nem pedig a multicégek oldalára, a szolgáltatók oldalára, és így sikerült ezen a szociális problémán is valamelyest segíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Sajnálom, de nem tudom elfogadni a válaszát, államtitkár úr. A Nemzeti Eszközkezelő a problémák töredékét tudja megoldani, hiszen látszik, hogy mintegy 27 ezer családnak tudtak ideig-óráig segítséget nyújtani. Most lassan elfogy az a keret, amelyből gazdálkodhat a Nemzeti Eszközkezelő, miközben 38 ezernél is több igénylés érkezett be. Itt tehát látszik, hogy az igények közel egyharmadát vagy egynegyedét képtelenek kielégíteni. A másik: a prevenció oldaláról nem hallottam egyetlenegy mondatot sem, államtitkár úr. Hogyha itt nem lesz szociálisbérlakás-program, hogyha a külső férőhelyekben nincs növekedés, hogyha a támogatott lakhatásban csak azok a számok fognak ismétlődni, amelyeket évek óta hallunk, akkor komoly előrelépés nem lesz. Én azt gondolom, hogy az utcai szociális munka mellett a szociálisbérlakás-program, az albérleti támogatások, a külső férőhelyek biztosítása a legeslegfontosabb. Köszönöm szépen, nem tudom elfogadni a válaszát.
A képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem az Országgyűlést, hogy elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 105 igen szavazattal, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta az államtitkári választ. [[15.40]] Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnökhöz: „Mióta Mészáros Lőrinc megismerte Orbán Viktort, kétezer-ötszázszorosára nőttek a bevételei. Miniszterelnök Úr, a Jóisten tett csodát a felcsúti polgármesterrel, vagy Ön?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerinti feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antal, Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úr helyett Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 2007 egy nehéz év volt Mészáros Lőrinc életében, majdnem csődbe jutott a vállalkozása. Ekkor azonban történt egy egészen csodálatos fordulat, szorosra fűzte a viszonyát Orbán Viktorral, és innentől fogva Mészáros Lőrinc élete és vagyoni helyzete nem utolsósorban radikálisan megváltozott. Mészáros Lőrinc rövidesen kétezer-ötszázszorosára növelte cégeinek árbevételeit, jelenleg ott tart, hogy a becsült vagyongyarapodása meghaladja a napi - még egyszer mondom: napi - 15 millió forintot. Az építőipari cégeinek nyereségessége árbevétel arányában többszöröse, mint a legszervezettebb multinacionális cégeknek a nyeresége ugyanebben a szektorban, többszöröse, mint a Strabag vagy a Swietelsky nyeresége ugyanakkora árbevétel esetén, tehát valami csodálatos módon csinálja Mészáros Lőrinc. A Fejér megyei földeknél is óriási szerencséje volt, ugyanis a negyedét azoknak a földeknek, amit elosztott az Orbán-kormány, Mészáros Lőrinc és családtagjai kapták meg. Ez is egy csodálatos élmény lehetett. Az is egy csodálatos, hogy a trafiktenderen, amit meghirdetett a kormány, szintén Mészáros Lőrinc és családtagjai futottak be, az összes magyarországi Auchan áruháznál az ő trafikjaikon keresztül vásárolhatnak a magyar emberek dohányárut maguknak. De Mészáros Lőrinc karrierje töretlen volt a közbeszerzések terén is. Több tucatnyi közbeszerzést nyert el, és azt kell mondanom, hogy édes mindegy, hogy milyen területen indult el ez a csodálatos aranyember, mindig nyerni tudott. Egyem a szívét! Hát, ő szállította az ásványvizet a MÁV-nak, aztán később átnyergelt az ásványvízszállításról a sorompószerelésre, az ezzel kapcsolatos közbeszerzést is neki sikerült elnyernie. Nagyon csodálkoznak fideszes képviselőtársaim, de érdemes odafigyelni, mert még nincs vége ennek az egésznek. Lovardát épített, ezt is egy közbeszerzésen nyerte el, ehhez is ért. Szintén vasutat épített, csatornát épített, és még a jó ég tudja, hogy mennyi minden csodálatos cselekedetet nem vitt végbe ez a derék ember. Aztán megtudhattuk azt is, hogy az a kuvasz, amit ölelgetett Orbán Viktor - a Nárcisz néven megismert állatról van szó -, az egy Mészáros Lőrinc által az Orbán Viktor családjától bérelt földterületen lakik, nem Orbán Viktorral magával. Itt az a kérdés, államtitkár úr, hogy a Jóisten tett csodát Mészáros Lőrinccel - ilyen nagy csodára azért valljuk meg, inkább isteni segítségre van szükség -, vagy pedig Orbán Viktor keze van a dologban. Azt is meg szeretném kérdezni, államtitkár úr, hogy vajon meddig tart ez a vircsaft, még a továbbiakban is számíthatunk-e hasonló cselekedetekre. És mivel látom, államtitkár úr, hogy ön fog válaszolni, ha már a költészet engem is megihletett, Karády Katalin: „Jöjj, hazudj valami elfogadhatót.” Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár urat illeti a szó.
Köszönök minden olyan jobbikos mondatot, ami nem a nevemről szól, illetve nem arról, hogy a nevemen szórakoznak, úgyhogy engedje meg, hogy ennek szellemében válaszoljak. Hol vannak már azok a régi szép idők, amikor a Jobbik a választási programjában azt ígérte, hogy véget vetnek a multinacionális tőke egyeduralmának?! De engedje meg, hogy egy kicsit távolabbról kezdjem! Van az Országgyűlésben egy párt, az a neve, hogy Magyar Szocialista Párt. Ez az a párt, amelyik évek óta azzal tűnik ki, hogy erőteljes támadást indít azon magyar vállalatok ellen, amelyek növekednek, akár a bevételük is növekszik, és egyre több embert foglalkoztatnak. Ugyanez a párt tétlenül nézte, hogy a rendszerváltás után a magyar vállalatok [[Dr. Szakács László: Móricka, neked mindenről ugyanaz jut az eszedbe?]] kicsik és nagyok hogyan szorultak ki a bankszektorból, az energiaszektorból, az építőiparból, a kereskedelemből vagy éppen a médiából. Azért nézte el ezt tétlenül, mert a sunyi privatizációval előidézői voltak ennek. [[Dr. Szakács László: Viszont ezt most az asztal fölött csináljátok! Ez nem olyan sunyi!]] Azért hozom ezt fel, mert úgy látom, hogy a Jobbik is csatlakozik azokhoz, akik állandóan a magyar vállalatokat támadják, úgy is mondhatnám: ebben is elkezdték majmolni a baloldalt. Önnel ellentétben én nem követem azt, hogy az egyes magyar vállalkozásoknak hogyan alakul a pénzügyi eredménye. [[Magyar Zoltán: Azt tudjuk! Szilágyi György: Az látszik!]] Az ön által említett céget sem ismerem, abban azért biztos vagyok [[Szilágyi György: Mészáros Lőrincről se hallottál még?]] , hogy nem azzal a szándékkal hozták létre, hogy áfát csaljanak vele, mint ahogy az a Jobbik környékén azért előfordult. Hogyha önnek bármilyen szabálysértésről tudomása van, akkor tegyen bejelentést a hatóságoknál, hogyha nem teszi, akkor arról van szó, hogy üresen vagdalkozik. Az is lehet ugyanakkor, hogy ön szándékosan vesz részt egy vállalkozói konkurenciaharcban, hogyha ez az utóbbi a helyzet, akkor a kormány a maga részéről ebben nem kíván részt venni. Amiről viszont érdemes itt szót ejtenünk, az az, hogy a stratégiai iparágakban egyre több magyar vállalat állja meg a helyét. Az elmúlt években növekedett a magyar tulajdonrész aránya, többek között a bankszektorban és az energiaszektorban is [[Dr. Szakács László: Az UniCreditben! Ja, abban nem!]] , ennek jelentőségét talán a Jobbik sem vitathatja el. Ez azt is jelenti, hogy a magyar vállalatok nagyobb eséllyel tudnak részt venni a munkahelyteremtésben, és nagyobb eséllyel tudnak hozzájárulni Magyarország erősödéséhez. Ön a felszólalásában talán úgy fogalmazott, hogy minden tekintetben zsugorodó gazdaság. Önnek frakcióvezetőként azért az alapvető tényekkel illene tisztában lennie. A gazdaság sokadik éve növekedő pályán van, több mint 600 ezer emberrel több dolgozik Magyarországon. [[Dr. Szakács László: Mészáros?]] Ez is teszi lehetővé azt, hogy a kormány béremelési programokat indítson. [[Dr. Szakács László: Mészárosnál miért minimálbéren van mindenki?]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! Azt azért ön is érzi, hogy a felszólalásával komoly hitelességi problémák adódnak. Na, nemcsak arra gondolok, hogy ön korábban jócskán belegabalyodott egy csúnya áfacsalási ügybe, hanem arra is, hogy van a Jobbik frakciója környékén egy titokzatos vállalkozó [[Dr. Szakács László: Ismeritek ti azt jól!]] és a helyzet az, hogy a frakcióköltések jelentős része az ő környékén landol. Hogyha önöknek az a politikája, önök döntenek erről, hogy magyar vállalkozókat vizsgálnak, akkor először nála kezdjék, már csak azért is, mert frakcióvezetőként minden bizonnyal ön dönt ezekben a kérdésekben. [[Dr. Szakács László: Ha az elkezdene rólatok beszélni!]] De hogy visszatérjek az eredeti kérdésre, én nem találok abban semmilyen kivetnivalót, hogyha bármely magyar vállalkozás növekedik és gyarapszik. Azt gondolom, hogy ebben semmi ördögtől való nincs. Persze, van egy olyan rendszer, amelyik a vállalkozások gyarapodását eleve negatív dolognak tartja, amely ellen küzdeni kell, ezt a rendszert úgy hívják, hogy szocializmus. Sajnálom, hogy szellemi értelemben is egyre inkább ebbe az irányba haladnak. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
A választ, államtitkár úr, nem tudom elfogadni, és mivel a felhívásom úgy hangzott, hogy „Jöjj, hazudj valami elfogadhatót.”, ön eleget is tett ennek. Ugyanis olyan dolgokat állított, államtitkár úr, ami önök számára elfogadható, azonban ennek a vállalkozónak különböző fideszes politikusokkal szemben a róla terjesztett hazudozásai miatt egy rakás nyertes pere van. És amikor utoljára az ön ügyvédeivel találkoztam a bíróságon, államtitkár úr, önről megállapította a bíróság azt, hogy hazudik. Tehát ezt a szériát tovább folytatja, én úgy látom. De megértem persze, ha a nagyfőnöknek a barátait, kedvenc polgármesterét kell mentegetni, és magyarázatot kell adni arra, hogy vajon a Jóisten tett-e csodát vagy Orbán Viktor, hiszen egy 2500-szoros vagyongyarapodás, azt gondolom, a világ minden fejlett demokráciájában, államtitkár úr, magyarázatra szorul, ebben az esetben is. Ön ezzel a magyarázattal nem élt, a kormánya pedig egyre mélyebben bonyolódik bele az ehhez hasonló vircsaftokba. Fejezzék be! Köszönöm szépen. [[Egy hang a Jobbik soraiban: Úgy van! Taps ugyanott.]]
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: 104 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében az Országgyűlés elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Képviselőtársaim! Hadházy Ákos, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Milyen béremelés az, ami után csökken a bér?” címmel. Képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Ónodi-Szűcs államtitkár úr nemrégen úgy értékelte az első évét, hogy elégedett a béremelésekről szóló megállapodással. Ebben viszont biztosan nem osztoznak azok a védőnők, akik ezúttal is kimaradtak a béremelésből, miközben az alapellátásban dolgozó védőnők is főiskolai végzettségű egészségügyi szakdolgozónak számítanak. A szakellátásban dolgozókkal szemben nem kerülhettek be a szeptemberben hatályba lépő egészségügyi szakdolgozói bértábla hatálya alá. A fizetési különbségek eddig is jelentősek voltak, egy diplomás pályakezdő védőnő alapbére bruttó 122 ezer forint, egy szintén főiskolát végzett pályakezdő ápolónőé eddig 163 ezer forint volt, a béremelés után viszont a különbség tovább nő. [[15.50]] A kormány ugyan júniusban döntött arról, hogy a védőnői finanszírozás emelésére kétmilliárd forint pluszforrást biztosít, ennek azonban csak a töredéke jutott a védőnőkhöz. A fejenként beígért 30-35 ezer forintos kiegészítés helyett alig pár ezer forintot kaptak, ugyanis a kormányrendelet szerint 12 százalékot kellett kötelezően kifizetni bérkiegészítésként. A körzet nagyságától függően ez 1600-5600 forintot jelentett. Hiába kaptak azonban újabb ígéretet az EMMI-től, hogy a teljes összeget megkapják, az újabb kormányrendelet sem rendezte a helyzetet. Volt, akinek ugyanannyi maradt a fizetése, és bizony Szekszárdról eljutott hozzánk olyan információ, ahol az a nagyon szép dolog jött ki, hogy a béremelés után még csökkent is a fizetése a védőnőknek. Ez utóbbi esetben hiába kapták meg az első körben a nekik jutó összeget, az újabb kormányrendeletet már úgy értelmezte a munkáltató, az önkormányzat, hogy csak a kiegészítést kötelező megadni a dolgozóknak, a korábbi viszont elvonható. A Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara védőnői tagozata is jelezte, hogy teljes a káosz a kifizetések körül. Az önkormányzatok máshogy értelmezik a jogszabályokat, és továbbra sem érkezik meg a védőnőkhöz a beígért összeg. A kétmilliárd forint tehát csak ígéret maradt, mint ahogy az egészségügyi bértábla kiterjesztésére sincsen szándék. Hiába lett hungarikum - ugye, hungarikum lett a védőnői hálózat, egyébként joggal, a százéves magyar védőnői szolgálat -, a szimbolikus elismerésen túl nem tettek önök semmit a több mint ötezer védőnő valódi anyagi megbecsülése érdekében. A kérdésem, hogy a minisztérium adatai szerint hány védőnő nem jutott hozzá az őt megillető bérkiegészítéshez, és mikor szüntetik meg az alap- és szakellátásban dolgozók fizetése között különbséget, mikor emelik be a védőnőket is az egészségügyi szakdolgozói bértábla hatálya alá. Köszönöm szépen. Várom a válaszát.
Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Úgy gondoltuk, hogy azt az egészségtelen állapotot, ami 2010-ben is jellemző volt a magyar egészségügyre, hogy ott, ahol a legkevesebb beteg fordult meg, ott költöttünk a legtöbbet az egészségügyre, ahol pedig a legtöbb beteg fordult meg, ott költöttük a legkevesebbet, ezt igyekszünk arányosítani, és minél több forrást az alapellátásnak biztosítani, és arányaiban is növelni az alapellátásra fordítható tételeket. Ezt meg is tudtuk tenni, hiszen az utóbbi években érezhető többletforrás van az egészségügyben, ha csak az Egészségbiztosítási Alapot nézzük, 1500 milliárd forint alatt indultunk, és a jövő évi költségvetés már 2000 milliárd forintnál is többet tartalmaz. Tehát vannak is többletforrások, azoknak az elosztásáról is tudunk beszélni, amelyek nemcsak a béremelésekben nyilvánulhatnak meg, hanem másfajta többletfinanszírozásban is. De azért a béremelést sem hagyhatjuk szó nélkül, hiszen az is az orvosok esetében idén szeptembertől már 107 ezer forintot, jövő évben további plusz 100 ezer forintot eredményez, összességében 207 ezer forintnyi béremelést. A szakdolgozók, ápolók esetében pedig idén szeptember 1-je 26,5 százalékos béremelést hozott, jövő év november 1-je 12 százalékot hoz, majd az utána következő november 1-jéig további 8 és 8 százalékot, összességében 2012 és 2018 között egy duplázást hoz a szakdolgozók esetében. Az alapellátásban a háziorvosok részére már többedik olyan évben élünk, amikor plusz 10 milliárd forint támogatást biztosít a költségvetés a háziorvosoknak. Ezzel az ő támogatásuk, a rendelkezésükre álló költségvetési keret is már közel másfélszeresére nőtt a korábbi kerethez, 2010-hez képest. Ugyanakkor fontosnak tartottuk az idei évi költségvetésben is a védőnői szolgálatok számára kifejezetten címzett, pántlikázott többletforrásnak a beemelését, 2 milliárd forint az a keretösszeg, amelyet a költségvetés erre fordít. Erre lehet fordítani, és másra nem lehet. Ez a 2 milliárd forint sokféleképpen jut el a védőnőkhöz, sokféle szolgáltató van, van, ahol az önkormányzat teszi ezt meg, van, ahol más módon történik meg. Éppen ezért nem beszélhetünk annyira egységes munkajogi vagy más viszonyokról, mint egyéb esetekben, mondjuk, mint az ápolóknál vagy a pedagógusoknál, itt sokkal összetettebb az, hogy kit milyen konkrét szerződéses formában alkalmaznak. De úgy gondoltuk, hogy a finanszírozási díjtétel emelése, amely a finanszírozási díjak növekedésével jár, az egyértelműen többletforrást juttat ide, és így a védőnői ellátás finanszírozását ezzel a 2012. novemberi 14 százalékos emelés után újból meg tudtuk emelni. Ahogy ön is mondta, ez a 2 milliárd forint körülbelül 30-35 ezer forintot jelent, ugyanakkor látható volt, hogy bár a védőnők elsöprő többségéhez megérkezett ez a 30-35 ezer forint, de bizonyos szolgáltatók, bizonyos önkormányzatok nem tették ezt meg, és kvázi lenyelték a különbözetet, lenyelték a 35 ezer forintnak egy részét, és nem mindegyiket adták tovább a védőnőknek. Ezért hoztunk idén augusztus 31-én egy kormányrendeletet, a 258/2016-os kormányrendeletet, amely a korábbi 43/1999-est módosította. És ez egyértelművé tette - szó szerint idézem a kormányrendeletet -, hogy ezt a megemelt összeget „köteles a szolgáltatónál védőnői szolgálatot ellátó védőnők havi díjazásának a 2016. július havi díjazásuk arányában történő megemelésére fordítani, első alkalommal a 2016. szeptember hónapra járó díjazással egyidejűleg”. De tartalmazza ez a visszamenőlegesen járó különbözetnek a kifizetési kötelezettségét is. Tehát a szeptember 1-jén megjelent Közlöny egyértelművé tette, hogy augusztustól be kell építeni ezt a többletfinanszírozást a védőnők bérébe, sőt ki kell fizetni az előző hónapoknak is a különbözetét. Aki ezt nem teszi meg, az a kormány által augusztus 31-én hozott rendeletet megszegi, jogszabálysértő. Tehát a védőnőknek mindenképpen jár ez a többlet 30-35 ezer forint havonta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megkérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Köszönöm szépen. Nem tudom elfogadni. Mindenképpen maga a lépés és a kiegészítő lépés az helyes irány, de ezeknek a dolgozóknak is mindenképpen járna az, hogy beemeljék az egészségügyi szakdolgozói bértábla alá. Ezt mindenképpen a munkájuk fontossága indokolja; az, hogy azt mondjuk, hogy hungarikum, attól még nem lesznek boldogok. Attól lennének boldogabbak, ha az egészségügyi szakdolgozói bértábla hatálya alá esnének. Ön felhasználta ezt a viszonválaszt, hogy milyen fantasztikus béreket kapnak már az egészségügyi dolgozók. Ez sajnos késő és kevés, ezt önök is tudják, hiába nagyon szép kommunikációs trükk, hogy egyszerre előre bemondjuk, hogy lépcsőzetesen mennyit fognak kapni, mennyivel fog emelkedni, de önök is nagyon jól tudják, hogy ez bőven kevés. Köszönöm szépen.
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: 103 igen szavazattal, 23 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett az Országgyűlés elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Lukács Zoltán, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Miért nem veszik figyelembe az esztergomi intermodális csomóponttal kapcsolatosan az ott élők véleményét, érdekeit, az állampolgári jogok biztosainak megállapításait?” címmel. Az interpellációra miniszterelnök úr megbízásából a téma szerinti feladat- és hatáskörrel rendelkező Seszták Miklós nemzeti fejlesztési miniszter úr nevében Tasó László államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Több mint kétezer esztergomi polgár érdekében szólok önökhöz, mégpedig az esztergomi intermodális csomópont építése kapcsán. Előre szeretném leszögezni, hogy a csomópont építése pozitív számunkra is, és a csomópont megépüléséről mi is és egyébként a polgárok is azt gondolják, hogy fontos ügy. A probléma ezzel az, hogy a csomópontot egy olyan helyre próbálják megépíteni, ami egy több mint kétezer ember által lakott kertvárosias övezet közepén terül el, és rendkívüli módon negatívan érinti az ott élők életkörülményeit. Tudjuk, hogy az építkezésnek úgy álltak neki, vagy úgy akarnak nekiállni, hogy nincsenek megfelelő felmérések ezekben az ügyekben. Sem a kivitelezőnek, sem az önkormányzatnak nincs olyan felmérése, amely bemutatná a környezeti hatásokat. Nincs olyan anyag, amely a beruházás okozta értékcsökkenést vizsgálná ezen a területen. Nem lehet megismerni a terveket, mert szerzői jogvédelemre hivatkoznak. Nem végeztek zajméréseket ebben az ügyben, ennek kapcsán mégis azt mondja a kivitelező, hogy nem kívánnak például zajvédő falat építeni akkor, amikor egy olyan autóbusz-állomást próbálnak beépíteni ebbe a kertvárosias övezetbe, ahová naponta 240 darab autóbusz érkezik és indul, és a civilek felmérései alapján most is 65-74 decibel között van a zaj, többször naponta 100 decibelre, sőt 125 decibel fölé is ugrik. Igazuk van az ott élőknek, hiszen az alapvető jogok biztosa és a jövő nemzedékek biztosa közös jelentést tett, és ebben a közös jelentésben a két biztos számos ponton igazat adott a beadványozóknak. A két biztos megállapította, hogy az új intermodális csomópont elhelyezésére a jelenlegi tervek szerint a kertvárosias lakóterület övezeti besorolás a területen, új településszerkezeti terv elfogadása kéne, ez nem történt meg. [[16.00]] Azt mondják a biztosok, hogy a beruházás a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye és az egészséges környezethez való jog szempontjából aggályos. Azt is elmondják, hogy az Észak-dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség számos hiányossággal adta ki a közleményét. És egyébként a minisztériumnak is feladatokat szabnak, amiről úgy tudják az esztergomiak, hogy nem sikerült megvalósítani. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem tehát az lenne, hogy a biztosok megállapításával kapcsolatban miért nem sikerült a változtatásokat… - vagy ha sikerült őket megtenni, akkor ezt szeretnénk hallani, de úgy tudjuk, hogy nem sikerült. Az a kérés és az a kérdés, hogy a civilekkel a helyi önkormányzat mikor fog szóba állni, hogy olyan módon tudjon ez a több mint tízmilliárdos beruházás megvalósulni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy az ne több mint 2 ezer családnak hátrányos helyzetbe kerülését okozza, hanem mindenki egyformán jó szívvel tudja ezt fogadni. Köszönöm szépen.
Megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először arra szeretnék reagálni, amit az utolsó részében mondott interpellációjának. Tehát az állampolgári jogok biztosainak a 2013-ban tett megállapításaira vonatkozóan mindenképpen szeretném önnel tudatni, hogy valamennyi esetben az állampolgári jogok biztosainak javaslata, észrevétele beépítésre került. Szeretném mindenképpen tájékoztatni arról, hogy a jogszabályoknak megfelelően lefolytatott részletes környezetvédelmi hatásvizsgálat során közmeghallgatást is tartottak. Szeretném tájékoztatni: az Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség 2014. december közepén, 15-én adta ki a környezetvédelmi engedélyt, amelyet az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség ’15. április 2-án jóváhagyott. Az önkormányzat elvégezte a feladatát, tehát az rossz információ, hogy nem végezte volna el, hisz a településrendezési tervben módosította ennek megfelelően a szabályozását. Ami nagyon fontos: az önkormányzaton kívül még bevonták a folyamatba az érintett ingatlanok tulajdonosait is, és minden észrevételt beépítettek az építési engedélyezési eljárás során és a közbeszerzésnél is, és valóban, azt is tudni kell, hogy a lefektetett műszaki tartalomnál is figyelembe vették ezeket az észrevételeket.2016. február 1-jén a Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal kiadta az építési engedélyt, illetve az Esztergomi Járási Hivatal pedig kiadta a hozzá kapcsolódó járdáknak és a vasútállomás üzemi épületeinek engedélyét is. Tehát biztosan tudja és ismertette is az ismereteit erről, hogy Esztergom városában a pályaudvar áthelyezése történik meg a vasútállomás mellé, és azt is bizonyára tudja, hogy ennek kapcsán a Suzuki gyár mellett egy tehervonati rendezővágány-csoport kerül kiépítésre, ami fontos, hiszen az ottani zajterhelést lényegesen csökkenteni fogja. Ami megint nagyon fontos, hogy megvizsgálták az intermodális központ végrehajtásának és kivitelezésének lehetőségét. Igazán két alternatívát láttak értékelendőnek. Az egyik az lett volna, hogy az önkormányzatnak egy korábban a TESCO-val kötött megállapodása értelmében az áruház mellé viszik el a buszpályaudvart, de ez nem tette volna lehetővé, hogy a vonatról az átszállás a helyi és a helyközi járatokra megtörténjen. Emiatt a második helyszínre esett a választás, és ezt tartalmazza az imént említett vasútállomás mellé történő kihelyezés és áthelyezés. Ami fontos, hogy volt arról is szó, hogy a felszín felett viszik be, magyarul, a vasútvonal kettévágná a várost, ami a városközpontban okozott volna nagyon nagy zajterhelést és problémát, ezért ezt elvetették. Volt még egy másik javaslat, ami arról szólt, hogy a felszín alatt viszik be a vasutat, annak meg a költségkihatása miatt volt elvetve a javaslat. Ami fontos, valóban igaz, hogy az építkezés környékén élő lakosokat érinti, lesz zajterhelés természetszerűen, de lényegesen kevesebb számban kell ezt elszenvedni, mint a korábbiakban. Most csak a vasútállomás közelében lévő lakóknak lesz zajterhelése, de azt gondolom, meg fogja érni mindenképpen, hiszen egy kulturált közlekedési átszállási kapcsolat alakul ki Esztergom vasútállomása környékén, és azt gondolom, hogy e tekintetben nyugodtak lehetünk, mert az állampolgári jogok biztosainak megállapítását figyelembe vettük; az engedélyezés során az önkormányzat eljárt a rendezési terv szerint. Emiatt is mondhatom azt, hogy a fenntarthatósága miatt is és amiatt, mert kevesebb embert érint a zajterhelés, ez a megoldás valóban a legjobb megoldás volt. Ami rendkívül fontos, emiatt és a körülmények miatt sem tartjuk indokoltnak, hogy ezen a folyamaton változtassunk, a beruházást ebben a formában hajtjuk végre. Tisztelettel kérem, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Volt valóban ilyen típusú környezeti felmérés, csak az még akkor készült, amikor kizárólag a vasút felújításáról volt szó. Amikor azt elkészítették, akkor még nem volt szó intermodális csomópontról, és nem volt szó arról, hogy odahelyezik a buszpályaudvart. Azóta pedig nem készült ilyen, vagy ha készült, akkor abszolút titokban tartják. Elhiszem, hogy az önkormányzat módosította a településrendezési tervet, de az önkormányzat nem áll szóba azokkal a civilekkel és az ott lakókkal, akikkel szóba kéne állni. Úgyhogy azt kérem önöktől, hiszen fideszes polgármester van ott, hogy hassanak oda, hogy lehessen ebben az ügyben még javaslat. Van is egyébként a civileknek alternatív javaslatuk, és azt gondolom, hogy persze sokaknak jó lesz ez, de az mégsem jó, hogy egy több mint tízmilliárdos beruházás után egy elég komoly városrésznek gyakorlatilag az ingatlanárai lezuhannak, gyakorlatilag több mint 2 ezer ember nagyon-nagyon rossz körülmények közé kerül. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ön sem szeretné, ha 240 busz indulna a lakásától tíz méterre, és valószínűleg ön sem szeretné, ha tíz méterrel a feje mellett menne el a vonat. [[Az elnök csenget. Köz­beszólások a Fidesz padsoraiból, köztük: Idő! Idő! Balla György: Elnök úr, másfél perce beszél!]] Azt gondolom, hogy ha figyelembe vették volna a civilek…
Képviselő úr!
…javaslatait, akkor sokkal előrébb lenne, úgyhogy egyelőre nem fogadom el azt a választ. Remélem, hogy nemsokára leülnek, figyelembe veszik az esztergomiak… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofonját. Zaj.]] Elnézést kérek, olyan ritkán szólok mostanában.
El kellett hogy vegyem a szót, mert nagyon túlszaladt a képviselő úr. A képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy elfogadják-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: 104 igen szavazattal, 27 nem ellenében, 1 tartózkodással az Országgyűlés elfogadta az államtitkári választ. Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Hazánk tejjel-mézzel folyó kánaán lehetne, de ha így folytatják, sem tej, sem abba aprítanivaló nem marad?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Már megszámlálhatatlan lesz lassan azon indítványaink száma, ami a hazai tejágazat problémáira igyekszik felhívni a figyelmet, és arra megoldási javaslatokat igyekszik kínálni. Némi többlettámogatásra jutott ugyan a kormány részéről, az ágazat problémáit ezzel igyekeznek kezelni, ezzel próbálják lélegeztetőgépen tartani a tejipart, de látható, hogy ez nem érte el a célját. Nem bírálva a többlettámogatást el kell mondanom, hogy bizony nem fenntartható ez a rendszer. Ugyanis nem éri el a célját, ráadásul persze, hogy nem éri el a célját, ha az állomány csökkentése egyrészt ennek az egész többlettámogatásnak a célja. Annak ellenére, hogy egyébként a világpiacon most már augusztus óta rendeződött a nyers tej felvásárlási ára, ez hazánkban nem nagyon érzékelhető. Idehaza ebből semmi nem látszik. A szomszédos országokban már augusztus óta úgy nyilatkoztak körülbelül a termelők, hogy nagyjából legalább az önköltségi árat már elérik, Európa-szerte ez egyébként 20-30 forinttal több, mint a hazai felvásárlási árak. A veszély jelentős, és nem csak a termelők tekintetében. Fennáll az a veszély is, hogy szerződést bontanak a feldolgozókkal, és így eltűnhet gyakorlatilag a magyar feldolgozású tej a piacokról. A termelők elmondása szerint a 85 forint/liter plusztámogatásos áron már gyakorlatilag a megmaradást lehetne biztosítani, amúgy ettől még messze vagyunk. Jelenleg sorra zárnak be a telepek, ez már egy többéves tendencia, és ahol nem, ott is jelentős állománycsökkenést lehet elkönyvelni.Az FM részéről, ha jól informálódtam, a múlt héten volt egy olyan megbeszélés, ami négyoldalú volt, és részt vettek rajta mind egyébként az ágazatban érintettek, itt tehát gondolok magára a tejelőszarvasmarha-tartó telepek képviselőire, gondolok a feldolgozókra, a kereskedőkre és a politika részéről a szaktárcára. [[16.10]] Úgy gondolom, hogy elég kései volt ez a megbeszélés, ráadásul abban a tekintetben sem érte el célját, hogy egy szerződésen alapuló megoldás lehetne az, ami az érintettek számára hosszú távú megmaradást jelenthetne, hiszen a jelenlegi helyzetben az történik, hogy a multinacionális láncoknál képződő profit jelentős része ott marad, maga a feldolgozó annyiért adja el a feldolgozott terméket, hogy azon éppen nagyot ne bukjon vagy gyakorlatilag nullán legyen, és minden veszteség a termelőkre csapódik. Ezt lehetne egy szerződéses rendszerben, amit az állam jogszabályokkal garantálna, felborítani, és egy tisztességes rendszert felállítani. Nem akarhat mást sem a kormány, sem az államtitkár úr, mint hogy megoldódjon ez a helyzet. Érdemi lépéseket, érdemi válaszokat várnak a szereplők. Százmilliókat öntöttünk adófizetői forintokból az elmúlt évtizedekben ebbe az ágazatba, nem akarhatják, nem gondolhatják komolyan, hogy tönkremehet a magyar tejipar. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagy István államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Az az igazság, hogy hétről hétre húzódott önnek ez az interpellációja, ezért is fordulhat elő az, hogy nem az aktuális helyzetről szól, hanem egy jóval korábbi álláspontot ismertetett most itt velünk.A kormány tisztában van a nemzetközi és a hazai tejpiacon zajló kedvezőtlen folyamatok súlyosságával, és elkötelezett a magyar tejágazat fejlődésének biztosítása iránt. Az ön állításával ellentétben a tárca a Tej Szakmaközi Szervezet és Terméktanáccsal szoros és folyamatos együttműködésben alakította és alakítja a mai napig a tejágazatot érintő lépéseit és intézkedéseit, amely együttműködés erősítette a szektor versenyképességét és likviditási helyzetét. Tekintve, hogy globális, elhúzódó válságról van szó, egyértelmű és gyors megoldás sehol a világon nem volt biztosított, ugyanakkor érdemi EU-s és hazai intézkedések tucatszám történnek. Az intézkedések eredményeként fokozatosan egyre kedvezőbb piaci folyamatok tapasztalhatók. Tudják ezt a termelők is, így nem is a kormány ellen demonstráltak, hanem a globális és európai ártrendeket figyelmen kívül hagyó felvásárlók ellen. Abszurd az a feltételezése is, miszerint a magyar feldolgozású tej végleg eltűnhet a hazai piacokról, hiszen az AKI adatai szerint 2016 első félévében a belföldön értékesített folyadéktej 83 százaléka hazai, 17 százaléka volt csupán az import. Felhívom a képviselő úr figyelmét arra, hogy a KSH adatai szerint a szarvasmarha-állomány 2010 óta tartó növekedése tovább folytatódott. A szarvasmarhák száma egy év alatt 14 ezerrel emelkedett 2016 júniusáig, és elérte a 832 ezer darabot. A tehénállomány egy év alatt 11 ezerrel, 377 ezer darabra nőtt, a számok tükrében tehát a képviselő úr állításai valótlanok. A kormány sohasem támogatta a tejtermelés csökkentését. Az Európai Bizottság válságintézkedéseiben ugyan megjelent az az eszköz, de a magyar kormány kizárólag az önkéntes alapon történő csökkentést támogatta, sőt inkább a szinten tartást tartja elfogadható és támogatható intézkedésnek. A hazai nyerstej-felvásárlási árak 2016. július hónaptól folyamatos növekedést mutatnak, a tárgyév augusztus hónapjában 4 százalékos emelkedést regisztráltak. A javulás jelenleg is folytatódik, az EU nyerstej-átvételi árai 2015 novembere óta először indultak emelkedésnek az utóbbi hetekben, és mára 24 tagországban tartósnak ígérkezik a növekedés. Az év végéig a világ és az EU tejpiacán várhatóan folytatódik az áremelkedés, ezt az emelkedő olajár és a növekvő kínai kereslet fel is gyorsíthatja. A magyar tejtermelők versenyképességének biztosítására idén minden korábbinál nagyobb, uniós összevetésben is magas, mintegy 63,5 milliárd forint áll rendelkezésre. A magyar kormány azt a döntést hozta, hogy kiemelten kezeli a tej- és tejtermékágazatot, és a tejtermeléshez kötött támogatásokat a lehető legmagasabb szinten határozza meg. Az ön szavaival élve ez csak foltozgatás, de ez azt jelenti, hogy Magyarország uniós összevetésben a második legmagasabb közvetlen támogatást fizeti egy tehénre számítva. Nagyon remélem, kedves képviselőtársam, hogy kielégítő választ adtam önnek, sikerült megnyugtatnom önt azzal, hogy a magyar kormány kézben tartja, irányítja, segíti és támogatja a tejtermelőket, és nagyon remélem, hogy válaszom megnyugtatja önt, ezért elfogadja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem képviselőtársamat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Természetesen nem tudom elfogadni a választ. Egyrészt az, hogy 80 százalék felett még itthon hazai tejet dolgoznak fel a feldolgozók, az kizárólag annak köszönhető, hogy akik ma még tartanak tejelő szarvasmarhát, kitartanak, és nyilván egyik napról a másikra nem fogják feladni a teljes gazdaságukat. A támogatási rendszerüket nem bíráltam, államtitkár úr, erről szó nem volt, sőt nyilvánvaló, hogy szükséges lépés volt. Ugyanakkor az érdemi javaslatokra, amik elhangoztak a szakma részéről, semmi választ nem kaptam rá, sem ők nem kaptak erre választ. Ez nem egy fenntartható állapot, nagyon nagy baj van ezen a területen, és vártunk volna ennél sokkal több konkrétumot. Ezt a választ gyakorlatilag szóról szóra egy évvel ezelőtt a probléma fennállásakor ugyanúgy el tudta mondani, államtitkár úr, azóta nem történt semmi érdemi válasz, és ezt hiányoltam most is. Úgyhogy nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Képviselőtársunk nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem az Országgyűlést, hogy elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 105 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk az azonnali kérdések órájára. Egyperces technikai szünetet rendelek el, hogy akinek halaszthatatlan feladata van, az elvégezhesse. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Gőgös Zoltán, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Szó nélkül tűri Miniszterelnök Úr, hogy Szolnok Fideszes polgármestere alpári stílusban gyalázzon közösségük érdekében fellépő idős hölgyeket? Majd összevissza hazudozva próbálja menteni a menthetetlent?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat-ellátás miatt válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr. Meghagynám miniszterelnök úrnak a lehetőséget, hogy az anyukájával is konzultáljon erről, és majd utána válaszoljon nekem erre a kérdésre. Köszönöm szépen.
Köszönjük. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok, haverok és mások…” címmel. Az elnök úr halaszthatatlan közfeladat-ellátás miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen elnök úrtól kéri a választ.
Megvárnám Matolcsy urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Az elnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia. Szakács László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Hogy is volt ez?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat-ellátás miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Megvárom miniszter urat.
Miniszter úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[16.20]] Ugyancsak Szakács László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Hogy is volt ez?” címmel. Elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy elnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Megvárom elnök urat a személyes válaszra. Köszönöm.
Elnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell majd választ adnia a kérdésre. Demeter Márta, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Most ébredt rá, hogy tönkretette a Magyar Honvédséget?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elnök Úr! Mivel a miniszterelnök döntései sodorták a működésképtelenség szélére a Magyar Honvédséget, ezért szeretném, hogy Orbán Viktor személyesen válaszoljon majd a kérdéseimre. Köszönöm.
Köszönjük. Miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia a kérdésre. Gúr Nándor, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Miért téveszti meg az embereket Miniszterelnök Úr?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr, megtöröm a sort, és elfogadom miniszter úr válaszát, majd ha olyat ad persze, ami a kérdésre megfelelő válasz lesz. Elnök úr?
Öné a szó.
Miniszter Úr! Miért? Miért csapják be az embereket, élükön a miniszterelnökkel? Tudja, példák sokaságát lehet mondani, de hát kezdjük azzal, hogy a minimálbér, a garantált bérminimum, aminek az emeléséhez most nyúltak hozzá, hat évvel ezelőtt kellett volna, 2011-ben, hogy megakadályozzák azoknak a folyamatoknak a kialakulását, amelyek bekövetkeztek, hogy 600 ezer ember kényszerült elhagyni ezt az országot, mert nem tudott megélni. Tudja, a minimálbér-emelés tekintetében, amikor a miniszterelnök arról beszél, hogy 51 százalékos mértékű növekedés következett be, akkor a valós helyzet az, hogy a minimálbér akkor nő, ha a kezekbe jutó pénz több. Nettóban a felét sem éri ez a növekedés, vásárlóerő-értékben meg, ön is tudja, öt éven keresztül kevesebb értékű minimálbért vettek kézbe az emberek, azaz ha a boltba bementek vásárolni, akkor nem tudtak annyit vásárolni érte, mint 2010-ben. Miért hülyítik az embereket? Miért nem lehet az igazat, a valóságot mondani? A másik része a dolgoknak, hogy ha nem a minimálbéreseket nézzük, hanem például egy egészen másik korosztályt, a nyugdíjasokat, akkor a nyugdíjaskosár tekintetében az inflációból fakadóan még drámaibb a helyzet. Ezzel szemben önök példaként 0,9 százalékos mértékű nyugdíjemelést irányoznak elő. Majd a miniszterelnök előjön 1,6 százalékkal, mintha a jótétemények sokaságát hordozná ő a kosarában. Tudja, el kellene olvasni a Magyar Nemzeti Bank prognózisát, előrejelzését 2017-re, az 2,3 százalékot irányoz elő, tehát tudvalevő, hogy legalább ennyi lesz. Pofátlan módon mégis ennél jóval alacsonyabb mértékű emelést dicsőségként akarnak érvényre juttatni. Miért hülyítik az embereket? Nem gondolnak arra, hogy egy idő után úgy gondolják majd az emberek, hogy nem is ők azok, akik úgymond a hülyék, hanem azok, akik hülyíteni kívánják őket? Miniszter Úr! Tisztelettel a valós válaszát kérem, nem a politikai intelmeit szeretném meghallgatni. Köszönöm szépen.
Megadom a szót a miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Nagyra értékelem, már csak a hosszú távra való tekintettel is, Gúr Nándor képviselőtársam pályafutását, aki még a pártbizottságon kezdte a munkáját, így politikai szónoklattanból nálunk sokkal jobb képzést kapott. Ezért elismeréssel illethetjük. Azt is értékelem egyébként, hogy a nyugdíjasok érdekében nagyon sok munkát végzett az elmúlt húsz esztendőben, például fölemelt kézzel támogatta és megszavazta a 13. havi nyugdíj megszüntetését. Az is egy komoly politikai teljesítmény volt, ezért pont tőle - aki a Magyar Szocialista Párt egyébként nagy elismerésnek örvendő és köztiszteletben álló szociálpolitikusa - kapni azokat a szavakat, hogy mi a helyzet a nyugdíjemeléssel… Önöknek még nagyon sok évig hallgatni kell nyugdíjügyben, hogy el tudják feledtetni azt, hogy megszüntették a 13. havi nyugdíjat, és bűnbocsánatot nyerjenek a nyugdíjas-társadalom részéről. Mi arra tettünk ígéretet, hogy megpróbáljuk megőrizni a nyugdíjak vásárlóértékét. Én természetesen tisztában vagyok vele, hiszen a választókerületemben rendszeresen találkozom nyugdíjas választópolgárokkal, pártállástól függetlenül, megvan a maguk véleménye a 0,9-es emelés szándékáról. Tisztában vagyok azzal is, hogy a magyar nyugdíjas-társadalom döntő része kisnyugdíjasokból áll, Magyarországon a 2,2 millió nyugellátásban, tehát időskori nyugdíjellátásban részesülők közül 12 ezer embernek van 300 ezer forintnál magasabb nyugdíja, alapvetően 130 ezres vagy az alatti nyugdíj van, a nyugdíjasok többsége a 80-130 ezer forintos sávban van. Ezért kezdeményeztünk egy egyeztetést ezen a héten és a múlt héten is az Idősek Tanácsával, hallgattuk meg a véleményeket. S amennyiben a minimálbér emelésére igent mond a munkaadók és a munkavállalók közössége, ami érdemben fogja az inflációt befolyásolni, akkor az a kötelességünk, hogy a nyugdíjak és a nyugdíjasok szempontját, az idősek szempontját is mérlegelje a kormány. Egyébként csak megjegyzem, hogy a valóságban, a Nemzeti Bank előrejelzése ide vagy oda, a reálgazdaságban az idei esztendőben, 2016-ban kevesebb mint félszázalékos infláció volt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Gúr Nándor képviselő urat illeti a viszonválasz.
Köszönöm szépen. Miniszter úr, csak hogy a tudását bővítsem: nem úgy, mint néhány képviselőtársa, én nem voltam pártbizottsági alkalmazott. Nem. Én az ifjúsági mozgalomban dolgoztam, úgy, ahogy Orbán, úgy, ahogy Varga; igen, úgy tényleg dolgoztam az ifjúsági mozgalomban, ne tévedjen meg! [[Közbeszólások.]] A Kövér Laci, igen, ő volt a pártban, igen, így, ahogy mondják a kollégák! No, szóval, egy a lényeg: önök nem játszadozhatnak százezrekkel és milliókkal úgy, ahogy önök azt gondolják! Nem! Nincs joguk hozzá. Önöknek, miniszter úr, a törvényeket kell betartani. A törvények meg arról szólnak a nyugdíjemelés tekintetében - tudja, miről szólnak, ugye? Nem 0,9-ről, meg nem 1,6-ról. No, ezeket tartsák be! És tudja, mit tartson szem előtt? Azt tartsa szem előtt, hogy ha rendszeresen jár fogadóórákra és a körzetében mozog, hogy mit is gondolnak és mit is mondanak azok az emberek, akik például hallgatják a szolnoki polgármestert. No, mert úgy látom, az önök értékrendjébe belefér az, hogy így gondolkodnak a nyugdíjasokról, ahelyett, hogy tisztességes nyugdíjemelést adnának a számukra. Elnök úr, köszönöm szépen.
Miniszter urat illeti meg a válasz lehetősége.
Szeretném még egyszer megerősíteni, tájékoztatást adunk az Országgyűlésnek, hogy a munkaadók és a munkavállalók megállapodása esetén a kormány kész mérlegelni a jövő évi nyugdíjak arányát, számát és mértékét, az idősekkel folytatott konzultáció függvényében. Azt is szeretném elmondani önnek, hogy ön pontosan tudja, nálam jobban, hogy 1994 és 1998 között milyen veszteség érte a munkavállalókat, és 1998 és 2002 között a Fidesz volt a minimálbér bevezetője, majd a minimálbér radikális megemelője is, amit akkor sokan vitattak. Ha van párt ebben az Országgyűlésben, amelyik az elmúlt húsz évben mindig a minimálbér-emelés mellett tette le a voksát, még a munkaadókkal szemben is, még a gazdasági versenyképesség rovására is, az pontosan a Fidesz volt. [[Zaj az MSZP soraiban.]] Most sem önök kezdeményezték valójában az ilyen arányú minimálbér-emelést, hiszen nézze meg, képviselő úr, ha lenyugszik, hogy mennyi minimálbér-emelést kezdeményeztek a munkavállalók. A kormány nagyobb minimálbér-emelést kezdeményezett, mint a munkavállalói érdekképviseletek, pontosan azért, mert a rendelkezésre álló forrásokat úgy akarjuk elosztani az országban, hogy akik munkát vállalnak, azoknak a jövedelme nettóban és érdemben radikálisan növekedjen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Miért nem tesz meg mindent a dolgozó magyar emberek béremelésének érdekében a kormány?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e Lázár János úr személyét.
Megvárom a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen, elnök úr.
Miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „A klánok nem bántják egymást” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Igen, elfogadom.
Akkor öné a szó, képviselő úr. [[16.30]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Az előző héten nagy megdöbbenést keltett, hogy Orbán Viktor milyen vehemensen védte Rogán Antal miniszter urat, akit többszörös hazugságon kaptak rajta, és akinek nap mint nap újabb és újabb kétes ügyei kerülnek elő. Nem értette senki, hogy a miniszterelnök miért védi így a minisztert.De ha más szempontból vizsgáljuk meg ezt a kérdést, és nem mint miniszterelnökre és miniszterre tekintünk, hanem mint egy-egy klán vezetőire tekintünk ezekre az emberekre, akkor már érthető; pénzügyi haszonszerzés és gazdasági hatalom kiépítésének céljából alakult klánok, szervezetek vezetője. Így már érthető, a klánok nem bántják, sőt védik egymást. Olyan emberekből állnak ezek a szervezetek, akik szorosan együttműködnek egymással, szinte mint egy nagy család próbálnak meg minél nagyobb területeket az irányításuk alá vonni a gazdaságból, és a gazdaságban megszerzett pozícióikat, egymást is segítve, foggal-körömmel védik. A legnagyobb probléma az, hogy ezt a tevékenységüket egyértelműen a magyar emberek kárára végzik. Így volt ez az Alaptörvény módosítása esetében, amikor önöket nem érdekelte a magyar emberek teljes védelme a migrációtól, a terrorizmustól, fontosabb volt a piszkos pénz, a letelepedésikötvény-biznisz, a Rogán-klán offshore cégeivel terhelt letelepedésikötvény-biznisze. Így volt ez a Buda-Cash-botrány esetében is, ahol önök nem biztosították a Buda-Cash cégháló vagyonelemeinek zárgondnokság alá vonását. Törvényt ugyan hoztak a kérdésben, de a szükséges kormányrendelet másfél éve nem készült el. Így rögtön megjelent a Buda-Cash környékén az Orbán-klán. Megjelent Mészáros Lőrinc embere, Csík Zoltán, és a Mészáros család médiaszakértő üzlettársa, Márfai Gábor. De beszélhetnénk még sok mindenről, és még sorolhatnánk sok mindent. Egy kérdés maradt csupán: mikor lesz fontosabb végre önöknek az ország érdeke, mint az önökhöz kapcsolódó, az önök által vezetett klánok érdeke? Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Nem tudom fejből citálni a Ház működésére vonatkozó összes szabályt, de a kormány működésével kapcsolatos kérdésekre mindig nagyon szívesen válaszolok, különösképpen Szilágyi György képviselőtársamnak, akinek képviselői munkáját nagyra értékelem. Tőle eddig komolyabb színvonalú kérdéseket szoktunk meg. Ami az ország iránti elkötelezettségünket illeti, az jutott eszembe, hogy a múlt héten végig olyan híreket olvastam, amelyekben azt kérik rajtunk számon, kereszténydemokratákon és fideszeseken, hogy túlzottan is nemzeti érdekeket védő politikát folytatunk, túlzottan is nacionalista, szuverenitáspárti politikát folytatunk. Ezt kapjuk Nyugaton a vezető napilapok szerkesztőitől, egészen a brüsszeli legkomolyabb és legbefolyásosabb politikusokon keresztül. Tehát ami önnek kevés, az Nyugaton már nagyon sok mindenkinek sok. Nyugaton azt gondolják a mai lengyel és a mai magyar kormányról, hogy túlzottan patrióta, nemzeti elkötelezettségű politikát folytat, és minden szempontot annak rendel alá, hogy az ország érdekeit szolgálja. Ahogy ezt múlt hétfőn miniszterelnök úr is megtette, én magam is megteszem, hogy a kormány minden tagja nevében, minisztertársaim nevében a leghatározottabban visszautasítom ezeket a vádjait. Amennyiben a Jobbik képviselőjének bármilyen olyan információja van, akár a hatalommal való visszaélésre, akár más bűncselekmény elkövetésére vonatkozóan, akkor tegyenek büntetőföljelentést, és bízhatnak az igazságban és az igazságszolgáltatásban. Hiszen, azt gondolom, megtapasztalhatták ennek minden részét. Ami pedig a miniszterelnök szavait illeti Rogán minisztertársammal kapcsolatban, hogy a miniszterelnök feláll a parlamentben és egy miniszterével kapcsolatban elmondja az álláspontját, az a magyar alkotmányos berendezkedésből következik. Csak nem képzelik azt, hogy a miniszterelnök nem vállal felelősséget bármelyik miniszteréért?! Hiszen arra tesz esküt, hogy a végrehajtó hatalom nevében a kormányzati munka minden részletéért egy személyben viseli a felelősséget itt, ebben a parlamentben. Természetesen így működik a magyar parlamentáris demokrácia. Ennek nem tudása vezethetett oda, hogy egyáltalán ilyen kérdést föltesznek. Ha a miniszterelnöknek bármelyik miniszterével problémája van, akkor majd meg fogja tenni a szükséges lépéseket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szilágyi György képviselő urat illeti meg a viszonválasz.
Igen, miniszter úr, megtapasztaltuk, milyen az, amikor feljelentést teszünk egy ügyben. Itt is el tudnám önnek mondani részletesen, hogy ki milyen kapcsolatban van a másikkal, csak ez az időkeret ezt nem teszi lehetővé. Megtapasztaltuk; az elmúlt hat évben, ha én magam nem tettem körülbelül 60-70 feljelentést, akkor egyet sem. Tudja, mi történik? Maguk változtatták meg a törvényt. Visszajön, hogy ez nem bűncselekmény. Azután is visszajön, hogy ez nem bűncselekmény, ami egyértelmű bűncselekmény, és onnantól kezdve megszűnt a nyomozás. Ön azt mondja, és remélem, igaza van, hogy Orbán Viktor felelősséget vállal és felelősséggel tartozik a miniszterei cselekedeteiért. Akkor ezzel ön most azt mondta, hogy Orbán Viktor felelősséggel tartozik Rogán Antal hazugságaiért, Rogán Antal kétes ügyeiért, és amikor ezek kiderülnek, és amikor ezekkel probléma van, és még lesz ilyen, egyre több és több, akkor valószínűleg majd miniszterelnök úr is le fogja vonni a konzekvenciákat, és le fog mondani Rogán Antallal együtt. Hiszen ez az ő felelőssége is, hogy egy ilyen ember lehet ma Magyarország minisztere, és ezzel egész Magyarországot, úgy érzem, az egész politikát járatják le folyamatosan. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Lázár János miniszter úré a válasz lehetősége.
Milyen nagy szerencse, ezt az igazságügyi miniszternek kellene mondania, de milyen nagy szerencse, hogy nem önök döntik el, hogy Magyarországon mi bűncselekmény és mi nem! Ez egy komoly szerencse a magyar igazságszolgáltatás szempontjából. Az ön szavai és jobbikos képviselőtársaim elmúlt egy hónapban elmondott mondatai ezzel kapcsolatban Marosán Györgyre emlékeztetnek [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] , aki a nép ügyészének és a nép bírájának gondolta magát hosszú éveken keresztül. E Ház falai között is és más fórumokon is megtapasztalhatták a magyarok, hogy ez mit jelent. Ami pedig a felelősséget illeti: ma Magyarországon egy parlamentáris demokrácia van, és a parlamentáris demokráciában a miniszterekért, a kormányért, a végrehajtó hatalom minden tagja által végzett munkáért egy személyben a miniszterelnök viseli a felelősséget. Ilyen a magyar alkotmányos berendezkedés. És higgye el, hogy a miniszterelnök úr a miniszterek munkájának értékelésekor körültekintően jár el, hiszen erre tette föl az esküjét, erre tette föl a munkáját, és ezt ugyanúgy teszi Rogán minisztertársammal, mint bármelyikünkkel. A kormány munkájáért a miniszterelnök felel az Országgyűlés előtt. Ezzel kapcsolatban föltenni kérdéseket, hogy melyik miniszter munkáját hogyan értékeli, úgy gondolom, azt jelenti, hogy nincsenek tisztában a parlamentáris demokrácia játékszabályaival. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Mikor ismeri fel a kormány, hogy rossz az irány II.?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Köszönöm szépen, megvárom miniszterelnök urat. Köszönöm.
A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia a kérdésre. Hadházy Ákos, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Mi a magyarázat?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Megvárnám a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Sallai R. Benedek, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a legfőbb ügyészhez: „Mi értelme?” címmel. A legfőbb ügyész úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lajtár István legfőbbügyész-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a legfőbb ügyész úrtól kéri a választ.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Nagy szerencse, hogy éppen Szilágyi György képviselőtársam után tudok felszólalni, hiszen Lázár János miniszter úr épp egy perccel ezelőtt mondta, komoly szerencse, hogy nem önök döntik el Magyarországon, hogy mi a bűncselekmény. Hát, én rögtön azt mondom, és erről akarok kérdezni, hogy komoly szerencsétlenség, hogy önök döntik el, mi a bűncselekmény, és nem a magyarországi jogszabályok és a bűnüldöző szervek. Hiszen pont ez a kérdésem témája, hogy vajon hogyan működik az ügyészség. Hiszen igaz, hogy a DK ezen a héten versenyt futott demagóg populizmusból vagy populista demagógiából önökkel, de azért a legellenszenvesebb, rendszeres megjegyzésük az a parlamentben, amikor azt mondják, hogy ha tudunk valamiről, akkor tegyünk feljelentést.Ezt közel 30 esetben tettem meg az elmúlt két évben, olyan esetekben, amelyek szerintem szembetűnően és nyilvánvalóan bűncselekmények voltak. Nagyon-nagyon rosszak az eredmények. Törökszentmiklósi Mezőgazdasági Zrt., kazah tanulmányügy, nyilvánvaló plagizálásra 40 milliót fizettek ki valamiért, amit már korábban megírtak és hozzáférhető volt. Azt mondták, ez nem bűncselekmény. A Nemzeti Agrárkamara 471 millió forintot fizetett ki csak azért, mert egy online alkalmazást vezettek be. Azt mondták, hogy nem bűncselekmény. Az Eszosz esetében: egy kétmilliárdos szerződés egy jászsági ügy esetében, megtettük a feljelentést, eltűntek a végrehajtók, azt mondták, nem bűncselekmény.Garancsiék esetében 1600 hektár földet szereztek meg magánszemélyek, havi 100 ezer forintos jövedelmekkel, 200-300 milliós összegeket letéve, önök azt mondták, hogy nem kell vagyonosodási vizsgálatot indítani, ez nem bűncselekmény. Bitay Márton együtt kávézgat Mészáros Lőrinccel, aki utána állami földeket vesz, de ez nem bűncselekmény. A Jász-Nagykun-Szolnok megyei Rendőrkapitányság eljárásai nagyon-nagyon sok esetben, jászsági gólya esetében nem tűnt bűncselekménynek. Kehi: hűtlen kezelés, csalás esetében, akár erdőgazdaságok ügyében nem bűncselekmény. Hold utcai piac: költségvetési csalás, nem bűncselekmény. Azt kérdezem, miért mondják mégis nekünk azt, hogy tegyünk feljelentést. Ennek semmi értelme nincs. Amit önök követnek el, azok, úgy látszik, nem bűncselekmények az országban. Lehet ez másképp? Erre várnám a választ. Köszönöm szépen. [[16.40]]
Megadom a szót Lajtár István legfőbbügyész-helyettes úrnak 2 percben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A képviselő úr azonnali választ igénylő kérdésének a címe sajnálatosan semmilyen konkrétumot nem tartalmaz, ezért abból előzetesen semmilyen következtetést nem lehet levonni arra nézve, hogy annak tárgya milyen módon és formában érinti az ügyészség tevékenységét. [[Dr. Szakács László közbeszólása.]] Így a kérdéséből még az sem volt kiolvasható, hogy az az ügyészség büntető vagy közjogi szakágát érinti, befejezett vagy folyamatban lévő ügyre vonatkozik, intézkedést vagy annak elmaradását sérelmezi. Tudni kell, hogy az elmúlt évben még csökkenő számok mellett is mintegy 280 ezer bűncselekmény és 100 ezer bűnelkövető vált ismertté, az ügyészség közjogi szakágához pedig több mint 300 ezer ügy érkezett. Mindezek alapján ilyen ügyérkezés mellett arra kell kérnem a képviselő urat, nézze el nekem, hogy az ön által említett ügyeket minden részletében nem ismerem, ezért itt és most azokkal összefüggésben részletes választ nem áll módomban adni. Az itt elhangzott kérdése vonatkozásában azonban könnyű helyzetben vagyok, mert arra a kérdésre, hogy hogyan működik az ügyészség, egyértelműen azt tudom mondani, hogy törvényesen. Általánosságban el lehet mondani, hogy az Alaptörvény és az ügyészségről szóló törvény alapján az ügyészség mint az igazságszolgáltatás közreműködője érvényesíti az állam büntetőigényét, ez ezekben az ügyekben is így történik. A képviselő úr a kérdésére a részletes választ írásban meg fogja kapni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megadom a szót a képviselő úrnak a viszonválasz lehetőségére.
Köszönöm a szót. Igen, ez a „törvényesen” kifejezés azért találó, mert a törvények tulajdonképpen tartalmazzák azt a szót is, hogy bűnpártolás. Nagyjából ennek fejthető ki az a magatartás, amikor a kormánypárthoz közel álló ügyekben következetesen, folyamatosan el van utasítva minden nyomozás. Én egyetlenegy dolgot kérek akár öntől, akár Polt Péter legfőbb ügyész úrtól, akár a kormány tagjaitól, hogy legalább ne mondják mindig azt, hogy tegyünk feljelentést, mert kapacitások sokaságát kötjük le azzal, hogy nyilvánvaló lopási ügyekben megpróbáljuk felhívni mind a közvélemény, mind az ügyészség figyelmét ezekre. Sokszor az ügyészség és a rendőrség munkáját végezzük éjszakánként kutatásokkal, és ezeknek a jutalmazása nagyjából annyi, hogy megállapítják, hogy mi miatt nincs hatáskörük, vagy mi miatt nincs illetékességük, vagy éppen miért nem bűncselekmény. Összességében azt tudom mondani, hogy ennek így semmi értelme nincsen. Valószínűleg azt kellene újragondolni, hogy az ügyészség ez irányú bűnpártoló magatartása fenntartható-e hosszú távon, és ennek mikor lesz érdemi számonkérése. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönjük. Megadom a viszonválasz lehetőségét Lajtár István legfőbbügyész-helyettes úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Csak megismételni tudom az általam elmondottakat. Amennyiben a képviselő úr a jövőben konkrét kérdést tesz fel, akkor erre konkrét választ kap. Az ügyészséget érintő alaptalan kritikai megállapításaikat pedig vissza kell utasítanom. Végül illő tisztelettel megjegyzem, hogy a „mi értelme?” típusú kérdésekkel kapcsolatban megítélésem szerint legfeljebb annyi vethető fel, hogy azoknak valóban mi értelme. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Horváth Imre, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások… [[Jelzésre:]] Elnézést, a sorrend mást mutat. Tisztelt Képviselőtársaim! Simon Róbert Balázs, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Veszíteni is tudni kell?” címmel. Simon Róbert Balázs képviselő urat illeti meg a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Viktor és Vlagyimir Putyin még 2014 elején állapodott meg a magyarországi nukleáris bővítésről, amely magában foglalja az atomenergia békés felhasználását, illetve két új atomerőművi blokk építését Pakson. Brüsszel több mint két éve folyamatosan próbált akadályt gördíteni a beruházás elé, és egy éve kötelezettségszegési eljárást indított Magyarország ellen, amelyet az Európai Bizottság tegnap hivatalosan is lezárt. Mindez azt jelenti, hogy a Bizottság nem vitatja Magyarországnak azt a jogát, hogy megállapodjon Oroszországgal az erőműépítésről és a hitel felvételéről. Továbbá a döntés bizonyítja, hogy Magyarország a szerződés megkötésével nem sértette meg a közbeszerzési irányelvet.Az elmúlt két évben a magyar ellenzék minden bizonyíték, párbeszéd ellenére támadta ezt a megállapodást. Annak ellenére tette ezt, hogy politikai konszenzus övezi a kapacitásfenntartási beruházást. A támadásokra észérvekkel sem lehetett reagálni. Független nemzetközi szakértők - mint például a Rothschild - elemzése szerint a Paks II. projekt megtérülő beruházás, jó üzlet Magyarországnak. A tanulmány részletesen alátámasztja, hogy nincs szükség állami támogatásra, a projekt a szabadpiaci körülmények között is versenyképes és megtérülő. Természetesen az ellenzék, többek között Jávor Benedek, a tényeket figyelmen kívül hagyva mocskolódott. A Párbeszéd európai parlamenti képviselője hiába szenvedett látványos vereséget, képtelen önkritikát gyakorolni. Mindezekből kitűnik, hogy az ellenzéket nem érdekli honfitársaink jóléte, mindent megtesznek, hogy keresztbetehessenek a gazdasági fellendülést eredményező intézkedéseknek. Tisztelt Miniszter Úr! Mit keres a politikában egy olyan személy, aki a magyar emberek érdekeivel szemben cselekszik? Várom válaszát. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársam! Fontos kérdést tett fel, már csak azért is, mert egy 12,5 milliárd eurós beruházásról van szó, amely a következő 20 év legfontosabb és legnagyobb volumenű magyarországi beruházása, és amelynek következtében erősödni fog Magyarország energiafüggetlensége, tekintettel arra, hogy sokkal kevesebb gázra lesz szükség az országban, és olcsón jutunk majd elektromos áramhoz. Ráadásul a környezetet is kímélni tudjuk. Ami pedig az érintett európai parlamenti képviselőtársunkról szólt a kérdésében, szeretném itt megjegyezni azt, hogy én nem vontam soha kétségbe Jávor Benedek képviselő úr zöldügyek iránti elkötelezettségét, azt azonban szomorú látni, hogy egy komoly ember hogyan vérzik el egy ilyen ügy mentén, illetve hogy hogyan bukik meg valaki, vagy hogyan bukik bele ebbe az ügybe. Jávor Benedek tucatnyi feljelentést tett az elmúlt egy esztendőben az Európai Bizottságnál, kezdve azzal, hogy Magyarországnak egyáltalán volt-e joga megkötni ezt a megállapodást. [[Hegedűs Lorántné elfoglalja jegyzői helyét.]] Mint emlékeznek, 2013 szeptemberében kapta meg a Miniszterelnökség azt a feladatot, hogy ezt a megállapodást megkösse, és 2014. január 14-én kötötte meg az Európai Bizottság elnökének jóváhagyásával - Orbán Viktor miniszterelnök és Putyin elnök jelenlétében - a magyar kormány a Roszatom nevezetű orosz állami ipari céggel a megállapodást.Az első vita az volt, hogy szabad-e nekünk ezt megkötni, van-e erre jogunk és lehetőségünk. A múlt héten meghozott kötelezettségszegési eljárással kapcsolatos döntés lezárta ezt a vitát, mert egyértelműen kimondta, hogy Magyarországnak joga volt Oroszországgal tenderen kívül megállapodnia; joga volt arra, hogy tender nélkül megállapodjon az oroszokkal. Nem kellett közbeszerzést vagy versenytendert kiírni, hiszen ez egy korábbi nukleáris megállapodás meghosszabbítását jelentette. Ez nagyon fontos dolog, mert ebben a Házban nagyon sokszor hangzott el, hogy tendert kellett volna kiírnunk, megszegtük az európai jogot, nem volt jogunk ahhoz, hogy az oroszokkal megállapodjunk. Most világos, hogy az Európai Unió jogával összeegyeztethető az, hogy megállapodtunk. A válaszomban majd még fogom sorolni azokat a szempontokat, amelyekben Jávor Benedek feljelentésére eljárás indult Magyarországgal szemben. Minden eddigi ügyet megnyertünk; minden eddigi eljárás a kormány, illetve az ország javára dőlt el. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Megadom a viszonválasz lehetőségét a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Az imént már több válaszban elhangzott, hogy milyen nagy szerencse. Én azt gondolom, hogy valóban, milyen nagy szerencse az, hogy ezekben a fontos kérdésekben a Fidesz-KDNP, illetve a kormány döntést hozott, és lám-lám, beigazolódott az, hogy bizonyos ellenzéki felvetések nem állták meg a helyüket, így ebben az esetben az Európai Bizottság esetén ez sem. Úgyhogy én azt gondolom, hogy bölcsen döntöttünk, és a magam részéről természetesen a továbbiakban is maximálisan támogatom a Paks II. bővítést. Köszönöm az újabb információkat önnek. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
A miniszter úré a szó.
Itt fontos azt is aláhúzni, hogy Jávor Benedek és mások feljelentése alapján vitatták azt, hogy ebben a megállapodásban nekünk mit kell nyilvánosságra hoznunk, mit kell az ország nyilvánosságával közölnünk. Parlamenti döntés született arról, hogy a megállapodást Magyarországon törvénybe iktatja az Országgyűlés, és parlamenti döntés született a hitel felvételéről is. Tehát a törvényhozó hatalmat, aminek a legnagyobb a legitimitása, a kormány nem kerülte meg. Egy eljárást már lezárt az Európai Bizottság azért, mert az összes szerződés titkosítása rendben van. Majd feljelentés született arra vonatkozóan, hogy a műszaki paraméterek nem felelnek meg a nemzetközi biztonsági és az európai uniós elvárásoknak; az Európai Bizottság ezt az eljárást is lezárta, és elmondta, hogy megfelelnek. Most pedig lezárta azt az eljárást az Európai Bizottság, amely az alapján a feljelentés alapján indult, ami arról szólt, hogy Magyarország nem tartja be a közbeszerzési irányelvet. Természetesen az Európai Unió beszerzési elveinek megfelelően, a közpénzek átláthatóságára vonatkozó szabályok betartása mellett fogjuk elkölteni ezt a pénzt, úgy, hogy az nem lesz tiltott állami támogatás. Elnök úr, még annyi ügyrendi megjegyzésem lenne, hogy december elején várható a legutolsó folyamat lezárása, akkor az Országgyűlés plenáris ülését soron kívül fogom tájékoztatni a miniszterelnök megbízásából. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Horváth Imre, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Tudja-e Miniszter Úr, ha egy országban nem tisztelik az időseket, ott a fiatalok sem számíthatnak semmi jóra!” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e Rétvári Bence személyét.
Igen, elfogadom.
Akkor öné a szó, képviselő úr. [[16.50]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára ön is értesült arról az ocsmány kijelentésről, amit a szolnoki polgármester egy képviselő-testületi ülést követően idős asszonyoknak tett, amikor távoztak a testületi ülésről. Megköszönte szépen a hölgyeknek a jelenlétüket, majd amíg távoztak, a következő kijelentést intézte az alpolgármesternek - idézőjelben -: „Ennyi hülye vén kurvát együtt!” Elnézést! Tisztelt Államtitkár Úr! Ön szerint, ha egy országban ennyire tisztelik az időseket, a nőket, akkor ott mire számítsanak a fiatalok? De ez nem egyedi eset, a kormány tagjai, fideszes politikusok számtalanszor tettek degradáló kijelentéseket választóikkal szemben. Az idézett kijelentés két dologról tett tanúbizonyságot: sem az időseket, sem a nőket nem tisztelik. A tiszteletlenség táptalaja a kormány mindenkit mindenkivel összeugrasztó politikája, önök szembeállítják az időseket a fiatalokkal, nyugdíjasokat a dolgozókkal, dolgozókat a munkanélküliekkel. Mindezt azért, hogy eltereljék a figyelmet aljas, népnyúzó intézkedéseikről. Egyik és legfontosabb ügy a nyugdíjemelés kérdése. Önök tavasszal belenéztek a varázsgömbbe, kitalálták, hogy mennyi lesz jövőre az infláció, így született meg a 0,9 százalékos emelés ígérete. Most, amikor az MNB 2,3-es inflációról beszél, és amikor már minden szervezet, fórum tiltakozik a vérlázítóan alacsony emelés ellen, akkor Orbán Viktor nagy kegyesen bejelenti: bértárgyalásoktól függően akár 1,6 százalékos nyugdíjemelést is el tud képzelni. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Szégyen!]] De álljon meg a menet! [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Egyrészt a nyugdíjemelés egyelőre még törvényben van szabályozva, tehát a miniszterelnök hatásköre annak emelését nem jogosult eldönteni. [[Az elnök ismét csenget. Dr. Kovács Zoltán: Idő!]] Persze nem akarok naivnak látszani, de azért néha megpróbálhatnának úgy tenni… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]]
Elnézést, képviselő úr, el kellett hogy vegyem a szót öntől, mert nagyon túllépte az időkeretet, sajnálom! [[Horváth Imre: Jó. Tisztelt Államtitkár Úr! Végezetül kérdezem…]] Képviselő úr, már nem hallják a társai! Nagyon túllépte az időkeretet, ne haragudjon, rövidebbre kell fogni a hozzászólást két percben. Most megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Még lesz egy perce, amiben majd tovább tudja folytatni a mondandóját.Azt hiszem, hogy a különböző társadalmi csoportoknak az egymás ellen hangolása vagy egymásnak ugrasztása inkább a történelemben a szocialista és a kommunista elv szerint kormányzó pártoknak és politikai erőknek volt az eszköztárában. Mi a nemzeti együttműködésre építünk, és abban igyekszünk mindenkinek segíteni, hogy ki-ki a maga helyén boldoguljon. Engedje meg, hogy felhívjam a figyelmét egy eléggé nagy ellentétre a saját felszólalásában: azt mondta, hogy a kormány úgy határozza meg a nyugdíjemelés mértékét, hogy belenéz egy varázsgömbbe; majd pedig a felszólalása végén elmondta, hogy a nyugdíjak emelését törvény szabályozza, éppen ezért Orbán Viktor nem tudja majd csak úgy, egyik pillanatról a másikra megemelni. [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Tiba István váltja fel.]] Tisztelt Képviselő Úr! A második állítása a helyes, tehát a törvény szabályozza a nyugdíjak emelését. És abban a szerencsés helyzetben volt Magyarország az elmúlt években, hogy az infláció lényegében megszűnt. Az infláció leginkább a kis keresetű emberek, kis jövedelmű, kis vagyonú emberek számára jelent nagyon nagy nehézséget, hiszen az ő pénzük, az ő jövedelmük értéktelenedik el. Éppen ezért az, hogy az inflációt sikerült szinte nullára leszorítani, ez egy nagyon fontos és a stabilitást, a hosszú távú, kiszámítható gazdálkodást alátámasztó esemény volt, ami nyilvánvalóan a kormány helyes gazdaságpolitikájának volt köszönhető. A törvény pedig a nyugdíjas-infláció mértékével arányosan határozza meg a nyugdíjemelkedések mértékét. Így emelkedett ez az elmúlt években is: több mint 21 százalék az, amit számszerűen emelkedett százalékban a nyugdíj, a vásárlóérték pedig körülbelül 8,6 százalékkal emelkedett.Amíg tehát itt név szerinti szavazáson az ön frakciótársai elvettek a nyugdíjasoktól, amikor elvették a 13. havi nyugdíjat tőlük - önök így mutatták be a saját tiszteletüket, úgy látszik, az idősek iránt, hogy elvették egyhavi jövedelmüket -, ezzel szemben a Fidesz-KDNP ezt visszaadta, hiszen ez a 8,6 százalékos emelés ugyanakkora mértékű, mint egyhavi nyugdíj. Mi vállaltuk a nyugdíjak értékének megőrzését, ezt sikerült elérnünk, sőt túlteljesítenünk az elmúlt években, és a következő években is hasonló a célunk. Emellett nagyon sok díjjal, Idősbarát Önkormányzat díjjal, Idősekért díjjal és más módon igyekeztünk azokat is elismerni, akik az idősek iránt nagy tisztelettel viseltetnek. Köszönöm szépen.
Horváth Imre képviselő úré a szó egy percben. A viszonválasz lehetősége adott.
Folytatom a mondandómat. Ha ugyanis, államtitkár úr, változik az infláció mértéke, akkor talán az egész költségvetést is újra kellene számolni, ezt pedig mégsem lehet egy hétfő reggeli rádióinterjúban rövidre zárni. Kérdezném államtitkár úrtól: mikor döntik el végre, hogy mennyivel emelkednek jövőre a nyugdíjak? Ön szerint mire várhatnak az idősek abban az országban, attól a kormánytól, ahol kormánypárti városvezetők szemrebbenés nélkül lekurvázzák az idős asszonyokat? Mit várhatnak továbbá önöktől az idősek, betegek, rászorulók? Tervezik-e meghatározni a minimális nyugdíjemelést? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Képviselőtársaim! Érdemes azért a szavainkat megválogatni, még ha el is hangzottak ezek bizonyos helyeken.Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak a viszonválaszra.
Köszönöm szépen. Azt hiszem, minden idős embert mind tettekben, mind szavakban csak a tisztelet illethet meg. Éppen ezért indítottunk olyan programokat, amelyek tovább bővítették az idősek lehetőségeit Magyarországon. Ha a „Védőháló a családokért” vagy „A társadalmi szerepvállalás erősítése a közösségek fejlesztésében” című programokra gondolok, itt kifejezetten az idősek szempontjait figyelembe vevő nagy-nagy támogatású akciók indultak. Az Idősek Tanácsában rendre kikérjük az idősek képviselőinek a véleményét, hogy a róluk szóló döntéseket csak velük együtt hozzuk meg. Azt hiszem, hogy fontos volt a büntető törvénykönyvnek a módosítása, ami az idősek sérelmére elkövetett erőszakos bűncselekményeket fokozottan rendeli büntetni. Fontos volt a magas nyugdíj elérése céljából az az intézkedésünk is, hogy a munkahelyvédelmi akciótervvel átlagosan havonta 340 ezer 55 év feletti munkavállalónak tudunk segíteni, hogy megtartsa a munkáját. Ma tíz, a nyugdíj előtt álló dolgozóból hétnek úgy van munkája, hogy a munkahelyvédelmi akcióterv kedvezményeit a munkáltatóik igénybe veszik. Ezért ők dolgoznak, ezért ők magasabb nyugdíjat kapnak. Mint ahogy kedvezmény a „Nők 40” is sok nyugdíjas számára. De említhetném akár az Erzsébet-programban a kikapcsolódási, fürdőzési jegyeket is, amit 58 ezer nyugdíjas vett igénybe a tavalyi évben is. Úgyhogy, azt hiszem, ez jól kifejezi a kormány tiszteletét az idősek felé. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Átadom az elnöklést Latorcai János alelnök úrnak. Köszönöm szépen. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra képviselő asszony, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Belül tágasabb” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Nem kell megkérdeznem, képviselő asszony máris jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Dúró Dóra képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A tankötelezettség korhatárának megváltoztatásával újra az oktatáspolitikai vitáknak a középpontjába kerültek azok a gyerekek, akik 16 éves korukban még mindig nagymértékben zavarják a tanítást, és az egyik kormánypárti képviselőtársuk úgy fogalmazott a Kulturális bizottság ülésén, hogy akár két-három gyerek is rendkívül nehéz helyzetbe tudja hozni a társait, illetve a pedagógusokat. Az egésznek a legnagyobb tanulsága meglátásom szerint az, hogy a jelenlegi oktatási rendszerben tömegesen vannak olyan gyerekek, akiket 16 éves korukig senki nem tud megváltoztatni, az oktatási rendszer nem képes arra, hogy mire ide eljutunk, ezek a gyerekek ezekben az osztályokban normálisan be tudjanak illeszkedni a többiek közé. Szeretném leszögezni, államtitkár úr, hogy a Jobbik szerint minden egyes gyermek problémáját elsődlegesen a családban kell kezelni, azzal együttműködve kell megoldani. Ugyanakkor számos pedagógus és szakember azt mondja, hogy vannak olyan esetek, amikor ez egészen egyszerűen lehetetlen. Nemcsak hogy lehetetlen, hanem a Kőműves Kelemen-szindróma jelentkezik ezeknél a gyerekeknél: amit raknak délig, leomlik estére, tehát a család nemhogy segíti, hanem hátráltatja ezeknek a problémáknak a megoldását.A Jobbik egyik javaslata, amely segíthetne ezeknek a családoknak, ezeknek a gyerekeknek, a bentlakásos iskolák létrehozása. Olyan intézményrendszert kellene létrehozni Magyarországon, ami olyan gyerekeknek nyújt segítséget, lehetőséget, amire most egész egyszerűen semmilyen megoldást nem nyújt az oktatási kormányzat. [[17.00]] Ez egy rendkívül érzékeny és intim téma, államtitkár úr, hogy a családok életébe mennyire tud beavatkozni az állam, hol van ennek a határa, ezért rendkívül átgondoltan, körültekintően kell megoldani ezt a kérdést, az európai kultúrkör működő intézményeit is figyelembe véve, és a hazai, egyébként népszerű és önkéntesen működő iskolák jó gyakorlatait is figyelembe kell venni. A kérdésem az, államtitkár úr, hogy miért zárkóznak el folyamatosan még a párbeszéd megindításától is [[Az elnök csenget.]] ebben a témában. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, az elmúlt egy évben nem mondható a kormányzatra, hogy a párbeszédnek bármilyen formájától elzárkózott az oktatás területén, hiszen ilyen gyakran közoktatási szakértők, köznevelési szakemberek ritkán adják egymásnak a kilincset egy oktatási tárcánál, mint az elmúlt egy évben, hiszen a köznevelési kerekasztal kéthetenként összeül, és minden kérdést, amely az oktatás ügyével kapcsolatos, nemcsak az intézményi kérdéseket, a fenntartásnak a kérdéseit, hanem tartalmi, szakmai kérdéseket is időről időre napirendre vesz, így erre is teljes mértékben nyitottak vagyunk. És azt is elfogadom, amit a képviselő asszony mondott, hogy ez egy olyan kérdés, amit nem lehet egyik pillanatról a másikra egy döntéssel megoldani, itt nagyon sok részletre is oda kell figyelni, nagyon oda kell figyelni, hogy pontosan és jól lépjünk; kétszer kell gondolkoznunk, kétszer kell mérni, mielőtt egyszer vágunk.Ugyanakkor Magyarországnak a helyzete az európai uniós átlagban nem olyan negatív, mint ahogy azt a képviselő asszony lefestette - nyilván úgy, hogy a probléma maga természetesen létezik, hogy hátrányos helyzetű fiatalok számára fokozott segítségre van szükség -, hiszen hogyha azt nézzük, hogy az Európai Unióban mennyien hagyják el az iskolát anélkül, hogy a végzettséget megszerezték volna, mondjuk, a középfokú végzettséget vagy a felsőfokú végzettséget, akkor itt mi igencsak az EU-nak az előnyösebbik részéhez tartozunk, hiszen jóval több ország van, amelyik Magyarországnál hátrányosabb adatokat tud ebben a tekintetben maga mögött. És abban is kiemelkedünk, hogy az iskola előtt mennyien részesülnek iskola előtti nevelésben, itt is jóval másfél százalékkal fölötte vagyunk az uniós átlagnak, 93,2 helyett nálunk 94,5, de hogyha azt nézzük, hogy korai fejlesztésben mennyien vesznek részt, akkor az szintén, ha nem is ilyen nagy mértékben, de az uniós átlag fölötti. Magyarországon tehát nagyobb esélye van egy gyereknek arra - pontosan akkor, hogyha az ön által is említett, a pedagógusok által nehezebben kezelhető kategóriába tartozik -, hogy az iskola előtt vagy korai fejlesztésben részesüljön, vagy az óvodáztatás során, ami most már hároméves kortól kötelező, és azt hiszem, ezt minden szakmai körben el is ismerik mint esélyteremtő és esélykiegyenlítő lépést, sokkal nagyobb esélye van, hogy ilyesfajta segítségben részesüljön. Ezt kell továbbvinni nyilván az oktatás [[Az elnök csenget.]] más szintjein is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra Dúró Dóra képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön a jelenlegi rendszernek a működését ismerteti, ez a rendszer pedig azt eredményezi, amit az előbbiekben elmondtam. Államtitkár úr, öt olyan megye van Magyarországon - öt olyan megye! -, ahol a halmozottan hátrányos helyzetű és a hátrányos helyzetű gyerekek aránya az iskolákban 40 százalék fölötti, államtitkár úr, 40 százalék fölötti! És beszélhet a korai fejlesztésről, beszélhet az esélyteremtésről, ennek az oktatási rendszernek ez az eredménye! Amikor 2008 és 2013 között elköltöttünk 160 milliárd forintot arra, hogy felzárkóztató programokat hajtsunk végre az iskolákban, eközben ez alatt az öt év alatt úgy költöttük el a 160 milliárd forintot, hogy a hátrányos helyzetű és halmozottan hátrányos helyzetű gyerekek aránya növekedett, államtitkár úr. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Így van!]] Ennek a pénznek az elköltése negatív volt, államtitkár úr. A jelenlegi rendszer egész egyszerűen nem segíti a gyerekeket a felemelkedésben, a társadalmi mobilitást nemhogy nem biztosítja, hanem egész egyszerűen gátolja. [[Az elnök csenget.]] Miért zárkóznak el attól, hogy egy új lehetőséget teremtsünk ezeknek a gyerekeknek? Várom érdemi válaszát. [[Közbeszólás a Jobbik soraiban: Úgy van! Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg az államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Fontosak azok a programok, amelyeknek egy szeletéről beszélt ön, akár a középiskolában vagy máshol a kollégiumnak vagy a bentlakás lehetőségének a megteremtése, de számtalan programunk van, amely utat nyit a középfokú végzettség megszerzéséhez [[Dúró Dóra: Nem ezt kérdeztem!]] , az iskola befejezéséhez; a „Második esély” program, hogyha valaki egyszer már kiesett, még egyszer segít visszamenni; segít az iskolán kívüli tanulásban tanodákkal, más módon, segít diplomát szerezni. Ön is tudja, 900 ösztöndíjas van direkt a halmozottan hátrányos helyzetű, hátrányos helyzetű vagy roma diákok közül, akiknek a diploma megszerzésében, 9 ezernek pedig a középiskolai végzettség megszerzésében segítünk. Ezeket mind tesszük, mert ezek mind fontosak, mint ahogy a roma szakkollégiumi hálózat is, és még tudnám mondani. Azok közül egyetlenegy, amit ön mondott, ami szintén lehet lényeges, csak emögött az érintett korosztályban is van még 10-12 másik eszköz, amit ez a kormányzat használ. [[Dúró Dóra: Mi az eredménye?]] És ön sem tud hatékonyabbat mondani, tisztelt képviselő asszony, mint a kora gyermekkori beavatkozás, hogy akkor segítünk ezeknek a gyerekeknek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] amikor még nem iskoláskorúak, még nem óvodáskorúak, de már látszódik, hogy hátrányt fognak felhalmozni. Éppen ezért ne becsülje le a kora gyermekkori intervenciót, mert ez az, amivel a legkorábban és a leghatékonyabban tudunk mindenkinek segíteni [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] erre kell ezért a legjobban koncentrálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Hogyan gondoskodik a kormány a II. világháború áldozatairól?” címmel. Firtl Mátyás képviselő úré a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Ahogyan azt ön említette a hadigondozásról szóló törvényt módosító előterjesztés kapcsán az expozéjában, a mai napig is sokan élnek közöttünk olyanok, akik a második világháború áldozatai. Országunk sajátos történelmi fejlődésének eredményeként a károsultak egy részét az állam a rendszerváltás előtt semmilyen formában nem kárpótolta, noha a mai fogalmaink szerint természetesen ők is hadiárváknak, hadiözvegyeknek minősültek, a korábbi politikai rendszer azonban nem tette lehetővé azt, hogy ők bármilyen formában kárpótlást kapjanak az átélt borzalmakért, még ha akár az édesapjukat, a férjüket vagy a testvérüket vesztették is el. Ezzel a hadigondozásról szóló törvény megalkotásakor sajnos a rendszerváltás előtti parlament is részben adós maradt, tavaly azonban ön és képviselőtársai, felkarolva az érintett civil szervezetek kezdeményezését is, benyújtották a törvénymódosító javaslatot. Tisztelt Miniszter Úr! Kérem, tájékoztasson, hogy a második világháború lezárásának 70. évfordulójához kapcsolódóan benyújtott törvénymódosító javaslat által kínált lehetőséget kihasználva hány olyan ember kaphatott támogatást, akik ebből korábban kimaradtak, méltatlanul kimaradtak és ki voltak zárva. Milyen szempontok alapján, milyen személyi körre került kiterjesztésre a hadigondozás személyi hatálya? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Nagyon sajnálom, hogy ebben a formában kell számot adnom arról, hogy mi lett a törvény következménye, amit az Országgyűlés a frakciók határain átnyúló többséggel fogadott el, de szeretném itt is aláhúzni és megköszönni minden parlamenti képviselőtársamnak az ügyhöz nyújtott támogatását, amire reményeim szerint a jövőben is számíthatunk, hiszen vannak még terveink, amelyek olyan lépést jelenthetnek, amelyek ennek a csoportnak kedvezőek lehetnek. Arról van szó, hogy a hadigondozásról szóló törvény módosításával megnyitottuk annak a lehetőségét, hogy elsősorban az, aki hadiárva volt, de más hadigondozotti körbe tartozó is ellátásban részesülhessen, az is, aki 1945 és ’49 között kapott ilyen ellátást, és az is, aki 1949 előtt nem kapott, vagy 1949 után elveszítette. Mint ismeretes minden parlamenti képviselőtársam számára, azok, akik a második világháborúban katonai szolgálatot teljesítettek, 1949 után megbélyegzésre kerültek, a bűnük az volt, hogy a hazájukat szolgálták, és a hazájukért áldozták az életüket vagy az egészségüket. Efölött nem mehettünk el meggyőződésem szerint a parlamenti többség birtokában szótlanul, és ezért vettük figyelembe a hadigondozással kapcsolatos társadalmi szervezetek igényeit, elsősorban a hadiárvák igényeit, és az előzetesen jelzett és a parlamenti vitában elhangzott 15-17 ezer emberrel szemben ma már 50 ezren kapnak ellátást. 50 ezer olyan honfitársunk van, az ország határaitól függetlenül, aki havi 8550 forintot kap, az egy évben közel 100 ezer forint, ami meggyőződésem szerint egy nyugdíj szempontjából, egy mai magyar átlagnyugdíj szempontjából jelentős kiegészítés. Tehát érdemben járult hozzá a törvényhozás és a kormány ahhoz, hogy aki hadiárva volt, hadigondozásban részesült, közöttük még 150 hadiözvegy is van, akik egyébként 32 ezer forintot kapnak havonta, és van olyan is, akinek a jogosultságát az egyösszegű támogatásra is most állapítottuk meg, meggyőződésem szerint a törvényhozás nagyon bölcs döntést hozott. Tehát nem néhány ezer emberről van szó, hanem 50 ezer emberhez jutott el ez a támogatás, és folyamatos a jelentkezés, illetve az igénylés ezekben a pillanatokban is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra Firtl Mátyás képviselő úrnak megadom a szót. [[17.10]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Megköszönve tájékoztatását, valamint közreműködését abban, hogy az Országgyűlés méltó elismerésként a világháború borzalmait átélteknek és hozzátartozóiknak méltó, az áldozathozatalt méltányosan elismerő hozzájárulást nyújthatott, szeretném megkérdezni, hogy az elmúlt év tapasztalatai alapján a módosított hadigondozási törvény be tudta-e váltani a célzott társadalmi hatást, milyen finomhangolásokra van még szükség, esetleg hatástanulmányok, az állampolgári visszajelzések alapján. És itt szeretném megjegyezni, tisztelt miniszter úr, hogy valóban, választókerületemben is számos hadiárva ennek az önök által benyújtott törvénynek az alapján tudott támogatásban, járadékban részesülni, éppen ezért valóban fontosnak tartom, hogy ez a finomhangolás is megtörténjen. Bízom abban, hogy valóban, ez az elkövetkező időben folytatódni fog. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra miniszter úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Itt szeretném megemlíteni azt is, hogy a kormány kifejezetten erős nemzeti programot indít az I. és a II. világháborús sírok rendbetételét illetően. Rétvári Bence képviselőtársunk, államtitkár kollégánk felügyelete mellett zajlik az I. világháborús sírok rehabilitációjával, felkutatásával kapcsolatos munka. Ugyanez van a II. világháború esetén is; az valamivel jobban áll egyébként az elmúlt 25 év eredményeinek köszönhetően. De szeretném azt is elmondani, hogy amire szükség van, és amire képviselő úr kérdezett, az elsősorban a határon túli magyarok körében, azok körében is, akik nem rendelkeznek állampolgársággal, ennek a juttatásnak a népszerűsítése. Meggyőződésem szerint egyelőre kevesekhez jutott el az a tudás, hogy ilyen juttatásra lehetőség van, hiszen 1500 határon túli honfitársunk kap havi rendszerességgel 8550 forintot, ami bizonyos országokban jelentős jövedelemkiegészítésnek számít egyébként, teszem hozzá. Meggyőződésem szerint ezzel a hadiárváknak jelentősen tudtunk segíteni, de javaslatot fogok tenni, és már gyűjtöm a támogató képviselőket, hogy a 2018-as költségvetésben a 8550 forinton emeljünk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Miből?” címmel. Hadházy Ákos képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A miniszterelnök úr azt szokta mondani, hogy zéró tolerancia van a korrupcióval szemben. Valószínűleg elég ideges lehet, hiszen már önök is elismertek egy 1,6 milliárdos lopássorozatot, csalássorozatot; lehet ezt másnak is mondani, önök szabálytalanságnak mondták azt, amit Farkas Flóriánék eltettek. Volt egy foglalkoztatási szövetkezet, amit már annyira szeretnének elfelejteni, hogy egy törvényt is hoztak arra, hogy ezentúl nem lesz olyan, hogy foglalkoztatási szövetkezet.Ebben a programban, a „Híd a munka világába” programban nem valósult meg semmi, ezért onnan szeretnének a roma önkormányzattól visszakérni 1,6 milliárd forintot. A roma önkormányzatnak viszont 500 millió forint évente a költségvetése, az ideit már elköltötték, önök viszont egy olyan szerződést írtak velük alá, hogy jövő májusban vissza fogják adni a pénzt. A kérdés az, hogy miből fogják visszaadni ezt a pénzt ön szerint. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ - mint ön is kérte - Lázár János miniszter úr fogja megadni. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Az eddig megállapított részleteket pontosan és határidőre fizette a roma önkormányzat, szeretném az Országgyűlést tájékoztatni a kérdése kapcsán. És szeretném azt is elmondani tisztelt képviselőtársamnak, hogy az EMMI kiemelt figyelmet fordít ennek a kérdésnek a megoldására. Azért mondom, hogy a megoldására, mert nagyon fontos természetesen a jogszabálykövetés, a hiba feltárása, a felelősségre vonás is; én ezzel mind egyetértek. De itt, igaz, nem minden képviselőtársam támogatását és egyetértését kiváltva, szóba hoztam azt, hogy mindannyiunknak közös érdeke, hogy ezekben a kisebbségi csoportokban a felzárkózás lehetősége, az integráció ügye támogatókra találjon, és legyenek ne csak kudarcok, hanem sikerek is.Én nagyon remélem, hogy képviselőtársam nemcsak a kudarcoknak ad megfelelő hangot és fórumot, hanem a sikerekre is rávilágít, hiszen amellett, hogy az ORÖ-nél egy foglalkoztatási szövetkezet kapcsán vitathatatlanul történhettek olyan ügyek, amelyek szabálytalanságot vetítenek előre vagy szabálytalanságot mutatnak, ez nem cáfolandó és nem is cáfolom, emellett ebben az országban az elmúlt európai uniós támogatási ciklusban 2007-14 között nagyon sok pénzt költöttünk arra, hogy a felzárkózás lehetőségét a halmozottan hátrányos és hátrányos helyzetű, magyarul: szegény közösségek és szegény emberek számára megnyissuk, és vannak sikeres és eredményes programjaink is.Meggyőződésem szerint, aki ezt az ügyet szóba hozza, annak nemcsak a roma kisebbség felelősségére kell tulajdonképpen burkoltan ráirányítania a közfigyelmet, hanem a sikerekre és az eredményekre is. Amennyiben nem ezt az utat járják, és folyamatosan a magyarországi roma közösség egyes képviselőinek hibáját idézik és citálják itt a parlamentben hétről hétre, akkor könnyen alakulhat ki, még közöttünk is, magunkban is az a képzet, hogy ebbe a közösségbe pénzt vinni fölösleges, mert ebben a közösségben így kezelik a közpénzt. Biztos, hogy a közpénzkezeléssel kapcsolatban itt is vannak visszaélések, de nem hiszem, hogy több lenne, mint az egész közösségben.Ami pedig azt illeti, hogy az európai uniós források felhasználása hogyan alakult a közpénzfelhasználás rendjét illetően, néhány száz millióról és milliárdokról beszélünk, ahhoz képest, hogy 11 ezer milliárd forintot költöttünk el összességében. A két számot együtt kell értékelnünk.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Hadházy Ákos képviselő urat is. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Miniszter Úr! Akkor, amikor egy kifli lopásáért le lehet tartóztatni embereket, akkor az 1,6 milliárdra én nem mondanám, hogy olyan nagyon kicsi pénz. Sajnos nem válaszolt a kérdésre. Egy nagyon egyszerű kérdés volt, hogy ön szerint miből fogja egy olyan szervezet, akinek 500 millió forint évente a támogatása, miből fogja jövő májusig visszafizetni az 1,6 milliárd forintot. Eddig havonta 5 millió forintot kellett nekik visszafizetni, tehát ebben az évben egy év alatt, havonta 5 millió forintot kell visszafizetni, és májusban 1,6 milliárd forintot kell visszafizetni. Akár szabálytalanságnak, akárhogy hívják, 1,6 milliárd forint hiányzik az állam költségvetéséből, tehát a magyar adófizetők pénzéből, ugyanis önök már nem merték lehívni az eredetileg az Európai Uniótól kapott pénzeket, nem hívták le. Ezeket mi fizettük.Miből fogja visszafizetni a roma önkormányzat, ha évente 500 millió forint a költségvetése?
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszter urat. Parancsoljon!
Tájékoztatni fogom képviselő urat tételesen írásban is, hiszen a szóbeli kérdés címéből nem derült ki, hogy mire vonatkozik majd konkrétan. Én írásban fogom önt tájékoztatni a részletekről.Eddig a kormány elfogadta azt a kezdeményezését a kisebbségi önkormányzatnak, amely arra vonatkozott, hogy milyen részletben törlesszenek. Amit mondtak, azt fogadta el a kormány. A jövőben is méltányosságot ígérhetek és méltányosan fogunk eljárni. Ön kész tényként kezeli a pénz ellopását, miközben az európai uniós jogszabályok eljárási rendjének megszegéséről van szó egyelőre, és nincs még vádemelés sem. Tehát bűncselekmény alapos gyanúja merült fel, de itt azt, hogy bűncselekmény történt volna, senki nem mondta. Tudomásom szerint a nyomozások még nincsenek ebben a stádiumban. Ráadásul azt is szeretném önnek elmondani, hogy ebben a politikai feljelentés színezete is benne van, hiszen különböző csoportok jelentgetik fel folyamatosan egymást. Ezt kellő nyugalommal, kellő korrektséggel, kellő higgadtsággal kell vizsgálnunk, mert egy kisebbségi csoport sorsával játszunk. Azt szeretném kérni, hogyha ön pozitív példákról is beszélne, hiszen ön liberális képviselőként, meggyőződésem szerint fontos lenne, hogy az integráció ügyével foglalkozzon, és ne csak a roma önkormányzattal való leszámolás legyen a fontos. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 17 óra 18 perc van, az azonnali kérdések órájának végére értünk.Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a menekültválság kezelése érdekében szükséges intézkedésekről szóló H/12353. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Honvédelmi és rendészeti bizottság utasította el. Most megadom a szót ötperces időkeretben dr. Tóth Bertalan képviselő úrnak, frakcióvezetőnek előterjesztőként. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a határozati javaslat a „Felelősség és biztonság” program elnevezést hordozza magában, hiszen az MSZP a korábbi időszakban is nem egyszer, hanem többször tett javaslatokat Magyarország és a magyar emberek biztonságával kapcsolatban.Emlékezhetünk arra, amikor javasoltuk a büntető törvénykönyv módosítását, amely a terrorcselekmények előkészületével kapcsolatos tevékenységek büntethetőségét kívánta megteremteni. Ezt a javaslatunkat akkor a fideszes többség lesöpörte, majd pár hónap múlva mint saját javaslatot hozta ide a Ház elé, és mint saját javaslatot fogadtatta el. [[17.20]] De emlékezhetünk arra, hogy a terrorhelyzet kezelésével kapcsolatban is több javaslatunk volt, amely aztán bekerült az akkori törvény szövegébe, amit a parlament elfogadott. Tehát igenis, hogy felelős ellenzékként nekünk is kell hogy legyenek javaslataink a magyar emberek biztonságával kapcsolatban. Ez a határozati javaslat is erre vonatkozik. Ez is arról szól, hogy hogyan lehet garantálni a magyar emberek biztonságát, és a menekültválság kezelésével kapcsolatos intézkedéseket javaslunk. A határozati javaslat egyik része a hazai feladatokról szól, hazai tevékenységről, míg a második része pedig az európai közös megoldásokra tesz javaslatot. Néhány példát engedjenek meg, hogy megemlítsek ebből a javaslatból. A hazai biztonság és a határvédelem erősítése érdekében javasoljuk, hogy jöjjön létre önálló határvédelmi igazgatóság, legyen egy komoly létszámfejlesztés, legyen megteremtve a határon szolgáló rendőrök, katonák megfelelő elhelyezése, legyen meg az a logisztikai háttér, amely nem arról szól, hogy összeeszkábált különböző sátrakban kell a rendőröknek, katonáknak lenn a határon szolgálatot teljesíteni, és legyen meg a személyi feltétele, legyenek meg azok a kiképzett rendőrök és katonák, akik kifejezetten határvédelmi feladatokat látnak el, és ne arról szóljon, hogy járőröket, irodai munkatársakat rendelnek le a határ védelmére. Ami pedig a közös európai megoldási javaslatainkat illeti, ott javasoljuk egy közös határvédelem létrehozását, ezt képviselje a kormány az Európai Unió különböző szervezetei előtt. Jöjjön létre egy közös haderő, jöjjön létre a közös menekültügyi eljárás, annak minden szegmensét átölelve, például a visszatoloncolási eljárásban is legyen közös szabályozás, közös eljárás és megoldás. Jöjjön létre egy közös európai alap ezeknek a feladatoknak a biztosítása, finanszírozása érdekében. Erről szól a határozati javaslat. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, vegyük tárgysorozatba, és tárgyaljunk a magyar emberek biztonságáról, a felelősség és biztonság programjáról. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti frakciójuk álláspontját. Elsőnek megadom a szót a Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik minden tekintetben javasolja ezen csomag tárgysorozatba vételét, hogy legalább egy vita folyjon róla, akkor is, ha nagyon sok mindent a megoldások tekintetében máshogy látunk. Egyértelműen egy önálló határőrség mentén gondolkodunk, ami sajnos távol áll a jelenlegi kormányzat gondolkodásától. Valóban szarvashiba járőröket és máshonnan a feladatvállalás miatt szükséges embereket odarendelni határvédelemre. Tehát nyilvánvaló módon mindenkinek a saját helyén lenne feladata, a kormányzat pedig sajnos elmulasztotta rendbe tenni ezt a szisztémát. De azt is el kell mondanunk, hogy olyan kérdéskörökről is beszélnünk kell, amelyek talán már a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal hatásköre alá is tartoznának, de mégis egyfajta kontrollként beszélnünk kellene azon elköltött horrorisztikus összegekről, amelyek migránsok utaztatása vagy akár hazaküldése kapcsán merülnek fel. Tehát mindenképpen racionalizálni kell azt a rendszert, amelynek végeredménye nem lehet az, hogy a magyar adófizetők lássák kárát annak, hogy egyes emberek a jobb, könnyebb boldogulás reményében egész egyszerűen lakóhelyet akarnak váltani, és Európában kívánják folytatni életüket. Látható az is, hogy a kormányzat igen elutasító a hasonló indítványokkal kapcsolatban, pedig foglalkozni kellene azzal is, hogy ezt a kerítést, a fizikai határzárat, amely bár egyáltalán nem teljes, de bármikor érheti újabb komolyabb nyomás. Arra hívnám fel a kormány figyelmét, hogy ne csak az 1300, Brüsszelből kvóta alapján, helytelen módon ideküldendő személlyel foglalkozzon, hanem foglalkozzon azzal a több mint kétszer annyi, már ide telepített gazdag migránssal, gazdag idegennel, akinek letelepedési kötvényt adott el vagy árusít jelen pillanatban is folyamatosan közvetítő cégein, jó ismerősein keresztül. Csomagban lenne tehát érdemes kezelni ezt az egész helyzetet. Ennek része az, hogy a határvédelem minőségét javítani kell, és valóban egy önálló határőrség mentén azoknak kell ezt a feladatot ellátniuk, akik erre kaptak képzést és ez a szolgálati helyük, nem pedig járőröket elvonni máshonnan vagy adott esetben katonákat. Tehát mindenki a maga helyén, racionális módon lásson el szolgálatot, és kicsit bátrabban rendezzék ezt az egész helyzetet, mint ahogy eddig tették. Éppen ezért legalább vitára mindenképpen méltónak találjuk ezt a csomagot. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet frakcióvezető asszony kért szót. Isten éltesse, frakcióvezető asszony! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az LMP a tárgysorozatba vételt támogatja. Már hosszú ideje mondjuk, hogy a menekültválság megoldásának kulcsa a nemzetközi együttműködésben rejlik; egyedül, kerítéssel, uszítással, a probléma másokra tolásával nem lehet megoldani semmit, csak a szőnyeg alá söpörni a problémákat. A kormány egy dologban volt sikeres: a menedékkérők elterelésében. A Fidesz-KDNP aktívan hozzájárul, hogy a konszenzusos megoldások esélye uniós szinten minimális legyen. Pedig a megoldás egy szabályozott és ellenőrzött mozgással járó, összehangolt uniós szintű rendszer, ami kiterjed a balkáni államokra is, és ahol a terheket az érintett államok az anyagiakban és az elhelyezésben is megosztják. Az LMP múlt szeptemberi intézkedési tervében konkrétan szerepel az uniós szintű megoldás szorgalmazása, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal, valamint a rendőrség megerősítése, így állománybővítés, eszközpark, anyagi lehetőségek, s a többi. Előbbinek például 2016-ra háromszoros, mintegy 25 milliárd forintos büdzsét javasoltunk tavaly. Szerepel továbbá a tervben a menekülteket segítő civil szervezetek és egyházak támogatása, a visszafogadási mechanizmus működőképességének javítása, tárgyalás az érintett államokkal. Tehát sok a közös. Ami azonban hiányzik az MSZP javaslatából, az, hogy nem szól a menekültválság kiváltó okainak kezeléséről, pedig ez a nulladik lépés a tűzoltás után. Közös nemzetközi fejlesztési stratégiára van szükség, azonnali lépésre, hogy a súlyos globális egyenlőtlenségek enyhüljenek. A tárgysorozatba vételt javasoljuk.
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. Megkérdezem a képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Most megkérdezem Tóth Bertalan frakcióvezető urat, mint az előterjesztő képviselőjét, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Tóth Bertalan jelzésére:]] Igen, kíván válaszolni. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm képviselőtársaimnak azt, hogy legalább a tárgyalástól nem zárkóznak el, bár ezt nem lehet elmondani a Fidesz-KDNP-frakcióról, hiszen nem hallhattuk a véleményüket ezzel kapcsolatban. Igenis, az Országgyűlésben itt van a helye, hogy a magyar emberek biztonságáról beszéljünk, tárgyaljunk és hozzunk megfelelő döntéseket. Nagyon sajnálom, hogy ettől a kormánypárt mindig elzárkózik. Talán egy dolog van, amiben bízhatunk: hogy ezekből a javaslatokból a későbbiekben csak megfogad valamit a fideszes többség, és legalább annak mentén jár majd el a magyar emberek biztonsága érdekében. Bízom benne még, hogy a holnapi nap folyamán, a szavazások során támogatják a tárgysorozatba-vételi kérelmünket, és támogatják a javaslatainkat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a döntésre a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a gyermekneveléshez szükséges, valamint egyéb termékek áfaterhének csökkentése érdekében az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény módosításáról szóló T/12070. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Először megadom a szót ötperces időkeretben az előterjesztők képviseletében Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik fő problémája az, hogy miközben a Fidesz-KDNP-s tündérmesét hallgatjuk a gazdaság dübörgéséről, Magyarországon a lehetőségek szélesedéséről, azt látjuk, hogy széles társadalmi csoportokat érintő… [[Elromlik a hangosítás.]] [[17.30]]
Kérek szépen egy kézi mikrofont Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, és majd képviselő úr felszólalását újrakezdi, és annak megfelelően az időkerete is értelemszerűen onnan fog indulni. [[Kézi mikrofont helyeznek Z. Kárpát Dániel elé.]] Rendben van a mikrofon? Akkor parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Annál komolyabb a téma, mint hogy sokáig nevessünk a technikai hiányosságokon, amelyeket Volner János képviselőtársam bejövetele okozott, hiszen a magyar nemzetgazdaság elképesztő állapota odáig fajult, hogy a szegények adójaként elkeresztelt 27 százalékos áfakulcs európai uniós rekordot jelent, elképesztő módon megnehezíti a magyar családok életét, mindennapi boldogulását, és bizony a kozmetikai jellegű adóengedmények nem tudják csillapítani azt a brutális terhet, amit főleg az egyszerű sorban élő családok számára jelent az, hogy alapvető élelmiszerektől kezdve a gyermeknevelési cikkeken át ez a 27 százalékos áfa a fogyasztói kosaruk termékeinek többségén megtalálható.Bár a Fidesz-KDNP kozmetikai jelleggel ezen említett fogyasztói kosár 6-7 százalékát érintő módon néminemű engedményt mutatkozott tenni, a költségvetési mozgástere sokallta szélesebb lenne, ezért a Jobbik a korábbiakban javasolta az alapvető élelmiszerek áfakörének 27-ről 5 százalékra történő csökkentését, jelen esetben pedig Dúró Dóra képviselőtársam kiváló javaslata nyomán a gyermeknevelési cikkek tekintetében javasoljuk ugyanazt, hogy első körben egy 5 százalékosra csökkentett kulccsal, a későbbiekben pedig, ha le tetszenek bokszolni ezt az Unióval, akár egy még inkább mérsékelt kulccsal kerüljenek csak adóztatásra áfaszempontból ezek a termékek, termékkörök.El kell hogy mondjuk, teljesen indokolatlan módon vár ez a kormány népesedési fordulatot úgy, hogyha egész Európában a gyermeknevelési cikkek áfatartama itt, Magyarországon a legmagasabb. Hozzá kell tennünk azt, hogy bár a családi adókedvezmények mértékét, kiterjedését nem akarjuk elvitatni, hiszen pozitív irányú kezdeményezés volt ezek kiterjesztése, de a kormányzat megint csak nem gondolkodott rendszerben, nem gondolta végig azt, hogy egyéb bizonytalansági faktorok meghagyása mellett önmagában a családi adókedvezmény nem képes egy népesedési fordulat felé vinni ezt az országot. Nem vagyunk ellendrukkerek, de sajnálatos módon a legutolsó statisztikai adatok, amelyek ezen év eddig eltelt időszakát a hasonló év korábbi időszakával vetik össze, emlékeim szerint egy 0,2 százalékos csökkenést mutattak az élve születések tekintetében. Ez tehát azt jelenti, hogy a családi adókedvezmények ide vagy oda, a másik oldalon tapasztalható bizonytalanság, a dolgozói szegénység, a lakhatási szegénység és lakhatási válságok sorozata, a 27 százalékos európai uniós rekorder áfa, a szegények adója és a kivándorlási spirál együttesen odajuttatták a kormányzatot, hogy még úgy sem tudta megtartani az élve születések számát az előző év hasonló időszakához képest, hogy az élve születési statisztikájába többeket beleszámol a külföldön világra jött magyarok közül. Tehát még kozmetikázva sem sikerült a rendszert odáig hozni, hogy legalább nullán maradjon. Hatalmas szerencsénkre több mint 8 ezerrel kevesebben haláloztak el a vizsgált időszakban, tehát így sikerült a lassulás mértékét legalább átmeneti módon csökkenteni, de hát a helyzet az, hogy a szakértők szerint mindez egy influenzavíruson múlik. A korábbi évben előfordult sajnálatos módon egy kiterjedt vírus, ebből kifolyólag pedig elmondható volt az, hogy a népességfogyás üteme tovább növekedett, hiszen a két évvel ezelőtti 35 ezres fogyásról, az egy évvel későbbi időszakban már 40 ezres fogyásról lehetett beszámolni.Adódik a kérdés tehát, hogy a családi adókedvezményeken túl miért nem tesz a kormány semmit ennek a rendszernek az elemeit illetően. Meddig még - kérdezhetnénk -, meddig tartható fenn az az állapot, hogy ezen 27 százalékos brutális áfakulcs minden egyes érintett családot sújt, hogy a lakhatási válság már nemcsak a fővárosban és a nagyvárosokban teszi sokszor lehetetlenné a családok bővítését, újabb gyermekek világra hozatalát? És el kell hogy mondjuk, a legbrutálisabban adóztatott tevékenység ma Magyarországon a gyermekvállalás és -nevelés. Ez fenntarthatatlan állapotot feltételez. Éppen ezért képviselőtársaimmal indítványunk arra irányul, hogy lássa be a kormányzat, hogy cselekedni kell ezen a téren, lássa be, hogy kötelessége lenne, nemzetstratégiai kötelessége cselekedni, és adott esetben a multicégek vagy az önök jó barátai irányába folyósított kedvezmények egy részét legalább fordítsák arra, hogy némi költségvetési engedményt biztosítsanak a magyar családok, a magyar reprodukció számára. Beszélhetnénk még itt arról, hogy minden költségvetési időszakban egy szélmalomharcot folytatunk, amikor Szilágyi György képviselőtársam elmondja, hogy az irányított reprodukciós folyamatokat is mennyire alacsony összegből lehetne mennyivel jobban támogatni és ezzel is a népesedési egyensúly felé elindulni. A kívánt mértékben önök ezen indítványokat még soha nem támogatták. Legyen tehát önökben elég lélekbátorság most, legalább merjenek tárgyalni erről a témáról. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén 2 perces időkeretben felszólalhat. Elsőnek megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. A Magyar Szocialista Párt támogatja ennek az indítványnak a tárgysorozatba vételét. Mi magunk is többször tettünk kísérletet arra, hogy az alapvető élelmiszerek áfáját a kormány csökkentse. Előttem képviselő úr elmondott sok mindent, de azért azt el kell mondani a családi adókedvezményen túl, hogy ez a kormány volt az, amely 2010-ben, kormányra kerülése után a minimálbért azonnal megadóztatta, ami az egyik legnagyobb csapás volt a magyar családok számára, mivel köztudottan 2,4 millió dolgozó ma Magyarországon minimálbéren van bejelentve. Mikor a szocialisták kormányoztak, mi kormányoztunk, akkor nullaszázalékos adót fizettek a minimálbér után a dolgozók.Nagyon fontos az, amit elmondott képviselőtársam, hogy a kormány által beharangozott bébiboom elmaradt, nem látjuk a statisztikai adatokon, hogy növekedett volna a születésszám, és pontosan úgy nem látjuk, hogy nem tudjuk, hogy hány ezer azon gyerekek száma, akiket beszámolnak, akik külföldön születtek, mert nem hajlandóak a hivatalos adatokat kiadni.A másik nagyon fontos dolog a családtámogatásnál, amit én is minden egyes alkalommal elmondok, hogy körülbelül 200 ezer magyar pár van, minden ötödik magyar fiatal pár, aki meddőségi problémával küszködik Magyarországon. Ugyebár, tavaly volt Zombor Gábor volt államtitkár úrnak egy elszólása, hogy nagyon erős kormányzati akarat van arra, hogy a kormány duplájára emelje a lombikbébi-kezelésre szánt összeget. Ez adott évben mindig 2 milliárd forint. Ezt nem sikerült kicsikarni a kormányzattól. Mi is többször tettünk kísérletet rá. Itt a vágyott gyermekek megszületéséről beszélünk. Aki lombikkezelésre megy, az már mindent odaadna azért, hogy gyermeke születhessen. Ennek a kormánynak ez nem fontos. 2 milliárd forintot kellene a költségvetésbe berakni. Ezt nem sikerült évek óta elérnünk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet frakcióvezető asszony kért szót, majd őt Dúró Dóra képviselő asszony fogja követni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az LMP támogatja a javaslat tárgysorozatba vételét. Megjegyzem, hogy eléggé szomorú, hogy ilyen javaslatcsomaggal kell az Országgyűlés elé jönni, amelyben olyan tételek vannak, hogy a csecsemőpelenka, az iskolai füzet, ceruza áfája csökkenjen.Mi úgy gondoljuk, hogy a Jobbik által beterjesztett javaslatban megfogalmazott kérések jogosak. Persze, még volnának más termékek is, amiket ide lehetne sorolni. Érdekes elemnek tartjuk a tűzifa és a faszén szerepeltetését mint fűtési célú termékeket. Nyilván ez azért történik, mert vannak Magyarországon olyan családok, amelyek télen még fűteni se tudnak rendesen, tehát a gyermekek fáznak. Ezek is, mint néhány egyéb, nem kifejezetten csak a gyermekneveléshez kötődnek, hanem általában a szegénységben, mélyszegénységben élők problémáit tükrözik.Mindez persze csak tűzoltás lehet. A cél igazán az volna, hogy mindenkinek legyen munkája és abból meg tudjon élni. Az LMP, mint amint már sok esetben elmondtuk, olyan adórendezést javasol, ami a minimálbér nettóját 23 ezer forinttal, 98 ezer forintra emelné. Ez mind a gyermekes, mind a gyermektelen családokon segítene. Fontos ugyanis a gyermekeket nevelők segítése, de nem hagyhatunk senkit sem az útszélen, azt gondoljuk, aki szükséget szenved, márpedig a Fidesz-kormány eléggé szétszakítja a társadalmat.A gyermeknevelés költségeinek csökkentgetése csak azzal együtt érheti el a kívánt hatást, ha az oktatásra is többet költünk, különösen a hátrányos helyzetű térségekben, hogy az oktatás a kohézió eszköze legyen, ne pedig a különbségek bebetonozásáé. A cipő fontos, hogy a gyerek eljusson az iskolába, de ott jó oktatást is kell találnia. Tehát még egyszer: támogatjuk a tárgysorozatba vételt. [[17.40]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. Mint már említettem, a Jobbik képviselőcsoportjából Dúró Dóra képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A gyermekneveléshez szükséges cikkek áfájának minimálisra csökkentését célzó javaslatunknak egyetlenegy vetületét szeretném a felszólalásomban kiemelni, hiszen Z. Kárpát Dániel képviselőtársam az előterjesztői expozéban beszélt ennek az átfogó társadalompolitikai és demográfiai hatásairól. Amiről én szeretnék - és kiragadva egy kis részletet - beszélni, az az iskolakezdés segítése, ugyanis a javaslat nagyrészt erre vonatkozik. Magyarországon idén, 2016-ban két, egymástól független és egyébként a kormánytól is és minden párttól független felmérés készült arról, hogy egy átlagos családnak mennyivel került többe az iskolakezdés, mint mondjuk, kettő évvel ezelőtt. Mind a két felmérés azt az eredményt hozta, hogy igen, 2014-hez képest gyermekenként nagyságrendileg 10 ezer forinttal többe kerül az iskolakezdés, mint kettő évvel ezelőtt. Tehát a kormányzat intézkedései az elmúlt két évben azt eredményezték, hogy drágább ma egy gyermeket beiskolázni, mint kettő évvel ezelőtt volt. Éppen ezért is szükség van arra, hogy a gyermekneveléshez szükséges cikkek és ezek közt az iskolakezdéshez szükséges cikkek áfáját radikálisan csökkentsük azért, hogy ez egy kiszámítható jövőképet tudjon az egyébként gyermekeiket tisztességesen nevelő családok számára nyújtani. Azért is van erre szükség, mert tankötelezettség van Magyarországon. Ha kötelező a gyermekeknek iskolába járni, a szülőknek kötelező beiskolázni a gyermekeiket, az ehhez szükséges felszerelések megvásárlása is kötelezettséget ró a szülőkre, tehát az államnak emellett a mi értékrendünk szerint segítenie is kellene az iskolakezdés költségeinek viselésében a családokat. Ez egy olyan össztársadalmi befektetés, ami egyébként értékrendi és egyébként közgazdasági alapon is a későbbiekben megtérül. Kérem, hogy támogassák az indítványunkat. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Most tisztelettel megkérdezem az előterjesztőket, hogy ki fog válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Kapom az információt, Dúró Dóra képviselő asszony fog az előterjesztők nevében válaszolni a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Egy személyes megjegyzéssel kezdeném ezt a felszólalásomat. 2010-ben körülbelül három hete voltam országgyűlési képviselő Gaudi-Nagy Tamás padtársaként, és akkor szembesültem először azzal, hogy valaki saját maga után szólal fel. Velem ez még nem fordult elő. [[Derültség.]] Ez az eddigi egyetlen és első alkalom, úgyhogy hat év után velem is megtörtént ez az eset. Az előterjesztés kapcsán nagyon sajnálom, hogy a kormánypártok egyáltalán nem nyilvánítanak véleményt, és arra sem tartják méltónak ezt a javaslatot, hogy felálljanak és elmondják az ellenérveiket, mert a bizottságban nem támogatták ennek a tárgysorozatba vételét. Arra sem tartja méltónak a Fidesz a gyermekneveléshez szükséges cikkek áfájának csökkentését, hogy a plenáris ülésen erről egyáltalán vitatkozni lehessen. Mennyire elkötelezetten támogatják akkor önök a családokat Magyarországon? Látjuk azt, hogy azok a családpolitikai intézkedések, amelyeket nem vitatunk, nem vitatjuk, hogy a családi adókedvezmény valódi segítséget jelent a családoknak, és számos más intézkedésük is van ezen a téren, amit támogattunk, de ha megnézzük ennek az eredményét, akkor azt látjuk, hogy ennek az eredménye a nullával egyenlő.Az önök családpolitikájának következtében nem növekedett érdemben a születésszám Magyarországon, sőt idén csökkent a tavalyihoz képest. Tehát semmilyen bébiboom, semmilyen demográfiai téren történt előrelépés egész egyszerűen nem valósult meg Magyarországon. Ha megkérdezzük a fiatal párokat, hogy hány gyereket szeretnének, akkor ők azt válaszolják Magyarországon, hogy kettőt vagy hármat. Egyébként Nyugat-Európában nem válaszolják ezt, ott nem is terveznek ennyi gyermeket, a magyarok terveznek. És ha azt megkérdezzük, hogy miért csak egyet vállalnak ebből, akkor mit mondanak? Azért, mert anyagilag ennyit engedhetnek meg maguknak. Ez szégyen! A kormánynak segítenie kell a gyermekvállalásban a családokat, a fiatalokat, nemcsak azért, mert értékrendi kérdés, hanem mert ez a legfontosabb kérdés ma Magyarországon, hogy a kívánt gyermekek megszülethessenek, mert egész egyszerűen nem lesz fenntartható [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a társadalombiztosítás és az államháztartás. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A döntésre a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a dohányzás visszaszorításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott zárószavazás előtti jelentés és zárószavazás előtti módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12371. számon a parlament informatikai hálózatán elérhető. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslata T/12371/14., zárószavazás előtti jelentése pedig T/12371/15. számon a honlapon mindenki számára is elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Pesti Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság2016. november 17. napján megtárgyalta a T/12371. számon benyújtott, a dohányzás visszaszorításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. Ezzel összefüggésben az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 54. §-a alapján 26 igen szavazattal, 6 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett zárószavazás előtti jelentést és zárószavazás előtti módosító javaslatot fogadott el, amely a következőket tartalmazza. Az indítvány a módosított hatású termékek fogalmát akként javasolta pontosítani, hogy az irányelv szabályainak megfelelő elektronikus cigaretták a módosított hatású termékek kategóriájába kerüljenek, és adott esetben könnyített értékesítési feltételek vonatkozzanak rájuk. Továbbá az egységes javaslatban észlelt koherenciákat is kezeli, javítja. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizottsági ülésen örömmel hallottam, hogy az ellenzéki padsorban ülő kollégáim is elismerik, hogy a trafikrendszer bevezetése olyan intézkedés volt három évvel ezelőtt, amely a fiatalkorúak dohánytermékekhez való hozzájutását jelentősen szűkítette. Bízom benne, hogy az e témakörben beadott javaslatok terén nemcsak a holnapi nap folyamán számíthatunk önökre, tudniillik az egészségpolitikai célok következetes képviselete valamennyiünk érdekét szolgálja. Kérem tehát, folytassuk továbbra is a közös munkát a dohányzás visszaszorítására vonatkozó törekvésekben, és támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a képviselői felszólalások következnek, képviselőcsoportonként 5-5 percben, a független képviselők összesen 3 percben szólhatnak. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót a Jobbik képviselőcsoportjából Szávay István képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy örömmel látjuk, hogy végre hat év után sikerült egy olyan dohányzással összefüggő törvényjavaslatot a Ház elé hozni, amit jó szívvel támogatni is tudunk, és ezzel le is lövöm az elején a poént. Két dologról szól ez a javaslat, vagy két része van. Mind a kettő olyan kérdést érint, amit a Jobbik következetesen most már több mint egy éve képvisel, és ezt számos alkalommal is elmondtuk itt a Ház előtt, akkor még részben vitatkozva fideszes képviselőkkel is ebben a kérdésben.Az egyik az, hogy egyáltalán dohányterméknek minősül-e az elektromos cigaretta. Az elektromos… - a kormányzati kommunikáció továbbra is elektronikusról szól, de majd talán ezen is túlugrunk valamikor, tehát elektromos cigarettáról beszélünk, nem dohánytermék. Az elektromos cigaretta nem dohánytermék, és az elektromos cigarettát használó személy nem dohányos. Ez nagyon fontos. Nagyon örülünk, hogy ebben a felismerésben végre sikerült önöknek is ide eljutni, ezt valamennyire azért a magunk sikerének is értékeljük és annak, tényleg köszönöm, hogy államtitkár úr valóban tartotta az ígéretét, és elmélyedt azokban a szakmai tanulmányokban, amelyeket én néhány hónappal ezelőtt az elektromos cigaretta hatásairól átadtam neki. Talán ennek is köszönhető ez a szemléletváltás, meg nyilván azoknak a civileknek, akik ebben a témában dolgoztak, elsősorban a Villanypára Egyesületnek. [[17.50]] A második kérdés pedig az, amit Pesti képviselő úr is említett, nevezetesen, hogy önök végre elismerik azt, hogy az elektromos cigaretta nem dohánytermék, nyilván megteremti annak a lehetőségét, amit mi szintén sok alkalommal kritizáltunk, hogy ne csak dohánytermékek között, ne csak trafikokban lehessen árusítani. Bízom benne, hogy ezzel kapcsolatban majd a vonatkozó kormányrendeletek is hamarosan meg fognak születni. Magával a szándékkal természetesen korábban is egyetértettünk, hogy a dohányzást vissza kell szorítani. Ez ügyben voltak vitáink, legyen szó akár a trafiktörvényről, amire Pesti képviselő úr is utalt. Most ne menjünk bele abba, hogy önök hogyan, milyen módon és kiknek osztogattak trafikokat, ez egy külön vita lehet, és már elég sokat vitatkoztunk erről, de azt nyilvánvalóan látjuk, hogy a fiatalkorúak dohányzásról való leszoktatása, a dohánytermékek forgalmának a visszaszorítása, illetve rendszerben tartása szempontjából ezek természetesen jó intézkedések voltak. Vonatkozik ez egyébként magára a dohányforgalmazásra is. Bízunk benne, hogy az elektromos cigarettát is megfelelő garanciák között lehet majd árusítani, hogy a kiskorúak védelme itt is érvényesülni fog. Ugyanakkor szeretném felhívni a figyelmet még egy-két problémára. Az egyik a jövedéki adó és a regisztrációs díj kérdése, ami jelenleg olyan magas, hogy könnyen ellehetetleníti az elektromos cigaretta forgalmazását. A másik pedig az ízesítések beszűkítése, amit az EMMI tervez. Itt azért lehetne valamilyen értelmes kompromisszumot kötni és megvizsgálni, hogy hogyan lehetne az ízesítést csökkenteni vagy néhány ízvilágot kivezetni, például olyanokat, amelyek a kiskorúak számára különösen vonzóak lehetnek; de semmiképpen sem tartanám jónak és helyesnek, ha az ízesítést megszüntetnénk, mert ezzel valójában az elektromos cigaretta értelme szűnne meg, és a fogyasztók számára nyilvánvalóan nem lenne vonzó. Tehát támogatni tudjuk a javaslatot. Több szempontból látjuk és érezzük, hogy a mi korábbi véleményünk tükröződik ebből vissza. Bízunk benne, hogy a megfelelő részletszabályozás a jövőben, lehetőleg még az idén meg fog születni egyrészt azzal kapcsolatban, hogy hogyan, milyen formában fogják feloldani azt a korlátozást, ami most az elektromos cigaretta kapcsán fennáll, nevezetesen, hogy csak a dohányboltokban lehet kapni, és milyen szabályozás vonatkozzon majd az elektromoscigaretta-szaküzletekre. Bízom benne, a szándék az, hogy ezek a szaküzletek magukban nyithassanak újra, ahol tényleg szakképzett, hozzáértő személyzet tudja kiszolgálni azokat, akik elektromos cigarettára szeretnének váltani a dohányzás helyett. Az is egy nagyon fontos kérdés, erről is vitatkoztunk korábban, hogy az elektromos cigaretta nem a dohányzásra való rászokás előszobája, hanem éppen egy olyan eszköz, amely a dohányzásról való leszokást segíti. Ezzel kapcsolatban hadd idézzem önöknek az Eurobarometer kutatását: 2014-ben, tehát két évvel ezelőtt az Európai Unió polgárai közül 6,1 millió ember szokott le teljesen a dohányzásról az elektromos cigaretta segítségével. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ha valamit majd hallhatunk öntől azzal kapcsolatban, hogy milyen elképzelések vannak a további részletszabályozások szempontjából, az jó lenne, ha már van. Összességében azt a két pontot, amiről ez a törvényjavaslat vagy ez a zárószavazás utáni javaslat szól, örömmel támogatjuk, és jelzem, hogy a Jobbik frakciója magát a törvényjavaslatot is az elmondott indokokkal, az elmondott örömökkel és az elmondott egy-két fenntartással együtt támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény, valamint az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12714. számon, az ahhoz tartozó bizottsági nem önálló indítványokkal egyetemben a parlament informatikai hálózatán elérhető. A vitában elsőnek a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság múlt hét csütörtökön megtárgyalta a rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény, valamint az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló T/12714. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 29 igen és 6 nem szavazat mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat egyrészről tartalmazza a Honvédelmi és rendészeti bizottság módosító javaslatát, másrészről a Törvényalkotási bizottság saját javaslatait, amely egy pontban felülírja a szakbizottság módosítását. Az LMP rendőrségi törvény módosításának elutasítását célzó javaslatát a bizottság nem támogatta. A Honvédelmi és rendészeti bizottság által benyújtott, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatnak a 6. pontja tartalmazza az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény 21. § (7) bekezdésének szövegcserés módosítását. Tekintettel arra, hogy az elektronikus hírközlésről szóló törvény teljes III. fejezete az Alaptörvény IX. cikk (6) bekezdése alapján sarkalatosnak minősül, így a Törvényalkotási bizottság, miután idetartozik a 21. § (7) bekezdése is, sarkalatossági záradékkal ellátott módosító javaslatot nyújtott be, ebből adódóan a törvényjavaslat bizonyos pontjai sarkalatosnak minősülnek. Magyarország nemzetbiztonsági, bűnmegelőzési és bűnüldözési érdekeire, különös tekintettel a terrorizmus elleni fellépésre tekintettel szükséges az előre fizetett díjú, hétköznapi nyelven feltöltőkártyás előfizetői mobilrádiótelefon-szolgáltatásokkal való visszaélések megelőzése, kiküszöbölése érdekében a hatályos szabályok szigorítása. A módosítás ezért rögzíti, hogy előre fizetett díjú előfizetői mobilrádiótelefon-szolgáltatás előfizetője az előfizetést nem értékesítheti tovább, és az előfizetői szolgáltatás igénybevételét lehetővé tévő SIM-kártyát harmadik személynek abban az esetben adhatja át, ha a harmadik személy a 129. § (2) bekezdése szerinti azonosításához szükséges adatokról a SIM-kártya átadását megelőzően az elektronikus hírközlési szolgáltatót tájékoztatja. Az átadás során nem minősül harmadik személynek, ha az átruházás közeli hozzátartozók között történik. Az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosításával a szolgáltató köteles lesz az előfizető megfelelő adatait ellenőrizni és rögzíteni. Sikeres adatellenőrzés hiányában az előfizetői szerződés nem köthető meg, illetve nem ruházható át. Tekintettel arra, hogy a benyújtott törvényjavaslathoz képest az egységes javaslat jelentősen nagyobb terheket ró a mobilszolgáltatókra, így azt javasoltam, hogy az eredeti törvényben lévő, a kihirdetéstől számított 8 napos hatálybalépést 30 napra módosítsuk. Ezt a bizottság támogatta. Önöket pedig arra kérem, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazásnál támogassák. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, hogy az előterjesztő képviseletében kíván-e most felszólalni. [[Pogácsás Tibor: Most nem.]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Így, amennyiben zárszót kíván mondani, majd 10 perces időkeret áll államtitkár úr rendelkezésére. Most megadom a szót Simon Miklós képviselő úrnak, a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr! [[18.00]]
Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! A bizottság a házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. A törvényjavaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a részletes vita során megtárgyalta a benyújtott módosító javaslatokat, megvizsgálva egyben azt is, hogy azok megfelelnek-e a házszabály 42. §-ában foglalt követelményeknek. A bizottság támogatott képviselői módosító javaslatokat, valamint az általam megfogalmazott módosítási javaslatot magába foglaló, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújtott be. A Honvédelmi és rendészeti bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2016. november 15-én lezárta. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Elsőnek Simon Miklós képviselő úr kért szót, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A belügyminiszter úr által benyújtott törvényjavaslat két törvényt módosítana. A rendőrségről szóló törvény kapcsán a rendőrségi adatkezelés és az adatfeldolgozás általános szabályai egészülnének ki új rendelkezésekkel. Az állam működése, illetve a lakosság ellátása szempontjából kiemelten fontos létesítményekkel kapcsolatos szabályozáson módosítana a jelenlegi javaslat. A szabályozásba fontos garanciális szabályok is beépítésre kerülnek.A rendőrségről szóló törvény másik módosítása, hogy a rendőrség a harmadik országbeli személyek ujjlenyomatát a terrorizmus elleni fellépés érdekében a határrendészeti nyilvántartás részeként kezelhesse, és azt átadhassa. Ezek mellett a törvényjavaslat legfontosabb szabályozási területe az úgynevezett prepaid SIM-kártyák ügye. Ez év októberében derült ki az az eset, hogy egy hajléktalan nevére szervezett bűnözők 200 ezer feltöltős SIM-kártyát vásároltak. A kártyák egy része a párizsi és a brüsszeli terrorcselekményeket végrehajtó terrorista sejt tagjaihoz kerültek. Ezt követően a Belügyminisztérium ígéretet tett, hogy átnézi a szükséges módosításokat, így a jelenlegi javaslat az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosításával rendezné a prepaid SIM-kártyákra vonatkozó szabályozást és az azokra vonatkozó adatkezelést. Magyarország nemzetbiztonsági, bűnmegelőzési és bűnüldözési érdekeire tekintettel szükséges a hatályos szabályok kiigazítása, szigorítása. Az általános vita során az összes parlamenti párt jelezte, hogy a Nemzetbiztonsági bizottság ülésén a parlamenti pártok kaptak egy beszámolót a jelenlegi helyzetről, és már ott is született egy megállapodás a jelenlegi szabályozás szigorításáról. A Belügyminisztérium ötpárti egyeztetést is összehívott, amelyen egyetértés mutatkozott a szigorítás részleteiről. A bizottsági módosítóba bekerültek az ötpárti egyeztetésen elfogadott javaslatok, mert a szigorítással a kormánypárti és az ellenzéki képviselők is egyetértettek. A módosítás így rögzíti, hogy ezeket az előfizetéseket nem lehet továbbértékesíteni, és az előfizetői szolgáltatás igénybevételét lehetővé tévő SIM-kártyát harmadik személynek abban az esetben lehet átadni, ha az azonosításhoz szükséges adatokról a SIM-kártya átadását megelőzően a szolgáltatót tájékoztatta az előfizető. A szolgáltató köteles lesz az előfizető megfelelő adatait ellenőrizni és rögzíteni, évente pedig felülvizsgálni. Sikeres adatellenőrzés hiányában az előfizetői szerződés nem lesz megköthető a jövőben.Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-frakció támogatja a törvényjavaslatot, hogy ezek a szükséges változások életbe léphessenek, mert ezekkel a módosításokkal az ilyen jellegű visszaélések kezelhetőek lesznek, a biztonsági kockázatok pedig csökkenthetők. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Demeter Márta képviselő asszony következik. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Sajnos, ismét a szokásos kormánypárti trükkel készítették el az előttünk fekvő törvényjavaslatot. A Fidesz-kormány jogtipró javaslatait ismét árukapcsolásban nyújtotta be a társadalmilag fontos, az MSZP által is szorgalmazott ügyekkel. E számtalanszor előadott, aljas politikai színjáték lényege, hogy a fontos ügyek elárulójaként mutassák be azokat, akik elutasítják a Fidesznek a jogállamot tovább romboló törvénymódosításait.A holnapi napon egyébként két ilyen törvényről is fogunk majd szavazni az Országgyűlésben. Az egyik pontosan a most előttünk fekvő törvényjavaslat. A Fidesz-kormány az állami és közszolgáltatást nyújtó intézmények minden műszaki adatát 30 évig titkosító, teljesen elfogadhatatlan rendelkezést abba a törvénybe helyezte el, ami egyébként az anonim SIM-kártyák bűnözőket, terroristákat kiszolgáló illegális piacának felszámolására irányul. Természetesen ez utóbbi cél szerintünk is rendkívül fontos. Ezzel kapcsolatban voltak javaslataink, amiket ténylegesen később ebbe a törvénymódosításba foglaltak a kormánypártok.De már ezeknek a javaslatoknak a megtételekor előre jeleztük azt, hogy amennyiben ebben a törvényben benne marad az, hogy teljesen átláthatatlanná tesznek minden, közszolgáltatással kapcsolatos beruházási adatot és minden műszaki adatot el akarnak titkolni 30 évre, akkor nem fogjuk támogatni a törvényjavaslatot. Azt gondolom, ez az egész eljárás, amivel működnek, hogy egyébként társadalmilag fontos célokat, amik mindenki által támogathatóak, teljesen elfogadhatatlan dolgokkal kötnek össze, és tényleg jogállamot tipró intézkedésekkel kötnek össze, katasztrofális. Tehát valójában egyetlen ellenzéki párt sem engedheti azt, hogy a Fidesz fontos társadalmi ügyeket túszul ejtő, de valójában jogtipró törvényekkel zsarolja. Ezért a holnapi napon ezt a törvényjavaslatot nem fogjuk támogatni. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Akkor most adok szót Pogácsás Tibor képviselő úrnak, államtitkár úrnak az előterjesztő képviseletében, hogy zárszót tudjon mondani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat általános vitáján és a bizottsági tárgyalások során elhangzottak alapján egyértelműnek látszik, hogy a rendőrségről szóló törvény és az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosítását a többség szükségesnek és indokoltnak tartja. A rendőrségről szóló törvény módosításának célja, hogy az állam működése, illetve a lakosság ellátása szempontjából kiemelten fontos létesítmények biztonságos üzemeltetésével közvetlenül összefüggő műszaki adatok, valamint a létesítmény működéséhez kapcsolódó, a létesítmény- és személyvédelemre vonatkozó adatok megismerése iránti igényt nemzetbiztonsági érdekből, illetve a bűncselekmények megelőzése érdekében el kell utasítani, ha az adat megismerése Magyarország nemzetbiztonsági vagy bűncselekmények megelőzéséhez fűződő érdekeit veszélyezteti.A rendőrségről szóló törvény módosításának további célja, hogy a rendőrség a harmadik országbeli személyek ujjlenyomatát a terrorizmus elleni fellépés érdekében a határrendészeti nyilvántartás részeként kezelhesse és átadhassa. [[18.10]] Az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosításának célja, hogy Magyarország nemzetbiztonsági, bűnmegelőzési és bűnüldözési érdekeire, különösen a terrorizmus elleni fellépésre tekintettel szükséges az előre fizetett díjú, előfizetői mobil rádiótelefon-szolgáltatásokkal, azaz a feltöltőkártyás mobil rádiótelefon-szolgáltatásokkal való visszaélések megelőzése, kiküszöbölése. A Honvédelmi és rendészeti bizottság a részletes vitát lezáró módosító javaslatában egyes képviselői módosító javaslatok hasonló tartalommal szereplő módosításainak kisebb jogtechnikai pontosításait összefoglalta. Ezekkel a kormány a bizottsági részletes vitát lezáró módosító javaslatban megfogalmazott formában egyetértett. A támogatott javaslatok alapján a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke rendeletben megállapítja az előre fizetett díjú, előfizetői mobil rádiótelefon-szolgáltatásra irányuló előfizetői szerződések számát. A mobilszolgáltató köteles leellenőrizni annak a harmadik személynek az adatait, akinek az előfizető átadja a feltöltőkártyáját. A szolgáltató ellenőrzési kötelezettsége a szerződés megkötése napjától évente fennáll az előfizető személyazonosságának megállapítása érdekében. A szolgáltató, ha valami rendellenes körülményt tapasztal az ügyfél-azonosító adatok valódiságával vagy az előfizetéssel kapcsolatban, akkor a rendvédelmi szerveknek jelzést küld. Továbbá az előfizető személyazonossága igazolása online regisztrációval is lehetővé válik. Meghatározásra kerültek az előfizetői szerződés azonnali hatállyal történő felmondásának okai is. Változott a szabályozás a tekintetben, hogy ha az előfizető a SIM-kártya átadását megelőzően nem tájékoztatja annak a harmadik személynek az adatairól a szolgáltatót, akinek átadta a SIM-kártyáját, akkor a szolgáltató ötnapos határidővel felmondja az előfizetői szerződést. Kiegészítésre került a törvényjavaslat azzal az átmeneti rendelkezéssel, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének rendeletben meghatározott számot meghaladó feltöltőkártyával rendelkező előfizető 2017. június 30-ig köteles nyilatkozni arról, hogy a meghatározott számot meghaladó szerződései közül mely szerződéseket kívánja fenntartani. Az előfizető többi szerződése 2017. július 1-jétől megszűnik. Továbbá felhatalmazó rendelkezésekkel kerül kiegészítésre a törvényjavaslat, amelyek alapján a kormány megállapíthatja azt a szervet, amely felé a szolgáltató jelzést küld, valamint a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke rendeletben szabályozza a feltöltőkártyás szerződések számát a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok irányításért felelős miniszter véleményének kikérésével.Látható, hogy a kormány által támogatott javaslatok a feltöltőkártyás telefonokkal kapcsolatos előírások szigorítását tartalmazzák a szabályozás céljának elérése érdekében. Meglátásom szerint mind a rendőrségről szóló, mind az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosítása hozzájárul hazánk biztonságának növeléséhez, a terrorizmus elleni fellépés hatékonyságához. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Kérem, hogy a benyújtott javaslatokat az elhangzottak szerint támogassák. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12741. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Galambos Dénes képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság megtárgyalta az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/12741. számú törvényjavaslatot. A módosító javaslatok nagy terjedelmére tekintettel a bizottság két olvasatban tárgyalta az irományt, összegző módosító javaslatot és összegző jelentést 2016. november 18-án nyújtott be.Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Törvényalkotási bizottság saját indítványait, amely 18 pontban felülírja a Gazdasági bizottság 105 pontos módosító javaslatát; a szakbizottság javaslatának fennmaradó pontjait a Törvényalkotási bizottság szintén támogatta. A Törvényalkotási bizottság saját javaslata rögzíti, hogy a társasági adóról és osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény, a taotörvény 1. számú mellékletének pontosítása is szükséges. Addig ugyanis, amíg a taotörvény 2. számú mellékletének a törvényjavaslat által megvalósuló módosítása, vagyis kiegészítése a víziközmű-vezetékekre vonatkozó speciális leírási kulccsal kizárólag új víziközművek esetében biztosítja azt, hogy a leírási kulcs pótlás esetében megfeleltethető a tényleges avulásnak, elöregedett víziközműrendszerek esetében az eredeti módosítási szándékkal ellentétes hatásának a kifejtése valósulna meg. Annak érdekében, hogy a közérdeket felvállaló és ezáltal a tényleges avulásnak megfelelő kulcsokat átvezető, azaz jogkövető magatartást tanúsító, nemzeti tulajdonban álló víziközmű-szolgáltatót indokolatlan adóhátrány ne érjen, a társasági adóról és osztalékadóról szóló törvény értékcsökkenési leírás szabályait megállapító 1. számú melléklet 5. pont b) alpontját úgy szükséges módosítani, hogy a vagyonkezelési jogviszony keretében üzemeltetett eszközök esetében is elismerje a számviteli törvénynek megfelelő, tényleges avulással arányosan elszámolható amortizációs költséget. Ehhez a ponthoz tett szóbeli kiegészítésemet a bizottság támogatta annak érdekében, hogy a víziközművek alaptevékenysége ellátásához szükséges tárgyi eszközökre is kiterjedjen a rendelkezés. Ennek indoka az, hogy a víziközmű-szolgáltató ágazaton belül a szektorális hatásokat kiküszöbölve mindazon nemzeti vagyonba tartozó szolgáltatók esetében, amelyek alaptevékenységük keretében végzik a víziközmű-szolgáltató hálózat szinten tartását, indokolt a vonatkozó 1. számú melléklet 5. pontjának a módosítása. Mint ahogyan Balla György képviselőtársam indítványát is elfogadta a Törvényalkotási bizottság, aki a baromfihús definícióját pontosította annak érdekében, hogy a baromfi-melléktermékekre és a -belsőségekre is kiterjedjen a javaslat, magyarán kompletten az egész baromfira vonatkozóan. Az áfacsökkentés érdekében a törvényjavaslat valódi szándékának megfelelően eljárva elfogadtuk képviselőtársam indítványát a Törvényalkotási bizottságban. A törvényjavaslatban szereplő módosítások kiemelt célja az előzőeken kívül kiemelten és lényegre törően fogalmazva az, hogy az adózás egyszerűsítése is megvalósuljon, valamint az előbb említett, kiemelt célokat ösztönző adópolitikai intézkedéseket is bevezessünk. Mindehhez kérem támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Tállai András államtitkár urat, hogy most kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem. Így tíz perc időkeret jut majd a zárszóra, tisztelt államtitkár úr. Mivel a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, most megkérdezem képviselőtársaimat, hogy ki kíván a vitában felszólalni. Arról is tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a vita során kettőperces felszólalásokra nincs lehetőség. Elsőnek a Fidesz képviselőcsoportjából Witzmann Mihály képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő T/12741. számú törvényjavaslatot a Törvényalkotási bizottság a múlt heti ülésén megtárgyalta, és az eddigi módosításokat kiegészítve összegző módosító javaslatot nyújtott be a tisztelt Háznak. Mielőtt röviden kitérnék az összegző módosító indítványra, kérem, engedjék meg, hogy emlékeztessem önöket a törvényjavaslatban foglalt intézkedések alapvető fő célkitűzéseire. Az előttünk fekvő előterjesztés az adózási jogszabályok egyszerűsítését, a közterhek és az adminisztráció csökkentését, valamint a hazai vállalkozások versenyképességének növelését egyaránt szolgálja, olyan új szabályok bevezetésével, mint például az adminisztráció csökkentése az egészségügyi hozzájárulási adó megfizetése kapcsán, ugyanis a javaslat szerint a korábbi ötkulcsos rendszer kétkulcsosra csökken, így a javaslat értelmében többek között megszűnik az eddigi 6 százalékos mértékű kötelezettség, a fizetővendéglátó tevékenységgel kapcsolatos egészségügyi hozzájárulásnak megfelelő közterhet pedig a jövőben személyi jövedelemadó formájában kell majd megfizetni. További könnyítés, hogy az eddigi 15 százalékos eho mértéke 14 százalékra mérséklődik.Az adóterhek csökkentését célozza a javaslat azzal is, hogy a jogszabályi intézményi környezet átalakulásához igazodva újabb könnyítéseket, nevezetesen adómentességet kíván bevezetni a különböző ösztöndíjprogramok keretében folyósított támogatások, ösztöndíjak tekintetében is. [[18.20]] Ennek értelmében az adómentes kategóriába került többek között például a szakképzési Híd-program vagy éppen a Balassi Bálint-ösztöndíjprogram is. További pozitívuma az előterjesztésnek, hogy a versenyképesség növelése érdekében a jövő évtől kedvezményben részesülhetnek az élőzenei szolgáltatást igénybe vevő vendéglátóhelyek is. Kijelenthető tehát, hogy a most tárgyalt javaslat egyfelől a jogalkalmazást segítő jogtechnikai pontosításokat, másrészt az adminisztráció további csökkentése és a jogharmonizációs kötelezettségek teljesítése érdekében történő módosításokat tartalmaz. Mindez természetesen nagyban köszönhető annak, hogy a jövő évi főbb adójogszabályokat - természetesen ideértve a jövő évi költségvetést is - már a tavaszi ülésszakban sikerült az Országgyűlésnek megtárgyalnia és elfogadnia is, amely nagyban növeli a tervezhetőséget és a kiszámíthatóságot is. Itt jegyezném meg, hogy az összegző módosító javaslat keretében benyújtott módosítások nagyrészt szintén kodifikációs pontosításokra, illetve nyelvhelyességi ellentétek feloldására szolgálnak. Ezen túlmenően az összegző módosító javaslat figyelemmel van arra is, hogy az elektromos cigarettáknál alkalmazott töltőfolyadék esetében 2017. január 1-jétől újonnan jelenik meg a jövedéki adó alkalmazása, eddig ugyanis nem volt jövedéki adó körébe vonva ez a termék, ezért a módosító javaslat az adó mértékének a korábban meghatározottakhoz képest mintegy 15 százalékos csökkentésére tesz javaslatot annak érdekében, hogy a belépő adó mértékére tekintettel előálló fogyasztóiár-emelkedés minél mérsékeltebb maradhasson. A taotörvény módosítása, egész pontosan ennek a törvénynek a kiegészítése a víziközmű-vezetékekre vonatkozó speciális leírási kulccsal, ahogy előbb azt már képviselőtársam, Galambos Dénes említette, azt teszi lehetővé, hogy a vízi közművek a jövőben pótlás esetén a tényleges avulásnak megfelelő amortizációs kulcsokat alkalmazzanak. A javaslat továbbá kedvezményt biztosít azon pénzforgalmi szolgáltatóknak is, amelyek az ügyfélállományukat - természetesen ideértve a hitelállományukat is - 2017 év végéig jelentősen, mintegy legalább 20 százalékot meghaladó mértékben tudják növelni a 2015-ös év végi állapothoz képest. A javaslat célja továbbá a költségvetési adóbevételek növelése elsősorban azáltal, hogy emelkedjen a tranzakció-illeték fizetésének alapja, a hazai gazdasági növekedés fokozásának egyik fontos tényezője ugyanis a hitelintézetek hitelezési aktivitása. Ez a módosító javaslat pedig úgy kívánja növelni a várható költségvetési bevételeket, hogy erősíti a pénzforgalmi szolgáltatók érdekeltségét a tranzakciós illeték alapjának növelésében. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Az általam elmondottakra tekintettel kérem, hogy a fenti észrevételekkel kiegészítve támogassák az összegző módosító javaslatban foglaltakat és a Törvényalkotási bizottság jelentését is egyaránt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Volner János frakcióvezető úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor az adótörvények vitájában elmondtuk a Jobbik részéről, hogy ez a törvényjavaslat nincs kellően előkészítve, nincsenek hatástanulmányok, sajnos az élet igazolta a szavainkat. Gondoljanak arra, hogy az az elfogadott összegző módosító jelentés 74 oldalon keresztül a hibákat, a hiányosságokat korrigálni próbálja, ami az eredetileg benyújtott adójavaslatban benne szerepel. Tehát még egyszer mondom: 74 oldalon keresztül ezeknek a hibáknak, hiányosságoknak a folyamatos korrekciójáról van szó. Tehát igencsak nagy terjedelmű még az a szabályozás is, ami ezt az elhibázott adópolitikát igyekszik úgy-ahogy, legalábbis jogtechnikai szempontból helyrehozni. Több olyan pont van, amire fel szeretném hívni államtitkár úr figyelmét. Az egyik a társasági adó szintje és az erre vonatkozó kormányzati előterjesztés. Ezzel a lépéssel, hogy egységesen 9 százalékra fogja a kormány a társaságiadó-kulcsot csökkenteni, a legnagyobb és egyben leggazdagabb vállalatoknak jelent ez a javaslat segítséget, a költségvetésnek pedig a becsült értékek szerint 170 és 145 milliárd forint közötti lesz majd a várható kiesése e miatt az adócsökkentés miatt. Én természetesen azt mondom, hogy ha már egyszer dolgozói béremelésre ekkora szükség van Magyarországon, célszerű lett volna nem a legnagyobb és leggazdagabb cégeket támogatni a magyar adófizetők pénzéből hasonló kedvezményekkel, hanem megtenni azt, hogy a dolgozók bére növekedni tudjon azzal, hogy adót és járulékot csökkent a kormány. Ez az intézkedés sajnos ebben az esetben elmaradt, mert a kormánynak a legnagyobb és leggazdagabb vállalatok képviselete volt az első, nem pedig az emberek érdekeinek képviselete. Én azzal egyetértek, hogy az alanyi adómentesség, illetve a kisadózók bevételi értékhatára egyaránt nő. Megjegyzem egyébként, államtitkár úr, hogy erre irányuló javaslatot én már a korábbi kormányzati ciklus alatt tettem, csak éppen a Fidesz-KDNP-kormány volt az, aki ezt a javaslatot leszavazta. Éppen azért tettük ezt a javaslatot, mert azt láttuk, hogy ezeket a lehetőségeket az Európai Unió más tagállamai saját javukra kihasználják. Ha az Európai Unió lehetővé teszi azt, hogy megfelelő értékhatárig adómentes tevékenységet folytassanak a vállalkozások az áfa tekintetében, akkor ezt más tagállamok sokkal jobban kihasználták, Magyarországon nagyon konzervatív és azt kell hogy mondjam, nagyon maradi volt a kormány ebben a tekintetben. Fontosnak tartom azt is elmondani, hogy a törvényjavaslatban szabályozott tranzakciós illetékkel kapcsolatban mennyire sunyi módon járt el az Orbán-kormány, hogy is történt ugyanis ennek a bevezetése, és milyen módon hárították át a terheket az emberekre a hitelintézetek, illetve a számlavezetők. Hát mi is történt ezzel? Az Orbán-kormány bevezette a 0,1 százalékos tranzakciós adót, röviddel később ez az érték már háromszorosára emelkedett, 0,3 százalékra, és gyakorlatilag egy tranzit adóztatás történt. Ugyanis amikor a hitelintézetek kiértesítették a számlaleveleikben az ügyfeleiket arról, hogy át fogják rájuk hárítani a tranzakciós illetéket, ők természetesen nem ezt írták, hanem azt mondták, hogy a tranzakciós költségek nőnek meg a banknál, jó néhány tanulmány, szakmai újságcikk igazolta azt, hogy pont annyival nőtt meg a tranzakciós költség a banknál, mint amekkora tranzakciós adót a banknak meg kellett fizetnie. Ezt az adót ugyan önök illetéknek nevezik, de a kettő között fogalmi különbség és tartalmi különbség van. Tehát gyakorlatilag az történt, hogy a tranzakciós illeték nevű adófajtából befolyó összeget egy az egyben átháríthatták a számlavezető bankok a lakosságra és a náluk számlát vezető kisvállalkozásokra. A nagyobb vállalkozások jobban jártak, hiszen ők nemegyszer elvitték a pénzügyi központjukat Magyarországról azért, mert őket ez a szabályozás rendkívüli mértékben sújtotta. Megjegyzem egyébként, hogy éppen az önöket támogató, a kormánynak békemenetet szervező Széles Gábor nagyvállalkozó is arról írt, hogy ha a tranzakciós illeték ilyen formában fog hatályba lépni, mint ahogy a kormány tervezte, akkor milliárdos többletköltséggel kell hogy számoljon a Videoton vállalatcsoport. Sajnos, a kormány nem vette kellően figyelembe ezeket az intéseket. Nagyon fontosnak tartom azt is elmondani, hogy amikor a gépjárműadó kérdésére került sor, államtitkár úr, a kormánynak volt egy egyértelmű vállalása, az, hogy 65 ezer elektromos és hibridautó lesz Magyarországon. Ehhez képest 1200 körül van jelenleg ezeknek a száma, most azonban a kormány korlátozó intézkedéseket vezet be ezen a téren is, cégautóval fogja majd ezeket a járműveket a saját tervei szerint sújtani. Hát kérdés az, hogy hogyan szeretnék akkor elérni az elektromos és hibridautók számának jelentős bővülését. Én nem látom erre ilyen módon a lehetőséget.És hadd ajánljak, államtitkár úr, egy konkrét példán keresztül a figyelmébe még egy adónemet. Itt ugyan a vízi közműt szabályozza a törvényjavaslat, de van egy másik nagyon fontos, ez az egyéb elektromos és gázközműre vonatkozó javaslatcsomag, ami szintén az Országgyűlés előtt fekszik most. Mi is történik ebben az esetben? Tessék megnézni azt, hogy a budai erőmű, aminek egyébként a vezérigazgatója az a Vinkovits András, aki az első Orbán-kormány idején még a Fidesz adminisztrációjában dolgozott, Vinkovits András maga is megerősíti a szakmai közönségnek azt, hogy azért nem tud a rezsicsökkentés pozitív hatása a fogyasztóknál megjelenni, mert a gáztermelő cég a Főtávnak adja át vezetékfenntartás, illetve rendszerfenntartói díjak formájában a rezsicsökkentésben megjelenő milliárdokat. Államtitkár úr, itt konkrétan arról van szó, hogy 250-300 millió forintnak kellene lennie az amortizáció visszapótlását szolgáló vezetékdíjnak, amit meg kell fizetni, ez a vezetékadó, amit az Orbán-kormány nagyon ügyesen kivetett, és gyakorlatilag ezt is a lakossággal fizettetik meg, hiszen a Főtáv ehhez képest a gázszolgáltató cég számára durván 2,5 milliárd forintot számláz ki évente ezen a jogcímen. [[18.30]] Tehát nincs egyébről szó, mint hogy az a 2,5 milliárd forint, ami csak Budapest esetén, csak a távhő esetén megmaradhatna a rezsicsökkentés következtében a magyar embereknél, az ilyen módon át lesz hárítva az emberekre, és az alacsony földgázárakból nem tudnak a magyar fogyasztók profitálni, azért, mert az Orbán-kormány nem engedi. Ez ugyanolyan szakmailag elhibázott intézkedés volt, mint amikor az elmúlt ciklus elején befagyasztották a gázárakat - nem árplafont húztak először, államtitkár úr, hanem befagyasztották a gázárakat -, amikor eljött a világpiacon a csökkenés ideje, és engedni lehetett volna ezekből a gázárakból, akkor a befagyasztott árak miatt ezek az árak egy magasabb árszinten konzerválódtak, és nem jutott el az emberekhez a rezsicsökkentés eredménye. Majd pedig amikor a kormány megcsinálta a rezsicsökkentést, akkor persze könnyen tudott az ilyen módon mesterségesen tartott árakból engedni. Ez azonban az emberek átverése, a rezsicsökkentés lábbal tiprása, ez egy szakmaiatlan, rossz javaslat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A következő felszólaló az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet frakcióvezető asszony. Parancsoljon, frakcióvezető asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az összegző módosító kapcsán két olyan összefüggő elemről kell szerintünk beszélni, ami nem jelenik meg, pedig megígérték, hogy beszélnek róla: az egyik a járulékcsökkentés, a másik a társasági nyereségadó egykulcsossá tétele azoknak a nagyvállalatoknak, amelyeknek a nyeresége az 500 millió forintot meghaladja, az ő nyereségadójukat 19 százalékról 9 százalékra csökkentenék, ami 10 százalékos csökkentés. Úgy gondoljuk, hogy mindkettő eset azt mutatja, hogy a kormány már nem törődik a munkavállalókkal, csak az elittel, azzal, hogy a gazdagok még gazdagabbak legyenek, a szegények és a szegényedő középosztály pedig fizessen, mint a katonatiszt. Utóbbival kezdve: az LMP is elmondta, hogy ez a lépés elképesztő, semmilyen módon nem javítja a gazdaságunk helyzetét, ezzel szemben versenyelőnybe hozza a multikat a hazai kisvállalkozásokkal szemben a jelenlegi helyzethez képest. Márpedig a jelenlegi helyzetben is elég nagy az erőfölényük, ezt most a kormány durván megtámogatja az adófizetők pénzéből. A minimálbér-emelés miatti kompenzációként is nehéz felfogni, hiszen az a kisebb cégeket is érinti, míg most csak a nagyok kapnának jelentős csökkentést. Ez a lépés egészen elképesztő, színtiszta neoliberális lépés, tökéletes kiszolgálása a külföldi tőke profitéhségének az ország kárára. A költségvetésből a kormány számítása szerint 145 milliárdot vesz ki, viszont vannak más számítások is, amelyek ezt ennél jóval többre becsülik: 170-180 milliárd forintra. Úgy gondoljuk, hogy ez a pénz hiányozni fog az oktatásból, az egészségügyből, az innovációból, a jövő iparágainak a fejlesztéséből, és hiányozni fog a valósban szükséges lépések megtételéhez, mint például a minimálbér adómentessé tétele vagy a járulékcsökkentés. A munkaadók a jelenlegi állás szerint nem fogadták el a kormány javaslatát a minimálbér emelésére és a társasági adó csökkentésére, hanem 6 százalékos munkaadóijárulék-csökkentést kérnek. Az LMP azt gondolja, hogy egyik félnek sincs igaza: nem kell társaságiadó-csökkentés a multiknak, és a munkaadói járulék csökkentése helyett, ami 600 milliárdba kerülne, szerintünk van jobb megoldás. Legelső lépésként el kell törölni az egykulcsos személyi jövedelemadót, adómentessé téve a minimálbért, és be kell vezetni az LMP progresszív személyi jövedelemadóját - ez mindössze 250 milliárd forintba kerülne. És ha járulékcsökkentés, akkor a dolgozók járulékát kellene csökkenteni, ami egyből nettó béremelkedésként jelentkezne náluk. Hiába ismerte fel Orbán Viktor két hete, hogy az olcsó bérre alapozott modell nem működik, úgy látjuk, hogy megint rossz eszközöket akarnak választani. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető asszony. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most kérdezem meg Tállai András államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Tállai András szólásra emelkedik.]] Igen, kíván. Államtitkár úr, tízperces időkeret áll a rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először a két ellenzéki frakcióvezető, képviselő felszólalására szeretnék reagálni. Volner János képviselő úrnak mondom, hogy nem tudjuk támogatni a módosító javaslatát, mert minden bizonnyal félreértésen alapul a javaslata, amely szerint továbbra is az adóadminisztrációt nagyban növelő, de minimis támogatásnak kell tekinteni a környezetkímélő gépkocsik adóelőnyét a gépjárműadóban és a cégautóadóban. Megnyugtatom tehát a képviselő urat, hogy a szóban forgó adóelőnyöket nem helyezzük hatályon kívül, azok fennmaradnak, sőt igénybevételük ettől lényegesen könnyebb lesz. Azt tudom mondani önnek, hogy ezen a tévedésen alapul a jelenlegi felszólalása is. Egyrészt most azon túl, hogy a módosító javaslatokról kellene vitázni, ön egy olyan kérdést hoz ide, amelyről társadalmi vita, egyeztetés van, a társasági adó csökkentésének a kérdését. Tehát ha jól értem, akkor a Jobbik az adócsökkentés ellen van, legalábbis a felszólalása alapján, azzal az érvvel, hogy azoknak a társaságoknak, amelyek magasabb adókulcsot fizetnek, most kevesebbet kell fizetniük. Az ön fejében meg sem fordul az, hogy esetleg azt a forrást, amit így ezek a cégek megtakarítanak, egyrészt fejlesztésekre, beruházásokra és ezáltal újabb munkahelyek teremtésére fordítják, másrészt pedig a bérelőny elérésére a munkavállalóik tekintetében. Én azt gondolom, hogy az a javaslat, amelyről jelenleg vita, illetve egyeztetés folyik a munkaadók, a munkavállalók és a kormány között, az igenis a versenyképesség javítását fogja szolgálni. Ugyanígy tranzakciósilleték-kérdést hoz ide, ami nem része a törvényjavaslatnak, ez egy betanult, szinte minden felszólalásában előforduló kérdése a frakcióvezető úrnak, nem is értem, hogy hogyan kerül ez ide, de ugyanígy a rezsicsökkentés kérdése is. Én inkább azt javasoltam volna önöknek, hogy olvassák el a törvényjavaslatot, azt a több mint 300 paragrafust, és akkor nem ilyenekről beszélnek, hanem arról, hogy ez a törvényjavaslat igaz, terjedelmes, de mégiscsak az adóbürokrácia csökkentését, a könnyítést, az egyszerűsítést szolgálja, az alapvető célja tehát a versenyképesség javítása. Ugyanezt tudom mondani az LMP frakcióvezetőjének, aki szokás szerint elmondja a beszédjét [[Schmuck Erzsébet Burány Sándor mellől: Itt van!]] majd távozik a teremből. [[Schmuck Erzsébet: Nem, itt van!]]
Államtitkár úr, ha jobbra néz, meglátja, hogy itt van a frakcióvezető asszony. [[Schmuck Erzsébet: Szokás szerint nem megy el, itt van!]]
Megtisztelő, nagyon megtisztelő, az előző képviselőtársa tette ezt. Az viszont örömmel tölt el, hogy barátkozik az MSZP-vel [[Schmuck Erzsébet: Muszáj!]] a sok-sok kritika ellenére, amit kapott. [[Burány Sándor: Nem lehet mindig a Fidesszel barátkozni, államtitkár úr!]] Ez, megmondom őszintén… Azzal viszont nem tudok megbarátkozni, amit ön is mondott az adott kérdésben a járulékcsökkentés és a társaságiadó-csökkentés bírálatával, ami szintén - hangsúlyozom - nem része a törvényjavaslatnak. Ön viszont egyértelműen és bátran kimondta, és azért ezt tisztelem, hogy ön az adóemelésnek a híve [[Schmuck Erzsébet: Na ne!]] , újra megismételte, hogy a személyi jövedelemadó tekintetében igenis adót kell emelni, mert az az üdvös megoldás. Tisztelt ellenzéki Képviselőtársaim! Ez a törvényjavaslat nem ezt szolgálja. Ez a törvényjavaslat az egyszerűsítés, a versenyképesség és a köztehercsökkenést szolgálja úgy a személyi jövedelemadó tekintetében, mint a társasági adó vagy a pénzügyi tranzakciós illeték tekintetében. De egyszerűsítést tartalmaz a helyi iparűzési adó vonatkozásában is, amit a Gazdasági bizottság javasolt, és az eredeti tervhez képest a jövedéki adóban is csökkentés van, hiszen 65 milliliterről 55 milliliterre csökken az e-cigarettákhoz használt töltőfolyadék jövedékiadó-mértéke. Lényeges és nagy horderejű könnyítés van az adózás rendjéről szóló törvényben, amikor a Nemzeti Adó- és Vámhivatal részére megteremtjük a jogszabályi feltételeket az adóbevallás-tervezet elkészítéséhez az adózók helyett, és azok számára is, akik egyébként nem rendelkeznek ügyfélkapuval. [[18.40]] Nagyon fontos, hogy változik az adóhivatal eljárási rendje, és egy támogató eljárás kerül bevezetésre, amelynek a lényege az, hogy azok az adózók, akik nem tudatosan és szándékosan hibáznak, rontják el az adóbevallásukat, azok számára nincs bírságolási lehetősége, hanem javítási lehetőség lesz, és ez nem jelent számukra szankciót.Bizony, szigorítás is van, például az elektronikus közúti áruforgalmi ellenőrző rendszerrel összefüggő módosítások a csalárd adózói magatartás visszaszorítását erősítik. Az étel- és italautomatákra vonatkozó szabályozás bevezetésének határidejét 2017. június 30-ára terjeszti ki a törvényjavaslat.Tisztelt Képviselőtársaim! A vámszabályozás területén is vannak pontosítások, ez uniós szinten harmonizált. A vámbiztosítékra vonatkozó szabályok esetében is első körben az uniós vámjogszabályokban a közvetlenül hatályos és alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni. Ezért összhangban az uniós szabályozással, a módosítás kimondja, hogy a készfizető kezesi szerződés aláírására vonatkozó szabályok tekintetében a Ptk. szabályaitól el kellett térni, mert a vámjogszabályok szerint ez esetben a kötelezettségvállalás érvényességéhez a kötelezettségvállaló aláírása is elégséges, és nem szükséges a kötelezett aláírása. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Én megköszönöm a vitában tapasztalható aktivitásukat, mind a kormánypárti, mind az ellenzéki képviselőknek a módosító szándékot, és arra kérem a tisztelt Házat, a tisztelt Országgyűlést, a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a holnapi napon szavazatukkal fogadják el a törvényjavaslatot, mert ez szolgálja az ország érdekét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom a képviselő hölgyeket és urakat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, valamint a nemzeti akkreditálásról szóló 2015. évi CXXIV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/12697. számon az ahhoz tartozó bizottsági nem önálló indítványokkal együtt a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Most megkérdezem Lepsényi István államtitkár urat, hogy most kíván-e az előterjesztő képviseletében beszélni. [[Lepsényi István jelzésére:]] Nem kíván. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a zárszóra tíz perc időkeret áll majd rendelkezésre. Köszönöm szépen. Ugyancsak tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki az időkeretben felszólalni. Elsőnek az MSZP képviselőcsoportjából Józsa István képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Szomorú örökséget kell most önnek korrigálnia, mondhatnánk guillotine-törvénynek is a nemzeti akkreditációról szóló 2015. évi CXXIV. törvényt, amely megszüntette a Nemzeti Akkreditációs Testületet mint köztestületet jogutód nélkül, ezzel elvágva az összes jogosultságát, amely fennállt az európai akkreditálási együttműködési szervezetben, és ezáltal teljes jogú akkreditálásra volt jogosult, ezzel több száz, sőt több ezer magyar cégnek az érdekeit képviselve, amelyek normális hazai körülmények között, hazai árak mellett tudtak akkreditációhoz jutni.Tehát ahogy mondtam, tisztelt államtitkár úr, szomorú örökséget kell önnek áttekinteni. Nem kell hogy ezt bevallja, elég, ha tudja. Ön szakember, az elődje, Szatmáry Kristóf úr nem volt az, úgyhogy nem véletlen, hogy ilyen jogi ius mortis esetbe keveredett. Ami miatt most itt módosításra szorul a tavaly elfogadott borzalmas törvény, az a felismerés, hogy vannak olyan kötöttségek, amelyeket európai összefüggésben azért illik teljesíteni ahhoz, hogy elfogadottá váljon a Nemzeti Akkreditáló Hatóság működése.A jelen összeállítás szerint két törvényt módosít: a polgári perrendtartást, illetve az akkreditációs törvényt, ezáltal a Nemzeti Akkreditáló Hatóság döntéseivel szembeni bírósági felülvizsgálat kizárólagosan a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság hatáskörébe fog tartozni. Ez azért érdekes, mert a nemzeti akkreditációról szóló tavalyi guillotine-törvény eddig nem tartalmazott semmiféle szabályt vagy utalást a bírósági jogorvoslatra vonatkozóan. Ezt pótolja most ez a törvényjavaslat.Változtat a törvényjavaslat a külföldi akkreditálási okirat elismerése vonatkozásában is, pontosítják a bejelentésköteles „jelentős változás” fogalmát. Tehát próbálják rendbe szedni azt a katyvaszt, amit a tavalyi tragikus törvénykezés eredményezett.A nemzetközi elvárásoknak megfelelve, a nemzeti akkreditálási eljárás, másképp a magyar akkreditáló szerv nem nyerhet felvételt a jelen módosítások nélkül a nemzetközi szervezetbe, konkrétan az Európai Akkreditálási Együttműködés szervezetébe. Az Európai Bizottság és az említett európai akkreditációs szervezet által támasztott követelmények teljesítése érdekében kerül sor most az akkreditálásról szóló 2015. évi CXXIV. törvény módosítására.Az Európai Bizottság ezeket a változtatásokat, az általa meghatározott követelmények alkalmazását megköveteli a folyamatban lévő ügyekre is.A törvényjavaslat indoklása szerint a módosítást az Európai Bizottság és az akkreditálási együttműködési szervezet által támasztott követelmények teljesítése teszi indokolttá - örülök, hogy ezt felismerték végül is. A módosítás célja, hogy a Nemzeti Akkreditáló Hatóság tagja legyen az Európai Akkreditálási Együttműködés szervezetének és az Európai Akkreditálási Együttműködéssel kölcsönös elismerési megállapodásnak. Ez a lényeg, hogy kölcsönösen elismert legyen az akkreditálás, amelynek most a magyar akkreditációs hatóság sajnos nem tagja. Az előző akkreditációs testület a tagja volt. Ezzel nemzetközileg elismert akkreditáló okiratok kiadására nyílik majd lehetőség Magyarországon is. A nemzeti akkreditálás korábbi rendszerét, ahogy említettem, a 2015 júniusában hihetetlen gyorsasággal, képviselői indítvány keretében Szatmáry Kristóf, Cseresnyés Péter és Vas Imre - tisztelettel üdvözlöm az egyik gyilkost Vas Imre úr személyében - által benyújtott, a nemzeti akkreditálás rendszerének átalakításáról szóló T/5142. számú törvényjavaslat zúzta szét. Gratulálok, kedves doktor úr, sikerült egy jól működő nemzeti köztestületet tönkretenni, és helyette egy működésképtelen, el nem ismert, alkalmatlan hatóságot létrehozni. Majd kérdezze meg a szereplőket, a magyar cégeket, hogy mennyire örültek az önök ezen lépésének! Biztosan nem vigyorogna ennyire, mint ahogy most teszi. Olyan sietős volt a Nemzeti Akkreditáló Testület megszüntetése, hogy rendkívüli ülésen történt, tehát nem a normál ülésszak keretében, hanem rendkívüli ülésen történt meg a törvény elfogadása. A Nemzeti Akkreditáló Testület 2016. január 1-jén szűnt meg, a feladatot és a testület vagyonát államosították, jogutód nélkül szüntették meg. Ez rendkívüli fennakadásokat okozott az akkreditációs tevékenységben, és komoly károkat okozott a hazai cégeknek. [[18.50]] Több mint 200 cégnek volt aktuális az akkreditálás meghosszabbítása 2015 második félévében, és erre akkor már nem nyílt lehetőség. Ezt természetesen európai keretek között a piac megoldja. Legközelebb Szlovákiába tudnak akkreditálásért átmenni a magyar cégek, de ha ez az önök nemzetfelfogásának jobban megfelel, hogy Ausztria és Szlovákia akkreditáló testületeihez járnak a magyar cégek, odakényszerítik őket, akkor ez egy furcsa és torz megközelítést eredményez.Ugyan az akkreditációra váró szervezetek e módosítással valamivel könnyebb helyzetbe kerülnek, és normálisabbá válik az akkreditáció szabályozása, ezzel együtt az MSZP nem tudja támogatni, hogy az alapvetően lopásalapú államosítás, ami történt tavaly, ennek a jogszabállyal történő átalakítása most ilyen toldozgatásra-foldozgatásra kerüljön, tehát ez, ami itt van előttünk, szakmailag indokolható. Ami tavaly történt, az elfogadhatatlan. Az eredő együtt egy működésképtelen rendszer, amit remélem, előbb vagy utóbb önök megbánnak, ha másképp nem, a cégek véleményének formájában. Köszönöm a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen. Képviselő úr, kénytelen vagyok önt figyelmeztetni, mert ha ön úgy ítéli meg, hogy valamely képviselőtársának a tevékenysége, mondjuk, egy bizottság megszüntetéséhez hozzájárult, nem használhat olyan jelzős szerkezetet, amely a szóhasználat szerint egészen mást jelent. Ugyanis a „gyilkos” szó Magyarországon büntető törvénykönyvbe ütköző cselekménnyel kapcsolatos bírósági döntést követel, tehát ilyen leegyszerűsítő formában, úgy gondolom, méltatlan. Arra kérem önt, hogy kövesse meg Vas Imre képviselő urat. Józsa István képviselő úrnak adok szót.
Ügyrendben kérek szót. Kedves Elnök Úr! Tiszteletben tartom az ön észrevételét. Kellően körülírtam, hogy mire vonatkozik ez a gyilkossági cselekedet: a Nemzeti Akkreditációs Testület legyilkolására, természetesen nem az emberélet ellen történő gyilkosságra gondoltam. Ha valaki erre gondolt, akkor természetesen ezt pontosítani akarom. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Lepsényi István államtitkár urat, hogy kíván-e a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Államtitkár úr, 10 perc az ön rendelkezésére álló időkeret, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Nézzük akkor a tényeket, mi történt ebben az évben, az új akkreditálás rendszerének bevezetését követően. Azt ígértük, hogy egy gyorsabb, átláthatóbb és vállalkozásbarát akkreditációs rendszer fog működni. Ebben az évben a jogszabályban meghatározott 170 nappal szemben 119 napra csökkent az átfutási ideje egy akkreditációs folyamatnak. A felügyeleti eljárásnál a korábbi 90 nappal szemben 75 nap az eljárási idő. Ez tehát jól mutatja, hogy gyorsult a folyamat, vállalkozásbarát lett a rendszer. Ha a másik részét nézzük, a költségeket, a befizetendő költségek 18 százalékkal csökkentek a korábbi jogszabályhoz képest, és ha azt is figyelembe veszem, hogy nem négy év alatt, hanem öt év alatt lehet lefolytatni a három kötelező hatósági ellenőrzést, akkor átlagosan 25 százalékkal csökkentek a költségek. Ezek tehát a tények.Azt is elmondhatjuk, hogy szó volt itt különböző darabszámokról. 2015. december 31-én 577 akkreditált szervezetet tartottak nyilván. Jelenleg 691 akkreditált szervezet rendelkezik hazai akkreditált státusszal. És az, hogy hazai akkreditált státusszal rendelkezik, az már garantálja október 6-ától azt, hogy az európai akkreditálási együttműködés kölcsönös elismerési megállapodás aláírását megszereztük, tehát nem múlt időben vagy jövő időben beszélünk, ez már rendelkezésre áll, így biztosítottá vált a magyar akkreditálási iratok nemzetközi elismertsége.Ezen túlmenően 2016. november 11-étől a nemzetközi laboratóriumi akkreditációs együttműködés kölcsönös elismerési megegyezésének is teljes jogú tagjává vált az akkreditációs hatóság, így a vizsgálólaborok, a kalibrálólaborok és az orvosdiagnosztikai laborok akkreditálási területén is világszerte elismert és elfogadott dokumentum kiállítására jogosult. Folytatódik ez a munka. A jövőbe mutató intézkedésként 2016. november 6-án alapító tagként részt vett a hatóság az akkreditációs fórumon, ezzel újabb lehetőséget nyitott az arab piachoz való jutáshoz. Tehát a jelen törvénymódosítási javaslat az európai akkreditációs szervezet és az Európai Bizottság által javasolt módosításokat tartalmazza. Ahhoz, hogy a nemzeti akkreditálás rendszerének nemzetközi elismertségét, eredményeit továbbra is biztosítsuk, fontos, hogy teljesítsük a nemzetközi szervezetek elvárását, ezért kérem, hogy a holnapi végszavazáson támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom tisztelt képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a közigazgatási bürokráciacsökkentést érintő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12475. számon, az ahhoz tartozó bizottsági nem önálló irományokkal egyetemben a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-ei ülésén megtárgyalta a T/12475. számú, a közigazgatási bürokráciacsökkentést érintő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban található, a Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslatát, amely részben felülírta az Igazságügyi bizottság által javasolt módosításokat. Az összegző módosító javaslat nemcsak szövegpontosításokat tartalmaz, hanem érdemi javaslatok is bekerültek ebbe az összegző módosító javaslatba.Egyrészről a Magyar Tudományos Akadémiával korábban kialakított hatékony kapcsolat fenntartása érdekében továbbra is indokolt a hatályos szabályozásnak megfelelő normaszöveg szerepeltetése az anyakönyvi eljárásról szóló törvényben, amely szerint az utónév anyakönyvezhetősége érdekében a megkereséseket egy szerv továbbítja a Magyar Tudományos Akadémia felé. Másrészről módosul a hatályba léptető rendelkezés időpontja, továbbá a táncművészeti életjáradék bevezetésével összefüggő módosításról szóló törvényjavaslatban foglaltakra figyelemmel bizonyos rendelkezések elhagyásra kerülnek ebben a törvényjavaslatban. Kérem, támogassák a bürokráciacsökkentés célkitűzéseit ennek a javaslatnak a támogatásával. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Kovács Zoltán államtitkár urat, hogy az előterjesztő képviseletében most kíván-e szólni, vagy csak a zárszóban kíván a vitára válaszolni.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha a vitában megnyilvánul a Ház, akkor a végén egy összegzést mondanék.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt, hogy a zárszóban 10 perc időkeret áll majd az ön rendelkezésére.Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított. Tehát most a képviselői felszólalások következnek, amennyiben képviselőtársaim fel kívánnak szólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Kovács Zoltán államtitkár urat, hogy kíván-e zárszót tartani. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó. [[19.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon röviden. Vas Imre képviselő úr elmondta a törvényjavaslat történetét a Házhoz történt benyújtását követően. Valóban a nemzetiségek bizottságán is megtárgyalták, hiszen érintett szabályt az utónévhasználat vonatkozásában. Az Igazságügyi bizottság 21 módosító javaslatot tett, ezek javarészt technikai, koherenciazavart kiküszöbölő javaslatok voltak, és ezt támogatta a Törvényalkotási bizottság 24 javaslattal. Ezt a javaslatot, az egységes javaslatot a kormány támogatja. Összesen 45 törvény módosítására tettünk javaslatot, ebből 44 maradt a végére, hiszen itt van az építésügyi törvény a Ház előtt, ezért az erre vonatkozó szabályozást kivettük, és az abban kerül szabályozásra. Tisztelt Ház! A közigazgatás-tudomány nagyjai által kikövezett út nemcsak örökséget, hanem kötelezettséget is ró ránk. Ezzel a 44 törvénymódosítással a korábbi 221 törvénymódosításhoz, illetve a hetven-egynéhány törvény deregulációjával kapcsolatosan azt tudom mondani, hogy szeretnénk folytatni ezt a továbbiakban. Ehhez várjuk a javaslatokat. Azt gondolom, hogy mi eddig nemcsak beszéltünk a bürokráciacsökkentésről, hanem tettünk is érte, ennek vannak ma már eredményei, elsődlegesen ügyféloldalon, úgyhogy köszönöm szépen. Remélem, hogy a holnapi zárószavazáson a Ház támogatja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Dr. Vas Imre tapsol.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentéseknek és az összegző módosító javaslatnak a vitája. A kormány-előterjesztés T/12731. számon, az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományokkal egyetemben a parlament informatikai hálózatán elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Kucsák László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-én megtárgyalta az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló T/12731. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett, tehát ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Kulturális bizottság indítványát, amely többek között MSZP-s javaslatra megszünteti a hátrányos megkülönböztetést a készségfejlesztő iskolák tekintetében, és az odajáró tanulók is részesülhetnek a jövőben a szakképzési törvény szerinti juttatásokban. Továbbá javaslatomra pontosítja a tankerületi központok létesítéséhez, sajátos szervezeti működtetéséhez szükséges speciális szabályozást. Másrészről tartalmazza a nemzetiségi bizottság azon irományát is, amely a nemzetiségi önkormányzat által fenntartott iskolák esetében pontosítja az önkormányzat delegálási jogosultságát az intézményi tanácsba. Továbbá a TAB, tehát a Törvényalkotási bizottság saját módosítása a köznevelési intézmények adminisztratív terheinek csökkentését célozza, és ennek érdekében rögzíti azt, hogy a köznevelés információs rendszerében rendelkezésére álló adatok tekintetében nem lehet statisztikai adatszolgáltatást, adatfeldolgozást kérni a köznevelési intézményektől. Ha mégis szükség van ezekre az adatokra, például a fenntartó részéről, akkor az információs rendszer adatkezelőjéhez, vagyis az Oktatási Hivatalhoz lehet fordulni az adatszolgáltatás érdekében. A törvénymódosítások célja a hatékony, a köznevelési rendszer minden szereplőjének megelégedésére szolgáló jobb működés biztosítása, egyes gyakorlati tapasztalatokra való reagálás, a jogalkalmazás egységesítése, egyszerűsítése érdekében. Ehhez kérem támogatásukat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Dr. Vas Imre tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem Palkovics László államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni, vagy csak majd a vita elhangzása végén, a zárszóban fog reagálni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Palkovics László: Köszönöm szépen, most nem kívánok szólni, majd a végén.]] Igen. Köszönöm szépen. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy a zárszóra 10 perc időkeret áll majd rendelkezésére. Most Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószóló asszonynak adok szót, aki a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójaként kíván felszólalni. Parancsoljon, szószóló asszony, öné a szó; hatperces az időkeret.
Spoštovani Gospod Predsednik! Poslanke in Poslanci! Zagovornice in Zagovorniki! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Képviselő Urak! Tisztelt Szószóló Hölgyek és Urak! Az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló T/12731. számú törvényjavaslat és annak tartalmai a Magyarországon élő nemzetiségek köznevelési kérdéseit is meghatározó mértékben érintik. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslat tárgyalásához kérte a Házbizottság jóváhagyását. A bizottság a 2016. november 15-i ülésén lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. Az általános vita során ismertettem azokat az argumentumokat, amelyek a törvényjavaslat tárgyalásához való kapcsolódásunkat alátámasztották. Ennek egyik pontja az alapfeladatok felsorolásában a kiegészítő nemzetiségi nyelvoktatás megjelenése.A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a részletes vita során áttekintette a törvényjavaslathoz benyújtott 24 képviselői módosító javaslatot, közülük kettőről, a 8. és a 13. számúról foglalt állást. A 8. számúban megfogalmazottak helytállóak, ugyanakkor a nemzetiségek jogairól szóló törvény és a nemzeti köznevelésről szóló törvény összhangja kizárja az oktatásszervezés terén esetlegesen megjelenő vitás kérdéseket. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága mindennek ellenére tehát javasolja az 1.15. alapfeladatok megnevezése sorában a kiegészítő nemzetiségi nyelvoktatás megjelenését. A módosító javaslatot a bizottság tehát nem támogatta, tekintettel arra, hogy a törvényjavaslatba pont most került be a kiegészítő nemzetiségi nyelvoktatás fogalma, ezáltal annak lehetősége, hogy megjelenjék egy intézmény alapfeladatai között felsorolható tevékenységként. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága ugyancsak nem támogatta a 13. számú módosító javaslat azon részeit, amelyek engedékenyebben fogalmaznak a szakirányú végzettséggel nem rendelkező pedagógusok alkalmazásával kapcsolatban. A jogalkotó szándéka is az, hogy a köznevelési intézményekben a megfelelő szakirányú végzettséggel rendelkező pedagógus dolgozzék; ez a cél a nemzetiségi iskolák vonatkozásában is fennáll. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága további módosításra irányuló szándékot fogalmazott meg a részletes vita során, amely a törvényjavaslat 14. §-át érinti. Az intézményi tanácsok delegáltjaira vonatkozóan a bizottság javaslata így hangzik, a 14. § (4a) bekezdése tehát: ha az iskola nemzetiségi nevelési-oktatási feladatot is ellát, de nem nemzetiségi önkormányzat tartja fenn, az intézményi tanácsba az egyes delegálók által delegált személyekkel azonos létszámú tagot delegál az érintett települési nemzetiségi önkormányzat, annak hiányában a településen működő érintett nemzetiségi civil szervezet.Az eredeti törvényjavaslat szövege ugyanis nem egyértelmű, hiszen az intézményi tanácsba több delegáló egyenlő mértékben akár több tagot is delegálhat. A javaslat ennek következtében úgy is értelmezhető, hogy ezek összességének megfelelő számú tagot delegál az érintett települési nemzetiségi önkormányzat. A törvényalkotói szándék nyilvánvalóan az, hogy az intézményi tanácsba minden egyes arra jogosult azonos számú tagot delegálhasson. A tervezett módosítás ezt kívánja egyértelműsíteni.A törvényjavaslat 14. §-ához kapcsolódóan megfogalmazott bizottsági módosító javaslatot az előterjesztő képviselője is támogatta. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslat további pontjait a nemzetiségi köznevelés érdekében is előremutatónak ítéli. Hvala za pozornost! Köszönöm a figyelmet! [[Szórványos taps.]] [[19.10]]
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Jó estét kívánok! Tisztelt Képviselők! Munkánkat képviselői felszólalásokkal folytatjuk. Tájékoztatom önöket, hogy kétperces hozzászólásra nincs lehetőség, ámbár jelentkező sincs. Sőt, optimistán nézve a jövőbe, nemcsak kétpercesre nincsen jelentkező, hanem semmi más formában. De kötelességem megkérdezni, hogy kíván-e valaki a fennmaradt időkeret terhére szólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Kérem, ahogy akarják. Ez azt jelenti, hogy nincsen képviselői felszólalás, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, mint előterjesztő kíván-e reflektálni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Azt gondolom, az, hogy most nincs hozzászólás, azt jelenti, hogy a részletes vitán, illetve a Törvényalkotási bizottságban az összes nyitott kérdést megbeszéltük. Miután a javaslataink eddigi támogatottsága, azt hiszem, azt mutatja, hogy itt közös érdekről van szó, olyan pontosító, módosító javaslatokat tettünk, ami a köznevelés és a felsőoktatás ügyének a jobb irányítását teszi lehetővé. Én egyrészt megköszönöm a támogatásukat, másrészt azt tudom kérni, hogy akkor a szavazásnál is ugyanezt a támogatást biztosítsák. Kérem, hogy fogadják el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12729. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Megadom a szót Selmeczi Gabriella képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! 2016. november 17-én a Törvényalkotási bizottság a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló T/12729. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, és 5 tartózkodás mellett, tehát ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Az összegző módosító javaslat a Népjóléti bizottság 19 pontos, részletes vitát lezáró irományát tartalmazza, amely elsősorban technikai pontosításokat irányoz elő a beterjesztett normaszövegen. A törvényjavaslat nagy hangsúlyt fektet az egészségügyben előírt szabályok betartásának ellenőrzésére. Például az egészségbiztosító ellenőrzésének gyakorlati tapasztalatai alapján a valótlan készletbeszerzések kiszűréséhez hatályos rendelkezések pontosításra kerülnek, valamint a számviteli törvény hatálya alá nem tartozó főkönyvi és analitikus nyilvántartások vezetésére nem kötelezett gazdálkodók esetében is lehetővé válik a beszerzések, értékesítések és a készletek meglétének ellenőrzése a készletnyilvántartások alapján. Ezzel megvalósul az egységes és hatékony hatósági ellenőrzés minden ártámogatási szerződéssel rendelkező egészségügyi szolgáltató esetében. A benyújtott módosító alapján a finanszírozott egészségügyi szolgáltatások elszámolási rendjét, az elszámolások valódiságát, a folyósított pénzeszközök felhasználásának pénzügyi szabályszerűségét és elkülönítését az Egészségbiztosítási Alap felügyeletéért, irányításáért felelős minisztérium is ellenőrizheti. Ahogyan a szavazási arányból is kitűnik, a módosító javaslatoknak még az ellenzéki pártok soraiból sem akadt ellenzője. Gyakorlatilag egyetlen vitás pont a Jobbik által felkarolt azon javaslat volt, ami az Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézetnek a benyújtott törvényjavaslat által szándékozott jogosítványait vonta volna el a patikák ellenőrzése területén. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ugyanis egyértelműen rögzíti a hatósági ellenőrzés részletszabályait, a többségi gyógyszerészi tulajdoni hányadra vonatkozó, 2017. január 1-jétől érvényes előírások ellenőrzése elősegítésének, a hatóság fellépésének megerősítése érdekében. Megerősítésre kerül az is, hogy a többségi gyógyszerészi tulajdoni hányad nem teljesítése, valamint a társadalombiztosítási szervvel kötött ártámogatási szerződés megszűnése esetén a gyógyszertár működési engedélyét vissza kell vonni. A kormánypártok a tiszta, átlátható működés hívei, ami megfelelő ellenőrzéssel és kikényszeríthetőséggel kell hogy társuljon. Ez különösen fontos az egészségügy területén. Ezért is kérem, hogy támogassák az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni vagy később. [[Jelzésre:]] Rendben van. Ezzel továbblépünk, és minthogy a kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót, most képviselői felszólalások következnek. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Rig Lajos képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom frakciója természetesen támogatni fogja ezt az őszi salátatörvény-módosítást, amelynek sok olyan jó része van, amely jobbá teheti magát ezt a rendszert, ami 26 éve most már csak kínlódik, egy kátyúban vergődik, de sehogy nem tud kijönni. De azt azért mindannyian leszögezhetjük, hogy ezek csak ilyen átmeneti és viszonylagos sebfoltozások, hiszen az alulfinanszírozás még ugyanúgy megmarad az egészségügyben és megvan az egészségügyben. Ha azt rendezzük, akkor ezek a salátatörvények egy nagyon jó célt szolgálnak, hiszen egy jó egészségügyi rendszert tudunk vele működtetni.Nagyon sok vita nem volt, mivel én sajnos nem értem oda erre a bizottsági vitára, de azokat az aggályokat szerintem már Lukács képviselőtársam is elmondta, ami itt - az egészségügyi szolgáltatás tára például - felmerült sok háziorvosnál is, hiszen hiába próbálunk egy rendszert működtetni, ha az ő rendszerük jelen pillanatban nem kompatibilis a kórházi rendszerrel. Valóban egységesíteni kell, hiszen akkor lehet egy egységes rendszerrel dolgozni, de ha elmegyünk egy városba, még az se biztos, hogy a háziorvosoknak egységes a rendszerük, hiszen ahány háziorvos, annyifajta szolgáltatótól rendelte meg ezeket a rendszereket, és a kórház is egy másik rendszerrel dolgozik. Tehát ha a kettő nem kompatibilis egymással, akkor lehet, hogy milliárdokat ölünk bele, de nem jutunk előre. Leletkiadásokról is szó esett, hogy az se volt eddig rendesen szabályozva, hogy milyen rendszer szerint kell kiadni a leleteket, mit kell kiadni és kinek kell kiadni. Ebből volt is botrány, ha jól tudom, a karcagi kórház tekintetében egy eltűnt beteg után érdeklődtek a hozzátartozók, egy éve keresik, még mindig nem találták meg, s nem kaptak semmiféle leletet, hogy rajta milyen vizsgálatokat, milyen kezelést hajtott végre a kórház, és ez véleményem szerint jogszabályba ütköző. Az EFI-irodák. Amikor az EFI-irodák elindultak országszerte több városban, több járási központban, akkor mindenki azt mondta, hogy ez egy jó dolog, hiszen egy jó célt szolgál, nagyon sok uniós forrást el lehet rá költeni, de véleményem szerint az a több száz milliós uniós forrás, amelyet egyes EFI-irodákba beleöltek, nem hozta meg azt a várt eredményt, amiért ezeket létrehozták. Maga az elképzelés jó, hiszen benne van a nevében is, hogy Egészségfejlesztési Intézet, amelynek szoros kapcsolatot kell ápolnia akár az alapellátással, a háziorvosokkal, a védőnőkkel vagy például a járóbeteg-szakrendelésekről a diabetológiai szakrendelésekkel, hogy az utógondozást, az előgondozást, illetve a megelőzést célozzák meg. Akkor kiírtak neki olyan számokat és adatokat, amiket nekik teljesíteniük kell ahhoz, hogy ezt az uniós forrást le tudják hívni, és megvalósuljon maga a projekt. [[19.20]] Ezt nem mindegyik tudta legálisan megcsinálni, és volt sok olyan EFI iroda, ami pendrive-on érkezett betegvizsgálatokról számolt be. Ezek nyílt titkok. Máshogy nem lehetett volna ezt megoldani, mert lehetetlen volt felvállalni. Most jön a hároméves fenntartási ciklus, de hogy utána mi lesz, az egy nagy kérdés. Szükség van rájuk, természetesen szükség van rájuk, de kérdés, hogy milyen feladatokkal, milyen pluszfeladatokkal látjuk el őket, hol lesz a részük ebben az egészségügyi rendszerben, szerves része lesz, vagy csak marad neki az egészségmegőrzés, a betegségmegelőzés, és ugyanúgy járnak ki falusi rendezvényekre egy sátorba, és vércukorszintet mérnek, meg mondjuk, hemoglobint, ha kapnak a labortól ehhez felszerelést. Nagyon sok szakember dolgozik ezekben az EFI irodákban, és nagyon jól volt felépítve, olyan háziorvosok, járóbeteg-szakorvosok dolgoztak benne kiszolgáló és kisegítő személyzettel, dietetikus nővérekkel, gyógytornászokkal és aktív sportolást végző emberekkel, ami valóban egy jó irányt mutatott. De ha nem úgy használjuk fel a rendszert, amire való, akkor ez nem fog megvalósulni. E-cigaretta. Érdekes ez a mai nap, és nagyon jó, hogy bejött államtitkár úr. Most hallhattuk, hogy mégsem annyira káros, s mivel nem füstöt áraszt, hanem csak gőzt, akkor mégsem dohánytermék. Erre valószínűleg született egy kompromisszum, egy megállapodás, és önök is észrevették azt, hogy ezt lehet más formában is árulni, és nem a dohánybiznisz részévé kell tenni. Oldjuk meg máshogy a nemdohányzók, a gyermekek és az ifjúság védelmét úgy, hogy hagyjuk ezt meg azokban a szaküzletekben! Már hónapok óta mondjuk, hogy az nem dohánytermék, ezért ne kezeljük úgy, mint egy dohányterméket. Az valószínűsíthető, sőt biztos, hogy ebben inkább egy dohányboltos lobbi és bevételi forráslehetőség volt, mint az, hogy a fiatalkorúak és a nemdohányzók védelme áll a háttérben. Értem én a jó szándékot, de ha máshogy is megoldható a nemdohányzók és a fiatalok védelme, akkor próbáljuk meg úgy, és ne űzzük be őket a dohányboltba. Próbáljuk meg azt, hogy azt a nemdohányzót, aki megpróbált ezzel a termékkel leszokni a dohányzásról, és már egy éve átállt erre a vagy csökkentett, vagy nulla nikotintartalmú ízesített szerre, annak ne kelljen nézegetnie, most nem mondom ki a cigarettamárka-neveket, hogy van ilyen is, mert akkor nagy a valószínűsége annak, hogy vissza fog erre szokni. Az e-cigarettáról beszéltünk. Maga a törvény szabályozza - és ez nagyon jó szabályozás - a kollektív szerződés hatálya alá eső dolgozóknál a béremelést. Ez a jövőbe mutat, hogy mindenki, aki eddig nem részesült a béremelésben, ő is részesedhessen belőle. Még egyszer mondom, a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatja ezt. Örvendetes, hogy most sok olyan jogszabály-módosítás van, ami az elmúlt 26 évben kellett volna. Valóban van egy-két olyan pont, amit államtitkár úrnak sikerült megvalósítania az egészségügyi rendszeren belül. Még nagyon sok a munka, de bízom benne, hogy ezeket közösen meg tudjuk oldani. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Kíván-e még valaki felszólalni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár urat illeti a szó, ha fel kíván szólalni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Örülök, hogy a vita ennyire kurta volt, mert azt gondolom, a csomag tényleg azt szolgálja, ami a célja is volt, hogy a jó államot alakítsuk ki Magyarországon. Én annak is örülök, hogy az ellenzék ebben a kérdésben konstruktívan próbált hozzáállni ehhez az ügyhöz. Azt szeretném kérni a továbbiakban is, hogy miután az egészségügy mindannyiunkat érintő ügy, mindenki tegye félre az aktuálisan rövid politikai céljait, és inkább próbáljunk meg a magyar lakosságért valamit tenni. És arra szeretném önöket kérni, hogy támogassák a jogszabályt a szavazataikkal. Én azt tudom ígérni, hogy ugyanezt a magatartást tőlünk is viszont elvárhatják. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Honvédelmi Sportszövetségről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12696. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces maximális időkeretben. Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-én megtárgyalta a T/12696. számon benyújtott, a Honvédelmi Sportszövetségről szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Honvédelmi és rendészeti bizottság kétpontos javaslatát, amelyet a bizottságunk vita nélkül támogatott. Úgy gondolom, hogy segítenünk kell a honvédelem ügye iránt elkötelezett állampolgárokat, akik önkéntes alapon testi és szellemi előképzésben szívesen részesülnek. Ennek érdekében a honvédelmi miniszter Honvédelmi Sportszövetség néven köztestület létrehozását javasolja, amely elősegítené e célok megvalósítását. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Vargha Tamás jelzésére:]] Jelzi, hogy majd a végén. Tisztelt Országgyűlés! A Honvédelmi és rendészeti bizottság előadóját illeti a szó, aki Vas Imre képviselő úr; reméljük, hogy nem veszik nagyon össze az előző felszólalóval. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Honvédelmi és rendészeti bizottság a határozati házszabály alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatot megvizsgálta, és megállapította, hogy az megfelel a határozati házszabály 44. §-ában foglalt követelményeknek. A bizottság a részletes vita során megtárgyalta a benyújtott módosító javaslatot, megvizsgálva egyben azt is, hogy az megfelel-e a határozati házszabály 42. §-ában foglalt követelményeknek. A bizottság a törvényjavaslathoz érkezett képviselői módosító javaslatokat nem támogatta, de saját módosító szándékot fogalmazott meg, így részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot nyújtott be. A bizottság a törvényjavaslat céljával egyöntetűen egyetértett, és az ellenzék is pozitívan fogadta. A törvényjavaslat részletes vitáját a bizottság 2016. november 15-én lezárta.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Szólásra jelentkezett Demeter Márta képviselő asszony, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Röviden összefoglalva: a törvény céljával egyetértünk. Azzal, hogy minél inkább sarkalljuk a fiatalokat a sportra, illetve minél inkább közelebb hozzuk a fiatalokat a honvédelem ügyéhez, itt az Országgyűlésben mindannyian egyetértünk. Nyilvánvaló, hogy ehhez bizonyos feltételeknek teljesülniük kell a sport területén. Mind infrastrukturális, mind pedig a családok anyagi helyzetéből adódóan még bőven van tennivalója a kormánynak, a honvédelem területén pedig az elsődleges módja, hogy a fiatalokat közelebb hozzuk ehhez az ügyhöz, az, hogy perspektívát kínálunk számukra a Magyar Honvédségben, hogy tudjanak tanulni, szerződéses katonaként vagy hivatásosként tudjanak részt venni a honvédség munkájában. Éppen ezért azt gondoljuk, hogy most nem egy hatalmas rendszert kell újonnan kiépíteni, hanem mivel jelenleg is nagyon sok sportegyesülettel - és a jövőben nyilván akár bővíthető lenne ez a kör - van szerződése a Honvédelmi Minisztériumnak szerződése, van erre kialakult rendszer, azt gondoljuk, hogy inkább azt lenne szükséges támogatni. Az előterjesztő szándéka szerint ez a törvényjavaslat összefügg a területi tartalékos rendszer kialakításának az elképzelésével, amiről szintén azt gondolom, hogy egy ilyen rendszer, egy ilyenformán képzett önkéntes tartalékos állomány semmiképpen nem pótolhatja a Magyar Honvédség professzionális állományát. Tehát a jelenlegi környezetben, abban az állapotban, amiben a Magyar Honvédség van, az elsődleges út az állománynak, a jelenlegi professzionális állománynak a mielőbbi feltöltése, ösztönzők beépítése a rendszerbe, haditechnikai modernizáció. S itt szeretném még megemlíteni azokat a közalkalmazotti státuszú honvédelmi dolgozókat - 6500-an vannak -, akik eddig összesen bruttó 16 ezer forintos emelést kaptak az elmúlt években. Nyilván az ő jövedelmi helyzetüket is rendezni kell, elismerve azt, hogy a hivatásos állomány számára adott illetményfejlesztés egyébként egy pozitív előrelépés. Tehát pontosan azért, mert az alapvető célokkal egyetértünk, viszont nagyon sok aggályt tudunk megfogalmazni a törvény többi részével szemben, ezért a holnapi napon tartózkodni fogunk a szavazáskor. Köszönöm. [[19.30]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kíván-e még valaki felszólalni? Előre bejelentett felszólalóként a Fidesz képviselője, Vas Imre képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A sportok az életre készítenek fel, segítenek abban is, hogy az ember megtanulja kezelni a nehézségeket, de remek közösségformáló erejük is van. A korábbi Magyar Honvédelmi Szövetség sport- és szabadidős tevékenységet szervező országos szervezet volt, amely 1948-1990 között működött. Története során politikai okból többször átalakult, majd megszűnt. A jelenlegi javaslat újjáélesztené a Honvédelmi Sportszövetséget, amely szervesen kapcsolódna az újjászerveződő, területi elveken nyugvó önkéntes tartalékos rendszer kialakításához, így elősegítve az önkéntes szolgálatvállalás motivációját. A törvényjavaslat célja megteremteni annak szervezeti formáját, hogy a honvédelem ügye iránt elkötelezett állampolgárok önkéntes alapon rendszeres testmozgásra épített honvédelmi nevelési programon keresztül honvédelmi szempontból hasznosítható tudást, előképzettséget szerezhessenek, az esetleges katonai szolgálatot és alapkiképzést megalapozó ismereteket elsajátíthassák. Ezért javasolja a honvédelmi miniszter Honvédelmi Sportszövetség néven köztestület létrehozását, amely elősegítené e célokat. A Fidesz-frakció támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Kérem, hogy önök is támogassák. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem, tisztelt képviselők, hogy kíván-e még valaki a fennmaradt időkeret terhére felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Vargha Tamás államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Vas Imre képviselőtársam kiválóan összefoglalta, hogy mi a Honvédelmi Sportszövetség létrehozásával, e köztestület létrehozásával a célunk és a szándékunk: a honvédelmi nevelés elősegítése, a honvédség, a katonák és a társadalom közelebb hozása egymáshoz. Úgy gondoljuk, hogy ezen köztestület létrehozásával és a hozzá csatlakozó civil szervezetek, egyesületek segítségével ezt a célt el is fogjuk érni. Nagyon sajnálom, hogy képviselő asszony, akinek a mai felszólalásából is az érződött és azt hallhattuk ki, hogy számára a honvédelem ügye egy fontos ügy és nemzeti ügynek tekinti, nem tudja a szavazatával támogatni - sem ő, sem a frakciója - ennek a szövetségnek a létrehozását. De higgye el, képviselő asszony, itt nem valami helyett tesszük azt, amit teszünk. Amikor a Honvédelmi Sportszövetséget létrehozzuk, akkor azt nem ahelyett tesszük, hogy toboroznánk, nem ahelyett tesszük, hogy a haderőt fejlesztenénk, ezek egymással párhuzamosan folyó munkák kell hogy legyenek. Az önkéntes területvédelmi tartalékos rendszer nem a hivatásos és a szerződéses állomány toborzása helyett van, hanem egy új, majdan megjelenő lehetőség, hogy azokat a fiatalokat, akik úgy gondolják, hogy a saját környezetük, a saját lakóhelyük védelme fontos számukra, az ő számukra lehetőséget tudjunk biztosítani, hogy azt megvédhessék, arra felkészülhessenek. Az elmúlt egy-másfél évben láttuk, hogy nagyon sokan fontosnak tartották, hogy valamilyen módon megvédjék Magyarországot. Erre eddig sajnos nem volt lehetőség. Ezzel kívánunk lehetőséget teremteni. A Honvédelmi Sportszövetség pedig már a kora gyermekkortól, amikor a fiatalokban elkezd kialakulni a vonzalom a fegyverek, a küzdősportok iránt, segíti azt, hogy az életük során, ahogy nőnek, és még nincsenek 18 évesek, tehát még semmiféle katonai szolgálat nem jöhet szóba és nem jöhet számításba, közelebb kerülhessenek, és a honvédelem ügyét szintén fontosnak tartva erre a pályára vagy valamelyik önkéntes tartalékos szolgálatra felkészülhessenek. Abban bízom, hogy a holnapi napon az Országgyűlés szavazatával támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12694. számon, és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Vas Imre képviselő úr, a bizottság előadója következik. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-i ülésén megvitatta a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló 2011. évi CXIII. törvény módosításáról szóló T/12694. számú törvényjavaslatot. A bizottság 21 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Tekintettel arra, hogy módosító javaslatot, a részletes vitát lezáró bizottsági javaslatot senki nem nyújtott be, az összegző módosító javaslat a Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslatát tartalmazza, amely egy kétpontos érdemi módosítást fogalmaz meg. Az elfogadott javaslat értelmében a jövőben a Magyar Honvédség erői végezhetnek evakuációs feladatokat, közreműködhetnek magyar állampolgárok életét, testi épségét, Magyarország területén kívül közvetlenül fenyegető háborús cselekmények, fegyveres konfliktusok, valamint terrorista és túszejtő akciók esetében a bajba jutott magyar állampolgárok mentésében, hazatérésük biztosításában, a honvédelmi miniszter és a külügyminiszter felkérése alapján. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország minden erejével kell hogy segítse és gondoskodjon a honvédekről és a Magyar Honvédségről, hiszen nekik köszönhetjük biztonságunkat. A javaslat az életviszonyokhoz igazodó pontosításokat is tartalmaz, ezért kérem képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Vargha Tamás: A végén szeretnék.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a végén. Most a Honvédelmi és rendészeti bizottság kijelölt előadóját hallhatjuk. Vas Imre képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A bizottság a határozati házszabály 44-45. §-a alapján lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját, és a bizottság megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A bizottság a részletes vita során megtárgyalta a benyújtott módosító javaslatokat, de nem támogatott képviselői módosító javaslatokat, s mint az előbb mondtam, saját módosító indítványt sem nyújtott be a Honvédelmi bizottság. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját 2016. november 15-én lezárta. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselői felszólalások következnek, kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Demeter Márta képviselő asszony, az MSZP képviselője szólhat. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos, megint egy olyan törvény fekszik előttünk, ráadásul egy kétharmados törvény, amelyik nagyon passzol ahhoz a gyakorlathoz, amit évek óta láthatunk a kormányzat részéről, miszerint társadalmilag nagyon is hasznos dolgokat és fontos dolgokat kötnek össze egyébként elfogadhatatlan, akár jogokat korlátozó vagy visszaélésekre lehetőséget adó intézkedésekkel. [[19.40]] Ebben a törvényjavaslatban is pontosan ezt látjuk, hiszen tartalmaz egy olyan szakaszt ez a törvényjavaslat, ami lehetőséget ad, illetve jogszabályokat alakít ki a Honvéd Egészségpénztár volt tagjainak a kártalanításához, és ezt a rendkívül hasznos ügyet, amiért egyébként mi is másfél éve küzdünk, pontosabban, mi küzdünk érte másfél éve, hogy ez végre megtörténjen, és eddig sajnos ebben szinte semmilyen lépés nem történt, ezt a javaslatot rakják össze ebben a törvényben olyan teljesen elfogadhatatlan intézkedésekkel, amelyek egyébként nagyon szélesre nyitják a kaput olyan szempontból a kormányzat előtt, hogy az visszaélésekre ad majd a jövőben lehetőséget, biztonsági szempontból is sajnos visszaélésekre adhat lehetőséget, és szinte lehetetlen lesz, hogy ennek a parlamenti kontrollja lényegében megvalósuljon. Tehát pontosan e miatt a jogszabályalkotási gyakorlat miatt benyújtottunk módosító javaslatot a törvényhez, és a holnapi napon, a törvény szavazásánál az MSZP egész frakciója a törvénynek csak a Honvéd Egészségpénztár volt tagjainak a kártalanítására szóló részét és szakaszát fogja megszavazni és természetesen támogatni, az összes többi elfogadhatatlan és jogkorlátozásra alkalmat adó intézkedést, amit sajnos emellé betettek, pedig nem fogjuk természetesen támogatni.Itt szeretném jelezni azt, hogy beadtunk egy határozati javaslatot az Országgyűléshez, amelyben időbeli korlátot is meghatározunk a Honvéd Egészségpénztár volt tagjainak a kártalanításához, hiszen egyébként a holnapi törvény, amint említettem, hogy jogszabályi kereteket ad, garanciát egyelőre nem vállal a kifizetés időpontjára. És ahogy egyébként a Honvédelmi és rendészeti bizottság elnöke nyilatkozta a sajtóban, ha jól emlékszem, azt mondta, hogy három féléven keresztül fog történni a kártalanítás kifizetése, azt gondolom, ez nem várathat annyit magára, már másfél éve váratja a kormány a katonákat és egyébként, hozzáteszem, a rendvédelmi dolgozókat is sajnos a kifizetéssel. Tehát január 31-éig meg kell történjen ennek az összegnek a kifizetése számukra. Tehát azt fogom kérni, hogy úgy, ahogy az elmúlt másfél évben nem történtek lépések, most elindult egy szándék, erősítse meg a kormánypárti többség és a kormányzat ezt a szándékot azzal, hogy támogatják majd a határozati javaslatunkat, hogy minél előbb megtörténjen a kifizetés. Tehát a holnapi törvénynek a Honvéd Egészségpénztár volt tagjainak kártalanítására szóló részét maximálisan támogatjuk és megszavazzuk, viszont azokat a részeket, amiket sajnos a kormányzat még beletett ebbe a törvénybe, amelyek biztonsági szempontból is visszaélésekre adhatnak lehetőséget, azokat nem fogjuk támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. A Fidesz képviselője, Vas Imre képviselő úr kaphatja meg a szót. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat célja, hogy a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről szóló törvény gyakorlati alkalmazásából eredő tapasztalatoknak, valamint a szövetségesi és nemzetközi katonai vállalásoknak megfelelőbb szabályozási környezetet alakítson ki. A honvédség megváltozott feladatrendszerével összefüggő tapasztalatokhoz igazodva kívánja elősegíteni a feladatellátást, a feladatrendszer változásával összefüggő képességfejlesztési törekvéseket, illetve a szervezeti változásokat. A megváltozott biztonsági környezettel összefüggésben az Országgyűlés az elmúlt időszakban több ponton módosította a honvédelem közjogi szabályrendszerét, amelynek következtében a Magyar Honvédség feladatrendszere bővült. A tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével, valamint a terrorizmus elleni intézkedésekkel összefüggő tapasztalatok szükségessé teszik, hogy a javaslatban szereplő módosításokkal a honvédségre vonatkozó jogi környezet hatékonyabbá váljon. Emellett Magyarország a NATO tagjaként is jelentős feladatokkal rendelkezik, amelyek további pontosító szabályozást tesznek szükségessé. Mindezeken a módosításokon felül e javaslat megteremtené a honvédelmi tárca személyi állományába tartozó, a Honvéd Egészségpénztár károsultjainak kártalanításának jogi alapjait. Az ötpárti egyeztetésen minden párt örömmel fogadta, hogy a károsultak ügyét a honvédelmi miniszter rendezni szeretné. Fontos, hogy a hivatásos állomány tagjaihoz a megtakarításaik visszakerüljenek, amit a Fidesz-frakció is támogat, sőt két képviselőtársam a rendvédelmi állomány tagjainak is rendezni kívánja a helyzetét, ezért önálló képviselői indítványt nyújtottak be, amit már ezen a héten tárgyal az Országgyűlés. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-frakció támogatja a törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kíván-e még valaki szólni? [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, ahogy jelezte, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen Vas Imre képviselőtársamnak, hogy ilyen kiválóan összefoglalta ennek a törvényjavaslatnak a lényegét.Demeter Márta képviselő asszony talán a „csapda” szót nem használta, de semmiféle csapda nincs ebben a törvényjavaslatban, higgye el. Nem azért kerültek ezek most egymás mellé a honvédelemről szóló törvényben, mert azt gondoljuk, hogy ezzel szeretnénk a képviselőket arra kényszeríteni talán, hogy a nekik tetsző résszel együtt szavazzák meg a nekik talán nem tetsző részeket. Higgye el, amit ön úgy nevezett, hogy jogokat korlátozó törvénymódosítás, ilyen nincsen. Azt gondolom, hogy az elmúlt egy-másfél évben sokszor találkoztunk itt a képviselőházban, és felszólaltak a Honvéd Egészségpénztár tagjainak kártalanítása mellett, sosem mondtuk azt, hogy nem áll szándékunkban, mindig azt mondtuk, hogy dolgozunk rajta, hiszen a Honvédelmi Minisztérium, a Magyar Honvédség nem lehet ebben az ügyben hibás. Olyan megoldást kellett találni, ami jogszerű, és higgye el, hogy a kártalanítás törvénybe emelésével és azzal, hogy ezt a jogosítványt a honvédelmi miniszternek megadja a törvény, a következő lépés is meg fog történni, és a kormány a megfelelő jogszabályokat meg fogja alkotni ahhoz, hogy a kártalanítás megtörténjen. Úgyhogy arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy holnap szavazatával támogassa ezt a törvényjavaslatot is. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény és a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12730. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Megadom a szót tehát Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-ei ülésén a tagok vitát folytattak a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény és a hegyközségekről szóló 2012. évi CCXIX. törvény módosításáról szóló T/12730. számú törvényjavaslatról.A bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, tehát egyhangúlag összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Mezőgazdasági bizottság módosító javaslatát, tehát bizottságunk elfogadta a kijelölt szakbizottság pontosítási javaslatait, amely legfőképp Font Sándor képviselő módosító javaslatait építette be. Ezenfelül helyesírási pontosításokat tartalmaz, valamint egységesen 2017. január 1-jére módosította a törvényjavaslat rendelkezéseinek hatálybalépését. [[19.50]] Tisztelt Képviselőtársaim! A bortörvény jelenlegi módosítása az eddig elért eredményeinek megőrzéséhez járul hozzá. A törvényjavaslat ugyan nem tartalmaz az ágazatra vonatkozó lényeges módosítást, ugyanakkor a mindennapi gördülékeny ügyintézést jelentősen elősegítik ezen módosítások. Bízom benne, hogy ellenzéki képviselőtársaim is hozzájárulnak a kétharmados többség biztosításához, hiszen a törvényjavaslat összeállítása a szakmai szervezetek javaslatain alapul. Ennek eredményeképpen azt mondhatom, hogy egyértelmű szabályozás jött létre a szőlőtermelők érdekében. Kérem, a korábbi ígéreteikhez híven támogassák az előterjesztést. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, Németh Zsolt államtitkár urat, kíván-e most szólni. [[V. Németh Zsolt: Majd a végén, elnök úr.]] A végén, jelzi államtitkár úr. Minthogy a kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót, nem kell meghallgatnunk. A képviselői felszólalások következnek. Ezek sorában elsőként Kepli Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője szólhat. Tessék!
öszönöm szépen. A frakcióm álláspontját szeretném ismertetni a Magyar Zoltán képviselőtársam által vitt törvényjavaslat kapcsán. Sokszor mondják, hogy a szőlő és főleg a bor az, ami az ellenfelek között is békét tud teremteni. Ennek a békességnek a szelleme lengi be ezen a késői órán a Házat, hiszen azt mondhatom, hogy ebben a törvényjavaslatban valóban ellenzéki követelések, ellenzéki szempontok is figyelembevételre kerültek. Ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatni tudja a jelen törvényjavaslatot, a szavazás során meg fogja azt szavazni, szavazatával támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Én is köszönöm. Kíván-e még valaki szólni, tisztelt Országgyűlés? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Földművelésügyi Minisztérium rendszeresen konzultál a borászokkal, a borászok szakmai szervezeteivel, érdekképviseletével, és a jogszabályi környezetet az ő véleményük figyelembevételével alakítja. Ez a mostani törvényjavaslat is ezt szolgálta. Örülök annak, hogy a bizottsági munka során, mint ahogy a Törvényalkotási bizottságban is megmutatkozott, tényleg egységesen kiáll, legalábbis a jelenlegi állás szerint a tisztelt Ház, annak valamennyi pártja a törvényjavaslat mellett. Bízom abban, hogy a holnapi napon levő szavazáson is ez megmutatkozik. Kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, amiről már az államtitkár úr is tájékoztatta önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12367. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A Törvényalkotási bizottság álláspontját halljuk először Salacz László képviselő úrtól, a bizottság előadójától. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-én a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény módosításáról szóló T/12367. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Fenntartható fejlődés bizottságának ötpontos indítványát, valamint a TAB saját módosítását is. A módosítások elsősorban jogtechnikai jellegűek, másodsorban koherenciaproblémát küszöbölnek ki. Ugyanis a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény módosításainak egyik célja az egyéni teljesítést választó kötelezettek termékdíj-kötelezettsége teljesítésének egyszerűsítése és kiszámíthatóvá tétele. Az egyéni hulladékkezelést választó kötelezettek a hulladékgazdálkodási teljesítmény tervezése során a hatályos szabályozás szerint a tárgyévi kibocsátást kell hogy alapul vegyék. Tekintettel arra, hogy az éves kibocsátás csak a tárgyévet követően válik ismertté, nehézséget okozna az érintett gazdálkodóknak a kívánt hasznosítási teljesítmény elérése érdekében hasznosítandó termékdíjköteles termékből képződő hulladék mennyiségi becslése.Az érintett gazdálkodók kötelezettségteljesítésének megkönnyítése érdekében azon gazdálkodóknak, amelyek a tárgyévet megelőzően is egyéni hulladékkezelést választottak, a tárgyévet megelőző évi kibocsátásuk képezi a törvénymódosítás következtében a számítás alapját. Ettől eltérő esetben a hatályos szabályozással megegyezően a tárgyévi kibocsátást kell figyelembe venni a termékdíjtétel megállapítása során. A hatályos Ktdt 16/A. § (8) bekezdése az egyéni teljesítő kötelezettek termékdíjtételének kiszámítására vonatkozó rendelkezést tartalmaz, mely kizárólag a tárgyévi kibocsátással történő számítást teszi lehetővé. E rendelkezés ellentétben áll a törvénymódosító javaslat 4. §-ával, amely a 16/A. § (3) bekezdését módosítja. Ezért is szükséges a beterjesztett módosítás elfogadása. Kérem, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmet.
Én is köszönöm. Államtitkár úr, vehetem úgy, hogy most is a végén kíván reflektálni? [[V. Németh Zsolt: A végén szeretnék, igen. Köszönöm szépen.]] Rendben van. A Fenntartható fejlődés bizottsága nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Kepli Lajos képviselő úr, Jobbik, tessék!
Köszönöm szépen. Hasonlóan rövid leszek, mint az imént, bár tartalmában némileg eltérő. A környezetvédelmi termékdíj szabályozásával kapcsolatban, mint azt az általános vitában is elmondtuk, alapvető problémáink vannak. Nem jelen módosítás elsősorban a problémánk, hanem a környezetvédelmi termékdíjrendszer azon jellegzetessége, hogy egy, a központi költségvetésbe folyó bevételről van szó, amelynek csak egy elenyésző hányada kerül vissza a hulladékgazdálkodási célok megvalósítására. Így a környezetvédelmi termékdíj mint olyan, a saját nevében foglalt célokat nem vagy csak részben teljesíti. Ezért ezt a javaslatot nem tudjuk nyugodt lelkiismerettel támogatni, éppen ezért nem is fogjuk támogatni. Elmondtuk többször is, hogy olyan termékeket sújtanak környezetvédelmi termékdíjjal, amelyek alapvetően a környezetvédelem célját szolgálnák, mint például a napelemek a megújulóenergia-rendszereken keresztül. Elmondtuk azt is, hogy azok a hulladékáramok nem feltétlenül kerülnek preferálásra, amelyeket ki kellene váltanunk, és amelyek helyett kevésbé veszélyes anyagokat kellene felhasználnunk. Erre a célra nem feltétlenül alkalmas ez a szabályozás. Mivel ezeket az alapvető célokat nem teljesíti, tulajdonképpen egyfajta adóbevételnek, egyfajta költségvetési bevételnek tekinthető. Ezért ezt a javaslatot és általában a környezetvédelmi termékdíj jelenlegi szabályozását nem tudjuk támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Kíván-e még valaki szólni, tisztelt Országgyűlés? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nincs jelentkező. A vitát lezárom. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény módosításakor a jogalkotói szándék az volt, hogy egyszerűsített, átlátható szabályrendszert alakítsunk ki. Erre irányult a mostani módosítás is. Dr. Salacz László képviselő úrnak köszönöm, hogy a vita során ismertette a javaslatban meglevő koherenciazavart és annak a feloldási módját. Ezt a módosítást is és a többi pontosítást is a kormányzat támogatja, és kérem azt, hogy a törvényjavaslat holnapi szavazása során hasonlóan támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, tisztelt Országgyűlés. Soron következik az egyes törvényeknek az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzésével és kezelésével összefüggésben történő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12590. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Salacz László képviselő úr, a bizottság előadója fogja elmondani. Tessék! [[20.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-én szintén megtárgyalta a T/12590. számon benyújtott, egyes törvényeknek az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzésével és kezelésével összefüggésben történő módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 26 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Fenntartható fejlődés bizottsága által benyújtott javaslatokat, amelyeket bizottságunk is támogatott. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat nem kívánja átalakítani a hatályos nemzeti szabályozás jól működő kereteit, hanem törvényi szinten teszi meg a lépést abba az irányba, hogy az idegenhonos inváziós fajok kezelését megvalósító jogszabályok összhangban legyenek. A tárgyalt törvényjavaslat célja, hogy a vonatkozó uniós rendelettel összhangban az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének, behurcolásának, terjedésének megelőzését és kezelését hatékonyabbá tegye. Ezért kérem önöket, hogy szavazzanak igennel a zárószavazás alkalmával. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Én is köszönöm. [[V. Németh Zsolt felé:]] Államtitkár úr, ugyanúgy, mint eddig? [[V. Németh Zsolt: Igen, köszönöm szépen.]] Jó, akkor a végén adok majd szót. Kisebbségi vélemény ismertetésére nem kerül sor, mert a kisebbség képviselője nincsen itt.Kétperces felszólalásra nincsen mód. Képviselői felszólalás következik. Kepli Lajos képviselő úr, Jobbik, tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. A Jobbik ezen törvényjavaslat kapcsán ismét bizonyságát szeretné adni, hogy fellép a kényszerbetelepítés ellen, legyen szó akár emberekről, akár növényekről; nem támogatjuk a növényi inváziót, ugyanúgy, ahogy a humáninváziót sem, úgyhogy ezt a törvényjavaslatot viszont támogatni fogjuk. A viccet félretéve: a biológiai sokféleség megőrzése nagyon fontos a Jobbik számára, és természetesen hosszú távú következményeit tekintve nagyon veszélyesnek tartjuk a nem őshonos invazív fajok elterjedését Magyarországon, és ez ellen a saját eszközeinkkel is igyekszünk minél hatékonyabban fellépni. Jelen esetben ezt azzal tudjuk megtenni, hogy támogatjuk ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, és örülök, hogy ebből a kérdésből nem csináltunk migránsügyet. [[Derültség.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni. [[Senki nem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Államtitkár úr, V. Németh Zsolt államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat az európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtása és átültetése érdekében módosítja azokat az ágazati törvényeket, szám szerint hatot, amelyek kapcsolatosak az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzésével és kezelésével. Hadd fejezzem ki a köszönetemet, hogy mind a vita során, mind a Törvényalkotási bizottságban a törvényjavaslat mellett támogató hozzászólások, sőt egyhangú szavazás is született. Én bízom abban, hogy a holnapi határozathozatalkor képviselőtársaim hasonlóan cselekszenek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a polgári perrendtartásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/11900. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Elsőként megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-én megtárgyalta a polgári perrendtartásról szóló, 11900. számon benyújtott törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 27 igen, 1 nem szavazat és 3 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről az Igazságügyi bizottság terjedelmes módosító javaslatát, valamint a TAB saját indítványát, amely 24 pontban felülírja, pontosítja az Igazságügyi bizottság irományát. Ahogy többször elhangzott a vitában, a polgári eljárás megalkotása az elmúlt három év munkájának gyümölcse, hiszen az Igazságügyi Minisztérium a jogásztársadalom illetékes tagjainak szinte teljes lefedettségével készítette elő a törvényjavaslatot, külön miniszteri biztost is kinevezett a miniszter úr. Nem érheti vád a kormányt és a törvényhozást, hogy kapkodva, elhamarkodva fogadná el a törvényjavaslatot, hozzátéve, hogy a parlamenti tárgyalásra is két és fél hónap állt rendelkezésre, ahogy a módosító javaslatok benyújtására is. Figyelembe vettük az OBH észrevételeit, és ellenzéki javaslatokat is beépítettünk a törvényjavaslatba. A törvényalkotási bizottsági vita egyébként gyakorlatilag nem a törvényjavaslatról szólt, hanem - érthetetlen módon - az ellenzéki képviselők időhiányra panaszkodtak. Megszoktuk már korábban, hogy ha a törvényjavaslattal kapcsolatban érdemi kifogásuk nincs, mindig az idő rövidségére próbálnak hivatkozni. Én úgy gondolom, hogy megfelelő idő állt a törvényjavaslat benyújtásától a holnapi zárószavazásig a képviselők rendelkezésére, ezért kérem, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy most kíván-e szólni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Majd a végén. [[Dr. Völner Pál bólint.]] Értem. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek; kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki szólni. [[Senki nem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Most, államtitkár úr, kíván szólni? [[Dr. Völner Pál: Nem. Nem volt vita.]] Nagyon jó válasz volt: nem. [[Derültség.]] Minthogy az államtitkár úr nem kíván szólni - ami annyira logikus, hogy minthogy nem volt előtte hozzászólás, hát most mire reagált volna -, ezért arra biztatom önöket, hogy vegyék tudomásul, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, és így ezt a napirendi pontot is lezárom. Most, tisztelt Országgyűlés, soron következik a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény és egyes törvények eljárásjogi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12719. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában a Törvényalkotási bizottság álláspontját fogja ismertetni Vas Imre képviselő úr, a bizottság előadója. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 17-én tartott ülésén megtárgyalta a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény és egyes törvények eljárásjogi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/12719. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, 2 ellenszavazat és 2 tartózkodás mellett fogadta el. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban szereplő, az Igazságügyi bizottság által beterjesztett, részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot, amely érdemi és technikai módosításokat tartalmaz. A bizottsági ülésen rövidebb vitát folytattunk a törvényjavaslatról. Kérem, támogassák a törvényjavaslat elfogadását.
Nagyon szépen köszönöm. Megkérdezem Völner államtitkár urat, kíván-e most szólni. [[Dr. Völner Pál: Nem.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek; kétperces felszólalásra nincsen mód. Megkérdezem, tisztelt Országgyűlés, kíván-e valaki szólni. [[Senki nem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár úr… [[Dr. Völner Pál nemet int.]] értelemszerűen nem kíván szólni, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[20.10]] Most soron következik a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12591. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjával ismerkedhetünk meg. Salacz László képviselő úr, a bizottság előadója fogja ezt tolmácsolni. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2016. november 17. napján megtárgyalta a légiközlekedésről szóló 1995. évi XCVII. törvény módosításáról szóló T/12591. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el.Az összegző módosító javaslat a Gazdasági bizottság négypontos indítványát tartalmazza, amely egyrészről jogtechnikailag pontosítja a benyújtott szöveget. Másrészről az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvénnyel való összhang megteremtése érdekében szükséges a módosítás.Az Eht. a rádiófrekvenciák használati jogának megszerzését ugyanis részletesen szabályozza, a légiközlekedési törvényben így elegendő erre az általános megfogalmazással történő utalás mind a polgári, mind az állami légi járművek tekintetében. Továbbá a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság jogállásából következően az elnök a kormány tagjával egyetértésben adhat ki rendeletet, így a rádiószolgálatra vonatkozó szabályozással való összhang megteremtése a rendelet kiadását megelőző, a javaslattal előírt egyeztetéssel biztosítható, amit a módosító javaslat meg is tesz. Kérem a törvényjavaslathoz a támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Most megkérdezem Fónagy államtitkár urat, kíván-e most szólni.
Köszönöm, elnök úr. Igen.
Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatára is tekintettel olyan összegző módosító javaslatot terjesztett elő a törvényjavaslathoz, amely - mint hallottuk - technikai jellegű pontosításokat tartalmaz, elősegítve a törvény majdani alkalmazását. Az összegző módosító javaslat megfelel a kormány álláspontjának.Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy az összegző módosító javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Normál felszólalóként Józsa István képviselő úr, az MSZP képviselője következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon örülök, hogy az összegző módosítók a technikai pontosításokat elvégezték, nagy szükség volt erre. Ugyanis a javaslat a légiközlekedésről szóló törvény módosítása során az alapfogalmak között viszonylag hirtelen és nagy átrendezést hajt végre, nem biztos, hogy tartós eredménnyel.Az új kihívásokra, mint például a drónok, mi úgy látjuk, hogy csak egy ilyen hirtelen, tessék-lássék választ tudott adni az előterjesztés. A részletszabályok még nem ismertek. Az viszont rögtön kiviláglik a törvénymódosításból, hogy bírságolni azt szeretnének, sőt fognak is, mert megkapják a felhatalmazást maguktól a törvény keretében.A rendvédelmi szervek felé történő hatnapos bejelentési szabály, bár a biztonság mindig elsődleges fontosságú, azonban további kérdéseket vet fel jelen esetben. Fontos figyelembe venni, hogy a magyar pilótaképző iskolák az államilag támogatott képzések felszámolásával a piacon, piaci keretek között tartják el magukat, így sok külföldi hallgatójuk is van. Mivel a kiképzésük csak úgy képzelhető el, hogy tartózkodási engedélyt igényelnek, így már egyszer a tartózkodási engedély megszerzésekor átmennek egy biztonsági átvilágításon. Itt a törvény szerint még egyszer szükség lenne erre.Tehát egy meglehetősen átfogó, de az élet nem minden területével összhangban lévő törvénymódosítást szeretnék egy kicsit kritizálni, amely több területen is módosítani tervezi a légiközlekedésről szóló törvényt. Ezek egy része ugyan valóban jogos jogtechnikai jellegű, de számos tartalmi változtatás is szerepel. Tartalmazza a közös felhasználású repülőtér részletszabályozásainak újrakidolgozását. A honvédelmi tárca bizonyos engedélyezési eljárások tekintetében meg kívánja tartani a katonai légügyi hatóság hatáskörét arra tekintettel, hogy a közös felhasználású repülőtér elsősorban állami célú, azaz az általános légi forgalomtól eltérő légijármű-mozgásokat fog kiszolgálni. A közös felhasználású repülőtér állami célú igénybevétele tekintetében a repülőtér létesítésének, fejlesztésének és megszüntetésének engedélyezését, zajgátló védőövezetének engedélyezését a katonai légügyi hatóság hatáskörébe kívánja utalni, ami nem biztos, hogy például a zajgátlás tekintetében a környezetvédelmi kritériumoknak is megnyugtató oltalmat jelent majd.A másik lényeges terület: a lajstromozásra nem kötelezett légi jármű fogalma megszűnik, a meghatározások helyébe a repülőeszköz és a pilóta nélküli légi jármű lép. A repülőeszköz fogalma pontosításra került ugyan a törvényben, sőt a repülőmodellekre is ugyanazok a szabályok fognak vonatkozni, mint a pilóta nélküli légi járművekre, így a pilóta nélküli légi jármű fogalmának változtatásával a repülőmodell fogalma beolvad e kategória, e fogalom alá. Látható, hogy hirtelen, egyik napról a másikra igen erős kavarodás lehet a fogalmak átvariálásából, mert azért nem minden repülőmodell üti meg a pilóta nélküli repülőeszköz kategória szintjét.A pilóta nélküli légi járművek elterjedése miatt szükséges ugyan a kormány szerint is, hogy a légi közlekedési hatóság mellett a rendőrség is kezdeményezhessen bírságolási eljárást, de hogy ez hogyan fog történni, annak jelenleg csak a szándéka látszik. Jelen esetben is azt látjuk, mint az idei évben már sokszor, hogy rögtön a bírságolásban látja a kormány egy probléma megoldását, a korrekt, betartható szabályozás helyett. A szabályozással ugyanis adósok maradnak jelen esetben is, egy későbbi miniszteri rendeletre bízzák azt is, hol nem szükséges légi forgalmi engedélyezés a pilóta nélküli jármű használatához, és hol kell. Az érdemi szabályozásról tehát az Országgyűlés nem tud dönteni, nem is tudunk róla.A törvény előírja a képzést végző szervezet azon bejelentési kötelezettségét, hogy a harmadik országbeli állampolgár légijármű-, repülőeszköz-vezetői, valamint ejtőernyősugrás-képzéséről a rendőrség is tudomást szerezzen, valamint nemzetbiztonsági érdek és terrorfenyegetettség fennállása esetén az megtilthassa ezen személyeknek a részvételt. Ez azért nem teljesen életszerű. Az esemény előtt hat nappal korábbi bejelentési kötelezettség a gyakorlattól idegen. Ha ejtőernyős ugrásnak hívjuk jogilag a tandemugrást is, ami igazából egy turisztikai látványosság, akkor szinte lehetetlen lesz ezt a törvényt betartani, mivel az esetek 99 százalékában a külföldi tandemutasok csupán egy-két nappal az ugrás előtt jelentkeznek be, és senki nem kérdezi meg, hogy honnan jöttek, és jogilag sem kérhetik el az irataikat, mert az náluk van. Az ugrás előtt is csak egy felelősségről szóló nyilatkozatot kell kitölteniük, hogy saját elhatározásából teszi és vállalja a kockázatot.A tandemugrás egy amatőr sport-szabadidős tevékenység, és nincs hatósági bejelentési kötelezettsége a tandemutasnak, és semmilyen képzés nem történik jogilag, csak egy tájékoztatás. [[20.20]] Kérdés, hogy ezt besorolják-e majd a képzési kategóriába, és ha igen, hogyan oldják fel azt az ellentmondást, hogy hat nappal előbb be kellene jelenteni, amikor lehet, hogy hat nappal előtte az illető még nem is tudja, hogy ő részt fog venni egy tandemugráson, mert lehet, hogy csak az utazása során szembesül azzal a lehetőséggel, hogy egyáltalán ezt megteheti. Tehát ilyen és ehhez hasonló problémákat látunk ebben az előterjesztésben, és nagyon nehezményezzük, hogy a kormány nem tesz eleget a jogalkotásról szóló törvénynek, amely szerint a törvényjavaslat benyújtásakor a hozzákapcsolódó rendeleteknek is az Országgyűlés rendelkezésére kell állni, hogy egyáltalán megítélhető legyen, hogy a kormány mit fog tenni, mit hogyan fog szabályozni. Itt csak egy vázlat látszik, amiből igazából az látható, hogy a problémák egy részét megoldja, más részét még jelentősebb kavarodás veszélyével tetézi. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kíván-e még valaki szólni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem Fónagy államtitkár urat, kíván-e szólni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Józsa képviselőtársam kritikus szavaira reagálva, engedje meg képviselő úr, hogy két dologra felhívjam a figyelmét. Az egyik, hogy az ilyen és ehhez hasonló szabályozásnak elsősorban a biztonság és mindenek fölött a biztonság, másodsorban pedig az európai szabványoknak és európai szabályoknak a magyar viszonyokra történő következes alkalmazása a célja.Ami a konkrét észrevételeit illeti, tehát amit ön tervezetnek vagy vázlatnak tekint, azt úgy hívják, hogy törvényi szabályozás. Nyilván, hogy a törvény a kereteket mondja meg, a végrehajtási rendeleteket pedig az erre alapozott kormány- és miniszteri rendelet fogja megszabni. Nem vagyok légügyi szakértő, de azt gondolom, a tisztelt Ház előtt nem kell hangsúlyoznom, hogy a drónok és a repülőmodellek technikai fejlődése nagyon gyorsan következett be, és ami egy-két évvel ezelőtt egy gyerekjáték volt vagy egy családi hobbi, szórakozás, az ma már nagyon sokszor nagyon fejlett technikával rendelkező, nagyon sokszor a légi közlekedést veszélyeztető, illetve egy sor egyéb más szabályt megkérdőjelező tevékenységgé alakult át. A drónok használata sok mindenben átalakította a repülésbiztonságot, a személyiségi jogok védelmétől kezdve számos más szabályt, úgyhogy ezeknek a szabályozására meggyőződésem szerint szükség volt, és ugyanezt kell elmondanom a repülőmodellekre is. Gyakorlatból tudom, az elmúlt évek során számos lakossági panasz érkezett, hogy nagy teljesítményű repülőgépek reptetése olyan helyeken, ahol az ott tartózkodókat ezekre a veszélyekre nem figyelmeztetik, esetenként komoly következményekkel járt. Úgyhogy ezeknek a törvényi szabályozását én mindenképpen szükségesnek és indokoltnak tartom. Bízom benne, hogy a végrehajtási szabályok képviselő úr aggályait el fogják oszlatni, ezért kérem, hogy holnap szavazatával támogassa a törvény elfogadását. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most, tisztelt Országgyűlés, soron következik az egyes klímapolitikai és zöld gazdaság fejlesztési tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12721. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját hallgathatjuk meg Salacz László képviselő úr, a bizottság előadójának tolmácsolásában. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság2016. november 17. napján megtárgyalta a T/12721. számon benyújtott, az egyes klímapolitikai és zöld gazdaság fejlesztési tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ezzel összefüggésben a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett összegző jelentést és összegző módosító javaslatot fogadott el. Az elfogadott összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság módosító javaslatát, illetve a Törvényalkotási bizottság saját módosító javaslatát. Hozzátenném, hogy utóbbi néhány pontot felülírt. Ismeretes, hogy az Európai Uniónak és hazánknak jelentős lépéseket kell tenni a klímaváltozás elleni küzdelemben, a klímaváltozáshoz való környezeti, társadalmi és gazdasági alkalmazkodás érdekében. Az előttünk fekvő törvényjavaslat a METÁR bevezetésével kapcsolatos módosításokat is tartalmazza. A METÁR rendszer mielőbbi bevezetése szükséges, amely biztosítja, hogy elindítható legyen 2017. január 1-jétől támogatási rendszerként. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy a klímapolitikai és zöldgazdasági, illetve rezsicsökkentési célokat egyaránt szolgáló módosításokat támogassák. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Én is köszönöm. Fónagy államtitkár úr kíván-e most szólni? [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat rendelkezései az egyes klímapolitikai tárgyú törvényeket, a villamos energiáról szóló törvényt, az energiahatékonyságról szóló, valamint a víziközmű-szolgáltatásokról szóló törvényt módosítják. Az indítvány tárgyalása során egyébként két módosító javaslat is érkezett Bartos Mónika képviselőtársunk részéről, amelyeket a kormány támogatott. Az egyik javaslat az energiahatékonyságról szóló törvényt egészíti ki egy, a jogrendszer zártsága szempontjából elengedhetetlen rendelkezés beemelésével. A másik az energiahatékonyságról szóló törvény új jogintézményét, az energetikai szakreferensre vonatkozó szabályozást egészíti ki. Ennek indoka, hogy a személyes adatok körének meghatározása törvényi szabályozást igényel. A Gazdasági bizottság által benyújtott, részletes vitát lezáró módosító javaslat további nyelvhelyességi, szövegpontosítási célú és kodifikációs javításokat tartalmazott. Tisztelt Országgyűlés! A Törvényalkotási bizottság által beterjesztett összegző módosító javaslat megfelel a kormány álláspontjának, ezért kérem, hogy a holnapi tárgyalás során az összegző módosító javaslatot és a törvényjavaslatot szavazatukkal támogassák. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Manninger Jenő képviselő úrnak, a vitához kapcsolódó Fenntartható fejlődés bizottsága előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Fenntartható fejlődés bizottsága november 15-ei ülésén lefolytatta a törvényjavaslat részletes vitáját, a bizottság megállapította, hogy a vonatkozó törvény, az egyes klímapolitikai és zöld gazdaság fejlesztési tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat megfelel a házszabályi rendelkezések 44. § (1) bekezdése szerinti, Alaptörvényből eredő, illetve a további jogi és jogalkotási követelményeknek. A törvényjavaslathoz itt képviselői módosító indítvány nem érkezett, és a bizottság sem fogalmazott meg módosításra irányuló szándékot. A bizottság a törvényjavaslat részletes vitáját november 15-én lezárta. A javaslat hat törvény módosítását célozza a klímapolitika, az energiapolitika és a víziközmű-szolgáltatás területén. A klímapolitikával kapcsolatban a fluortartalmú üvegházhatású gázokkal kapcsolatos tevékenységet végzők terheit csökkenti, a Nemzeti Klímavédelmi Hatóság által végzett ellenőrzések hatékonyságát javítja, a vonatkozó klímapolitikai törvényben bevezeti az alkalmazkodás és a kitettség fogalmát, a víziközmű-szolgáltatás esetében díjkompenzációs rendszerrel szabályozza az átmeneti díjfizetést, a nemzetgazdaságilag kiemelt közigazgatási hatósági ügyek ügyintézési határidejét lerövidíti. Hazánk energiapolitikai céljainak megvalósítása érdekében bevezeti a nemzeti energetikusi hálózatot, az energetikai szakreferensi intézményt, pontosítja az energetikai auditálás szabályozását, valamint biztosítja a METÁR rendszer fő elemeinek 2017 elején történő életbe léptetését. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[20.30]]
Nagyon szépen köszönöm. Most képviselői felszólalások következnek. Tájékoztatom önöket, hogy kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Normál szót kérő képviselőként Kepli Lajos képviselő úr következik, a Jobbik képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, így Kiotó fényében, Párizs és Marrakesh után mindannyian beláthatjuk, talán nincs is olyan képviselőcsoport vagy képviselő a parlamentben, aki ne látná be, hogy mennyire fontos a klímavédelem és a zöldgazdaság-politikai célok szolgálata, és valahányszor egy ilyen törvény a parlament elé kerül, van alkalmunk ezt egy kicsit tágabb környezetben is megvitatni, ahogy ezt most is, az általános vita során megtettük. Akkor is elmondtam, hogy valóban lehetnek hasznosak az egyes részintézkedések, a METÁR kissé megkésett bevezetése a KÁT-rendszer helyett, a lényeg az, hogy a megújulóenergia-termelés támogatása a megfelelő mederben folyjon, amit még jelen pillanatban nem látunk. N yilván a kialakult rendszer függvényében lehet majd erről beszélni, de évek óta már némileg megkésettséget érzünk. Azt gondoljuk, hogy a klímapolitika talán két részre osztható, a klímaváltozás elleni küzdelem, inkább úgy mondom. Egyrészt a kibocsátáscsökkentés valóban nagyon fontos része ennek, másrészt viszont a klímaváltozás hatásaira való felkészülés vagy felkészítése az országnak szintén nagyon fontos volna, és ez az a rész, amit szintén kissé hiányosnak tartunk. Összességében tett a kormány ugyan klímapolitika érdekében erőfeszítéseket, azonban ezeket nem tartjuk elegendőnek, különösen annak fényében, hogy ugyan Magyarország kibocsátása az Európai Unió gazdaságának csak egy elenyésző részét vagy hányadát adja, de nagyon fontos volna, hogy a magyar gazdaság élénkítése a zöldgazdaság mint önálló gazdasági ágazat felpörgetésével is megtörténjen, hiszen ez most több nyugat-európai országban már megtörtént, és természetesen azoknak az országoknak tud hatékonyabb lenni mind a megújulóenergia-termelési rendszere, mind az energiahatékonysági intézkedései, amelyek maguk is részesei ennek a zöldgazdaságnak, és nagyobb részt vesznek ki belőle. Én arra próbálom itt minden alkalommal ösztökélni a kormányt, hogy a jelenleginél is bátrabban vágjon bele ezekbe a zöldgazdaság-fejlesztési intézkedésekbe, és egy bátrabb megújulóenergia-támogatási rendszert szorgalmazzon vagy vezessen be. Annak ellenére, hogy természetesen ismerjük a másik oldalát is, tudjuk, hogy Magyarország jelenlegi villamosenergia-hálózata mennyire van felkészülve a megújuló energia befogadására, ennek ellenére a klímapolitikai küzdelemnél már így is, azt hiszem, a 24. órában vagyunk vagy a 23. óra 59. percében. Ezért nem érünk rá most azon gondolkodni, hogy ezeket az intézkedéseket ráérünk-e még néhány évtized múlva meghozni vagy most hozzuk meg, hiszen ha tegnap hoztuk volna meg, már akkor is késő lenne. Ebben a tekintetben nem szokott vita lenni köztünk. Mégis azért fogunk majd a zárószavazásnál tartózkodni, mivel szeretnénk ezzel is tovább ösztönözni a kormányt abba az irányba, vagy inkább jelezni a kormány felé, hogy nem vagyunk teljesen elégedettek az e téren megtett lépésekkel. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Kedves Képviselők! Kíván-e még valaki szólni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Államtitkár urat illeti a szó, hogyha akar szólni. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm szépen, nem.]] Államtitkár úr, Fónagy államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván most szólni, már szólt. Így aztán tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az egyes állami és önkormányzati tulajdonú ingatlanok ingyenes átadásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/12734. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Dunai Mónika képviselő asszonyt, a bizottság előadóját hallhatjuk. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2016. november 18-án megtárgyalta az egyes állami és önkormányzati tulajdonú ingatlanok ingyenes átadásáról szóló T/12734. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Gazdasági bizottság kétpontos indítványát, másrészről a Törvényalkotási bizottság saját javaslatait. A Gazdasági bizottság javaslatai értelmében egy III. kerületi ingatlan kerülhet az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközséghez, amíg egy tatabányai ingatlant a jövőben a katolikus egyház használhat szociális, kulturális, oktatási és hitéleti célra. A Törvényalkotási bizottság saját indítványa rendelkezik a javasolt állami tulajdonban lévő ingatlan tulajdonjogának ingyenes átruházásáról, amelynek célja a Normafa park történelmi sportterületen a helyi környezet- és természetvédelemmel, sporttal és turizmussal kapcsolatos feladatok ellátásának átadásával megfelelő nemzetközi színvonalú, összetett szolgáltatásokat biztosítani képes, közösségi használatú parkerdő és kiszolgáló épületei, valamint a szükséges infrastruktúra létrehozása. Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény 2. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint a fenntartható erdőgazdálkodás során a legfontosabb közérdekű feladat az erdők változatosságának megőrzése, az erdők fenntartása, felújítása és a védelmi, valamint közjóléti szolgáltatások biztosítása. A javaslatban felsorolt egyes közfeladatok átadásával egyidejűleg az érintett ingatlan ingyenesen a Budapest Főváros XII. Kerület Hegyvidéki Önkormányzat tulajdonába kerül azzal a feltétellel, hogy a Budapest Főváros XII. Kerület Hegyvidéki Önkormányzat az ingatlant terhelő kötelezettségeket teljeskörűen átvállalja. A javaslat egyértelművé teszi továbbá azt is, hogy az átadással érintett ingatlan erdő alrészlete nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősül.Továbbá az Erzsébet téri közpark állami tulajdonba kerülése dátumának pontosítása is szükséges a törvényjavaslatban, figyelemmel a törvényjavaslat tárgyalásának ütemezésére. Ezekkel a módosításokkal kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Fónagy államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem kívánom a Törvényalkotási bizottság imént elhangzott expozéját megismételni, annak megerősítésével, hogy az abban foglaltakkal egyetértünk. Amit a kormány részéről az elmondottakat kiegészítve szeretnék kiemelni, hogy a törvényjavaslatban meghatározott vagyonjuttatásokkal az érintett közparkok, illetve parki ingatlanok a két egyházi intézmény tulajdonába került vagyontárgyakon túlmenően a nemzeti vagyon körén belül maradnak. Szeretném megköszönni a Gazdasági bizottságnak és a Törvényalkotási bizottságnak a közreműködést. Biztos vagyok benne, hogy azt a kormányzati törekvést, hogy a közterületeket azok használják megfelelő felelősséggel és kötelezettségvállalások mellett, akik azokat a területeket a közjó céljából legjobban tudják hasznosítani, mindenképpen támogatandónak tartom. Mindennek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot és az összegző módosító javaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr. [[Dunai Mónika tapsol.]] [[20.40]]
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következhetnek; kétperces hozzászólásra nincs mód. Megkérdezem önöket, kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat - de igazán csak a forgatókönyvi kötelezettségek miatt -, hogy kíván-e szólni. [[Dr. Fónagy János: Köszönöm, elnök úr, nem.]] Ez logikus is. Én is köszönöm. Így aztán tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor, tisztelt Országgyűlés. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának így aztán a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Enyészet hava - ismét kihalt egy magyar település” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, november a régi magyar elnevezését tekintve az enyészet, az elmúlás hava. Ebben a hónapban van első királyunk szent fiának, Imrének a neve napja is. Az ő nevét őrzi az a somogyi kistelepülés, Somogyszentimre, amelynek a kihalása, kipusztulása, elmúlása kapcsán most itt szólni kívánok. Ez az a kistelepülés, amelyik egy a Kakpuszták sorában, azon települések, azon Somogy megyei települések sorában, amelyek ettől kezdve most már csak a történelemkönyvek lapjairól fognak ránk köszönni, onnét találkozhatunk velük; sírba szállt, és a szomorú magyar elmúlás mementójaként most már csak hajdanvolt temetőjének a kőkeresztje áll, ugyanis a terület tulajdonosa nekiállt az épületek lerombolásának. Ennek a településnek a helyén néhány év vagy néhány hónap múlva kukoricatábla, repcetábla lesz, vagy pedig majd oda is nyárfát telepítenek, mint egynémely nagybirtokos ott Dél-Somogy táján. Viszont a történelme ennek a településnek nem volt mindig ilyen szomorú. Nyolcezer éve lakott helyről beszélhetünk, már a mezolitikumból is találtak is leleteket. Az első írásos említése 1397-re datálható, aztán 1886-ban magyar királyi földmívesiskola nyílott itt, és ennek az első évfolyamán 135 tanuló végzett, s a Horthy-korszakban is híres volt az a gazdatisztképző intézet, ami itt működött, híres volt a méhészete, halastava volt, tehenészete, és a kaposvári vásárra évente mintegy kétezer mangalicát hajtottak, hogy ott az állatokat eladják.A második világháború után a Bárdibükki Állami Gazdasághoz került ez a terület is, aztán a sorsát megpecsételte az az 1968-as kommunista-szocialista közlekedéspolitikai koncepció, amely oly sok vidéki mellékvonalra mondta ki a halálos ítéletet. Néhány év múlva az itteni vasútvonalat is bezárták, amelyik egyébként Kaposvárt kötötte össze Barccsal. Ez egyben a közigazgatásilag egyébként Kadarkúthoz tartozó Somogyszentimre sorsát is véglegesen megpecsételte.A rendszerváltás után 1993-ban egy úgymond kárpótlási hiba folytán osztrák tulajdonoshoz került a terület mintegy 80 százaléka, és ez az új nagybirtokos mindent elkövetett annak érdekében, hogy ez a terület, ez a település még inkább lepusztuljon, hiszen semmiféle társadalmi felelősségérzettel nem rendelkezett; az ő itteni szereplése egyértelmű volt: tulajdonképpen társadalmi és gazdasági döghalált terjesztett, mint oly sok más nagybirtokos ezen a környéken. Aztán 2016 júliusában az utolsó lakója is meghalt ennek a településnek. De azt hiszem, hogy Somogyszentimre kipusztulása, kihalása kapcsán tovább kell tekintenünk, és itt néhány társadalomföldrajzi, településföldrajzi adatot kell hogy soroljak, hiszen ennek a településnek az eltűnése rávilágít arra, hogy Magyarországon óriási nagy bajok vannak a kistelepülésekkel kapcsolatosan. Mintegy 1800 településről beszélhetünk, amely ezer fő alatti lélekszámmal bír, és ha megnézzük ezeknek a tagozódását, akkor azt látjuk, hogy van mintegy 400 olyan kistelepülés, ahol még a 200 főt sem éri el a lakosság, viszont ezek területe 3000 négyzetkilométerre terjed ki, és van további 700 olyan település, ahol 200 és 500 fő közé tehető a lakosság száma, mintegy 10 ezer négyzetkilométernyi területen terülnek el ezek a települések. Tehát összességében az mondható, hogy mintegy 300 ezer lélekről beszélünk mintegy 14 ezer négyzetkilométernyi területen, tehát Magyarország egy jelentős része enyészetté fog válni, ha azok a dolgok így folynak tovább, amelyekkel vidéki országgyűlési képviselőként én magam is szembesülök, hiszen a kormányzat által oly sokszor megígért népességmegtartó agrárpolitika teljes mértékben hiányzik. S ha Tormay Cécile-nek arra a hasonlatára gondolunk, amely a magyar nemzetet egy cserfához hasonlította, és annak a gyökérzete a vidék, akkor azt kell látni, hogy ezt a cserfát egy nagyon komoly betegség rágja, emészti, és attól kell félni, hogy nemcsak a korfa fog megdőlni, mint ahogy megdőlt Magyarországon, hanem ezek a kistelepülések is megdőlnek, és a sírba fognak szállni, akárcsak Somogyszentimre. Mi a Jobbikban hiszünk abban, hogy ezek a kistelepülések igenis a magyar nemzeti megmaradás végvárai, de az a baj, hogy végóráikat élik. Arra kérjük - sőt mi több, követeljük - a kormányzatot, hogy igenis [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hangsúlyosan figyeljenek oda ezekre a településekre is. Nem mondhatunk le róluk! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja az ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó éjszakát kívánok! [[Az ülésnap 20 óra 46 perckor ért véget.]]